prop · G503136 · 1981-12-31 00:00:00 — om ändring iväxtförädlarrättslagen (1971:392); Regeringenföreslår att anta de förslag som har tagits upp i bifogade utdrag avregeringsprotokoll ovannämnda dag. Förnya växtsorter finns en särskild civilrättslig skyddsform, växtföräd-larrätt.Denna skyddsform regleras i växtförädlarrättslagen (1971:392) ochväxtförädlarrättskungörelsen (1971:393). Den som har framställt en ny växtsortkan genom registrering få viss ensamrätt att yrkesmässigt utnyttja sorten. Densvenska lagstiftningen om växtförädlarrätt grundas konvention förskydd av växtförädlingsprodukter. Denna konvention har reviderats . Ipropositionen föreslås att tillträder ändrade konventionstext.För att göra detta möjligt behövs vissa mindre ändringar i växtförädlarrättslagen.Propositionen innehåller förslag till sådana ändringar. Vidareläggs fram förslag till några lagändringar som inte föranleds av 1978 årskonventionstext. Sålunda föreslås att skyddstiden förlängs från 15 eller,beträffande vissa växtarter, till . Dessutom föreslås vissaändringar i syfte att anpassa regieringen till föreskrifterna i den nya regeringsformenom normgivningskompetensen. Lagändringarnaföreslås träda i kraft den dag regeringen bestämmer. 1981/82:136 Lagförslag Lag om ändring i växtförädlarrättslagen (1971:392) Härigenomföreskrivs i fråga om växtförädlarrättslagen (1971: 392) dels att i 31, 47, 49och 50 §§ ordet "Konungen" skall bytas ut mot "regeringen",dels att 1-3, 5, 8 och 21 §§ skall ha nedan angivna lydelse, dels att tilllagen skall fogas en bilaga av nedan angivna lydelse. Dennalag äger tillämpning på växtsort, tillhörande växtsläkte eller växtart somKonungen bestämmer. Dennalag skall tillämpas på växtsorter som tillhör de växtsläkten eller växtartersom anges i bilagan till denna lag. Förädlare, som här i riket framställt en växtsort, ellerhans rättsinnehavare kan genom registrering få ensamrätt att yrkesmässigtutnyttja sorten enligt denna lag (växtförädlarrätt). Förädlaresom är svensk medborgare eller har hemvist i eller sådan förädlaresrättsinnehavare kan förvärva växtförädlarrätt även till sort som framställtsutomlands. Konungenkan, i den mån det är nödvändigt för uppjyllande av förpliktelserenligt överenskommelse med främmande stat och i övrigt under förutsättning avömsesidighet eller om det är av betydande allmänt intresse, förordna attväxtförädlarrätt får förvärvas även för sort som framställts i främmande statav annan än den som är svensk medborgare eller har hemvist i . Växtförädlarrätt får också förvärvas 1. av förädlare, som har fram ställt en växtsort i en främmande stat som är ansluten till konven tionen för skydd av växtförädlingsprodukter, eller av sådan förädlares rättsinne havare, 2. avförädlare, som är medbor gare i eller har hemvist i en sådan stat och som i annat fall än som anges under 1 har framställt en växtsort utomlands, eller av sådan förädlares rättsinnehavare. Växtförädlarrättfår förvärvas även i annat fall, om regeringen finner att det är av betydandeintresse för svensk folkförsörjning eller för den svenska växtodlingen. 3 § Växtsort registreras endast om den 1. genom minst ett viktigt kännetecken tydligt skiljer sigfrån annan sort som blivit känd före dagen för registreringsansökningen. 2. är tillräckligtlikformig (homogen) med hänsyn tagen till de särdrag, som dess sexuella ellervegetativa förökning betingar, 3. efter förökningutförd i enlighet med den av förädlaren anvisade förökningsmetoden är beständig(stabil) med avseende på sina väsentliga kännetecken. Växtsortanses som känd, om material därav yrkesmässigt utbjudits till försäljning ellereljest tillhandahållits eller om den intagits i eller anmälts till officiellsorthsta, förekommer i allmänt tillgänglig referenssamling eller noggrantbeskrivits i allmänt tillgänglig skrift eller om den eljest kommit tillallmänhetens kännedom. Registreringfår ej ske, om växt-material av sorten med samtycke av förädlaren eller hansrättsinnehavare yrkesmässigt förts i handeln här i riket före dagen förregistreringsansökningen eller utom riket före nämnda dag. Registrering får ej ske, om växt-material av sorten medsamtycke av förädlaren eller hans rättsinnehavare yrkesmässigt förts i handeln här i riket före dagen för registreringsansökningen, 2. utomlandstidigare än före dagen för ansökningen, när denna gäller vin, fruktträd,skogsträd, prydnadsträd eller deras grundstammar, 3. utomlandstidigare än före dagen för ansökningen, när denna gäller annan växt änsom avses under 2. Konungenkan förordna att ansökan om registrering av växtsort, vilken tidigareangivits i ansökan om skydd utom riket, skall vid tillämpning av 3 § förstastycket 1 och tredje stycket anses gjord med ansökningen utom riket,om sökanden yrkar det. Har enväxtsort angetts i en ansökan om skydd i en stat som är ansluten tillkonventionen för skydd av växtförädlingsprodukter ochsöks registrering av växtsorten här i riket från den dag dåansökningen gjordes i den främmande slaten (prioritetstiden), skall vidtillämpning av 3 § första stycket 1 och tredje stycket den här ingivnaansökningen anses gjord med ansökningen i den främmande staten, omsökanden yrkar det. Sådan prioritet får åtnjutas även från ansökan om skyddsom avser en annan främmande stat, om motsvarande prioritet från svensk ansökanom skydd för växtsort medges i den stat där den tidigare ansökningen gjordesoch om den där gällande lagstiftningen i huvudsak överensstämmer med konventionen. Har ansökan om skydd I förordnande skall anges de närmare villkor under vilkasådan prioritetfår åtnjutas. gjorts i flera främmande stater, räknastolvmånadersfristen från den dag då den första ansökningen om skydd gjordes. Regeringeneller tnyndighet som regeringen bestämmer föreskriver i vilken ordning yrkandeom prioritet skall framställas och vilka handlingar som skall inges till stödför yrkandet. Iakttas ej dessa jöreskrif-ter, får prioritet inte åtnjutas. 8 §Sortbenämning skall göra det möjligt att skilja växtsorten från andra sorter. Sortbenämningfår icke godtagas om den I. består av enbart siffror. 2. uppenbariigenär ägnad att vilseleda allmänheten, 3. strider mot lageller annan författning eller mot allmän ordning eller om den är ägnad attväcka föi-argelse, 4. kan förväxlasmed sortbenämning som för sort av samma eller närstående växtart införts ellerföreslagits för införande i växtsortre-gistret eller annan officiell sortlistaeller som användes på förökningsmaterial av sådan sort, 5. kan förväxlasmed varumärke, namn, firma eller annan beteckning för vilken annan än sökandenåtnjuter skydd och som skulle ha utgjort hinder mot att registrerasortbenämningen som varumärke, för material av växtsort eller för varor avliknande slag, 6. kan förväxlasmed sådant varumärke för material av växtsort eller för varor av liknandeslag, för vilket sökanden åtnjuter skydd. Konungen kan under förutsättning av ömsesidighetförordna, alt sortbenämning som registrerats eller sökts registrerad ifrämmande stat skall utan hinder av första och Sortbenämning får icke godtagas om den 1. bestårav enbart siffror, såvida det inte är fasl praxis att beteckna ifrågavarandesort på detta sätt, 2. uppenbarligenär ägnad att vilseleda allmänheten, 3. strider mot lageller annan författning eller mot allmän ordning eller om den är ägnad attväcka förargelse, 4. kan förväxlasmed sortbenämning som för sort av samma eller närstående växtart införts ellerföreslagits för införande i växtsortre-gistret eller annan officiell sortlistaeller som användes på förökningsmaterial av sådan sort, 5. kan förväxlasmed varumärke, namn, firma eller annan beteckning för vilken annan än sökandenåtnjuter skydd och som skulle ha utgjort hinder mot att registrerasortbenämningen som varumärke, för material av växtsort eller för varor avliknande slag, 6. kan förväxlasméd sådant varumärke för material av växtsort eller för varor av liknandeslag, för vilket sökanden åtnjuter skydd. Regeringen kan under förutsättning av ömsesidighetförordna, att sortbenämning som registrerats eller sökts registrerad ifrämmande stat skall utan hinder av första och andrastyckena registreras i , om icke synnerliga skäl är däremot. andrastyckena registreras i , om icke synnerliga skäl är däremot. Växtförädlarrätt gällerfrån den dag, då ansökningen om registrering bifölls, och kan upprätthållasunder femton eller, såvitt gäller vin, fruktträd och deras grundstammar,skogsträd och prydnadsträd, räknat från ingången av året efter det,då beslutet om registrering vann laga kraft. Växtförädlarrätt gällerfrån den dag, då ansökningen om registrering bifölls, och kan upprätthållasunder räknat från ingången av året efter det, då beslutet om registreringvann laga kraft. Dennalag träder i kraft den dag regeringen bestämmer. Alopecuruspratensis L. Ängskavle Betavulgaris L. ssp. Betavulgaris L. ssp. Brassicanapus L. var. Brassicanapus L. var. napobrassica (L.) Brassicanigra (L.) Brassicaoleracea L. ssp. Brassicarapa L. var. oleifera ;cg. Brassicarapa L. var. Bromusarvensis L. Renlosta Camelinasativa (L.) Dactylisglomerata L. Hundäxing Glycinemax (L.) Lupinusangustifolius L. Blålupin Lupinusluteus L. Gullupin Phalarisarundinacea L. Rörflen Phaseoulus vulgaris L. Pisum sativum L. Ärt Sinapisalba L. Vitsenap Trifolium hybridum L. Alsikeklöver Trifolium pratense L. Trifolium repens L. Triticum aestivum L.emend. Triticum durum Desf. faba L. var. sativa L. Fodervicker Anethum graveolens L. Apium graveolens L. Asparagus officinalis L. vulgaris L. ssp. Brassica napus L. var. napobrassica (L.) Brassica oleracea L. Capsicum annuum L. Cucumis melo L. Cucumis sativus L. Daucus carota L. Glycine max (L.) Lactuca sativa L. Lycopersicon esculentum P. Pastinaca sativa L. Petroselinum crispum (.) ex A. W. Phaseolus vulgaris L. Pisum sativum L. Raphanus sativus L. var. niger (.) Raphanus sativus L. var. Spinacia oleracea L. faba L. var. Grundstam för Malus, Pyrus, och Ribes Begonia elatior (Begonia x Hiemalis) Dianthus caryophyllus L. Euphorbia pulcherrima Willd. Phaseolus coccineus L. Potentilla fruticosa L. Saintpauliaionantha H, Wenoi. 'C-S''"*'' , sälg, vide 1981/82:136 9 , ordförande, och statsråden , , ,, , , , , , , Elmstedt,Tilländer, Lagrådsremissom ändringar i växtförädlarrättslagen (1971:392) Förnya växtsorter finns en särskild civilrättslig skyddsform, växtförädlarrätt.Denna skyddsform, som uppvisar stora likheter med patent, regleras iväxtförädlarrättslagen (1971:392) och växtförädlarrättskungörelsen (1971: 393).Den som har framställt en ny växtsort kan genom registrering fa viss ensamrättatt yrkesmässigt utnyttja sorten. Densvenska lagstiftningen om växtförädlarrätt grundas konvention förskydd av växtförädlingsprodukter (Convention pour la protection des obtentionsvégétales), i det följande benämnd "växtförädlarrättskonventionen".1961 års konventionstext har tillträtts av , , ,, , , , ,, , och . De stater som har tillträttkonventionen bildar en union för skydd av växtförädlingsprodukter, UPOV (rUnionpour la protection des obtentions végétales). UPOV, som har sitt säte i ,administreras i nära anslutning till för denintellektuella äganderätten (, ).Konventionens administrativa bestämmelser reviderades genom en tilläggsakt år1972. Samtliga stater som är anslutna till text har fillträttfilläggsakten. År1975 inleddes inom UPOV arbete på en revision av konventionen. Syftet medrevisionen var framför allt att underlätta för vissa stater, som inte hadeansett sig kunna tillträda konventionen i dess ursprungliga lydelse, att göradetta. Vidare var avsikten att göra vissa ändringar som erfarenheterna avkonventionens tillämpning hade visat var önskvärda. Den9-23 oktober 1978 hölls i en diplomatisk konferens för revision avkonventionen. I konferensen deltog de tio stater som då var 1981/82:136 10 medlemmari UPOV (samtliga ovannämnda stater utom och ). Ett stort antalicke-medlemsstater deltog som observatörer. Dendiplomatiska konferensen antog en reviderad text av konvention samttvå rekommendationer i anslutning till vissa artiklar i konventionen. Denreviderade konventionstexten trädde i kraft , sedan den hadetillträtts av sex stater, , , , , ochUSA. 1978års konventionstext i de engelska, franska och tyska versionerna jämte en inomjustitiedepartementet utarbetad översättning till svenska bör fogas till protokolleti detta ärende som bilaga 1. Inomjustitiedepartementet har utarbetats en promemoria (Ds Ju 1981:19) Ändringar iväxtförädlaiTättslagen. I denna promemoria föreslås att tillträder 1978års konventionstext. Vidare läggs fram förslag till den lagstiftning somerfordras för ett svenskt tillträde. I promemorian förordas också en lagändringsom inte föranleds av konventionstext. Sålunda föreslås enförlängning av skyddstiden från 15 eller, beträffande vissa växtarter, 18 årtill . Dessutom föreslås vissa författningsändringar som föranleds av1974 års regeringsform. Det i promemorian framlagda lagförslaget bör fogas tillprotokollet i detta ärende som bilaga 2. Efterremiss har yttranden över promemorian avgetts av ,lantbruksstyrelsen, statens växtsortnämnd, patent- och registreringsverket,, statens utsädeskontroll, . , W och . Ensammanställning av remissyttrandena bör fogas till protokollet i detta ärendesom bilaga 3. Regeringenhar i växtförädlarrättslagen (1 §) bemyndigats att närmare ange lagenstillämpningsområde med avseende på objektet, dvs. vilka växtsorter som kanskyddas. Lagen är sålunda tillämplig på växtsorter som tillhör sådantväxtsläkte eller sådan växtart som regeringen bestämmer. I en bilaga tillväxtförädlarrättskungörelsen anges dessa växtsläkten och växtarter. Förnärvarande omfattar bilagan 93 växtsläkten och växtarter. Därav är 46 lantbruksväxter och 47 trädgårdsväxter. Av trädgårdsväxterna är 22 köksväxter, 14fruktträd eller bärväxter samt 11 prydnadsväxter. Växtförädlarrättslageninnehåller också vissa begränsningar när det gäller växtförädlarrättenssubjekt, dvs. vem som kan fä växtförädlarrätt. Sådan rätt kan erhållas avförädlare som har framställt en växtsort i eller av derasrättsinnehavare. Beträffande sorter som har fram- 1981/82:136 11 ställtsutomlands får växtförädlarrätt förvärvas av den som är svensk medborgare ellerhar hemvist i eller av sådan förädlares rättsinnehavare (2 § förstaoch andra styckena). Regeringen har i lagenbemyndigats att under vissa förutsättningar förordna att växtförädlarrätt fårförvärvas för sorter som har framställts utomlands av annan än den som ärsvensk medborgare eller har hemvist i . Sådant förordnande får meddelasi den mån det är nödvändigt för att skall uppfylla sina förpliktelserenligt överenskommelse med annan stat. Förordnande får också meddelas i annatfall under förutsättning av ömsesidighet eller om det är av betydande allmäntintresse (2 § tredje stycket). Förordnande av det slagsom nu har nämnts finns i 2 § växtförädlarrättskungörelsen. Där föreskrivs attväxtförädlarrätt får förvärvas också av förädlare som har framställt enväxtsort i en främmande stat som är ansluten till 1961 årsväxtförädlarrättskonvention eller av deras rättsinnehavare. Sådan rätt fårvidare förvärvas av förädlare som är medborgare i eller har hemvist i enkonventionsstat och som i annat fall har framställt en växtsort utomlandsliksom av deras rättsinnehavare. För att växtförädlarrättskall kunna beviljas för en växtsort krävs att växtsorten är ny, dvs. att denmed minst ett viktigt kännetecken tydligt skiljer sig från varje annan sort somhar blivit känd före dagen för registreringsansökningen. Vidare måste sortenvara likformig (homogen) och beständig (stabil) (3 §). Växtförädlarrätteninnebär ensamrätt att yrkesmässigt framställa och marknadsföraförökningsmaterial av sorten samt i vissa fall också att yrkesmässigt användasorten för framställning av förökningsmaterial av annan sort (4 §). Däremot gerväxtförädlarrätten i regel inte ensamrätt att framställa konsumtionsvara.Ensamrätten kan inskränkas genom tvångslicens (27 §). Densom söker skydd i kan under vissa förutsättningar få prioritet från entidigare ansökan i annan stat. Regeringen har sålunda i 5 §växtförädlarrättslagen bemyndigats förordna att ansökan om skydd för enväxtsort, som har angivits i ansökan om skydd i utlandet, skall närdet gäller kravet pä nyhet (3 § första stycket I och tredje stycket) anses gjordsamtidigt med den utländska ansökningen, om sökanden begär det. I ett sådantförordnande skall de närmare villkoren för prioritet anges. Förordnande rörandeprioritet har meddelats i 8 § växtförädlarrättskungörelsen. För att få åtnjutaprioritet måste sökanden ge in ansökan om skydd i frånden dag då den utländska ansökningen gjordes. Vidare skall han iaktta vissaandra i kungörelsen närmare angivna krav. Ansökningarom växtförädlarrätt prövas av statens växtsortnämnd (6 och 7 §§). Utredning avfrågan huruvida förutsättningarna för att erhålla växtförädlarrätt föreliggerskaffar nämnden genom att föranstalta om prov 1981/82:136 12 medmaterial av växtsorten (16 {). Sådant prov får äga rum hos en myndigheteller institution i ett annat l.ind, i den mån avtal om detta har ingåttsmellan växtsortnämnden och registreringsmyndigheten i det andra landet (10 a §växtförädlarrättskungörelsen). Växtförädlarrättkan upprätthållas under högst . För vin, fruktträd och deras grundstammarsamt för skogsträd och prydnadsträd är den längsta skyddstiden dock 18 år.Skyddstiden räknas från ingången av året efter det då beslutet om registreringav sorten vann laga kraft (21 §). För att växtförädlarrätten skallupprätthållas måste sortinnehavaren för varje kalenderår erlägga fastställdårsavgift (23 och 30 §§). Harväxtförädlarrätt meddelats trots att de materiella förutsättningarna för dettainte är uppfyllda, skall registreringen av växtförädlarrätten upphävas. Talanom upphävande av växtförädlarrätt prövas av allmän domstol (31 §). Iväxtförädlarrättslagen finns också bestämmelser om användningen av registreradesortbenämningar. När en ansökan om växtförädlarrätt görs, skall sökanden ge inett förslag till en benämning på sorten (7 § andra stycket). Sortbenämningenskall göra det möjligt att skilja växtsorten från andra sorter (8 §). Den somyrkesmässigt utbjuder till försäljning eller annars tillhandahållerförökningsmaterial av en sort för vilken växtförädlarrätt har meddelats skalldärvid använda den benämning som har i;egi-strerats för sorten. Detta gälleräven sedan skyddstiden för sorten har gått ut eller växtförädlarrätten annarshar upphört (22 §). Densom gör intrång i växtförädlarrätt kan drabbas av påföljder i form av straff(36 §) och skadestånd (37 !j)- Skadestånd kan utgå också för intrång som görsunder den tid ansökningen om växtförädlarrätt är under prövning, underförutsättning att ansökningen sedermera leder till att växtförädlarrättmeddelas (39 §). Vidsidan av växtförädlarrätten finns i ett system med obligatoriskstatsplombering av utsäde i förening med en växtförädlingsavgift. Bestämmelserhärom finns i utsädeslagen (1976:298) och utsädesförordningen (1980:438).Detta system omfattar så gott som samtliga lantbruksväxter. Utsäde av desorter som omfattas av systemet får överlåtas eller exporteras endast omstatsplombering av utsädet har skett. Den som begär plombering vare sig detär förädlaren själv eller någon annan som framställer utsäde - är skyldig attbetala växtförädlingsavgift. För sort som har registrerats enligtväxtförädlarrättslagen föreligger dock avgiftsskyldighet endast om förädlarenhar förklarat att han inte avser att ekonomiskt utnyttja växtförädlarrättenför ifrågavarande sort. Influtna avgifter fördelas mellan förädlarna iförhållande till vad som har erlagts i avgift för deras växtsorter. Förädlarenkan sålunda ekonomiskt utnyttja sin växtförädlarrätt genom att antingen ta utlicensavgifter för annans yrkesmässiga utnyttjande av sorten och då avstå frånväxtförädlingsavgifter eller att ta emot utdelning av växtförädlingsavgifteroch då avstå från att ta ut licensavgifter. Prop.1981/82:136 13 Växtförädlarrättskonventionenär i sina grunddrag uppbyggd efter mönster av förindustriellt rättsskydd och för skydd av litterära ochkonstnärliga verk. Konventionens ändamål är att tillerkänna förädlaren av enny växtsort eller hans rättsinnehavare en rätt som närmare anges ikonvenfionen. Konventionen bygger påprincipen om s.k. nafionell behandling. Detta innebär att en unionsstat ärskyldig att ge skyddsberättigade (fysiska eller juridiska personer) hemmahörandei andra unionsstater samma rättigheter som lagstiftningen ger de egnamedborgarna (art. 3). Idet följande lämnas en redogörelse för de viktigare ändringar i konventionensom gjordes vid diplomatiska konferens. För en mera ingående redogörelseför konventionens innehåll hänvisas till prop. 1971:40 s. 24-27. Unionsstaternafår tillerkänna förädlaren den rätt som avses i konventionen genom en särskildskyddsform eller genom patent. En unionsstat vars nationella lag medger skydd ibåda dessa former får emellertid tillämpa endast en av skyddsformerna på sammaväxtsläkte eller växtart (art. 2). Denna bestämmelse har lämnats oförändrad.Det förekommer emellertid i vissa stater (framför allt i ) att skydd kanmeddelas för samma växtsläkte eller växtart både genom patent och genom ensärskild skyddsform. I meddelas sålunda skydd i form av patent förväxtsorter med vegetativ förökning och skydd genom en särskild skyddsform förväxtsorter med sexuell förökning. Vissa växtsorter förökar sig både sexuelltoch vegetativt. För att göra det möjligt för sådana stater att tillträdakonventionen togs vid revision in en undantagsbestämmelse i art. 37.Innebörden av denna bestämmelse är att en stat som före den 31 oktober 1979beviljar skydd under båda dessa former för samma växtsläkte eller samma växtartfår fortsätta att göra detta, om denna stat när den undertecknar konventioneneller deponerar sitt tillträdesinstrument gör förebehåll därom.' 2 har också tagits in en uttrycklig bestämmelse om att en unionsstat fårbegränsa tillämpningen av konventionen inom ett växtsläkte eller en växtarttill att avse växtsorter som har ett visst slags förökning eller en vissslutlig användning. Konvenfionenär tillämplig på alla växtsläkten och växtarter (art. 4.1). Unionsstaternaförbinder sig att vidta alla nödvändiga åtgärder för att efter hand fillämpakonventionens bestämmelser på största möjliga antal växtsläkten och växtarter.Enligt konventionen i dess ursprungliga lydelse skall en unionsstat närkonventionen träder i kraft för dess vidkommande tilläm- 'En unionsstat som har gjort ett sådant förbehåll har rätt att tilllämpa depatenter-barhetsvillkor och den skyddstid som föreskrivs i den statenspatentlagstiftning såvitt gäller de sorter som skyddas enligt denlagstiftningen (art. 37.2). 1981/82:136 14 pakonventionen på åtminstone fem av de växtsläkten som finns upptagna på en listafill konventionen. Staterna förbinder sig vidare att tillämpa konventionen påytterligare växtsläkten som är upptagna på listan. Denna förbindelse innebäratt staterna skall tillämpa konventionen inom av på ytterligareminst två växtsläkten, inom av sex är på ytterligare minst fyraväxtsläkten och inom av på alla växtsläkten på listan (art.4.2). Närlistan gjordes upp togs hänsyn särskilt till förhållandena i . Listan komdärför att omfatta huvudsakligen arter som var lämpade för odling i länder medtempererat klimat. Detta gjorde det svårt för länder i andra världsdelar attfillträda konventionen. På grund härav slopades listan vid revision.Liksom tidigare är staterna skyldiga att tillämpa konventionen på ett visstminsta antal växtsläkten eller växtarter, men staterna får fritt välja dessasläkten eller arter. En unionsstat skall sålunda när konventionen träder ikraft för vederbörande stat tillämpa den på åtminstone fem växtsläkten ellerväxtarter. Vidare är staterna skyldiga att inom av frånikraftträdandet tillämpa konventionen på sammanlagt minst tio växtsläkteneller växtarter, inom av på sammanlagt minst 18 växtsläkten ellerväxtarter och inom av från ikraftträdandet på sammanlagt minst24 växtsläkten eller växtarter (art. 4.2).