prop · G503209 · 1981-12-31 00:00:00 — Som exempel kan nämnas att vid en höjning av avgiften med per kg tillförs regleringsekonomin ca . Enökning av fodermedelsavgiftema av här nämnda skäl bör ej få påverka konsumentpriserna. En sådan avgiftshöjning kan dock återverka på fodermedel utanför regleringen. Det ankommer pä JN att bestämmaavgifternas storlek inom det bemyndigande som ges av regeringen. 6.3.4 Införande av en övre åldersgräns pä 65 är för erhållande av leveranstillägg på mjölk Leveranstillägget på mjölk ingår i den s k låginkomstsatsningen inom jordbruket.Farhågorna för en bristande balans på mjölk-området medför att det nu finns mindre skäl än tidigare att särskilt stimulera mjölkproduktionen. Därför föreslås att leveranstillägget på mjölk tas bort för jordbrukare fr o m . Härvidfrigörs ca av budgetmedel, vilkaav parterna har förutsatts få användas för föreslagna produktionsanpassningsåtgärder m m. 6.3.5 Ersättning till producenter för att upphöra med mjölkproduktion före uppnådd pensionsålder Åtgärden, som har karaktär av deltidspensionering, avser attge möjligheter för mjölkproducenter mellan 60 och 65 är att minska sin arbetsinsats. Åtgärden kan finansieras avregleringsmedel eller av medel som frigörs genom att leveranstillägget pä mjölk föreslås upphöra. Avtalsvillkoren bör fastställas av JN och avtal träffas mellan mejeriföretagen ooh producenterna. Denna åtgärd kan kombineras med enslaktpremie på mjölkkor. 1981/82:209 68 6.3.6 Tvåprissystem för mjölk Åtgärden innebär att mjölk utöver en viss bestämd kvantitet, t ex föregående års produktion, betalas med ett lägre avräkningspris. Utgångspunkten bör vara att ett lägre utjämningsbidrag utgår för överskjutande kvantiteter. JN föreslår i samförstånd med delegationerna att denbemyndigas att vid behov få tillämpa ett sädant system . 6.3.7 Minskad nötköttsproduktiongenom slaktpremier för kvigkalvar Åtgärden syftar främst till att minska nötköttsproduktionen och innebär att rekryteringsprocenten inom mjölkproduktionen sänks. Åtgärden genomförs genom att slakten av kvigkalvarökar. Detta minskar slakten avkvigor och unga kor. För attstimulera sädan slakt kan en av regleringsmedelfinansierad slaktpremie på kvigkalvarinföras. Det smkommer på nämnden att beslutna i denna fråga. 6.3.8 Slaktpremier för smågrisar Smågrisslaktär ett effektivt sätt att snabbt begränsa fläskproduktionen. Ett av problemenmed en smågrisslakt är att det är svårt att finna avsättning för ett större antal slaktkroppar av smågris. Slaktkroppama får därigenom ett lågt marknadsvärde ooh ersättningen för i produktionen nedlagda kostnaderblir låg. En utslaktningspremie är en förutsättning för att smågrisslakt skall kunna genomföras. Premien kan betalas avregleringsmedel eller av de medel som frigörs genom att stödet till smågrisproduktionenföresläs upppphöra. 1981/82:209 69 Smågrisslaktbör endast sättas ln i en akut situation då man snabbt vill minska ett överskott. Åtgärden bör i så fall i första hand sättas in så att den får effekt dä överskotten normalt är störst. Det ankommer på JN att besluta i denna fräga. 6.3-9 Slaktpremier för dräktiga suggor Slakt av dräktiga suggor ärliksom slakt av smågrisar ett effektivt sätt att snabbt begränsa produktionen. Jämfört med smågrisslakt är slakt av dräktiga suggor att föredra, dä den ger ett bättre utbyte för insatta resurser. Åtgärden, som kan beslutas av JN, kanfinansieras av reglerings-medel eller av medel som frigörs genom att stödet till smågris-produktionen föreslås upphöra. 6.3.10 Borttagande av stödet till smägrisproduktionen Stödettill smägrisproduktionen är en del av låginkomstsats-ninren inomjordbruket. Stöd lämnas f n med .100 kr per sugga upp till19 suggor. Ett borttagande av stödet Innebär en minskad stimulans attproducera smågrisar. Stödet föreslås borttaget fr o m /83. Härvid frigörs ca av budgetmedel, vilkamedel av parterna förutsatts få användas för föreslagna produktionsanpassningsåtgärder mm. 6.3.11 Betalning för tomma stallplatser för slaktsvin Enighet råder om att inte f n införa nägot system med betalning för tomma stallplatser. Lantbrukarnasförhandlingsdelegation anser dock attfrågan bör kunna aktualiseras under denkommande prisregleringsperioden. 1981/82:209 70 6.3.12 Genomförande av åtgärderna Förvissa av åtgärderna har förslag lämnats om när de bör införas. För övriga åtgärder är det inte möjligt att nu lämna ett detaljerat förslag till vid vilken tidpunkteller i vilken ordning eller omfattning åtgärdemabör sättas in. JN bör i förekommande fall få bemyndigande av regeringen attbesluta om det närmare genomförandet av erforderliga åtgärder. De överläggande parterna är ense om att föreslå regeringen att JN bemyndigas införa en handelsgödselavgift. Förslag till lag wn ändring av lagen (1967:340) omprisreglering på jordbrukets område bifogas (bilaga 1). Avsikten är att fr o m ta ut avgift som motsvarar oa 7 > av försäljningspriserna på i princip alla handelsgödselmedel. Avgifternas storlekavses bli omprövad . Återbäring bör ske till näringar som ligger utanför jordbruksprisregleringen, t exskogs- och trädgårdsnäringarna. Avgifter av här nämnd storleksordning beräknas ge en intäkt för den andel som används inom jordbruket av ca 110 Mkrper år. Dessa medel bör få användas inom regleringsekonomin oohkommer därmed jordbruket som kollektiv tillgodo. Kostnadsökningen på grund av avgiften skall därför inte få belasta konsumentpriserna på livsmedel. JN bör få ansvara för den närmare utformningen samt administrationenav dessa avgifter. 1981/82:209 71 Ledamoten i konsumentdelegationen har anmält en avvikande uppfattning när det gällerpå vilket sätt handelsgödselavgiftenskall användas ooh anser att avgiften är en skatt, däranvändningen av medlen får förutsättningslöstbestämmas av regering och riksdag. Ledamoten i konsumentdelegationen har anfört följande: Avtalet innehåller förslagtill en rad uppräknade åtgärder somsyftar till att stimulera konsumtionen och begränsa produktionen. I förhandlingsarbetethar en handelsgödselavgift diskuterats, därför att enviss höjd på denna skulle kunna ha en produktionsbegränsande effekt. Av denna anledning skulle avgiftenkunna accepteras . I uppgörelsenmellan jordbruksnämnden. Lantbrukarnas och konsumentdelegationen föreslås en avgiftutan någon som helst motivering. Minuppfattning är att handelsgödselavgiften därigenomblir ett medel att förstärka Svensk Spannmålshandels ekonomi och att avtaletnu bidrar till att införa ytterligare en punktskatt. Minprincipiella uppfattning är att man bör undvika avgifter på näringslivets produktionsmedel. 8 RÄNTE- OCH ETABLERINGSSTÖD Samråd har i dessa frågor ägt rum medlantbruksstyrelsen som också förutsätts få administrera ränte-och etableringsstöden. Lantbruksstyrelsen avser attefter samråd med JN senare inkomma med förslag an den närmareutformningen av stöden. 8.1 Avve£kl.ing_av tiuarand£ Wl.lfäHiga räntesöc[ Nuvarande räntestöd utgår enligtfattade beslut t o m (förordning 1980:604). Många av de företag som erhållit räntestöd skulle fåbetydande svårigheter till överlevnad om 1981/82:209 72 För att undvika denna effekt harparterna enats om att föreslå en förlängning av stödet t o m stödet successivt avvecklas. Återbetalda medel förutsätts återgå till jordbruksprisregleringen. 1982: Räntestöd utgår för den del av räntan pä stödgrundandeskuld som överstiger 11 { och i övrigt enligt nu gällande bestämmelser. 1983: Räntestöd till företag som har etablerat eller investeratunder perioden utgår för den del av räntan pä stödgrundande skuld som överstiger . Räntestöd till företag som har etablerat eller investeratunder perioden utgår för den del av räntan på stödgrundande skuld som överstiger 11 J. 1984: Räntestöd till företag som har etablerat eller investeratunder perioden utgär för den del av räntan pä stödgrundande skuld som överstiger 12 $. Räntestöd till företag som har etablerat eller investerat under perioden1978-80 utgår för den del av räntan pä stödgrundande skuld som överstiger 11,5 i. 1985: Räntestöd till företag som har etablerat eller investeratunder perloden utgår ej. Ränstestöd till företsig som har etablerat eller investeratunder perioden utgår för den del av räntan pä stödgrundande skuld som överstiger . 1981/82:209 73 De företag som har etablerat eller investerat ooh 1980 kommer att få räntestöd under sammanlagt fem är. Företag som etablerat ellerinvesterat 1978-79 kommer att fä stöd under sex är. För alla företag gäller att de under sista stöd-året får räntestöd för den del av räntan som överstiger . Medelsbehovet kan vid nuvarande räntenivå, diskonto 10 K, beräknas till: Med det ränteläge som f n råder krävs ett stort eget kapital för att kunna etablera sig somlantbrukare. Denna situation medför att överlåtelser i många fall stoppas eller fördröjs. För att underlätta etablering för lantbrukare, utan ett stort eget kapital,har parterna enats om att förslå att ett etablerlngsstöd införs. Etableringsstödet är tänkt att reducera räntekostnaderna i företaget till en nivå som ett lantbruk kan bära vid en rimlig egenkapitalinsats. Stödet föresläs utgä med ett belopp motsvarande dendel av räntekostnaden som överstiger en viss räntenivå. Stödet avses utgå i full omfattning för att sedan trappas av under de treföljande åren. Fr o m år nio bör inget stöd utgå. innebär detta att företaget får bära en räntekostnad motsvarande av den stödgrundande kapitalskulden. Stödet bör sedan trappas av genom att dennaräntesats successivt höjs. Räntesubventionen avses öka med stigande låneränta och minskas med sjunkande för att helt upphöra om låneräntan sjunker till 10 $. 1981/82:209 74 Stödetavses utgå i form av lån. Efter stödperiodens slut bör den del av länet avskrivas som avser stöd till inventarier. Räntelän till fastighetsköp bör vara återbetalningspliktiga och vidperlodens slut eller senare placeras som hypotekslån med statsgaranti. Detta innebär att medel då återförs till systemet och ytterst tillregleringsekonomin. Stödetsavskrivningsdel går till den del av kapitalet i ett företag som har relativt kortvaraktighet ooh ej blir föremål för en värdetillväxt. Aterbetalningsdelen däremot avser ett kapital med lång varaktighet och som vid normalinflations- ooh marknadsutveckling ökar i värde. Etableringsstödet bör omfatta etableringar som gjorts även . Medelsåtgång vid nuvarande räntenivå, diskonto 10 $, beräknas 1982/83 30 1983/84 45 9 ADHINISTRATIONKOSTNADER FÖR FÖRESLAGNA ÅTGÄRDER Ett genomförande av de åtgärder som föreslagits i avsnitt 6-8 kommertotalt sett att innebäraett administrativt merarbete för JN, lantbruksstyrelsen och lantbruksnämnderna. Parterna är ense om att en förutsättning för att åtgärderna skall kunna genomföras är att ökade administrativa kostnader fär täckas med prisregleringsmedel . Prop.1981/82:209 75 10 AVBYTARVERKSAMHET, SOCIALFÖRSÄKRINGSSKYDD, FÖRETAGSHÄLSOVÅRD OCH ANNAN LÅGINKOMSTSATSNING För låginkomstsatsning m m inomjordbruket har för /82 anvisats med följande fördelning. Leveranstillägg för mjölk 135 Eventuella besparingar eller överskridanden beträffande beloppen för leveranstillägg och smågrisstöd skall enligt gällande bestämmelser tillföras resp avgå från beloppet för avbytarverksamhet . JN skall /82 från anslagsposten ställa till lantbruksstyrelsensförfogande för tillfälligt räntestöd till jordbruksföretag samt för administration härav. Härutöver disponerar räntestöd /82 återstående medel /81 samt anvisat från anslagsposten Ersättning till följd av livsmedelssubventioner m m. JN har i anslagsframställningen /83, under antagandet attinga förändringar av systemet för räntestödet skulle ske, beräknat kostnaderna för det tillfälliga räntestödet /83 till . Nämnden föreslog att detta belopp under1982/83 i sin helhet anvisas under förevarande anslagspost, varvid anslagsposten Ersättning till följd av livsmedelssubventioner m mskulle kunna minskas med . 1981/82:209 76 har sålundai anslagsframställningen för /83 föreslagit att anvisas till låginkomstsatsning m m. föreslagetborttagande av stödet till smågrisproduoenter och införande av en övre åldersgräns för erhållande av leveranstillägg på mjölk innebär att medelsbehovet minskar med ca35 Mkr. För dettillfälliga räntestödet har, säsom nämnts, i anslagsframställningen för /83 tagits upp en kostnadav . Med nu föreslagna förändringar och med nu gällande räntenivå (dvs ett diskonto pä 10 J) beräknas kostnaderna till ca 55 Mkr.Detta innebär att för /83 endast mottidigare föreslaigna föreslås bli överförda från anslagsposten Ersättning till följd av livsmedelssubventioner m mtill anslagsposten Låginkomstsatsningm m. De föreslagnaförändringarna innebär ett totalt beräknat medelsbehov för låginkomstsatsningar m m 1982/83 av435 Mkr. Härvid har parterna förutsatt att de ea , somsparas genom att vissa stödåtgärder bortfaller, får användas för föreslagna produktionsanpassningsåtgärder inom främst fläsk- och mjölkproduktionen. För låginkomstsatsning m m inomjordbruket bör för /83 anvisas enligtföljande. Leveranstillägg för mjölk 120 Produktionsanpassningsåtgärder m m 35 1981/82:209 77 Liksom tidigare bör eventuella besparingar eller överskridanden av beloppet för leveranstillägg tillföras resp resp avgå från beloppet för avbytarverksamhet. Dessutom bör eventuella överblivna medel som avsatts för produktionsanpassningsåtgärder m m få användas för övriga ändamål inom låginkomstsatsningen. 11 PRISREGLERINGEN PA OLIKA PRODUKTER 11.1 Tillve£kning£avgiften £å_e£sättnngs£r£dukte£ £ö£ g£ädd£ Påmarknaden har introducerats ett flytande ersättningsmedel för vispgrädde baserat pä vegetabiliskt fett. Produkten är f n med stöd av 7 § k) lagen (1967:340) omprisreglering påjordbrukets område belagd med entillverkningsavgift av /kg. Avgifterna för ersättningsmedel av denna typ har varitoförändrade . För attuppnå en lämplig avvägning i priserna mellan vispgrädde och den nya produkten harparterna bedömt att den nuvarande avgiftsbeläggningen inte är tillräcklig. Vid nuvarande prisför-hällanden torde en avgift av ca /kg erfordras för att nå detta syfte. JN bör därför få bemyndigande att fr o m den 1 juli1982 fä ta ut en högsta avgift om /kg. Ett sådant bemyndigande koBimer JN attutnyttja för att vid regelutlösningen per fastställa en avgift som med hänsyn till förändringar i gräddpriser och ändrad prisnivå på vegetabilisk olja ger en lämplig balanspunkt i priset för de tvä produkterna. Avgiften bör stå fast . Omprövning av avgiftens storlek bör ske vid varje regelutlösning, varvid konkurrensläget bör beaktas på i princip liknande sätt som f n sker för smör och margarin. Prop.1981/82:209 78 '11.2 AvlöMng£v_0j8_ö£e£ eMte£ing_vid_lev£ran£ avjnjökoch_g£ädde £ k sälJfä£dga enhete£' Parterna är nu ense omatt den särskilda debitering med per liter resp förpackning som enligt statsmakternas beslut (prop 1971:116, JoU1971:43, rskr 1971:225) fär ske vid leverans av s k säljfärdigaenheter (rullpall etc) för mjölk, filmjölk och grädde bör slopas. Istället kommer den s k leveransavgiftenatt höjas i motsvarande mån. Prop.1981/82:209 79 Som inledningsvis framförtshar regeringen uppdragit åt JN att närmare överväga och framläggaförslag om användningen av införselavgiftsmedleninom och utom fördelningsplanen. JN har påbörjat ett sådantarbete och kommer senare att lämna förslag om användningen.För /83 föreslås dock att medlen fär tas i anspråk enligt tillämpade principer. 12.1 n f örsela vgi f t smed£l_m_m_f ör_ ISOi/81 JN har i skrivelse beräknat de disponibla inkomsterna av införselavgifter till finansiering av fördelningsplanen och ändamål utanför fördelningsplanenför /81 till ca \ varav för fodermedel. - Införselavgifter(undantag se nedan) netto, dvs minus restltutioner m m (1980/81 = ). - Räntor frän 1981. - Införselavgifter försookerregleringsvaror, brödsäd och vissa livsmedelsindustriprodukter. - Fettvaruavgiftersom tillförts . - Minskningar i inflytande avgiftsmedel som föranleds av att införselavgiften 1 vissa fall, t ex för ost, har sänktsav marknadsmässiga skäl (bl a genom nedsättning av avgiften för visst parti). - Återbetalningav marknadsmässiga skäl av införselavgifterpä styokningsdetaljer avkött ooh fläsk samt av införselavgifter på ost. Dessa återbetalningar redovisas bland posterna under rubriken ändamål utanför fördelningsplanen och uppgick /81 till . 1981/82:209 80 De definitiva inkomsterna av införselavgifter (minus återbetalning m m) utgjorde totalt791,2 (678,3) Mkr, varav 572,3 (538,6) Mkr till finansiering av fördelningsplanen och ändamål utanför fördelningsplanen. Införselavgifter för fodermedel, som ingår i nämnda belopp, utgjorde 190,4 (160,8)Mkr. Utöver nämnda ingär i totalsunnnan införselavgifter för brödsäd med 27,8 (13,7) Mkr, vilka enligtgällande regler har överförts till regleringsföreningen spannmålshandel för s k utbyteshandel. Vidare ingår fettvaruavgifter med 180,7(116,1) Mkr. Dessa hänför sig till av statsmakternabeslutad avgiftshöjning och har enligt gällande regler överförts till regleringsföreningen (soi). I totalsumman ingår även införselavgifter pä vissa livsmedelsindustriprodukter (biandvaror).Dessa uppgick till 10,4 (9,9) Mkr och har fördelats i förhällande till utbetalda exportbidrag.Således har till regleringsföreningarna Svensk Ägghandel, och Sverigespotatisintressenter överförts resp 2,1 (2,4), 4,0 (4,6), och2,7 (2,1) Mkr. Vidare har av införselavgifter förbiandvaror 1,6 (0,7) Mkr avseende fettvaror fördelats i enlighet med gällande regler för disposition av fett-varuavglftsmedel,varvid således den del som hänför sig till av statsmakternabeslutad avgiftshöjning överförts till . 1 Siffror inom parentes avser belopp 1979/80. 1981/82:209 81 Av nedanståendesammanställning framgär de förfördelning disponibla avgiftsmedlen för de olika varuslagen (efter avdrag för återbetalningm m) för /81. Di£P£nibla_m£d£l_av i.n£örs£lavgift£r_1282/1_ kkr 1980/81 1979/80 Ärterooh bönor (för människoföda) 563 161 Potatis 9 986 8 387 Stärkelse och stärkelseprodukter 8 172 6938 Malt 3 474 2 789 Sällskapsdjursfoder mm 6 392 8 547 Fettråvaror och fettvaror 52 2681 35 1)17 Mjölk ooh mejeriprodukter 84 205 90 131 Slaktvaror (samt slaktdjur, ej fjäderfä) 204 642 218 765 Äggoch äggprodukter m m 2 535 2 767 Räntor frän föregäende år Summa 572 250 538 648 1 232 968 ./. 2 Ej utnyttjade medel förrabattering av fodersäd samt pris- återbäring till pälsdjursuppfödare. 6 1981/82. Prop.1981/82:209 82 Fördelningsplanenför 1980/81 utgör enligt beslut 267,2 Mkrsamt Inflytande avgifter från fodermedelsimporten. Dessa uppgick till 190,4 (160,8) Mkr. Fördelningsplanen blir därmed 457,6 (428,1) Mkr. För ändamål utanför fördelningsplanen kan således disponeras (572,2-457,6=)114,6 (110,5) Mkr. Av nedanstående samnanställningframgår närmare hur fördelningen till olika ändamål inom jordbruksregleringens ramhar skett. Svensk kötthahdel, utbyteshandel Regionalt kostnadsbidrag, norra Upplysningsverksamhet och utvecklingsarbete Djurhälsovård, kontrollverksamhet m m Stöd till odling av konservärter och andra köksväxter Stödtill odling av bruna bönorStöd till odling av vallväxtfrö Fonden för kollektiva ätgärder inom biodlingen Reserv till förfogande Sunma 457 626 428 1052 Fördelningentill regleringsföreningarna har skett 1 samförstånd med Lantbrukarnas förhandlingsdelegation och konsumentdelegationen. 1 Har tillförts . 2 I beloppet har inräknats som avser ej utnyttjade medel inom fördelningsplanenför rabattering av fodersäd. 1981/82:209 83 De definitiva kostnaderna för ändamål utanför fördejningsplanen uppgick till ca 114,6 (110,5) Mkr med fördelning enligt följandesammanställning. Ändamål H*'£''£ £örd£lning£pla£en 190/[82 kkr 1980/81 1979/80 Utbyteshandel nötkött, Utbyteshandelkött och fläsk Pristilläggfår- och lammkött Svensk matpotatiskontroll ,potatisförädling potatisodlares riksförbundBidrag till bevarande Bidrag tillfraktkostnader för mjölk ooh grädde Prisåterbäring till pälsdjursuppfödare Stödtill odling av vallväxtfrö Fonden för kollektiva åtgärder inom Restitutionav införselavgifter för stycknings- detaljer av kött och fläsk samt av införsel avgifter för ost 6 599 12 299 Stöd till maltproduktionen 2 000 2 000 Summa 114 624 110 543 Dispositionen av införselavgiftsmedelregleringsäret 198O/8I har sammanförts i tabell under avsnitt 12.4. Prop.1981/82:209 84 12.2 nförselavgiftamedel_m_m_för_128/82 För1981/82 kan f n inkomsterna av införselavgifter som går till finansiering av fördelningsplanen och ändamål utanför fördelningsplanen beräknas till oa - därav för fodermedel - enligt nedanstående sammanställning. Preliminärt disponibla medel 1981/82 kkr Ärter och bönor (för människoföda) Mjölk och mejeriprodukter m m Slaktvaror (samt slaktdjur, ej fjäderfä) Sunma införselavgifter exkl fodermedel 1 Se not sid 35. 2 Dessutom beräknas ca inflyta av införselavgifter pä stärkelse till teknisk industri,vilket belopp enligt regerings beslut skall tillföras regleringsföreningen (). Enligt samma regeringsbeslut skall importavgift pä stärkelsederivat tas ut fr o m den 1mars 1982 samt tillföras den för rävarukostnadsutjämningen gemensamma utjämningskassan. Det överskott inom kassan som stärkelsederivat beräknas ge, sedan exportbidrag avräknats mot importavgifter, skall föras till SPI. /62 beräknas något sädant överskott inte uppkomma. 3 Exkl del till . Prop.1981/82:209 85 Fördelningsplanenför 1981/82 utgör enligt beslut 267,2 Mkrsamt inflytande avgifter för fodermedelsimporten, som nämnts beräknade till . Fördelningsplanen blir därmed . Beräkningsmässigt finns sålunda (561,5-467,2=) attanvända för ändamål utanför fördelningsplanen. JN föreslår i samförstånd med delegationerna ooh med utgångspunkt frän det beräknade fördelningsbeloppet följande preliminära fördelningsplan. Denna skiljer sig ivissa avseenden från den plan som redovisades av JN iskrivelse . Fördelningspl_ant9Bt/B2 kkr Regionalt kostnadsbidrag, norra Upplysningsverksamhet ooh utvecklingsarbete m m Djurhälsovård, kontrollverksamhet m m Stöd till odling av konservärter och andra köksväxter Stöd till odling av bruna bönor Stöd till odling av vallväxtfrö Fonden för kollektiva åtgärder inom biodlingen Sverigesexportråd Reserv till förfogande Definitiv fördelningsplan för1981/82 kan fastställas först efter utgången av regleringsåret dä de verkliga inkomsterna av införselavgifter för fodermedel är kända. 1) Kvalitetstillägg för vårvete av skörd. 1981/82:209 86 Medelsbehovet under /62 för sådana ändamål utanför fördelningsplanen som får täckas av införselavgiftsmedel beräknas till ca 1 enlighetmed följande sammanställning. Ändamål_ utan£ö£ £örd£lning£planen 29.8 V8£ kkr Utbyteshandel nötkött, Utbyteshandel kött ooh fläsk Pristillägg får- och lammkött Svensk matpotatiskontroll Sverigespotatisodlares riksförbundBidrag till bevarande Bidrag till fraktkostnader för mjölk och grädde Prisåterbäring till pälsdjursuppfödare Stöd till odling av vallväxtfrö Fonden för kollektiva åtgärder inom biodlingen Restitution avinförselavgifter för styckningsdetaljer av kött ooh fläsk samt av införselavgifter för ost Stöd till maltproduktionen Ovanstående fördelning skiljer sig pä nägra punkter frän de beräkningar som lagts fram i prop1980/81:190. Sålunda har utbyteshandel nötkött minskats med ,utbyteshandel kött och fläsk, som angavs till , tagitsupp med beräknade tillgängliga medel, samtrestitution av införselavgifter ökats med till . Iregleringsbrev angavs att av medel inom fördelningsplanen ooh avmedel utanför fördelningsplanen skulle gä till verksamhet vid Sverigesexportråd rörande främjande av export av högförädlade livsmedel. Bidragen tillSvensk matpotatiskontroll respektive har ökats med 280 kkr respektive 177 kkrdä nämnden tillstyrker tilläggsanslag /62 för lönehöjningar under 198I med dessa belopp(se vidare avsnitt 12.3, s :43). 1981/82:209 87 Beräknadetillgängliga medel går helt åt till ändamål utanför fördelningsplanen. I den män tillgängliga medel blir större än bör överskjutande belopp i första hand få användas till att betala utbyteshandelmed kött och fläsk upp till ett belopp pä .