prop · G503197 · 1981-12-31 00:00:00 — färför statistiken är svåra att fömtse samt att verket förutsätter att det får fillfälleatt yttra sig över utformningen av deklarationsblanketter och liknande frågor.RRV: Syftetmed de i rapporten framlagda förslagen uppges vara att uppmuntra fill arbete,produktiva insatser och sparande samt att motverka spekulation och inflation.Det finns dock inget förslag om uppföljning av skatteförslagets effekter. Dennormala bevakningen av utvecklingen av arbetskraftsutbud, sparande ochinflation genom insamling och bearbetning av statistik kan inte väntas gedirekta svar på, om förändringar i olika avseenden är hänförliga just tilleffekter av skatteförslaget. Skattesystemets styrande effekter på hushållensbeteende är inte kända genom empiriska undersökningar. Det är såledessärskilt angeläget med en uppföljning av en skattereform vars huvudsyfte bl.a.är att påverka hushållens beteende. Även med hänsyn till att förslagen kanpåverka mycket stora delar av befolkningen i flera andra avseenden bör enplanerad uppföljning av reformens effekter komma till stånd. Ombeslut fattas om genomförande av skatteförslagen, fömtsätter RRV därför attbeslut fattas om uppföljning av förslagens effekter. Exempelvisskulle det vara möjligt - genom tilläggsfrågor i statistiska centralbyrånsarbetskraftsundersökningar att studera hur enskilda individer påverkas avskafteförslaget och vilka totala effekter på arbetskraftsutbudet som dettamedför. Idetta sammanhang vill vi ta upp en fråga som har betydelse för sådanaföretagsägare, som avvecklat innehavda aktiebolag med hjälp av 1974 årslagstiftning (SFS 1974:990). I denna lagstiftning finns en särskild bestämmelse(11 §) om att dessa företagare inte får bilda aktiebolag utan att dåriskera att drabbas av skattekonsekvenser. Avvecklingen har skett utan kännedomom den helt nya situation och den helt nya asymmetriska beskattningen avfysiska personer, som skulle inträda om en begränsning av underskottsavdraginförs. Däremot drabbas inte aktiebolag. De som lockats avveckla sinaaktiebolag har därmed betagits den praktiska möjligheten att använda denföretagsform som de anser vara den riktiga i ett sådant läge. Vi hemställerdärför i detta sammanhang att den berörda skatteflyktsklausulen i 1974 årslagstiftning upphävs med omedelbar verkan. Liknandesynpunkter framförs av SHIO Familjeföretagen och . NSDoch SBC anser att övergångstiden för avdragsbegränsningen bör förlängas. 1981/82:197 213 Länsrätternai Malmöhi4s samt anser att avmndningsregeln i 9 § 4mom. lagen om statlig inkomstskatt bör stå kvar. I10 § 1 mom. lagen om statlig inkomstskatt föreslås att i underlag förtilläggsbelopp skall inräknas belopp varmed avdrag medgetts för eget ellermakes underskott i förvärvskälla. Länsstyrelsenutgår från att med begreppet avdrag som medgetts för underskott i förvärvskällaavses endast den del av underskottet som kunnat utnyttjas av den skattskyldigeoch inte hela underskottsavdraget. I praktiken redovisas nämligen helaunderskottsavdraget på deklarationsblanketten, även i de fall dä underskott iförvärvskällan överstiger sam-. Ett förtydligande i dennadel bör därför lämpligen ske. föreslagna lydelsen av 10 § femte stycket lagen om stafiig inkomstskattges bl.a. regler om underskott som hänför sig till ränta på skuld avseendeaktier och andelar i ett fåmansföretag. Imodem lagstiftning undviks nakna substantiv i det vällovliga syftet attåstadkomma en tämligen normal sakprosa. Detta sker ofta genom att ettsubstantiv får föregås av den obestämda artikeln en eller ett. Denna metodtorde sällan leda tiU det missförståndet att artikeln skulle vara ett räkneord. Vadgäller lagsfiftning av förevarande karaktär finns emellertid anledning tillförsiktighet. Denna försiktighet är särskUt påkallad med hänsyn till attobestämd artikel saknas i äldre delar av lagen och även till att den utelämnatspå ett flertal ställen i det nu framlagda lagförslaget. I[10 § 1 mom. femte stycket andra meningen] regleras kvittning av underskott avkapital mot inkomsten av tjänst i den män underskottet hänför sig till ränta påskuld avseende aktier eller andelar i fåmansföretag. Definition av sistnämndabegrepp återfinns i 35 § 1 a mom. sjunde stycket kommunalskattelagen. Som fåmansföretaganses aktiebolag, ekonomisk förening och handelsbolag. Eftersom kvittningssituation,när det gäller handelsbolag, särskilt regleras i föreslagna 10 § 1 mom. femtestycket punkten b) - beroende på den olika utformningen av skattskyldighet m. m.mellan aktiebolag och ekonomisk förening å ena och handelsbolag å andra sidan -bör uttrycket "fåmansföretagellerekonomisk förening". Istycket "av tjänst" stadgas också att underskottet inte fär minskasmed högre belopp än vad den skattskyldige under beskattningsåret uppburit ikontant lön från företaget. ReduceringenskaU alltså ske med den vid taxeringen fastställda inkomsten av tjänst, dockhögst den kontanta lönen från företaget. Promemorianrör sig härvid med två olika begrepp, dels inkomsten av tjänst, som påverkas avandra intäkter, kostnadsersättningar m. m. och 1981/82:197 214 avdragför intäkternas förvärvande, dels den kontanta lönen från företaget. Sistnämndabegrepp bör väl, såvitt länsrätten förstår, ej kunna omfatta mer än vad somkontant uppburits i lön. Andra ersättningar ävensom naturaförmåner o.d. skallsåledes då ej heller ingå i det kvittningsbara beloppet "kontantlön". Länsrätten som inte har nägot direkt förslag till ändring av lagtexten- vill ändå peka på den oklarhet som kan komma att råda i det praktiskataxeringsarbetet. Bestämmelsen, sådan den nu utformats, kommer säkerligen attförorsaka förfrågningar, missförstånd och tvister. Det borde således, enligtlänsrättens mening, ändå övervägas om inte stadgandet kunde förtydligas med ettuttalande av departementschefen om vad som avses med kontant lön. Enligtpromemorian behövs inte en uttrycklig bestämmelse om att kvittningsrätt ej börföreligga om den skattskyldige ej längre innehar några aktier eller andelar iföretaget. Länsrätten delar ej denna bedömning. Lagtexten bör enligtlänsrättens uppfattning i förtydligande syfte kompletteras med en bestämmelseom att kvittning är tillåten endast så länge aktierna eUer andelarna innehas avden skattskyldige eller så länge verksamheten bedrivs av den skattskyldige. Enjämförelse med punkterna a) och b) kan annars lätt leda tiU den misstolkningenatt bestämmelserna under avsnittet "av tjänst" har en annan innebördi nu avsett hänseende än vad reglerna i a) och b) har. 1stycket "av tjänst" talas det ej om att räntan skall avse skuld somhänför sig till förvärv av aktier i aktiebolag eller andelar i ekonomiskförening. Länsrätten ifrågasätter om inte större klarhet vinns om lagtexten försesmed orden "förvärv av" mellan "på skuld avseende" och"aktier eller andelar" samt ordet "den skattskyldiges"införes mellan "på" och "skuld" i samma mening. Närdet gäller kvittningsrätten av underskott av kapital mot inkomst av fastigheteller rörelse bör det ocksä, enligt länsrättens bedömning, i lagtexten underpunkten b) anges "förvärv av" mellan "skuld avseende" och"andelar i ett handelsbolag". Genom dessa förtydliganden kommer detfram att arten av förvärv inte spelar någon roll. Även t. ex. benefika fång(arv, testamente, gåva, bodelning) skall omfattas, blott alla andra fömtsättningarär uppfyllda. Vidare bör det uttryckligen stadgas att kvittnings-utrymmet somavses i kommentaren i promemorian - skall minskas, när delägaren tillförs medelfrån bolaget i samband med att hans insats i bolaget sätts ned. Undantagetsåvitt avser ränta på skuld för aktier eller andelar i fåmansföretag fömtsätteratt räntan hänför sig till skuld som uppkommit i samband med förvärvet och attden skattskyldige innehar aktierna eller andelama. I motsats till utredningenanser att en uttrycklig bestämmelse härom skall tas in ilagtexten för att undvika missförstånd. 10§ 1 mom. sjätte stycket lagen om statlig inkomstskatt Denföreslagna lydelsen "Har den skattskyldige tagit upp värde av bostadsförmån..." bör lämpligen ändras till "Skall den skattskyldige taxerasför värde av bostadsförmån...". Prop.1981/82:197 215 10 §1 mom. åttonde stycket Iförfattningskommentaren (s. 161) fömtsätts det att RSV kommer att utarbetaanvisningar vad gäller räntesatsens storlek och värdet på bilar av olika märkenoch årsmodeller. Enligt60 a § taxeringskungörelsen skall RSV meddela verkstäUighetsföreskrifter tillde skatteförfattningar som anges i I § taxeringslagen. I sistnämnda lagrumnämns kommunalskattelagen och lagarna om statlig inkomstskatt och statligförmögenhetsskatt. VadRSV i enlighet med promemorian skall utarbeta kan inte anses utgöra rena verkställighetsföreskrifter,utan innebär en sådan utfyllnad av en lagregel att ett särskUt bemyndigandedärom krävs. Som exempel pä andra fall av bemyndiganden i nu aktueUt hänseendekan nämnas förordningen (1978:23) med bemyndigande för attmeddela föreskrifter för värdering av bilförmån och förordningen (1981:345)med bemyndigande för att meddela föreskrifter för beräkningav avdrag för bilresor. Sammasynpunkter i fråga om 10 § I mom. sjätte stycket framförs av länsrätten iGöteborgs och län samt Föreningen . ]1 § I mom. fjärde stycket lagen om statlig inkomstskatt Förslaget innebär attav makars B-inkomster . skall avräknas i första hand hos den make som lägsta B-inkomsten. Det förekommer att makar har lika stora B-inkomster.Hur avräkning skaU ske i dessa fall bör göras klart. 11 §1 mom. femte stycket Härstadgas i andra meningen att även räntetillägg skall utgöra B-inkomst, ominkomst av förvärvskällan utgör B-inkomst. I författningskommentaren (s. 164)sägs att i vissa fall kan ett sädant tillägg avse en förvärvskälla som lämnarunderskott. I så fall måste alltså bedömas om ett överskott skulle ha utgjortA- eUer B-inkomst. Ensådan bedömning är ett helt nytt inslag i den redan nu invecklade A-B-inkomstproblematiken.Den måste göras av taxeringsnämnderna "vid sidan om" den egentligataxeringen. Deräntetillägg det är fråga om är - räntetillägg för bostadsförmånoch - räntetillägg på gmnd av privatutnyttjande av bil, båt eller liknande tillgäng. Dessaräntetillägg torde i regel härröra från förvärvskällor där överskott utgörA-inkomst. Vidare torde det oftast inte vara fråga om några större fillägg, bl.a. med hänsyn tUl den reducering som skall ske enligt 10 § 1 mom. sjundestycket. Medhänsyn fill att uppdelningen på A- och B-inkomst i övrigt är scha-blonartad,men trots detta föranleder mycket administrativt merarbete, anser RSV detangeläget att undvika det "finsnickeri", som bestämmelsen i 11 § 1mom. femte stycket andra meningen innebär. Ombestämmelsen far stå kvar måste för det fåtal B-inkomstfall det är fråga om bl.a.samtliga deklarationsblanketters framsida förses med en Prop.1981/82:197 216 särskildmta för att förse datorn med uppgift om B-räntefilläggets storlek.Skatteuträkningen bUr än mer invecklad. Ombestämmelsen ändå skaU vara kvar bör den vara placerad i Qärde stycket, så attdet framgär att den skall beaktas när 5 000-kronorsgränsen tillämpas. Eftersomfall kan uppkomma där kapitalinkomster, högst . enligt 10 § 1 mom.sjunde stycket skall avräknas från såväl A- som B-inkomst, krävs bestämmelserom turordningen för avräkningen. Vidare är "1 mom." utelämnat efter"10 §". Slutligenanser RSV att det - om bestämmelsen skall vara kvar - kan ifrågasättas om intesamma sak av rättviseskäl bör gälla även för de i 10 § 1 mom. fjärde stycket 1.och 2. angivna beloppen för underlag för filläggsbelopp. Detta skulleemellertid skapa mycket stora praktiska och administrativa problem. Enligt 9 § 2 mom.sjömansskattelagen (1958:295) beräknas skatten på engångsbelopp (t.ex.semesterersättning, retroaktiv lön m.m.) efter den procentandel, som skatten påden beskattningsbara månadsinkomsten under den månad, när engångsbeloppetavräknas, utgör av månadsinkomsten jämte värdet av fri kost. fall underlaget för beräkning av grundbelopp skiljer sig från det underlagsom skall ligga fill gmnd för beräkning av tilläggsbelopp ger nu nämnda regelinte tillräcklig ledning för att beräkna skatten på engångsbelopp. Eftersomdet i promemorian (s. 136) fömtsätts att de marginalskattelättnader ochavdragsbegränsningar som skall gälla för inkomsttagare i land även skall gällaför ombordanställda, bör detta även avse engångsbeloppen. Det krävs därför attnågon särskUd formel för beräkning av skatt på engångsbelopp utarbetas. Lagenom beräkning av statlig inkomstskatt för ackumulerad inkomst På s. 134 ipromemorian föreslås att den skatteskala, liksom de övriga skatteregler, somgällde vid taxeringen för de aktuella år under vilka fördelning skaU ske, skalltillämpas. Denna nya princip bör lämpligen föras in i 1 § tredje stycket ilagen. Ändring bör även ske av punkt 2 av anvisningarna till 1 §. Åtskilligaremissinstanser anser att den föreslagna reformen och dess verkningar borde hablivit föremål för en djupare analys och att det är omöjligt att bedöma dessautan kännedom om finansieringen. Länsrätteni (majoriteten) kritiserar att beskrivningen av effektemahar skett utan hänsyn till finansieringen. Vidare anför länsrätten atteffekterna av de föreslagna ändringarna inte i många andra hänseenden kan ansesvara tillräckligt belysta samt att stora väsentliga ändringar, vars effekterinte är ordentligt utredda, är ägnade att medföra stor osäkerhet för berördallmänhet och stora tillämpningsproblem för såväl skatteförvaltning somförvaltningsdomstolar. 1981/82:197 217 RRVanser att innehåUet i promemorian i väsentliga delar avviker från de krav påanalys och fullständighet som bmkar ställas i det offentligautredningsväsendet. RSVframhåller att konsekvensema för skatteförvaltningen endast beskrivits i merövergripande ordalag samt anser att effekterna för enskilda är ofuUständigtredovisade. Länsstyrelseni lån anser det otillfredsställande att i promemorian framläggsförslag som innehåller brister som klart anges och fömtsätter attansträngningar görs under ärendets fortsatta beredning för att undanröja dessabrister. /SRanser att den föreslagna begränsningen och dess konsekven ser är otUlräckligt utredda. ' Ettgenomförande av förslagen skulle få omfattande och djupgående effekter i detsvenska samhället.- Mot den bakgmnden finner föreningen det anmärkningsvärt attrapporten inte innehåller någon analys av effekterna av de omvälvandeförslägen. Inte heller redovisas motiven för vissa av förslagen. FöreningenSveriges fögderiljänsiemän kritiserar att man i förslaget inte redovisat hurreformen skall finansieras, till följd varav det är omöjligt för den enskildeatt nu se vilka följder reformen kommer att få för hans ekonomi, samt anför attde reeUa effekterna naturligtvis också påverkas av en rad okända faktorer säsominflation, löneutveckling, räntepolitik och kommunalskattens utveckling. Denföreslagna skattereformen beräknas medföra en minskning av uttaget av statliginkomstskatt med eller ca . Den expertgrupp inombudgetdepartementet som lagt fram förslaget har inte prövat frågan omskattereformens finansiering, men väl uttalat sig om förslagetsmarknadseffekter i olika hänseenden. I den överenskommelse mellan regeringenoch socialdemokraterna som Ugger till gmnd för expertgmppens arbete framhållsatt skattereformen i sin helhet bör finansieras genom en höjning avarbetsgivaravgiften eller genom införande av en vidare produktionsfaktorskatt.Enligt KF:s uppfattning hade det varit önskvärt, att expertgruppen i vart fallhade diskuterat och analyserat effekterna av alternativa finansieringsformer.De framlagda förslagen berör i allt väsentligt eller sä gott som uteslutandeinkomstskattens roll som fördelningspolitiskt instmment. Expertgmppenframhåller att det helt övervägande antalet inkomsttagare får med de nyareglerna en sänkt inkomstskatt. Med hänsyn till att reformen har fömtsätts blitotalfinansierad skuUe det ha varit mycket värdefuUt för såväl den enskildeskattebetalaren som samhäUet att få klarlagt vilka kategorier skattskyldiga somskall finansiera reformen. Resonemanget om marknadseffekter m. m. är svårt föratt inte säga omöjligt att bedöma utan att ha kunskap om på vilket sätt och avvilka reformen skall betalas. Prop.1981/82:197 218 NSDkan inte acceptera att sä stor principiell omläggning som förslaget innebärgörs pä så bristfälligt utredningsmaterial och anser att man bör avvakta ettprincipbetänkande från kommittén om underskottsavdrag. SBEFanför ätt ett så genomgripande förslag som det här är fråga om inte börgenomföras utan att en ordentlig utredning görs om effektema av förslaget samtatt en sådan av naturliga skäl inte har medhunnits. Redan detta förhållande talarenligt SBEF:s mening för att förslagen i nu berörd del inte läggs tUl gmnd förlagstiftning. kritiserar att det inte finns någon utredning om vilkaeffekter pä det ekonomiska livet som ett genomförande av förslaget skulle få. Detär allvarligt om den politiska låsning som uppkommit genom skatteförslagetskulle leda fill att de noggranna analyser som borde ägnas dylika avgörandeekonomiska frågor icke kommer tUl stånd. Förbundet finner att desamhällsekonomiska effektema av de framlagda förslagen icke är utredda såomsorgsfullt som rimligen bör krävas i dessa utomordentligt viktiga frågor. Istället kännetecknas hela förslaget av en genomgående vårdslöshet mot denenskilda skattebetalaren. Vår rekommendation är att detta lagförslag inte läggstill grund för en lagstiftning. Tillräcklig utredning bör först äga mm. SHIO Familjeföretagen och : Dennu remitterade promemorian innehåller förslag om en genomgripande omläggningav den statliga inkomstbeskattningen. Förslagen har utarbetats av en 1981 särskUttillsatt arbetsgmpp efter att en politisk uppgörelse i skattefrågan träffatsmellan , och . Huvudpunkterna i den föreslagna reformenär att marginalskatten skall sänkas, reformens första moment, och att denskatteminskning som följer av rätten att göra underskottsavdrag skall begränsastill högst av avdragsbeloppet, reformens andra moment. Detregelsystem som föreslås i promemorian får anses innebära den mest dramatiskaförändringen i svensk beskattning sedan tUlkomsten av 1928 årskommunalskattelag. Organisationemafinner det anmärkningsvärt att förslagspartierna bundit sig för en sågenomgripande reform utan att besluten föregåtts av en ordentlig analys avförslagen och inte heller någon egentlig belysning av de effekter som reformenkan förmodas medföra för nyetablering, i form av snedvridningseffekter förföretag och marknader och allmän påverkan av svensk ekonomi. Det förtjänar ävenatt påpekas att förfarandet att den politiska beslutsprocessen föregår förslagoch remissbehandling inte är förenligt med hittiUsvarande förvaltningspraxis ivårt land. SRFanför att det - kanske med rätta - hävdas att förslaget innebär den mestgenomgripande omläggningen av inkomstbeskattningen efter införandet avkommunalskattelagen 1928, att då rimligen en däremot svarande inträngandeutredning borde ligga tiU gmnd, att så uppenbarligen nu inte är fallet samt attSRF beklagar detta. Vidare anför SRF att en reform inte bör Prop.1981/82:197 219 politisktbindas så hårt att synpunkter från remissinstanserna blir i det närmasteomöjliga att beakta. villaägareförbundbeklagar att informationen har varit så bristfällig och endast belystinkomstskatten och inte finansieringen, varigenom intrycket bUvit alltförpositivt och debatten gmndad pä felaktiga fömtsättningar. Remissinstansernapåpekar aft skattemyndigheterna redan har en svår arbetssituation, att denföreslagna reformen inte minst i förening med en eventuellproduktionsfaktorskatt skulle allvarligt förvärra förhållandena, attskattereglerna är alltför komplicerade samt att betydande förenklingar ärpåkallade. Skattesystemetär redan så komplicerat, att behovet av förenklingar framstår som mycket stort.Kammarrätten noterar därför med tillfredsställelse att kravet pä enkelhetvarit en viktig utgångspunkt vid utformningen av förslagen. Kammarrätten fömtsätteratt denna utgångspunkt blir vägledande också vid den slutliga utformningen avpropositionstexten. Länsrätteni anser att förslagen i promemorian kommer aft leda till ettännu mer komplicerat och svårtillgängligt skattesystem och påpekar atthuvudprinciperna kompletteras med åtskilliga särbestämmelser samt attytterligare sädana kan beräknas tillkomma . Länsrätten anför ocksäatt de skattskyldigas befattning med sina deklarationer kompliceras och att uppgiftslämnandeti deklarationerna torde fä byggas ut avsevärt samt fortsätter: Förslagenkommer att leda till ett betydande merarbete för skatteförvaltningen ochskaftedomstolarna i ett läge där dessa redan är hårt arbetstyngda och arbetarmed betydande eftersläpningar. Den samlade översynen av skattereglerna ochskatteprocessen blir än mer angelägen. Taxeringsmyndigheterna mäste med denföreslagna nya ordningen i ett stort antal fall fastställa ytterligare ettskatteunderlag. Många skattskyldiga måste underrättas om gmnderna föravvikelse från deklarationerna i detta nya hänseende för att de ska fämöjlighet att överväga om de ska föra talan mot taxeringsnämndens beslut omunderlag för beräkning av tilläggsbelopp. Antalet uppgifter i skattelängder ochskattsedlar på slutlig skatt stiger. Skattedomstolarna kommer att få än fleraskattemål att handlägga. Frånprincipiell synpunkt kan framhållas att den föreslagna reformen innebär attnågot heh nytt införs i den svenska skatterätten. Det system som föreslås kanbli svårt att administrera. I promemorian uttalas dock att en utgångspunkt förförslagen är att kravet pä enkelhet måste ges hög prioritet, bl. a. för attundvika att öka belastningen på skatteförvaltningen. 1981/82:197 220 Vidaresägs att det nya regelverket inte får bli alltför svåröverskådligt ochohanterligt. Länsrätten vill framhåUa vikten av att dessa synpunkter verkligenblir beaktade. Skatteadministrationen är f. n. hårt belastad. Länsrättenbefarar därför att de nya skattereglerna kommer att medföra en ökning avantalet skattemål. Länsrätten vill även i detta sammanhang understryka atträttssäkerhet för de enskilda skattskyldiga också bör vara vägledande vidsystemets utformning. Detta kan bl.a. iakttagas genom enkla och lättiUämpligaregler samt genom lättillgänglig och god information. Förslaget har, enligtpromemorian, utformats sä att det inte skall försvåra mera långsiktigalösningar. Det pågår f. n. ett flertal utredningar som kan komma att bli avbetydelse för lösningen av de problem som finns i fråga omunderskottsavdragen. Reformen är tänkt alt bli genomförd , medbörjan . Länsrätten vill i detta sammanhang betona atteftersom det är ett helt nytt system som skall införas nya problem kommer attuppstå. Länsrätten anser det därför vara angeläget att tillämpningssvårigheteroch andra övergångsproblem noggrant följs upp. Det är, enligt länsrättensuppfattning, vikfigt att de pågående utredningarna erhåUer sådana direktiv attförbättringar av reformen möjliggörs under en övergångstid. Med hänsyn tUl depraktiska problem som enligt länsrättens mening tveklöst kommer att uppstå förde rättstillämpande myndigheterna är det nödvändigt att denna uppföljningstidej blir för lång. Enligt länsrättens bedömning bör kunna knytas tillden i promemorian föreslagna övergångstiden . När har gått fillända (taxering), bör ocksä övergångsproblemen kunna vara lösta. Dentekniska utformningen av avdragsbegränsningen innebär att särskilt debiteringenav statlig inkomstskatt komphceras. Gmndbeloppet skall beräknas på denbeskattningsbara inkomsten, vilket inte torde vålla några svårigheter.Tilläggsbeloppet skall beräknas på den beskattningsbara inkomsten ökad medunderskottsavdrag, förlustavdrag och räntetillägg och minskad med inkomst avkapital, dock med högst , och med viss inkomst av tjänst, fastigheteller rörelse. Bestämmandet av underlaget för tilläggsbelopp har sådan vikt attdet bör jämställas med fastställandet av taxerad inkomst. Underlaget för tiUäggbeloppbör därför antecknas särskilt i skattelängden och vederbörliga ändringar görasi bl. 68 § taxeringslagen.