prop · G503123 · 1981-12-31 00:00:00 — Jag föreslår att de nämnda rekommendationerna nu omsätts ipraktisk vägledning, rådgivning, påverkan på utbildningsinnehåll m.m. samt atten vidgad personalutbildning ges, bl.a. för att kunna åstadkomma nödvändigaförändringar i det praktiska vardagsarbetet hos företag och myndigheter. Chefenför kommer i sitt anförande att redovisa förslagtill ett projekt inom ramen för arbetarskyddsfondens verksamhet för dettaändamål. Produktivitet och lönsamhet av ADB-investeringar I rekommendation 16 sägs att företag och myndigheter börinvestera i och utnyttja datateknik för att höja produktiviteten.Rekommendationen avser de sammanhang där denna rationaliseringsmetod bedömsvara den lämpliga lösningen för de problem som finns. I rekommendation 17 sägsatt organisationer som avser att investera i datateknik bör beakta de blandadeerfarenheter som finns vad gäller att få lönsamma investeringar. Flera åtgärdernämns som ertarenhetsmässigt visat sig resultera i att krav på tid, kostnaderoch förändringsambitioner uppfylls på ett bra sätt. Jag anser att rekommendationerna behandlar ett angelägetområde eftersom datatekniken sprids allt mera till företag och myndigheter,befintliga användningsområden fördjupas och nya tillkommer. En omfattande spridningäger rum till små och medelstora företag, Jag avser därför att ta initiativ till att detsystematiskt insamlas beskrivningar av "goda exempel" pådatorisering samt att ge olika rådgivande organ tillgång till detta för vidareförmedling till intresserade företag resp. myndigheter. För företagens del börprövas om de regionala utvecklingsfonderna i större utsträckning än hittillsskulle kunna fylla sin funktion att informera företag i det egna länet. Jag harsamrått med chefen för industridepartementet i denna fråga. För statens delfinns flera vägar att gå fram på. Jag har tidigare (avsnitt 3.2.3) redovisat de bedömningarvad gäller 1981/82:123 Bilaga 1 33 teknikupphandlingpä dataområdet som gjorts i rapporten datapolitik frändatadelegationen. En del uppgifter från det pågående arbetet medteknikupphandlingsfrågor i delegationen har även redovisats. I rapporten sägsatt teknikupphandling bör stödjas av statsmakterna och användas som ett medeli en aktiv samordnad datapolitik. Vad gäller teknikupphandling inom denlandstingskommunala och kommunala sektorn har chefen för industridepartementetredan tagit initiativ till överläggningar med företrädare för landsting ochkommuner om åtgärder för att öka den landstingskommunala och kommunalateknikupphandlingen. I samband härmed har förslag lämnats till inrättande avtvå teknikupphandlingsfonder. Utrymme för dessa fonder, som delvis skallfinansieras med statliga medel, har skapats inom ramen för de medel som stårtill regeringens förfogande för stöd till teknisk forskning och industrielltutvecklingsarbete under industridepartementets huvudtitel. Enligt vad jag harerfarit har också förhandlingar inletts mellan styrelsen för teknisk utveckling(STU) som statens representant och landstingsförbundet om de närmare formernaför en sådan fond. Regeringenhar vidare i enlighet med beslut inrättat tre statliga aktiebolagför teknikupphandling på transport-, energi- och miljöområdena. Jag ärnu beredd att lämna förslag till ytteriigare åtgärder för att från statens sidafrämja teknikupphandling på dataområdet för den offentliga sektorn. Jag harsamrätt med chefen för industridepartementet i denna fråga. Dethar framkommit i det hittillsvarande arbetet att för en framgångsrikteknikupphandling krävs att beställarna kan formulera långsiktiga krav påprodukter och tjänster som underlag för teknikupphandlingen. Det krävs ocksåatt det kan etableras ett konstruktivt samarbete mellan beställare ochleverantör där många svåra frågor om beställarkrav. datafrågor, juridik ochavtal behandlas. Dethar också framkommit att både för beställare och för leverantörer behövs ettekonomiskt stöd för att understödja teknikupphandling och vinna de fördelar somdärmed kan erhållas. Staten bör svara för ett sådant stöd. Förarbetsuppgifter i anslutning till detta och för att leda och samordnateknikupphandlingen på dataområdet anser jag att det krävs ett särskilt organknutet till . Ett nära samarbete med de planeradeteknikupphandlingsfonderna för kommuner och landsting förutsätts ske. Dethittillsvarande arbetet med teknikupphandling har även visat att det inte ärtillräckligt med ett ekonomiskt stöd till teknikupphandling för att denna skafungera på ett framgångsrikt sätt. Det krävs även betydande personella insatsermed särskild kompetens i vad som kan kallas ett samordnings- och expertstöd. Dettasamordnings- och expertstöd riktar sig både till beställare och 4 1981/82. 1981/82:123 Bilaga 1 34 leverantörer.I samordningen ingår t.ex. att medverka fill samordning och sammanjämkning avflera beställares krav för att de ska bli mera slagkraftiga. En viktig uppgiftär att bistå beställarna i arbetet med att formulera de framtida krav ochönskemål som är själva grunden för teknikupphandlingen. Jag har tidigareredovisat detta (avsnitt 3.2.3). Statenbör enligt min mening vara beredd att delfinansiera beställarar-bete vad gällerkravspecifikationer, visst beställararbete under utvecklingsfasen samtleverantörens utvecklingsarbete. Det är angeläget att såväl beställare somleverantör satsar egna resurser i teknikupphandlingsprojektet. Det statligastödet skall utformas i enlighet med internationella förpliktelsergenom och . Ettbeslut att skapa ett statligt stöd till teknikupphandling bör ha en visslångsiktighet. Projekten kommer troligen att sträcka sig och föratt ge tillräckliga erfarenheter för framtiden bör det särskilda organet verkaåtminstone . Somjag framhållit bör det särskilda organet främja teknikupphandling pådataområdet där den offentliga sektorn är beställare. Jag vill i detsammanhanget framhålla att det ankommer på varje beställare att självständigtfatta beslut i fråga om upphandlingar. Jagavser att ta initiativ till överläggningar med företrädare för kommuner ochlandsting om lämpliga former för att komma igång med teknikupphandling pådataområdet med hela den offentliga sektorn som beställare. Detär enligt min mening rimligt att räkna med att en stor del av första åretkommer att åtgå för att utarbeta förslag till regler m.m. angåendeteknikupphandling samt att komma igång med några nya projekt. Inledningsvisligger tyngdpunkten i ett projekt på beställarens arbete med sinkravspecifikation. Resursanspråken för det nya organet bör då vara relativtblygsamma. Efter ett första sådant år torde resursanspråken komma att stiga. Ensådan modell möjliggör en successiv uppbyggnad av teknikupphandlingen vilketbör vara av värde. Jaganser att statskontoret och STU bör kunna fylla en mycket viktig roll somsamordnings- och expertstöd för olika beställare. SIPU, som är statenscentrala organ för bl.a. personalutbildning, bedriver en utbildningi teknikupphandling och kommer här att få en än viktigare roll ifortsättningen. Medhänsyn till betydelsen av att teknikupphandling på dataområdet medverkar tillett förstärkt användarinflytande finner jag det naturligt, att företrädare för arbetsgivareoch arbetstagare på den offentliga sektorn erbjuds att delta i verksamheten.Jag avser i övrigt att föreslå regeringen att ge datadelegationen i uppdrag attutarbeta förslag om det särskilda organets organisation, sammansättning,arbetsuppgifter och verksamhetsformer. Medhänsyn till vad jag har anfört beräknar jag att medelsbehovet för det statligaekonomiska stödet till teknikupphandling uppgår till 10 milj. kr. 1981/82:123 Bilaga 1 35 /83 samt 15 milj. kr. för vart och ett avde fyra därpå följande budgetåren, således ca 70 milj. kr. fram till och /87. När det gäller finansieringen av dessa medel förteknikupphandling på dataområdet för den offentliga sektorn förordar jag, attungefär hälften av medelsbehovet finansieras genom motsvarande omfördelningarfrän reservationsanslaget för ADB-anskaffning till statsförvaltningen. Ett nytt reservationsanslag, benämnt Teknikupphandlinginom dataområdet, bör tas upp i statsbudgeten för denna ändamål. / 83 bör medelsbehovet beräknas till 10 milj. kr. börförslaget i prop. 1981/82:100 bil. 11 om anvisning av medel tillreservationsanslaget Anskaffning av ADB-utrustning, som disponeras avstatskontoret, minskas med 5 milj. kr. Jag villavslutningsvis något beskriva karaktären på den omfördelning jag tidigareförordat. Reservationsanslaget för ADB-anskaffning tas i anspråk vid enskildaanskaffningar av utrustning. De användande myndigheterna erlägger sedan årligaavgifter för utnyttjandet av utrustningen motsvarande avskrivning av erlagdköpeskilling. Statskontorets begäran om medel till reservationsanslaget görsmed utgångspunkt från en bedömning av anskaffningsbehov totalt sett. Normalthar inte framställningen om medel föranlett annan åtgärd än att begärda medelhar beviljats. Om den verkliga anskaffningen sedan skulle avvika mot denplanerade, om prisutvecklingen skulle se annorlunda ut kan anspråken på reservationsanslagetvisa sig blir större eller mindre än beräknat. För större utgifter frånanslaget beslutar regeringen. I övrigt fattar statskontoret beslut omanvändning av medlen. Den omfördelning jag har förordat medför främst att manförskjuter av utbetalningarna framöver . Omfördelningen är såledesinte direkt avsedd att vara en besparing. För statens del bör väl genomförda teknikupphandlingarkunna leda till produkter och system som är bättre anpassade efter beställarnaskrav och med stor hänsyn tagen till de anställdas krav. Jag räknar därför medatt sådana produkter får en längre ekonomisk livslängd och således kan gestatliga myndigheter ekonomiska fördelar jämfört med beställningar vidkonventionell upphandling. I olika sammanhang har förts fram förslag om ett nordisktsamarbete pä dataindustriområdet. Sålunda har t.ex. dataeffektutredningen isitt betänkande pekat på tillverkning av elektronikkomponenter som ettlämpligt nordiskt industriellt utvecklingsprojekt. Jag anser det vara mycket angeläget att vi i samordnarvåra insatser på data- och elektronikens område. Konkreta åtgärder av dettaslag utreds f.n. av en särskild arbetsgrupp under ,Datateknologigruppen. Prop.1981/82:123 Bilaga 1 36 ¥å{ omfattande utredningsarbete harbedrivits när det gäller att söka klariägga effekterna på sysselsättningen inomlandet av fortsatt datorisering. Chefen för kommeri sitt anförande att framhålla att det inte går att närmare klariägga dedirekta sambanden mellan datoranvändning och den totala sysselsättningsnivän.Andra faktorer avgör detta. Därmed sätts åtgärder för att underlätta nödvändigomställning i arbetslivet i fokus. Som framgår av rekommendationerna 38-41liksom av dataeffektutredningens utredningsarbete kan företag och myndighetergenomföra många åtgärder för att underlätta och även stimulera nödvändigaomställningar. Regional utveckling och datateknik Rekommendation 42 anger att datateknik ochdatakommunikation bör användas för att främja den regionala utvecklingen. Dettakan ske på olika sätt. Ett sätt har varit etableringen av (servicecentralen i ). skiljer sig frän de utgångspunkter somligger bakom t.ex. grannskapscentralen där skilda former av specialiseringeller utlokalisering diskuteras. erbjuder ett brett utbud avservicetjänster. Dessa tjänster kan även kombineras vilket ger underlag för nyaprodukter. Detta ger flera fördelar. a. innebär det möjligheter förpersonalen att utveckla skilda kompetenser. Enligt vad jag erfarit innebärdenna verksamhetsinriktning att personalen vid anser sigtillfredsställda med sin arbetssituation. Inom ramen för SIGAsverksamhetsområde har krav på nya produkter framkommit. Exempel på detta ärutrustning vilken medger kommunikation mellan skilda typer avordbehandlingsutrustning. Tillsammans med statskontoret pågår f.n. ett sådantutvecklingsarbete. Resultaten av detta bör leda till positiva effekter även förstatsförvaltningen i övrigt. kan sägas vara ett exempel på de möjlighetersom modern tele- och datateknik öppnar när det gäller att skapa sysselsättninginom områden med särskilda regionalpolitiska problem. En åtgärd som ofta diskuteras är att etablera särskildadatateknikorien-terade arbetsplatser på orter för att bl.a. minska arbetsresor,ge lokal service, utveckla grannskapet. En praktisk åtgärd som harvidtagits är bl.a. etableringen av försöksverksamheten med det s.k. Grannskap90 i utanför . Denna verksamhet avses igångsättas eftersommaren 1982. En av de effekter som eftersträvas är att minska påarbetsresorna till genom att personer från Nykvarnsområdet ett pardagar slipper pendla till och i stället kan arbeta i grannskapscentralen. Från olika håll har föreslagits andra former avgrannskapscentraler. Bl.a. har och i rapportenComputer to the People: or Home Terminals, Two Prop.1981/82:123 Bilaga 1 37 Scenarios,1981, pekat pä en form där centralen har en viktig funktion att geservice till småföretag, lokala offentliga organ samt till medborgare som bor iett visst område. Utöver detta kan även centralen utföra olika uppdrag förföretag och myndigheter pä andra orter. Det kan gälla ord- och textbehandling,dataregistrering, bearbetning av enkäter m.m. Denna form av central skulleorganiseras som ett företag med anställd personal som bor i grannskapet. Idetta sammanhang kan nämnas att ett omfattande projekt inletts i syfte attskapa nya företag och sysselsättningsfillfällen i och Kirunakommuner. En viktig del är att stimulera utvecklingen av den kunskap som finnsvad avser datateknik och elektronik. Detta sker på olika sätt dels genomdirekta insatser, exempelvis genom att stimulera etableringar, dels genom attge en bredare insikt i skilda datatillämpningar. Resultaten av detta är bl.a.etablering av en datacentral i . kan detta medföra ca 100 nyaarbetstillfällen i Malmfälten. Vidare har industriministern föreslagitsärskilda insatser inom rymdforskningen (prop. 1981/82:113). I samband med nyssnämnda projektverksamhet bedrivs vidare särskilda insatser där datateknikenanvänds för att möjliggöra en ökad utbildning av företagare. Detta sker tillviss del genom s.k. programmerad utbildning. Tekniken kommer även att prövasför att utbilda personer i glesbygd. Industriministernhar i särskild ordning (prop. 1981/82: 113) föreslagit att statligt stöd skallkunna lämnas för byggande av en industrilokal i skall utnyttjas främst av skilda typer av serviceföretag m.m.Ett verksamhetsområde härvid kan vara att med stöd av internationellateknikdatabaser förmedla nya teknologier till företag i . Jaganser det angeläget att nämnda insatser stöds samt att skilda förslag angåendegrannskapscentraler samordnas i syfte att nå ökad kunskap om hur datateknik ochdatakommunikation på detta sätt kan bidraga till regional utveckling. Jag avserdärför att, efter samråd med chefen för industridepartementet, ta initiativtill att ytterligare försök planeras. Härvid kommer det av och alternativet att bedömas. j.Decentralisering av datakraften och datakunnandet. I rekommendation43 betonas att datakraften och datakunnandet bör spridas men detta bör ske medvissa bestämda syften. Det framgår att decentralisering därmed blir ett viktigtmedel för att främja arbetsinnehållet för de anställda, användarinflytandetoch effektiviteten samt för att minska sårbarheten. I datasammanhang hardecentralisering tidigare ofta handlat om att sprida datorerna, bl.a. för attminska sårbarheten. Föratt närmare belysa dessa frågor och hur olika åtgärder vad gällersystemutveckling och datordrift kan bidraga till vad som eftersträvas irekommendationen, avser jag att senare föreslå regeringen att ge decen- Prop.1981/82:123 Bilaga 1 38 traliseringsdelegationen i uppdrag att inbjuda olikaforskare och praktiker att systematisera erfarenheter och forskningsresultat påområdet. Resultatet bör bl. a. kunna ligga till grund för vidare åtgärder. I rekommendation 47 finns en allmänt hållen men klartinriktad formulering vad gäller helhetssyn på datatekniken. Den lyfter frammänniskan i (teknik)samhället. Den betonar att frågor om teknik och användningsamt konsekvenser av denna användning för människor, organisationer ochsamhället måste betraktas i ett sammanhang. Jag anser det vara angeläget att denna syn på datateknikensprids och beaktas. Jag vill särskilt betona betydelsen av attutbildningsmaterial i datafrågor innehåller dessa tre moment. Det är ocksåangeläget att forskningsprojekt på dataområdet - så långt möjligt - innehållerkvalificerad kompetens vad gäller datateknik, användning och konsekvenser ävenom tyngdpunkten i det enskilda fallet kan väga över åt något håll. Som tidigareframhållits (rekommendation 15) bör datasystem utvecklas i nära samspel medverksamhetens mål, organisationen och de människor som arbetar i den. Genom denkunskapsmässiga breddningen av forskningen, som jag förordar börforskningsresultaten bli mera användbara för att stödja dendatasystemutveckling som beskrivs i rekommendation 15. Rekommendation 50 anger att forskningen måste varabalanserad vad gäller storlek m.m. pä insatser om teknik, användning ochkonsekvenser. Med hänsyn till den obalans som finns (jämföravsnitt 4.2) är det angeläget att fortsatta satsningar på forskning inomdataområdet inriktas på att minska denna obalans. 4.4 Översiktlig plan för datapolitiska utredningar underetapp II De planerade utredningar, som jag nu kommer att kortfattatredovisa, har framkommit ur arbetet med att bereda datadelegafionens rekommendationeroch förslag. Utredningarna redovisas områdesvis i huvudsak enligt denuppställning som finns för rekommendationerna till kategori 2 (avsnitt 4.2.2,4.2.5 samt 4.2.7). Det är angeläget att betona att i de flesta fall någraförslag till hur och i vilka sammanhang utredningarna bör genomföras intelämnas. Sådana överväganden bör göras i anslutning till att utredningarna skallinitieras. Det kan t.ex. förekomma att de datapolitiska frågeställningarna börutredas i anslutning till att andra verksamhetsmässiga eller lagstiftningsmäs-sigafrågor behandlas. Anställdas integritet på arbetsplatsen En fortsatt kraftig ökning av datateknikanvändningen påarbetsplatserna 1981/82:123 Bilaga 1 39 kommer att öka möjligheterna att med hjälp av teknikenmäta enskildas arbetsprestationer. Många är oroade över en sådan utveckling.För att ge berörda ytterligare underlag för eventuella åtgärder bör enfaktaredovisning tas fram.Chefen för kommer senareatt ta upp frågan i samband med sin bedömning av ett forskningsprojekt kringarbetsmiljö, medbestämmande och arbetsorganisation som föreslås bli knutet tillarbetarskyddsfonden. Som en följd av att allt mer information om medborgarnalagras i dataregister finns det en risk på olika områden att den bilddatorerna ger av verkligheten, i debatten kallad dataskuggan, kan räknas sommera relevant vid ärendehandläggning än uppgifter som medborgarna själva hävdarsom riktiga. Olika frågor behöver belysas i detta sammanhang. I vilkenmån har allmänheten fått det lättare eller besvärligare till följd avdatarutinerna? Finns tillräckliga rutiner och resurser för rättelser av fel? Ommyndigheter lagrar s.k. mjukdata på ADB-medium, vilka åtgärder har då vidtagitsför att se till att de inte missbrukas och hur kontrolleras kvaliteten? Mot denna bakgmnd är det angeläget att inleda ettutredningsarbete för att i första hand studera den befintliga datakvalitetenoch inventera behovet av åtgärder i enlighet med rekommendation 3. Insyn i och medverkan i de politiska beslutsprocesserna I takt med att allt fler beslut i olika sammanhang grundaspä faktaunderlag och analyser, som tagits fram med hjälp av datorer, finns deten risk att medborgarnas möjligheter till insyn i de politiska processernakraftigt försväras. Datateknikens ökade användning för att understödjaplanering och beslutsfattande kan också komma att ytterligare öka avståndetmellan experter och politiker å ena sidan och medborgarna å den andra sidan.Samtidigt har också hävdats att datatekniken ger möjligheter till ökad insynoch deltagande i beslutsprocessen för breda medborgargrupper. Enligt min mening finns det starka skäl för att inleda ettutrednings- och forskningsarbete i denna viktiga fråga. Rekommendation 7 angerdärvid en utgångspunkt. Jämställdhet mellan kvinnor och män samt frågor omhandikappade Efter samråd med arbetsmarknadsministern kan jag upplysa att denne i sitt anförande kommer att föreslå vissautredningsinsatser vad gäller jämställdhetsfrågor samt frågor om handikappade. Kommunikationsteknologins utveckling är en av de avgörandedatapolitiska frågorna. Datoriseringen inom handeln, banker och servicesektorni Prop.1981/82:123 Bilaga I 40 övrigttillsammans med utvecklingen mot elektroniska betalningssystem är områden somkräver skärpt uppmärksamhet bl.a. från ett konsumentpoli-tiskt perspektiv. Konsumentverketsom är central förvaltningsmyndighet för konsumentfrågor följer uppmärksamtutvecklingen på detta område. När det gäller butiksdatorerna (EAN-systemet)enades verket och handeln om vissa minimikrav för den prisinformationsom skall lämnas i butiker och på kassakvitton. F.n. arbetar konsumentverketmed frågan om hur denna information skall utformas i praktiken. Jagavser senare i samråd med handelsministern att återkomma till frågan ombetalningssystemen och den personliga integriteten m.m. /.Fältprov med teledata Frågorkring införande och användning av nya medier har behandlats avinformationsteknologiutredningen, som överlämnade sitt slutbetänkande Nyamedier (SOU 1981:45) . 1 betänkandet föreslogs fortsatt verksamhetmed text-TV (pä TV-nätet utsänd textinformation) och fri etableringsrätt förteledata (på telenätet överförd textinformation) dock med förbud mot reklam. Dessafrågor har behandlats i budgetpropositionen (prop. 1981/82:100 Bilaga 12)varvid utbildningsministern i enlighet med utredningens förslag förordarpermanentning av text-TV. Beträffande teledata hänvisar han till en kommandemassmediautredning som sammantaget skall bedöma nya teknikers konsekvenser påmediaområdet. Informationsteknologiutredningenförde i sitt betänkande ett långtgående resonemang om önskvärdheten av attgenomföra praktiska fältprov med teledata, dock utan att lägga något konkret kostnadskrävandeförslag. Tanken var att man skulle välja ut en lämplig kommun och där engagerahushållen, folkrörelser, kommunala myndigheter och organ, folkbibliotekenm.fl. Ett sådant lokalt teledata-system skulle kunna fungera som en"anslagstavla" eller "mötesplats" för många människor. Ettflertal praktiska fältprov med teledata genomförs (bl. a. vidteleverket) där industriföretag, banker och personalorganisationer ärintressenter. ISverige finns det relativt få försök som genomförts med teledata och som riktarsig mot allmänheten. I flera andra länder har mera omfattande försökgenomförts, exempelvis i . TV-industrinoch annan angränsande elektronikindustri håller på att förbereda sig för en relativtkraftig expansion med delvis nya produkter och tjänster som riktar sig motallmänheten. DekommersielU inriktade försöken av den typ som beskrivits i det föregående blirofta marknadsorienterade med kanske främsta syfte att bedöma marknadsutvecklingen. Församhällets del bör det vara angeläget att få fram konsekvensbedöm- Prop.1981/82:123 Bilagal 41 ningar och analyser av hur olika medborgargrupper kanutnyttja de nya teknikerna och vilka fördelar och nackdelar det kan vara frågaom. Det kan vara svårt att få sådana analyser och bedömningargenomförda på ett tillfredsställande sätt genom att följa olika kommersiellaförsök som pågår. I stället kan det krävas att samhället initierar ett nyttförsök med teledata i hushåll och knyter en särskild utvärderingsgrupp tillprojektet. Jag har i denna fråga samrått med. Han avser att senare föreslå regeringen ett sådantprojekt i anslutning till arbetet i den aviserade kommittén. Nyskapande i organisationen lärande i arbetet