prop · G503197 · 1981-12-31 00:00:00 — Jämkning i fall som avses vid a)-d) må dock endast medgivas, om den till sjömansskatt beskattningsbara inkomsten därigenom nedsättesmed . Jämkning i fall som avses vid a)-d) må dock endast medgivas, om den till sjömansskatt beskattningsbara inkomsten därigenom nedsättesmed . I fall som avses vid a) skall minskning av inkom.steninte ske vid bestämmande av skatt enligt tabell FTeller NT. Denna lag träderi kraft . Äldre bestämmelser gällerbeträffande sjömansskatt som har erlagts eller hade skolat erläggas föreikraftträdandet. Prop.1981/82:197 119 6 Förslag till Lag om ändring i kommunalskattelaaen (1928:370) Härigenom föreskrivsatt punkt 8 av anvisningarna till 25 § kommunalskattelagen(1928:370) skall ha nedan angivna lydelse. Harskattskyldig under ett visst beskattningsårhaft kostnader ej understigande för reparation och underhåll avfastighet, varav intäkterna beräknas enligt 24 §1 mom., får han utan hinder av 41 § och anvisningarna till samma paragraf efter egetval göra avdrag för kostnaderna vid taxering för beskattningsåreti fråga eller för nägot av de två närmast följande beskattningsåren. Avdraget får även fördelas mellan på sätt den skattskyldige önskar. I fräga om kostnad för reparation och underhåll som avses i 25 § 2 mom. första stycket b) gäller följande.Beviljas vid ärendets slutliga avgörande hos lånemyndigheteninte sådant lån eller bidrag som där avses el- Senaste lydelse 1981:295. Harskattskyldig under ett visst beskattningsårhaft kostnader ej understigande för reparation och underhåll avfastighet, varav intäkterna beräknas enligt 24 §1 mom., fär han utan hinder av 41 § och anvisningarna till samma paragraf efter egetval göra avdrag för kostnaderna vid taxering för beskattningsåreti fråga eller för något av defem närmast följande beskattningsåren. Avdraget får även fördelas mellan på sätt den skattskyldige önskar. I fråga om kostnad för reparation och underhåll som avses i 25 § 2 mom. första stycket b) gäller följande.Beviljas vid ärendets slutliga avgörande hos länemyndigheteninte sådant lån eller bidrag som där avses el- ler begränsas långivningen till att avse bara visst slag av ombyggnadsarbeten och skall på grund härav avdrag medges för kostnad för reparation och underhåll, får sådant avdrag ske efter den skattskyldiges eget val för det beskattningsår då slutligt beslut meddelas i låneärendet eller för något av de fem närmast följanäe beskattningsåren. Avdraget får även fördelas mellan dessa år på sätt den skattskyldige önskar. Har värdeminskningsavdrag enligt bestämmelserna i punkt 2 a av anvisningarna tidigare medgivits skall motsvarande belopp avräknas från de kostnader, för vilka avdrag får ske enligt vad sagts. Underlaget för beräkning av värdeminskningsav:!!--... drag skall därvid minskas med belopp motsvarande det på vilket avdraget beräknats. ler begränsas långivningen till att avse bara visst slag av ombyggnadsarbetenoch skall på grund härav avdrag medges för kostnad för reparation och underhåll, får sådant avdrag ske efter den skattskyldiges eget val för det beskattningsår då slutligt beslut meddelas i låneärendet ellerför något av de två närmast följande beskattningsåren. Avdraget fåräven fördelas mellan dessa år på sätt denskattskyldige önskar. Har värdeminskningsavdrag enligt bestämmelserna i punkt 2 a av anvisningarna tidigaremedgivits skall motsvarande belopp avräknasfrån de kostnader, för vilka avdrag färske enligt vad sagts. Underlaget förberäkning av värdeminskningsavdrag skall därvid minskas med belopp motsvarande det på vilket avdraget beräknats. Innebär det nya beslutet att lån eller bidrag beviljas med högre belopp änsom följer av det tidigare beslutet,eller ändras det tidigare beslutet på sådant sätt att avdrag förreparation eller underhåll för tidigare beskattningsår av annatskäl medgivits med för högt belopp,skall därav föranledda tillägg till den för tidigare årfastställda inkomsten och övriga ändringari stället 1981/82:197 121 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse vidtagas för detbeskattningsår under vilket det nya beslutet omlån eller bidrag meddelats. Denna lag träderi kraft och tillämpas första gångenvid taxering. Äldre bestämmelsergäller i fråga om kostnader som den skattskyldige haft underbeskattningsår för vilket taxering i första instansskett eller tidigare samt i fråga om slutligt beslut söm meddelats under tid som sagts. 1981/82:197 122 1 Remissinstanserna m. m. Efterremiss har yttranden över betänkandet (Ds B 1981:16) Reformerad inkomstbeskattning avgetts av kammarrätten i , länsrätterna i , samt , statistiska central byrån (SCB), statskontoret, (), (), länsstyrelserna i , , , , och , samt , skattechefen i , Centralorganisationen /SR (/SR), Finansbo lagens förening, Föreningen . Föreningen riges skattechefer, , . (), i (LO), , (), Näringsli vets byggnadsdelegation (NBD), Stockholms bostadsföreningars central förening (SBC), . (), . (), (), Svenska försäkringsbo lags riksförbund, Svenska försäkringsmäklares och försäkringskonsulters riksförbund (SFFF), , Svenska kom munförbundet, , aktiesparares riks förbund, allmännyttiga bostadsföretag (), arbets ledareförbund (SALF), , ges fastighetsägareförbund, finansanalytikers förening (SFF), , hantverks- och industriorganisation (SHIO-Familjeföretagen), , , , redovis ningskonsulters förbund (SRF), . Taxerings nämndsordförandenas riksförbund () och Tjänstemännens centralor ganisation (TCO). ' Länsstyrelseni har bifogat yttrande från lokala skattemyndigheten iStockholms fögderi, i yttranden från lokalaskattemyndigheten i fögderi och handelskammare samt LO yttrandenfrån och . LRFhar åberopat ett inom Lantbrukarnas skattedelegation upprättat yttrande. Svenska handelskammarförbundetoch har åberopat ett inom Näringslivets skattedelegation(NSD) upprättat yttrande. och har även inkommit med egna ytt- Prop.1981/82:197 123 randen.SHIO-Familjeföretagen och har avgett gemensamtyttrande. har hänvisat till yttrandet från SFFF. Efterremiss har yttranden över betänkandet (Ds B 1981:15) Allmänproduktionsfaktorskatt avgetts av kammarrätten i , bokföringsnämnden,, , bankinspektionen, statskontoret, RRV, RSV,länsstyrelserna i , , , , ,, och , , , , ,samt , skattechefen i , statensindustriverk, , / SR, Föreningen (), ek. (HSB), KF, LO, ,, , , , , , , . , Svenska revisorsamfundet.Svenska u.p.a. (Svenska ). ,, , , , , ,, , ,, , , och . och Krön & inkommit med yttranden. i Stockholmslän har bifogat yttranden från lokala skattemyndigheterna i ochSödertälje fögderier, i yttranden från lokalaskattemyndigheterna i och Ystads fögderier och från Skåneshandelskammare, i yttrande från lokalaskattemyndigheten i fögderi samt i länyttrande från lokala skattemyndigheten i Falu fögderi. Vidare har /SRbifogat yttrande från , samhällsvetare och ekonomer ()och LO från . LRF har åberopat ett inomLantbrukarnas skattedelegation upprättat utlåtande och har anslutit sig till detta. SAF, ,. samtSveriges industriförbund åberopar ett inom NSD upprättat yttrande. , och Sveriges redareföreningansluter sig till detta yttrande. och har äveninkommit med egna yttranden. SHIO-Familjeföretagen och har avgett gemensamt yttrande. Urremissyttrandena över betänkandet Allmän produktionsfaktorskatt har här främst medtagitssynpunkter avseende valet av finansieringsform Prop.1981/82:197 124 förinkomstskattereformen och uttalanden om skattemyndigheternas nuvarandearbetssituation. 2 Remissinstansernas huvudsaliliga inställning Remissinstansemaär genomgående positiva till förslaget om marginal-skattesänkningar, även omflera av dem anser att sänkningarna borde ha varit större. Beträffandebegränsningarna av underskottsavdragens skattemässiga värde är meningarnastarkt delade och åtskilliga remissinstanser, som i och för sig är positivatill grundtankarna bakom förslaget, ställer sig kritiska till den närmareutformningen eller enskildheter i denna. Kammarrätteni anser att det är nödvändigt att marginalskatterna sänks och mofiveratatt det skattemässiga värdet av underskottsavdrag minskas. Länsrätteni anser att förslagen i promemorian är ägnade att leda till deför reformen uppställda målen samt från skattetekniska utgångspunkter i och försig fullt möjliga att genomföra. Länsrätten framhåller att förslagenemellertid kommer att leda till ett ännu mer komplicerat och svårtillgängligtskattesystem samt till ett betydande merarbete för skatteförvaltt\ingen ochskattedomstolarna, något som från de utgångspunkter som länsrätten har attföreträda borde leda till ytterligare ansträngningar att finna andra vägar somleder till de uppställda målen utan att medföra motsvarande olägenheter. RSVuttalar att det utbredda marginalskattetänkandet givetvis i första hand börangripas genom en sänkning av marginalskatterna, vilket ju också är ett avreformens mål, att RSV har förståelse för reformens längre gående inriktningatt i viss utsträckning också avse avdragen som sådana, något som dock inte kanske genom den föreslagna metoden utan att bryta de principer som bär uppskattesystemet, samt att - med hänsyn till skatteförvaltningens arbetssituation- ändringar i förenklande syfte måste vidtas, om förslaget genomförs. Länsstyrelseni (majoriteten) tillstyrker förslaget om en reformeradinkomstbeskattning. Länsstyrelseni tillstyrker förslaget om avdragsbegränsning. Länsstyrelseni (majoriteten): Skatteförslagetkan komma att få icke önskade konsekvenser för nystartade företag ochverksamheter som av formella skäl skall redovisas som olika förvärvskällor. Medanledning härav föreslår vissa ändringar i skatteförslaget. Länsstyrelsenbedömer de förväntade positiva effekterna av en marginalskattesänkning såstora att förordar att det av expertgruppen utarbetadeskatteförslaget genomföres. Vid den slutliga utformningen 1981/82:197 125 börde av föreslagna ändringarna beaktas. Det fortsatta utredningsarbetetbör bedrivas skyndsamt. Angelägenheten härav accentueras av den osäkerhet sområder i fråga om förslagets verkningar . Länsstyrelseni ser det som tillfredsställande att man nu gripit sigan lösningen med de besvärande marginalskatteeffek-tema och anser att denmarginalskattesänkning som föreslås kan väntas medföra en del posifiva effekter,t.ex. att mer verksamhet förläggs till , eftersom skattenivån bättreanpassas till vad som gäller i utlandet. anser vidare att detfinns skäl att i vissa avseenden begränsa värdet av underskottsavdrag, främstdå underskottet härrör från avdrag för privata levnadskostnader, men anser attavdragsbegränsningen för underskott i näringsverksamhet bör skjutas påframtiden och utredningen om underskottsavdrag och därmedförvärvskällebegreppet bör påskyndas samt att ett alternativ kan vara att medgeförlustavdrag i näringsverksamhet vid beräkning av tilläggsbelopp. Länsstyrelseni (majoriteten) uttalar att den främsta åtgärden för att uppnå iskatteöverenskommelsen angivna syften är att sänka marginalskatterna samt attdet är angeläget att stoppa en alltmer utbredd spekulationsekonomi.Länsstyrelsen förordar därför - trots brister i utredningen och befaradetillämpningssvårigheter - att regler om begränsning av underskottsavdragensvärde införs. förutsätter dock dels att frågan omunderskottsavdragen vid produktionsinvesteringar utreds så att förslag häromkan läggas fram i propositionen, eftersom strävandena att begränsa de tillprivat konsumtion hänförliga investeringarna inte får gå ut över de så angelägnaverkliga produktionsinvesteringarna, dels att den redan ansträngdaskatteförvaltningen får den resursförstärkning som erfordras för att klara detmerarbete som reformen uppenbarligen medför. Länsstyrelseni tillstyrker förslagets huvudpunkter om sänkning avmarginalskatterna och begränsning av värdet av underskottsavdrag.Länsstyrelsen uttalar att avdragsbegränsningen som sådan strider mot degrundprinciper på vilka inkomstskattelagstiftningen bygger, att enmarginalskattesänkning inte torde kunna genomföras utan att frågan ombegränsning av underskottsavdragen behandlas, att kontrollen av denföreslagna lagstiftningen med nuvarande resurser inom skatteadministrationeninte kan läggas på en acceptabel nivå samt att såväl förslaget omunderskottsavdragen som skattereglerna på andra områden därför måste förenklas,om ökade resurser inte ställs till förfogande. Skattechefeni noterar med tillfredsställelse att marginalskatten sänks förde flesta inkomsttagare, något som måhända kan leda till en bättre skattemoral,men uttalar att det från rent skatteadministrativ synpunkt finns anledning attställa sig negafiv till inkomstskattereformen, som medför ytterligarekomplikationer både för de skattskyldiga och för myndigheterna. 1981/82:197 126 i fögderi tillstyrker reformen som sådan menavstyrker den administrativa och tekniska utformningen. /SR ser med stortillfredsställelse att en bred politisk uppslutning nu finns för enmarginalskattesänkning, som organisationen avvisar den begränsningsom föreslås för indexregleringen. Vidare anser organisationen att en annanmodell borde ha valts för en eventuell avdragsbegränsning. är posifiv till förslaget om sänkta marginalskatter, eftersom de högamarginalskatterna påverkar arbetsvilja, investeringar, sparande ochskattemoral mycket negafivt, men avstyrker förslaget om en begränsning avunderskottsavdragen och anser att underskott uppkomna ur rörelse borde undantasfrån förslaget om avdragsbegränsningar. Föreningen , som anför kritiska synpunkter på förslaget,vill ändå rentprincipiellt betona det positiva i att något radikalt görs dels åt marginalskatterna,dels åt den ständigt ökande skattefinansieringen av utgifter för privat konsumfionoch spekulafion. Från denna utgångspunkt anser föreningen det föreliggandeförslaget, trots sina brister, ha sådana kvaliteter att det kan genomföras.Föreningen har dock mycket stora farhågor beträffande de resursmässigakonsekvenserna för de lokala skattemyndigheterna. Föreningen understryker att avdrag för underskott numera förekommer i enutsträckning som är besvärande för skatteadministrationen samt attmarginalskattetänkandet har medfört en stor okänslighet för de kostnader somger anledning till underskotten, främst ränteutgifter. Vidare anför föreningenatt såväl en förändrad inriktning som en väsenfiig förstärkning av skattekontrollenkrävs samt att problemen med förvärvskällemetoden klart har underskattats. Behovetav marginalskattesänkningar för normala inkomstskikt har ökat.I ännu högre grad har behovet av en begränsning av underskottsavdragen gjortsig gällande. Den starka ökningen av avdragen har gjort att tilltron tillskattesystemet minskat. Förbundet vill därför instämma i huvudsyftena medreformen, nämligen att minska marginalskatterna i normala inkomstskikt samtatt begränsa underskottsavdragens värde och göra dem mer lika värda för olikaindivider. att en sänkning av marginalskatterna och en begränsning avvärdet av ränteavdragen vid höga inkomster är ett steg i rätt riktning för attkomma till rätta med den snabba ökningen av subventioner till boendet som ickeär bostadssociah motiverade. Den besparing på . som åstadkommesgenom begränsningen av värdet av ränteavdragen bör tillföras bostadssektorn ochanvändas till bostadssocialt angelägna stödåtgärder. 1981/82:197 127 KFansluter sig till den föreslagna marginalskattesänkningen samt tilluppfattningen att avdragsrätten för kostnader bör begränsas men anser att denföreslagna förvärvskällemetoden medför sådana komplikationer ochsvåröverskådliga effekter att den inte bör genomföras utan en annan metod föravdragsbegränsning utredas. Bland tänkbara alternativ nämner KF en begränsninggrundad på uppdelningen i A- och B-inkomst eller att undanta ränteintäkter helteller delvis från beskattning och ta bort eller reducera avdragsrätten förräntor. LOuttalar att en reform av avdragssystemet är nödvändig och välkomnar det förstasteg som består i att underskottsavdragens värde begränsas till i princip 50 %av avdragets belopp. Vidare uttalar LO att en avdragsreform i sig skaparutrymme för marginalskattesänkningar utan att den genomsnittliga fördelningenav inkomsterna efter skatt förändras till det (majoriteten): Deviktigaste delarna i den föreslagna skattereformen är att marginalskatternaskall sänkas och att underskottsavdragens värde skall begränsas. Dessa förslagställer sig styrelsen positiv till. Om de genomförs bör de kunna få en gynnsameffekt på samhällsekonomin. Lägre marginalskatter bör exempelvis underlättaavtalsrörelserna. En minskning av underskottsavdragens värde bör motverkatendenserna till spekulation. Reformen torde också leda till att produktivainsatser och sparande blir mer lönande för den enskilde. Sammanfattningsvisanser styrelsen att reformen bör genomföras. Den ger bl. a. goda möjlighetertill lägre inflafionstakt vilket är till gagn även för landstingen.Finansieringsformens effekt på den kommunala ekonomin måste dock beaktas. LRFställer sig bakom förslaget att en marginalskattesänkning genomförs och attåtgärder vidtas mot avarter av underskottsavdrag men finner att det framlagdaförslaget kännetecknas av stora brister i analyserna, vilket inte gör detmöjligt att överblicka effekterna av detsamma för olika inkomstgrupper. LRFvill särskilt understryka att problemen kring förvärvskällebegreppet inte harbeaktats och att kvittningsrätt måste föreligga inom inkomstslagetjordbruksfastighet samt mot förvärskällor i inkomstslagen annan fastighet,rörelse och kapital. LRF anser att dessa problem måste få en godtagbar lösning,innan förslaget kan göras till föremål för lagstiftning. Skattereformensförslag om sänkta marginalskatter tillstyrks av Byggnadsdelegationen. Effekternaav avdragsreformen däremot medför så betydande störningar på bostadsmarknaden,risker för nedgång i bostadsproduktionen och därmed försämrad sysselsättningpå byggarbetsmarknaden, byggmaterialindustrin och i trähusfabrikationen, attByggnadsdelegationen bestämt måste avstyrka denna del av förslaget. 1981/82:197 128 iV5Danser marginalskattesänkningarna, framför allt i de skikt där marginalskatteni dag överstiger , vara ett betydelsefullt första steg för att åstadkommapositiva effekter inom samhällsekonomin, att ytterligare marginalskattesänkningarbör ske, varigenom de effekter som man ansett speciellt besvärande i dagens inflafionsekonomiautomafiskt undanröjs och en begränsning av underskottsavdragen blir onödig,samt att den ordning som föreslagits i promemorian har allvarliga principiellaoch prakfiska verkningar, inte minst på risktagandet. NSD anser att godtyckligaoch slumpmässiga resultat skulle uppkomma vid beskattningen beroende på hurkapital har placerats i olika förvärvskällor och att dessa verkningar är såallvarliga att de inte kan undanröjas ens med väsentligt utvidgade kvittningsmöjligheter.Mot denna bakgrund avstyrker NSD varje begränsning av den föreslagna arten. handelskammare ochSveriges aktiesparares riksförbund anser den föreslagnamarginalskattesänkningen utgöra ett riktigt steg på vägen mot lösningen av ettcentralt ekonomiskt problem och mot att återvinna balans i den svenskaekonomin, att sänkningen jnte är tillräcklig, att den föreslagna avdragsbegränsningenfår ses mot bakgrund av den utpräglade låneekonomi som uppkommit samt attbegränsningarna är omotiverade och hämmande såvitt avser inkomstslagen rörelseoch jordbruksfasfighet. rekommenderar att förslaget inte läggstill grund för lagstiftning. SBC fillstyrker förslagetom marginalskattesänkningar men anser att det borde ha utsträckts fill högreinkomstskikt samt avstyrker förslaget om begränsning av underskottsavdragen ochanser att räntor på lån som avser bostaden bör undantas och i annat fall densärskilda beskattningen av bostadsrättshavare avvecklas. menar att en marginalskattereform är utomordentligt nödvändigoch bör genomföras möjligt samt att förslaget om avdragsbegränsning harså många svåröverskådliga konsekvenser och är så dåligt analyserat att det intebör läggas till grund för lagstiftning. Svenska bankföreningentillstyrker en sänkning av marginalskatterna men avstyrker enavdragsbegränsning tills effekterna är närmare analyserade och man har fåtterfarenheter av marginalskattesänkningarnas följder. SBEF tillstyrker deföreslagna marginalskattesänkningarna men är starkt krifiskt till de föreslagnareglerna om begränsning av underskottsavdrag och anser att förslaget i dennadel inte bör läggas fill grund för lagstiftning. I vart fall saknas enligt SBEFhelt skäl för tt låta reglerna omfatta också näringsverksamhet, varför dennabör lämnas iitanför tilllämpningsområdet. Om detta inte är möjligt anser SBEFatt ytterligare möjligheter bör öppnas för en gemensam inkomstberäkning förverksamheter med naturlig anknytning till varandra. SFRär positivt till marginalskattesänkningarna men anser dem ofillräck-liga.Riksförbundet avstyrker den föreslagna avdragsbegränsningen och Prop.1981/82:197 129 anserdet som ett absolut minimikrav att underskott i förvärvskälla fullt ut fårkvittas mot överskott i samma förvärvskälla senare år. (majoriteten): Styrelsenställer sig posifiv fill den föreslagna sänkningen av marginalskatterna samttill att det skattemässiga värdet av de s. k. underskottsavdragen begränsas.Reformen bör enligt styrelsens mening få en gynnsam effekt på samhällsekonomin.Så bör t.ex. marginalskattesänkningen premiera produktiva insatser ochsparande samt motverka spekulation och inflafion. anser att en skattereform som begränsar värdetav avdragen som marginalskatterna sänks är angelägen och framhålleratt genom skattesänkningarna kan löneökningarna hållas på en relativt lågnivå, varigenom det finns förutsättningar att dämpa inflationstakten. Förbundetställer sig positivt till de grundläggande tankarna bakom reformen. har i åtskilliga sammanhang framfört krav på snaraförändringar i det nuvarande skattesystemet. Sådana förändringar måste syftatill att minska de f. n. mycket negafiva effekterna av höga marginalskatter ikombination med ett dåligt fungerande avdragssystem. är välmedveten om svårigheterna att på kort sikt förändra ett etableratskattesystem utan att övergångsproblem uppstår. föreliggande förslag kan påvissa punkter principiellt ifrågasättas men torde dock som helhet representeraen så långt möjligt väl avvägd lösning. fillstyrker att den föreslagna skatteomläggningengenomförs i sina huvuddrag. SALFställer sig mycket positivt till den föreslagna sänkningen av marginalskatternaoch accepterar förslaget till begränsning av underskottsavdragens skattemässigavärde. fillstyrker förslaget om sänkta marginalskatter,uttalar att förslaget bör ses som ett första steg och ytterligare sänkningarske, delar inte uppfattningen att det är önskvärt eller nödvändigt attkombinera marginalskattesänkningarna med en begränsning av underskottsavdragenoch anser att det vore olyckligt om förslaget skulle förverkligas utan deförändringar som förbundet har påkallat. SFFanser en naturligare lösning på föreliggande problem vara att undanta en vissandel av räntekostnaderna/intäkterna från avdragsrätt resp. beskattning. Ifråga om schablontaxerad annan fastighet för föreningen fram tanken på att höjainkomstschablonen så att den återtar fidigare relation fill räntenivån. Omförslaget genomförs i sina huvuddrag föreslår föreningen den förändringen attrealisationsvinster/förluster på fondpapper hänförs till inkomstslaget kapitaleller i andra hand att underskott i kapital får kvittas mot överskott av fillfälligförvärvsverksamhet. 9 1981/82. Prop.1981/82:197 130 uttalar att förbundet anser sig kunna tillstyrka förslaget idess huvuddrag, då en sänkning av marginalskatterna länge framstått som enoundgängligen nödvändig reform och då en koppling till en begränsning avunderskottsavdragen sannolikt varit nödvändig, att störremarginalskattesänkningar hade varit önskvärt, att förbundet förutsätter attreglerna om avdragsbegränsning blir tillfälliga samt att kvittning i fråga omjordbruksfastighet, konventionellt taxerad annan fastighet och rörelse bör fåske inom inkomstslaget. SHIO Familjeföretagen och : Sammanfattningsvis tillstyrkerorganisationerna att marginalskatterna sänks men avstyrker reformens andramoment, dvs.