prop · G503171 · 1981-12-31 00:00:00 — om revisors kompetens m.m.; Regeringenföreslår att anta det förslag som har tagits upp i bifogade utdrag avregeringsprotokoll ovannämnda dag. I proposifionenföreslås att det skall finnas en kvalificerad revisor, dvs. en auktoriseradeller godkänd revisor, i alla aktiebolag. Ipropositionen föreslås vidare att bestämmelserna om anmälan av aktieinnehav i8 kap. 5 § aktiebolagslagen inte längre skall avse bolagsledningen ibörsnoterade bolag och att bolagsstyrelsen skall kunna delegera sina åliggandenvid akfietilldelning tiU en enskild styrelseledamot. Denya bestämmelserna föreslås träda i kraft den 1 januari 1983.1 äldre aktiebolagföreslås dock kravet på kvalificerad revisor inträda först efter utgången av år1987. I 1981/82. Prop, 1981/82:171 2 Lag om ändring i aktiebolagslagen (1975:1385) Härigenom föreskrivs alt 4 kap. 9 §, 5 kap. 12 §, 8 kap. 5§ och 10 kap. 3 och 6 §§ aktiebolagslagen (1975:1385) skall ha nedan angivnalydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse När teckningen avslutats skall När teckningen avslutals skall styrelsen besluta om tUldelning av styrelsen eller denstyrelsen inom nya aktier till aktietecknarna. An- .y(g/öror genomstyrelsens försorg ofördröj- ligen upplagas i aktieboken. 5 kap. 12 § Vid nyteckning enligt detta kapitel skaU aktier tecknas påteckningslista som innehåller beslutet om emission. avbolagsordningen, den senaste årsredovisningen försedd med anteckning ombolagsstämmans beslut rörande bolagets vinst eUer föriusl samt avskrift avrevisionsberättelsen balansräkningen avser skaU vara fogade vidteckningslistan eller hållas tUlgängliga för aktietecknare på plats som angesi listan. Har teckning skett i strid mot denna paragraf eller haraktie tecknats med villkor som ej överensstämmer med de i emissionsbeslutetangivna viUkoren, äger 2 kap. 5 § motsvarande tillämpning. Anser styrelsen att aktieteckning Om styrelsen eller den styrelsen är ogiltig enligt andra stycket, skall inom sig förordnar anser all aklie- aktietecknaren genast underrättas teckrnftg är ogiltig enligt andra I annat faU skaH akfieleck- ' stycket, skall akfielecknaren genast naren tilldelas tecknade aktier. Ak- underrättas därom. I annat fall skall tiema skaU genom styrelsens för- akfielecknaren tilldelas tecknade sorg ofördröjligen upptagas i aktie- aktier. Aktierna skall genom slyrel- sens försorg ofördröjligen upplagas 8 kap. 5§ Styrelseledamot och verkställande direktör skall när de tillträder förinföring i aktieboken anmäla sUt innehav av aktier i bolaget och i bolag inomsamma koncern, om det ej skett . Förändringar i aktieinnehavetskall anmälas inom en månad. Första stycket gäUer inte i den mån anmälningsskyldighet föreUggerenligt lagen (1971:827) om registrering av aktieinnehav. 1981/82:171 3 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 10 kap. 3§' Minst en av bolagsstämman ut- Minst en av bolagsstämman ut- sedd revisor skall vara auktoriserad sedd revisorskall vara auktoriserad revisor eUer godkänd revisor revisor eUergodkänd revisor. 1. ombolagets bundna egna kapital uppgår till , eller 2. omenligt den senast fastställda balansräkningen full täckning inte finns förbolagets registrerade aktiekapital. Minst en av bolagsstämman utsedd revisor skall varaauktoriserad revisor om 1. tillgångamas nettovärde enligt fastställdabalansräkningar överstiger ett gränsbelopp som motsvarar 1000 gånger det basbelopp enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring som gällde under av respektive räkenskapsår, 2. antaletanställda hos bolaget i medeltal överstigit200, eller 3. bolagetsaktier eller skuldbrev 3.bolagets aktier eUer skulde-iar noterade på fondbörs eller på lis- brev ärnoterade vid ta utgiven av sammanslutning av fondbörs. Regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer kan i frägaom visst bolag, beträffande vilket de i andra stycket 1 eller 2 angivna omständigheternaföreligger, förordna alt bolaget fär utse viss godkänd revisor i stället förauktoriserad revisor. Sädant beslut är giltigt i högsl . Vad i andra och tredje styckena föreskrives gäller ävenför moderbolag i en koncern om nettovärdet av koncernföretagens tillgångarenligt fastställda koncernbalansräkningar för de två senaste räkenskapsårenöverstiger det gränsbelopp som anges i andra stycket eller om antaletanställda vid koncernföretagen i medeltal överstigit 200. I annat bolag än som avses iförs- 1 annat bolag än som avses i and ra, andra och fjärde styckena skall raoch fjärde styckena skall auktori- auktoriserad revisor eller godkänd seradrevisor utses, om ägare till en revisor utses, om ägare till en tion- tiondelav samtliga aktier begär del del av samtliga aktier begär det vid vidbolagsstämma, där revisorsval bolagsstämma, där revisorsval skall skall ske. 6§ På anmälan skall förordna behörig revisor 1. närauktoriserad revisor eUer godkänd revisor ej är utsedd enligt 3 § första-fjärdestyckena, 2. när revisor ärobehörig enligt 2 § första stycket eller 4 § första eller andra stycket, eller Senaste lydelse 1981: 1196. Prop.1981/82:171 4 3.när bestämmelse i bolagsordningen om antalet revisorer eller om revisorsbehörighet åsidosatts. Anmälan enligt förstastycket kan göras av envar. Styrelsen är skyldig göra anmälan, om ej rättelseutan dröjsmål sker genom den som utser revisor. Harbolagsstämman underlåtU all Har bolagsstämman underlåtit alt påbegäran enligt 3 § femte stycket på begäran enligt 3 § femte stycket utse auktoriserad eUergodkänd re- utse auktoriserad revisor och gör visoroch aktieägare inom en må- aktieägare inom en månad från nadfrån stämman gör framställning stämman framställning till länssly- tilllänsstyrelsen, skall denna för- relsen, skall denna förordna sådan Förordnandeenligt denna paragraf skall meddelas efter bolagets hörande och avse lid filldess annan revisor blivit i föreskriven ordning utsedd. Vid förordnande enligtförsta stycket 2 skall entlediga den obehörige revisorn. Denna lag träder i kraft den 1januari 1983. För ett bolag vars konstituerandestämma har hållits före ikraftträdandet av denna lag tUlämpas de nyabestämmelserna i 10 kap. 3 § första och femte styckena samt 6 § tredje stycketfrän och med första ordinarie bolagsstämma som hälls efler utgången av är 1987.Intill dess tillämpas i stället motsvarande äldre bestämmelser. Prop.1981/82:171 5 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, Åsling, Söder, , , , , , ,, Elmstedt, Tilländer, Ahrland, Lagrådsremissom revisors kompetens m, m. Dethar i flera sammanhang (se prop. 1979/80:143, LU 1980/81:4, 28 och 33 samt rskr39 och 396) gjorts uttalanden av innebörd att det bör krävas enkvalificerad revisor, dvs. en auktoriserad eller godkänd revisor, i allaaktiebolag. Del har dock ansetts att tillgången på kvalificerade revisorerförst måste undersökas. Sedan kommerskollegium har fått i uppdrag att göradenna undersökning, har kollegiet redovisat resultatet av sitt arbete i enskrivelse tiU justUiedepartementet . Skrivelsen bör fogastill protokollet i detta ärende som bilaga 1. och Värdepapperscentralen VPC Akfiebolag (VPC) har i enskrivelse till föreslagit attbestämmelserna om anmälan av aktieinnehav i 8 kap. 5 § aktiebolagslagen(1975:1385) inte längre skaU avse bolagsledningen i börsnoterade bolag.Skrivelsen bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 2. VPChar vidare i en skrivelse liU justifiedepartementet den 1 december 1981föreslagit ändringar i aktiebolagslagens bestämmelser om förfarandet vid utbyteav konvertibla skuldebrev mot akfier m. m. Skrivelsen bör fogas fill protokoUeti detta ärende som bilaga 3. Yttrandenöver de två sistnämnda skrivelserna har efter remiss avgells av kammarrätten iStockholm, bankinspekfionen, , kommerskollegium, patent- ochregistreringsverket, VPM-ulredningen (E 1979:02), Föreningen (), , ,Svenska Handelskammarförbundel, , advokalsam- 1981/82:171 6 fund,, hantverks- och industriorganisation(SHIO) - Familjeföretagen saml (skrivelsen den 1december 1981). har bifogat yttranden från ochSkånes handelskammare. En sammansläUning av remissyttrandena bör fogas fillprotokollet i detta ärende som bilaga 4. Underärendets beredning i har en hearing i revisorsfrågan ägtmm med företrädare för bokföringsnämnden,kommerskollegium, patent- och registreringsverket, FAR, Svenskarevisorsamfundet SRS, Bokförings- och ,, , . Svenska Handelskammarförbundel, och . Underärendets beredning har vidare kontakt hållits med företrädare för de danska,finländska och norska justitiedepartementen samt det danska industridepartementet. Vaijeaktiebolag är skyldigt att anlita en revisor. SärskUda, formella krav pårevisorns kompetens uppställs däremot endast för vissa aktiebolag. Dessabestämmelser om kvalificerade revisorer finns i 10 kap. 3 § aktiebolagslagen.Enligt lagrummets första stycke skall minst en av bolagsstämman utsedd revisorvara auktoriserad eller godkänd revisor, om bolagels bundna egna kapitaluppgår tiU minst en milj. kr. eUer om fuU täckning inte finns för bolagelsaktiekapital. Enligt samma lagrum andra stycket skall minst en av bolagsstämmanutsedd revisor vara auktoriserad revisor, om bolaget i följd harhaft en balansomslutning som har överstigit 1000 gånger basbeloppet eller merän 200 anställda eller om bolaget är börsnoterat. Enskyldighet att anlita revisor gäller också för ekonomiska föreningar iallmänhet samt för sådana företag som är ärsredovisningsskyldiga enligt lagen(1980:1103) om årsredovisning m.m. i vissa företag, dvs. främst handelsbolagoch enskilda näringsidkare med minst tio anställda. Liksom när det är fråga omaktiebolag måsle det finnas en auktoriserad revisor, om företaget under två åri följd har haft en balansomslutning som har överstigit 1000 gångerbasbeloppet eller mer än 200 anställda. Bestämmelserna om auktoriserad revisorför dessa företagsformer trädde i kraft den 1 juh 1981. Särskildalagregler om revision finns slutligen för försäkringsbolag, bankinstitut,understödsföreningar, hypoleksinstitulioner och vissa stiftelser. Prop, 1981/82:171 7 Fråganom auktorisation eller godkännande som revisor prövas av kommerskollegium. Denärmare reglerna framgår av förordningen (1973:221) om auktorisafion ochgodkännande av revisorer (omtryckt 1976:825) samt av kommerskoUegietsrevisorskungörelse (KFS 1973:6; omtryckt 1980:13). Kraven är störst i frägaom auktorisation. När det gäUer utbildning krävs här att sökanden har avlagtekonomexamen eUer annan likvärdig svensk examen i enlighet medkommerskollegiets närmare föreskrifter. För auktorisation krävs vidare attsökanden utövar revisionsverksamhet som yrke och att han har utövat praktiskverksamhet i revisorsyrket pä tUlfredsställande sätt under minst fem år.Auktoriserade revisorer får inte driva eller delta i ledningen avaffärsverksamhet. Vidare gäller begränsningar i fråga om auktoriseraderevisorers rätt alt la anställning. Ifråga om godkännande krävs att sökanden har eftergymnasial utbildning medekonomisk inriktning, dock inle av sådan omfattning.som krävs för auktorisation.För godkännande krävs vidare bl. a. att sökanden utövar revisionsverksamhet somyrke eller fullgör likartade eller därmed sammanhängande uppgifter och att hanhar utövat praktisk verksamhet i revisors-yrket på tillfredsställande sättunder . Sådana inskränkningar som gäUer för auktoriserade revisoreri fråga om anställningsförhållanden och anknytning till affärsverksamhet gällerdäremot inte för godkända revisorer. Förauktorisation eller godkännande som revisor krävs vidare att sökanden ärbosatt i , att han är myndig och ej i konkurs samt att han är känd förredbarhet och även i övrigt befinns lämplig att utöva revisionsverksamhet. AuktorisationeUer godkännande som revisor gäller för av . Frågorom revision har behandlats av en arbetsgrupp inom brottsförebyggande rådet(BRÅ). Resultatet av arbetsgruppens arbete har redovisats i promemorian (BRÅ PM1978:2) Revisors verksamhet, som har överlämnats liU inovember 1978. I promemorian föreslogs bl. a. alt kvalificerad revisor pä siktskulle krävas i alla aktiebolag. Frågan togs sedan upp i prop. 1979/80:143, därföredraganden anslöt sig till BRÅ:s uppfattning men uttalade att ettförverkligande av målsättningen fick anslå tills vidare. Ställningstagandet mofiveradesfrämst med all tillgången på kvalificerade revisorer var begränsad (se prop.1979/80:143 s. 80). Vidriksdagsbehandlingen av frågan är 1980 anförde lagutskottet i sitt av riksdagengodkända belänkande LU 1980/81:4 (s. 34) all del enligt utskottets meningframstod som motiverat alt kvalificerade revisorer skuUe finnas i alla akfiebolag.Utskottet framhöll emellertid vidare att de uppskattningar som gjorts av denframtida tUlgången på kvalificerade revisorer knappast var sä säkra att dekunde anses ge ett tillförlitligl underlag för en bedömning av när krav påkvalificerad revisor kunde införas för alla Prop, 1981/82:171 8 aktiebolag.Utskottet erinrade om att enligt lagen om årsredovisning m. m. i vissa förelagkvalificerad revisor skall finnas i större företag och koncerner saml att ävenekonomiska föreningar skall underkastas kvalificerad revision. Med hänsyn tilldet anförda ansåg utskottet att någon skärpning av aktiebolagslagen iförevarande hänseende inle kunde genomföras dä. Enligt utskottets mening bordeemellertid möjligheterna att införa kvalificerad revision övervägas pånytt. Sedan ett tillförlitligt underlag erhållits för en bedömning avtillgången på och behovet av kvalificerade revisorer borde regeringen läggafram förslag till ändrad lagstiftning. Vidsin behandling av en motion i ämnet konstaterade lagutskotteti sitt av godkända belänkande LU 1980/81:33 Ofr 28) att det alltjämtsaknades underlag för en bedömning av när krav på kvalificerad revisor kundeinföras beträffande alla akfiebolag. Somjag har nämnt har kommerskollegium tagit fram det av riksdagenefterfrågade underlaget. Kollegiet har redovisat detta i en skrivelse lilljustitiedepartementet (se bUaga 1). På basis av sinaberäkningar av tillgången på kvalUicerade revisorer föreslär kollegiet att kravpå sädana revisorer införs för samtliga nybildade aktiebolag fr, o, m, den Ijanuari 1983 och för återstående aktiebolag under en femårig övergångslid fram lillden . Vid den inledningsvisnämnda hearingen godtog de flesta deltagarna i huvudsak kommerskollegietsförslag. Från mänga håll betonade man därvid värdet i att kvalificerad revisoranlitas av alla aktiebolag. Betydande enighet rådde också om att det ärlämpligt med en femårig övergångstid för de befintliga bolagen. Föregen del vill jag anföra följande. Detär angeläget att på olika sätt bekämpa ekonomisk brottslighet och annan oegenllighetsom kan förekomma i samband med näringsverksamhet. Åtskilliga åtgärder harockså genomförts i delta syfte . Del är uppenbart att eneffektiv och sakkunnig revision har stor betydelse när del gäUer att förhindraoch motverka de angivna missförhållandena. Härtill kommer att en sådan revisionmånga gånger kan vara till stor nytta för företagsägarna dä det gäller attuppmärksamma ekonomiska problem i förelagen. Vad som har sagts har betydelseinte minst för de mindre förelagen, särskilt om de drivs i aktiebolags form.Det är alltså av vikt att garantier skapas för en sakkunnig revision inte barai stora utan även i mindre aktiebolag. Jag delar därför vid fleratillfällen uttryckta uppfattning all del är motiverat med kvalificeraderevisorer i alla aktiebolag. Deuppskattningar som kommerskollegium har gjort av tillgången på och behovet avkvalificerade revisorer bildar enligt min mening ett tillförliUigl underlag dådet gäller alt bedöma när krav pä kvalificerad revisor kan införas för alla akfiebolag.Jag ansluter mig alltså till kollegiets slutsats att den beräknade tillgångenpå kvalificerade revisorer möjliggör ett lagslad- Prop,1981/82:171 9 galkrav på sådana revisorer i alla nybildade aktiebolag fr.o.m. den 1 januari 1983och i samtliga återstående aktiebolag /88. Kollegiethar emeUertid i fråga om de icke nybUdade bolagen föreslagit att kravet påkvalificerad revisor införs stegvis genom all knytas till storleken påbolagets bundna egna kapital. Om del bundna kapitalel l.ex. uppgår lill minst600000 kr. ; skall således kravet på kvalificerad revisor inträda redan den 1januari 1985. Om däremot del bundna kapitalet understiger , inträderkravet pä kvalificerad revisor först den Ijanuari 1988. Föregen del anser jag att den föreslagna lösningen med en stegvis övergång tiU kvaltficeradrevisor innebär praktiska komplikationer utan all i gengäld erbjuda någraandra, påtagliga fördelar. Det finns alltså enligt min mening inle tillräckligaskäl för en sädan bestämmelse om stegvis övergäng tUl kvalificerad revisor somkollegiet har föreslagit. Sammanfattningsvisföreslår jag att del införs ett lagsladgal krav på auktoriserad eller godkändrevisor i alla aktiebolag och att kraVel fär gälla för nybildade akfiebolag fr.o. m. den och för bolag som har bildats före nämnda datum /88. Denlånga övergångstiden innan kravet på kvalificerad revisor slår igenom för nubefintliga aktiebolag ger tillfälle för sädana revisorer som saknar formeUkompetens att komplettera sin teoretiska eller praktiska UtbUdning. Jag villockså erinra om alt kommerskollegium vid sin prövning av en fräga om auktorisationeller godkännande har möjlighet alt medge undantag från vissa av fordringarna iförordningen om auktorisation och godkännande av revisorer, om särskilda skäl föreligger(se 2 och 15 §§). Mot bakgmnd av vad jag nu har sagt anser jag inle att delföreligger tiUräckliga skäl att införa en särskUd möjlighet till dispens fränden föreslagna bestämmelsen om kvalificerad revisor i alla aktiebolag. Slutligenvill jag erinra om all kommunalföretagskommiltén (Kn 1978:01) bl. a. har attöverväga vUka särskilda bestämmelser om insyn och kontroll som kan varalämpliga för kommunala företag. Med hänsyn till den långa övergångstiden torde,praktiskt sett, den nu föreslagna regleringen inte innebära att man för debefintliga kommunala bolagens del föregriper de ställningstaganden som kommunalföretagskommitlénsöverväganden kan leda tUl. Isamband med att en styrelseledamot eller verkställande direktör lUllrä-der sinbefattning i ell aktiebolag skall han för införing i akfieboken anmäla sillinnehav av aktier i bolaget och i annat bolag inom samma koncern, om del intehar sketl (8 kap. 5 § aktiebolagslagen). förändringar i akfieinnehavelskall också anmälas. Syftet med bestämmelsen är främst att medlemmar avbolagsledningen inle skaU kunna köpa eUer Prop, 1981/82:171 10 säljaakfier i bolaget utan att delta blir känt för bolaget. Dessutom medför bestämmelsenatt uppgifter om verkställande direktörens och styrelseledamöternasaktieinnehav blir tillgängliga för de anställda och för aUmänheten. Lagen(1971:827) om registrering av aktieinnehav (insiderlagen) syftar fill attmotverka insiderspekulation i börsnoterade aktier. Lagen, som endast avserbörsnoterade bolag, ålägger bl. a. styrelseledamot och verkställande direktöri sådana bolag att fill den som för aktieboken anmäla sitt innehav av aktier ibolaget. Anmälan skall registreras i en särskild förteckning som skall varaoffentlig hos bolaget och hos annan som för aktieboken. och har, som tidigare nämnts, i en skrivelse till justifiedepartementetden (se bilaga 2) föreslagit att bestämmelserna om anmälan avaktieinnehav i 8 kap. 5 § aktiebolagslagen inle längre skall avsebolagsledningen i börsnoterade bolag.. 1 skrivelsen har bl.a. anförts att 8kap.. 5 § inte fyller någon praktisk funkfion.i fråga om börsnoterade bolag.Syftet med paragrafen tillgodoses nämligen genom insiderlagen dä del gällerdessa bolag. Remissinstansernadelar i allmänhet uppfattningen att anmälningsskyldigheten enligt akfiebolagslagenutan olägenhet kan upphävas i de faU där en anmälningsskyldighet ävenföreligger enligt insiderlagen. Ävenenligt min uppfattning tillgodoses de insynsintressen som ligger lill grund för8 kap. 5 § fuUt ut inom ramen för insiderlagen då det gäller bolagsledningensaktieinnehav i börsnoterade bolag. Som industriförbundet och VPC harframhållit torde dessutom anmälningsskyldigheten enligt 8 kap. 5 § i dessa fallskapa ell omotiverat hinder mol alt i aktieboken registrera den som förvaltaraktierna i stället för aktieägaren (s. k. förval-tarregistrering). Jagförordar på gmnd av det anförda att ett undantag frän anmälningsskyldighetenenligt 8 kap. 5 § aktiebolagslagen införs för de fall där anmälningsskyldighetföreligger enligt insiderlagen. Imotsats tUl vad som är fallet enligt akfiebolagslagen gäller emellertid anmälningsskyldighetenenligt insiderlagen endast aktier i det egna bolaget men inte aktier i andrabolag inom samma koncern. Som flera remissinstanser har understmkh bör därföranmälningsskyldigheten enligt aktiebolagslagen kvarstå i fråga om dessa senarebolag. 2.3Förfarandet vid utbyte av konvertibla skuldebrev mot aktier m. m. Akliebrevfår ufiämnas fill en aktieägare som är införd i akfieboken, om akfien är fuUtbetald och bolaget har registrerats. SkaU aktiebrev ufiämnas i samband medkapitalökning måste ökningen ha registrerats innan utlämnandet sker (se 3 kap.4 § aktiebolagslagen). tidigare berörda skrivelsen fiU jusfifiedepartementet den 1 decem- Prop, 1981/82:171 11 ber1981 (se bilaga 3) har VPC i fråga om aktier som har tUlkommit på grund avutbyte av konvertibla skuldebrev eller på grund av nyteckning enligt skuldebrevmed oplionsrätl hemställt alt VPC får utlämna aktiebrev redan innankapitalökningen har registrerats hos patent- och registreringsverket. VPC:shemställan avser börsnoterade avstämningsbolag. Som grund för sin framstäUninghar VPC framför allt anfört alt det nuvarande förfarandet medför en betydande tidsutdräktdå del gäller möjligheten alt utlämna aktiebrev. Pä gmnd av den storaarbetsbelastningen vid patenl-och registreringsverket kan del nämligen i mångafall la innan en registrering äger mm. Del är enligt VPC tveksamtom patent- och registreringsverket har möjlighel all bevilja förtursbehandlingi sädan omfattning all denna tidsåtgång kan nedbringas i väsentlig mån. Blandremissinstanserna har kommerskollegium och patent- och registreringsverket avstyrktVPC:s framställning om utlämnande av aktiebrev. Patent- och registreringsverkethar förklarat sig posifivt inställt lill alt behandla deifrågavarande regislreringsärendena med förtur. De övriga remissinstanserna hari princip tillstyrkt VPC:s hemställan. Flera av instanserna har emellertidpekat på att förslaget innebär all en betydande differens kan uppkomma mellande ulelöpande akfiebrevens sammanlagda nominella belopp och det registreradeaktiekapitalet. Föregen del gör jag följande bedömning. Sedanlänge gäller inom svensk aktiebolagsräll den principen att akfie-brev inte kanutges till högre belopp än bolagets registrerade aktiekapital. Det åliggerpatent- och registreringsverket alt i samband med registreringen av en kapitalökninggöra en legalitetsprövning av bl.a. verkställda aktieteckningar (se 18 kap. 4 §aktiebolagslagen, jfr även 2 kap. 5 § och 5 kap. 12 §). Del förhällandet attregistreringen skall föregå utlämnandet av aktiebreven utgör därför ell gottskydd mot att det utfärdas akliebrev som senare kan komma att betraktas som ogUtiga.Endast skäl av betydande styrka bör därför enligt min mening föranleda enändring av den nuvarande ordningen. Jag har förståelse för att en fidsutdräktinför utlämnandet av akliebrev kan medföra ölägenheter i enlighet med vad VPCoch flera remissinstanser har anfört. Denna tidsutdräkt torde emellertid istort sett kunna undvikas, om patent- och registreringsverket - som verketockså har förklarat sig berett att göra - beviljar förtur vid registrering avkapitalökning på gmnd av utbyte av konvertibla skuldebrev eller nyteckning enligtskuldebrev med optionsrätt. Sammantaget anser jag därför inle alt delföreligger tillräckliga skäl all genomföra nägon ändring i aktiebolagslagensbestämmelser om ufiämnande av aktiebrev. VPC:snyssnämnda skrivelse innehåller vidare en hemställan om ändring av förfarandetför tilldelning av aktier vid nyemission och vid nyteckning på gmnd avskuldebrev med opfionsrätt.