prop · G503169 · 1981-12-31 00:00:00 — Med utgångspunkt i bosladsrätlskommitléns förslag kommerjag alt förorda vissa lagsliflningsätgärder och medelsanvisningar av riksdageni syfte alt underlätta övergång från hyresrätt till bostadsrätt i bostadsbeståndet.Vid genomgång av kommitténs förslag och de remissynpunkter som har kommit framhar jag funnit skäl att i vissa delar låta mina förslag avvika från vadkommittén har föreslagit. En noggrann genomgång av de olika förslagen skallgöras i följande avsnitt. Inledningsvis vill jag först beröra kommunernas rolli arbetet saml behovet av information kring de förbättrade möjligheterna tillomvandling till bostadsrätt. Ansvarsfördelningen mellan stal och kommun inombostadsförsörjningen innebär all kommunerna har ansvar förverksamhetens omfattning och innehåll. Från en tidigare inriktning på främstny- och ombyggnad av själva bostäderna har del kommunala planeringsansvaretutvecklats i riktning mot en helhetssyn på boendel, där ny- och ombyggnadliksom andra åtgärder diskuteras i ett sammanhang. Del bör således vara vikligautgångspunkter för kommunens bostadspolitiska åtgärder all åstadkomma elltillräckligt och varierat utbud av bosläder i olika delar av kommunen, attskapa en god boendemiljö och alt ge goda förulsätlningar för en allsidighushållssammansätlning i olika bostadsområden. Bebyggelsen bör kunna ges envarierad utformning i fråga om hustyper, lägenhets-fördelning ochbesillningsformer. och samma område bör kunna erbjuda valmöjlighetermellan småhus och flerbostadshus samt mellan ägda, hyrda ochbosladsrältsupplålna bostäder. Kravet på allsidighet är lättast all tillgodose i sambandmed nyproduktion men bör också aktivt bevakas som ett led i förbättringen avbefintlig bebyggelse. Omvandling av vissa hyresrätter till bostadsrätt kanbidra till förbättringen av ett bostadsområde. En ökad andel bostadsrätt meddess större möjligheter lill enskih ansvarsanlagande och inflytande i samverkanmed andra kan medverka till att öka ell områdes attraklivUet. 1 den bostadspolitiska debatten har del hävdals att enförbättring av möjligheterna till omvandling av hyreslägenheter hosallmännyttiga bostadsföretag till bosladsrällslägenheter skulle innebära ettgrandskoll mot dessa företag och mot kommunernas möjligheter all ifortsättningen bedri- 1981/82:169 25 vaen aktiv bostadspolitik. Jag har redan inledningsvis framhållit värdet av deallmännyttiga bostadsföretagens insatser. De har också tillskapats med syfteatt möjliggöra för alla hushåll alt få en god bostad lill rimligt pris. Del ärinle självklart all de nya bostadspolitiska mål som ställs i förgranden bästuppnås genom dessa förelag. Riskerna för vad som kan hända vid ell ökal antalövergångar till bostadsrätt har dessutom överdrivits i den allmänna debatten. Enaktiv bostadspolitik kan bedrivas i många olika former. Genom den fysiskaplaneringen klarläggs vilka områden som skall användas för bostadsändamål ochför andra ändamål. I bosladsförsörjningspro-grammet avgörs fördelningen avbostadsproduktionen på hustyper, upplåtelseformer, lägenhetsstorlekar,byggherrar m. m. samt utbyggnadstakten. En aktiv markpolilik kan syftatill all kommunen tillhandahåller byggbar mark i rätt tid, varvidkommunaltekniska investeringar bör ha utförts i förväg. Blandbyggherrealternativen spelar del allmännyttiga företagel en viktig roll påmarknaden. Inom del kommunala förmedlingsor-ganel har kommunen möjlighet allpåverka enskilda ärenden. Del är en uppgift all informerabosladssökande om bostadsmarknaden. Kommunen kan anordna kostnadsfribostadsförmedling. Möjligheterna för kommunerna all la sitt bostadspolitiskaansvar slår och faller således inle med en viss omfattning på verksamheten inomallmännyttiga bostadsföretag. Dettavisas med stor tydUghel i den senaste ingående statistik vi har överbostadsbeståndet i våra kommuner (folk- och bostadsräkningen 1975). Bland de 10största kommunerna varierade andelen lägenheter i aUmännyl-tiga företag mellan16,() och 35,(). Bland de 20 största kommunerna varieradeandelen mellan 7,() och 38,(). Jag vill medbestämdhet hävda all andelen lägenheter i del allmännyttiga beståndet inte ärnågot mått på en kommuns vilja och förmåga och sörja för kommunmedlemmarnasbostadsförsörjning. Delfinns enligt min mening inte heller någon anledning varför hyresgästerna hosallmännyttiga företag skulle bli sämre ställda än hyresgäster hos enskildafastighetsägare när del gäller möjlighet alt gå samman om att ibostadsrättsföreningens form la över fastigheten. En sådan diskrimineringskulle vara stötande för rätlvisekänslan. Slutligenär del inle särskilt troligt all övergångar från hyresrätt lill bostadsrättkommer att bli särskilt omfatiande inom de allmännyttiga förelagens fastigheterlill följd av den lagstiftning om hyresgästförvärv, som jag förordar. Del är nämligenförhållandevis sällan som dessa förelag genomför försäljningar avsina-fastigheter. Man kan då också fråga sig om det från kommunens, från deboendes eller från bostadsförelagets synpunkt skulle vara bättre att l.ex. ellenskih fastighetsbolag får köpa en allmännyltigt ägd faslighet än alt de boendefår möjlighet att i ell sådant läge gå in och förvärva fasligheten och självala ansvar för sill hus. 1981/82:169 26 Jaganser på grund av del anförda att del bör vara möjligt också för hyresgästernai de aUmännytligl ägda bostadsföretagen att före andra köpare få förvärva sinahus. Det bör vara ett naturligt led i arbetet för ell allmännyttigt förelag somavser all försälja ell hus alt i förväg undersöka om de boende är intresseradeav att själva ta över ansvaret i bostadsrättsföreningens form. Iell senare avsnitt redovisar jag i samlad form min syn på olika led avprocessen med en rätt för hyresgästerna att förvärva sitt hus för ombildninglill bostadsrätt. Sammanfattningsvis vill jag här konstatera att kommunensgrandläggande roll även i detta sammanhang bör vara att stödjabostadskonsumenlerna i deras strävan att lösa sin bostadsfråga. Bostadsrällskommilténhar inte ansett det påkaUat att staten eUer kommunerna skall etablera någrasärskilda insatser för hjälp med ombUdning till bostadsrätt i enskilda fall.Sådana insatser bör ankomma på de etablerade bosladsrältsförelagen eller andrakonsullorgan. Däremot bör kommunerna som ett led i den allmännakonsumentinriklade informationen i bostadsfrågor bl. a. verka för altkunskaperna sprids till allmänheten om för- och nackdelar med olikaupplåldseformer. Befintligt material hos kommunerna som underlag för sådaninformation bör kompletteras med ett allmänt informationsmaterial, som på ellsakligt och lätlillgängligt sätt redovisar hur del går lill vid övergång frånhyresrätt lill bostadsrätt. Detta aUmänna material bör tillhandahållas avbosladsstyrelsen. Jagdelar kommitténs uppfattning. Bosladsstyrelsen har redan inom ramen för sinanuvarande uppgifter ansvar för information om upplåldseformer,hyresutvecklingen och bosladsförvaltning m.m. De förbättrade möjligheterna altövergå tiU bostadsrätt utgör dock nya förhållanden, som styrelsen inle harkunnat planera för. För upprättande av ett informationsmaterial, som börproduceras och distribueras under innevarande år, avser jag därför all i annatsammanhang föreslå regeringen att ställa vissa medel till styrelsensförfogande. 2.3Hyresgästinflytandet vid ombildning till bostadsrätt m. m. 2.3.1Majoritetsregeln vid beslut om fastighetsförvärv : Förombildning lill bostadsrätt skall gälla all hyresgästerna i minst tvåtredjedelar av de lägenheter som är uthyrda i den berörda fastigheten engagerarsig som medlemmar i en bostadsrättsförening och på föreningsstämma beslutar omförvärv av fastigheten. Kommitténsförslag: Överensstämmer med departementsförslaget utom såtillvida att undantaghar gjorts för rikskooperativa bostadsrättsföreningar vid frivilliga förvärv(se belänkandet s. 103-118). 1981/82:169 27 Remissinstanserna:Förslaget har fåll ett mycket positivt mottagande. Några remissinstanser, bl.a. , () ochBostadsföreningarnas (), är dock kritiska mot det av kommitténföreslagna undantaget för rikskooperaliva bostadsrättsföreningar. anserdet orimligt om kommunen eller annan skulle kunna genomdriva en ombildning motde boendes vilja genom all vända sig till en rikskooperaliv organisation. Någraremissinstanser, bl. a. SBC och BR, anser del omotiverat all kräva så mycketsom två tredjedelars majoritet. Skälför departementsförslaget: Jag delar kommitténs uppfattning all en ombildningtill bostadsrätt bör ske på de boendes villkor. Del är framför allt de boendesintressen, önskemål och synpunkter som bör tillgodoses när del är fråga om enövergång från hyresrätt lill bostadsrätt. En ombildning tillbostadsrätt innebär att hyresgästerna på ett heh annat sätt än tidigare lar påsig ell ekonomiskt ansvar för sitt boende. Detta gäller såväl för varje enskildhyresgäst som för hyresgästerna gemensamt. Villkoren för förvärvet avfastigheten är av central betydelse för vad varje hyresgäst skall betala försin bostadsrätt och för bostadsrättsföreningens framtida ekonomi. Enligt minmening bör därför ell köp inle få äga rum om inle hyresgästerna får delta ibeslutet. Del är i släUel angelägel all faslig-helsägaren och hyresgästerna somjämbördiga parter kan diskutera köpet och komma överens om de villkor som ärrimliga med beaktande av olika faktorer som påverkar fastighetens värde. Härvidär del givelvis av särskild betydelse att hyresgästerna får kännedom omfastighetens skick och underhåUsslandard saml om drift- och kapitalkostnader. Dennu gällande bostadsrällslagen kom till under ell skede dåövergångar frän hyresrätt till bostadsrätt inte var särskilt vanliga. I flerahänseenden är lagen därför präglad av förhållandena vid nyproduktion avbostäder som skall upplåtas med bostadsrätt. Vid nyproduktion bildasbostadsrättsföreningen nästan undantagslöst av någon annan än de blivandebosladsrältshavarna, exempelvis ell byggnadsföretag eller någon av derikskooperativa organisationerna HSB eller . Del har mot bakgrund avförhållandena vid nyproduktion ansetts vara nödvändigt att bostadsrällslagentillförsäkrar föreningsbildaren del avgörande inflytandet i föreningensinledningsskede. Denu åsyftade bestämmelserna i bosladsrättslagen är emellertid i och för sig tiUämpligaäven vid föreningsbildningar som sker vid övergång från hyresrätt lillbostadsrätt. Detta medför alt det är möjligt all bilda en bostadsrättsföreningmed syfte att ombilda en hyresfastighet ulan alt vare sig styrelseledamötereller övriga medlemmar är bosatta i fastigheten. Som framgår av kommitténsbetänkande tillämpas denna teknik både när fastighetsägaren själv bildar enbostadsrättsförening och då de rikskooperativa organisationerna står förföreningsbildningen. 1981/82:169 28 medlemmaroch upplåtelse av bostadsrätt sker som ett sista led i ombild-ningsprocedurenkan faslighelsförvärvel och de andra åtgärder som hänger samman medombildningen genomföras helt ulan insyn från de boende. Pågrundval av ell delbetänkande av kommittén har 2 § bostadsrällslagen ändratsmed ikraftträdande den . Ändringen innebär att lägenheter som äruthyrda i princip inte skall få upplåtas med bostadsrätt så längehyresförhållandet beslår. Härigenom bevaras besittningsskydd och bylesrätl förde hyresgäster som väljer att bo kvar med hyresrätt. Även om denna lagändringmotverkar tillkomsten av sådana faslighels-ägarbildade bostadsrättsföreningar ivilka hyresgästerna saknar inflytande, är det enligt min mening angeläget attytterligare åtgärder vidtas för all öka hyresgästernas inflytande. Jaganser på grund av det anförda att de boendes inflytande överombild-ningsprocessen bör garanteras genom en majorilelsregd. Härvid är del somkommittén framhåller inte tillräckligt all en majoritet av hyresgästernasamtycker lill ombildningen. 1 överensstämmelse med kommilléförslagel börmajoritelsregeln också innebära all en viss majoritet av hyresgästerna skallsom medlemmar i bostadsrättsföreningen besluta om det fastighets-förvärv sombehövs för ombildningen. Förvärv som inle uppnår den föreskrivna majoritetenbör inle få genomföras. Med hänsyn lill den storabetydelse som en ombildning till bostadsrätt får för de boende i fastigheten ärdel angelägel att så mänga som möjligt av dem deltar i beslutet. Om en starkmajoritet av hyresgästerna engagerar sig underlättas ocksåbostadsrättsföreningens fortsatta verksamhet, bl. a. i ekonomiskt hänseende.Grundtankarna bakom bostadsrättssyslemet främjas också, om så många lägenhetersom möjligt i den berörda fastigheten är upplåtna med bostadsrätt. Demotiv som jag nu har redovisat talar för att del bör krävas en kvalificeradmajoritet av hyresgästerna för beslutet om ombildning och fastighetsförvärv.Jag ansluter mig därför lill kommitténs förslag all beslutet skall fattas avhyresgästerna i minst två tredjedelar av de uthyrda lägenheterna. Mittställningstagande lill majoriletsregdns utformning innebär all jag inte hartagit fasta på ett förslag av all knyta an lill någon av de mindrelångtgående majoritetsregler som redan finns i vissa skattedier lånesammanhang(se belänkandet s. 110-111). I stället är del enligt min mening naturligt attdet i lämpligt sammanhang övervägs i vad mån dessa majorilelsregler, som ärutformade i anvisningar från resp. bosladsstyrelsen, kananpassas lill den nu föreslagna majoritets-regeln. Endasthyresgäster som hyr sin lägenhet direkt av värden bör räknas med vidtillämpning av den nu föreslagna majoritelsregeln. Andrahands-hyresgästerna böralltså lämnas utanför. Prop.1981/82:169 29 så alt när flera hyresgäster hyr gemensamt samtligahyresgäster i lägenheten måste biträda beslutet för alt deras lägenhet skallräknas med. Vid tillämpning av majoritelsregeln bör hänsyn tas inlebara lill bostadslägenheter även till lokaler. Begreppet lägenhet avseralltså här liksom i andra sammanhang även lokaler. Undanlag bör dock göras förgarage, lager och andra lägenheter som i första hand används somförva-ringsutrymme. Del kan i många fall även vara värdefullt alt innehavarnaav lokaler stöder en ombildning genom alt själva förvärva bostadsrätt. Som kommit tén framhåller bör dock inte något hinder ställas upp för föreningen all vägra lokalhyresgäsler medlemskap, om föreningen av ekonomiska eller andra skäl anser att innehavare av lokaler bör kvarstå som byjesgäsler hos föreningen (se vidare avsnitt 2.3.3). Jag kommer all senare ta upp frågan om majoriletsregdnstillämpning när bostadsrättsföreningen förvärvar fasligheten genom alt anta ells. k. hembud av fastighetsägaren (se avsnitt 2.4.5). Jag vill emellertid redannu förulskicka all jag anser att majoritelsregeln bör gälla även vid sådanaförvärv. Kommittén har föreslagit all bostadsrättsföreningar inomde rikskooperaliva organisationerna HSB och skall undantas fråntillämpning av majoritelsregeln. Undanlaget avser frivilliga förvärv mendäremot inle de berörda förvärven som sker genom att ell hembud antas. Kommittén har som motiv för det föreslagna undanlagetframhållit alt de rikskooperativa organisationerna alltid förhandlar omvUlkoren för fastig-helsförvärvel med den fastighetsägare som vill sälja sin fastighet.Detta medför att priset i regel bestäms på samma sätt som för hyresfastigheteri allmänhet. De ekonomiska villkoren vid faslighelsförvärvel och vidbo-sladsrätlsupplåtelserna har enligt kommittén kunnat avpassas så att boendekostnadernaför hyresgästerna inle har påverkals i negaliv riktning. Anslutningen harhärigenom oftast blivit hög. Den kooperativa grundtanken ligger också inbyggdi systemet och organisationerna har enligt kommittén alla möjligheter attunder ombildningsprocessen lämna de boende en tillfredsställande information omövergången. Mot bakgrund bl. a. av del anförda anser kommittén all derikskooperaliva företagens teknik för ombildning vid egna initiativ tillfastigheisförvärv i huvudsak fungerar bra och all den ger möjligheter till ettlillfredsslällande inflytande för hyresgästerna. Jag ansluter mig i allt väsentligt lill den bedömning somkommittén har gjort beträffande de ombildningar som har genomförts på initiativav de rikskooperativa organisalionema. Ändå anser jag att del kan ifrågasättasom del undanlag från majoritelsregeln som kommittén har föreslagit för dessaorganisationer är lämpligt. När en riksorganisation lar initiativ lill enföreningsbildning består föreningens styrelse och medlemmar ursprungligen avpersoner som har 1981/82:169 30 Först när faslighelsförvärvel är klart och bosladsrätlernaupplåts till hyresgästerna blir dessa medlemmar i föreningen. Hyresgästernasaknar därför ell direkt inflytande över ombildningsprocessen. Enligtmin mening är del svårt alt försvara alt vissa bostadsrättsföreningar skullesärbehandlas när del gäller en så viktig fråga som möjligheterna för de boendeall deha i besluten när del är aktueUt med en ombildning lill bostadsrätt. Jaganser därför all majoritelsregeln bör gälla även när bildandel av enbostadsrättsförening och fastighetsförvärvel sker på initiativ av derikskooperativa organisationerna. Vadjag nu har anfört innebär inle alt det föreligger några hinder för derikskooperativa organisalionema alt liksom f. n. själva la initiativ lill enombildning genom att förvärva hyresfastigheter. Del är tvärtom min förhoppningatt en ökad omvandling lill bostadsrätt kan ske genom sådana inhiativ.SkUlnaden gentemot nuvarande ordning blir alt bostadsrättsföreningensfastigheisförvärv måsle beslutas på föreningsstämma av en kvalificeradmajoritet av hyresgästerna och all hyresgästerna aktivt engageras redan pådetta stadium. JagvUl också understryka att de rikskooperativa organisationerna givelvis är isin fulla rätt att för sin medverkan vid en ombildning ställa upp sådanavillkor med avseende på förvaltningen av bostadsrättsföreningen och olikaformer av samverkan m. m. som är betingade av grandvalarna för denrikskooperaliva verksamheten. 2.3.2Skyldighet att teckna bostadsrätt Departementsförslaget;En bostadsrättsförening skall i sina stadgar kunna föreskriva alt dehyresgäster som biträder ett beslut om förvärv av en hyresfastighet förombildning till bostadsrätt skall vara skyldiga alt teckna bostadsrätt tillsina lägenheter. Kommitténsförslag: Överensstämmer med departementsförslaget (se betänkandet s. 115-117). Remissinstanserna:Förslaget har tillstyrkts eller lämnats utan erinran av alla remissinstanserutom . Enligt samfundet är risken uppenbar för allenskilda hyresgäster inle tillräckligt klart inser de personliga konsekvensernaav all biträda ell förvärvsbeslul. Samfundet anser del dock angelägel allmöjlighet till förhandsavtal införs. Skälför departementsförslaget: Enligt bostadsrällslagen får upplåtelse avbostadsrätt ske bara i viss närmare angiven ordning. Av bestämmelserna följeratt det, utom när det gäller lokaler, inte är möjligt att sluta bindandeförhandsavlal om upplåtelse av bostadsrätt öch all la upp förskott. Motivettill dessa regler, som har tillkommit mot bakgrund av förhållandena vid 1981/82:169 31 nyproduktion,har framför allt varit del förhållandel alt de som betalar förskoll inleomedelbart antas som medlemmar i föreningen och kan kommaatt stå utanför denna. Trots betalning och utfästelse att senare tecknabostadsrätt kan de förskollsbelalande alltså inte påverka föreningensverksamhet (se prop. 1971:12 s. 79-82). Enligtmin mening är del angelägel alt bostadsrällslagen anpassas lill situationen vidombildning så att de hyresgäster som förklarar att de vill gå över lillbostadsrätt också har skyldighet all teckna bostadsrätt när bostadsrättsföreningenhar förvärvat fastigheten och upplåtelse av bostadsrätt kan ske. Det nugällande förbudet mot förhandsavtal bör alltså modifieras så alt någon form avbundenhet kan åstadkommas redan innan det är möjligt att upplåtabostadsrätterna. Denmajorilelsregd som jag redan har föreslagit innebär all det är hyresgästernasjälva som skall besluta om en ombildning. Varje hyresgäst har alltså all laställning lill om han vill gå över lill bostadsrätt eller förbli hyresgäst. Somjag kommer all närmare utveckla senare (se avsnitt 2.3.4) kommer hyresgästernaatt ha ett gott underlag för sill ställningstagande i den ekonomiska planen. Medhänsyn till vad jag nu har sagt kan del inte anses oskäligt all de hyresgästersom biträder ett beslut om förvärv av hyresfastigheten också blir skyldiga altteckna bostadsrätt. En annan ordning skulle dessutom kunna äventyrabostadsrättsföreningens ekonomi och ändra de ekonomiska förutsättningarna fördem som förvärvar bostadsrätt. Jagförordnar aUlså på grund av del anförda att en bostadsrättsförening i sinastadgar skall kunna föreskriva alt de hyresgäster som biträder ett beslut omförvärv av en hyresfastighet skall vara skyldiga att teckna bostadsrätt. Dennaskyldighet för hyresgästerna bör givelvis motsvaras av en skyldighet förföreningen alt upplåta bostadsrätt. Medden nu föreslagna ordningen behövs det inte några särskilda avtal med varjehyresgäst. Sådana avtal är enhgt min mening inle heller påkallade avrättssäkerhetsskäl. Jagvill också framhålla att jag inle anser det lämpligt all generellt öppna enmöjlighet till förhandsavlal vid ombildning utan nuvarande förbud motförhandsavlal och förskott bör fortfarande gälla med den förändring som följerav vad jag nu har föreslagit. Detillskott som bostadsrättsföreningen behöver från de hyresgäster som hardeltagit i ombildningsbeslulel bör inte betecknas som förskott utan som vanligalån. Som kommittén framhåller kan det härvid exempelvis vara lämpligt att ilånevillkoren ange att lånet förfaller lill betalning, om skyldigheten attteckna bostadsrätt upphör. Dennu förordade skyldigheten för hyresgästerna att teckna bostadsrätt böremellertid inte vara ovillkorlig utan bör förses med vissa undantag. Föralt tillgodose bosladsrällshavarnas intresse av alt inle drabbas av väsentligtskärpta ekonomiska förpliktelser gäller f. n. enligt 23 § bostads- 1981/82:169 32 rättslägenall en bostadsrättshavare vid en väsentlig avgiftshöjning efter uppsägning fårfrånlräda bostadsrätten, om del inle är obilligl mot föreningen eller dessmedlemmar. Det kan vara fråga om både grundavgift och årsavgift. Uppsägningenskall ske från del bosladsrätlshavaren fick kännedom omavgiftshöjningen. Enligtmin mening bör en hyresgäst ha motsvarande.möjlighet all bli fri från från enskyldighet all teckna bostadsrätt vid ombildning. Innehållet i den ekonomiskaplanen och de föratsättningar under vilka hyresgästen har biträtt beslutet omförvärv av fastigheten bör vara väsentliga vid bedömningen. Om hyresgästen pågrundval av uppgifterna i den ekonomiska planen har kunnat förutse avgiflsökningeneller själv har varit med om all besluta denna, bör han normall inle kunna blifri från sin skyldighet. Ytterligareett undantag är enligt min mening motiverat. Hyresgästens skyldighet all tecknabostadsrätt bör inle inverka på hyresrätten fram till dess upplåtelse avbostadsrätt sker. Hyresgästen bör alltså ha möjlighet all säga upp sitt avtalför avflyttning och bör då bli fri från skyldigheten alt teckna bostadsrätt.Även hyresvärden kan ha anledning all säga upp hyresgästen exempelvis på grundav bristande betalning av hyran. I denna situation bör intebostadsrättsföreningen vara skyldig all upplåta bostadsrätt. Omhyresförhållandet upphör bör alltså även skyldigheten alt teckna resp. upplåtabostadsrätt upphöra. Det torde i allmänhet inle möta några svårigheter förföreningen att finna någon annan som vill teckna bostadsrätt lUI den ledigalägenheten. Annorlundaär situationen när hyresgästen vill utnyttja sin rätt all byta eller alt påannat sätt överlåta hyresrätten. Resultatet blir här inte alt hyresförhållandetupphör utan all en ny hyresgäst övertar hyresrätten med sedvanligtbeshlningsskydd. Enligt min mening är del inle lämpligt all begränsa denursprangliga hyresgästens rättigheter all överiåta hyresrätten. Däremot börhyresvärden som vUlkor för en överlåtelse får kräva att den tillträdandehyresgästen övertar skyldigheten att teckna bostadsrätt.