prop · G503113 · 1981-12-31 00:00:00 — avser såväl hel- som deltidsarbetande (Källor: FoB samt prognoserna i LP 1980). ' enligt arbetskraftsundersökningarnas årsmedeltal (samtliga Arbelskraftsundersökningarna lyderpå en något mindre tillväxt av sysselsättningen inom sekiorn än under 1970-lalelsförsta hälft. Osäkerheten är dock större vid dessa urvalsundersökningar än vidde totalundersökningar som folk- och bostadsräkningarna utgör. EnUgt tycksfrämst skogslänen men även gruppen i övriga län ha haft en något störtesysselsättningsökning inom den offentliga sekiorn än storstadslänen. Tilldetta har utlokaliseringen av statliga arbetslillfällen från Stockholmsregionenbidragit en hel del. Vad beträffar sysselsättningsutvecklingen inom sektorn ienskilda län hänvisas lill appendix A. En något mer nyanserad bild över sysselsättningstillväxteninom den offentliga sektorn ger en redovisning med fördelning på delseklorer.Som framgår av tabell 24 ökade antalet sysselsatta mest inom hälso- och sjukvårdenunder 1970-lalel men även inom socialvården och undervisnings-sektora skedde enbetydande tUlväxt. Ser man tiU den relativa förändringen så var ökningen dockklart störst inom socialvården där anlalel sysselsatta i stort settfördubblades. Inom hälso- och sjukvården och undervisningssektorn var tiUväxlenomkring 70 resp. . Av tabeUen framgår också alt del med visst undantag för delsektornoffenfiig förvaltning, försvars-, poUs- och brandväsen framför allt var kvinnorsom kom att besätta de nya arbetstUlfällena. Sysselsättningsutveckling inom vissadelsektorer av den offentliga sektorn (Källor: Arbetskraftsundersökningarnaårsmedeltal ). förv., försvars-, polis- och brand v. Hälso- och sjukvård Socialvård 164 204 239 147 208 311 413 293 -1- 44 -H07 -1-174 -H46 + 27 + 83 -H41 -H31 62 77 81 90 ' urvalsmetodiken gör att summan för hela sektorn avvikerfrån summan för delseklorerna (forskning- och utvecklingsverksamhet ingår ej idelsektorn undervisning men finns med i totalsumman för sektorn). 1981/82:113 Bilagedel 474 När del gäller den offentliga sektorn är del särskiltintressant att studera sysselsältningsulvecklingen i olika ortslyper då en stordel av verksamheterna inom sektorn koncentrerats lill länens centralorter ochvissa andra större orter. sätt alt belysa delta är alt se på den offentligasysselsättningens andel av befolkningen inom de olika ortslyperna. Som framgårav tabell 25 var andelen offentligt sysselsatta närmare dubbelt så storinom storstadsområden och primära centra som inom kommuncenlra per tuseninvånare räknat. Antal sysselsatta inom offentlig förvaltningoch tjänster per tusen invånare inom olika ortstyper . Ortstyp Andel offentligt sysselsatta' per 1 000 invånare ' avser såväl hel- som deltidssysselsatta. Källor: FoB, SoSsamt prognoserna i LP 1980. Som framgår av tabell 26 ökade sysselsättningen inomsektorn 1970 något mer inom primära centra än inomstorstadsområden som i sin lur hade en något högre tillväxt än regionalacentra. Den klart lägsta ökningen av anlalel offentligt sysselsatta hade kommuncenlramed . Särskilt svag var tillväxten inom sektorn i kommuncenlrai stödområde 5 och 6. Sysselsättningsutvecklingen inom offentligförvaltning och tjänster inom olika ortstyper 1965-1970,1970-1975 och 1975-1990 (procent). Ortstyp Årlig relativ sysselsättningsförändring (%) 1965-1970' 1970-1975' 1970-1975 1975-1990' Storstadsområden 6,3 5,2 5,5 2,3 Primära centra 6,8 5,3 5,9 2,5 Regionala centra 5,9 5,0 6,3 2,7 Kommuncentra 5,0 5,3 5,7 2,4 Riket totalt 6,2 5,2 5,7 2,4 ' avser förvärvsarbetande 20-W tim. (imputerade värden förår 1970). avser såväl hel- som deltidsarbetande. Källor: FoB samtprognoserna i LP 1980. första hälft ökade sysselsättningen inomsektorn något mindre inom regionala centra än inom övriga ortslyper vilka hadeen likartad tillväxt. Skillnaden i utvecklingstakt var dock som framgår avtabell 26 inle särskilt stor. Intressant är dock att anlalel offentligtsysselsatta ökat mer i kommuncentra än under 1960-talelssenare hälft medan liUväxllaklen dämpats för de tre övriga ortstyperna. 1981/82:113 Bilagedel 475 förklaringfill detta kan vara all den nettoinflyllning lill kommuncenlra som skett underden senare perioden medfört ett ökat utbyggnadsbehov av viss offentlig service,l.ex. Inomde olika stödområdena och i området utanför dessa ökade sysselsättningen inomden offenfiiga sekiorn förhållandevis likartal första hälft.Stödområde 1 hade dock i detta avseende en något större fillväxt än de övrigaområdena. Påden nafionella nivån innebär länsstyrelsernas sysselsättningsprognoser för denoffentliga sektorn en årlig tillväxt med två och en halv procent eller totalt407000 personer . En stor del av denna ökning hardock redan fillkommit. Jämfört med ulveck-Ungslaklen förstahälft innebär dessa prognoser i stort sett en halvering av den beräknade utveckUngslakten.Jämfört med AKU-trenden betyder prognoserna entredjedel lägre ökningstakt. beräknas totalt 1350000 personer varasysselsatta inom sektorn inklusive de deltidsarbetande. Förde tre länsgrupperna betyder prognoserna en något mer än halverad tillväxttaklför den offentliga sektorns sysselsällning jämfört med utveckUngen under1970-talets första hätfl. Gruppen övriga län beräknas, som framgår av tabell23, få en något störte ökning än de båda övriga länsgrapperna. Jämfört med dentillväxttakt som visar för innebär prognoserna enprocentenhets lägre ökning i storstadslänen och i grappen övriga län och svagare tillväxt i skogslänen. Vad beträffar prognosernaöver sektorns sysselsällning i enskilda län hänvisas lill appendix A. Somframgår av tabell 26 pekar prognoserna mot en lägre tillväxt av den offentligasektorns sysselsättning inom samtliga fyra ortstyper än under 1970-talelsförsta hälft. Det är i allmänhet fråga om en något mer än halverad ökningstakt.Noteras bör också all kommuncenlra liksom under 1970-lalels första hälftberäknas få en något större tillväxt av sektorns sysselsällning än främststorstadsområden och regionala centra. Skillnaden i utvecklingstakt är dockmindre . Prognosernaför den offentliga sektorns sysselsällning inom de olika stödområdena och iområdet utanför dessa tyder, jämfört med , på något mer änhalverad och liksom tidigare likartad tillväxt-takl. Stödområde 1 och områdetutanför stödområdena beräknas få en något störte ökning av sektorns sysselsällningän de övriga områdena. Prop.1981/82:113 Bilagedel 476 antalet förvärvsarbetande i relation lill befolkningen ökade med tre ochen halv procentenheter under 1970-talels första hälft. Detla gällde förförvärvsarbetande som arbetat minst halvlid. tyckssysselsättningsgraden ha ökat något långsammare eller med närmare tvåprocentenheter. har samtliga förvärvsarbetande medräknats. Sysselsättningsgrad i skilda åldersklasser åren 1970, 1975, 1979 och 1990.Riket. enligt länsstyrelsernas prognoser i LP 1980. Åldersklass Sysselsättningsgrad (%) Differens (%) 16-24 25-44 45-54 55-64 50,0 70,2 72,5 57,6 59,1 80,3 81,3 61,8 61,0 82,6 83,2 62,1 60,8 86,1 86,5 62,6 -1-5,6 -1-4.2 -1-3.0 -1.3 -1-3,5 -1-1,9 -1-2,3 + U9 +0,3 -1-1,8 -0,2 +3,5 -H3,3 -0,5 -2,7 'avser förvärvsarbetande 20-W tim. avser såväl hel- som deltidssysselsatta. Källor:FoB och en specialbearbetning av inkomsstatistiken för (SCB) samtprognoser i LP 1980. Serman liU utvecklingen av sysselsättningsgraden inom skilda åldersklasser finnsframförallt betydande skUlnader. Den klart största ökningenskedde inom där sysselsättningsgraden ökade . Dettatrots all en slor del av de deUidsarbetande som i slor utsträckning utgörs avyngre kvinnor inle medräknats. Samfidigt bör dock framhållas attsysselsättningsgraden inom åldersgruppen är mycket lägre än , vUket bl.a. beror på en högre studerandefrekvens ochsvårigheter för ungdomen att komma in på den reguljära arbetsmarknaden. Inom åldersgrapperna45-54 år ökade sysselsättningsgraden med omkring fyra resp. tre procentenheterunder 1970-lalets första hälft. För minskade sysselsättningsgradenmed drygt en procentenhet vUket framförallt berodde på en förhållandeviskraftig nedgång bland männens sysselsättningsgrad. förefaller sysselsättningsgraden inom olika åldersgrupper haökat mer likarlat och långsammare . Inom åldersgrupperna 16-24,25-44 saml steg sysselsättningsgraden med omkring två procentenheterunder dessa perioder medan ingen nämnvärd förändring tycks ha skelt . 1981/82:113 Bilagedel 477 Sysselsättningsgrad i åldersgruppen ivissa länsgrupper åren 1970, 1975, 1979 och 1990. Är 1990 enligtlänsstyrelsernas prognoser i LP 1980. Sysselsättningsgrad 16-1970' 1975' 1975- -(%) 1979 1990 Differens (%) 70-75' 75-79' Storstadslän Skogslän Övriga län -3,8 4-1,2 -h4,6 -H3,2 4-2,9 -H,6 -1-3,5 -1-1,8 -3,3 -0,8 4-2,9 -2,7 ' avser förvärvsarbetande 20-W tim. avser såväl hel- som dehidssysselsatta. Källor: FoB och en specialbearbetning avinkomststatistiken för (SCB) samt prognoser i LP 1980. I ell regionalt perspektiv kan konstateras allsysselsättningsgraden inom var omkring treprocentenheter högre i storstadslänen än 1979. Inom gruppenövriga län var sysselsättningsgraden endasi omkring en halv procentlägre än inom storstadslänen. Ser man på utveckUngen under 1970-lalels förstahälft så hade skogslänen den klart gynnsammaste förändringen avsysselsättningsgraden som ökade med omkring fyra och en halv procentenheter.Inom storstadslänen var ökningen en procentenhet mindre och inom gruppenövriga län ytterligare någon procent lägre (se tabell 28). Även förefaller skogslänen hahaft den mest positiva förändringen av sysselsättningsgraden med drygt treprocentenheters ökning. TiU skillnad mol perioden 19701975 tycks gruppenövriga län med omkring en och en halv procentenheters förbättring ha haft ennågot gynnsammare utveckUng än storstadslänen. Skillnaden är dock inte särskiUstor jämfört med avståndet lill skogslänen i delta avseende. Sysselsättningsgraden varierar också som framgår av tabell29 i hög grad mellan oUka typer av orter enligl den s. k. orlsplanen inom ochutanför de regionalpolitiska stödområdena. minskade i stort settsysselsättningsgraden med en procentenhet mellan varie ortslyp frånstorstadsområden lill kommuncenlra. När del gäller förhållandena inom ellerutanför stödområdena kan konstaleras all regionala centra och kommuncenlradelta år hade omkring två och en halv procentenheters lägre sysselsättningsgradinom än utanför dessa områden. För att ytterligare belysa spännvidden vadbeträffar sysselsättningsmöjligheterna kan noteras att sysselsättningsgradeninom kommuncenlra inom stödområdena var drygl lägre än inomstorstadsområdena. Under 1970-talels första hälft ökade sysselsättningsgradenförhållandevis likartat inom de fyra ortstyperna. 1 aUmänhel rörde del sig omtre lill fyra procentenheters förbällring. Särskill anmärkningsvärt är dock attregionala centra och kommuncenlra hade en klart gynnsammare utveckUng i dettaavseende inom än utanför stödområdena. förefallersysselsättningsgraden liksom under 1970-lalels första 1981/82:113 Bilagedel 478 Sysselsättningsgrad i åldersgruppen 1664 årinom olika ortstyper inom och utanför stödområdena åren 1970, 1975, 1979 och1990. enligt länsstyrelsernas prognoser i LP 1980. -(%) ns (%) -2,2 -3,0 -0,6 -H2,9 -H,8 -H,9 st, omr. st, omr. st, omr. -h4,0 -F2,5 st, omr. -H,3 -t-3,5 ' avser förvärvsarbetande 20-W tim. ' avser såväl hel- som deltidsarbetande. Källor: FoB och en specialbearbetning förinkomststatistiken för är 1979 (SCB) samt prognoser i LP 1980. ha ökat förhållandevis likartat inom de olika ortstypernamen i en lägre takt. Storstadsområdena tycks dock ha haft en något mindreökning än de övriga ortslyperna. Liksom tidigare uppvisar regionala centra och kommuncenlraen klart gynnsammare förändring inom än utanför stödområdena. Även ombetydande skillnader ännu föreligger vad beträffar sysselsättningsgraden idessa båda ortslyper utom och innanför dessa områden har en viss utjämning dockskett under 1970-lalel. Sysselsättningsgraden bland män uppvisar en rätt splittradutvecklingsbild inom olika åldersklasser . Under perioden1970-1975 ökade sysselsättningsgraden förhållandevis kraftigt . Denna åldersgrupp har dock som framgår av tabell 00 enväsentligt lägre sysselsättningsgrad än åldrarna däröver. Inom åldersgruppen25-44 år förändrades inte sysselsättningsgraden nämnvärt under denna periodmedan en klar nedgång skedde för gruppen . Särskilt stor vardenna minskning för . förefallersysselsättningsgraden ha fortsalt alt minska bland äldre män men även förgruppen tycks en viss nedgång ha inträffat. För åldersgrappen 16-24 årökade liksom tidigare sysselsättningsgraden klart. 1981/82:113 Bilagedel 479 Sysselsättningsgrad för män i skildaåldersgrupper åren 1970, 1975, 1979 och 1990. enligtlänsstyrelsernas prognoser i LP 1980. Åldersklass Sysselsättningsgrad (%) Differens (%) 53,5 89,9 92,4 82,2 61,3 91,7 90,9 76,9 60,7 90,7 89,4 68,9 4-5,3 +0,8 -2,4 -6,9 + 3,5 -0,8 -0,7 -1,5 -4,1 0 -0,8 -6,5 -1,8 ' avser förvärvsarbetande 20-W tim. ' avser såväl hel- som deltidssysselsatta. Källor: FoB och en specialbearbetning avinkomststatistiken för (SCB) samt prognoser i LP 1980. Utvecklingen av kvinnornas syssselsätlningsgrad inomskilda åldersklasser var under 1970-lalets första hälft väsentligt merlikartad än den var för männens del. Inom samtUga åldersgrupper ökadesysselsättningsgraden klart. Den största förändringen skedde inom grappen25-54 år där sysselsättningsgraden steg med . För deyngre kvinnorna var ökningen . Sysselsättningsgradeninom denna grapp är dock liksom bland äldre kvinnor väsenfiigt lägre än inomåldrarna . Bland kvinnor stannade ökningen vid drygt fyraprocentenheter. Utvecklingen av kvinnornas sysselsättningsgrader tycks jämfört med 1970-lalels första hälft främst haförändrats på så vis all ökningen inom praktiskt lagetupphört som ökningen reducerats något inom övriga åldersgrapper (setabell 31). Sysselsättningsgrad för kvinnor i skildaåldersgrupper åren 1970, 1975, 1979 och 1990. enligtlänsstyrelsernas prognoser i LP 1980. Åldersklass Sysselsättningsgrad (%) Differens (%) 46,5 49,5 52,6 33,5 52,3 57,2 61,0 37,9 56,9 68,4 71,7 47,1 57,1 73,9 76,3 49,3 60,9 81,1 83,5 56,6 4-7,7 +8,4 +4,4 +0,2 +5,5 +4,6 -H3,8 + 7,2 +7,2 +7,3 ' avser förvärvsarbetande 20-W tim. ' avser säväl hel- som deltidssysselsatta. Källor: FoB och en specialbearbetning avinkomststatistiken för (SCB) samt prognoser i LP 1980. Regionall kan konstateras all sysselsättningsgraden blandkvinnor inom åldersgruppen låg lägre iskogslänen än 1979. Grappen övriga län hade samfidigt en syssel- Prop.1981/82:113 Bilagedel 480 sätiningsgradsom låg högre än i skogslänen. Under 1970-talelsförsta hälft ökade den kvinnUga sysselsättningsgraden med meUan sex och åttaprocentenheter i dessa tre länsgrapper. Skogslänen hade i detta avseende dengynnsammaste förändringen. Utvecklingen kännetecknasjämfört med av en något mindre ökning av den kvinnUga sysselsättningsgradeninom samtliga länsgrapper. Liksom fidigare tycks dock skogslänen ha haft ennågot bättre utveckling än de båda övriga länsgrupperna. Trots detta förelågsom inledningsvis nämnts ännu en betydande obalans vad beträffar kvinnornassyssetsätlningsmöjligheter mellan främst skogslänen och storstadslänen (se tabeU32 och figur 19). Sysselsättningsgrad bland kvinnor i åldersgruppen i vissa länsgrupperåren 1970, 1975, 1979 och 1990. enligt länsstyrelsernas prognoser i LP1980. -(%) Differens (%) 70-75' 75-79' Storstadsläns Skogslän Övriga län +6,8 4-2.8 +8,3 +5,3 + 6,2 4-3,7 +6,8 +3,7 + 8,2 +4,2 +7,7 'avser förvärvsarbetande 20-W tim. 'avser såväl hel- som deltidssysselsatta. Källor:FoB och en specialbearbetning av inkomststatistiken för (SCB) samt prognoseri LP 1980. Detär även intressant att studera hur den kvinnliga sysselsättningsgradenvarierar mellan olika typer av orter enligl den s. k. orlsplanen. Som framgårav tabell 33 låg den kvinnliga sysselsättningsgraden inom storstadsområdenanärmare högre än i kommuncenlra. Motsvarande avstånd liUprimära resp regionala centra var omkring tre resp. sjuprocentenheter. Del föreligger således fortfarande betydande skillnader närdet gäller kvinnornas sysselsättningsmöjligheter inom olika typer av orter.Dessa skiUnader är än mer markerade om man ser till resp. ortstyp inom ochutanför stödområdena. Under1970-talels första hälft ökade den kvinnliga sysselsättningsgraden förhållandeviskraftigt inom samfiiga fyra ortslyper. Regionala centra och kommuncentrauppvisade i delta fall en något positivare utveckling än storstadsområden ochprimära centra. Utvecklingen kännetecknas av en väsenligllägre och mer likartad ökning av den kvinnliga sysselsättningsgraden i de olikaortslyperna. Storstadsområdena tycks dock ha haft en något mindre ökning än deövriga. Anmärkningsvärt är vidare all utvecklingen i regionala centra och kommuncenlraliksom första hälft varit mer gynnsam inom än utanförstödområdena. Detta kan visserligen sägas ha bidragit till en viss utjämning 1981/82:113 Bilagedel 481 Sysselsättningsgrad för kvinnor inom olika ortstyper inom och utanför stödområdena åren 1970, 1975,1979 och 1990. enligt länsstyrelsernas prognoser i LP 1980. -(%) Differens (%) -h4,9 ' avser förvärvsarbetande 20-W tim. ' avser såväl hel- som deltidsarbete. Källor: FoB och en specialbearbetning avinkomststatistiken för (SCB) samt prognoser i LP 1980. av skillnaderna vad beträffar tillgången på arbete förkvinnorna mellan dessa typer av orter och områden men som inledningsviskonstaterats finns dock fortfarande betydande obalanser i detla avseende (seäven figur 20). De prognoser' länsstyrelserna gjort översysselsättningsgradens utveckling fram t. o. m. lyder sammantagna påen något lägre ökningstakt än under 1980-lalel än . Serman lill prognoserna för oUka åldersgrapper så väntas sysselsättningsgradeninom grappen i stort sett stagnera kring nivå medan den inomgrupperna resp. beräknas öka . Liksomunder väntas sysselsättningsgraden inom åldersgrappen 55-64är endast öka obetydligt. ' Jämför tabellerna tidigare i avsnitt 3. 1981/82:113 Bilagedel 482 Prognosernatyder vidare på alt sysselsättningsgraden kommer att öka väsentligt svagareinom skogslänen än inom storstadslänen och gruppen övriga län vilka väntas fåen förhållandevis Ukartad utveckling. På detla vis kan en förstärkning väntasav del ogynnsamma läge som skogslänen hade vad beträffarsysselsättningsmöjligheterna gentemot de båda övliga länsgrapperna. Vadbeträffar prognoserna för sysselsättningsgraderna i enskilda län hänvisas fiU appendixA. Prognosernaöver sysselsättningsgradens utveckling inom olika orts-typer lyder på ennågot.gynnsammare utveckling inom storstadsområdena än inom de övriga ortslypernadär ökningen väntas bli förhåUandevis likartad Jämfört med utveckUngen betyder detta en Ukartad utveckling inom storstadsområdenaoch en något svagare ökningstakt inom de tre övriga ortslyperna. Ser man på ortslypernamed hänsyn till om dessa ligger inom resp utanför stödområdena pekar prognosernamol en väsentligt gynnsammare utveckling av sysselsättningsgraden utanförstödområdena. Primära och regionala centra beräknas i detta område t. o. m. fåen lika gynnsam utveckling som storstadsområdena. Även kommuncentra utanförstödområdena väntas få en klart bättre utveckling än inom dessa områden.Noteras bör också all denna tendens är helt den ombytta jämfört medutvecklingen då samtUga ortstyper hade en klartgynnsammare utveckling av sysselsättningsgraden inom,än utanför stödområdena. Närdel gäller prognoserna för männens sysselsättningsgrad inom åldersgrappen16-64 år under 1980-ialet väntas denna minska med närmare två procentenheter.Delta är en försämring jämfört med där männenssysselsättningsgrad var i stort sett oförändrad. Ser man fill prognoserna medavseende på olika åldersklasser kan konstateras all det framförallt är inom ålderdgrupperna16-24 år resp som sysselsättningsgraden bland män väntas minska klart.Den minst ogynnsamma utvecklingen beräknas ske inom meden i stort sett oförändrad sysselsättningsgrad. Länsstyrelsernasprognoser över kvinnornas sysselsättningsgrad inom åldersgrappen 16-64 årinnebär för 1980-talet en ökning med . Delta betyderi stort sell samma förändringslakt som udner . Den kvinnligasysselsättningsgraden beräknas öka förhållandevis likartat inom olika åldersgrappermed undanlag för gruppen diir ökningen väiMas bli omkring hälfters såstor som inom de övriga grupperna. Serman till prognoserna för de tre länsgruppern så väntas storstadslänen ochgruppen övriga län få en tämligen likartad ökning av den kvinnligasysselsättningsgraden medan fiUväxlen inom skogslänen endast beräknas bliomkring hälften så slor. På detta vis kan kvinnornas sämre sysselsättningsmöjligheterinom skogslänen jämfört med övriga län komma alt förslärkas under 1980-talel(se även figur 19). Prop.1981/82:113 Bilagedel Figur19: Sysselsättningsgraden bland kvinnor inom åldersgruppen , länsvis,åren 1975, 1979 och enligt länsstyrelsernas prognoser i LP 1980(samtliga förvärvsarbetande). DFGORU HLNZ AC KSXY BD Källor: FoB en specialbearbetning av inkomststatistiken år1979 (SCB) samt prognoser i LP 1980. Enligt prognoserna väntas den kvinnligasysselsättningsgraden öka förhållandevis likartal inom de olika ortslypernaunder . Storstadslänen beräknas dock få en något störte ökning. 1stort rör del sig om cirka sju procentenheters förbättring avsysselsättningsgraden. Jämfört med utvecklingen under perioden 19751979betyder detta en något gynnsammare utveckling inom storstadsområdena medan delför övriga ortslyper innebär en något lägre ökningstakt. Ser man lill prognoserna för ortslyperna inom resp.utanför stödområdena väntas den kvinnliga sysselsättningsgraden ökaförhållandevis olika. Inom samtliga ortstyper beräknas nämligen en väsentligtsvagare ökning Prop.1981/82:113 Bilagedel Figur20: Sysselsättningsgraden bland kvinnor inom åldersgruppen inom olikaortstyper med fördelning på stödområden och övriga riket åren 1975,1979 och år1990 enligt länsstyrelsernas prognoser i LP 1980 (samtliga förvärvsarbetande). pcu PC pcs rcu pcs, PC rcu PC rcu pcs,RC Wj ortBtypen i riket # = " Inom st.omr O = " utom " -k = Riket SS = storstadsområden, PC = primära centra totalt, RC =regionala centra totalt, KC = kommuncentra totalt, pcu = primära centra utanförstödområdena, pcs = primära centra inom stödområdena etc. Källor: FoB, en specialbearbetning av inkomststatistikenför (SCB) samt prognoser i LP 1980. ske inom stödområdena. Utanför dessa områden väntas denkvinnliga sysselsättningsgraden inom de tre ortstyperna få en i stort sett likagynnsam utveckling som inom storstadsområden. Denna utvecklingstendens ärmotsatt den som rådde då kvinnornas sysselsättningsgradökade mer inom stödområdena. Prognoserna tyder således på att kvinnorna inomstödområdena oavsett ortslyp kommer att få ännu sämresysselsättningsmöjligheter i förhållande till exempelvis storstadsområdena ände hade . Delta trots en ökning av den kvinnliga sysselsättningsgradenmed elt par procentenheter (se figur 20). Prop.1981/82:113 Bilagedel 485 Endast en del av den undersysselsältning som återspeglas isysselsättningsgraderna inom olika regioner och typer av orter registreras iform av s.k. öppen arbetslöshet. Den registrerade arbetslösheten följer dock istort sett ell omvänt mönster fill sysselsättningsgraderna med högst värden ide områden och orter där sysselsättningsgraden är lägst och vice versa. Ser man lill andelen kvarstående arbetslösa inom de olikalänsgrupperna så var den med 2,i skogslänen klarthögre än inom storstadslänen resp. övriga län där den genomsnitfiiga andelenvar 1,3 resp. 1,. För riket som helhet var motsvarande andel 1,under dennaperiod. Bland skogslänen intar Nortbollens län en särställning med en i detnärmaste dubbelt så hög arbetslöshet som övriga län inom denna grupp (se labeU34). Vad beträffar arbetslösheten i enskilda län hänvisas tiU appendix A. Arbetslösheten inom de olika stödområdena under perioden1976-1980 utmärks bl.a. av att stödområde 6 uppvisade en särskill högarbetslöshet med 5,. Stödområde 5 hade en något högre arbetslöshet än övrigastödområden där denna var mer likartad.