prop · G503109 · 1981-12-31 00:00:00 — 5 Förteckning över svenska statsemblem m. m. GenomPariskonvenlionen för skydd av den industriella äganderättenhar de fördragsslulande staterna bl.a. överenskommit att bereda visst inlernalionelllskydd åt sina vapen, flaggor och andra statsemblem saml märken och stämplarför officieU kontroll och garanti liksom alll som ur heraldisk synpunkt utgör efterbildningdärav (art. 6ler). För tillämpningen av de härom meddelade bestämmelserna i konvenfionenhar de fördragsslutande länderna överenskommit all ömsesidigt tillställa varandraförteckningar över de stalsemblem samt officiella märken och stämplar som deönskar ställa under skydd av konventionen. Enligl den s.k. Londonlexten från år1934 av konventionen skulle skyddet, utom i fräga om notoriskt kändastatsemblem (t. ex. statsvapen och stalsflaggor), vara beroende av all en sådanförteckning hade överlämnats. Pariskonvenfionenhar härefter reviderats bl.a. genom de s.k. Lissabon- och Stockholmstexlernafrån resp. 1967, vilka numera har liUträlts av (se prop.1969:34 och 1969: 168). Efter denna revision är skyddet åt statsemblem samlofficiella märken och stämplar utformat på del sättet all endasi stalsflaggorär skyddade utan vidare. För övriga officiella beteckningar behöver skydd inlemedges med mindre än alt en förteckning över dessa beteckningar har upprättatsoch avlämnats. Enliglsina direktiv hade utredningsmannen fåll lill uppgift all utreda frägan om attfastställa en sådan förteckning över svenska statsemblem och svenska officiellamärken och stämplar som avses. Utredningsmannenhar föreslagit all en sådan förteckning som stalsemblem skall uppta stora och lillariksvapnet saml den tretungade och den tvärskurna flaggan. Några andra stalsemblembör enligt utredningsmannen inte tas upp. Detta skulle innebära alltre-kronors-bilden får skydd som stalsemblem endasi i form av lilla riksvapnet.Enligt utredningsmannen bör förteckningen inte omfatta en trekronorsbild där detre kronorna är Prop.1981/82:109 51 anordnadepå annat sätl än två ställda över den tredje. Av officiella märken och stämplarhar endast de s.k. runmärkena för smör, ägg och fläsk ansetts böra upptas iförteckningen. Stämplarna för arbeten av plafina, guld och silver behöver enliglutredningsmannen inle las upp, då Irekronorsbilden som är del karakteristiskaför dessa beteckningar åtnjuter skydd redan som vapen. Utredningsmannen finner inleheller anledning all i övrigi ta med Irekronorsbilden bland de officiellamärkena och stämplarna. Del av Svenska elektriska malerielkonlrollanstalten (SEMKO)använda s.k. S-märket anses inle heller behöva las med i förteckningen. 1betänkandet har tagils in elt förslag till förteckning jämte översättning till franskamed avbildningar av de aktuella emblemen (SOU 1966:62 s. 10-16). Flertaletremissinstanser har lämnat utredningsmannens förslag i denna del ulan närmarekommentarer. KammarkoUegiet, SEMKO ochhandelskammaren i anser att det yllerligare bör övervägas alt uppta SEMKO:sS-märke i förteckningen. Patent- ochregistreringsverket anser det önskvärt att förteckningen åtföljs avavbildningar av riksvapnen i de olika tillåtna utföringsformerna. 1 varje fallbör enligt verket stora riksvapnet återges såväl i dess helhet som med endast ordensinsignieroch sköldhållare, alltså ulan vapenlält, saml lilla riksvapnet återges dels idess helhet och dels med enbart sköld och krona. Vapenbilden bestående enbartav , två över den tredje, bör förekomma såsom tredje utföringsform,om lagen om rikets vapen ändras på så sätl all skölden inle blir obligatorisk.Under rubriken andra stalsemblem bör också las upp den i riksvapnenförekommande kungliga kronan. Det finns inget att invända mot förslaget att taupp de officiella vammärkena för smör, ägg och fläsk i förteckningen. Verket ifrågasätterdock om inte till vamuppgiften smör och ägg bör fogas ost, eftersom enligt vadverket tror sig vela runmärkning förekommer även i fråga om ost. har vidareuttalat alt verket inle känner sig helt övertygat av den argumentering somutredningsmannen har anfört till slöd för uppfattningen all de officiellastämplarna för platina-, guld- och silverarbeten inle bör tas med iförteckningen. Verket hemsläller all i varje fall ädelme-tallslämpeln i del s.k. katlfoisutförandel, vilket sätts på ädelmetallarbelen av svensktillverkning, las med i förteckningen. Frågan om en förteckningenligt artikel 6ter har inte förlorat sin aktualitet. Del ärkänt att missbmk har förekommit utomlands av svenska stalsemblem och då främstden i lilla riksvapnet ingående trekronorsbUden. För all begränsa möjlighetentill sådant missbruk bör en förteckning upprättas och överlämnas från svensksida. Förteckningen bör utövervad utredningsmannen har föreslagit omfatta även SEMKO:s S-märke. Såvitt gällermnmärkel bör anmärkas all delta numera är inregistrerat dels generellt förmejeriprodukter och dels för ägg medan den svenska exporten av fläsk harupphört tiUbaka. Prop.1981/82:109 52 Förteckningenbör avfattas i enlighet härmed. Del synes inle nödvändigt att i enlighet medvad patent- och registreringsverket har ifrågasatt la upp även den kungligakrona som förekommer i de båda riksvapnen bland de svenska slalsemblemen. I övrigibör förteckningen kompletteras på del säll som palenlverket har i sittremissyttrande. 1981/82:109 53 Lagom rikets vapen; Rikelsvapen äro två, stora vapnet och lilla vapnet. Storariksvapnet består av en genom elt utböjt guldkors fyrdelad sköld med hjärtsköld. Huvudsköldens fyra fäll äroblå, första och fjärde fälten med av guld, två ställda över den tredje,samt andra och tredje fälten med tre ginbalksvis gående strömmar av silver,belagda med ett krönt gyllene lejon med röd utsträckt tunga. Hjärlsköldenär kluven i två fäll. Första fältet är bandvis tredelat i blått, silver ochrött med en däröver ställd vase av guld. Andra fältet är blått med en isilvervatten stående bro i tre spann med två krenelerade torn av silver. sitter en gyUene örn, och i fältets översta del synes karlavag-nensstjärnbild av guld. Sköldhållare äro två lillbakaseendelejon av guld med kluvna svansar och röda utsträckta lungor. Lejonen krönes medkunglig krona. Sköldentäckes av en kunglig krona, och kring densamma hänga serafimerordens insignier. Helavapnet omgives av ett vapenlält under kunglig krona. Storariksvapnet må brukas även utan sköldhållare, ordensinsignier eller vapenlält. LUlariksvapnet utgöres av en blå sköld med av guld, ställda två över dentredje. Skölden är läckt av en kunglig krona och omgiven av serafimerordens insignier.Vapnet må dock brukas även utan dessa insignier. Brukarnågon offentligen vapen eller märke, som utgör efterbildning av stora ellerlilla riksvapnet, sådana desamma blivit i 2 och 3 §§ här ovan beskrivna, men iväsentliga delar skiljer sig från det efterbildade, bote från och med 10 lilloch med . Samma lag vare, där någon lill salu håller vapen ellermärke, som sagts. Böter,som enligt denna lag ådömas, tillfalla kronan. Saknas tillgång lill böternasfulla gäldande, skola de förvandlas enligl allmän lag. Dennalag träder i kraft den ; dock all vad i 4 § är stadgat icke skalltillämpas i avseende å registrerat varumärke, så länge skydddärför ålnjutes. 1981/82:109 54 Lagangående rikets flagga; Svenskaflaggan är blå med gult kors. Korsetskall dela flaggan i fyra rätvinkliga, lika höga fält. Flaggan skall varatvärskuren, utom då den användes såsom örlogsflagga, i vUkel fall den skallvara trelungad. a) å flottans fartyg, båtar ochbyggnader; b) å rikets fästningar; c) åTiärens kasernbyggnader, lägeroch övningsplatser, så ock å hären fillhörande fartyg och bålar, när de förasav militär befälhavare; och d) åbyggnad, som i sin helhet är upplåten lill stab, tmppförband eller militär utbUdningsskola. Färgenå flaggans sidofäll skall vara ljust mellanblå och å korset guldgul. Likare åmönsterfärger skall tillhandahållas å de ställen. Å Ivärskurenflagga skall flaggans hela längd förhålla sig lill dess höjd som 16 till 10; åfälten skall längden förhålla sig fill höjden; för de inre fälten som 5 till 4och för de yttre som 9 lill 4. Åtrelungad flagga skall flaggans hela längd med lungor vara dubbelt så stor somhöjden; de yttre fälten skola, lungorna oräknade, vara lika stora som de inrefälten; fältens längd skall förhålla sig lill höjden som 5 fill 4. Tungornaskola vara lika långa; ej må de yttre lungornas ytterkanter bilda vinkel medflaggans över- eller underkant. Korsetsbredd skall vara hälften så slor som fältens höjd. HansMaj;l Konungen och med Hans tiUstånd medlem av konungahuset må föra trelungadflagga, med eller utan rikets vapen å vitt fält i korsets mitt, så ock användasådant tecken i den tvärskurna flaggan. Enligtbestämmelser, som Konungen i kommandoväg meddelar, må i trelungad flagga, förutmärkande av befäl, föras visst tecken, anbragt i det övre inre fältet. Iövrigi får ej flagga förses med märken, bokstäver eller andra tecken. Den,som bmkar trelungad flagga, där sådan icke må föras, eller använder flagga,därå obehörigen anbragls märke, bokstav eller annat tecken, eller lill saluhåller flagga, vilken till färgen uppenbarligen skiljer sig från vad i 3 § föreskriveseller som icke håller de i 4 § bestämda inbördes mått, böle från och med 10 filloch med . Prop.1981/82:109 55 Vadsålunda är stadgat avser flagga, vari vinkelrätt ställt gult kors är anbragt åblå botten. Böter, som enligl dennalag ådömas, tillfalla kronan. Saknas tillgång lill böternas fulla gäldande,skola de förvandlas enligl allmän lag. Genomdenna lag upphävas alla föml meddelade, däremot stridande bestämmelser. Dennalag träder i kraft ; dock må hillills brukliga fiaggor föras infiUutgången av . 1981/82:109 56 Härigenomförordnas som följer. Riketsvapen äro två, stora riksvapnet och lilla riksvapnet. Storariksvapnet beslår av en genom ett utböjt kors av guld kvadrerad, med en kungligkrona krönt sköld med hjärlsköld. Huvudsköldensfyra fäll äro blå, första och fjärde fälten med av guld, två överden tredje, samt andra och tredje fälten med tre av vågskuror bildade ginbalkarav sUver, överlagda med elt krönt lejon av guld med röd lunga samt röda tänderoch klor. Första fältet är styckat av blått, silver och rött saml belagt meden vase av guld. Andra fältet är blått med en i vatten stående bro i tre spannmed två krenelerade torn, alll av silver. I fältets övre del är Karlavagnensstjärnbild och under denna en örn med vänslervänl huvud och sänkta vingar,gripande elt blixlknippe, alll av guld. Huvudsköldenomgives av serafimerordens insignier. Sköldhållareäro två med kungliga kronor krönta lillbakaseende lejon av guld med kluvnasvansar saml röda lungor, tänder och klor. Lejonen slår på ell postament avguld. Delhela omgives av ett med en kunglig krona krönt hermelinsfodrat vapenlält avpurpur med guldfrans, uppbundet med lofsprydda guldband. Storariksvapnet må brukas även ulan ordensinsignier, sköldhållare och vapenlält, medallenast ordensinsignier eller med allenast ordensinsignier och sköldhållare,därvid postamenlet må uteslutas. Lillariksvapnet utgöres av en med en kunglig krona krönt blå sköld med avguld, två över den tredje. Sköldenomgives av serafimerordens insignier. Sköldhållareäro två med kungliga kronor krönta lillbakaseende lejon av guld med kluvnasvansar saml röda tungor, länder och klor. Lejonen stå på ett postament avguld. LUlariksvapnet må brukas även utan ordensinsignier och sköldhållare, med allenast ordensinsigniereller med allenast sköldhållare, därvid postamenlet må uteslutas. Storaoch lilla riksvapnet må föras av Konungen och medlemmar av konungahuset. Storariksvapnet må i övrigi användas endasi av slalsdepartementen, , högstadomstolen, regeringsrätten och beskickningar så ock, på säll Konungeni kommandoväg bestämmer, inom krigsmaklen. Prop.1981/82:109 57 Lillariksvapnet må användas av andra statliga myndigheter och institufioner än iandra stycket sägs. Myndigheten eller institutionen må därvid till vapnet fogaett dess verksamhet symboliserande emblem. Ejmå någon eljest utan vederbörligt tillstånd av Konungen eller myndighelKonungen förordnal offentligen använda stora eller lilla riksvapnet, där ejfråga är om tillfällig dekoraliv utsmyckning vid höglids- eller festlillfälleninom konungahuset eller nationen. Konungenäger meddela närmare föreskrifter rörande omfattningen av den i andra ochtredje styckena avsedda användningen av rikets vapen. Brukarnågon offentligen stora eller lilla riksvapnet i strid mol vad i 4 § sägs, dömeslill böter högst . Sammalag vare, där någon håller lill salu eller offentligen bmkar stora eller lillariksvapnet, där vapnets framställning i väsentliga delar skiljer sig frånvapenbeskrivningen i 2 och 3 §§. Dennalag träder i kraft den 196 , dock må redan befintligt riks- vapen,som ingår som dekorativ utsmyckning av byggnad, beslå ändå dess användningstrider mol vad i 4 § är stadgat, därest vapnet icke ulan olägenhet kanavlägsnas. Genom lagen upphäves lagen (nr 65) om rikels vapen. 5 1981/82. Prop.1981/82:109 58 Härigenomförordnas som följer. Svenskaflaggan är blå med gult kors. Korsetskall vara vinkelrätt ställl mot flaggans kanter. Flagganföres dels såsom tvärskuren och dels såsom trelungad. Åden tvärskurna flaggan skall hela bredden förhålla sig till hela längden som 10lill 16. I övrigi skola de inbördes mållen vara: vartdera av de båda inrefältens bredd 4 och längd 5; vartdera av de båda yttre fältens bredd 4 ochlängd 9; korsarmarnas bredd 2. Å den tretungade flagganskall hela bredden förhålla sig till hela längden med tungor som 10 liU 20.1 övrigiskola de inbördes måtten vara: vartdera av de båda inre fältens bredd 4 ochlängd 5; vartdera av de båda yttre fältens bredd 4 och längd, tungornaoräknade, 5; tungornas längd 8; korsarmarnas bredd 2. Ej må de yttre tungornasytterkanter bilda vinkel med flaggans över- eller underkant. Flaggansblå och gula färger skola vara av den nyans, varom närmare föreskriftermeddelas av Konungen. Konungenoch med Hans tillstånd medlem av konungahuset må föra trelungad flagga medeller ulan stora eller lilla riksvapnet å vitt fäll i korsets mitt. Slalsdepartementen,, högsta domstolen, regeringsrätten och beskickningar föra trelungadflagga. Inomkrigsmakten föres trelungad flagga såsom örlogsflagga på sätt Konungen i kommandovägbestämmer. Iövrigi flaggas med Ivärskuren flagga. Förutmärkande av befäl må i örlogsflagga vissa tecken föras i övre inre fältetenligt bestämmelser som Konungen i kommandoväg meddelar. 1981/82:109 59 Flagga må ej i vidare månän som följer av 4 och 8 §§ förses med märken, bokstäver eller andra tecken. Den som bmkar trelungadflagga, där sådan icke må föras, eller bmkar flagga, därå obehörigen anbraglsmärke, bokslav eller annat tecken, eller lill salu hållen flagga, vilken ickehåller de i 2 § bestämda inbördes måtten eller som lill färgen uppenbarligenskiljer sig från vad i 3 § föreskrives, dömes till böter högst . Vadsålunda är stadgat avser varje flagga, vari ell mot kanterna vinkelrätt ställlgult kors är anbragt på blå botten, evad flaggan är avsedd att hissas eller attföras som fana eller standar. Dennalag träder i kraft den 196 . Genom lagen upphäves lagen (nr 55)angående rikets flagga. 1981/82:109 60 Kungörelseangående allmänna flaggdagar och annan ofliciell flaggning Härigenomförordnas som följer. Åsvenska staten här i riket tillhöriga eller av svenska staten disponeradebyggnader, inrymmande statliga myndigheter och institutioner, så ock vid Sverigesbeskickningar och lönade konsulat, skall å nedannämnda allmänna flaggdagarsådan svensk flagga vara hissad, som av myndigheten eller institutionen enliglvad därom är stadgat må begagnas. den28 januari; H. H. Kronprinsens namnsdag den30 april; H. H. Kronprinsens födelsedag den6 juni; H. Konungens namnsdag samt Sv'enska flaggans dag ; H.M. Konungens födelsedag Juldagen; så ock dag för val i hela riket lillriksdagens andra kammare. Därdet vid andra tillfällen än i 2 § sägs finnes påkallat all flaggning i den omfattningoch med sådan flagga, som i 1 § avses, äger rum, bestämme Konungen ellermyndighet förordnal om sådan flaggning. Finnesför särskiU fall påkallat all inom viss ort här i riket flaggning äger mm åbyggnader, som i 1 § avses, bestämme därom för Slockhoim Konungen eller myndighelKonungen förordnat och eljest vederbörande landshövding. Åstatlig myndighels eller institutions byggnad må efter bestämmande av myndighetenseller institutionens chef flaggning äga mm , som för myndigheten eller inslilulionenär av särskild betydelse. Flagganhissas och under månadernanovemberfebruari saml nedhalas vid solens nedgång, dock senastklockan 21. Prop.1981/82:109 61 lärer jämvälflagga å sina byggnader i enlighet med vad nu sagts. För krigsmaklen gäller däriämlevad om flaggning kan vara eller bliva i kommandoväg stadgat. Dennakungörelse träder i kraft den 196 Prop.1981/82:109 62 Kungörelseangående färgerna i rikets flagga Kungl.Maj:t har med slöd av 3 § lagen den 196 angående rikels flagga funnit gott stadgasom följer. Dei lagen angående rikets flagga angivna färgerna skola vara av sådan nyans, attjämlikt del kolorimetriska standardreferenssyslemel enligl CIE 1931 vidbelysning med slandardljuskälla C med en infallsvinkel mol ytan av ochobservation vinkelrätt mol den belysta ytan följande luminans-faklorer Y och kromaficitetskoordinaterx och y erhållas, nämligen för den blå färgen Y = 8.5; x = 0.200 och y = 0.207samt för den gula färgen Y = 44.1; x = 0.464 och y = 0.453. Del förutsatteshärvid, alt värdet av luminansfaktorn Y för magnesiumoxid är= 100. TUlverkareoch försäljare av flaggor äga att för kontroll av att de i flaggduksmaterialförekommande blå och gula färgnyanserna äro i enlighet med i 1 § angivna värdenlill statens provningsanstalt insända malerialprov tillika med vamdeklaralionoch redogörelse för använda färger och för infargningsförfarandet. Provningsanslaltenskall i sitt yttrande över resultatet av verkställd kontroll jämväl uttala sigom färgbesländighelen hos de insända materialproven. Tillverkareoch försäljare av flaggor äge ock hos statens provningsanstalt utbekomma genomprovningsansiallens försorg anskaffade prov å färger, vilka hålla de i 1 §angivna värdena. Dennakungörelse träder i kraft den 196 . Genomdensamma upphäves kungörelsen (nr 119) angående likare å mönslerfärgerför rikets flagga. 1981/82:109 63 Sammanställning av remissyttrandena över departementspromemorian(Ds Ju 1981:4) riks vapen och flagga Efter remiss har yttranden över promemorian avgetts avöverbefälhavaren, statens heraldiska nämnd, kommerskollegium, patent- och registreringsverket(palenlverket), historisk-filosofiska sektionsnämnden vid ,länsstyrelserna i , , och ,, vitierhets-, historie- och antikvitetsakademien(), för de fria konsterna (),statens provningsanstalt, riksmarskalksämbelel, , SfiftelsenSvenska Flaggan, , Stiftelsen ochSkandinaviska . Härutöver har skrivelser inkommit frånarmémuseum, i (SIS), avdelningsdirektörenUno , f d. kanslirådet och överstelöjtnanten . REMISSYTTRANDENA 1 Allmänna synpunkter Förslagen i promemorian tillstyrks så gott somgenomgående. Från en del håll förs dock fram förslag lill mindre ändringareller tillägg. Till deinstanser som tUlstyrker promemorieförslagel i sin helhet i föreliggande skickhör historisk-filosofiska sektionsnämnden vid ,länsstyrelserna i , och , ,, riksmarskalksämbetet, ochStiftelsen . Vetenskapsakademienoch konstaterar, var och en för sig, med lillfredsslällelseall förslagen i den nu aktuella departementspromemorian i stort setttillgodoser de önskemål som resp. akademi framförde 1967. Riksmarskalksämbetethälsar med lillfredsslällelse de framlagda förslagen, vUkas genomförande sägsundanröja nuvarande oklarheter beträffande den rättsliga regleringen av detberörda området. Prop.1981/82:109 64 Vadgäller beskrivningen av de båda riksvapnen, särskill stora riksvapnet, harutförliga synpunkter lämnats av avdelningsdirektören , som bl. Delgyllene korset med raka korsarmar förekommer under 1500- talelsom kungligt och furstligt värdighetstecken. Korset bör därför ha raka korsarmar,enär del ju är samma kors som i flaggan. De sköldhållande lejonen böra ej hakluvna svansar, som är en slilföreleelse från renässansen utan berättigande ivåra dagar. Kronan på sköldhållarna är ej en rangkrona utan en heraldisk kronaoch bör därför vara öppen såsom i t. ex. Luxemburgsvapen.-- I 2§, 1 st. förekommer en oriklig formulering "kungligahusets dynaslivapen", vilket bör rättas lill antingen "kungliga husetsvapen" eller "dynastiens vapen". Med den kännedom man nuhar om folkungavapnets utseende, då det var riksvapen, böra "ström marna" rättas lill "ginbalkvis ställda kavlar" såsom föreslås i Berghmans arbele "Dynastien vapen och det svenska riksvapnet". Ut trycket "gående strömmar" ärf ö. felaktigt, enär "gående" iheraldiska beskrivningar användes om djur. - Uttrycket "däröver" i 2§, 2 st. är direkt felaktigt och måste vara "överlagda med" för alt giva den bildman avser. I 3 st. förekommer "däröver" i rakt motsatt betydelse lill i 2st. och bör rättas till "ovan åtföljd av". "Vasaällens vapen"bör förtydli gas med "kungliga Vasaättens vapen", enär vapnets utseende och tink turer tidigare varit annorlunda. Vidare bör "vase i guld" rättas till"av guld".---- Uttrycket"Ätten vapen" i 2§, 3 st. bör rättaslill "Dynasliens Bernadolles vapen". Bron bör göras böjd ochvara åtföljd ovan av endasi den napoleonska örnen på sin åskvigg. Sedan utdelningen av svenska ordnar lill svenska medborgare upphört, kan manifrågasätta riktigheten av att låta riksvapnen prydas med serafi-merorden. Enbegränsning lill enbart vapnet för konungen-stormästaren kunde dock länkas.Uttrycket "insignier" är oklart och bör vara "kedja", enärorden även har andra insignier. Ävenstatens heraldiska nämnd och anser all uttrycket "en vase /guld" bör bytas mol "en vase av guld". Enligl överstelöjtnantenÅke bör i tydlighetens intresse utsägas alt Vasaättens vapen innehåller"en slormvase av guld". Såvittgäller riksvapnet tillstyrker patentverket att ell emblem beslående avenbart de ställda två över den tredje betraktas som lillariksvapnet och all en bestämmelse härom intas i lagen. Emellertid anser verketall 3 § i lagförslaget inle har fåll en nöjaktig lydelse i detta avseende.Patentverket föreslår därför all 3 § andra och tredje styckena får följandelydelse: "Den i vapnet ingående skölden kan omges av serafimerordens insignier. Såsom lilla riksvapnet skall jämväl anses trekronors-emblemet ulan sköld ochkunglig krona." Prop.1981/82:109 65 Isamma riktning uttalar sig statens heraldiska nämnd och , som menaratt ett vapen inte kan förekomma utan sköld, varför del inle är heraldisktkorrekt all ange all lilla riksvapnet får brukas även ulan sköld. Dessainstanser förordar all 3§ tredje stycket ändras lill: "Lilla riksvapnetfår brukas även ulan ordensinsignier. De tre öppna kronorna av guld ställda tvåöver en kan brukas frislående ulan sköld och är då all jämstäUa med lillariksvapnet." Kommerskollegiumansluter sig tUl den i promemorian uttalade uppfattningen att varjeåtergivande av , två ställda över den tredje, utgör lilla riksvapnet.Denna uppfattning överensstämmer också med den praxis kollegiet tillämpat vidprövning av ärenden enligl lagen (1970:498) om skydd för vapen och vissa andraofficiella beteckningar. Vidare framhåUer kollegiet all kollegiet i vissa fallbedömt att de ordnade på annat sätl är förväxlingsbart med lillariksvapnet varför också sådana fall har föranlett prövning enligt lagen.Däremot har kollegiet inte - som görs i promemorian - ansett att varjeåtergivning av utgör en erkänd symbol för landet och därmed alUidbör åtnjuta skydd enligl ovannämnda lag. StiftelsenSvenskt Färgcentrum och noterar all färgerna iriksvapnen inle preciseras mer än med orden "blått", "rött"och "purpur" och ställer frågan om riksvapnens blå färg skall överensstämmamed flaggans blå färg. Molförslaget i promemorian om riksvapnens användning har ingen erinran framförtsfrån remissinstansernas sida.