prop · G503150 · 1981-12-31 00:00:00 — En del av den kommunala sysselsättningsökningen förklaras av detökande antalet beredskapsarbeten. Minskningen är mest dramatisk i byggsektorndär fallel i produktion främst drabbat den "tunga" byggverksamheten. Tablån visar sysselsättningsförändringen mellanårsgenomsnitten. Eftersom sysselsättningsläget i flertalet sektorer radikaltförsämrats under lop- 1981/82:150 Bilaga1.1. pelav 1981 innebär denna kalkyl ändå en ljusnande bild av arbelskraflseflerfråganunder loppet av 1982. Delta gäller i första hand induslrin som redan under höstenväntas behöva öka sin personalstyrka. Arbetsmarknadslägettorde således förbättras under loppet av året. Vid årets ingång liggerarbetslösheten på en för svenska förhållanden hög nivå. Allteftersom effekternaav de ekonomisk-politiska åtgärder som vidtagits och nuföreslagna resurstillskott för arbetsmarknadspo-lifiken slår igenom påproduktionen beräknas efterfrågan på arbetskraft öka. Arbetslösheten fömtsesmot slutet av året sjunka som de arbetsmarknadspolitiska åtgärdernafortfarande beräknas ha relativt slor omfattning. Detlåga kapacilelsutnyttjandet innebär dock att del finns en stor produktivitetsreservinom företagen, som begränsar arbetskraflsefterfrågan. Det stora antaletpersoner som berörs av arbetsmarknadspolitiska åtgärder av olika art och ökandeantal personer som vill arbeta mer eller som skulle ha sökt arbete om delfunnits pä orten lorde också innebära att varje efterfrågeökning leder tillökat utbud av arbetskraft. Därmed torde del inte vara realistiskt att räkna mednågon drastisk sänkning av arbetslösheten. 1983beräknas arbetskraftsutbudet mätt i antal personer öka med 0,5%.Nettoinvandringen fömtses öka fill 5000. Förvärvsfrekvenserna antas öka med 0,3procentenheter, delvis lill följd av del återhållna utbudet under 1982.Samtidigt torde den genomsnittliga arbetstiden inte längre minska i samma taktsom under tidigare är. a. införande av karensdagar och den nyaskattereformen väntas bidra till atl medelarbetstiden bara minskar med 0,2%under 1983. Utbudet i timmar skulle då öka 0,. Produktionen1983 beräknas öka med nära 21/vilket tillsammans med en antagengenomsnittlig produklivitet på resulterar i en ökadarbetskraftsefterfrågan med ca 1/mätt i timmar och ca 3/räknat ipersoner. Förbättringen av arbetsmarknadsläget under loppet av året torde ledatill att antalet personer i arbetsmarknadspolitiska åtgärder kan nedbringas,men även till en minskning av arbetslösheten. Räknat mellan årsgenomsnitten1982 och 1983 kan denna nedgång beräknas till knappt 10000 personer. Enmycket grov kalkyl över den förväntade sysselsättningsutvecklingen persektor redovisas i tablån på föregående sida. Den tilltagande aktivitetsnivåninom både industrin och vissa ijänslebranscher väntas ge ett försatt sug efterarbetskraft, som efterfrågan från den offentliga sektorn beräknasavta. Just omsvängningen i arbelskraflseflerfrågan mellan olika sektorer tordeställa krav pä ökad rörlighet på arbetsmarknaden, såväl bransch- ochyrkesmässigt som geografiskt. 1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 6 De enskilda konsumenternas ekonomi Inkomst- och prisutvecklingen innebar enpåtaglig nedgång i köpkraften för hushållssektorn. Minskningen, som uppgicktill (se tabell 6:1, disponibel inkomst priser och diagram6:2), är den kraftigaste negativa förändringen av hushållens reala disponiblainkomster . steg den realadisponibelinkomsten . 1 löpande priser var tillväxten idisponibelinkomslen Tabell 6:1 Hushållssektorns' inkomster cch utgifter1980-1982 håll frän offentliga sektorn Direkta skatter, avgifter m. m. offentliga (3./.2) -22,8 -13,3 Räntor och utdelningar, netto -23,9 Övriga transfereringar, netto -25,9 Sparkvot'(9:7) -1,7 -0,6 konsumtion (1975= 100) ' Hushållsseklorn inkluderar, förutom hushållen, de s. k.ideella organisationerna som betjänar hushållen och som inte helt ellerhuvudsakligen finansieras och kontrolleras av offentliga sektorn. Hit räknasarbetstagarorganisationer, folkbildningsverksamheten, ,idrottsorganisationer, Röda korset m.m. saml ej statsbidragsberättigadesjukhem, barnhem, barnkolonier, semesterhem. Utöver löntagarhushåll ingår hushållsom äger personliga företag, dvs. som erhåller sin huvudsakliga inkomst frånrörelse. Arbetsgivaravgifter är ej medtagna som löneförmån i denna post. uttag från handelsbolag saml räntor på hushållens livförsäkringssparande." Detta uppgick till 3 200 milj. kr. och1981 till 4000 milj. kr. ' Förändring mätt i procentenheter. och stafistiska centralbyrån. 1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 105 1981 mol 1980. Prisökningstalel för privatkonsumtion enligt implicitprisindex var däremot lika stort bägge åren, . Den disponibla lönesumman - här definierad som det belopphushållen erhåller efter del alt preliminär A-skatt, fyllnadsskatt samlkvarskait dragils bort från lönesumman och överskjutande skatt lagts lill -sjönk realt med 1981 (se tabell 6:5'). 1981 fick löntagarhushållensom kollektiv inle heller någon köpkraflsförslärkning från de sociala förmånerna.De enskilda företagarnas inkomster sjönk något i fasta priser, men genom atlB-skalteuttagel realt sett minskade kraftigt, ger kalkylerna ett positivtköpkraftslillskoll från driftsöverskolten. Pensionsinkomslerna ökade ocksårealt sett 1981, men belydligt mindre än . Trots den kraftiga köpkraftsökningen drog hushålleninte upp sina inköp. Konsumtionsvolymen förblev oförändrad och sparkvoten ökadekraftigt (se diagram 6:1). Inte heller 1981 lät hushållen inköpsvolymen nära Diagram 6:1 Sparkvoten 1971-1982 Sparandet i procent av disponibel inkomst. 1971 1972 1973 1974 1975 1976 1977 1978 1979 1980 1981 1982 Källor: och . ' I tabell 6:5 redovisas en uppdelning av realinkomsten päbeskattade och obeskattade inkomsttyper. Till skatterna har därvid förtspreliminär A- och B-skatt samt slutskattereglering (fyllnadsskatt, kvarskaitoch överskjutande skatt). Som anges i tabellen finns det inte någon statistiksom visar hur mycket av preliminärskatten och slutskatteregleringen sombelastar räntor och utdelningar. Nationalräkenskapsbegreppet "tillräknatdriftsöverskott från egnahem" (som ingår i driftsöverskotten) hardefinilionsmässigt ingen motsvarighet i skattesystemet. Nämnda inkomsttyper haralltså inte kunnat korrigeras för någon skattebelastning. Även i övrigt har detendast varit möjligt att göra mycket överslagsmässiga kalkyler. Prop.1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 106 Konsumtionen sjönk och sparandels andel avdisponibelinkomsten minskade med en procentenhet. Under1982 försämras de enskilda konsumenternas .realinkomsl ytterligare. De totalafaktorinkomslerna beräknas öka i löpande priser, 1 1/2 procentenhetermindre än 1980-1981. Till skillnad mol 1981 stiger nettoinbetalningarna tilldet offenfiiga vilket drar ner hushällens disponibla inkomster. Skatte- ochavgiftsinbetalningarna beräknas stiga både absolut och procentuellt mer äninkomslöverföringarna frän stat, socialförsäkring och kommuner. Tillväxten itotal disponibel inkomst blir enligt prognoserna 6 3/1982 mol 9 3/4 %1980-1981. Denutbetalda lönesumman beräknas öka 1982. Löneökningar enligt avtalkalkyleras till i förhållande till beräkningsbasen (1981 årsnivålönesumma framskriven med sysselsättningskomponenten). Enligt prisprognosenkommer prisutvecklingsgarantin all utlösas . Till en delväntas utbetalningarna av de icke nivåhöjande engångsbeloppen enligt prisutvecklingsgarantinske först och därmed inkluderas utbetalda lönesumma. Totaltberäknas löneökningen till följd av att prisutvecklingsgarantin utlöses höjalönesumman 1982 . Löneglidningen har SEills lill 2 %mellan 1981 och 1982 och sysselsättningen väntas dra ned lönesummeutvecklingenmed . Enskilda företagares inkomster väntas 1982 öka lika myckel somlönerna. sjunker således jämfört med . Prisstegringenenligt konsumentprisindex väntas bli under loppet av 1982.Genomsnittsnivån för året beräknas ligga över genomsnittet 1981.Implicitprisindex för total privat konsumfion har anlagils visa ett ickeoväsentligt högre ökningslal, 9 1/, vilket främst förklaras av alt egnahemsposteni nationalräkenskaperna beräknas annorlunda än i konsumentprisindex. 'Prisstegringen på 9 1/innebär atl realinkomsten 1982 skulle sjunka med 21/. Dentotala reallönesumman beräknas sjunka 1982. Beroende på atlskatteuttaget inte sjunker lika mycket blir nedgången ännu störte efter skatteller 4 1/. Pensionsinkomslerna väntas minska realt både före och efter detatt skatten dragits, med en procent. De enskilda företagamas inkomsterberäknas vidare minska med före skatt som skatteuttagetförväntas öka . En positiv tillväxt visar det för hushållen negativanettot av räntor och utdelningar. Som tidigare framhållits har det emellertidinte varit möjligt att korrigera denna serie för den faktiska skattebelastningen. 'Kalkylförfarandet i nationalräkenskaperna innebär också att hushållen fär enbetydande ökning av den tillräknade inkomsten från egnahem (och därmed etttillskott deras disponibelinkomst) 1981 -1982. 1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Konsumenternaväntas inte heller 1982 dra ner sina inköp i takt med köpkraftsminskningen.Övervägande skäl har ansetts tala för all sparkvoten fortsätter att minska.Bl.a. fmns ett visst behov av ersättningsköp, som visat sig i ökade bilinköpmol slutet av och . Konsumfionen varöverhuvudtaget påfallande stark och även synes konsumtionen ha hållits uppe. Det förefaller undersådana omständigheler troligt att hushållens konsumtion faller relativtmåttligt mellan helåren 1981 och 1982. Här har valts atl räkna med en nedgångmed en procent. Trögheten i konsum-fionsanpassningen nedåt i takt medköpkraflsneddragningen skulle alltså fortsätta. Sparkvoten skulle i så fallsjunka ytteriigare 1 1/1981-1982 ned fill en sparkvot på 3 1/. Utvecklingenav hushållens köpkraft och konsumtionsutgifter halvårsvis under 1970-talelframgår av diagram 6:3. Diagram 6:2 innehåller molsvarande helårsdata, satta /relation tUl folkmängden. Frän 1970 till 1980 steg den totala realinkomsten med en oavbruten ökning år från är, fränsett en svag avmattning 1978. Räknatper capita blir ökningslakten lägre, eller , och nedgången 1978 något meraccentuerad. Av diagrammet framgår också den påtagliga nedgången 1981. Totalakonsumtionsvolymen steg 1970-1980 , motsvarande en ökning per person med16%. Konsumlionsnivän var högst 1976 och 1979, men hölls uppe pä ungefär sammanivå även 1980 och 1981. Diagram6:2 Disponibel inkomst och privat konsumtion per capita, 19701982 Index 1970 = 100 1970 19711972 1973 1974 1975 1976 1977 1978 1979 1980 1981 1982 1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Dentidigare beskrivna omsvängningen 1981-1982 i nettoinbetalningarna lill detoffentliga illustreras i tablån nedan, som visar utvecklingen avdessa nettoinbetalningar samt av faktorinkomster och total disponibel inkomst.Neltoinbetalnirigarna, dvs. överskottet av hushållens inbetalningar av skalleroch avgifter över de inkomstöverföringar som hushållen erhållit från offentligasektorn, uppgick lill av disponibelinkomslen. Andelen sjönk sedanunder hela 1970-lalel så alt den uppgick lill och 1981 lill 4,5 %.Regeringens successiva sparåtgärder har åstadkommit en viss vändning 1982. avgifter, m. m. (2./.3) (2./.3) Källor: och . Denutbetalda lönesumman för samtliga anställda ökade enligt nationalräkenskapernamed 8,1980-1981. 1 början av 1981 utbetalades retroaktivt vissa lönebeloppavseende avlalslönehöjningar . Omplaceras sådana lönebelopplill kostnadsmässigt rätl period erhålls den s. k. kostnadslönesumman. Om denaareduceras med de icke nivåhöjande engångsbelopp som kommit till användning isenare års avtalsuppgörelser, fås en s. k. nivålönesumma. Kostnadslönesummanför samtliga anställda ökade i förhållande fill 1980 årsnivålönesumma. Härav beräknas avtalskomponentens bidrag ulgöra 7,2procentenheter, varav är atl hänföra till avtal och4,till tidigare avtal, medan löneglid- Prop.1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget ningen skallas till . Sysselsättningen beräknas hagett elt negativt bidrag på fill lönesummeulvecklingen. Förelagenskoslnadslöne-summa steg , vilket molsvarar en timkostnadsökning exkl.sociala avgifter på , (se tabell 6:2). Ökningen av industriarbetarnas timförtjänster 1980-1981uppgick till enligt förljänslstalislik sominte innefattar engångsbelopp. Inkl. engångsbeloppen som utbelaldes 1980erhölls en förtjänslökning om 1981 (se tabell 6:2). Härav utgörs 6,0procentenheter av avtalsmässiga löneökningar varav är althänföra fill avtal. Löneglidningen uppgick således enligl dessakalkyler till . Till följd av ökade sociala avgifter beräknas timkostnadenha ökat utöver limlöneökningen. Kalkyler för samtliga anställda grundade på de Ivåårsavlalsom slöts ger en avtalsmässig höjning utöver nivålönesummapå 1982. 1 beräkningarna har anlagils alt prisulvecklingsgarantin avseende1982 ger elt icke nivåhöjande engångsbelopp på . Löneglidningen har sattslill medan sysselsättningen väntas ge elt negativt bidrag tilllönesummeutvecklingen pä . Enligl ovanslående kalkyler väntaskostnadslönesumman öka under del all denutbetalda lönesumman stiger . Tabell 6:2 Lönekostnadsutveckling samtarbetskraftskostnader för industriarbetare 3 = (1+2) 6 = (4-1-5) 5,4' 3,0' 4,8" -0,7 4,4' 6,1' ' Kol, 1-3 baserar sig på lönesummestatisfik. Uppgifternaför industriarbetare (kol. 4-8) grundar sig på ' Timförtjänsten och de sociala kostnadernai indexform multiplicerade med varandra. ' Enligt lönesummeberäkningarna. Förtjänststatistikenvisar 4,och 4,. " Inkl. effekten av införandet av femtesemesterveckan. ' Inkl. engångsbelopp som ej ingår i SCB:sförtjänststatistik Källor: Konjunkturinstilutet och . Prop.1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 110 1981-1982öka varvid är att hänföra fill ökade sociala kostnader. Induslriarbelarlönernaberäknas avlalsmässigt öka med 3,1981-1982. Fömtsatt en löneglidning pä 3,skulle härmed en limlöneökning pä vara atl vänta. Antaletlöinerevisionstillfällen på gmnd av avtalsmässiga löneökningar är färre1981-1982 än 1980-1981, vilket gör del motiverat att räkna med lägrelöneglidning 1982 än 1981 (jfr konjunklurinstitutets höstrapport , sid.93). Timkostnaden för industriarbetare väntas till följd av höjda socialaavgifter stiga utöver timlöneökningen. Hushållensdisponibla inkomster ökade 1980-1981 nominellt . Prisstegringen förden privata konsumtionen (enligt implicitprisindex) uppgick till 11,. Realtsjönk således disponibelinkomsten med 1,. Detotala faktorinkomslerna (löner, enskilda företagares inkomster, tillräknatdriftsöverskoll frän egnahem samt den s.k. lilläggsposlen lill hushållsinkomsterna,se tabell 6:1) beräknas ha ökat 8 1/i löpande priser räknat till1981. Övervägande delen av faktorinkomslerna beslår av löner. Som redovisats iavsnill 6.2 steg den utbetalda lönesumman före skatt. SCB:sberäkningar av lönesumman 1981 utgår beträffande statliga myndigheter frånriksbokföringen. När det gäller kommunerna har lönesumman uppskattats med hjälpav statistik över sysselsättningsutveckling och avtalsmässiga löneökningarsaml antaganden om löneglidningen. Resultatet har stämts av molfebruarienkäten till kommunerna. Ökningstakten för övriga löner hai" hämtatsfrån kontrolluppgifterna i det skatteadministrativa systemet. De uppgifter somframkommit genom den nya statistiken har föranlett att löneglidningenreviderats upp kraftigt i och med uppjusteringen av den restpost för vilken dettidigare inle fanns någon information. Totala löneglidningen skattas nu till2,mot enligl PNB-beräkningarna. Sysselsättningsutvecklingen blevmindre negativ än vad den tidigare prognosen antydde. Deenskilda förelagarnas inkomster ökade 1981 , ungefär lika mycket somföregående år. Driftsöverskotten från jordbruk och skogsbmk beräknas ha ökatäven realt sett (före skall). Inkomsterna från övrig rörelse, som är denslörsla poslen bland förelagarinkomsterna, kalkyleras ha stigit 7 1/2 %.Tilläggsposten till disponibelinkomsten, som avser att täcka stafistiskloredovisade faktorinkomster, har salts lill , sammabelopp som året innan. 1 de definitiva inkomstkalkylerna beräknasdisponibelinkomsten som summan av hushållens konsumtionsutgifter och sparande.Tilläggsposlen uppkommer som residual mellan den på så sätt erhållna totaladisponibelinkomslen och de statistiskt 1981/82:150 Bilaga1.1 Reviderad nationalbudget 111 är finansräkenskaperna fortfarande så preliminära allnågon definitiv bestämning av hushållens finansiella sparande ännu inle kangöras. Resultaten från de kvartalsvisa finansräkenskaperna har dock i viss månbeaktats när storleken på restposten beslämls. Prognosernaför 1982 resulterar sammantagna i en lägre uppgång i de totalafaktorinkomslerna än 1981, dvs. Den utbetalda lönesumman kalkyleras öka6 %. Såväl sysselsättningsutveckling som avlalsmässigt löneulfall väntas blilägre än . De enskilda företagarnas inkomster fömtses stiga ungefärlika mycket som lönesumman, vilket är en betydligt mindre ökning än 1981.Tillväxten i skogsinkomsterna beräknas avstanna och kanske t. o. m. vända tillnedgång. Beträffande övriga faklorinkomster väntas fortsatt relativt storökningstakt för det tillräknade driftsöverskollet av egnahem. Inkomstsidan idenna post ökar i stort i takt med utvecklingen av hyreskostnaderna vilketinneburit en jämförelsevis slor ökning. Kostnadssidan, bestående avförsäkringar, reparationer, avgifter för vatten och avlopp, fastighetsskatt ochavskrivningar (ränteutgifter däremot ingår i räntenettot) uppgår till knappl av inkomsten. Trols avsevärda kostnadsökningar vissa år t. ex.fastighetsskatten 1981 - överväger den tillräknade inkomsten. Prognosen förtilläggsposten till disponibelinkomslen har gjorts så att värdet i löpandepriser 1981 räknats upp med den beräknade procentuella förändringen iimplicitprisindex. Inkomstöverföringarnafrån den offentliga sektorn till hushållen ökade 13 1/1981, vilket är ettpar procentenheter mindre än 1980.1 tabell 6:3 redovisas inkomslöverföringarnai detalj. Utbetalningarna från socialförsäkringssektorn ökade mer 1981 än 1980till följd av den stigande arbetslösheten - i genomsnitt var avarbetskraften arbetslös 1981 mol För flertalet övriga poster redovisas emellerlidavtagande ökningstakt. Antalet dellagare i arbetsmarknadsutbildning minskade,vilket återspeglas i att den sammanlagda ersättningen vid sådan utbildningsjönk. Utbetalningarna av studiebidrag vid annan utbildning steg däremotkraftigt De ändrade reglerna för beräkning av basbeloppmedförde atl ökningen i pensionsutbelalningarna saktade av. Ökningstaktensjönk emellertid inte mer än all den ungefär motsvarade genomsnittet för årenefter den kraftiga höjningen 1976 och 1977. Föräldraförsäkringen byggdes ut1980, då utbetalningarna steg . Från denna höga nivå fortsatteökningen i lägre takt, , nästföljande år. Inom sjukförsäkringen i övriglhar utbetalningarna ökal obetydligt och realt sett sjunkit,bl.a. på grund av atl antalet sjukdagar minskal. För övriga statliga inkomstöverföringarnoteras en lägre ökningstakt 1981 än 1980. De kommunala transfereringarna tillhushållen ökade däremot mer 1981 än året innan. Utbetalningarna avbostadsbidrag var (i löpande priser räknat) ungefär lika stora 1981 som 1980,medan övriga inkomstöverföringar i form av pensioner till kommunalanställda,socialhjälp m. m. ökade . Prop.1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Tabell 6:3 Inkomstöverföringar till hushåll frånoffentliga sektorn 1978-1982 kr., löpande priser Folkpension, kommunalt bostadstillägg Pensioner till f. d. anställda Pensioner fill f. d. anställda Sjukförsäkring m. m. Källor: , ,och . Inkomslöverföringarna till hushållen 1982 har skattats medledning av prognoserna över löneutveckling m.m. samt beslutade och avregeringen föreslagna ändringar i bidragsregler. Totalt förutses en ökning med8 %. Ökningstakten blir betydligt lägre än , bl.a. på grund av attbasbeloppet förblir oförändrat . Inräknat höjning av pensionstillskottentill de pensionärer som enbart har folkpension beräknas de totalafolkpensionsutbetalningarna (exkl. bostadstillägg) öka 1981-1982,vilket är en halvering av ökningstakten. De kommunala bostadstilläggen fillpensionärer kalkyleras minska på grund av ändrade bidragsregler. Ävenfillväxten i ATP-ulbelalningarna saktar av relativt kraftigt, till i årmot 1981. Den sänkta pensionsnivån i delpensioneringen beräknas leda lillatt pensionsformen minskar i betydelse. Utbetalningarna väntas sjunka 5 %1982. En viss förbättring i arbetsmarknadsläget förutses underloppet av året. Ökningen i arbetslöshetsutbetalningarna kalkyleras inte blilika stor som 1981 men beräknas likväl fill . Deltagandet iarbetsmarknadsutbildning förväntas öka under 11982. Arbetsmarknadsläget väntasäven medföra en kraftig ökning i utbetalningarna av lönegarantier. Trots detutvidgade flerbarnsslödel ändras barnbidragsulbelalningarna obetydligt på Prop.1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget grund av atl antalet barn minskar. Realvärdet avbarnbidragen fortsätter att sjunka. För de kommunala inkomslöverföringarna somsocialhjälp m.m. väntas 1982 nästan lika storökning som 1981, dvs. Hushållens inbetalningar av skatter och avgifter lillstat, kommuner och socialförsäkring (se tabell 6:4) beräknas ha ökat 9,1981.Detta är elt par procentenheters högre ökningslakt än 1979-1980. Definitivasiffor över inbetalningarna av preliminär A-skatt 1981 föreligger ännu inte.Inbetalningarna har emellertid preliminärt beräknats lill ,vilket är en uppjustering med 1,3 miljarder jämfört med prognosen till denpreliminära nationalbudgeten. har lönesumman justerats upp avsevärt(drygt 3 miljarder). Relationen mellan ökning i skalleinbetalningar och ökningi inkomstunderlag har därmed återförts lill en mer rimlig nivå än enligltidigare beräkningsresultat. Inbetalningarna av direkta skatter beräknas haökat 1980-1981 och avgifterna . Till följd av minskal småhusbyggandesjönk hushållens anslutningsavgifter och gatubyggnads-ersättningar tillkommunerna. Övriga avgifter till kommunerna är den post som ökal mest, nämligen12 1/. Tabell 6:4 Hushållens direkta skatter, avgifter m. m.1978-1982 kr., löpande priser Avgår: Indirekta skatter Övriga direkta skatter, netto Arvs- och gåvoskau, arvsmedel Summa direkta skatter, Allmän arbetsgivaravgift ochbarnomsorgavgift (egenavgifter), fastighetsskatt samt skogsvårdsavgift. Anm.Kvarstående skatt avser inkomster två är tidigare, medanfyllnadsinbetalningarna och överskjutande skatt avser inkomster ett årtidigare. Källor: , ,och . 1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 114 Det totala uttaget av preliminär irkomslskatt 1982påverkas främst av all del kommunala grundavdraget höjs och den särskildaskallereduktionen tas bort, atl avtrappningen av pensionärernas extra avdragskärps och skatleullagei i första inkomslskiklet slopas.' Sammantaget beräknasdessa ändringar höja skatteuttaget med 800 milj. kr. jämfört med ett beräknatuttag enligt regler. Indexregleringen av den statliga skatteskalanberäknas minska skatteuttaget med . jämfört med en i nominellatermer oförändrad skatteskala. Totalt skulle således den preliminära skallen1982 sänkas med . jämfört med ett utfall enligl av delta belopp kanföras fill A- skallen. Den kommunala utdebiteringen ökar med . I föreliggande prognoser har makromarginalskattekvoten bortsett från ovan beskrivna ändringar i skalleregler och utdebitering antagits sjunka någol för lönernas del. Kalkylerna ger till resultat en ökning av den preliminära A-skatten med 7 1/. Den preliminära B-skallen bestäms delvis av den slutliga skatten . Slutskatteregleringen, dvs. nettot 1982 mellan hushällens inbetalningar av kvarstående skatt och fyll nadsskatt å ena sidan och återbäringen av överskjutande skall å andra sidan, beräknas höja hushållens skatteinbetalningar med 750 milj. kr. Hushållens avgifter m.m. fill del offentliga förutses öka10% 1982. Liksom 1981 är del avgifterna till kommunerna som väntas stigakraftigast. Sammanlagt resulterar prognoserna över hushållens skatter ochavgifter 1982 i en ökning av inbetalningarna .