prop · G503215 · 1981-12-31 00:00:00 — om finansiering avkraftverksprojektet i Sri Länka; Regeringenföreslår att antaga de förslag som har upptagits i bifogade utdrag avregeringsprotokoll. Ipropositionen föreslås att högst 1088 milj. kr. anvisas av biståndsmedel förkraftverksprojektet i Sri Länka. Medlen föreslås lämnas inom ramen förutvecklingssamarbetet med Sri Länka under budgetåren 1982/83-1987/88. 1 1981/82. Prop.1981/82:215 2 Närvarande:statsminister , ordförande, och statsråden , , , Åshng,Söder, , , , , , , Elmstedt,Tilländer, Propositionom finansiering av kraftverksprojektet i Sri Länka SriLänka är programland för svenskt bistånd /76. T. o. m. budgetåret1980/81 uppgår de totala biståndsutbetalningarna till 487 milj. kr., varav 217milj. i form av importstöd, som använts för vattenkraftsprojektet /82 har ytterligare 90 milj. kr. utbetalats för dettaändamål. SriLänkas regering beslutade att påskynda genomförandet av «det stora Mahaweli-programmet, av vilket är en central del.Man vände sig till olika givarländer för att få bistånd och krediter för attfinansiera programmets olika delar. Till riktades en förfrågan om attfå utnyttja det importstöd, som utgjorde en stor del av biståndet till SriLänka, för finansieringen av . Med hänvisning till då gällanderegler om användningen av importstöd bekräftades från svensk sida att importstödetstod till Sri Länkas förfogande för utvecklingsändamål i enlighet med landetsegna prioriteringar och att man inte hade några invändningar mot attimportstödet användes för . Ijanuari 1980 anmälde regeringen i budgetpropositionen (prop. 1979/80:100, bil.6) att Sri Länka begärt att få utnyttja det svenska importstödet för attfinansiera och att detta godtagits från svensk sida.Riksdagen godkände den i propositionen föreslagna medelsramen förutvecklingssamarbetet med Sri Länka. förklarade sig utgå ifrån attfortsatta åtaganden i projektet, som kan medföra långsiktiga och storafinansiella bindningar, redovisas för för att möjliggöra den prövningsom förutsätts för långvariga och omfattande biståndsengagemang. (UU1979/80:20, rskr 1979/80:276). 1981/82:215 3 Ijanuari1981 redovisades i budgetpropositionen (prop. 1980/81:100, bil. 6) att kostnademaför stigit kraftigt och att kostnadsökningarna lett tillytterligare medelsbehov, som tillgodosetts genom kommersiell upplåning iSverige samt att den lankesiska regeringen hade för avsikt att ta i anspråkimportstöd för återbetalningen. framhölls att regeringen inte fannanledning frångå den positiva inställning som dittills visats till Sri Länkasönskan att använda importstödet för detta ändamål. biföllutrikesutskottets utlåtande (UU 1980/81:20, rskr 1980/81:268) med anledning avpropositionen. I utlåtandet gjordes en hänvisning till föregående årsöverväganden om importstödet som biståndsform. 1981/82:100, bil. 6, föreslår regeringen att medelsramen för Sri Länkabestäms till 155 milj. kr. för /83. Därav skall 135 milj. kr.utgå som importstöd till vattenkraftsprojektet . Mot bakgrund av projektetsstorlek och inträffade kostnadsökningar förordas att åtgärder vidtasför att reglera utformningen och omfattningen av det svenska stödet tillprojektets fortsatta finansiering. Efter sedvanlig beredning på svensk sidabör, enligt propositionen, överläggningar upptas med Sri Länkas regering om en avtalsmässigreglering av detta stöd. enades (UU 1981/82:20)om att uppskjuta sakbehandlingen av biståndet till Sri Länka i avvaktan pådenna proposition och att av samma anledning fastställa landramen för SriLänka för /83 till oförändrat 115 milj. kr. Styrelsenför internationell utveckling (SIDA) har genom framställning den 29 mars 1982och en därtill fogad promemoria inkommit med förslag och utredningsmaterial omsvensk finansiering av projektet. 2 Utvecklingssträvanden och ekonomisk politik i Sri Länka SriLänkas ekonomi har traditionellt varit baserad på jordbruks- och plantageproduktion.Industrin är svagt utvecklad och landet är huvudsakligen beroende av ett fåtalexportgrödor - te, gummi och kokosnötter. Produktionen av dessa produkter harminskat , som relativpriserna för dessa varor påvärldsmarknaden försämrats. Understörre delen av 70-talet präglades Sri Länkas ekonomi av långsam tillväxt ochen omfattande arbetslöshet. Det statliga engagemanget i produktions- ochdistributionsledet växte kraftigt. Ett system av priskontroll och subventionerutvecklades, särskilt för livsmedel och transporter, somutrikeshandeln var hårt reglerad. En övervärderad valuta gynnade importen ochhämmade exporten liksom den redan otillräckliga inhemskajordbruksproduktionen. pågick enfortsatt utbyggnad av ett, för ett u-land, omfattande välfärdsprogram. Storastatliga livsmedelssubventioner utgick ti /82. 1981/82:215 4 somutbildning och hälsovård gavs betydande stöd. Denna basbehovsinrik-tade politikinleddes för och var en följd av folkliga krav somframfördes genom de politiska partierna och fackföreningsrörelsen. Sedan1977 har en rad reformer genomförts i Sri Länka i syfte att öka tillväxten iekonomin och minska arbetslösheten och undersysselsättningen. Ett viktigt målär att bli självförsörjande med ris, som är landets stapelföda. Vidareeftersträvas en ökad industrialisering och en diversifiering av ekonomin. Föratt nå dessa mål har den ekonomiska politiken inriktats på att ökainvesteringarna och vidga utrikeshandeln. Destatliga satsningarna har avsett stora investeringar för bevattning och utbyggnadav vattenkraft i Mahaweli Gängas flodområde - det s.k. Mahaweli-programmet -för anläggning av tull- och skattefria industriområden (frizoner) och förbostadsbyggande. Strävandena att tillgodose människomas basbehov fortsätter isina huvuddrag, främst vad gäller utbildning och sjukvård. Det tidigaresystemet för subventioner och fördelning av fria matransoner har ersatts medriktade insatser för de fattigare befolkningsgrupperna. Devidtagna åtgärdema har lett till att tillväxttakten i ekonomin ökat från igenomsnitt till åren197881. Industrins produktion, särskilt textil- och elektronikproduktionen,har ökat liksom dess andel av exporten. Sri Länkas beroende av jordbruks- ochplantageproduktionen har i motsvarande mån minskat. En markant ökning avsysselsättningen har skett. Andelen arbetslösa uppges ha minskat från ca 20procent av den totala arbetskraften till . Inomden frizon som inrättats har minst 20000 arbetstillfällen skapatssedan 1978. Denekonomiska politiken ledde till att Sri Länkas ekonomi överhettades.Inflationen steg till . Underskottet i bytesbalansen uppgick tillnära av BNI och budgetunderskottet steg kraftigt till följd av detambitiösa investeringsprogrammet. Regeringen tvingades att strama åt budgetpolitikenoch att minska investeringstakten. Dettaledde till betydande minskningar av underskotten i såvälbytesbalansen som statsbudgeten. Inflationen begränsades och lågtillväxttakten kvar på . Åtgärder som vidtagits ,innefattande lönehöjningar för statstjänstemän, löfte om ökade livsmedelssubventionersamt ökad risimport, kan dock befaras leda till att underskotten, liksominflationstakten, återigen ökar. Ingasäkra uppgifter finns om utveckhngen av inkomstfördelningen och de fattigarebefolkningsgruppemas levnadsstandard efter 1977. Transfereringarna överstatsbudgeten har dock minskat som prisnivån stigit. Framför alltstatstjänstemän och lönearbetare i städerna har fått vidkännas standardsänkningarunder . Den ekonomiska politikens effekter för de fattiga pålandsbygden är mer osäkra. Till de positiva effekterna hör den kraftigasysselsättningsökningen. 1981/82:215 5 1982och 1983 kommer att bli kritiska år för Sri Länkas ekonomi. Mahaweli-investeringarnakommer då att kulminera med åtföljande påfrestningar på prisnivån och påbytesbalansen. Ett fortsatt omfattande intemationellt bistånd är en av deviktigaste fömtsättningarna för att investeringsprogrammet skall kunnafullföljas. Med genomförandet av Mahaweli-programmet bör Sri Länkas externabalanssituation kunna förbättras avsevärt bl. a. genom att importen avlivsmedel och oljeprodukter kan begränsas. 3 Sri Länkas energiförsörjning Mönstretför Sri Länkas energiförsörjning är karakteristiskt för ett fattigt u-land. Icke-kommersiellenergi, främst brännved, svarar för över hälften av landets energikonsumtion.Importerad olja svarar för och vattenkraften för av den totalaenergikonsumtionen. Nära tre Qärdedelar av denkommersiella energin (olja och vattenkraft) används av industrin ochtransportväsendet, medan hushållen använder . Hushållens energibehovtillgodoses i första hand med brännved och utnyttjandet av denna energikällahar ökat . Risken för fortsatt skogsskövling med åtföljandemarkförstöring är överhängande. Efterfråganpå kommersiell energi har ökat med 1977. Konsumtionen avolja har ökat särskilt snabbt till följd av att den stigande efterfrågan påelektricitet fått tillgodoses från oljekraftverk. Detta har lett till attmarginalkostnaden för elproduktionen i Sri Länka varit bland de högsta ivärlden . Elförsörjningen har vidcue varit mycketotillfredsställande. uppgick strömavbrotten i tillmellan 5 och , vilket tvingade många företag att inskränka eUertillfälligt inställa produktionen. Ökandeimportvolym och stigande oljepriser har fått svåra följder för Sri Länkasbytesbalans. mer än tredubblades kostnaderna föroljeimporten. beräknas Sri Länka få avsätta närahälften av sina exportinkomster för att betala oljeimporten, vilket skalljämföras med . SriLänkas egna energiresurser är väsentligen begränsade till vattenkraften.Landets vattenkraftspotential har beräknats till 2000 MW. Endast en femtedelutnyttjas . Genom de kraftverk som byggs eller planeras inom Mahaweli-programmetkommer omkring hälften av vattenkraftspotentialen att tas i anspråk. Utbyggnadenav vattenkraften är en förutsättning för att Sri Länka skall kunna fullföljasina planer bl. a. vad gäller industriutveckling och bostadsbyggande.Världsbanken har framhållit att den otillfredsställande energiförsörjningen ärett allvarligt utvecklingshinder och understmkit betydelsen av att Mahaweli-programmetfullföljs. 1981/82:215 6 Denförsta planen för utbyggnaden av Mahaweli Gängas flodområde gjordes på1960-talet i samarbete mellan Sri Länkas regering, FNs utvecklingsprogram(UNDP) och FNs livsmedels- och jordbmksorganisation (FAO). Sri Länkas regeringbeslöt att skära ned Mahaweli-programmet och att genomföra det på sex istället för planerade . Detta påskyndande av programmet har självfalletmedfört stora problem och, åtminstone kortsiktigt, betydande kostnadsökningar. Mahaweli-utbyggnadenär det största utvecklingsprojektet i Sri Länka i modem tid. Programmet innebäratt Mahaweli Gänga och vissa av dess bifloder, bl.a. Kotmale , regleras.Programmet syftar till att öka livsmedelsproduktionen i landet, ökaenergiproduktionen och därigenom bl. a. möjliggöra en fortsattindustriutveckling samt till att skapa fler sysselsättningstillfällen. Programmetberäknades, enligt de ursprungliga planerna, beröra en miljon människor ochfördubbla den bevattnade åkerarealen. Det nuvarande programmet beräknasomfatta: - bevattning av ca 140000 haåkermark, varav ca 130000 ha är nyodlad mark. Den totala bevattnade åkermarkenomfattar ca 365000 ha. - bosättning och jord för 140000nybyggare och deras familjer. - fyra vattenkraftverk med ensammanlagd effekt på ca 500 MW, vilket innebär en fördubbling av deninstallerade effekten i Sri Länka. - byggande av bevattningskanaler,mindre dammar, slussar och vägar m. m. FörutomKotmale omfattar Mahaweli-programmet kraftverken , Randenigala och MaduruOya. Totalkostnadenför Mahaweli-programmet uppskattas till ca , vilket är mer äntre gånger det urspmngligen beräknade beloppet. kommeröver av det offentliga investeringsprogrammet att avse Mahaweli-investeringarna.Internationellt bistånd och förmånliga krediter förutses svara för ca hälftenav programmets kostnader och för avde utländska kostnaderna. finns dock utländska kostnader vars finansieringinte tillgodosetts. Detta gäller bl. a. Kotmale- och Victoriaprojekten. Victoria-projektetberäknas vara färdigt . Projektet kommer att ha enkapacitet på 210 MW och ombesörja bevattning av 45 000 ha åkermark.Storbritannien har utfäst ett gåvobistånd på . (100 miljonerpund), som är bundet till upphandling i . Internationell anbudsgivninghar inte förekommit. Härtill kommer en kommersiell kredit på 20 milj. pund sombeviljats av för att finansiera den elektriska och mekaniska utmstningen.För 1981/82:215 7 ca30% av projektets utländska kostnader saknas f.n. finansiering. Anläggningenmedger utbyggnad med ytterligare en tunnel, vilket skulle fördubblaelproduktionen. Randenigala-projektel,som skall finansieras av , kommer att påbörjas under1983. Projektet kommer att ha en kapacitet på 122 MW. För projektet har utfästsen västtysk kredit på ca I miljard kr. (400 milj. D-mark). Upphandlingen harbegränsats till västtyska företag. MaduruOy a-projektet, som till finansieras av och , kommeratt bevattna 46 000 ha ocha en kapacitet på 7 MW. Projektetsdammanläggning beräknas bli fårdig och produktionen av elkraftpåbörjas /86. Vidsidan av de fyra kraftverken genomförs ett flertal jordbmksutveck-lingsprojekti Mahaweli-Gangas flodområde. /bidrar med en kredit på . Övriga givare är , , Europeiska Gemenskapen, ochAsiatiska . Kraftledningarfrån kommer att finansieras av Väridsbanken och OPEC-fonden. KraftverksprojektetKotmale uppförs i en biflod till Mahaweli Gänga och ligger uppströms iförhållande till övriga dammar som planeras eller byggs i Mahaweli Gängasflodsystem. I en första fas planeras en utbyggnad av kapaciteten till 134 MW.Fullt utbyggt avses kraftverket få en kapacitet på 201 MW. Kotmale-dammenblir en stenfyllnadsdamm som täcks av ett betonglager, ,på uppströmssidan. Dammen skall bli och samt skapa en reservoirsom beräknas rymma 180 milj. kubikmeter vatten. Anläggningen omfattar vidareett tunnelsystem med en betongklädd huvudtunnel samt enkraftstation med två, och fullt utbyggd tre, turbiner och generatorer.Projektet fömtses i sin första fas stå färdigt . Dammenkommer att konstmeras så att en framtida höjning medges. Därmed kanvattenmängden i reservoiren fördubblas vilket bl.a. skulle ökabevattningsmöjligheterna och förstärka dammens regleringsfunktion. Enfömndersökning av projektet gjordes av ett indiskt konsultföretag (WAPCOS) ochframlades ijanuari 1978. ingicks ett ramavtal mellan Sri Länkaoch Skånska Cementgjuteriet (SCG) om utförande av byggnadsarbetena. På gmndvalav fömndersökningen beräknades kostnadema för dessa till 645 milj. kr. I dettabelopp ingick inte elektriska och mekaniska arbeten, förstärknings- och gmndläggningsarbeteni tunnlar och dammschakt, prisökningar genom inflation eller kostnader förprojektets finansiering. 1981/82:215 8 I febmari1979 slöt Sri Länka också ett avtal med ett brittiskt konsultföretag () för byggledningen. Konsultens uppgift är attbistå Sri Länka med teknisk utformning av projektet, att göra bedömningar aventreprenörens kostnadsförslag och att kontrollera byggnadsarbetet. Ettförsta kontrakt rörande anläggningsarbetena (I) ingicks mellan Sri Länka och SCGi . Det omfattade tillfartsvägar, bostäder, verkstäder, förråd samttvå omloppstunnlar och en tillfartstunnel till kraftstationen.Kontraktsbeloppet uppgick till 170 milj. kr. Underförhandlingarna mellan Sri Länka och SCG om huvudentreprenaden(underjordsarbeten och dammbyggnad) begärde Sri Länka närmareundersökningar av de geologiska fömtsättningama i dammområdet och av valet avdammkonstruktion. SCGerhöll kontrakt på underjordsarbetena (II) i slutet av december 1979.Kontraktssumman uppgick till 320 milj. kr. Ilöpande priser kostnadsberäknas dessa båda entreprenadkontrakt till ca 760milj. Arbetena enligt det första kontraktet är i stort sett avslutade. TreQärdedelar av sprängningsarbetena för tunnlarna var färdiga vid utgången av febmari1982. Ifebmari 1980 konstaterades att huvuddammens planerade läge var olämpligt. Enpanel av intemationellt framstående dammexperter tillkallades för attutvärdera tillgängliga undersökningar och ge råd om dammens placering ochutformning. Resultatet blev att dammen flyttades ca 200 m nedströms, att dess utformnitigändrades och att omloppstunnlarna flyttades till flodens andra sida. Ioktober 1981 tecknade Sri Länka och SCG preliminärt kontrakt rörande detåterstående dammkontraktet (III). Kontraktssumman enligt prisnivån för april1981 var 855 milj. kr. Kontraktet fömtses träda i kraft . Det beräknasi löpande priser uppgå till I 200 milj. kr. Sedanjuni 1981 har Sri Länka hos ASEA gjort beställningar om fyra delleveranser av elektromekaniskutmstning (turbiner, generatorer, ställ-verksutmstning etc). Ytterligare enbeställning fömtses. Tillsammans beräknas dessa beställningar kosta 248 milj.kr. i löpande priser. Härtill kommer kostnader i lokal valuta samt utrustningför bottenutskov på tillsammans drygt 75 milj. kr. Deberäknade investeringskostnaderna för projektet uppgår till ca 2 500 milj. kr.i löpande priser. Fördelningen av investeringskostnaderna i milj. kr. i löpandepriser är följande. En utförUgare redovisning lämnas i bilaga 1. Entreprenadarbeten (SCG) I 960 Elektriska och mekaniska arbeten (ASEA) 324 Räntorunder byggnadstiden ca 157 Totalt ca 2 491 De lokala kostnaderna för projektet motsvarar av de nuaktuella totala projektkostnaderna, mot . Dessa kostnader innefattarbl. a. lokal arbetskraft, underleverantörer, lokala transporter, bensin, dieseloch lokalt producerad cement och virke. Den aktuella kostnadsberäkningen för projektet på ca 2,5miljarder kr. inkluderar inte Sri Länkas kostnader för marklösen,röjningsarbeten, flyttning av bybefolkning, kraftledningar, egenadministration etc. Den totala kostnaden för beräknades i1978 års priser till 850 milj. kr., varav 645 milj. kr. för entreprenadarbetena.Kostnaderna för normala förstärknings- och gmndläggningsarbeten i tunnlar ochdammschakt hade då inte beräknats och inte heller kostnader för projektetsfinansiering. Ijanuari 1979, dådet s. k. ramavtalet ingicks, beräknadesprojektkostnaden till drygt 1,3 milj. kr. Fördyringenhänförde sig till uppräkning för inflation samt till att vissa arbeteninräknades, som inte prissatts. Fram steg de beräknade kostnaderna förprojektet kraftigt. Detta var en följd av att den planerade dammen måsteflyttas och av att ytterligare geologiska undersökningar föranlettförstärkningsarbeten pä under dammen. Fördyringen hänför sigockså till att vissa insatsvaror i projektet (t.ex. cement och trävirke) intefanns lokalt tillgängliga utan måste importeras. Inflationsberäkningarna fickvidare räknas upp kraftigt till följd av att projektetförsenades; flyttningen av den planerade dammen innebär att projektet kan tas idrift än urspmngligen planerat. Sammanfattningsvis beräknas kostnaderna förentreprenadarbetena stiga med . års urspmngligakalkyler till 1985, då projektet skall stå färdigt. Drygt 700 milj. kr. häravär fördyringar till följd av inflationen. Merparten av det återstående beloppetberor på tillkommande arbeten och kostnadsökningar för att flytta dammen. Kostnaderna för de elektriska och mekaniska arbetenaberäknades 1978 till ca 200 milj. kr. Den senaste beräkningen visar att dessaarbeten kommer att kosta 324 milj. kr. 1981/82:215 10 NärSri Länka begärde att få använda det svenska importstödet för finansieringav beräknades detta täcka projektets utländska kostnaderunder byggnadstiden. Eftersom importstödet utbetalas en gång per årarrangerades kommersiell upplåning i . En s.k. överbryggningskreditbeviljades av för entreprenadarbeten som måstebetalas mellan importstödsutbetalningarna. Som en följd av kostnadsökningarnahar det maximala kreditbeloppet höjts och kreditens löptid utsträckts. Den kredit som beviljatsför de elektriska och mekaniska arbetena täcker hela kontraktsbeloppet - fömtomnormalt förskott som betalas av beställaren - vilket tillsammans med den underbyggnadstiden kapitalise-rade räntan skulle amorteras efter byggnadstiden. Krediternahar refinansierats i AB (), som subventionerarskillnaden mellan marknadsräntan och den för SEK-kredi-ter fastställdaräntesatsen. Fömtsättningen för dessa statsstödda exportkrediter var attExportkreditnämnden (EKN) åtog sig att garantera att kreditema återbetalas. Vidbeslut om garanti för krediterna har EKN fömtsatt att betalningen av projektetsutländska kostnader skall göras med svenskt importstöd. Från1979 och till och med /82 har totalt 307 milj. kr. av svenskabiståndsmedel till Sri Länka använts för utgifter i samband med . Medlenhar utgått inom ramen för två treåriga importstödsavtal mellan och SriLänka. Det första avtalet för budgetåren 1979/80-1981/82 avsåg importstöd på totalt210 milj. kr. Det andra avtalet omfattar budgetåren 1980/81-1982/83 och uppgårtill totalt 250 milj. kr., varav 90 milj. kr. Under avtalets tvåförsta år är 140 milj. kr. bundet till upphandling i . Förfinansieringen av entreprenadarbetena erhöll Sri Länka en överbryggningskreditpå högst 130 milj. kr. höjdes det högsta uteståendekreditbeloppet till 330 milj. kr. En ytteriigare utökning av krediten tillhögst 720 milj. kr. skedde med anledning av det preliminärakontraktet om utförande av dammbyggnadsarbetena. Krediten löper till en räntapå . Den skall återbetalas med början senast den 15 juli1986. Prop.1981/82:215 11 Deelektriska och mekaniska arbetena finansieras med en kredit, som fömtses uppgåtill av de totala kontraktsbeloppen på beräknade 248 milj. kr. Därtillkommer den kapitaliserade räntan. Aktuella beräkningarvisar att kreditbeloppet kommer att uppgå till 234 milj. kr. med en ränta om8,. Amorteringstiden är med början . () beslöt att utfästa exportkreditgarantier för projektetefter ansökningar från SCG och ASEA. Utfästelsen avsåg ett högsta riskbelopppå 285 milj. kr. resp. 154 milj. kr. Inovember 1979 biföll EKN höjningar av de nämnda beloppen till drygt 430 milj.kr. resp. 340 milj. kr. Bifall lämnades också till att krediten för entreprenadarbetenaskulle återbetalas och för de elektriska och mekaniska arbetenaunder efter projektets färdigställande. Medanledning av att SCG och Sri Länka träffat preliminär överenskommelse omdammkontraktet ansökte SCG hos EKN om utökad sjuårigexportkreditgaranti. EKN förklarade sig beredd att utfärda garantiförbindelseför dammkontraktets kostnader, men begränsade det högsta förlustbeloppet till550 milj. kr. vid slutet av . SIDAsförslag till fortsatt svenskt stöd till fömtsätter att SriLänka med egna medel finansierar alla kostnader i lokal valuta, förskott tillde svenska leverantörerna, räntor och konsultarvoden. SIDAredovisar olika altemativ till en finansieringslösning för projektet.Styrelsen framhåller att fortsatt stöd till projektet som är högt prioriteratav Sri Länkas regering, bör lämnas. har inte bundit sig för att biståndsfinansieraprojektets totala utländska kostnader. Utan fortsatt svenskt bistånd bedömsemellertid Sri Länka få stora svårigheter att genomföra projektet. SIDA pekarockså på att beslutet om att påskynda genomförandet av Mahaweli-programmet bidragittill kostnadsökningarna. anses emellertid ekonomisktbärkraftigt och kommer att spara avsevärda belopp i utländsk valuta. SIDAförordar därför att projektet finansieras med en kombination av gåvo- ochkreditmedel. SIDA fömtsätter vidare att det svenska finansieringsåtagandetbegränsas tiU högst 1436 milj. kr., vilket motsvarar det aktuellafinansieringsbehovet i utländsk valuta. Importstöd fömtsätts utgå underbudgetåren 1982/83-1985/86 för att minska Sri Länkas kapitalskuld på projektetoch under budgetåren 1986/87 och 1987/88 för gåvoelementet i en förmånlig kredit.Slutligen föreslås, att Sri Länka beviljas en 12-årig exportkredit på 1981/82:215 12 beloppsom motsvarar den förmånliga krediten, som garanteras mot biståndsanslagenenligt förslag i prop. 1981/82:100, bil. SIDA konstaterar att Kotmale-projektetär rimligt ur ekonomisk synpunkt trots de betydande kostnadsfördyringarna.SIDA har emellertid lagt tyngdpunkten i sin framställning på finansieringen avprojektet och inte på en bedömning av projektet som sådant.