prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — Rättshjälp ochbistånd till politiska fångar och fångars familjer har lämnats genomInternational Defence and . Även Mission ochLulherhjälpen samt fackliga och ideella organisationer har förmedlat bidrag. För FNs del har biståndlämnats genom FNs fond för aparlheidpolili-kens offer, ,FNs Nationhood Programme for och FNs utbildningsprogram för södraAfrika. Medlen har fördelats efter rekommendationer av beredningen förhumanitärt bistånd. Regionala insatser i södra Ett nära politisktsamarbete har utvecklats mellan de majoritetsstyrda staterna i södra de senaste åren har ansträngningar gjorts att utvidga samarbetet till detekonomiska området. Målet är att fä till stånd en samordnad och balanseradutveckling för att minska del starka beroendet av när det gällertransporter, sysselsättning, kapital, teknologi och handel. 1981/82:100 Bilaga 6 191 Grundvalen och strateginför del ekonomiska samarbetet mellan de nio berörda länderna (, ,, , , , , och ) ladesfast i den sk Lusaka-deklarationen som antogs . Utgångspunkten åratt samarbetet skall inriktas på konkreta åtgärder på olika områden samtidigtsom man i möjligaste mån skall undvika att upprätta nya mellanstatligainstitutioner. De samarbetsområden som först identifierades var: Forskning om jordbruk i torkdrabbade områden Plan för ökad livsmedelssäkerhet Samordnat utnyttjande av utbildningsinstitutioner I Lusaka-deklarationenangavs alt särskild vikt lill en början skulle läggas vid transporter och kommunikationer.Redan i augusti 1980 inrättades en regional transport- ochkommunikafionskommission med säte i huvudstad . Dess förstauppgift blev all identifiera angelägna projekt att presenteras för olikabiståndsgivare vid den konferens för regionall ekonomiskt samarbete i södraAfrika (SADCC), som hölls i Mapulo . För /82har avsatts för del regionala samarbetet i södra . Detbefinner sig fortfarande i inledningsfasen. har beslutat stödjatransportkommissionen i Mapulo med /82. Vidare har beslutfattats om en svensk-norsk finansiering av ett lelelänksyslem från ,via , till . Del svenska bidraget uppgår lill under1981/82. Inom SIDA beredsytterligare insatser för telekommunikafioner, järnvägar, vägar och hamnar. Förregionala projekt övervägs samfinansiering med andra bidragsgivare liksommöjligheten att använda medel ur mottagarlandets ram. Easl African DevelopmentBank (EADB) bildades . Syftet var all främja en balanserad industriellutveckling i den dåvarande öslafrikanska gemenskapens (EAC) medlemsländer,, och . lämnade 1972 enkredit på fill EADB. lämnades ytterligare en kredit på 30milj kr, och en lilläggskredit beviljades 1980 på . Krediterna harlämnats mol ränta med en ålerbe-talningstid , varav är amorteringsfria. Prop.1981/82:100 Bilaga 6 192 EADB har trotsstora yttre svårigheter lämnat betydelsefulla bidrag lill utvecklingenav industrisektorn i medlemsländerna. Det har skett genom dels finansiering avindustriprojekt, dels uppbyggnad av nationella finansieringsinstitut. Banken har visat enanmärkningsvärd livskraft, Den har lyckats överleva EACssammanbrott, de politiska motsättningarna mellan medlemsländerna och Ugandasinterna omvälvningar. Trots svårigheterna har bankens kreditgivning kunnatfortsätta, orn än i begränsad omfattning, på basis av de resurser som tillförtsvia , Afrikanska och . Medlemsländernaantog 1980 en ny bolagsordning som innebar följande förändringar: Nyaländer erbjuds medlemskap, nämligen , , , ,, , , och . Bankens geografiskaverksamhetsområde omfattar nu flera av de länder med vilka har utvecklingssamarbete. Bankenfår möjlighet all finansiera projekt även inom andra sektorer än industri, t ex jordbruk och turism. Banken fär engagerasig i rådgivning och konsullsludier. Bankens lågaaktivitet kan förklaras främst av brist pä utlåningsbaramedel. Banken bedömer tillgången på utvecklingsbara projekt som god. Manämnar söka utvidga långivarkrelsen till institulioner som europeiska investeringsbanken och Bahreins utvecklingsfond. En faktor som emellertid begränsar bankens möjlighet alldra till sig ytterligare långivareär dess låga likviditet. För att stärkabankens likviditet och därmed dess kredilvärdighet, beslöt SIDA 1981 alt medgeutbetalning av hela kredilbeloppet i förskott i stället för att somdessförinnan kräva aft varje enskilt projekt skulle godkännas innan utbetalning skedde. Miljö-och markvård samt energi Anslagsposteninrättades btidgetäret 1981/82 med syfte alt intensifiera stöd tillbilaterala eller regionala insatser på miljö- och mark-värdsomrädet. Detuppgår till /82 och är i första hand avsett för som inte är programländer.Större delen av avtalade insatser avser kurser och seminarier,och genomförs av internationella organisationer. Följande insatser finansieras: - Kurserom havsföroreningar, inriktade på utbildning om hur oljeskador i havet ska hanleras. - Uppföljning av fleratidigare seminarier om miljövård i pappers- och massainduslrin. Uppföljningen avses resultera i en handbok medriktlinjer 1981/82:100 Bilaga 6 193 för hur skadorna skall minskas vid industriproduktion.Stöd planeras också för de förberedande mötena till miljöråttskonferensen iOttawa 1982. Rekryteringav experter för all bekämpa ökenspridningen i . Därutöver planerasstöd lill ökenbekämpning i , vilket syftar fill all återställa betesmark. Mark-och vatlenseminarier för att sprida kunskap om uttag av grundvatten. Undersökningi om flodregleringars inverkan på vatten- och markmiljön. Allmäntbudgelslöd lill Internationella miljö- och naturvårdsinslilutet för opinionsbildande verksamhet. Inom det bilaterala samarbetet har avtal träffats omföljande insatser: , för altstärka pågående miljövårdsinsatser. Avsikten är all detta stöd, som uppgår fill , skall överföras lill landramennästa budgetår. , för attorganisera ett särskilt miljövårdssekrelariat. ,för ett regionalt utbildningsprojekt om markvård med utgångspunkt ierfarenheterna från programmet i . Avtal om stöd planeras även till: Regionallutbildningsprojekt i om skydd av den miljön. ,för stabilisering av sanddyner, innefattande plantering av gräs, träd och kaktus. Den ämnesinriktadeverksamheten är elt komplement lill det landinrik-tade samarbetet. Den gerutrymme för en experiment- och försöksverksamhet, som normalt inte kan rymmasinom enskilda landprogram. Genom denna verksamhet deltar i program och initiativav utvecklings-strategisk betydelse och därmed förstärks det svenska kunnandet. Samarbetet bedrivsmed FN-organ, andra mellanstatliga organ samt institulioner och förelag i Sverige.Den ämnesinriktade verksamheten är avsedd för områden, där de internafionellainsatserna är otillräckliga. Verksamheten har hitfills främst inriktats på globalaoch regionala program, men skall i framliden också omfatta insatser i enskilda u-länder.Inriktningen pä regionala program kan därmed komma att minska. En utredning om den ämnesinriktade verksamheten har underåret gjorts av SIDA. Verksamheten kommer att koncentreras både vadgäller ämnesområdenoch antalet insatser. Kostnaderna för vissa insatser under avveckling redovisas 1981/82 under posten Övrigt itabellen. 1981/82:100 Bilaga 6 194 Utanför denämnesinriktade verksamheten redovisas anslaget lill internationella enskildaorganisationer, dvs Internationellakooperativa alliansen och Kyrkornas Världsråd. Fördelning av medel för denämnesinriktade verksamheten Verksamheten inriktasfrämst pä planering och upplysning inom primärhälsovård. SIDA stöder tillsammansmed SAREC elt metodulvecklingsprogram för primärhälsovård genom WHO.Etlåktionsprogram i samarbete med WHO inom primärhälsovården förbereds. En kurs i hälsoplaneringhar genomförts i samarbete med nordiska hälsovårdshögskolan i . Sverigestöder också FAOs arbete med att utveckla metoder för all inbegripa näringslårai planering av landsbygdsutveckling. /82 förberedsstöd till framställning av undervisningsmaterial för primärhälsovård ochutrustning speciellt anpassad för . Information om rehabilitering avhandikappade kommer alt prioriteras inledningsvis. Kyrkornas Världsråd fårbidrag till elt försöksprojekt med integrerad hälsovård i ,familjerådgivning och utbildning. Delta program omfattar frärrisl: - Förbättradlivsmedelsförsörjning genom effektivare växlproduktion under bevarande avjordens långsiktiga produktivitet. - Metoderför folkligt deltagande i utvecklingsprocessen på landsbygden. - Enklaförädlingsanläggningar på landsbygden. - Förbättringav animalieprodukter. Prop.1981/82:100 Bilaga 6 195 stöder FAOs programför uppföljning av världskonferens om jordreformer ochlandsbygdsutveckling (WCARRS) med . Bidrag går ocksålill FAO för ell längfidsprogram för husdjur, vilket påbörjades /81 I samarbete med FAO ochsvenska institutioner stöds insatser för att skapa en effektivare organisationför distribution och hantering av kvali-tetsuisäde. Dessutom går bidrag till enexperimentell verksamhet i , , och för allförbättra småböndernas lagringssystem. Avtal har tecknats medFAO om stöd till ett långsiktigt byskogsprogram, som bl a omfattar ,, , och . skall 18,4 milj kranvändas för byskogsprogrammet. Insatserna har koncentreratslill utbildningsplanering och metodutveckling. stöder forsknings- ochutbildningsverksamhet vid för utbildningsplanering (IIEP) samtregional utbildning för utbildningsplanerare och administratörer på mellannivåi samarbete med . Vidare finansierasILO-projeki som utvecklar metoder och teknik för all bl a standardiserayrkesutbildning som år anpassad lill landsbygdens behov. Bistånd går också filltvä UNESCO-insalser för alt öka utbudet av information mellan omlösningar på olika utbildningsproblem. Stödet tillu-landskvinnor inom landprogrammen, genom svenska enskilda organisationer ochdirekt till kvinnoorganisationer i är inriktade på att geförsöriningsmöjligheter åt kvinnor och underlätta deras arbete. Denämnesinriktade verksamheten har samma mål och avser utredningar, studier,seminarier, krediter, anpassad teknologi osv. Medlen kanaliseras bl a genom FNsregionala kommissioner, FNs fackorgan och Women's . Den s kMacBride-kommissionen inom har understrukit behovet av ökat bistånd föratt utveckla massmedier i . har gjort insatser bl apå teleområdet. har också sökt främja en fri press och radio- ochtelevisionsnäl, som arbetar för ett rikt och fritt informationsflöde, bl a föratt minska den brist på balans som råder också i detta avseende mellan rika ochfalliga länder. Bistånd lämnas även för regional utbildning päkommunikationsområdet i samarbete med . Under /82skall en utvärdering göras av SIDAs insatser för massmedier och kultur. 1981/82:100 Bilaga 6 196 Insatserna omfattardirekt och indirekt hjälp med att anpassa teknik lill förhållandena i . Andra syftenär att bidra fill all förmårminska sitt beroende av transnationella förelag samt får ökad kännedom om internationella överenskommelser ochandra rättsregler på området.Arbetet inriktas också pä projektutveckling, marknadsföring, förhandlingstekniksamt byggprojeklledning. För detta ändamålanordnas kurser och lämnas bidrag lill forskningsin-stitufioner och förelag iSverige och iillernationella organisationer. Verksamheten harhittills huvudsakligen genomförts i samarbete med FNs organisationför industriell utveckling (UNIDO), Internationellaslan-dardiseringsorganisalionen (ISO) och FNs fackorgan för den intellektuella äganderätten ()saml med FNs konferens för handel och utveckling () för utbildning i tekniköverföring. FNs center förtransnationella företag får också bidrag för sin verksamhet, som syftar till att stärka främst deminst utvecklade ställning iförhållande till de Iransnafionellaföretagen. Erfarenheterna avsamarbetet med mottagarländerna inom vattenförsörjning och avloppshantering pekar päbehov av bättre planering och samordning. Ett samarbete hardärför inletts med WHO för all stödja planering och samordning av omfattande internafionellaaktiviteter under del internationellavattenårtiondet. Elt särskilt program diskuteras också medsvenska institutioner och FNsmiljövårdsprogram () för kartläggning av vallen-värdssituafion inklusive vallenvårdslagsliflning ochutsläppsnormer. Olikasamarbetsprojekl diskuteras f n med Beijerinslilulet i , som bl aarbetar med energiproblem. gäller ell seminarium om energiplanering iÖstafrika , ell annat utnyttjande av modem informationsteknik i hanteringen avenergidala. SIDA förberederockså, tillsammans med svenska institutioner, insatser inom främstenergiplanering och utveckling av alternativa energikällor, bl a gengas, vind- och solenergi. Stöd lämnas lillsvenska och internationella organisationer vilka bedriveropinionsbildande och utbildande verksamhet. Bidrag ulgår lill bl a Dag Hammarskjöldsfondenför seminarier och symposier om alternafiva utvecklingsmodeller. 1981/82:100 Bilaga 6 197 bidrar tillutveckling av sysselsättnings- och basbehovsslralegier i södra all finansiera en regional rådgivningsgrupp inom ILOsvärldssysselsällningsprogram (WEP). SIDA avser vidare all finansiera landstudieravseende basbehov och sysselsättning i vissa programländer. Dessutom ges stödlill sparfrämjande verksamhet. Biträdandeexperter och FNs fredskår /81 har40 biträdande experter och 3 FN-volonlärer rekryterats. /82 beräknas antalet bli 50respektive 3. SIDA har beslutatutvidga programmet fill att även omfatta tjänster vid mellanstatligaorganisationers sekretariat. Sådan rekrytering beräknas bli aktuell för ca 10 tjänster /82. Av innevarandebudgetårs anslag på tilldelades biståndskonloren ochSIDAs olika byråer , varav ca 6,5 avser samarbete med sk institutionellakonsulter. Den största samarbelspart-nern ärSveriges . tillkom Arbetslivscen-Irum som nyinstitutionell konsult inom arbetsmarknads- och sysselsättningsområdet. SIDA har ocksåtillsammans med påbörjat arbetet med att ge ut en katalog över utbudet av svenskaprodukter. Under budgetåret1981/82 kommer utvärderingen alt intensifieras på basis av ett nytthandlingsprogram. Bl a kommer samtliga sektorprogram och större insatser att utvärderas. Katastrofbiståndetuppgick under /81 lill sammanlagt , fördelat på ell nittiotal olika projekt. Det är i första handAfrika som fått del av delta bistånd, där flyktingströmmar, långvarig torkaeller interna oroligheter föranlett omfattande nödhjälpsinsatser. Merparten avhjälpen har gått lill flyktingar och hemlösa. av medlen harkanaliserats genom olika FN-organ, i första hand FNs flyktingkommissarie (),FNs barnfond () och det Internafionella livsmedelshjälpsprogrammet (WFP).Enskilda organisationer har genom sina direkta kontakter med de behövande ochobyråkratiska rutiner också varit en värdefull kanal. Röda Korset har, som denstörstaav dessa organisationer, fått nästan lika omfattande bidrag från katastrofanslaget som FN-organen. Den svenska FN-berdskapsslyrkans specialenhel förhumanitära hjälp- 1981/82:100 Bilaga 6 insatser avslutade under /81 sinainsatser i samarbete med FN i , /, och . Specialenheten harrönt uppskattning hos FN-organen och dess tjänster fortsätter att vara efterfrågade. Bristfälligasamarbeisruliner och oklar ansvarsfördelning är välkända hinder iinternafionella katastrofhjälpsprogram. Ökad samordning, säväl inom FN som mellanFN och enskilda organisationer, fortsätter alt vara ett svenskt krav. Strävan tillhögre effektivitet kräver all internationella katastrofinsatser nogautvärderas. Del lager avsärskild proteinrik basföda () på 2 000 lon som hälls i beredskap för altmöta akut näringsbrist hos framför allt kvinnor och barn har under budgetåret1980/81 och första hälften av /82 utnyttjats uteslutande iAfrika. Ca återstår i lager vid slutet av kalenderåret 1981.Erfarenheten visar att inle alltid uppskattas. De mest positivaresultatet har nåtts bland namibiska fiyktingar i och västsahariska flyktingar i . Beslutade insatser (milj kr) Röda Korset för ICRCs Afrikaprogram Röda Korset för ICRCs Afrikaprogram Röda Korset för Ligans Afrikaprogram Röda Korset för hälsovårdsinsatser Röda Korset för hjälp mot torka Röda Korset för hjälp mot torka i WFP/FAO för hjälp mot torka Regionalt samarbete i södra för hjälp t Västra Sahara- för hjälp till Västra Sahara-flyk- Röda Korset för filtar och tält t jord- BPA för hjälp efter jordbävningen FN-beredskapsstyrkan (specialenheten) för För hjälp t hemlösa Röda Korset för livsmedelshjälp För hjälp t flyktingar SWAPO för tält t flyktingar för hjälp t flyktingar Röda Korset för hjälp t hemlösa Frikyrkan hjälper för hjälp till torkdrabbade SWAPO för hjälp till flyktingar 1981/82:100 Bilaga 6 nsatser (milj kr) för hjälp mot torka UNHCR för repartriering av flyktingar UNHCR för repalriering av flyktingar För hjälp mot torka för hjälp mot torka För livsmedelshjälp till torkdrabbade För tilläggsleverans av ris UNHCR för hjälp t Tchadflyktingar För hjälp mot torka Röda Korset för hjälp mot torka För hjälp mot torka Röda Korset för livsmedelsinsatser e Principe Barnbördsklinik ochstadsplanering Vattenförsörining FN-beredskapsstyrkan (specialenheten) för flyktinginsatser 1,7 för UNHCR för flyktinginsatser 6,0 WFP för flyktinginsatser 3,0 för UNHCR för flyktinginsatser 2,0 för vatteninsatser i flyktinglägren 1,0 EFS för Efiopienflyktingar 2.0 EFS för Ugandaflyktingar 1,2 EFS för Etiopienflykfingar 6,0 UNHCR för flykfinginsatser 4.5 EFS för Ugandaflykfingar 1,5 WFP för lastfordon 2,5 för hjälp mot torka 1,0 Prop.1981/82:100 Bilaga 6 Beslutadeinsatser (milj kr) Frikyrkan Hjälper för risproduktion 0,7 Frikyrkan Hjälper för livsmedelshjälpen 1,0 Frikyrkan Hjälper för hälsoinsatser 0,780 för insatser i Karamoja 6,220 FN-beredskapsstyrkan (specialenheten) för hjälp t hemlösa 6,0 Frikyrkan Hjälper för hjälp mot översvämning För båtmotorer WFP för oförutsedda kostnader för 0,0( Röda Korset för katastrofberedskap för hjälp mot översvämning för hjälp t politiska fångar Röda Korset förkatastrofberedskap Röda Korset för krigsdrabbade och fångar Röda Korset för krigsdrabbade och fångar Röda Korset för jordbävningsdrabbade UNHCR för repatrieringsprogram Frikyrkan Hjälperför utsäde och gödsel UNHCR för repatrieringsprogram Det internafionellahjälpprogrammet (UNHCR, WFP och FAO) Detintemationella hjälpprogrammet (UNHCR, FAO och )FN-beredskapsstyrkan (specialenheten) för Kampucheaflyktingar ochhemlösa Det intemationella hjälpprogrammet (FAO och UNHCR) Frikyrkanhjälper för hälsoinsatser Frikyrkan hjälper för sjukvårdsinsatser För hjälp mot torka och översvämning 1981/82:100 Bilaga 6 Beslutadeinsatser (milj kr) Röda Korset för hälsoinsatser 1,0 Frikyrkan hjälper för äteruppbyggnadsinsatser Extra bidrag till UNRWA UNHCR för hjälp t Afghanflyktingar 2.0 UNHCR, Röda Korset,och och flyktinghjälp 15,0 Röda Korset för flyktinghjälp 0,750 För hjälp mot tyfon och översvämning 3,0 Röda Korset för hjälp mot tyfon och För hjälp mot insektsangrepp Röda Korset för livsmedel och mediciner 1,0 Röda Korset för livsmedel och mediciner 0,3 Röda Korset för hjälp t hemlösa Lutherhjälpenför humanitära insatser Röda Korset för hemlösa och politiska fångar Frikyrkan hjälperför humanitära insatser Frikyrkan hjälper för humanitära insatser Frikyrkanhjälper för hjälp till hemlösa Frikyrkan hjälper för hälsoinsatser UNHCR för hjälp t El Salvadorflyktingar Frikyrkan hjälper för hjälp t flyktingar För hjälp mot orkan WHO/PAHO för katastrofljeredskap RödaKorset för hjälp t jordbävningsoffer Prop.1981/82:100 Bilaga 6 Beslutade insatser (milj kr) Röda Korset för hälsoinsatser för nödhjälp till barn Röda Korset för katastrofberedskap katastroflcost ()Påfyllnad av tältlager för snabba insatser (, Röda Korset, SWAPO) Röda Korsetför administration Röda Korset för smärre insatser Mervärdesskatt påberedskapslager av tyg Röda Korset för katastrofberedskap Röda Kors-Ligan förkatastrofberedskap Röda Korset för administration 3,0 0,466 0,51,024 0,5 0,20,516 Prop.1981/82:100 Bilaga 6 203 Svenska enskildaorganisationer har visat ett allt större intresse förbiståndsarbete i u-land. Ansökningar om bidrag har ökat i takt med att nyaorganisafioner kommit till och etablerade organisationer utvidgat sinverksamhet. Anslagen har också ökat kraftigt, frän 1979/80 till 1981/82. Organisafionernas utvecklingsarbete ärelt värdefullt komplement lill det stafiigabiståndet. Mänga organisationer har lång erfarenhet av arbete i u-land och kan ofta med liten administration och till låga kostnader utföra värdefulla insatser och nå eftersatta grupper.Det kan gälla handikappades rättigheter,särskilda kvinnoinsatser eller alt främja facklig verksamhet. Med hjälp avbiståndsmedei fär elt stort antal svenska organisationer möjlighet att i större skala bedriva egetbiståndsarbete. Del för med sig alt eltstort antal svenskar fär en vidgad inblick i u-landsproblemen och blir personligen engagerade i biståndsverksamheten. är ca 450 biständsfinansieradevolontärer utsända i u-landsarbete av oUka organisafioner. har beslutat (prop. 1980/81:100,UU 1980/81:20, rskr 1980/81:268) all dennya fredskåren skall finansieras över anslagsposten lill enskilda organisationer. Beslut har fallals ombidrag till fredskårens administrationskostnader under ett inledningsskede ochdiskussioner pågår om formerna för den fortsalla bidragsgivningen. Under 1980 och 1981har SIDA tecknat treåriga ramavtal med (samordnande insians förelt ljugotal missionsorganisationer), Pingstmissionens U-landshjälp, FrikyrkanHjälper, Swedish coo-perafive centre (SCC) och LO/. Deförenklade rutinerna innebär administrativa fördelar för både organisationerna ochSIDA. gör nu en samlad årlig framställning, i stället för all söka bidrag för varje delprojekt. tecknadestvååriga ramavtal i något förenklad form med tvä volonlärorganisationer, () ochUtbildning för Biståndsverksamhet (UBV). /81 har enny biståndsform prövats, nämligen bidrag direkt till kvinnoorganisationer iu-länder. Dessa bidrag, har omfattat drygl 20 projekt. De flesta projekten ärinriktade på att integrera kvinnorna i arbetslivet. Beredningen ochuppföljningen av dessa projekt är delvis av annorlunda karaktär, dåen svensk organisation inle är medansvarig. De enskildaorganisationerna kan ofta vara lämpade alt ta fram innova-fiva ochexperimentella projekt. Organisationerna har på senare är startat flera intressantaprojekt bl a inom energiområdet, t ex med solenergi och vinddrivna pumpar. 1981/82:100 Bilaga 6 204 Särskilt förmånlig kreditgivning till u-land För budgetåret1980/81 har sammanlagt funnits tillgängliga för förmånligkreditgivning till . I beloppet ingår dels som anslogs av (prop. 1979/80:100, bil. 6, UU 1979/80:20, rskr 1979/80:276), dels som anvisades avregeringen ur den ointecknadereservationen pä anslagsposten Bredare samarbete efter /80. Riktlinjer för kreditgivningen antogs avriksdagen (prop.1979/80:41, UU 1980/81:16, rskr 1980/81:122). En förordning (SFS 1981:357) om särskill förmånlig kreditgivninglill u-land har utfärdats. För budgetåret1981/82 föreslog regeringen (prop. 1980/81:100, bil. 6, UU 1980/81:20, rskr 1980/81:268) alt 120 milj krskulle anvisas fill förmånligau-landskrediter. beslutade att inte ställa särskilda medel lill förfogande. antog dock regeringens förslag till totalram för anslaget C 2. Bilateralt utvecklingssamarbete,varför funnitstillgängliga som ofördelad reserv. 1981/82:27 (UU 1981/82:12, rskr 1981/82:69) föreslog regeringenalt den skulle bemyndigas attdisponera denna reserv på för förmånlig kreditgivning. beslutade i enlighetmed regeringens förslag. Förmånligkreditgivning kan, enligl de riktlinjer som antagils av , ges för svenska leveranser lill: u-ländermed vilka bedriver bredare samarbete, programländerför svenskt bilateralt bistånd, och andra , vilkas utvecklingspolitikligger i linje med svenska bislåndspolitiska målsättningar. Förmånligu-landskredit lämnas av AB () efter beslut av exporlkreditnämnden (EKN) föratt finansiera import till avsvenska varor och tjänster för utvecklingsfrämjande ändamål. U-landskreditergaranteras normalt av EKN. Inkomna ansökningarremitteras av EKN lill beredningen för internationellt teknisktsamarbete (BITS). Om ansökan tillstyrks rekommenderar BITS lämpligförmånlighetsgrad för krediten, uttryckt som ett sk gävoele-menl.