prop · G503150 · 1981-12-31 00:00:00 — Dåinkomstutvecklingen var relativt svagare medförde detta alt budgetunderskottetunder perioden /71-1974/75 ökade från 1,av BNP till 3,. Överbryggningspolilikenförde med sig en kraftig ökning av lönerna och en kraftig stimulans av deninhemska efterfrågan. Lönesummans tillväxt, de höjda arbetsgivaravgifterna,ökningen av den privata konsumtionen och den höga sysselsättningen medförde enreal ökning av statsinkomsterna /76 på ca 14,. Effekten på budgetensinkomstsida var dessulom betingad av systemet för uppbörd och utbetalning avkommunalskatleme-del. Staten svarar för uppbörden av kommunalskatterna och påstatsbudgetens inkomstsida redovisas nettot av influtna och utbetalade medel.Då uppbörd sker på grundval av innevarande års löneutveckling och utbetalningav kommunalskattemedel i ill kpmmunerna sker med eftersläpning,förstärkte detta system effekten på statsbudgeten av löneutvecklingen /76.Samtidigt som statsinkomsterna ökade kraftigt låg utgifternas ökningstakt inivå med tidigare budgetår. Den sammanlagda effekten av denna utveckling blevatl budgetunderskottets andel av BNP kunde reduceras. Exkl. statsskuldränlorvisade budgetsaldot ell överskott motsvarande 0,av BNP. Densnabba lönekostnadsulvecklingen ledde till atl prishöjningarna på svenskaexportprodukter översteg prisstegringstakten för importen. Kopplingen av densvenska kronan lill den tyska marken medförde samfidigt all kronanapprecierades mol övriga valutor. Effekten av denna utveckling blev enförsämring av den sven;»ka industrins konkurrenskraft och ell ökatbylesbalansunderskott. Det kan alltså konstateras atl del samhällsekonomisktsett var ett mycket högt pris som fick betalas för den skenbarabudgetförstärkningen /76. Kostnaderna härför kom att till stor del belastade följande budgetåren. Underbudgetåren 1976/77 och 1977/78 minskade BNP i fasta priser för första gångenunder efterkrigstiden. Då BNP-utvecklingen är av avgörande betydelse förstatsinkomsternas utveckling, minskade statsinkomsterna i fasta priser underdessa budgetår. Till denna utveckling bidrog även det fidigare nämnda systemet föruppbörd och utbetalning av kommunalskattemedel. /78 minskadeinkomsterna realt sett med 2,. Utbetalningarna av kommunalskattemedel dellaår baserades på lönesummans snabba ökning /76 somtillväxten av den totala inkomstskatten var låg på grund av den svagaekonomiska tillväxten. 1981/82:150 Reviderat budgetförslag 5 Effektenav de höga löneökningarna slog med viss eftersläpning igenom iform av prisökningar. Delta medförde atl utgifterna på de pris- ochlönekänsliga anslagen ökade snabbt budgetåren 1976/77 och 1977/78. Destmkturella obalanserna inom den svenska ekonomin som blottlades i samband medoljeprishöjningarna och lönekostnadsexplosionen 1975-1976 medförde ökadeindustri- och arbetsmarknadspolitiska insatser. Utgiftema för dessa ändamålfördubblades realt sett från /76 tiU /79. Utöverdessa utgiftsökningar tillkom utgifter för flera nya reformer. Huvuddelen avdessa hade beslutals före /77, men slog till stor del igenom påutgiftssidan först /77-1978/79. Till denna kategori hör bl.a. förändringar inom sjukförsäkringssystemet, utbyggnaden avpensionstillskotten, ökade kosl-nadssubventioner och statsbidrag liU barnomsorg.Dessutom tillkom ökade utgifter till följd av ytterligare reformer sombeslutades , t. ex. utbyggnaden av föräldraförsäkringenoch energipoUtiska åtgärder. Und_erdessa budgetår, 1976/77-1978/79, ökade budgetunderskottet kraftigt.Underskottels andel av BNP ökade från 3,/77 fiU 8,9/79, dvs. en tredubbling på två budgetår. Av budgetunderskottetsvarade stalsskuldränlorna 1978/79 aUtjämt för en mindre del, eller ca tvåprocentenheter. Budgetunderskottet exkl. statsskuldräntor uppgick således till21,. prisnivå eller 6,av BNP. Vidare uppvisade denkonsoliderade offentliga sektorn ettnegativt finansieUt sparande. Genomatt finansiera en del av budgetunderskottet genom upplåning i uflandet kundestaten även finansiera bylesbalansunderskottel. Det uppkomnabudgetunderskottets likvidiserande effekt medförde en ökad risk för ettvalutaulflöde om inte den svenska räntenivån förblev konkurrenskraftig. I taktmed alt den internationella räntenivån steg tvingades även den svenska räntanupp. Kostnaderna för detta kunde avläsas på statsbudgeten i form av enkraftigt växande räntebörda. De kraftigt ökade budgetunderskotten ledde motsvarande ökning av statsskulden. Tillsammans med den höjda räntenivånmedförde detta att statsskuldräntorna ökade med . mellanbudgetåren 1978/79 och 1980/81. Budgetåren1979/80 och 1980/81 skedde en klar uppbromsning i tillväxten av utgifternaexkl. inledde regeringen ett omfattandebesparingsarbete. På grundval av förslag från regeringen fattade riksdagenunder beslut om besparingar på . huvudsakligenavseende /82. Till följd av della minskade statsutgifternaexkl. statsskuldräntor något 1981/82. Denna politik har inför nästa budgetårfullföljts med än slörre kraft. Genom den stramare utgiftspolitiken undersenare år har budgetunderskottet exkl. statsskuldränlor i reala termer legatkvar kring ca . Som andel av BNP sjunker underskottet 1982/83och uppgår till 5,. Prop, 1981/82:150 Reviderat budgetförslag 6 Attbudgetunderskottet totalt sett ändå fortsatt alt öka beror på statsskuldräntornastiUväxt. Dessa hänger samman dels med alt statsskulden ökar för varje årbudgeten uppvisar underskott, dels med den allmänna uppgången i räntenivån. I en analys avbudgetunderskottets samhällsekonomiska effekter blir därmed frågan omräntebetalningarnas karaktär av belydelse. Jag har finansplanutförligt behandlat denna fråga. Jag konstaterade då att det finns anledningatl särskilt beakta ränteposten i en ekonomisk analys av budgetunderskottet.VUken vikt ränteposterna bör tiUmätas beror på vilka ekonomisk-poUtiskaeffekter som studeras. Från kreditpolitisk synpunkt är det inte motiverat attbetrakta räntebetalningarna på annat sätt än övriga utgifter. De skärper dekredilpolitiska och penningpoUtiska problemen på samma sätt som övriga utgiftsökningarsom inle finansieras med skattehöjningar. Eftersom likviditetsökningen iekonomin måste begränsas tvingar de växande underskotten fram en kreditpolitiskåtstramning. Å andra sidan är den finanspolitiska effekten av ökadestatsskuldräntor relativt begränsad jämfört med flertalet andra utgifter.Denna fråga behandlas närmare i den reviderade nationalbudgeten. Sammanlagetkan ökade rän-teutgtfler leda lill en situation med både kreditpolitisk ochfinanspolifisk åtstramning som budgetunderskotten växer. Jag viUdärför understryka den slutsals jag drog i den senaste finansplanen, nämligenatl budgetsiluationen är destabiliserande och utgör en riskfaktor när detgäller våra möjligheter att nå balans genom god fillväxt vid låg inflation. Statsinkomsternasutveckling är beroende av inkomstutveckUngen i samhället. Min kalkyl utgår frånsamma fömtsätlningar som jag redovisade i den reviderade finansplanen.Lönesummans tUlväxt översteg för den ökning som låg tUl grund för minberäkning i budgetpropositionen med drygt en procentenhet. har vissjustering av lönesummans ökning skett jämfört med tidigare förutsättningar.Härutöver har revidering skett av den allmänna ekonomiska ulvecklingsbildenmed konsekvenser för bl.a. den beräknade utveckUngen av privat konsumfion. Avnu tillgängligt underlag att döma kan statsinkomsterna för /83uppskattas till , vilket innebär en uppräkning på ca 11,8miljarder kr. jämfört med vad som beräknades i budgetproposifionen. Regeringenhar i prop. 1981/82:197 lagt fram förslag om en inkpmstskat-terefprm. Iprppositionen föresläs i första hand en betydande marginalskattesänkning ochför höga inkomster en begränsning av underskottsavdragens skattemässiga värdesom går utöver den som följer av marginalskattesänkningen. För huvuddelen avinkomsttagarna bUr marginalskatten högst 50%fr.o.m. Prop.1981/82:150 Reviderat budgetförslag 7 Omläggningenföreslås bli genomförd . För /83 harinkomstskatten tili följd av reformen kassamässigl beräknats minska med ca 0,8miljard kr. Skattereformenföresläs för är 1983 bli finansierad genom en allmän löneavgift på tvåprocentenheter. Avgiflen föreslås hell följa de regler som gäller försocialavgifter. Inkomsternafrån lagstadgade socialavgifter beräknas öka med . jämfört medberäkningarna i budgetpropositionen. De föreslagna besparingarna inomsjukförsäkringssystemet (prop. 1981/82:144) ger för /83 ca 1miljard kr. i inkomstförstärkning, vilket ingår i dessa 5,2 miljarder kr.Dämtöver har nivån på utgiftema för sjukpenningersättningar sänkts på grund avatl utfallet för blivit lägre än vad som tidigare beräknats. Vidareinnebär den föreslagna allmänna löneavgiften atl inkpmslerna budgetåret1982/83 stiger med . Resterande del av ökningen förklaras avhögre lönesummeutveckling i denna beräkning jämfört med kalkylerna i budgetpropositionen. Föralt alkoholdryckernas prisutveckling skall följa den allmänna prisutvecklingenföreslås i prop. 1981/82:202 att skatten på spritdrycker höjs den 1 maj 1982.Vidare föreslås att en generell skattehöjning på alkoholdrycker genomförs den Ijanuari 1983. Slutligen föreslås atl skatten på kolsyrade läskedrycker ochlättöl sänks . Erfarenhelernafrån senare år indikerar en minskad konsumtion i samband med skattehöjningarpå alkoholhaltiga drycker. Det är dock svårt att bedöma hur kombinationen avskattehöjning och volymnedgång påverkar skatteintäkterna. Någrainkomstförstärkningar under /83 till följd av ökade skattesatserhar av denna anledning inte lagts in i beräkningarna. Ibudgetpropositionen aviserades vissa förslag för att förstärka budgetensinkomstsida nämligen en ändrad finansiering av det statligaoljelag-ringsprogrammet, en skatt på oinspelade ljud- och videokassetiband, förkortadekredittider när det gäller skaller på olja och bensin m. m. samt en översyn avolika frågor som har samband med uppbörden av mervärdeskatt vid import.Förslag i dessa frågor har lagts fram för . Jag vill i dettasammanhang kortfattat redogöra för de finansiella effekterna av förslagen. Detändrade finansieringssället och utsträckningen i tiden av del statligaoljelagringsprogrammet ger en engångsförslärkning av statsbudgeten /83 med ca I 140 milj. kr. Denna består av att behållningen påoljdagringsfonden, ca 815 milj. kr., tillförs budgetens inkomst-.sida och avinkomster från försäljning av varor, ca 325 milj. kr., som tidigare köpts genomutnyttjande av en rörlig kredit. Dessulom tillkommer effekten av attberedskapslagringsavgiften omformas till en skall. Denna förändring innebär altinkomsterna ökar med 1435 milj. kr. Spm jag kommeratl redovisa innebär dock omläggningen Prop.1981/82:150 Reviderat budgetförslag 8 att anslagen på statsbudgeten föroljelagringsprogrammet ökar i det närmaste lika mycket. Inkomsterna lill följd av den föreslagna skatten påoinspelade ljud- och videokassetiband kan beräknas till ca 115 milj. kr. Översynen av reglerna för uppbörd av mervärdeskatt vidimport saml förslagen om ändrad uppbörd av bensinskatt m. m. ger, utöver enpositiv ränieeffekt på drygt 400 milj. kr. , en engångsförslärkning avbudgeten för /83 om ca . Regeringen har föreslagit att 15 olika statliga fonderskall upplösas och att de medel som frigörs överförs till statsbudgeten. Densammanlagda budgetförstärkningen av delta förslag beräknas till ca 955 milj.kr. Budgetförstärkningarna under /83 till följdav de nu nämnda förslagen kan sålunda anges lill i storleksordningen 5,2 miljarderkr. I budgetförslaget beräknades de totala stalsutgifterna /83 fill inemot . föreliggande beräkningarslutar på ca . Ökningen förklaras av flera faktorer. Somsenare denna dag kommer att redovisas av chefen förarbetsmarknadsdeparle-menlel ökar stalsutgifterna för arbelsmarknadspolitiskaåtgärder av syssel-sättningsskäl med ca under /83jämfört med budgetpropositionen. Från filiförs beredskapslagringsavgiftenstatsbudgeten. Därmed ökar även belastningen på statsbudgeten eftersomutgifterna för oljelagringsprogrammet i samband med detta finansieras överanslag. Ny information vad beträffar utbetalningstakten och periodi-ceringen avutgifter för framför allt räntesubventioner har inneburit att utgifterna förräntebidrag justerats upp med ca . jämfört med beräkningarna ibudgetpropositionen. Uppjusteringen beror främst på ändrade regler förutbetalning av räntebidrag till flerbostadshusprojekt för liden mellanfärdigställande och utbetalning av lån. Sådana bidrag utgår för projekt medpreliminärt beslut om bostadslån efter . Fr. o. m. år 1981får även gruppbyggda småhus vissa räntebidrag för tiden mellan färdigställandeoch lånels utbetalning. I samband med avisering-arna framkomatl liden mellan färdigställande och utbetalning har blivit längre än vad somtidigare förutsågs. Därigenom ökar utgifterna för räntebidrag. Reglernaberäknas få full anslagseffekl under /83. Enligt vad jag harerfarit kommer atl se över tillämpade beräknings- ochprognosrutiner i syfte atl fortsättningsvis redan i budgetpropositionen kunnagöra en säkrare bedömning av utfallet. Stalsskuldränlorna beräknas vidare bli ca 0,6 miljard kr.mindre än i budgetpropositionen. Denna effekt uppkommer framför alll genom allen ny kalkyl gjorts vad beträffar den långsiktiga placeringen av statsskulden. 1981/82:150 Reviderat budgetförslag 9 menäven som effekt av den tidigare omnämnda översynen av reglerna för uppbörd avmervärdeskatt vid import samt förslagen om ändrad uppbörd av bensinskatt m. m.Dessulom har jag reellt sett räknat upp utgifterna på posten för fillkommandeutgiftsbehov, netto på grund av ökade arbetsmarknads- och induslripolitiskainsatser. Jag avser alt i del följande, vid min anmälan av avsnittet SärskUdafrågor, återkomma med en mer detaljerad redogörelse av de allmänna faktorersom ligger bakom den uppräkning av statsutgifterna för /83 somhar skett jämfört med budgetförslaget. Jagövergår nu till att följa upp del besparingsprogram som redovisades i åretsbugetproposition. Helårseffeklen av besparingsprogrammet angavs till 13,4miljarder kr., inberäknat de besparingsåtgärder som beslutade omunder . Besparingseffekten för / 83 beräknades till9,. Genom omprioriteringar och besparingar utöver sparmåletskapades ett begränsat utrymme för ökade insatser inom elt fåtal särskiltangelägna områden. Kostnaderna för de nämnda insatserna angavs ibudgetpropositionen undersliga 900 milj. kr. Räknat som helårseffekt överstegsålunda de i budgetpropositionen redovisade nettobesparingarna . Enbetydande del av besparingsprogrammet - ca . räknat somhelårseffekt och ca . räknat som budgeteffekt för budgetåret1982/83 - bestod av förslag som regeringen avsåg all lägga fram för riksdagensenare under . Förslagen har lagts fram. Vid den slufligaberedningen av förslagen har vissa avvikelser uppkommit jämfört med vad somaviserades i budgetpropositionen. Vidare har inriktningen och omfattningen avde förslag som regeringen redovisade i budgetpropositionen för att begränsakommunernas finansiella utrymme förändrats under den fprtsätta beredningeninpm . Jag kpmmer i den fortsatta redovisningen alt begränsa mig lillde större besparingarna och de mer betydande avvikelserna. Ibudgetpropositionen föreslogs beträffande den kommunala ekonomin vissagenerellt verkande åtgärder för atl begränsa kommunernas finansiella utrymme.Förstärkningen av statsbudgeten lill följd av åtgärderna beräknades uppgå tillca 3000 milj. kr. i helårseffekt och lill ca . för budgetåret1982/83. Efter ytterligare beredning av förslagen sedan propositionen lagtsfram kan förstärkningen av statsbudgeten nu beräknas fill ca 3,5 miljarder kr.räknat på helår och lill ca . för /83, dvs. enökning med 500 milj. kr. resp. 250 milj. kr. Inomtotalförsvarsområdet angavs den ekonomiska inriktning som gällde för arbeletmed lotalförsvarsproposilionen. Denna inriktning innebar besparingar om ca 150milj. i helårseffekt och ca 300 milj. kr. för /83. Deförslag som slufligt lagls fram i tolalförsvarspropo-sitionen (prop.1981/82:102) uppfyller väl denna inriktning. De förstärkningar som föreslåsför de civila totalförsvarsgrenarna möjliggörs genom ti /82. 1981/82:150 Reviderat budgetförslag 10 Besparingarna skall uppnås inom det militära försvaretgenom rationaliseringar och minskning av fredsorganisationen. En i huvudsakoförändrad nivå upprätthåUs för krigsorganisationen. Inomsocialdepartementets område aviserades inom sjukförsäkringen nellobesparingaruppgående lill inemot 1 800 milj. kr. räknat som helårseffekt och lill ca 950milj. i effekt för /83. Besparingarna omfattade områdenasjukpenningförsäkring, tandvårdsförsäkring, sjukpenningavdrag vid sjukhusvård,bidrag lill företags hälsovård samt höjda patientavgifter hos privatprakfiker.För sjukpenningförsäkringen beräknades nettobesparingen uppgå till ca 1,4miljarder kr. per helår och till 650 milj. kr. för /83. Dennabesparing beräknas nu för helår och för /83 bli ca 100 milj. kr.resp. 50 milj. kr. mindre än vad som angavs i budgetproposifionem. Besparingenavseende företagshälsovården angavs i budgetpropositionen till 150 milj. kr.räknat på helår och lill 75 milj. kr. för /83. Möjligheterna attminska bidragen fill företagshälsovården kommer all undersökas ytterligare. Dei budgetpropositionen redovisade besparingsbeloppen bör därför räknas ned med250 milj. kr. räknat på helår och med 125 milj. kr. räknat för budgetåret1982/83. Inomhandelsdepartementets område aviserades i budgetpropositionen förslag om ändradfinansiering och utsträckning i tiden av det statliga oljelagringsprogrammet.Besparingseffekten för /83 liksom helårseffekten uppskattades ibudgetpropositionen vara i storleksordningen 400 milj. kr. I 1982 årstptalförsvarsprpppsilipn har föreslagits all oljelagringsprogrammet sträcks uti tiden och atl oljdagringsfonden upphör fr. o. m. den I juli 1982.Beredskapsavgiften ersätts då med en energiskatt medan kostnaderna förlagringsprogrammet belastar statsbudgeten. Beräkningen i samband medframläggandet av propositionen visar nu en minskad budgetbelastning /83 och per helår av storleksordningen 700 milj. kr., dvs. mer än vad som aviserades i budgetpropositionen. Avskaffandet avoljdagringsfonden ger, som har nämnts, därutöver engångsvis vissainkomstförstärkningar på budgetens inkomstsida. Inomarbetsbetsmarknadsdepartementets område aviserades besparingar inomarbetslöshetsförsäkringers område. Besparingen angavs tiU ca 520 milj. kr.,varav knappt 290 milj. kr. var hänförliga till socialförsäkringssektorn.Besparingen kan nu beräknas till samma belopp som aviserades ibudgetpropositionen. Inombostadsdepartementets område föreslogs i budgetpropositionen åtgärder för allbegränsa storleken på nybyggda småhus med statliga lån. Besparingseffekten avdetta förslag beräknades tiU ca 70 milj. kr. räknat på helår. Vidare aviseradesförslag om ändrad inriktning av bostadssubventionerna. Besparingseffekternaräknat på helår angavs lill . 1981/82:150 Reviderat budgetförslag 11 inkl.den nyssnämnda besparingen på 70 milj. kr. Det angavs att besparingen kundekomma att beröra såväl budgetens utgiftssida som dess inkomstsida.Nettoeffekten av de nu framlagda förslagen angående förändrad inriktning avbostadssubventionerna blir en förstärkning av statsbudgeten med 1,2 miljarderkr. för /84 och med ytterligare 655 milj. kr. /85samt 570 milj. kr. Jämfört med vad spm haraviserats ökar budgeteffekten för del första helåret med 80 milj. kr. Av helabudgetförstärkningen faller knappl 500 milj. kr. på budgetens /83, medan för de två följande budgetåren tiUkommer ytterligareca 250 milj. kr. Den ändrade inriktningenav besparingsförslagen rörande den kommunala ekonomin ger, som jag fidigarehar nämnt, en budgetförstärkning utöver de som föreslogs i budgetpropositionenpå 500 milj. kr. som helårseffekt och med 250 milj. kr. räknat för budgetåret1982/83. De övriga redovisade besparingsåtgärderna ger en samlad besparing påknappt . räknat på helår. För /83 uppgårbesparingen till . Besparingarna överstiger sålunda med istorleksordningen 200 milj. kr. de belopp som aviserats i budgetproppsilionensåväl räknat på helår som för /83. I detta sammanhang bör ocksåuppmärksammas den positiva ränteeffekt för statsverket på drygt 400 milj. kr.räknat i helårseffekt som följer av förslaget om ändrad uppbörd av bensinskattm. Desamlade besparingarna uppskattades i budgetpropositionen lill ca 13,4 miljarderkr. för helår och lill ca . för /83. Dessabelopp bör nu räknas upp med ca . Av minredovisning framgår sålunda all det uppsatta sparmålet har uppfyUls. Somjag inledningsvis omnämnt angavs i årets budgetproposition att ett begränsatutrymme skapats för ökade insatser inom ett fåtal särskUt angelägna områden.Kostnaderna för de nämnda insatserna inkl. kommande särpropositioner angavskomma att understiga 900 milj. kr. Denna bedömning äger alltfort giltighet. Dekostnader som inte fanns redovisade under anslag i budgetpropositionen hadebeaktats vid beräkningen av posten fillkommande utgiftsbehov, netto. Deförändringar av statsbudgeten för vilka jag har redogjort sammanfattas itabell I. Budgetunderskottet beräknas för innevarande budgetår till ca 76,2miljarder kr. Ibudgetpropositionen beräknades budgetunderskottet för /83 tiU ca82,. Jämfört med denna beräkning har underskottet istatsbudgeten enligt de reviderade beräkningarna nu minskal och beräknas uppgåtiU ca . Av förbättringen på . svararvissa engångsförstärkningar i denna beräkning för 5,2 1981/82:150 Reviderat budgetförslag Det bör dock påpekas alt även åtgärder av engångskaraktär reducerarframtida utgifter i form av minskade statsskuldräntor. Även omengångsförstärkningarna exkluderas visar budgetunderskottet mellan budgetpropositionenoch nuvarande beräkning en minskning med . För allutvecklingen mot en förbättring av budgetsaldot skall kunna vidmakthållas måsteäven fortsättningsvis den strama budgetpolitiken fullföljas. (Miljarder kr.) -67,6 -76,2 -82,6 -75,7 Jagövergår nu till alt redogöra för resultaten långtidsbudget (bU.2.1). Långtidsbudgetenssyfte är att kartlägga konsekvenserna för budgetul-vecklingen på avredan fattade beslul och gjorda åtaganden. I långtidsbudgeten görs alltså inlenågra försök alt förutse vilka beslut som statsmakterna kommer atl fatta underperioden. En sådan kartläggning kan sedan utgöra underlag för en analys av destatsfinansiella förutsättningarna . Långfidsbudgelenomfattar, fömtom beräkningar av statsbudgetens inkomster och utgifter,beräkningar rörande socialförsäkringssektorn samt en redovisning av vissaandra verksamheter som direkt eller indirekt styrs av statliga beslut.Härutöver behandlas i årets långtidsbudget resultaten av vissa ytterligareanalyser, vilka jag strax avser att återkomma fill. Vadgäller statsinkomsterna grundas beräkningarna på oförändrade skatteregler ochavgiftssatser i den mån inte förändringar beslutals eller fömlskickats. Bl.a.har hänsyn lagils lill den av regeringen föreslagna skatteomläggningen fr.o.m.den 1 januari 1983. Beräkningarna utgår beträffande frånsamma antaganden rörande priser, löner och tillväxt i samhället som presenterasi den reviderade finansplanen. För perioden därefter ansluter sigförutsättningarna för beräkningarna till de antaganden som ligger till gmnd föralternalivet I i avstämningen av långtidsutredning. Långtidsbudgetenskalkyler är mycket känsliga för förändringar i gjorda antaganden. Jag kommer idet följande att kommentera de resultat som uppkommer vid skilda antaganden icentrala variabler. 1981/82:150 Reviderat budgetförslag Statsinkomsternasåriiga procentuella tiUväxt skulle enligtlångtidsbudgetkalkylen komma att uppgå lill 6,i löpande priser. Dennaökningslakt beror på bl. a. lönesummans och den privata konsumtionensutveckUng. Vidare har vissa avgifter och skatter införts fr. o. m. budgetåret1982/83. Ilöpande priser beräknas den årliga genomsnittliga ökningen av statsut-giflema,exkl. statsskuldräntorna, att uppgå till 4,4%.Denna relativt låga utvecklingstakt får ses mot bakgmnd avlångtidsbudgetmetodiken, för vilken jag redogjorde. Som jag senareåterkommer till kommer vidare effekterna av vidtagna besparingar också att slåigenom .