prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — I dessa kommer tonvikten att läggas pä drifts-, underhålls- ochrehabilileringsätgärder. Under budgetåret1981/82 kommer ca en tredjedel av landramen att disponeras för importslöd förall öka kapacitetsutnyttjandel i industrin. därav är bundet tillupphandling i . har framför allt papper, gruvutrustning,lastbilar och teleutrustning köpts underdet bundna importstödet. erhållerelt relativt omfattande bistånd från svenska enskilda organisationer. /81 beslutades om insatser, i några fall fleråriga, försammanlagt . Huvuddelen av dessa utgörs av missionsverksamhet. Genom SAREC stödsTanzanias centrala forskningsråd med . Vidare har fleraprojekt i I'anzania under beredning. Prop.1981/82:100 Bilaga 6 54 milj (1980) 2,(1980) ca (1980) Offentligt nellobiständ/person - totalt(exkl östländer) (1979) (1980/81) 1981/82:100 Bilaga 6 174 Ekonomisk och social utveckling ekonomiska lägefortsätter att vara ansträngt. Återkommande dåliga skördar och naturkatastroferi form av översvämningar och häftiga regn, konflikten med ochinterventionen i har inneburit ytterligare svårigheter.Återföreningen av landets två delar förödande krig har inneburitstora påfrestningar. Underskottet i livsmedelsförsörjningen uppgick till3 milj lon och är därmed det största . Den ansträngda ekonominhar lett till en förhållandevis öppen diskussion om problemen och dessorsaker. Brister i planering och administration erkänns. Reformer som innebärökade möjligheter fill privat företagande har genomförts i syfte att stimuleratill ökad produktion av konsumtionsvaror och exportprodukter. Målen förfemårsplanen 1976-80 har inte kunnat uppfyllas. Planen för 1981-85 kommer attinnebära en fortsall satsning på jordbruket och en konsolidering av befinfiigindustri, snarare än nyinvesteringar. Flera länder har minskaleller avbrufil sitl bistånd till efter landets inlervenfion iKampuchea. Även bidrag från och Asiatiska harhindrats och beroendet av har ökat. är den störstabiståndsgivaren utanför östländerna. Utvecklingssamarbetet medVietnam regleras i ell tvåårigt avtal /81 och 1981/82. Det omfaftartotalt varav 365 för innevarande budgetår. Huvuddelen av det svenskabiståndet går fill tre stora projekt - skogsindustriprojektet i Vinh Phu (BaiBång) samt barnsjukhuset i och allmänsjukhuset i . Bistånd gesockså i form av importslöd. För all projekten skall få avsedd utvecklingseffektoch gjorda investeringar kunna utnyttjas rationellt har avtal ingåtts medVietnam om stöd till driften av de tre stora projekten to m . Medelsfördelningenframgår av följande tabell (milj kr): Prop.1981/82:100 Bilaga 6 175 Under hösten 1980logs de tvä sjukhusen i drift. Barnsjukhuset i fungerar både som centraltremissjukhus och nationellt utbildnings- och forskningscentrum för barnsjukdomar. Allmänsjukhuset i ger vård och behandling ål befolkningen iden omgivande kolgruve- och industriregionen.Sjukhuset skall också bidra till vidareutbildning av sjukvårdspersonalsamt till yrkesmedicinsk forskning. i Vinh Phu (Bai ) har den första pappersmaskinen,kraflstafionen och anläggningen för vatlenrening tagils i drift under hösten 1980.Övriga anläggningar las i drift successivt . Del nyaavtalet som undertecknades innefattar kvarvarande investeringarsamt stöd till driften av de anläggningar som tagits i drift . Projektetberäknas ge arbete ål ca 20 000 människor i fabriksanläggningarna och iskogsbruket. Pappers-produktionen vid full drift beräknas till perår. Det innebär en fördubbling av nuvarande pappersprodukfion i . Dentotala svenska kostnaden för projektet har i avtalet maximerats lill 2miljarder kr /83. Från och med 1 juli1980 har skogsinduslriprojeklel en ny organisation. Syftet är all delsskapa en fungerande vietnamesisk projektledning, förstärkt med svenskaexperter, dels förbättra SIDAs möjligheter till kontroll och uppföljning.Ministeriet för lätt industri ansvarar för driften av fabriksanläggningarna ochhar slutit ett avtal med del svenska konsortiet Scan-m.anagement om hjälp medprojektledning m m. Kostnaderna för denna hjälp finansieras av SIDA inom del nya projeklavlalel. Importslödet uppgickunder /81 fill varav 30 var bundet lillupphandling i . Det bundna biståndet har främst använts för importav papper och pappersmassa. Under /82 uppgår importslödet till143 milj kr varav är bundet fill upphandling i . De viktigasteerfarenheterna från projektsamarbetet är all haft svårt attställa upp med arbetskraft i den omfattning och med den utbildning som mankommit överens om. Del har också varit svårt att få fram lokala råvarorsom elektricitet, , sand m m i lid och i fillräcklig mängd. Vietnamesernahar från början inte haft klart för sig hur mycket och vilka slag av resursersom skulle komma att krävas. Därtill kommer problem med samordning och transporter.Maskiner och fordon förslits snabbtpga bristande underhåll. Prop.1981/82:100 Bilaga 6 176 Också frän svensksida har misslag gjorts. Dessa beror framför allt på språksvårigheter ochbristande insikt i förhållandena i , dess kultur, polifiskasyslem och förvaltningens funktionssätt. Efter hand har emellertid bådaparter lärt sig mer om varandra och med tiden har samarbetet blivit allt bättre. Återflödet frånbiståndet lill uppgår lill avutbetalningarna och av det sammanlagda återflödet frän mollagarländerna. Detta kan huvudsakligen hänföras lillBai . har under1980/81 erhållit i katastrofbistånd för insatser efteröversvämningar och bistånd via enskilda organisationer såsom Böcker fill ,Frikyrkan Hjälper, och . Forskningssamarbetegenom SAREC pågår , främst genominstilutionssamarbete inom mikrobiologi och geoteknik. Totalt har utbetalats fördetta samarbete. Prop.1981/82:100 Bilaga 6 177 Offentligt netlobislånd/person 5,7 milj (1980) 3,(I980) (1979) (1979) 27,85kr (1980/81) Prop.1981/82:100 Bilaga 6 178 Ekonomisk och social utveckling ekonomiskaförutsättningar har förbättrats genom självständighet.Transportlederna söderut har öppnats, de zimbabwiska flyktingarna har återvänthem och den betungande sanklionspolitiken gentemot har hävts.Tillsammans med övriga majoritetsstyrda stater i södra har under1980 inlett ekonomiskt samarbete i syfte alt lösa de svåra transport- ochkommunikationsproblemen i regionen och bryta det ekonomiska beroendet avSydafrika. Trots altförutsättningarna för politisk stabilitet och ekonomisk utveckling såledesförbättrades , skärptes del inrikespolitiska läget. Antalet strejkerökade markant. Motsättningarna mellan regeringen och fackföreningsrörelsenfördjupades, särskilt i samband med alt flera fackliga ledare fängslats. Dessa spänningar bottnari hög grad i landels svåra ekonomiska belägenhet. Vid utgången av 1980 kämpadeZambia med en allt svårare betalningsbalanssituation. Den internafionellaprisutvecklingen på landels främsta exportprodukt (koppar) var ogynnsam ochavsättningen för den näst viktigaste råvaran (kobolt) har sviktat. Samtidigthar i likhet med andra icke oljeproducerande tvingats attanvända en växande del av sina exportinkomster för att betala importerad olja.Zambia erhöll en ny kredit om från IMF i april 1980.Skörden /81 av slapelgrödan majs har lill skillnad från de tvä senasteåren varit mycket god och täcker landets konsumtionsbehov. Detta beror bl a päaft regeringen fastställde producentpriser för basgrödor, som vargynnsammare för jordbrukarna . Samarbetsavtal haringåtts med om för kalenderåren 1982 och 1983. Detändamålsbestämda biståndet utgår i form av seklorstöd till jordbruk, hälsovårdoch undervisning, som tillsammans lar i anspråk av det totala biståndet. Medelsfördelningen framgår av följande tabell(milj kr): DisponibeU 1980/81 1981/82 1981/82:100 Bilaga 6 179 Stödet omfattarkooperation, produklionsrädgivning och lanlbruksul-bildning, integreradlandsbygdsutveckling, utsädesproduktion och lantmäteriverksamhet. Programmet för landsbygdsutvecklinghar haft produkfionshöjande effekter. Den kooperativa rörelsen har fåttväxande betydelse och svarar nu för merparten av den saluförda mängden majs ilandet. Den kooperativa skolan och jordbruksinstilulel i Mpika är färdigbyggdaoch i full verksamhet. har stödet inom jordbruksutbildningenutvidgats fill all omfatta också andra skolor samt den nationellarådgivningsverksamheten. Elt utsädesbolag med bl a och somdelägare har bildats. Lantmäteriet i hari samarbete med lantmäteriverket i tagit fram kartor för planering avlandsbygdsutvecklingen. Erfarenheterna är goda avdet tämligen mångskiftande direkta samarbetet mellan svenska och zambiskamyndigheter och organisationer inom sektoravlalets ram. Stödet grundar sig påZambias strävan att utveckla ett syslem för primärhälsovård. Det är inriktatpå alt bygga ut hälsocentraler, alt utbilda personal för landsbygdshälsovårdsaml på transporter och nutrition. Programmet har kommit igång under 1980.Elva hälsocentraler har upprustats, sex nya har påböijals och hälsoministerietsplaneringsenhei har förstärkts med tre svenska experter. Det svenska slödel harhittills främst gått fill yrkesutbildning och till teleingenjörs- och gruvingenjörsfakulteternavid . From 1980 ingår också primär- och specialundervisningsaml yrkesutbildning. Avsikten är att det skall stå i samklang med de svenskainsatserna på jordbruksområdet och inom hälsovården. Det skall bidra till en bättreallmän tillfredsställelse av basbehoven pä den eftersatta zambiskalandsbygden. Det svenska biståndettill har varit myckel personalinlensivt. har dockpersonalbiståndet minskat, bl a till följd av en strävan att avvecklapersonalinsatser utanför de tre koncentrationsomrädena samt pgarekryteringssvårigheter. Vid utgången av /81 uppgick den SIDA-anställda personalen i till 45 personer. Minskningen har delvis sinorsak i en övergäng till biständsfinansierade direktkonlrakt mellan svenska ochzambiska företag och institufioner. 1981/82:100 Bilaga 6 180 Importstöd infördes1977 som en viktig komponent i biståndet. Fram tom 1979 utgjordeimportslödet ca hälften av det totala biståndet. Frän 1980 har dock andelen importslöd sjunkit tillförmån för del ändamålsbeslämda biståndet. Del bundna biståndet har utgjort 25milj kr per är . är det avsamarbetsländerna i som under 1970-lalel haft den största handeln medSverige. Landet har gjort betydande upphandlingar i medbiståndsmedel. Upphandlingen har främst gällt teleutrustning, järnvägsvagnar, fordon, reservdelaroch papper samt konsulttjänster. Återflödet avbiståndsmedel frän lill har därför genomgående legat på enhög nivä och uppgick /80 lill . Förutom upphandling av varor i återspeglar dennasiffra den relativt höga komponenten svenskt personalbistånd tillZambia. lämnar viaSAREC forskningsstöd till del zambiska forskningsrådet. Bidrag ges vidare lillett jordbruks- och utbildningsprojekt vid en missionsstation som stöds avFribaplistsamfundet. har erhållit av katastrofmedel för extrabetalningsbalansstöd. Prop.1981/82:100 Bilaga 6 i«-*»lJK.Beit Offentligt nettobislånd/person - lotall(exkl östländer) 7 milj (1978) 3,(1979) (1979) (1981) (1981) Prop.1981/82:100 Bilaga 6 182 avkrig har nu varit självständigt i knappt två är. Koalitionsregeringenunder ZANU-ledaren har lyckats skapa stabilitet och lugn i landet. Deinterna motsättningarna, som log sig uftryck i större sammanstötningar senast ifebruari 1981, har minskal. De omedelbara problemen är trots detta stora. Nära enmiljon människor, som flytt undan kriget eller tvångsförflytlats, måsteberedas boslåder och utkomst. Tre armér sammanförs till en. Förvaltningen skallinriktas mot nya mål och afrikaniseras. Beroendet av skall minskas. En nyutvecklingspolitik har formulerats med syfte att omfördela resurser lill dettraditionella jordbruket och bibehålla hög produkfi-vitel i den modernasekiorn. I regeringens utvecklingspoliliska huvuddokument anges allregeringspolitikens långsiktiga mål är ett socialistiskt och jämlikt samhälle.Detta skall uppnäs genom snabb ekonomisk tillväxt och rättvisare fördelning . I sinprakfiska politik har regeringen hittillssökt prioritera både ekonomins tillväxt och fördelningsfrågorna. Den mera detaljeradeutveeklingsplaneringen är ännu inle avslutad. En stor mängd projekt och program finnsskisserade och har lyckats aftrahera ettbetydande utländskt bistånd. Sedansjälvständigheten har elt anlal reformer genomförts för att för-bäftrafolkflertalets levnadsvillkor. Hälsovården har gjorts kostnadsfri för avbefolkningen. Fri primärundervisning har införts och terminsavgifterna isekundärskolan har sänkts. Antalet skolelever bland barn i skolåldern har ökatkraftigt. Stora ansträngningar görs för alt bygga skolor på landsbygden samlreparera de skolor som förstörts under kriget. Maxi-mihyror ochminimilöner har införts, liksom prisreglering för basHvsmedel. Priserna har ändåhöjts kännbart och därmed något förtagit effekten av inkomstökningarna. Av de somhittills avsatts för det självständiga belastade /80och /81. har lämnats genom UNHCR för repalriering ochåteruppbyggnad. Dessa medelhar använts för insatser av kalastrofkaraklär. För budgetåret1981/82 regleras utvecklingssamarbete med av ett ettårigtavtal om . Samarbetet kommer att koncentreras lill eft fåtalsektorer. Det omfattar under /82 följande områden: De två sistnämnda posterna är bundna lill upphandling iSverige. Prop.1981/82:100 Bilaga 6 183 Återuppbyggnadsbiståndetär en fortsättning på de insatser av katastrof-karaktär som inleddes efter självständigheten.Del omfattar bl a skolbyggen ochreparationer av förstörda skolor, uppbyggnad av hälsokliniker, och ett tilläggskoslprogram för undernärda barn ochundervisningskostnader för flyktingbarn. Det långsiktigabiståndet fill landsbygdens utveckling kommer att inriktas på undervisning,hälsovård och utbyggnad av infrastruktur, såsom elektricitet, telekommunikafioner m m. Svenska enskildaorganisafioner har fått för alt medverka iåteruppbyggnaden och förutses i fortsättningen i ökad omfattning delta iutvecklingssamarbetet. SAREC stöder ett forskningsprojekt vid iSalisbury om kvinnans situation på landsbygden samt en planeringskonferens omforskningens organisation. Ytteriigare insatser i samarbete med SAREC är under planering. 1981/82:100 Bilaga 6 81,5 milj (1980) 3,(1970-80) (1979) Offentligt netlobislånd/person - tolalt(exkl östländer) (1979) (1980/81) Prop.1981/82:100 Bilaga 6 185 Sedan generalZia-ul-Haq övertog makten i har landets ekonomi fått en allt starkare inriktningpå ekonomisk tillväxt. Många tidigare förstatligadeförelag har återlämnats lill privata ägare. har regeringen, som ell led i den allmännaislamiseringen av hela det pakistanska samhället, infört muslimskaskatter pä förmögenheler och jord. Under de senasteåren har den ekonomiska utvecklingen gradvis förbätl-rals. Jordbruksproduktionen steg ,främst lack vare goda skördar av vete, bomull och ris. Överföringarna frångästarbetare utomlands har fortsatt alt öka och beräknas detta budgetåruppgå till . Betalningsbalansen har förbättrats under1981, främst genom län från IMF, lån från OPEC-länderna samt en konsolideringav landets skulder. Exporten har ökat i volym. Handelsbalansenförsämras dock alltjämt av de stigande oljepriserna. av landets oljebehovimporterades 1980. Net-looljeimporlen motsvarade avhandelsunderskollet. De statliga inkomsterna steg med som ettresultat hl a av en stram skalle- och avgiflspolifik medan utgifterna ökademed . Valutareserven motsvarade ca sex veckors import. Bistånd utgörmerparten av kapilalinflödet till Pakistan.80-90% av biståndet lämnas som län. Skuldljänslen har därmed i allthögre grad belastat valutareserven. Den gynnsammaekonomiska utvecklingen fortsatte , dä BNP har beräknats stigit . I regeringensutvecklingsprogram för 1982-84 skall resurserna koncentreras tillhögavkastande projekt inom främst jordbruk samt vallen- och energiförsörjning.Även den sociala utvecklingen ges ökad vikt. Ett nytt befolkningsprogramhar antagils . Målet år alt göra "den lillafamiljen" fill en kulturellt och socialt accepterad norm. Flyktingströmmenfrån utgör ett politiskt, socialt och ekonomiskt problem.Antalet flyktingar uppgavs vara ca 2 miljoner. Utvecklingssamarbetetplaneras vara avslutat vid utgången av /83. tvåårigt avtalhar slutits /82 och 1982/83 och omfattar totalt varav 20milj kr avser första året. Biståndet utgår iform av importstöd och används i sin helhet för ett lokaltrafikprojekt isamarbete med . Projektet, som omfattar modernisering ochupprustning av kollekfivtransporter i , 1981/82:100 Bilaga 6 186 har pågått , då ingick ellfemårigt avtal med . Avtalet förutsatte biståndsfinansiering underde tre första åren och omfattar leverans av chassier,underhållsorganisafion, trafikplanering, förarutbildning och utbildning avmekaniker. SIDA kommer att utvärdera projektet efter del att samarbelsavlalel löpt ut 30 juni1983. har underbudgetåren 1979/80 och 1980/81 bidragit med sammanlagt 23,5 milj krtill de afghanska flykfingarna i landet, dels via UNHCR, dels via Röda Korset och Lutherhjälpenoch dels direkt till den pakistanska regeringen. Slödel frän SARECuppgår fill /82 och 1982/83 och avserforskningssamarbete om näring i amningsmjölk. Hälften av detsvenska stödet 1981 liU FNs narkotikafond (), , lämnadeslill organisafionens projekt i . Prop.1981/82:100 Bilaga 6 187 Fefolkning 4,2 milj (1980) Eefolkningslillväxl/år 2,(1970-79) BNI/invånare ca (1979) Kriget med Efiopien1978 blev en vändpunkt i utveckling. De fidigare ambitiösautvecklingsprogrammen stannade av. Oroligheterna på underhela 1970-talel har lell till omfattande folkförfiyllning-ar. har svår torkaflera gånger drabbat området. harsom en följd av delta fåll ta emot flera hundra lusen flyktingar. Kriget, torkan ochflyktinglillslrömningen har skapat stora ekonomiska problem för Somalia.Ekonomin är baserad på jordbruk och boskapsskötsel. Levande boskap svarar för avlandets exportintäkter. Till följd av den långvariga torkan har boskapsbeståndet minskat. Akutbrist har lidvis uppstått pålivsmedel och drivmedel. I syfte att reda upplandets besvärliga ekonomiska situation har regeringen beslutatall omorientera ekonomin. Den privata sekiorn skall ges ökat utrymme.Valulan har devalverats . Dubbla växelkurser har införts i hoppom elt ökat valulainflöde från somalisk arbetskraft utomlands och ökadeinvesteringar inom industri, jordbruk och fiske. Skattesystemet har reformerats och manförsöker effektivisera förvaltningen. Utvecklingssamarbetetregleras av ell treårigt avtal, som löper ut . Sedan budgetåret1977/78 har biståndet utgått i form av importstöd till fiskeseklornmed per är, varav en tredjedel varit bundet lill upphandling iSverige. Del har använts för utrustning lill nya fiskarbosäll-ningar, föruppförande och drift av en fabrik som fillverkar bl a fiskebåtar och förpersonalbistånd lill fiskeminisleriel via FAO. All utrustning lillbosättningarna upphandlas av SIDA. En plan för alt rekonstruera ocheffektivisera driften av fiskebåtsfabriken har utarbetats. Den syftar tillatt fabriken vid utgången av 1983 skall kunna klara sig utan utländskt stöd. De medel som redananslagils kommer altutnyttjas fram till dess. 1981/82:100 Bilaga 6 188 Under budgetåret1980/81 har 17,2 milj. kr. av kalaslrofmedel utnyttjats för . Det harutbetalats via internationella och enskilda organisationer. Den svenskaberedskapsslyrkan för katastrofinsatser var verksam i landet . SAREC bidrog under1980/81 med för forskningssamarbete med akademi för vetenskap och konst. De nordiskaländerna har samarbetat på biståndsområdet. Isamarbetet ingår gemensamma biståndsprojekt, som administreras av något av denationella biståndsorganen. SIDA administrerarden nordiska insatsen för stöd lill jordbruket i . På samma sätt administrerar kooperativaprojekt i och , ochFinland ett projekt i för utbildning på jordbruksområdet. Projektverksamheteninom det nordiska biståndssamarbetet har reglerats i en konvention mellansamtliga nordiska länder, vilken undertecknades . Enligt denna skaärenden av principiell karaktär, såsom utvidgning, förlängning och revision av insatserna,beslutas av del nordiska ministerrådet, som även fastställer ekonomiska ramar.Den löpande granskningen av biståndprojekten sker genom den är 1976 inrättadeäm-betsmannakommittén för bislåndsfrågor. Genom konventionen upprättades även enrådgivande kommitté med lekmannarepresenlalion. Förutom samarbetetpå projektområdet sker regelbundna överläggningar i ämbelsmannakommittén imultilaterala och bilaterala ärenden mellan tjänstemän i de nordiska ländernasbiståndsadminislrationer och utrikesministerier. Det nordiskasamarbetet i ulvecklingsärenden omfattar även informella överläggningar, t. ex.i anslutning fill internationella möten, där de nordiska länderna ofta uttrycker en gemensamhållning. De nordiska länderna har ävengemensam representation i , de regionala utvecklingsbankernaoch den internationella jordbruksulvecklingsfonden (). Prop.1981/82:100 Bilaga 6 189 ANDRA ANSLAGSPOSTER Humanitärt bistånd i Del svenska stödettill humanitära insatser i inleddes efter militärkuppen i , dä detbilaterala biståndet fill avbröts.Stödet utvidgades sedan till att också gälla utsatta grupper i andra länder i där mänskliga rättigheterkränks. Medlen används bl aför stöd lill flyktingar och hemlösa, rättslig och medicinsk hjälptill politiska fångar och deras anhöriga, för stipendier saml underhållsbidragtill familjer, vilkas familjeförsörjare har fängslats eller dödats. I någrafall lämnas stöd till mindre verksläder som ger sysselsättning samt tillbarnbespisningar och sk folkmatsalar i slumområden. Efter förslag avberedningen för humanitärt bistånd kanaliseras medlen till mottagarnagenom svenska eller internationella organisationer. De viktigaste ärLutherhjälpen, Kyrkornas Världsråd, Frikyrkan Hjälper, , ArbetarrörelsensInternafionella Centrum, Svenska Röda Korset och . Behovet av stöd lilloffren för del politiska förtrycket i Lafinamerika är stort. ICentralamerika är det särskilt situationen i som står i fokus. Drygt 25 000människor beräknas ha dödals sedan striderna böljade flyktingar från beräknas uppgå till drygt 200 000.Ytterligare 300 000 människor har tvingats lämna sina hem och la sin tillflykt fill läger inne ilandet. Stödet tillflyktingar och befrielserörelser i södra lämnas dels direkt tillbefrielserörelserna, dels genom svenska och internationella organisationer. Destörsta mottagarna är befrielserörelserna ANC, som arbetar för ett Sydafrikafritt från apartheid, och SWAPO, som verkar för ett självständigt . Sedan juli 1978finns en särskild beredning för humanitärt bistånd (fidigare den s kflykfingberedningen) med huvuduppgift all lill regeringen och SIDA lämna förslagom användning av biståndsmedel för främst flykfing-ar,befrielserörelser och apartheidpolitikens offer i södra samt för humanitär verksamhet i . Under budgetåret1980/81 utbetalades av det disponibla beloppet pä 150 miljkr. Därav har använts för utvecklingssamarbete med , somblev självständigt och behandlas under en egen anslagspost. /82 har anvisats . Dessa fördelas översikfiigt enligt följande (milj kr): 1981/82:100 Bilaga 6 190 1980/81 1981/82 Befrielserörelser ANC () SWAPO () Stöd genom enskilda organisationer Stöd genom FN Det svenska humanitära stödettill ANC och SWAPO används främstlill inköp av livsmedel, fordon, kläder, sjukvärdsulrustning mm som användstill del dagliga uppehället för flyktingar. Inköpen sköts av befrielserörelsernasjälva eller av SIDA. I flyktinglägren söker man öka sjålvförsörj-ningsgraden.För sådana ändamål har jordbruksredskap och verktyg upphandlats. En del avmedlen används lill utbildning, information och administration. ANC bygger medsvenskt stöd ett stort skolkomplex i . avtalade , Danmarkoch om ett gemensamt hälsovårds- och utbildningsprojekt för namibiskaflyktingar i . av detsvenska humanitära stödet till södra lämnas genom enskildaorganisationer, svenska och internationella. De viktigaste kanalerna förstipendiering och utbildningsprogram har varit ochAfrica Educalional Trust. /81 har del tidigare biståndet genomInternational (lUEF) avvecklats och stipendiaternaöverförts till andra organisafioner. har SIDAsamordnat samtliga givares bidrag lill stipendieprogrammet.