prop · G503118 · 1981-12-31 00:00:00 — Omfattningen avSCB:s enkäter lill privata förelag bedöms minska nägol. Subjektregislrerandemyndigheter behöver inle använda egna adressändringsraliner och basregistrelger bättre underlag för gallring av olika företagsregister. Samhällets förvaltnings-och serviceorgan l.ex. arbetsförmedlingar, yrkesinspektioner, regionalautvecklingsfonder som i sin verksamhet behöver få kontakt medföretag/arbetsställen kan lättare fullgöra sina arbetsuppgifter om kvalitén påbefintliga förelagsregister ökas genom införande av ett basregister. Genombättre överblick över hela förelags-/ arbelsställebeslåndet minskar ocksåbehovel av särskilda branschregisler. Genomförandefidpunklen förett basregister är beroende av det säll på vilket andra myndigheter, l.ex. RSV,patent- och registreringsverket (PRV) och SCB, utvecklar sina register. Molbakgrand av det utvecklingsarbete som pågår bl. a. inom RSV har bedömtdel som möjligt alt ta ell basregister i drift . Under åren 1982och 1983 bör vissa fördjupade utredningar och viss försöksverksamhet kunna ske. BASUNframhåUer vikten av all arbetet med att samordna dagens 1981/82:118 22 företagsregisterbedrivs kontinuerligt och föreslår därför att utredningens arbete fortsätter.BASUN föreslår att detta arbele sker i samråd med RSV och SCB och i närakontakt med övriga intressenter i det fidigare utredningsarbetet. Rapportenhar remissbehandlats och en förteckning av remissinstanserna och ensammansläUning av deras yttranden bör fogas lill regeringsprotokollel somunderbUaga 1.3. SåvälRSV som SCB tillstyrker i samrådsyttranden över statskontorets rapport deföreslagna principerna för uppbyggnad av ett basregister över företag ochorganisationer. RSVframhåller bl.a. all del är väsentligt alt basregistrel begränsas till altinnehålla väldefinierade, stabila och standardiserade termer. Detta är särskiUviktigt med hänsyn lUI alt basuppgifterna insamlas via olika ADB-system förspecifika verksamhetsområden saml all uppgifterna skall användas inom fleraolika verksamhetsområden med sina specifika krav och önskemål. Vidare påpekarRSV all förslaget ställer betydande resurskrav på skatteförvaltningen bådebeträffande utveckling och underhåll av ADB-system och del löpande berednings-och registreringsarbelel på lokal skallemyndighel (LSM) och att denna frågabör belysas yllerligare. RSVförordar DAFA som ansvarig myndighel för registerhållning och spridning avbasuppgifter. SCB, å sin sida, anser det lämpligt att SCB svarar för dessauppgifter. Skälen härtill är flera, bl. a. att basregistrel har myckel näraanknytning fill arbelsställeregislret. Detta register blir ell betydande inslagi basregistrel. Den myndighel som svarar för registerföring bör också, enligtSCB, ha ansvaret för spridningen av uppgifter. Annars uppstår en oklaransvarsfördelning. SCB framhåller också att om registerföring och spridningföriäggs lill olika myndigheter blir organisationen komplicerad och mycket lidoch kraft behöver då läggas på alt lösa problem som uppslår genom alt arbetetorganiserats på detta sätl. Vidare är del här fråga om en ur leknisk synpunktbetydligt mer svårhanterlig materia än för individregisler som l.ex. SPAR,nägol som enligl SCB ställer mycket stora krav på kunskaper om innehållet iregistret och dess användbarhet för olika ändamål. DAFAhar i skrivelse till statskontoret framhållit att man ärberedd att la ansvaret för basregistrel och alt man har goda möjligheter alltillgodose statsnyttans krav pä rationalitet, kvalitet och kostnadsbesparingarsaml näringslivels önskan om ambitionshöjningar i sin register-värd. DAFApekar vidare pä sina erfarenheter som registerförare av centrala databaser. finns hos DAFA dalabaser såsom SPAR, Rällsdala och fleramyndighelsspecifika dalabaser med spritt användande. DAFA har ävendriftansvaret för RSV:s organisalionsnummerregisler. DAFApåpekar också att man har erfarenhet av liknande registeruppbyggnader. DAFAhar exempelvis byggt upp och konslraeral PAR (pos- Prop.1981/82:118 23 tensadressregister) för drift på en minidator. Vad avser SPAR-ljänster finns i dagkommunikationsnät för direktkopplingar mellan DAFA och polisväsendet resp.försäkringsbolagen. Denna nätstruktur kan även användas för basregistrel. DAFAframhåUer all det är av stor vikt alt huvudmannaskap och registeransvar ärsamlat saml att det är lämpligt att man vid uppbyggnaden av registret inrättaren styrgrupp och en referensgrapp, vilka då bör bli part sammansatta. 3.3 Tidigareriksdagsbehandling av basregisterfrågor Iriksdagen har flera ledamöter från olika partier motionerat om behovel avsärskilda branschregister inom vissa näringsgrenar, l.ex. vad gällerbilverkstäder och byggbranschen. Registren behövs enligl motionärerna för allkomma lill rätta med ekonomisk brottslighet och illegalt beleende från vissanäringsidkares sida. har dock beslutat att avslå motionerna. belänkande (NU 1980/81:39) - med anledning av motioner ombranschregister och etableringskontroll - har utskotlel framhållit atttillkomsten av ell basregister i väsenfiig mån tillgodoser de syften sommotionärerna vill främja. Resultatet av utredningsarbetet kring ell basregisterborde enligl utskottets mening avvaktas innan man log ställning lill omsärskUda register över vissa branscher skulle inrättas. har ävenjustitieutskottet i sitt betänkande (JuU 1980/81:21) gjort samma bedömning soninäringsulskoltet vad gäller inrättandet av särskilda branschregister. Frägormed anknytning lill basregislerförslagel och RSV-ulredningens förslag har underinnevarande riksarbete bl.a. lagils upp i motionerna 1981/82:239(ElableringskontroU), 1981/82:1497 (Etableringskontroll), 1981/82: 1492(Utredning om branschregisler) och 1981/82; 1583 (Åtgärder mol ekonomiskbrottslighet). Vissaav RSV-ulredningens förslag prövas i en försöksverksamhel i tre län under år1982. I försöken är de lokala skattemyndigheterna gemensam insamUngsmyndighelför en samlad skalle- och avgiftsanmälan för nystartade förelag. En nyinformationsbroschyr för nystartade förelag prövas liksom förbättrade ratinerför aviseringar inom skatteförvaltningen. Vidareprövas den av föreslagna adressändringsrulinen för förelag. Försökenbedrivs gemensamt av statskontoret och RSV i samarbete med postverket och SCB. Statskontoretarbetar - i samråd med RSV och SCB - fortsättningsvis med att kompletteratidigare utredningsmaterial inom . 1981/82:118 24 äratt en rapport skaU föreligga . RSV bedriver vidare ettinternt projekt, vars förslag har blivit grundläggande för . RSV:sutredning kommer att leda till en samordnad företagsre-gislrering inomskatteadministrationen. PRV utvecklar under är 1982 ett ADB-system som skallstödja bolagsbyråns verksamhet. i bedriverutvecklingsarbete för att lägga över handels- och föreningsregistrel till ADB. Regeringenhar vidare beviljat medel till SCB för att verket skall undersöka vilkaåtgärder som kan vidtas för att man skall bibehålla den höga kvalitet påarbetsslälledelen i del centrala företagsregistret som arbetet med folk- ochbostadsräkningen 1980 medförde. Utvecklingsprojektbedrivs i övrigi beträffande bl. - statenspris- och kartellnämnds (SPK) butiksregisler. IoUka sammanhang, bl.a. i statskontorels utredningar, har påtalats brister vadgäller samhällets rutiner för registerföring av förelag och organisafioner.Det rör brister i såväl befintliga registers kvalitet och aktualitet somadministrativ samordning och standardisering av de olika företagsuppgifter somsamhället behöver. För förelagen äruppgiftslämnandet onödigt komplicerat. Allt flersamhällsfunktioner behöver tillgång lill företagsuppgifter för planering,tillsyn, kontroll, service, informationsspridning m.m. Förelagen måste i dagundertälla en mängd myndigheter då exempelvis adress eller verksamhetsformändras. BASUN:s förslag syftar till att en uppgift skall samlas in en gäng ochlill ett ställe. Detla skulle påtagligt förenkla förelagens uppgiftslämnande.En positiv effekt för myndighelerna bör vara all kvaliteten på samhälletsföretagsregister ökar, genom att ett fåtal klart preciserade uppdateringsvägarersätter de otaliga informationsvägar som brukas. Basregistrelskall kunna utnyttjas av de myndigheter, förelag och organisationer som i dagäjourför egna register. kan härvid användas för aktualisering avbasuppgifter i egna register saml användas för gallring, urval m. m. 1 någrafall kan basregistrel helt ersätta befintUga eller planerade register.Basregistret skall dessutom kunna betjäna de som inle har egna register och sombehöver t. ex. adressuppgifter för all nå en viss grupp av företag. Flertaletremissinstanser har också - bl.a. på dessa grunder - varit positiva tillprincipen att införa elt basregister för företagsuppgifter. Ett anlalmyndigheter hävdar dock att ell basregister - med en sä begränsad Prop.1981/82:118 25 omfattningsom föreslår - inle skulle underlätta deras egen registerföring. Eftersomdessa myndigheter mäsle ha tillgång lill väsentligt fler uppgifter om förelagenkan även basuppgifterna i dessa fall insamlas direkt. Andra remissinstanseruppger alt kostnaderna för beredning, insamling och spridning av basuppgifternoga måste prövas mol den användning som basregistrel kan få. Att ändrabefintliga rutiner medför kostnadsökningar, framför allt förskatteadministrationen som enligt förslaget skall samla in flertaletbasuppgifter. Ralionaliseringsvinsternainom den offenfiiga administrationen är svårbedömbara och intäkterna från enförsäljning av förelagsuppgifter till olika användare är också svåra alluppskatta, eftersom det är en marknad där konkurrens finns. En remissinstans särbarhetsberedningen - har vidare anfört all tillkomsten av ell basregisterväsentligt ökar sårbarheten genom den öppna tillgången till vikligaförelagsuppgifter. Föregen del vill jag anföra följande. Storaansträngningar pågår för alt förbättra samhälletsratiner för uppgiflsinsamling och registerföring. På uppdrag av regeringenarbetar statskontoret med dessa frägor och kompletterar tidigare gjordautredningar. Vidare kan nämnas de samordningsåtgärder som skatteadminislrafionennu på försök prövar i tre län och vilka avser att pröva lokal skallemyndighetsom samordnad myndighel avseende dalainsamling från företagen. annatexempel är SCB:s arbele med del centrala företagsregistret. Den nuvarande högakvaliteten på detta register -som är en följd av den avslutade folk- ochbostadsräkningen 1980 -bibehålls genom olika insatser. Patent- ochregistreringsverket inför elt ADB-stöd vid bolagsbyrån, för attbl. a. minska ärendebalanser och handläggningstider. Liknande projekt pågår vidhandels- och föreningsregistrel i . Jagser positivt på del utvecklingsarbete som pågår på olika håll istatsförvaltningen för alt åstadkomma effektiviseringar när del gäller registreringenav företag. Mycket arbele återstår dock innan rationella och ändamålsenligaratiner över lag har skapats. Jag anser all principerna bakom BASUN:s förslagär väl ägnade att ligga fill grund för det fortsatta samordningsarbetet, somsålunda bör bedrivas i huvudsak enligl de riktUnjer som har skisserats. Allskapa enhetliga uppdaleringsvägar och ell basregister av föreslagen utformningbör enligl min mening vara en för samhället angelägen åtgärd. Jagfinner del också naturligt alt insamlingen av basuppgifter i huvudsak handhasav de lokala skallemyndigheterna och all uppdaleringsvägarna -i likhet medutredningens förslag - bygger på de existerande ralinema inomskatteadministrationen, SCB, postverket, m.fl. En direkt uppdateringav basregistrel frän akliebolagsregisler, handels- 1981/82:118 26 ochföreningsregisler m.m. kan visserligen ha vissa principiella fördelar menkräver en betydligt störte omställning av berörda myndigheters verksamhet. Jagvill i delta sammanhang peka på fördelen med all insamling ochkvalitetskontroll av basuppgifter görs så nära uppgiflslämnaren som del ärmöjligt. Därmed utnyttjas den samlade kunskap som finns på regional och lokalnivå. Denstora fördelen med elt basregister är dock enligl min mening all det kan utgöraen grandslen för en mer samordnad dalainsamling. Därmed kan en bättre ochjämnare kvalitet på uppgifterna vid samhällets registrering av förelagåstadkommas. Genom en förbättrad tillgång lill basuppgifter kommermyndighelerna all få lättare kontakt med företag i sin verksamhet. Detta medförstörre möjligheter för dem att fullgöra sina myndighetsuppgifter. Påmotsvarande säll har näringslivet behov och nytta av lättillgängliga uppgifterom förelagen för sin verksamhet. Vidarekommer basregistrel all kunna ligga lill grund för sådana register hosmyndigheterna som inrättats för ändamål såsom planering, forskning, tillsyn,information m.m. Basregistrelkommer inte alt eUminera behovel av oUka typer av branschregisler, men börenligl min mening avsevärt underlätta registerhållningen för dessa.Basregistrel lorde även underlätta för privata organisationer och förelag attfå kännedom om storlek, sammansättning och lokalisering av för dem intressantagrapper av förelag och att sprida information till - och få kontakt med - andraföretag. Kostnadernaför det föreslagna basregistrel måste självfallet begränsas så långt möjligtmed tanke på den statsfinansiella situationen. Jag anser, i likhet medutredningen, att de kostnader som är förenade med basregistrel bör läckas av ensärskild avgift som las ul på varje förmedlad företagsuppgift. BASUNhar preliminärt bedömt investeringskostnaderna för fortsatt utredning,systemkonstruktion och maskininvestering tiU ca 6 milj. kr. Av dessainvesteringskostnader beräknas berörda myndigheter själva finansiera närmare 4milj. genom att befintliga utrednings- och utvecklingsresurser utnyttjas. Verksamhetenbör bedrivas med målsättningen att den skall vara självfinansierande. Vissamyndigheter fär kostnader för att köpa uppgifter frän registret. Å andra sidanbör dessa myndigheter kunna sänka sina egna kostnader för registerhållning ochåjourföring. Vadgäller förslagets inverkan på samhällets sårbarhet gör jag inte sammabedömning som särbarhetsberedningen. Den ökade kvaliteten och tillgängligheteni företagsregislreringen lorde endasi myckel margineUt påverkaföratsättningarna för sabotage och krigsskadegörelse mot vår industri. Ingasekrelessbelagda uppgtfter skall enligl förslaget ingå i registret. Denna typav frågor bör dock ägnas särskild uppmärksamhet vid det fortsattautredningsarbetet. Prop.1981/82:118 27 Registretsomfattning bör i likhet med utredningens förslag omfatta alla företag ochorganisationer som tilldelats organisationsnummer, alla personer somregistrerat enskild firma i handels- och föreningsregistren och alla fysiskapersoner som, ulan alt ha inregistrerad firma, bedriver rörelse eller har någonanställd (med undanlag för anställda i husligt arbele). Manbör emellertid undvika att registrera fysiska personer som endast tiltfälliglhar någon anställd, t. ex. för reparationer i hemmet. Jordbrakare ochfastighetsägare bör ingå i registret. Enligt min mening bör man dock undvikaatt i registret införa småhus- och fritidshusägare saml personer som med ringaomsättning har taxerats för inkomst av jordbruk eller annan fastighet. Registrets innehåll harkommenterats av många remissinstanser. Nägra betonar all enbart ett fätal väldefinierade basuppgifter bör ingå i ett kommande basregister. Andra menar attBASUN:s förslag är väl avvägt. En tredje grupp av remissinstanserna påpekar attfler uppgifter - l.ex. ägarappgifler - mäsle ingå i registret för all del skallfå en bred användbarhet. Jaganser att såväl uppgifter om förelaget/organisationen som dess arbetsställenbör ingå i registret. Registret skall innehålla identifikationsuppgifter,namn/arbelsslällebenämning, adressuppgifter, kod för juridisk form,regislreringsort, branschfillhörighet, anlal anställda (slorleksklass) samtslatusmarkeringar såsom aktiv eller vilande. Vidare kan eventuellakompletterande uppgifter tillkomma såsom telefonnummer, annan benämning,bifirma/paralleUfirma, eventuell koppling lill annan idenfilet samlkompletterande branschkod eller annan beskrivning av verksamheten. Innanbasregislrels innehåll fastställs mer i detalj bör del i det fortsattautredningsarbetet beaktas vad remissinstanserna anfört. Många remissinstanserhar i. ex. begärt alt ägare/firmalecknare bör ingå i registret. Det är även minåsikt all detla är en basuppgift av mer allmänt intresse. Enligt utredningen ärdel dock svårt att med nuvarande rutiner få fillräcklig kvalitet och aktualitetpä eventuella ägarappgifler i basregistrel. Risk finns därför all det i vissafall skulle spridas gamla eller t. o. m. felaktiga uppgifter via basregistrel.Införande av ägarappgifler i basregistrel bör därför ske först dåkvalitetskravet kan uppfyllas. Vidare bör integritetsfrågorna noga belysasinnan en ägaruppgifl införs. Jag finner i likhet medmänga remissinstanser all starka skäl talar för en författningsreglering avregistrets utformning och användning m. m. Även andra författningar kanemellertid behöva ändras. Mol denna bakgrand anser jag all berörda myndigheterbör utarbeta ell samlat förslag lill författningsreglering i samråd meddalalagsfiftningskommiltén. En utgångspunkt bör härvid vara all största möjligaöppenhet bör eftersträvas vad gäller registrets basuppgtfter. Jagavser alt återkomma till regeringen i fråga om den slutliga utformningen avbasregistrel och med förslag fill uppdrag ål berörda myndigheter angående detfortsatta utredningsarbetet. 1981/82:118 28 Innanjag går in pä frägan om vilken myndighel som skall vara ansvarig för registretvill jag något beröra frågan om registerföringen skall vara central ellerregional. Nägra länsstyrelser har framhållit alt en regional registerföring avregistret är all föredra framför en central lösning. Länsdatorerna bordeenligt denna ordning utnyttjas om driften förlades regionall. BASUNhar inle belyst konsekvenserna av en regional registerföring. förslag kommer flertalet uppgifter alt uppdateras via terminaltill del centrala skalleregistrel. Genom tidigare beslut (prop. 1975:57, SkU1975:32, rskr 1975:230) skall emellertid förelagsuppgifter som finns i delcentrala skalleregistrel även vara regionall tillgängliga pä länsdalorerna. Dellorde därför, enligl vad jag har erfarit från berörda myndigheter, vara möjligtalt utnyttja länsdatorerna och deras register för länsvisa bearbetningar. Förmånga myndigheter och andra användare är del en fördel all kunna hämta aktuellaföretagsuppgifter från ett register. Vidare har jag inhämtat alt denna lösningocksä är lämplig i de fall maskinell avisering från exempelvis patent- ochregistreringsverket kommer att införas. En central lösning innebär fördelarbeträffande registerföringen av större förelag med verksamheten spridd överflera län. Jag har därför stannat för att registerföringen skall vara central.Länsstyrelserna skall dock beredas lUlgång lill de uppgifter som de själva harlämnat in. Genom tidigare beslut skall ell s. k. organisationsregister kunnaföras regionalt. Länsdatorerna bör därtor kunna användas för utdrag ur ellerkompletteringar av del centrala företagsskalleregisiret. Beträffandeansvaret för registret föreligger tvä alternativ - SCB eller DAFA. Denmyndighel som ansvarar för spridning av basuppgifter bör enligl utredningenäven vara ansvarig för registret i dalalagens mening. Användaren fär därigenomen entydig kontaktyta då del gäller att ställa krav på registrets kvalitet ochtillgänglighet. Utredningenanser alt båda myndighelerna ur leknisk synvinkel har lika goda möjligheter allansvara för aviseringsdelen av ett basregister. Vadsärskilt gäller SCB har denna myndighet goda kunskaper och betydandeerfarenhet när det gäller all föra register över företag och arbetsställen.Samma mått av kunskaper och erfarenheter saknas f. n. hos DAFA. Å andra sidanhar DAFA en väl fungerande marknadsorganisalion som har vidareutvecklatsframför alll genom arbetet med SPAR. DAFA har dessutom utvecklat ettomfattande terminalnäl för åtkomst lill de stora centrala dalabaser (m.fl.) som DAFA har driftansvar för. Omkringhälften av de remissinstanser som har yttrat sig i denna fråga har förordat SCBsom ansvarig myndighel. Skälet härtill är alt SCB har stor kunskap omföretagsregistrering. Många remissinstanser har ocksä framhållit att, eftersomSCB ändå kommer att medverka genom registrering och kontroll av uppgifter, SCBbör vara den mest lämpade myndigheten för alt ta elt huvudansvar förregistret. Prop.1981/82:118 29 motsattuppfattning och ser DAFA:s "neutraUlet" som en fördel när del gällerregisterhåUning och spridning av basuppgifter. För egen del anser jagkunskap och erfarenhet av förelagsregislrering vara elt mycket tungt vägandeskäl vid valet av ansvarig myndighel. Framför allt under uppbyggnads- ochgenomförandeskedel är denna kunskap av stort värde för möjligheterna allsnabbt få ell fungerande basregis-ler till slånd. basregister med denföreslagna uppbyggnaden kräver stort kunnande om företagsslraklurer. SCB har iegenskap av registerförare för arbetsställen slor kompelens inom detta områdeoch därmed erfarenhet av de arbetsuppgtfter som är förknippade meduppdateringen av ell sådant register. Vidare har SCB ett fungerandeADB-system för spridning av uppgifter ur det centrala företagsregistret, vilketbl. a. ulnylljais för service lill kommunerna. Därför anser jag all SCB t. v.bör få ansvaret för registerhållning och spridning av uppgifter fränbasregistrel. Däremot bör DAFA:s utbyggda terminalnäl kunna utnyttjas för attge lerminalanvändare åtkomst till registret. Jag tänker då exempelvis på dekunder som har anslutit sig till DAFA:s terminalnät för att fåtUlgång fill information i SPAR-regislren. Frågan om hur spridningen avuppgifter ur basregistrel skall ske bör utredas ytteriigare. Jag avser altåterkomma till regeringen i denna fråga. Regeringenhar uppdragit åt stalskontoret all i samräd med SCB och RSV fortsätta arbetetmed all vidareutveckla och pröva en samordning av registerföringen av förelagoch arbetsställen i statsförvaltningen. Vidare skall en försöksverksamhelavseende samordnade datainsamlingsruliner prövas inom skalteförvaltningen.Resultatet av statskontorets ulredningsarbele och en utvärdering avförsöksverksamheten skall avrapporteras fill regeringen före utgången av år1982. Avslutningsvisvill jag också nämna att jag har noterat ett positivt intresse från fleraremissinstanser att medverka i det fortsatta utrednings-och samordningsarbetet.Detla intresse bör las lill vara av de myndigheter som arbetar med dessafrågor. Förärenden rörande investeringar i stafiiga ADB-system gäller en särskildförordning (1981:266). Utredningsarbetet bör fortsättningsvis bedrivas enligldenna förordning. Mol bakgrand av min tidigare redovisade inställning lill ellbasregister avser jag emellertid all föreslå regeringen alt falla ell principbeslutom inrättande av ell sådant register. Elt sådant beslut skulle göra det möjligtatt bestämma vilken myndighel som skall vara regisleransvarig. Därmed kan delfortsalla utredningsarbetet bedrivas i samarbete med denna myndighel. Ettprincipbeslut medför också att del utredningsarbete som redan nu pågår på mångahåll kan inriktas efter den bestämda föralsältningen all elt basregister skallinrättas. Detär f.n. inte möjligt all bestämma tidpunkten när basregistret kan sättas idrift. Den blir bland annat beroende av hur det fortsatta uiveckUngsarbetelutvecklas. 1981/82:118 30 Somjag redan har nämnt kommer jag all redovisa förslag lill ändringarpå beskallningsområdel som särskill berör de mindre och medelstora förelagen.Förslagen bör sedan lagrådels yttrande inhämtats föreläggas senare ivår. De nya reglerna har del gemensamma syftet att underlätta dessa förelagsförsöijning med riskkapital. Jag vill i sammanhanget också erinra om attregeringen har beslutat förelägga förslag om att öppnamöjligheter för aktiefonder och akfiesparfonder att förvärva aktier i ickebörsnoterade förelag (prop. 1981/82:116). Ilagrådsremissen föreslås att dubbelbeskattningen av utdelad vinst i icke börsnoteradeaktiebolag lindras. Lindringen i dubbelbeskattningen åstadkoms genom all avdragmedges av utdelat belopp.