prop · G503158 · 1981-12-31 00:00:00 — som fylls av Stiftelsen läggs in under en kyrkofond med enligt förslaget vidgadeuppgifter. tillstyrker alltså utredningens förslag i denna del. Vi biträderhelt tanken att kyrkofonden övertar riksfinansieringen. Detta är både enrättvisefråga och en rationalisering. Samfällighetenbedömer utredningens förslag om överförande till kyrkofonden av de uppgiftersom åvilar Sfiftelsen Rikskyrklig finansiering som mycket positivt ochinstämmer' helt i utredningens yttrande om att kyrkofonden bör varafinansieringskälla i första hand för de av kyrkomötet inrättade bidragsberätfigadecentrala kyrkliga styrelserna samt utbildningsnämnd och informationscentral. Samfälligheternai , och har alltsedan de förberedande diskussionerna ombildande av sfiftelsen rikskyrklig finansiering framhållit kyrkofonden som deträtta finansieringsalternativet för de rikskyrkliga organen. Med tUlfredsställelsenoteras därför att utredningen nu lägger förslag, som överensstämmer med dennauppfattning. Utredningenhar inte närmare angett vilka utgifter, som skall täckas av kyrkofondsmedel. Förutom de kostnader som sfiftelsen rikskyrklig finansie ring täcker nämner utredningen några exempel på andra ändamål, som kan bli aktuella. Däremot förbigår utredningen de väsentliga delar av rikskyrk Uga ändamål, som täcks med rikskollekter: Även dessa bör omfattas av den föreslagna kyrkofondsfinansieringen. Stiftelsenrikskyrklig finansiering har inte haft sådana ekonomiska resurser att den kunnat tillgodose det verkliga behovet hos de rikskyrkliga anslags mottagarna. Kyrkofonden bör därför vara beredd att bygga ut denna anslagsgivning så att behoven i större utsträckning blir tillgodosedda. De rikskyrkliga organen ges härigenom möjhghet fill nödvändig långsiktig ekonomisk planering. betänkande framgår att kyrkofondens inkomster och utgifter iprincip skall balansera . Enligt kyrkofondens redovisning uppvisarfonden för /80 ett överskott om 20,8 milj. kr. och /81 ett överskott om 36,6 milj. kr. Som jämförelse kannämnas att anslagen från stiftelsen rikskyrklig finansiering uppgick fill 6,8milj. kr ..för och fill 7,2 milj. kr. Det står såledeshelt klart, som de tre samfälUgheterna också tidigare hävdat, att kyrkofondenredan i dagsläget har möjlighet att överta den rikskyrkliga finansieringen. Detär vidare anmärkningsvärt att statsmakterna år Prop.1981/82:158 151 låtitavsevärda belopp fonderas i kyrkofonden i strid med förutsättningarna förfondens verksamhet. Göteborgskyrkliga samfällighet vill därför återigen särskilt understryka vikten av att kyrkofondsalternafivet blir genomfört. Eftersom utredningen för sin del funnit det möjligt ätt ta upp frågan i det här sammanhanget och det inte föreligger några ekonomiska hinder mot förslaget kan denna fråga lösas oberoende av betänkandets innehåll' i övrigt. I :' ' Skönsförsamling instämmer med utredningens tankar beträffande finan siering av vissa rikskyrkliga angelägenheter genom kyrkofonden,, men församlingen kan ej ta ställning till denna problematik, då utredningen inte framlagt och ej heller haft till uppgift att framlägga något förslag i denna fråga. . ' Järfällaförsamling: : i Kyrkofondenlämnar vissa bidrag fill rikskyrkliga ändamål. Det synes därförlämpligt att fonden sett mot bakgrunden av den stora reform beträffandekyrkofonden som utredningens förslag syftar till, tar över de uppgifter som nuåvilar Stiftelsen finansiering. Genomett sådant beslut fillskapas en gemensam ekonomisk grund för den ; rikskyrkUgaverksamheten som vi anser vara av mycket stort värde. 8Förslaget om en särskild styrelse för kyrkofonden Endasttvå remissinstanser, i och stiftsnämnden: i haravstyrkt förslaget om en särskild styrelse för kyrkofonden.- iSträngnäs och stiftsnämnden i har dock tillstyrkt förslaget om styrelseendast under förutsättning att förslaget om :ett: reformerat kyrkomöterealiseras. Några av remissinstanserna har förordat: att kyrkan får en starkarerepresentafion i styrelsen. Sålunda önskar i , ,, och kyrkliga samfälligheter att styrelsen skall bestå avsju ordinarie ledamöter varav fyra utses av kyrkan och tre av staten.Stiftsnämnden i , Utbildningsnämn- . för sfiftsfingen.Svenska kyrkans och Stiftelsen rikskyrkligfinansiering förordar nio ledamöter, varav sex utses av kyrkan och tre avstaten. försarfiling godtar förslaget med sex ledamöter men menar attstyrelsens ordförande jämte två ledamöter bör utses av kyrkan. , ,, och kyrkliga samfälligheter menar att för denhändelse det reformerade kyrkorådet inte kommer till stånd bör ensam utse de kyrkliga ledamöterna. 1981/82:158 152 Kollegiet har inte några invändningar mot detta förslageller mot förslaget om hur den särskilda kyrkofondsstyrelsen skall tillsättas.I sammanhanget kan nämnas att kollegiet förvaltar ett flertal fonder med egnastyrelser. Genom tillsättandet av en särskild styrelse understryks inte baradet föreslagna utjämningssystemets inomkyrkliga karaktär utan också kyrkofondensegenskap av stiftelse. Enligt utredningen bör styrelsen till regeringenavlämna ett förslag om storieken av den allmänna kyrkoavgiften. Denna uppgiftankommeri dag på kollegiet. Vidare bör styrelsen fördela såväl de föreslagnaextra utjämningsbidragen som erforderiiga bidrag till rikskyrkliga ändamål.Däremot förutsätter utredningen att styrelsen inte ingriper i kollegietslöpande förvaltning av kyrkofonden. Någonerinran mot den föreslagna gränsdragningen meUan kollegiets och styrelsenskompetensområden har kollegiet inte. Utredningens förslag i detta hänseendetorde innebära att kollegiet även i fortsättningen självständigt svarar förhanteringen av kyrkofondens in- och utbetalningar, bokföring och redovisningsamt beslut om placeringar för förräntning och om lån för fondens ändamål. Kollegietutgår ifrån att något särskilt kansli för styrelsen inte inrättas utan attdenna funktion lägges på kollegiet. En sådan anordning framstår som bådenaturlig och rationell. Ett axlande av ansvaret för kanslifunkfionen ikombination med utredningens övriga förslag synes dock komma att kräva visspersonalförstärkning på såväl handläggare- som biträdesnivå. Denna merkostnad -liksom övriga kyrkofondsutgifter - bör belasta fonden, inte statsverket. Underdetta avsnitt må avslutningsvis anmärkas att en absolut förutsättning förgenomförandet av förslaget är att erforderliga ADB-rufiner, som utredningenockså utgår ifrån, kommer att införas. rutiner här skulle vara alltförarbetskrävande och kostsamt. De tidsramar för hanteringen av det allmännautjämningsbidraget vilka anges i lagutkastet förutsätter behandling med ADB. Mot bakgrund av att det föreslagna utjämningssystemethuvudsakligen skall utgöra ett inomkyrkligt utjämningssystem och det därförfinns skäl att låta kyrkan få ta mer aktiv del i fondens förvaltning genom ensärskild styrelse borde enligt RRVs mening kostnaderna för fondförvaltningen ifortsättningen också ankomma på kyrkofonden. Denna fråga bör klargöras i detfortsatta utredningsarbetet. Den föreslagna styrelsen för kyrkofonden, vari treledamöter utses av regering och fyra av kyrkan, anser tillvaratasåväl statens som kyrkans intressen. Prop.1981/82:158 153 Domkapitletfillstyrker att kyrkan får ta mer aktiv del i fondens förvaltning genom att iföreslagen särskild styrelse utöver tre företrädare för staten kyrkan blirföreträdd med Uka många av reformerat kyrkomöte utsedda ledamöter. Härigenom kanåstadkommas en för insynen i och förståelse av kyrkans ekonomi ochverksamhetsmöjligheter angelägen anknytning för dem som i andra hänseenden ärengagerade i kyrkans arbete. Betr.kyrkofondens organisafion och uppgifter i övrigt bör dessa enligt domkapitletsmening knytas samman med frågan om fillkomsten av ett reformerat kyrkomöte.Kommer detta ej tiU stånd så att kyrkan ej erhåller någon annan styrelseformbör huvudinflytandet över kyrkofonden som hitfills tillkomma kammarkollegietoch regeringen. av föreslaget slag skulle innebära attväsentliga inomkyrkliga uppgifter lades på ett nytt statligt organ, vilketstrider mot de utveckUngsUnjer i riktning mot större självständighet förtrossamfundet som är skönjbar. Vad gäller förvaltningen av kyrkofonden instämmerdomkapitlet i utredningens förslag att representanter för kyrkan bör utses avkyrkomötet, om förslaget om ett reformerat kyrkomöte genomförs. i tillstyrker förslaget om styrelse. Förslaget om en särskild styrelse för kyrkofonden avstyrkes.Uppgiften att förvalta kyrkofonden bör kunna kvarligga hos kammarkollegiet. innebär ökad byråkratisering och höjda kostnader. ansluter sig till utredningens förslag, attkyrkofonden får en särskild styrelse bestående av sex ledamöter, av vilka tretillsättes av staten och tre av kyrkan. tillstyrker att styrelsen för kyrkofonden sammansättesenligt utredningens förslag. förordar att i ett fortsatt stat-kyrkasystemkyrkofonden administreras som av kammarkollegiet och regeringen. Enkyrkofondsstyrelse av föreslagen typ och sammansättning med stark statlig 1981/82:158 154 förankring skulle tilläggas uppgifter av inomkyrkligkaraktär, vilket strider mot kyrkans utveckling i riktning mot ett fritttrossamfund. Det ärnaturligt att kyrkan får ta mer aktiv del i fondens förvaltning om kyrkofondenfår den funktion som utredningen skisserar. tiUstyrkerkyrkofondsstyrelsens föreslagna sammansättning förutsatt att förslaget om ettreformerat kyrkomöte genomförs. I annat fall föreligger enligt stiftsnämndensmening inte behov av en av staten tillsatt styrelse. Stiftsmyndigheternahar ingen erinran mot förslaget att förvaltningen av kyrkofonden skall liggakvar under kammarkollegiet. Vidare tillstyrkes att en särskildkyrkofondsstyrelse inrättas. Dock är det tveksamt om den föreslagnasammansättningen är den lämpligaste. Stiftsmyndigheterna ifrågasätter om inteäven samordningen med rikskollekterna bör aktualiseras i detta sammanhang. Enlösning av detta problem vore att kyrkofondens styrelse fick en väsentUgtbredare kyrklig representation. Stiftsmyndigheterna föreslår att styrelsenskall bestå av nio ledamöter, varav regeringen utser tre. Övriga ledamöter börutses av kyrkomötet. Om detta ej anses kunna genomföras , bör dekyrkliga representanterna bestå av ärkebiskopen samt tre ledamöter utsedda avSvenska kyrkans försartilings-och pastoratsförbund och två ledamöter utsedda avRikskommittén för stiftstingen. tillstyrker förslag om ensärskild styrelse för kyrkofonden men anför beträffande sammansättningen m. m.: Dåemellertid de statliga medel som i form av utjämningsbidrag kommer att slussasfrån staten via kyrkofonden till de kyrkliga kommunerna i inget av utredningenstre alternativa modeller kommer att uppgå ens till av kyrkofondens totalainkomster; finns det enligt SKC goda skäl att låta majoriteten av styrelsensledamöter utses av kyrkan - förslagsvis två från staten och fyra från kyrkan. (Jämför f. ö. reglerna för fillsättning av den samarbetsnämnd, som fördelarstatliga medel till frikyrkorna: samtliga ledamöter filisätts av regeringenefter förslag av Frikyrkoråd.) Utredningen föreslår att kyrkansrepresentanter i kyrkofondsstyrelsen skall utses av kyrkomötet, om förslaget omett reformerat kyrkomöte genomföres. I annat fall och i avvaktan på sådantkyrkomöte föreslår utredningen att ledamöterna skall utses av regeringen efterförslag av för sfiftsting. Eftersom dessa ledamöter skall representerasvenska kyrkan som sådan, bör de utses av ett legalt organ inom kyrkan. SKCföreslår därför att dessa ledamöter under alla förhållanden - och således ävenövergångsvis - skall utses av kyrkomötet. Då avsikten torde vara att framläggautredningens 1981/82:158 15,5 förslagför innevarande års kyrkomöte, bör regeringen uppdraga åt kyrkomötet att - fördet fall att förslaget skulle komma att genomföras - utse ledamöter i styrelsenför kyrkofonden. Styrelsenför i utlandet: SKUTanser det också riktigt att kyrkan, genom den föreslagna styrelsen förkyrkofonden, får aktivt deltaga i fondens förvaltning. Ett frågetecken sättervi dock inför förslaget, att nuvarande kyrkomöte inte skulle vara kompetent attutse tre representanter till sådan styrelse, vilket SKUT anser bör varakyrkomötets uppgift. Vidett system, vari kyrkofonden övertar sfiftelsens nuvarande funktioner, måstefrågorna om kyrkans inflytande över anslagsgivning och förvaltning lösas på etttillfredsställande sätt. Sfiftelsenkan till nöds acceptera den föreslagna kyrkofondsstyrelsen. Detframstår emellertid som uppenbart att de specifikt kyrkliga intressen somföreligger har fått en mycket restrikfiv behandling. Stiftelsenvill härfill göra följande anmärkningar. Om en verklig samordning avrikskyrkans finansieringsfrågor skall komma till stånd borde såväl anslagsbeslutsom kollektbeslut beredas i den form som en på representafiv grund valdkyrkostyrelse utgör. Det är emellertid möjligt att en sådan organisatorisklösning inte är möjlig inom ramen för nuvarande samband mellan kyrka och stat.Stiftelsen går inte närmare in på de formella frågorna i detta hänseende. förslag borde emellerfid möjliggöra en viss samordning avanslagsbeslut och kollektbeslut. Kollektbesluten kan emellerfid inte på etttillfredsställande sätt beredas i ett organ med så smal kyrklig representationsom den föreslagna kyrkofondsstyrelsen. Stiftelsenföreslår att kyrkofondens förvaltning samt frågorna om beredning av beslut om rikskollekteroch särskilda anslag ur kyrkofonden för rikskyrkliga ändamål anförtros enkyrkofondsstyrelse med betydligt bredare kyrklig representation. uppfattning borde en sådan styrelse bestå av nio ledamöter, varavregeringen utser ordförande och ytteriigare två ledamöter. Övriga ledamöterutses av kyrkomötet, under förutsättning att kyrkomötet reformeras i denriktning som utredningen själv har berört. Om en sådan reform inte genomförsanser stiftelsen att kyrkofondsstyrelsens kyrkliga representanter bör kunnautgöras äv ärkebiskopen samt tre ledamöter som utses av pastoratsförbundet ochtvå ledamöter som utses av stiftstingskom-mittén. Prop.1981/82:158 156 I likhetmed vad som anförs i infordrade yttranden biträder förbundsstyrelsen iutredningens förslag att en särskild styrelse inrättas med ansvar förkyrkofondens förvaltning. Den löpande förvaltningen förutsattes dock kvarståhos kammarkollegiet. Den föreslagna styrelsen bör bestå av ordförande, utseddav regeringen, och åtta ledamöter. Av dessa bör två jämte ersättare utses avregeringen samt sex jämte ersättare av församUngs- ochpastoratsförbund som företrädare för församlingarna. En sådan sammansättningav styrelsen motiveras av den omständigheten att de kyrkliga kommunerna redani dagsläget betalar huvudparten av utjämningen via kyrkofonden. Rikskommitténhar ingen erinran mot att förvaltningen av kyrkofonden skall ligga kvar underkammarkollegiet. tillstyrker vidare att en särskildkyrkofondsstyrelse inrättas. Dock är det tveksamt om styrelsens föreslagnasammansättning är den lämpligaste. ifrågasätter om inte en frågaom samordning med rikskollekterna bör aktuaUseras i detta sammanhang. Enlösning av detta problem vore att kyrkofondens styrelse fick en väsentligt bredarekyrklig representation. vill föreslå att styrelsen består av nioledamöter, varav regeringen utser tre. Övriga ledamöter bör utses avkyrkomötet. Om detta ej anses kunna genomföras bör de kyrkUgarepresentanterna bestå av ärkebiskopen samt tre ledamöter utsedda av och två ledamöter utsedda avRikskommittén för sfiftsfingen. Istiftelsen rikskyrklig finansiering, Uksom i det organ som beredertilldelningen av rikskollekter, förs , inför medelstilldelningen, en viktigprioriteringsdiskussion. Det är utbildningsnämndens mening att man bör samordnasåväl prioriteringsdiskussionen som beslut rörande tilldelning avkyrkofondsmedel och tilldelning av rikskollekter i en kommande kyrkofondsstyrelse.Det blir då angeläget att denna styrelse får en sådan bredd och sammansättningatt den kan göra prioriteringar. Iutredningens förslag nämns en styrelse för kyrkofonden om sex ledamöter, varav tre representanter för kyrkan och tre för staten. vill tillstyrka förslaget om en särskild kyrkofondsstyrelse, men anser att den föreslagna kyrkliga representationen är alltför begränsad för att kunna överta de uppgifter som åvilat sfiftelsen rikskyrklig finansie ring. Nämnden vill därför föreslå att kyrkofondsstyrelsen utökas med ytterligare minst tre representanter för kyrkan. 1981/82:158 157 vill därjämte tillstyrka utredningens förslagatt inrätta en särskild kyrkofondsstyrelse, där regeringen utser tre ledamöteroch kyrkan tre. När det gäller utseendet av de kyrkliga ledamöterna föreslåremellertid , att de utses av det reformerade kyrkomötet. Förslaget att tillskapa en styrelse för kyrkofondenvälkomnas. betraktar en sådan styrelse som värdefull. Kyrkan fårhärigenom möjlighet att bestämma och prioritera hur de medel som församlingarnavidarebefordrar till kyrkofonden skall fördelas. Utifrån ett sådant synsättmenar vi ätt det naturligaste varit att den part som tillskjuter mest kapitalockså besätter ordförandeposten i styrelsen för kyrkofonden. Vi tror att det ärlättare att genomföra en reform om de som skall vara med och satsa ekonomisktoch svara för solidariteten får en markerad majoritet i kyrkofondens styrelse. kyrkokamerala förening förordar en styrelse förkyrkofonden bestående av udda antal ledamöter, utsedda av regeringen ochpastoratsförbundets kongress. Som framgår av kyrkofondens redovisning är det kyrkansegna medel som till största delen finansierar den kyrkligaverksamheten. Statens bidrag är i sammanhanget marjginellt. Samfällighetenanser därför att kyrkan bör få ett avgörande inflytande på kyrkofondensanvändning oavsett finansieringsalternativ. Vi tillbakavisar utredningensuppfattning att sådant inflytande kan ges endast om kyrkokommunerna ökar sittekonomiska åtagande. Åberopande praxis förordas en styrelse med uddaantal ledamöter. Därför förordas sju ledamöter varav kyrkan utser fyraledamöter och regeringen tre ledamöter inklusive ordföranden. Kyrkansföreträdare utses lämpligen av pastoratsförbundets kongress. Däremot avstyrksatt rikskommittén för sfiftsfingen får nominera en ledamot. Pastoratsförbundetföreträder både pastorat och församlingar på demokrafisk grund och kan såledesväl företräda de intressen som bör göra sig gällande i kyrkofondsstyrelsen. För den händelse ett reformerat kyrkomöte kommer fillstånd bUr pastoratsförbundets ställning föremål för övervägande. I ett sådantläge kan det bli aktuellt att överväga utredningens förslag att kyrkomötetskall utse kyrkans företrädare. Utredningen framhåller att styrelsen inte skall befattasig med förvaltningen av kyrkofonden. Vi föreslår att det ställningstagandetomprövas. 12 1981/82. Prop.1981/82:158 158 Samfällighetentillstyrker utredningens förslag om en särskild styrelse för kyrkofonden mendelar inte utredningens uppfattning angående dess sammansättning. Denna börinte - som utredningen föreslår - bestå av ett jämnt antal ledamöter. Därförföreslås att staten i enlighet med utredningens förslag tillsätter ordförandenjämte två ledamöter samt att kyrkomötet eller pastoratsförbundet tillsätterfyra ledamöter. för stiftstingen skall alltså - enUgt samfällighetensmening - inte ges mandat att utse någon ledamot. I ett lägedär kyrkan i princip skall stå för sina egna kostnader torde det vara rimligtatt har majoritet i den föreslagna nya kyrkofondsstyrelsen. föreslår att styrelsen skall bestå av 7 ledamöter varav regeringenutser 3 och det reformerade kyrkomötet 4. Under ett eventuellt övergångsskedeskall representant-skap nominera de kyrkliga ledamöterna. Beträffandekyrkofondens förvaltning (s. 84) vill kyrkorådet understryka behovet av ettstarkare kyrkligt inflytande. Enligt vad som sagts kommer beslut omanvändning av medel ur fonden i stor utsträckning att gälla ändamål inom denkyrkokommunala sektorn, detta så mycket mer som den helt övervägande delen avde statligt reglerade utgifterna är fasta och sålunda inte blir föremål försärskilda beslut. På denna grund förordar kyrkorådet att majoriteten ikyrkofondens styrelse utses från kyrkligt håll. föreslår sålunda attstyrelsen får sju ledamöter, av vilka fyra utses av kyrkomötet och tre avregeringen, som också bland de sju utser ordförande. tillstyrker förslaget om en särskild styrelse förkyrkofonden. Sfiftelsen RikskyrkUg finaniering: Vid ettsystem, vari kyrkofonden övertar stiftelsens nuvarande funkfioner, måstefrågorna om kyrkans inflytande över anslagsgivning och förvaltning lösas på ettfillfredsställande sätt. Stiftelsen kan till nöds acceptera den föreslagnakyrkofondsstyrelsen. Det framstår emellertid som uppenbart att de specifiktkyrkliga intressen som föreligger har fått en mycket restriktiv behandling. Stiftelsenvill härtill göra följande anmärknirigar. Om en verklig samordning avrikskyrkans finansieringsfrågor skall komma till stånd borde såvälanslagsbeslut som kollektbeslut beredas i den form som en på representativgrund vald kyrkostyrelse utgör. Det är emellertid möjligt att en sådan 1981/82:158 159 organisatorisk lösning inte är möjlig inom ramen förnuvarande samband mellan kyrka och stat. Stiftelsen går inte närmare in på deformella frågorna i detta hänseende. Redan utredningens förslag borde emellerfid möjliggöra enviss samordning av anslagsbeslut och kollektbeslut. Kollektbesluten kan emellerfidinte på ett fillfredsställande sätt beredas i ett organ med så smal kyrkligrepresentation som den föreslagna kyrkofondsstyrelsen. Sfiftelsen föreslår att kyrkofondens förvaltning samtfrågorna om beredning av beslut om rikskollekter och särskilda anslag urkyrkofonden för rikskyrkUga ändamål anförtros en kyrkofondsstyrelse med betydUgtbredare kyrkUg representation. uppfattning borde en sådan styrelse bestå av nio ledamöter, varavregeringen utser ordförande och ytterligare två ledamöter. Övriga ledamöterutses av kyrkomötet, under förutsättning att kyrkomötet reformeras i denriktning som utredningen själv har berört. Om den sådan reform inte genomförsanser stiftelsen att kyrkofondsstyrelsens kyrkliga representanter bör kunnautgöras av ärkebiskopen samt tre ledamöter som utses av pastoratsförbundet ochtvå ledamöter som utses av stiftstingskom-mittén. Vi fillstyrker utredningens förslag om inrättande av ensärskild styrelse för kyrkofonden med representation för . Enligtvår uppfattning bör styrelsens ordförande utses av kyrkan. Beträffandekyrkofondens förvaltning tillstyrker samfälligheten betänkandets förslag om ensärskild styrelse. Styrelsen bör dock bestå av ett udda antal ledamöter. Medhänsyn fill att statens tillskott fill fonden endast är marginellt är det rimUgtatt kyrkan utser fler ledamöter än regeringen. Kyrkans företrädare kan tillsvidare med fördel utses av pastoratsförbundets kongress. Att rikskommittén för stiftsfingenskulle utse en av ledamöterna synes ej påkallat. Ett fiotal remissinstanser har pekat på vikten av attvärdefulla kyrkor bevaras men samfidigt förklarat sig medvetna om den tungaekonomiska belastning detta innebär för den enskilda församlingen. Några avdessa såsom domkapifiet och stiftsnämnden i och stiftsnämnden i Växjömenar att finansieringen bör ske över kyrkofonden. Andra såsom riksantikvarieämbetetoch förordar att frågan omfinansiering över kyrkofonden utredes. kyrkliga samfällighet och Jörnsförsamling har helt avvisat tanken att 1981/82:158 160 underhåll av kyrkobyggnader skall finansieras överkyrkofonden. Lunds domkapitel anser att dessa kostnader inte bör finansierasgenom kyrkofonden i systemets inledningsskede. Tolv remissinstanser har tagit upp frågan om attkyrkofonden skulle kunna överta kostnaderna för vissa församlingar. Av dessahar endast i förkastat tanken medan övriga förordat attfrågan utredes. och kyrkliga samfällighet har i dettasammanhang även begärt att frågan att finansiera ATP-avgiften för präster ochkyrkomusiker över kyrkofonden utredes. och Lenhovda-Herråkrakyrkliga samfällighet anser att kostnaderna för prästers och kyrkomusikersfackliga förtroendemän bör bekostas av kyrkofonden. Slutligen har kammarkollegiet, ,stiftsnämnderna i och samt Stiftelsen finansiering berörtnågra sinsemellan skilda frågor rörande förslagets genomförande.