prop · G503156 · 1981-12-31 00:00:00 — Bestämmelsenbör, som skett i det remitterade förslaget, begränsas till de fall då namnbytetefter domstolsprövning kan genomföras mot en förälders vilja, dvs. fall dåföräldern inte är vårdnadshavare. Med hänsyn till vad jag nu har sagt bör 5 § ges följandelydelse: Om ett barn bär någon av föräldrarnas namnutan att denna förälder är vårdnadshavare. krävs för byte av barnets efternamnatt föräldern har samtyckt till namnbytet eller att domstol har funnit attnamnbytet är förenligt med barnets bästa. Vad lagrådet har anfört om att bestämmelsen i förstastycket bör anpassas till ordalagen i 25 § socialtjänstlagen kan jag instämmai. Jag ansluter mig också till lagrådets uppfattning att ordet"återfå" i andra stycket bör ersättas av uttrycket "bytatillbaka till". Jag vill framhålla att detta inte innebär någon sakligändring i förhållande till det remitterade förslaget. Vid tillämpningen avexempelvis reglerna om byte av namn i 4 § skall det namn som barnet har . bytttillbaka till anses ha förvärvats på sitt ursprungliga sätt (jfr specialmotiveringentill 16 § i lagrådsremissen). Med hänsyn till vad jag nu har sagt bör 7 § ges följandelydelse: 1981/82:156 95 Ett barn , som för stadigvarande vård ochfostran i ett enskilt Slutprotokoll hem har tagits emot av någon annan änbarnets föräldrar, kan genom anmälan till pastorsämbetet byta sitt efternamntill ett namn som bärs av den eller dem som har tagit emot barnet eller tillett namn som bärs av någon av dem, om den eller de som bär namnet har samtyckttill namnbytet och domstol har funnit att namnbytet är förenligt med barnetsbästa. Den som har bytt efternamn enligt första stycket kan genomanmälan till pastorsämbetet byta tillbaka till ett efternamn som han eller honhar burit tidigare. 8 och 9 §§ Som jag har framhållit i den allmänna motiveringen i detremitterade förslaget (avsnitt 2.2.1) är det naturligt att makar vill befästasin samhörighet genom att ha samma efternamn. En sådan namngemenskap har ocksåmånga praktiska fördelar, bl. a. när det gäller frågan om barnens efternamn.Samtidigt är det angeläget att de nya reglerna ger uttryck för likställighetenmellan kvinnor och män. Lagrådet har inte motsatt sig den principiella tekniskalösning som har valts i det remitterade förslaget, dvs. att makarna har fullfrihet att välja enderas namn som gemensamt namn och att, om makarna förhållersig passiva, var och en behåller sitt efternamn. Lagrådets majoritet anseremellertid att regeln om att var och en behåller sitt namn bör utformas som enhjälpregel och inte som en huvudregel. Som en ledamot av lagrådet har påpekat har det inte någonstörre praktisk betydelse vilken lagteknisk modell som läggs till grund för lagstiftningen.Jag har emellertid inte något emot att paragraferna ändras i huvudsakligöverenstämmelse med vad lagrådet har föreslagit för att värdet av namngemenskapskall komma till tydligare uttryck. Jag biträder lagrådets förslag att i 9 § orden "enligt10 eller 13 S " byts iit mot orden "efter ansökan enligt 10 §", I överensstämmelse med den ståndpunkt jag harintagit beträffande 7 § andra stycket bör - som en ledamot av lagrådet harpåpekat - ordet "återfå" i 9 § tredje stycket ersättas av uttrycket"byta tillbaka till", I detta sammanhang vill jag lägga till rätta ett uttalandei lagrådsremissen i specialmotiveringen till 4 § första stycket. Den som harbytt till en makes efternamn och därefter enligt 9 § tredje stycket har bytttillbaka till ett namn som har förvärvats enligt 1 eller 4 § bör -till skillnad från vad som har sagts i remissen - därefter kunna byta till enförälders namn enligt 4 §, Vad lagrådet slutligen har anmärkt om makars namnfråga närdet gäller stavning föranleder inte någon erinran från min sida. Med hänsyn till vad jag nu har sagt bör 8 och 9 §§ gesföljande lydelse: 8 § Vill makar ha samma efternamn, kan en av dem med denandres samtycke genom anmälan till pastorsämbetet byta sitt efternamn till denandra makens efternamn. Görs en sådan anmälan före eller i samband med vigseln,förvärvas namnet vid vigseln. Prop.1981/82:156 96 Görs inte en anmälan om namnbyte enligt första stycket,behåller vardera Slutprotokoll maken sitt efternamn. 9 § En make som under äktenskapet har byttefternamn efter ansökan enligt 10 § kan inte därefter byta till den andra makensefternamn enligt 8 § första stycket. Byte enligt den bestämmelsen kan inte heller avse ett namn som den andra maken har förvärvat genom ett tidigare äktenskap. Den som har bytt efternamn enligt 8.§ första stycket kangenom anmälan till pastorsämbetet byta tillbaka till det efternamn som haneller hon senast burit som ogift. Med denna lydelse behöver den hänvisning till 9 § somfinns i 4 § ändras till att avse 8 §. 10 och 13 §§ Jag ansluter mig till lagrådets uppfattning att det avlagtexten uttryckligen bör framgå att en ändring av efternamns stavning fallerinom tillämpningsområdet för 10 §. Jag kan vidare biträda lagrådets förslag att bestämmelsenom domstolsprövning i 13 § i det remitterade förslaget flyttas över till 10 §,så att den kommer att gälla samtliga fall av namnbyte genom ansökan. Däremot ärjag inte beredd att föreslå att domstolsprövning görs obligatorisk så snart enförälder som inte är vårdnadshavare men som bär samma efternamn som barnetvägrar att samtycka till ett namnbyte. Det bör ankomma på patent-ochregistreringsverket att i varje särskilt fall avgöra om en domstolsprövning ärpåkallad för att barnets bästa skall tillgodoses. Ett alternafiv kan t. ex.vara att höra socialnämnden. I enlighet med vad jag nu har sagt bör 10 § ges följandelydelse: Den som vill byta sitt efternamn till ett nybildatefternamn eller till ett efternamn som inte kan förvärvas enligt 1-9 §§ kangöra ansökan om tillstånd fill bytet hos patent- och registreringsverket. Densom en gång har bytt efternamn efter en sådan ansökan får på nytt bytaefternamn på detta sätt endast om det finns särskilda skäl. Avser ansökningen ett barn , kan patent- ochregistreringsverket som villkor för namnbytet uppställa att domstol har funnitatt detta är förenligt med barnets bästa. Med byte av efternamn enligt denna paragraf jämställsändring av efternamns stavning. Som en följd av detta ställningstagande bör tredje stycketi 13 § i det remitterade förslaget utgå. Jag delar lagrådets uppfattning att det upphovsrättsligaskyddet i andra ledet i punkt 7 bör anges på ett mera konkret sätt än ilagrådsremissen. Bestämmelsen bör dock utformas på ett något annat sätt änlagrådet har föreslagit. Enligt min mening kan den ges följande lydelse: 1981/82:156 97 7. en titel på någon annans skyddade litterära ellerkonstnärliga verk, om Slutprotokoll titeln är egenartad, eller ett särskiltskapat namn som förekommer i ett sådant verk och vars utnyttjande skulleinnebära en kränkning av någon annans upphovsrätt till verket, Jag har ingen erinran mot vad lagrådet har anfört ianslutning till denna paragraf, 21 § I paragrafen bör några redaktionella justeringargöras, Jag biträder vad lagrådet har anfört i fråga om mellannamnoch tillstyrker att lagtexten ändras i enlighet med lagrådets förslag, 26 och 30 §§ Lagrådet har i förtydligande syfte föreslagit att andrameningen i 26 § utgår och att ett nytt andra stycke tas in i 30 §, Jag anslutermig till detta förslag. Det nya stycket i 30 § bör enligt min mening gesföljande lydelse: Förnamn som anmäls till pastorsämbetet enligt 26 eller 27§ förvärvas genom anmälningen, om det inte finns något hinder enligtförstastycket mot att namnet godkänns. För att man skall så långt möjligt undvikatillämpningssvårigheter har lagrådet föreslagit en utvidgning av möjligheternaatt ändra stavningen av ett förnamn genom anmälan till pastorsämbetet. Enligtmin mening torde emellertid den föreslagna utvidgningen snarare öka än minskarisken för tillämpningssvårigheter. Jag vill vidare påpeka att pastorsämbetetfår anses vara skyldigt att även vid en stavningsändring pröva att förnamnetinte efter ändringen kommer i strid med de krav på ett förnamn som uppställs i30 §, utan att detta uttryckligen behöver anges i 28 §, Det finns därför inteanledning att göra de ändringar i paragrafen som lagrådet har förordat, Jag har ingen erinran mot vad lagrådet har anfört i anslutningtill denna paragraf och biträder ändringsförslaget. Som följd härav bör ävenrubriken närmast före 26 § ändras i enlighet med lagrådets förslag. Jag ansluter mig till lagrådets förslag. 1981/82:156 98 Avden ståndpunkt jag har intagit följer att hänvisningen till 13 § iförsta stycket bör ersättas med en hänvisning till 10 §, Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslår riksdagenatt anta det av lagrådet granskade lagförslaget med vidtagna ändringar. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att anta det förslag som föredraganden har lagtfram. 1981/82:156 99 Sammanfattning av namnlagsutredningens betänkande (SOU1979:25) Nya namnregler Den svenska namnlagen (1963:521) innefattar en nära nogfullständig reglering av namnrätten. Den innehåller bestämmelser både omsläktnamn och om förnamn. Bland de förra finns också ett par bestämmelser avinternationellträttsligt innehåll. Den utredning som presenteras i föreliggandebetänkande har avsett en översyn av hela lagen. Framställningen har delats upppå tre huvudavdelningar: den första om släktnamn, den andra om förnamn och dentredje om internationellträttsliga regler. Största utrymmet ägnas åtregleringen av släktnamn. 1 fråga om släktnamn kan skiljas mellan sådana namnförvärvsom har sin grund i en persons familjerättsliga status och andra namnförvärv.Bestämmelserna om de förra har familjerättslig prägel och hithörande förvärvkan med fördel betecknas som familjerättsliga namnförvärv. Andra släktnamnsförvärvbenämns vanligen administrativa namnförvärv. Betänkandets tyngdpunkt ligger i de familjerättsliganamnförvärven. I denna del läggs fram förslag till helt nya regler om makarssläktnamn, om barns släktnamn samt om mellannamn för makar och barn. Även ifråga om de administrativa namnförvärven föreslås ändringar. Bestämmelserna omförnamn har huvudsakligen blivit föremål för en teknisk översyn. Slutligenföreslås nya internationellträttsliga regler i syfte att vidga möjligheternaför utlänningar i att förvärva släktnamn och förnamn enligt svensk lag. Namnregleringen innebär i stort en avvägning mellan detallmännas intresse av namnstabilitet och den enskildes intresse av att fåförvärva det släktnamn han önskar. Ett framträdande drag hos förslaget är, attdet ger större utrymme än gällande rätt åt den enskildes önskemål i fråga omnamnförvärv. En viktig förutsättning för denna inriktning av förslaget utgördet system med personnummer och personakter som införts i folkbokföringen.Personnumret är ett säkert identifiaktionsmedel. Med denna registreringsteknik,baserad på automatisk databehandling, blir det allmännas intresse avnamnstabilitet inte lika framträdande som . Den enskildes intresse fårdärmed ökat spelrum. En annan viktig omständighet som övat inflytande påförslaget är dagens strävanden mot jämställdhet mellan man och kvinna.Jämställdhetstanken har lett till att den hos oss av ålder gällande agnatiskanamnordningen övergivits i förslaget. Utmärkande för de föreslagnabestämmelserna om familjerättsliga namnförvärv är att de utformats efter enneutral linje; såvitt möjligt har varken mannens eller kvinnans namntillerkänts företräde. Barn anses ha lika rätt till sin mors som till sin farssläktnamn. Prop.1981/82:156 100 Liksom enligt gällande rätt sker enligt förslaget de familjerättsliga Bilaga 1 namnförvärven automatiskt eller genom anmälanhos pastorsämbetet och de administrativa namnförvärven efter ansökan hosnamnmyndigheten (patent-och registreringsverket). I fråga om makars släktnamn är utgångspunkten i förslaget,att vardera maken behåller sitt släktnamn under äktenskapet. Samtidigttillmötesgår förslaget det för det stora flertalet naturliga önskemålet omnamngemenskap genom att sådan kan vinnas genom en enkel anmälan hospastorsämbetet (6§), Sådan anmälan kan göras före äktenskapets ingående ellersenare under äktenskapet. En nyhet är att såväl kvinnans som mannens släktnamnkan väljas som gemensamt namn. Formellt vinns namngemenskapen genom att den enaav makarna förvärvar den andres släktnamn. Görs anmälan före äktenskapet, skernamnförvärvet genom vigseln. Make, som förvärvat andra makens släktnamn, får utaninskränkning behålla namnet efter äktenskapets upplösning. Han får även, om haningår nytt äktenskap, behålla namnet i det nya äktenskapet. Däremot får namnetej förvärvas av maken i det nya äktenskapet. Namngemenskap kan alltså inte avsenamn, som make förvärvat på grund av tidigare äktenskap. Har make förvärvat andra makens släktnamn får han, närhelsthan vill. utan vidare genom anmälan hos pastorsämbetet återta tidigaresläktnamn. Detta kan ske både under äktenskapet och efter dess upplösning. Skerdet under äktenskapet, kan andra maken genom anmälan anta samma namn. På detsättet kan makarna byta från den enas till den andras namn som gemensamt, underförutsättning att namnet inte har förvärvats på grund av tidigare äktenskap. De nya reglerna om makars släktnamn föranleder, att 14 §namnlagen -med bestämmelse om att makar som har samma släktnamn endastgemensamt kan förvärva nytt släktnamn - upphävs. Såvitt gäller ogifta samboende har utredningen, främst pågrund av svårigheterna att klart avgränsa den kategori som kan komma i fråga,funnit sig inte böra föreslå någon särreglering som möjliggör namngemenskap. Defår liksom vända sig till namnmyndigheten med ansökan enligt 12 §namnlagen om att den ene får förvärva den andres släktnamn. Bestämmelserna om barns släktnamn är i förslaget desammaför barn i äktenskap och barn utom äktenskap. Har barnets föräldrar gemensamtsläktnamn, förvärvar barnet vid födelsen det namnet. Har föräldrarna skildasläktnamn, förvärvar barnet vid födelsen det av namnen som anmäls hospastorsämbetet. För det fall att sådan anmälan inte har gjorts inom sex månaderefter barnets födelse, innehåller förslaget en hjälpregel. Denna innebär attbarnet skall anses ha vid födelsen förvärvat moderns släktnamn (1 §). Prop.1981/82:156 101 Barnet får förvärva faderns eller moderns släktnamn,oavsett om detta Bilaga 1 förvärvats på grund av tidigare äktenskap ellerinte. 1 det fall att den ena av föräldrarna har förvärvat denandres släktnamn eller att endera eller bägge har släktnamn, som förvärvats pågrund av tidigare äktenskap, får barnet genom anmälan i stället förvärva detsläktnamn fadern eller modern hade som ogift, I det senare fallet får sådananmälan göras redan i samband med barnets födelse. För barnet finns således stora valmöjligheter. Dessaföreligger inte bara vid födelsen utan består allt framgent. Sedan barnet vidfödelsen förvärvat något av de släktnamn som sagts, får barnet sålunda utanvidare genom anmälan byta till annat släktnamn som barnet ägt förvärva enligtdet anförda (2§), Anmälan om släktnamn görs för underårigt barn av dessvårdnadshavare. Är endast den ena av föräldrarna vårdnadshavare, får han göraanmälan för barnet utan samtycke från den andra av föräldrarna. En nyhet i förslaget är att. när barn fyllt , anmälanför barnet inte får göras utan barnets eget samtycke (41 §), gällande krav på domstols förklaring i fråga om vissanamnförvärv, att förvärvet är förenligt med barnets bästa, utgår i förslaget.Därigenom vinnes en betydande förenkling i regelsystemet. Förslaget innehåller liksom gällande lag särskildabestämmelser för adoptivbarn och fosterbarn, I fråga om adoptivbarn har regleringen anslutits närmaretill den enda form av adoption som finns enligt , nämligens, k, stark adoption. Regleringen innebär att adoptivbarnet namnledes kommer isamma förhållande till adoptivföräldrarna som ett barn i allmänhet till sinabiologiska föräldrar. Motsvarande valmöjligheter erbjuds (3 och 4 §§). Däremotfår adoptivbarnet behålla sitt släktnamn frän tiden före adoptionen endast omrätten finner särskilda skäl därtill föreligga. Denna möjlighet är avseddfrämst för fall då vuxen person eller ett äldre barn adopteras. För fosterbarn föreslås liknande valmöjligheter medavseende på fosterföräldrars släktnamn (5 §). I fråga om fosterbarns förvärvav fosterföräldrars släktnamn kvarstår kravet på rättens förklaring, attförvärvet är förenligt med barnets bästa. Har sådan förklaring en gång lämnats,behövs den ej sedermera när fosterbarnet vill byta till annat släktnamn som detägt förvärva från början. I fråga om styvbarn innehåller förslaget, till skillnadfrån gällande rätt, ej särskilda bestämmelser. En nyhet i förslaget är mellannamn. Det motsvarar dennuvarande lagens tilläggsnamn för hustru. Beteckningen har ändrats tillmellannamn med hänsyn till att namnet liksom enligt gällande lag får bäras föresläktnamnet. Mellannamnet är av annan karaktär än släktnamnet. Det är rentpersonligt och kan inte föras vidare till make eller barn. Det förvärvas inte.det "bärs". 1981/82:156 102 Förslaget innehåller regler om mellannamn för både makeoch barn Bilaga 1 (7§). För makar gäller att, om de har gemensamt släktnamn, denav makarna som har antagit den andra makens släktnamn får bära sitt egetsläktnamn frän tiden före äktenskapet som mellannamn. Detta gäller både släktnamnsom han hade som ogift och släktnamn som han förvärvat på grund av tidigareäktenskap. Har makarna under äktenskapet behållit var och en sitt släktnamn,får endera av dem med den andres samtycke bära den andres släktnamn sommellannamn. Rätten att bära mellannamn är begränsad sålunda att endast den enaav makarna får bära mellannamn. I fall då makarna har behållit var och en sittsläktnamn får de gemensamt bestämma vem av dem som skall bära mellannamn. Rätttill mellannamn tillkommer också efterlevande make och frånskild make. Haräktenskapet upplösts genom skilsmässa och har makarna behållit var och en sittsläktnamn krävs för frånskild makes rätt att börja bära mellannamn den andramakens samtycke. Mellannamn får anmälas hos pastorsämbetet för anteckning ikyrkobok. Barn, vars föräldrar har skilda släktnamn, får sommellannamn bära det av namnen som det inte har förvärvat som släktnamn. Den somär gift får välja mellan att bära mellannamn enligt reglerna för makar och attbära mellannamn enligt reglerna för barn. Mellannamn för barn får liksommellannamn för make anmälas hos pastorsämbetet för anteckning i kyrkobok. För adoptivbarn och fosterbarn.ger förslaget motsvaranderätt att bära mellannamn. Däremot upphävs nuvarande rätt för adoptivbarn attsom mellannamn (enligt gällande lag tilläggsnamn) bära släktnamn frän tidenföre adoptionen eller, när det behållit detta som släktnamn, bära adoptivföräldrarnassläktnamn som mellannamn. När det gäller förvärv efter ansökan hos namnmyndighetenav nytt släktnamn eller annat släktnamn än som får förvärvas enligt defamiljerättsliga reglerna - administrativa namnförvärv - föreslås att de i 8 Sangivna förutsättningarna för namnbyte får utgå. Det är sålunda inte längrenödvändigt för namnbyte att sökanden har ett icke särskiljande släktnamn ellerett mindre tjänligt släktnamn. Denna förenkling medger även återgång tilltidigare släktnamn efter ansökan utan att särskilda skäl behöver anföras.Eftersom de föreslagna reglerna för familjerättsliga namnförvärv också medgeråtergång till tidigare släktnamn - genom anmälan - upphävs genom förslaget 11 §namnlagen. Namnlagen innehåller i 9 och 10 §§ vissa krav på nyttsläktnamns beskaffenhet. Till dessa fogas i förslaget förbud mot godkännande avdubbelnamn. Kravet på att namn skall stå i överensstämmelse med inhemsktspråkbruk har mjukats upp, så att som nytt släktnamn får godkännas namn. 1981/82:156 103 som till bildning, uttal och stavning är för svenskaförhållanden tjänligt som Bilaga 1 släktnamn. Såvitt avser det administrativanamnskyddet i 10 § föreslås i överensstämmelse med andra lagar påimmaterialrättens område ett tillägg med förbud mot godkännande av namn, som ärägnat att uppfattas som titel på annans skyddade litterära eller konstnärligaverk. om titeln är egenartad, eller som kränker annans upphovsrätt till sådantverk. Ändring av ett släktnamns stavning anses som namnbyte ochär underkastad namnmyndighetens prövning. För att underlätta vissa stavningsändringarföreslås, att enkel ändring av stavningen av ett icke särskiljande släktnamnfår göras genom anmälan hos pastorsämbetet. Dessa ändringar blir därmedavgiftsfria. Andra stavningsändringar skall fortfarande jämställas mednamnbyte. För dessa föreslås reducerad ansökningsavgift. De rika möjligheter till namnförvärv genom anmälan somförslaget innehåller gör det lättare än nu för en familj att skapanamngemenskap. Med hänsyn härtill kan bestämmelserna i 13 § namnlagen ombipersoners namnförvärv undvaras. Enligt förslaget upphävs därför 13 §, 1 betänkandet behandlas vissa frågor rörande patronymikon.Förslaget innebär ingen ändring i gällande ordning, enligt vilken patronymikonfår brukas som förnamn under förutsättning att det inte kan förväxlas medsläktnamn. Till särskild behandling tas också upp det särprägladenamnskicket med gårdsnamn som tillnamn, vilket har fortlevat främst i ,Bruket av gårdsnamn saknar dock stöd i namnlagen. Förslaget innehåller en nyregel, enligt vilken gårdsnamn, som enligt gammal sedvänja är ibruk som tillnamn, får anmälas hos pastorsämbetet som särskilt förnamn framförvanliga förnamn (26 a §), Bland bestämmelserna i 15-18 S§ om förlust av släktnamnmärks den i 15 § om förlust för barn i äktenskap av den presunierade fadernssläktnamn när det fastställs att annan än mannen i äktenskapet är barnetsfader. Har barnets moder annat släktnamn än mannen, förlorar barnet mannensnamn och förvärvar i stället moderns. Denna regel om automatisk förlustutvidgas till att gälla även för barn utom äktenskap i motsvarande fall. Förfarandet i mål och ärenden enligt namnlagen Förslaget medför förenklingar i förfarandet i namnfrågor.Som redan nämnts försvinner nuvarande krav på domstols prövning av vissafamiljerättsliga namnförvärv för barn, utom för fosterbarn. De nyafamiljeråttsliga reglerna innebär vidare, att åtskilliga namnförvärv, som numåste gå ansökningsvägen, kan ske genom anmälan hos pastorsämbetet. Detsammagäller vissa stavningsändringar. Av det redan anförda framgår också, att de nui 8 S föreskrivna förutsättningarna för namnbyte hos namnmyndigheten utgår.Vidare föreslås, att kunaörande i ansökninasärenden skall kunna underlåtas. Prop.1981/82:156 104 när namnmyndigheten finner att sådan åtgärd skulle sakna betydelse Bilaga 1 (32§), Vissa ändringar föreslås i fråga om ansökningsavgiften hosnamnmyndigheten i syfte att förbilliga förfarandet för sökandena, I fråga om ansökningsärenden föreslås vidare en ny regel,som medger fullföljd av talan från patentbesvärsrätten till regeringsrätten.Prövningstillstånd krävs liksom i fråga om besvär över kammarratts beslut (35§), Ett par särskilda släktnamnsfrågor I betänkandet behandlas slutligen i avdelningen omsläktnamn vissa frågor rörande adliga släktnamn och släktnamn inom kungahuset(avsnitt 2.7.8), I fråga om förnamn innebar förslaget huvudsakligen enteknisk bearbetning av bestämmelserna (23-26 S§). Försök görs till en renareterminologi. Genom förslaget klarläggs att förnamn alltid förvärvas genom anmälaneller efter ansökan. Från förvärv på ettdera sättet är att skiljaförnamnsgivning, som kan ske vid dop eller annan religiös förrättning eller påannat sätt. t. ex. helt formlöst. Förslaget innebär lättnader i möjligheternaatt, sedan förnamn en gång förvärvats, förvärva ytterligare förnamn eller ändraförnamn. Bl, a, får ändring av ordningsföljden mellan två eller flera förnamn,så att tilltalsnamnet kommer först, ske genom anmälan hos pastorsämbetet.Detsamma gäller ändring av stavningen av förnamn, under förutsättning att intenamnets uttal ändras, Namnlagen innehåller endast ett parinternationellträttsliga bestämmelser rörande administrativa släktnamnsförvärv.För de familjerättsliga förvärven och förnamnsförvärven saknasinternationellträttsliga regler.