prop · G503103 · 1981-12-31 00:00:00 — a. påinternationellt om del behövs för att bevara fiskbestånd eller annarsför att främja fisket. Det kan t. ex. lill följd av en internafionellöverenskommelse om fångstkvoter uppkomma behov att inom ett visst havsområde geföreskrifter om en begränsning av svenskt fiske inom området och en fördelningav fisket där mellan svenska fiskefartyg. Sådana föreskrifter måste varapåkallade av fiskevårdsskäl. Lagrummet eller lagstiftningen i övrigt gerdäremot inte stöd för en sådan fördelning av annan anledning. I två skilda framställningar till regeringen ochdecember 1979 hemsläller om en översyn av vissa föreskrifterpå fiskets område. Av framställningarna framgår att de fångstkvoler som Sverigetilldelas vid internationella förhandlingar inte är tillräckliga för atttillåta ett fritt fiske. Styrelsen föreslår att fördelning av fastställdakvoter skall kunna göras för visst eller vissa fiskslag mellan olika grupper avfiskande inbördes. Styrelsen föreslår också sådana förändringar i licenssyslemetsom skulle tillåla en starkare styrning av del svenska yrkesfisket och motverkaen överetablering inom yrkesfiskeflottan. För alt tillförsäkra det licensieradeyrkesfisket de fångslmöjligheler som bör tillkomma detta fiske föreslårstyrelsen liksom fiskevatlensutredningen också att vissa yrkesfiskeredskapförbehålls del licensierade yrkesfisket. I den tidigare nämnda propositionen om åtgärder för attfrämja fritidsfisket anförde jag bl. a. att yrkesfiskarna känner sina intressen hotade av dem som på sin fritid men i förvärvssyfte bedriver ett inte obetydligt fiske med yrkesmässiga redskap. Jag pekade vidare på all det dessutom förekommer konkurrens i fråga om fördelningen av fisketillfällena mellan å ena sidan det kustbundna yrkesfisket och å andra sidan det yrkesfiske som bedrivs med större fartyg som kan fiska över stora områden. En rad fiskarter är kvoterade till följd av internationella överenskommelser och yrkesfisket efter dessa arter måste upphöra när kvoterna är uppfiskade. 1 det kustnära fisket är lax, öring och ål fiskslag som f. n. anses vara överfiskade. Skr.1981/82:103 med vad jag förutskickade i propositionen vill jag nu föreslåregeringen att en Del II särskild kommitté tillkallas föratt utreda bl. a. dessa frågor. Kommittén bör i sitt arbete uppmärksamma den utvecklingsom har skelt både nationellt och internationellt efter det alt år1978 tog beslutet om fiskeripolitiken. Mol bakgrund härav och av de förslag somjag har redovisat i del föregående bör övervägas om det nuvarandelicenssystemet bör ändras eller eventuellt ersättas med ett helt nytt system.Finner kommittén att ett nytt syslem bör införas eller att det nuvarande licenssys-temelbör ändras, bör elt detaljerat förslag härtill läggas fram. Vid utarbetandet avett sådant förslag bör bl. a. övervägas möjligheten alt i samband med tillståndsgivningange begränsningar i fråga om t. ex. fiskeinriktning och fiskeplatser. I detsammanhanget bör också beaktas det behov som kan föreligga av vattenområden förbl. a. fiskodling. Vidare bör övervägas om de fiskbestånd som är föremål förkvotering skall förbehållas fiskare med tillstånd. Ytterligare ett skäl för attöverväga denna fråga är alt etablering av nya fiskare vid sidan av detnuvarande licenssystemet uppges förekomma i sådan omfattning att den kan ledatill problem och minskad lönsamhet i näringen. Kommittén bör undersöka om sådanöveretablering förekommer. Kommittén bör granska de administrativa rutinerna isamband med en tillståndsgivning av del slag den kan komma all föreslå.Erfarenheterna av del nuvarande licensieringssystemet visar alt det bl. a.behövs bättre avgränsade kompetensregler för prövningen, regler förförhandsbesked, regler för sambandet mellan licensgivningen och statligt slödav olika slag m. m. Utgångspunkten för kommitténs arbete i denna fråga bör varaatt administrationen skall göras så enkel och billig som möjligt. har i sin tidigare nämnda framställningom möjligheter att reglera del svenska fisket haft näringspolitiken som utgångspunkt för sina förslag. Nuvarande bemyndiganden för på detta område har emellertid sin grund endast i fiskets vård och bedrivande. Kommittén bör därför utreda förslaget att regeringen skall få besluta om fördelning av fastställda kvoter mellan olikagrupper av fiskande. serna av en sådan ordning bl. a. från näringsfrihetssynpunklnoga analyseras och redovisas. För kommittén skall gälla de direktiv som har utfärdats tillsamtliga kommittéer och särskilda utredare angående finansiering av reformer(Dir 1980:20). Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemsläller jagalt regeringen bemyndigar chefen för att tillkalla en kommitté med högst sex ledamöter meduppdrag att utreda vissa fiskefrågor, att utse en av ledamöterna att vara ordförande, att besluta om sakkunniga, experter, sekreterare och annatbiträde ål kommittén. Vidare hemställer jag att regeringen beslutar att kostnaderna skall belasta tionde huvudtitelnskommittéanslag. Regeringen ansluter sig lill föredragandens övervägandenoch bifaller hans hemställan. Begränsningav statlig normgivning till kommuner och Skr. 1981/82:103 landstingskommuner Dir 1981:42 Chefen för kommundepartementel, statsrådet , anför. De samhällsekonomiska problemen är betydande. Endämpning av den kommunala sektorns utgiftsexpansion är mot den bakgrundennödvändig. vill jag erinra om att kostnadsutvecklingen i kommunernaoch landstingskommunerna i hög grad beror på statliga beslut och åtgärder. Enbegränsning av ökningstakten i utgifterna för den kommunala verksamheten fömtsätterdärför en omprövning av statliga ålägganden gentemot kommuner ochlandstingskommuner. Elt flertal åtgärder har vidtagits föratt begränsa sådan statlig normgivning som driver upp kostnaderna för kommuneroch landstingskommuner. Jag vill i detta sammanhang erinra om att direktivutfärdades till samtliga kommittéer och särskilda utredareangående finansiering av reformer (Dir 1980:20). Enligl dessa direktiv skallkommittéerna ha som utgångspunkt alt alla förslag som de lägger fram skall kunnagenomföras inom ramen för oförändrade resurser inom det område som förslagenavser. Vidare skall de kommunalekonomiska konsekvenserna klarläggas. Medanledning av prop. 1980/81:80 om ökad självstyrelse och minskadbyråkrati beslutade om minskad underställning av kommunalabeslut hos statliga myndigheter (KU 1980/81:13, rskr 1980/81:149). Enarbetsgrupp - stat-kommungruppen (Kn 1980:03) - har tillsatts för att göra enöversyn av den statliga tillsynen och kontrollen av ochlandstingskommunal verksamhet. Vidare har de statliga myndighelerna genom ensärskild förordning (1981:305) ålagts alt se över sina föreskrifter,anvisningar och råd i syfte att minska den statliga tillsynen ochdetaljkontrollen. Regler som inte längre behövs skall upphävas. För att fä tillstånd en ökad teminologisk klarhet skall myndigheternas översyn också syftatill att mönstra ul begreppet anvisningar. En ändring har dessutom gjorts iallmänna verksstadgan (1965:600). Ändringen (1981:306) innebär attmyndigheterna skall eftersträva en minskad statlig detaljkonlroll av kommuneroch landstingskommuner. Det statliga utredningsväsendet har en betydelsefull rollnär det gäller att åstadkomma förändringar av den statliga styrningen avkommunal och landstingskommunal verksamhet. I enlighet med nämnda proposition(1980/81:80) har gjorts en ändring i kommittéförordningen (1976:119).Ändringen (1981:307) innebär alt kommilléförslagens effekter för den kommunalasjälvstyrelsen skall belysas i betänkandena. 1 propositionen (s. 42) anges alttilläggsdirektiv om minskad statlig tillsyn och kontroll av kommuner ochlandstingskommuner också skall utfärdas till kommittéer och särskilda utredare,vars uppdrag berör och landstingskommunal verksamhet. Jag hemställerom att nu få la upp denna fråga. Del är enligt min mening väsentligt alt frågan omutformningen av den statliga normgivningen gentemot kommuner och landstingskommuner behandlas i samband med alt olika sakområden utreds. Utredningsarbetet bör inriktas på åtgärder som leder lill ökad självstyrelse och - 1981/82:103 kostnadsbesparingar i den kommunalaverksamheten. Det är av stor vikt att Del II kommittéer och särskilda utredare -med angivet syfte - överväger olika möjligheter lill besparingar, förenklingar och samordning. En viktig utgångspunkt för det nu aktuellautredningsarbetet bör vara alt kommunerna och landstingskommunerna själva sålångt möjligt skall få göra nödvändiga avvägningar mellan olika verksamhetsområden.Av hänsyn lill den kommunala självstyrelsen och samhällsekonomin bör tvingandestatliga föreskrifter i största möjliga utsträckning undvikas. Sådan regleringbör i princip endast förekomma när särskill starka skäl kan åberopas. De förutsättningar för utredningsarbetet som jag nu har angettbör gälla för alla de kommittéer och särskilda utredare vars utredningsuppdragberör eller landstingskommunal verksamhet. En redovisning av kommittéernasoch utredarnas överväganden med anledning av dessa tilläggsdirektiv bör lämnaslill regeringen . Om del är möjligt med hänsyn tillutredningsarbetet i övrigt bör även de förslag om författningsändringar m. m.som dessa överväganden föranleder läggas fram till den angivna tidpunkten. Vidfullgörande av uppdraget bör samråd ske med stat-kommungruppen (Kn 1980:03). Jag hemstäUer att regeringen beslutar att kommittéerna ochde särskilda utredarna genom departementens försorg ges till känna vad jag haranfört i delta ärende. Regeringen ansluter sig lill föredragandens övervägandenoch bifaller hans hemställan. Utredning om alternativa former för statsstödd exportkreditgivning Departementschefen, statsrådet . Den svenska statliga exporlkredilsslödet har utformats somtvå parallella system, nämligen dels det s. k. SEK-systemet, dels del s. k. avdrag-/bidragsysternet.I bägge fallen innebär stödet främst en räntesubvention. Stödet avser attunderlätta finansieringen av en kredit i samband med export av främstkapitalvaror och entreprenad- eller konsulttjänster. Genom det s. k. SEK-systemet, som infördes (prop.1977/78:155, NU 1977/78:73, rskr 1977/78:379) gavs det halvstatliga bolaget () möjlighet att inom en viss ram genom stalsstödda krediter underlätta exportkreditfinansieringen. Genom en särskild lag, lagen (1978:403) om beslutanderätt för svenskt kreditakliebolag i fråga om exportkredit i vissa fall har regeringen fått bemyndigande att överlämna till SEK att besluta om slalsstödd exportkredit. Närmare bestämmelser om de stalsstödda krediterna finns i förordningen (1978:404) om exportkreditfinan- .., siering med statligt slöd, m. (ändrad senast 1981:77). med en offert till den utländske köparen kan SEK lämna enkostnadsfri Skr. 1981/82:103 utfästelse om lån till fast ränta. Utfästelsenskall normalt accepteras inom Dir 1981:43 högst . Räntenivåernabygger på internationellt överenskomna minimiränlor. Kostnaderna för kreditenbestår - förutom av räntekostnaderna - av kostnaderna för affärsbankernasuppläggning och handläggning av krediten samt eventuella garantipremier. SEKkräver sedvanliga säkerheter och kreditbeloppet utbetalas normalt efterverkställd leverans. I frågor om hur t. ex. kredittidens längd, avlyftstidpunkler,amorterings-villkor etc. för de statsslödda krediterna stämmer överens medinternationella överenskommelser och internationell praxis sker samråd mellanSEK och exportkreditnämnden (EKN). I flertalet fall är en s. k. EKN-garantieller en garanti från () den säkerhet somSEK bygger sin långivning på men även annan säkerhet t. ex. bankgaranti ellergaranti från exportören kan accepteras. SEK avgör i vilken valuta lån kanlämnas. SEK får ersättning av staten årsvis i efterskott för kostnader på grundav räntedifferenser mellan upp- och utlåning och för utbetalade kursförlustersom uppkommit genom alt upplåning skelt i annan valuta än utlåningen. SEK-systemet gällde ursprungligen till och med . har beslutat (prop.1980/81:130, NU 1980/81:58, rskr 1980/81:426) att SEK-systemet skall finnaskvar även efter . Riktlinjerna för slalsstödd exportkredilfinansieringvia SEK gäller i huvudsak oförändrade även i fortsättningen. Som underlag förbeslutet låg betänkandet (Ds 11980:24) Subventionerade exportkrediter - enutvärdering av nuvarande system avlämnat av exportkreditutredning. Avdrag-/bidragsystemei innebär att exportföretag kan göraett extra ränteavdrag för en del av refinansieringskostnaden av en exportkreditvid inkomsttaxeringen eller få ett skattefritt exportkreditbidrag. Företagelkan välja den stödform som är förmånligast vid varje exportiillfälle elleranvända SEK-systemet för en del av en affär och avdrag-/bidragsystemet förresten. Endast en typ av statligt slöd kan utnyttjas för ett och sammakreditbelopp. Vidare gäller att av krediten måste refinansieras ibank eller annat kreditinstitut. Bestämmelser om stöd enligt detta systemregleras genom lagen (1978:401) om exportkredilstöd samt förordningen(1978:402) om villkor för exportkredilstöd. 1 princip gäller sammaförutsättningar och villkor för stöd under såväl SEK-systemet som avdrag-/bidragsystemet.Beslut om stöd enligl avdrag-/bidragsyslemet fattas av EKN. EKN skall pröva omförutsättningar för slöd finns samt om hur det slödberättigade beloppet skallbegränsas. Taxeringsmyndigheterna kontrollerar det sökande förelagels uppgifterom räntebelopp och beslutar om storleken på avdrag. Ansökan omexportkreditbidrag prövas och administreras av . Systemetlöper till utgången av . Den nämnda exportkreditutredningen föreslog bl. a.att det s. k. avdrag-Zbidragsystemet skulle avskaffas. Remissinstanserna har biträtt förslaget eller lämnat det ulan erinran. Vissa remissinstanser, bl. a. bankorganisalionerna, Exportråd och , påpekade dock att en valmöjlighet i någon form var angelägen. Bankorga nisationerna lämnade i sitl remissvar ett förslag lill ett sådant system och utredningen lämnade i en appendix till betänkandet en skiss lill ett nytt bidragssystem. I propositionen 1980/81:130 om industripolitikens inriktning 171 Skr.1981/82:103 m. m. anfördes att de nämnda förslagen till alternativa system varvärda alt Del II ytterligare utreda. Jag återkommer lill detta och förordar att en särskildutredningsman tillkallas för att utreda dessa frågor. Till ledning förutredningsmannens arbete vill jag anföra följande. Utredaren bör i första hand pröva om ett alternativ tilldet s. k. SEK-systemet behövs. Om utredningsmannen finner att ett sådantalternativt system behövs, bör han utreda hur ett alternativt system skullekunna utformas. Han bör därvid i första hand granska de förslag som harredovisats av utredningen och bankorganisalionerna. Utredningsmannen ärdärutöver oförhindrad att pröva elt alternativ som innebär en utökad medverkanfrån bankerna inom ramen för SEK-systemet liksom alt pröva andra vägar som kanminska det engagemang i upp- och utlåningen som SEK-systemet innebär för SEK.Utgångspunkten för utredningsarbetet ska vara att alla förslag som läggs framska kunna genomföras inom ramen för oförändrade resurser inom det område somförslagen avser. En annan utgångspunkt bör vara att ett alternativt system inteförsämrar statens möjlighet till kontroll av sill engagemang och sinakostnader. Utredningsarbetet bör bedrivas så att det kan slutredovisasunder . Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jagatt regeringen bemyndigar chefen för industridepartementet att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att utredavissa exportfinansieringsfrågor, att besluta om sakkunniga, experter, sekreterare och annatbiträde åt utredaren. Vidare hemställer jag att regeringen föreskriver att kostnaderna för utredningen skall belasta fjortondehuvudtitelns kommittéanslag. Regeringen ansluter sig lill föredragandens övervägandenoch bifaller hans hemställan. Chefen för , statsrådet ,anför. Genom beslut bemyndigade regeringendåvarande chefen för att tillkalla sakkunniga för attutreda det studiesociala stödet. De sakkunniga har antagit namnet studiestödsutredningen. Utredningenskulle enligl direktiven lämna alternativa förslag till utformning av del sludiesociala stödet. avlämnade utredningen betänkandet (SOU 1977:31) Studiestöd, 172 Alternativa utvecklingslinjer. På grundval av detta betänkande och de synpunkter somframkom i Skr. 1981/82:103 remissbehandlingen av delta, gavsutredningentilläggsdirektiv genom beslut Dir 1981:44 . Enligl dessa direktivskulle utredningen med förtur behandla frågan om de närmare förutsättningarnaför att ge primärkommunerna ansvaret för gymnasieskoleelevernas resor ochinackordering. Utredningen presenterade sina övervägandeni promemorian (Ds U 1978:15) Gymnasieskoleelevernas resor och inackordering-Överflyttning av ansvaret till kommunerna. I tilläggsdirektiven redovisade jag min uppfattning attutredningen i det fortsalla arbetet borde prioritera stödet till de yngrestuderande i gymnasieskolan. Mot denna bakgrund framlade utredningen den 10april 1980 sina förslag på sludiehjälpsomrädet i betänkandet (SOU 1980:25)Studiestöd för 16-19- åringar i gymnasial utbildning. 1 belänkandel (Ds U1980:13) Administrationen av gymnasialt studiestöd lämnade utredningen den 11november 1980 förslag om studiehjälpens administration. Den del av utredningsuppdraget som därmed återstår gällerutformningen av stödet till studerande i högskolan och till elever igymnasieskolan som är eller däröver. Uppdraget omfattar i delta avseendeåtgärder som syftar till att underlätta återkommande utbildning, däriblandmöjligheter att differentiera totalbeloppet, alt förändra fribeloppen och attse över de begränsningar i rätten att få studiestöd, som f. n. finns i form avden övre åldersgränsen och den s. k. Utredningen skallvidare lämna förslag till förändrade återbetalningsregler ochförutsättningslöst pröva olika lösningar för administrationen av stödet.Slutligen har utredningen att analysera frågan om de studerandesförsäkringsskydd och redovisa de handikappade studerandenas situation. Sedan de ursprungliga direktiven gavs har detsamhällsekonomiska läget radikalt förändrats. Redan i tilläggsdirektiven lillutredningen gav regeringen uttryck för uppfattningen att samhällsekonomin intemedgav några omfattande generella höjningar av det studiesociala stödet. I dedirektiv (Dir 1980:20) som genom beslut gavs samtliga statligakommittéer, betonades ytterligare nödvändigheten av stark restriktivitet medförslag om reformer. Där angavs all utgångspunkten för kommittéernas arbete"skall vara att alla förslag som kommittéerna lägger fram skall kunnagenomföras inom ramen för oförändrade resurser inom det område som förslagenavser". Det ekonomiska läget för staten har sedan dessa generelladirektiv gavs ytterligare skärpts. Jag bedömer därför att reformer på sludieslödsområdetmåste göras genom omprioriteringar, dvs, inom ramen för oförändradetotalkostnader då reformerna genomförs. Del ter sig mol dennabakgrund inte meningsfullt att fortsätta arbetet med mera omfattande förslaginom studiestödsutredningen. De förslag till förändringar i studiestöden somkan bli aktuella bör lämpligen beredas inom ramen för det årliga budgetarbetet.Jag avser att la initiativ till att underlag arbetas fram inomregeringskansliet, som kan belysa möjligheterna till reformer på studiestödsområdetgenom omprioriteringar. De frågori utredningsuppdraget som är av administrativ art har lill en del detaljkaraktär. Jag anser alt centrala bör kunna göra de erforderliga utredningarna inom ramen för sitt myndighetsansvar och kom mer senare alt föreslå regeringen att besluta om de uppdrag som kan behövas. 1981/82:103 Jaghar inhämtat att utredningen arbetat med två undersökningar av del Del II studiesociala stödets effekter på de studerandes ekonomioch den sociala selektionen i utbildningsväsendet. Utredningen bör inriktasitl arbete på att sammanställa resultaten av dessa undersökningar och påatt publicera Vidare har jag inhämtat alt utredningen i det närmaste harfärdigställt analysen av de studerandes försäkringsskydd och av de handikappadeelevernas studiesociala situation. Jag anser med detta som bakgrund att utredningenbör redovisa sina förslag på dessa områden. Utredningen bör bedriva sitt arbete så att detta kan varaavslutat . Under åberopande av det anförda hemställer jag altregeringen avgränsar uppdraget till sludieslödsutredningen i enlighet med vadjag nu har anfört. Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch bifaller hans hemställan. Försörjningenmed gödselmedel m. m. Chefen för , statsrådet ,anför. Del svenska jordbruket är i mycket hög grad importberoendevad gäller vissa produktionsmedel, t. ex. handelsgödsel. Produktionsresultateti jordbruket påverkas starkt av tillgången på växtnäringsämnena kväve, fosforoch kalium. Särskilt kväve har stor betydelse för skördeavkaslningen. Förbrukningenav handelsgödsel uppgår f. n. lill ca 250 milj. kg kväve, ca 60 milj. kg fosforoch ca 100 milj. kg kalium. väntas förbrukningen förblitämligen oförändrad. Tillförseln av kväve i form av handelsgödsel haremellertid ökat myckel kraftigt och är nu ca sju gångerså stor som den var under . Kväveförbrukningen är ca 215milj. kg i jordbruket, ca 15 milj. kg inom trädgårdsodlingen och ca 20 milj. kgi skogsbruket. Hela förbrukningen av kvävegödselmedel baseras direkteller indirekt på import. täcks av importerade gödselmedel och ca 80 %genom inhemsk produktion ur ammoniak. Av ammoniaken importeras , medanresten tillverkas ur eldningsolja och till en mindre del ur spillolja ochlösningsmedel. Av import av färdigt kvävegödselmedel , ca50 milj. kg kväve, kom från och från ,och . Importen av ammoniak kom motsvarande år till ca 94 %från Mellan- och (, och ),medan kom från och från övriga länder. I Sverigetillverkas ca ammoniak vid Supra AB:s Skr. 1981/82:103anläggningar i och . Ammoniaken används som råvara vid Dir1981:45 tillverkning av kvävegödselmedel, sprängämnen, plaster m. m. av produktionen används för andra ändamål än kvävegödselmedel. Kvävegödslingen har stor betydelse för jordbrukelsskörderesultat. Enligt beräkningar av statens jordbruksnämnd (JN) skulle enårlig kvävegiva motsvarande hälften av nuvarande minska avkastningen per hektartill av den normala. Om kvävegödslingen upphör helt kommer avkastningenatt minska till av den normala. Fosforgödselmedel tillverkas inom landet av till störstadelen importerat råfosfat och apatit. Inhemsk apatit används i litenutsträckning. fiiins vissa planer på att utnyttja inhemska fosfatlillgångaräven inom gödselmedelsproduktionen. Tillgångarna är mer än tillräckliga för deinhemska behoven. Det är emellertid förenat med stora kostnader all utnyttjadem. Importstörningar bedöms inte få några allvarligare konsekvenser. Hela behovel av kalium importeras i form av kaliumkloridoch kaliumsulfat. Utebliven tillförsel av kaliumgödselmedel bedöms dock intefå några nämnvärda konsekvenser . Del jordbrukspolitiska beslutet (prop.1977/78:19. JoU 1977/78:10, rskr 1977/78:103) innebär bl. a. alt de naturiigaproduktionsresurserna i form av åkerareal skall utnyttjas och alt denfredslida mjölkproduktionen skall upprätthållas på en nivå som motsvarar behovel.Det bedömdes att del därigenom skulle vara möjligt att möta en treårig totalhandelsavspärrning under förutsättning att en väl anpassad beredskapslagringupprätthålls av bl. a. vikliga produktionsmedel. EnUgt försvarsbeslut (prop. 1976/77:74, FöU1976/77:13, rskr 1976/77:311) skall målet för uthålligheten inomlivsmedelsprogrammet vara att livsmedelsproduktionen skall kunna ställas omtill i huvudsak självförsörjning, vilket hiltills har beräknats kunna ske . a. beredskapslagring skall tillgång säkerställas på sådanaproduktionsresurser som inle finns all tillgå inom landet. Nuvarande mål för beredskapslagringen avhandelsgödselmedel syftar till att kunna möta en ca ettårig avspärrnings- ellerkrigssituation. Därvid beräknas import täcka av behovel. Beredskapenförutsätter även tillgång till nuvarande produktionsresurser vad gällerhandelsgödsel.