prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — Omläggningen av uppbördssyslemet berör allaskattskyldiga, men innebär framför allt nyarutiner för arbetsgivarna. Inbetalningen av skaft enligt uppbördslagen(1953:272) har gjorts enhefiig, så all skallen allfid skall betalas in filllänsstyrelsernas skalteposlgirokonlon senast den 18;e som de tidigare uppbördsterminerna inföll i.Arbetsgivarnas redovisning av innehållen skall har förenklats. Systemetmed skalleanvisningar har slopats ochinbetalningen sker i stället med särskilda skalteinbelalningskorl som las emot på både . 1981/82:100 Bilaga 111 94 givarnalämna uppgifter om redovisningsperiod, lönesumma m.m. i en s. k. uppbördsdeklaralion. Också skattskyldigaskall använda de särskilda inbetalningskortenom de betalar in sin skatt själva, l.ex. vid betalning av B-skatt och vid fyllnadsinbetalning av preliminärskall. I det nyauppbördssyslemet lämnar postgirot skattemyndigheterna en utvidgad servicejämfört med tidigare. Redovisning av inbetalda skaller skall l.ex. görasmed magnetband lill och specifikations-listor skaU sändas filllänsstyrelserna. 1 del nya uppbördssyslemet ingår också ell utökat ADB-stöd ålde regionala och lokala skattemyndigheterna. Därigenom kan kontrollen av altarbetsgivarna gör skatteavdrag och redovisar den innehållna skallen blieffektivare. Den offensiva källskattekontrollenkommer också all kunna förbättras. Enligl enpromemoria, som har upprättats inom postverket, beräknas medelsbehovet förnästa budgetår till . ersättning för postverkets arbetei samband med in- och utbetalningar av skatt, befordran av frankeringsfriaförsändelser lUl bl.a. länsstyrelsernas datakonlor, bestyret med mervärdeskatt m. m. saml239000 kr. ersättning för översändande av adressuppgifter lill kyrkobokföringsmyndigheterna. Postbefordringsavgifteroch inbelalningsavgifl i poslgirorörelsen har av postverket beräknats i gällande avgiftsnivå. Med utgångspunkt i postverketsberäkningar och del avtal som har träffats med bankerna om dessas medverkan iskalleuppbörden förordar jag aft anslagetförs upp i stalsbudgetförslagel för nästa budgetår med 32,9 milj. kr. Detankommer emellertid på regeringen att sedermera besluta om de ersättningsbelopp som skall utgå. Detta sker pågrundval av särskilda framställningar som bygger på vederbörandes faktiskamedverkan m. m. Jag vill i dettasammanhang nämna all ersättning lill postverket för distribution avskattsedlar och förtryckta deklarationsblanketter betalas från del under sjätte huvudtiteln upptagnaförslagsanslaget Ersättning till postverket för befordran avijänsleförsändelser. Jag hemställer att regeringen föreslår att lillErsättning till postverket m.jh för bestyret med skatteuppbörd m.m. för budgetaret 1982/83 anvisa ett förslagsanslagav . Prop.1981/82:100 Bilaga 11 95 BIDRAG OCH ERSÄTTNINGAR TILL KOMMUNERNA D1. Ersättning till för mistad tolag ;0/81 Utgift ;i/82 Anslag ;2/83 Förslag Den lolagsersätlning som har utgått lill vissastäder har i enlighet med beslut avvecklats för samfiiga kommunerutom (prop. 1964:157, SU 1964:164, rskr 1964:342). För dennakommun är avveckUngsliden bestämd lill . Ersättningar kommer attbetalas ut t. o. m. . Utbetalningarna för nästa budgetår uppgår lill ca425000 kr. Jag hemställer all regeringen föreslår att lill Ersättning tUlTrelleborgs kommun för mistad tolag för /83 anvisa eftförslagsanslag av . Skatteutjämningsbidrag till kommunerna m.m. 1980/81 Utgift 7 560436710 1981/82 Anslag9086000000 1982/83 Förslag 10402000000 Från anslaget bestridsskatteutjämningsbidrag lill kommuner, landstingskommuner och kyrkliga kommunerenligl lagen (1979:362, ändrad 1980: 340 och 1980: 1031) omskalteuljämningsbidrag saml lagen (1981: 346) om särskilda grunder förberäkning av förskoll på kommunalskall m.m. och av skatteutjämningsbidrag år1982. Yllerligare föreskrifter för bidragsgivningen finns i förordningen(1979:363, ändrad 1980:341 och 1981:147) om skatteutjämningsbidrag. Den omfattandereformeringen av skatleutjämningssyslemet som lag innebär genomförsunder åren 19801982. De kyrkliga kommunernaomfattas inle av skatteutjämningsreformen. skaU enligl riksdagensbeslut (prop. 1980/81:20, FiU 1980/ 81:13, rskr 1980/81:88, SFS 1980:1031)skatteutjämningsbidragen reduceras jämfört med vad som ulgår år 1981.Bidragsbelopp understigande . skall vidare inle utbetalas . Föratt förhindra att någon kyrklig kommun drabbas oskäligt hårt utgessärskild kompensation inom ramen för extra skafteutjämningsbidrag. Ingenkyrklig kommun får härigenom elt inkomstbortfall som överstiger perskattekrona. Kompensationen inkluderar även effekterna av de yllerligare Prop.1981/82:100 Bilagall 96 åtgärder beträffande skalleunderlagen som harvidtagits rörande den kommunala sektorns finansiella utrymme för . Kyrkofondsulredningen harnyligen lagt fram förslag om ett inomkyrkligt utjämningssystem som avses gällafr. o. m. . Nuvarande lydelse av lagen om skatteutjämningsbidragreglerar inte förhållandena för de kyrkliga kommunerna . Jag avseralt i samband med behandlingen av nämnda ärende återkomma lUl frågan omändring i lagen om skalteuljämningsbidrag med anledning därav. Medel förskatteutjämningsbidrag lill de kyrkliga kommunerna har därför inle beräknatsefter under detta anslag. Jag har tidigare dennadag vid min anmälan av budgetförslaget för nästa budgetår (bil. 2 lillbudgetpropositionen) anfört att de generella besparingar på statsbudgeten /83 som rör kommunsektorn bör uppgå till sammantaget ca 3000milj. Åtgärderna, som bl.a. föranleder förslag lill ändring ilagen om skalteuljämningsbidrag (se bil. 2 till budgetpropositionen) innebärför skatleuljämningsbidragens del all dessa ökar långsammare än vad som annarsvore fallet. Jag har i likhet med vad som gäller för förordat attsärskild kompensation skall utgå lill ekonomiskt svaga kommuner ochlandstingskommuner inom ramen för extra skalteuljämningsbidrag liill ell beloppav 200 milj. kr. De ordinära extra skalleuljämningsbidragen, vars syfte är attge stöd till kommuner som av olika skäl har kommit i ekonomiska svårigheter börberäknas lill 100 milj. kr., eftersom del är svårt alt överblickabehovet därvidlag. Ansökan om extra skatteutjämningsbidrag skall inges senastden året före bidragsårel enligl lagen om skalteuljämningsbidrag. Medhänsyn lill att den särskilda kompensationen utgör en speciell form av extrabidrag bör detta bidrag kunna beviljas ulan ansökan. Jag övergår nu fillberäkningen av anslaget för /83. Medelsbehovel under deltabudgetår avser bidrag som utbetalas under andra hälften ay och förstahälften av . Storleken av de preliminära skalleuljämningsbidragen för år1982 och beräknade bidrag för framgår av följande sammanställning. Skatteutjämningsbidrag åren1982 och 1983 (milj. Kommuner LandstingskommunerKyrkliga kommuner Extraskatteutjämningsbidrag ' Inkl. särskildkompensation med 105 milj. kr. Inkl. särskild kompensation med 200milj. Ordinarieskatteutjämningsbidrag beräknas uppgå lill sammanlagt 9818 milj.kr. Bidragen är beroende av den fortsatta Prop.1981/82:100 Bilagall 97 utvecklingen av skatleunderiaget och av de kommunalaskattesatserna för samma är. De åtgärder, somjag tidigare denna dag harföreslagit beträffande det skatteunderlag på vilket kommunalskatt m. m.beräknas för , påverkar också som jag har redogjort för i delföregående den medelskat-tekrafl som ligger liU grund årsskatteutjämningsbidrag i minskande riktning. Vidare är skatteuljämningsbidragel för år1983 avhängigt de skattekraftsgarantier för kommuner och landstingskommuner som framkommer vidomräkning av åldersslruklurfak-torerna. En särskildosäkerhetsfaktor härvidlag innebär effekterna på åldersstrukturfaktornav del nya och förenklade statsbidragssystem för barnomsorgen, som skall tillämpas fr.o.m. år 1983.Kostnaderna kan alltså inle nu beräknas medsäkerhet. Om män ulgår års skattesatser och antar en viss höjning av skatteunderlaget samt allåldersstrukturen m. m. i kommuneroch landstingskommuner är desamma som för kan de sammanlagda bidragen för beräknas till 10699 milj.kr. Hälften av beloppen för resp.kalenderår 1982 och 1983, 10402 milj. kr., utbetalas under /83.Jag förordar all anslaget förs upp med detta belopp. Jag hemställer allregeringen föreslår alt 1. bemyndigaregeringen alt utge kompensation till kommuner och landsfingskommunerför är 1983 i enlighet med vad jag har förordat, 2. tillSkatteutjämningsbidrag tUt kommunerna m. m. för /83 anvisaell förslagsanslag av . 1981/82:100 Bilaga 11 98 Byggnadsstyrelsenär central förvaltningsmyndighet för ärenden om anskaffning av lokalerför statliga myndigheter och förvaltning av statliga fastigheter. I verkets uppgiftingår främs t all förvalla de fastigheter som är upptagna i styrelsensförmögenhetsredovisning, att anskaffa lokaler för statsmyndigheterna ochutreda behovet av statliga byggnadsprojekt i den mån dessa uppgifter inleankommer på annan myndighet, att efter uppdrag projektera, ulföra och inredabyggnadsprojekt för statens räkning saml aft genom utvecklings- ochnormeringsarbete verka för rationaliseringar och besparingar i fråga ombyggande ocb fastighetsförvaltning för statens räkning. Verket leds av enstyrelse. Chef för verket är en generaldirektör som också är ordförandei styrelsen. Den centrala förvaltningen är uppdelad på åtta byråer,nämligen en inlendentsbyrå, en ulredningsbyrå, en projekteringsbyrå, enbyggnadsbyrå, en ulrikesbyrå, en teknisk byrå, en administrativ byrå samlen ekonomiibyrå. Härtill kommer elt planerings- och budgetsekrelariat,ell revisionskontor, en faslighelssektion och en inredningssektion. Vidarefinns fem regionala byggnadsförvaltningar, nämligen i , ,, och . Byggnadsförvallning-arna i , och harenheter för byggnadsverksamhet i egen regi. Inom styrelsen fanns vid utgången /81 sammanlagt 2274 anställda, varav 1 554 i den regionalaorganisationen. Av dessa var 782 sysselsatta med faslighelsdrifl och 457med byggnadsverksamhet iegen regi. Omfattningen avbyggnadsstyrelsens administration fastställs av regeringen. I bokslutet för budgetåretfördelas administrationskostnaderna mellande olika drift- och investeringsverksamheterna. I statsbudgeten förs endastupp elt formellt anslag av . Byggnadsstyrelsenredovisar sin verksamhet uppdelad på huvudområdena Förvaltning av fastigheter ochlokaler. Anskaffning av fasligheter och lokaler. Inredning samt Övrig verksamhet. Kostnaderna förbyggnadsstyrelsens verksamhet har indelals i dels direkta kostnader, delsindirekta kostnader. Medindirekta kostnader avses administrationskostnader. De direktakostnaderna finc.nsieras på följande sätt: Förvaltning av fastigheter och lokaler fränhyresinkomster, Anskaffning av fasligheter ochlokaler från anslag lill byggnadsverksamhet m.m.. Inredning från inredningsanslag, Övrig verksamhet meduppdragsinläkler, parkeringsav-gifler m. m. Byggnadsstyrelsenshuvuduppgifter - fastighetsförvahning och lokalanskaffning styrs avutvecklingen inom de statliga verksamhetsgrenar för 1981/82:100 Bilaga 11 99 vilka styrelsen är ansvarig för lokalhållningen. Dettainnebär all uppgifterna inom dessa områden inle primärt kan styras genomförslag från . Styrelsen anför att ell minskal ekonomiskt utrymme för den offentligasektorn med en minskning av den statliga verksamheten får konsekvenser föromfattning och inriktning för både anskaffning och förvaltning avstatliga fasligheter och lokaler. De riktlinjer för besparings-arbetet somredovisats i prop. 1980/81 (bil. 2) påverkar omfattning och inriktning avstyrelsens arbete i särskill två avseenden utöver förenkling och rationaliseringav styrelsens egen administrafion. Översynen av statliga tnyndighetersnormgivning bör inom styrelsens område omfatta norm-och standardfrågor ibefintliga och nya byggnader. I dessa frågor avser styrelsen bl.a. all inleda en diskussionmed statens planverk i syfte all prövafrågor om sådan standard m. m. som dokumenteras i Svensk byggnorm.Möjligheterna att senarelägga och i tiden sträcka ut stadiga investeringar och investeringsprogram påverkar ocksåomfattning och inriktning avstyrelsens verksamhet. Till underlag för statsmakternas överväganden om alternativa investeringsnivåer harstyrelsen som ett led i sin verksamhetsplaneringgenomfört en angelägenhetsgradering av planerade byggnadsprojekt.Angelägenhetsgraderingen grundas på en avvägning av investeringsbehoven mellanolika sektorer inom styrelsens lokalhållningsansvar och på bedömningar av vilka åtgärder som erfordras avarbelsmiljö-och verksamhetsskäl m.m. minskal ekonomiskt utrymme för nybyggnadsverksamheten leder enliglstyrelsen lill ökade behov av ombyggnader bl. a. för att få lill stånd ell effekfivare ulnylljande av befintligalokaler. ärregeringens centrala expertorgan för bl.a. lokalförsörjning för civila stafiigamyndigheter. Inom styrelsen finns kunskap om lokalfrågor för i stort sett heladen civila statsförvaltningen. Styrelsen har överbUck över det statliga lokalbeslåndel och hyresmarknaden, kompelens beträffande produktion och förvaltning avstatliga lokaler samt omfaftande erfarenhet av hyresavtal och andrahyresfrågor. Ansvar för fastighetsförvaltningoch anskaffning av lokaler för stafiig verksamhet har i ökad utsträckning lagts påbyggnadsstyrelsen. Enligt styrelsens uppfattning bör denna utveckling fortsättai syfte att tillvarata styrelsenskunskaper och erfarenheter inom verksamhetsområdet. Pris- och löneomräkning för byggnadsstyrelsensadministrationskostnader beräknar styrelsen tillsammanlagt . Med tillämpning av huvudalternativet beräknas för nästa hudgetår förvaltningskostnaderna,exkl. lokalkostnader, fill , varav för löner och konsulter . Lokalkostnader beräknas till . Sammanlagt beräknas administrationskostnaderna uppgå fill . I den följanderedovisningen ingår dessa kostnader fördelade på verksamhetsområden. Utöver administrationskostnaderna beräknas7000000 kr. för utredningar rörande byggnadsföretag m.m. Prop.1981/82:100 Bilagall Förvaltning av fastigheter och lokaler omfattar fastighetsförvaltning samtfrågor som rör disposition av lokaler, utredningar om myndigheternaslokalbehov, inhyrning saml uthyrning. Förfaslighelsförvallningen räknar med fortsatta och ökadeinsatser för att effektivisera och hålla nere kostnaderna för faslig-helsdrift.Arbetet med att förbättra arbetsmiljön måste enligt styrelsen fortsätta.Åtgärder måste också vidtas för att använda befintligt lokalbestånd pä etteffektivare sätt. Den totala lokalareanuppgick till ca 7,6 miljoner m' vid utgången av /81, varav ca5,7miljoner m" avsåg statsägda lokaler. Bl.a. genom all styrelsenslokalförsörjningsansvar har utvidgats har det totala lokalbeslåndel ökat med ca0,9 miljoner m- . Enligt regeringens beslutskall styrelsen fr. o. m. överta lokalförsörjningsansvarel föi-länsarbetsnämndernas kanslier, arbetsför-medlingskontoren ocharbetsmarknadsinstituten. Styrelsen föreslår med anledning härav aftbesparingskraven för /83 minskas med medel motsvarande fyra nyatjänster. Planering ochgenomförande av omdispositioner av lokalbeståndet sker kontinueriigl för aftmöta förändringar i myndigheternas lokalbehov. I syfte all minimera dehyresförluster som kan uppslå genom att lokaler i samband med omdispositionerslår lomma, föreslår styrelsen alt projektering och utförande av erforderiigaombyggnader får ske ulan alt regeringens prövning av byggnadsprcgram avvaktasi de fall lokalerna är avsedda att disponeras för generella kontors- ellerundervisningsändamål. Resultatbudget för fastigheter somi förvaltas avbyggnadsstyrelsen Av byggnadsstyrelsenberäknad ändring 1982/83 Ersättning för lokaler somupplåts till statsmyndigheter Hyror och arrenden för lokaler och markområdensom upplåts till enskilda Diverse inkomster -I- lOOOOO -I- 3000000 Drift- och underhålls kostnader m. m. 808674000 -l-141 826000 Hyres-ocharrendeutgifter m.m. 995000000 -H80000000 Administrationskostnader 81015000 + 4565000 Kapitalkostnader a) avskrivningar 167400000 + 16300000 b) räntapå kapitalet 867900000 -I- 53 700000 KommunalskaU 1400000 Summa kostnader 2921389 000 4-396 391000 Överskott aU tillförasstatbudgeten 313111000 - 5291000 Prop.1981/82:100 Bilaga 11 101 För budgetåret1982/83 beräknar en sammanlagd ökning avhyresinkomsterna med ca 388 milj. kr. Inkomstökningen beror främst pä attstyrelsen nu tillämpar en marknadsanpassad hyressättning för merparten avfastighetsbeståndet. Under utgifterna för fastighetsförvaltningen harbyggnadsstyrelsen beräknat sammanlagt ca 950 milj. kr. för drift- ochunderhållskostnader m.m. Av beloppet avser ca 653 milj. kr. faslighelsdrifl,vilket innebär en ökning om ca 102 milj. kr. som huvudsakligen beror på ökade värmekoslnader. Dehöjda värmekoslnaderna har dock kunnatbegränsas genom olika energisparålgärder. För /81 uppgick medelprishöjningen föreldningsolja lill , medan byggnadsstyrelsensökning av värmekoslnaderna var . För faslig-helsunderhåll samt ombyggnad och kompletteringberäknar sammanlagt ca 286 milj. kr., varav ca 18 milj. kr.avser slottsbyggnader m. m. och ca17 milj. kr. Detta innebär en ökning för den inrikes fastighetsförvaltningen med ca 40milj. - varav för slottsbyggnaderca 5 milj. kr. - och för utrikes fastigheter med ca 8 milj. kr.Byggnadsstyrelsens administrationskostnader för programmet beräknas lill ca 86 milj. kr., dvs. en ökning med ca 5milj. Förräntning av det av förvaltade kapitalet ochavskrivningar beräknas öka med ca 54milj. resp. ca 16 milj. kr., medan överskottet av fastighetsförvaltningenberäknas minska med ca 5 milj. kr. Anskaffning av fasligheter och lokaleromfattar delprogrammenByggnadsproduktion och Fastighetsköp. Till programmet hänförs ocksåinhyrningar i de fall dessa förutsätter nybyggnad lill en beräknad investeringskostnad av 2 milj. kr. Delprogrammet Bygg-nadsproduktionomfattar projektering och produktion (byggande). För projekteringen anlitasutomstående konsulter. Projektledning utförs av projekteringsbyrån och i viss utsträckning av de regionalabyggnadsför-vallningarna. Byggnadsförvallningarna svarar även för byggledning,kontroll och besiktning. Förutförandet anlitas entreprenörer eller de tre egen-regienhelerna i ,och . De senare omsätter sammanlagt ca 220 milj. kr. per budgetår, varav huvuddelen inom anskaff-ningsprogrammel. Omfattningen avprojekleringsverksamhelen beräknas minska budgetåren 1981/82 och 1982/83. Styrelsenfortsätter att anpassa utrednings- och projekteringsverksamheten lill en lägre volym denärmaste åren. Byggnadsproduklionen beräknas /82 uppgå lill ca 1270 milj.kr. Härav avser ca 310 milj. kr. förvallningsseklorn, ca 45 milj. kr. polis- och åklagarväsendet, ca 280 milj. kr.högre utbildning och forskning, ca50 milj. kr. kultursektorn, ca 5 milj. kr. kriminal- och socialvård, ca 15 milj. kr. utrikes fastigheter, ca 485 milj.kr. uppdrag för affärsverken och ca 75 milj. kr. /83 kommerbyggnadsproduktionen enligt preliminära bedömningar alt minska lill Prop.1981/82:100 Bilagall 102 ca 1 150 milj. kr. Enligl har densammanlagda investeringsvolymen legal ca 300 milj. kr.lägre än del konstaterade behovet i styrelsens lokalförsörjningssludier. För fastighetsköpuppgick förbrukningen under /81 lill ca 26 milj. kr. Förbudgetåren 1981/82 och 1982/83 beräknar verket medelsförbrukningen till ca 147 resp. ca 77 milj.kr. Inhyrningar somförutsätter nybyggnad beräknas motsvara en årskostnad av ca 15 milj. kr. underinnevarande och nästa budgetår. Kostnaderna för byggnadsproduklion ochför fastighetsköp bestrids slufiigt frånanslag fill byggnadsverksamhet m. m. samt från uppdragsmedel. administrationskostnaderför programmet beräknas för innevararande budgetår lill 81 milj. kr. Eftersomverksamheten är beroende av investeringsvolymen kan resursbehovet /83 inte slutgUligt bedömasförrän vid ingången av budgetåret. Inredningomfattar planering och upphandling avinredning för lokaler inom sektorerna högreutbUdning och forskning samt kulturända mål och i övrigt efter regeringens särskilda beslut. Sålunda har verket fått ansvaret för planering ochanskaffning av inredning för de myndigheter som omlokaliseras från samt för de planerade loka lerna för i Slockhoim. HärtUl kommer sådana projekt, där lokalbrukarna uppdrar ålstyrelsen all planera och upphandla inredning och ställer erforderliga medel fill styrelsens förfogande. Utomlands svarar för projektering,förvaltning och anskaffning av inred ning för utrikesrepresentalionenskanslilokaler, chefsboslädernas repre- sentalionsdelar samt vissa andra bostäder m.m. Kostnaderna för inred- ningsverksamhelen beräknas fill ca 83milj. innevarande budgetår och ca 96 milj. kr. för /83. Administrationskostnadernaberäknas till ca 9 resp. ca 9,3 milj. kr. budgetåren1981/82 resp. 1982/83. Övrigverksamhet omfattar den gemensamma kontorsdriften och reprocenlralen för myndighelerna inom kv. Garnisonen i Slockhoim, drift av parkeringsanläggningar vidvissa statliga myndigheter, effektivise ring och rationalisering inom slädningsområdel, rådgivning i Iransporlfrå- gor, slutande av avtal för sådana transporter av bohag förstatsanställda som bekostas av staten i egenskap avarbetsgivare samt försäljning m. m. av den inredning som lämnas; kvar avomlokaliseringsmyndigheler i de lokaler som utryms. Den tolala kostnadenför konlorsdriflen i kv. Garnisonen beräknas uppgå lill 27,9 milj. kr. för /83. Verksamhetenfinansieras genom elt kontorsdriflpåläggsom debileras lokalbrukarna i förhållande fill den konlorsyla som dessadisponerar i kv. Detta pålägg beräknaslill /m för /82 och /m för /83.Byggnadsstyrelsens andel av kostnaderna för den gemensammakonlorsdriflen beräknas lill 3,9 resp. 4,0 milj. kr. 1981/82:100 Bilagall 103 kostnaderna för del av stafistiska centralbyrånförvallade gemensamma till 776000 resp. . Kostnaderna för drift avparkeringsanläggningar /83 beräknas liU 5,5 milj. kr. Dessakostnader läcks helt av parkeringsavgifter. svarar föreffektivisering och rationalisering inom slädningsområdel för den statligasekiorn. Inom de beräknadebeloppen för administration bestrids kostnader för vissintern service som är gemensam för verksamhetsområdena. Dessa kostnaderfördelas på verksamhetsområden och ingår i de tidigare redovisadeadministrationskostnaderna. En sammanfattning avbyggnadsstyrelsens administrationskostnader fördelad på de olikaverksamhetsområdena redovisas i del följande: (I OOO-tal kr.) 1981/82 1982/83 Förvaltning av fastigheter och lokaler Anskaffningav fastigheter och lokaler Summa 184564' 182195 ' Inkl. ca 11 milj. kr.beräknade merkostnader avseende pris- och löneomräkning. Innan jag går närmare inpå verksamhet för nästa budgetär vill jag redovisa någrafrågor som hänger samman med mer långsikliga effekter inom styrelsens ansvarsområdeav de av beslutade riktlinjerna för besparingsarbetel. I min anmälanlill slutlig reglering av statsbudgeten för innevarande budgetår (prop.1980/81:150 bil. 2) redovisade jag vissa rikfiinjer för utgiflsprövningen ochdel fortsatta besparingsarbetel. Jag anförde bl.a. all stafiiga myndighetersnormgivning bör bli föremål för en fortlöpande och systematisk översyn i syftealt åstadkomma samhällsekonomiska besparingar. Jag redovisade också som minuppfattning aft även de statliga invesleringsulgiflerna måste prövasrestriktivt. Möjligheterna borde övervägas all senarelägga och i liden sträckaut statliga investeringar och investeringsprogram. haranfört alt del främst år inom dessa två områden - utöver förenkling och rationaliseringav den egna administrationen - som besparingsarbetel påverkar omfattning ochinriktning av styrelsens verksamhet. Översynen av statligamyndigheters normgivning bör för del omfatta norm- ochstandardfrågor i befintliga och nya byggnader. Styrelsen har redovisat sinavsikt all bl. a. inleda en diskussion med statens planverk i syfte all prövafrågor om sådan standard m.m. som Prop.1981/82:100 Bilagall 104 dokumenteras i Svensk byggnorm. Enligt styrelsen är delockså möjligt all genom samulnyltjande, sambruk och effektivare lokalanvändning åstadkommabesparingar både i befintligt lokalbestånd och vid nyproduktion. Jag anser del avbyggnadsstyrelsen aktualiserade arbetet med all försöka begränsa kostnadernaför byggnadsverksamheten, bl.