prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — För bidrag lillavgränsade projekt föreslår jag, med hänvisning till del statsfinansiellalägel, ell något lägre belopp än under innevarande budgetår. Den avinvandrarverket föreslagna inriktningen på projekt till förmån för i första handflyktingar, kvinnor och barn är enligl min mening i linje med de allmännasträvandena alt i en besvärande budgetsiluation stödja de mest utsatta grupperna. Chefen förbudgetdepartementet har tidigare denna dag aviserat att nya, mer enhetliga reglerför utbetalning av statsbidrag successivt kommer all införas fr.o.m. nästa budgetår. I frågaom bidrag som invandrarverket fördelar frånanslaget Åtgärder för invandrare kommer nuvarande ulbetalningsreglerall gälla även under näsla budgetår. Delstatsfinansiella lägel medger inle någon ökning av invandrarverkelsinformationsmedel. De medel som föreslås bör ändå ge verket möjligheter att gå vidare med främst arbetet på allöka allmänhetens kunskaper i Prop.1981/82:100 Bilaga 15 191 invandrarfrågor och förståelsen förinvandringens bakgrund, orsaker och följder. Med hänvisning lill sammanställningen hemställerjag all regeringen föreslår att lill Åtgärder förinvandrare för /83 anvisa ell reservaiionsanslag av . 1980/81 Utgift 1981/82 Anslag 1982/83 Förslag Från anslaget bestrids dekostnader för statens invandrarverks språk-sektions verksamhet som inle läcksav intäkter. 1981/82 Beräknad ändring 1982/83 Utgifter 2720000 +140000 +130000 Intäkter 2220000 +105000 +130000 Språkseklionen arbetarmed översättnings- och granskningsuppdrag. Verksamheten fördelar sig på internauppdrag huvudsakligen avseende tillstånds- och medborgarskapsärenden och påexterna uppdrag från statliga myndigheter, kommuner, organisationer m. fl. Denoffentliga sektorn svarar för av uppdragen till språkseklionen. uppgick anlalel externauppdrag till ca 7400 av totalt 11 000. Översätlningsverksamhelenfinansieras med inkomster enligt fastställd taxa. Språksektionen har ocksåuppgifter som inle kan debileras någon enskild beställare (uppdragsgivare), t.ex. all göra terminologiska sammanställningar. Anslaget föröversättningsservice har inte förändrats /80. Trots dettahar verksamheten genom rationaliseringar och besparingar kunnat drivas ioförändrad omfattning. Det är dock enligt verkels mening inle längre möjligtatt upprätthålla verksamheten pä nuvarande nivå alt verket erhållerkompensation för de pris- och lönehöjningar för /83, som inlekan täckas av laxehöjningar. Prop.1981/82:100 Bilaga 15 192 Statskontoret görför närvarande på uppdrag av regeringen en översyn av den offentligasektorns behov av översättningsservice. I avvaktan på resultatet av dennaöversyn anser jag all verksamheten vid statens invandrarverksspråksektion under /83 bör bedrivas i oförändrad omfaftning utan någon höjning avanslaget. Med hänvisning lillsammanställningen hemställer jag att regeringen föreslår alt till Översättningsservice /83 anvisa elt förslagsanslag av . Prop,1981/82:100 Bilaga 15 193 Lag om ändring i lagen (1966:413) om vapenfri tjänst Härigenom föreskrivs alt 4, 6, 8, 9, 20 och 22§§ lagen (1966:413) om vapenfri Ijänsl skall ha nedan angivna lydelse. Vapenfri Ijänlepliklig som avses i 2 § förstastycket skall ullagas för den tjänstgöring för vilken han kan anses bäsllämpad. I den mån del kan ske skall hänsyn tagas lill den tjänsteplikligesönskemål. Vapenfri tjänstepliktig får icke åläggas alt tjänstgöra inomförsvarsmaken, om han icke förklarat sig villig därtill. beslutar om utlagningenligl första stycket. Styrelsen har också tillsyn över vapenfriatjänstepliktigas utbildning och tjänstgöring. Nämnden förvapenfriutbildning beslutar om utlagning enligl första stycket. Nämnden harockså tillsyn över vapenfria tjänstepliktigas utbildning och tjänstgöring. bestämmer när vapenfriIjänsleplikfig skall tjänstgöra. Styrelsen äger överlåta denna uppgift på annanstatlig myndighet i fråga om tjänstgöring där. Nämnden förvapenfriutbildning bestämmer när vapenfri tjänstepliktig skall tjänstgöra. Nämndenfår överlåta denna uppgift på annan statlig myndighet i fråga om tjänstgöringdär. 8 § Vapenfri tjänstepliktig skall efterkommakallelse lill tjänstgöring. Är han av laga förfall hindrad all inställa sig,skall han så snart det kan ske anmäla förfallet lill den som utfärdatkallelsen. Vapenfri tjänstepliktigskall ställa sig till efterrättelse de tjänstgörings-föreskrifter som meddelasav eller myndighet hos vilken han tjänstgör. Vapenfri tjänstepliktig skall ställa sig tillefterrättelse de tjänstgörings-föreskrifter som meddelas av nämnden förvapenfriutbildning eller myndighet hos vilken han tjänstgör. Ändras vapenfri Ijänsleplikligs postadress skallhan genast vidtaga sådan åtgärd all poslförsändelse från arbetsmarknadsstyrelseneller myndighet hos vilken han tjänstgör kan komma honom lill banda ulandröjsmål. Ändras vapenfri Ijänsleplikligs postadress skallhan genast vidtaga sådan åtgärd all poslförsändelse från nämnden förvapenfriutbildning eller myndighet hos vilken han tjänstgör kan komma honomlill banda ulan dröjsmål. Senaste lydelse 1978: 524. 1981/82:100 Bilaga 15 194 Vapenfri tjänstepliktigskall utkvittera postförsändelse från eller myndighethos vilken han tjänstgör, taga del av försändelsens innehåll saml på anmodanlämna myndigheten de upplysningar som fordras om personliga förhållanden avbetydelse för hans tjänstgöring. Vapenfri tjänstepliktigskall utkvittera poslförsändelse från hos vilken han tjänstgör, ta del av försändelsens innehåll saml påanmodan lämna myndigheten de upplysningar som fordras om personligaförhållanden av betydelse för hans tjänstgöring. Vapenfri tjänstepliktig,som meddelats tillrättavisning, äger begära omprövning av tillrättavisningen.Om han tjänstgör hos statlig myndighet, skall omprövning begäras hos denna ochi annat fall hos ar-betsmarknadsstvrelsen. Vapenfri tjänstepliktig,som meddelats tillrättavisning, får begära omprövning av tillrättavisningen.Om han tjänstgör hos statlig myndighet, skall omprövning begäras hos denna ochi annat fall hos . Meddelad tillrättavisning skall gå iverkställighet. Om åtal väckes innan tillrättavisning verkställts till fullo,skall verkställigheten upphöra. Detsamma gäller om tjänstgöringen upphör. Talan mot beslut iärende om utlagning enligl 4§ föres hos värnplikisnämnden genom besvär. beslut i sådant ärende får talan ej föras. Talan mol beslut avnämnden jör vapenfriulbildning i ärende om utlagning enligl 4§ föres hos värnplikisnämndengenom besvär. Mol värnpliklsnämndens beslut i sådant ärende får lalan ej föras. Talan mol beslut avvapenfrinämnden föres hos regeringen genom be-är. Mol beslut i ärende omomprövning av tillrättavisning fär lalan ej föras. Denna lag träder i kraftden . Ärenden om vapenfri ijänsl som vid utgången av äranhängiggjorda hos skall handläggas av nämnden förvapenfriulbildning. ' Senaste lydelse1978:524. 1981/82:100 Bilaga 15 195 Sammanfattning av den avstatens invandrarverk sammanställda rapporten , Kartläggning av samhällets insatser för invandrarungdomar ochförslag till åtgärder Efter förslag fråndelegationen (A 1978:01) för ungdomens sysselsättningsfrågor uppdrogregeringen ål statens invandrarverk () alt kartläggasamhällets insatser för invandrarungdomar, såväl vad gäller deras socialaförhållanden som deras arbetsmarknads- och utbildningssituation. Pågrundval av kartläggningen skulle invandrarverket föreslå effektiviseringar och samordningsvinster. Rapporten har ienlighet med direktiven sammanställts i samråd med (SoS), (), () ochexpertgruppen (A 1975:05) för invandringsforskning (EIFO). Samråd om rapportensinriktning och utformning har även skett med brottsförebyggande rådet, statensungdomsråd, och delegationen för ungdomenssysselsättningsfrågor saml med riksidrotlsförbundel och de invandrar- ochminorilelsorganisalioner som ingår i SIV:s s. k. lilla referensgrupp. En sammanställningav förslagen i den kommande rapporten överlämnades av tillarbetsmarknadsdepartementet . Med utgångspunkt fråndenna sammanslällnng redovisades budgetproposition (prop. 1980/81:100 bil. 15 s. 14-17) vissa åtgärder lill förmån för invandrarbarn ochinvandrarungdomar inom olika berörda departements verksamhetsområden. Rapporten överlämnades den 14januari 1981. Med hänsyn till del omfattande samråd som har skett i sambandmed sammanställningen av rapportenhar förslagen i rapporten beretts inom ulan föregåenderemissbehandling. Inledningsvisredogörs i rapporten för svårighelerna alt närmare avgränsa de ungdomar somkan anses vara invandrarungdomar. En del av de ungdomar som betecknas på delta sällhar t. ex. fölls i eller haft hela sin skolgång här medan andra har invandrat hitrelativt . Bland denna senare grupp finns många, särskill finskaungdomar, som endast vistashär mera tillfälligt, och som kanske inle är kyrkobokförda här. Vidare understryks i rapporten att gruppeninvandrarungdomar är mycket heterogenmed hänsyn lill etnisk och social bakgrund samt lill om båda föräldrarna är bosatta i inte och om dessa kommer från 1981/82:100 Bilaga 15 196 samma land eller inte. Mol denna bakgrund föreslås attmöjligheterna förbättras allgenom befolkningsstatistiken analysera sammansättningen av gruppeninvandrarungdomar och deras situation. I rapporten görs enutföriig genomgång av invandrarungdomarnas ut-bUdningssituation. Inledningsvispåpekas att invandrarelevernas utbildningssituation har ett nära samband med olika bristersom allmänt kännetecknar ungdomsskolan. Som exempel nämns bl.a.att variationerna i invandrarelevernasövergång till gymnasieskolan oftanära överensstämmer med regionalaoch lokala variationer vad gäller andelen av samtliga elever som fortsätter studier i gymnasieskolan.Vidare framhålls att situafionen förde ungdomar som fölls i i många avseenden är väsentligt bättre än för dem som invandrat hit iungdomsåren, och alt denna skillnad kanbli än mer markerad i framliden när de särskilda åtgärderna för invandrarbarn i förskolan och på lågstadiet,såsom t. ex. ökade möjligheter altinrätta enspråkiga grupper och ökad och bättre lärarutbildning, har fått enstörre genomslagskraft. Mol denna bakgrund föreslås att särskild uppmärksamhet ägnas ål åtgärder för ungdomar sominvandrat lill i högstadieäldern eller efter att ha fullgjortskolplikten. Flera undersökningarvisar nämligen all de ungdomar som har vistats minst i före inträdet i gymnasieåldern har goda förutsättningaratt uppnå samma studiesituation som övriga ungdomar. Bland de invandrarungdomarsom inle hör lill denna gruppbefinner sig följande ungdomar i en särskild utsatt situation: de som kommer från länder med myckelannorlunda skolsystem, de som harföräldrar som är analfabeter, de som har fåll ofullständig grundutbildning i hemlandet, de som är psykiskteller fysiskt handikappade saml de som bristfälligt har deltagit i utbildningeni sista årskursen i den svenska skolan. I rapportenframhålls vikten av all skolans möjligheter att sätta in förebyggande ochkompenserande åtgärder för dessa grupper förbättras. Särskilt viktigt ärdärför all vidga utbildningen i invandrarkunskap för alla berördapersonalkategorier inom skolan. Tvåspråkig personal bör anställas i störreutsträckning. Vidare bör större ansträngningar göras för alt bättre utnyttja den resurssom invandrareleverna utgör vad gäller undervisningen om förhållanden iandra länder i ämnen som samhällskunskap, historia och geografi. Skolansverksamhet för föräldrakonlakler bör också utformas så altinvandrarelevernas föräldrar har större möjligheter alt medverka. Vad gällerundervisningen för invandrareleverna i och gymnasieskolan bör bl.a.svenskundervisningen förbättras. I detta syfte bör bl. a. svenska som främmande språk få status som särskill ämne. Svenskasom främmande språk och hemspråksundervisningen bör schematekniskl i störreutsträckning förläggas så alt tid för denna undervisning inle tas från andra ämnesleklioner. Särskill viktigt är del altundvika att undervisningen iengelska drabbas, eftersom kunskaper i engelska krävs för tillträde till vissalinjer i gymnasieskolan och lill högskolestudier (bl.a. bör undervis- 1981/82:100 Bilaga 15 197 ning i engelska i ökad grad ske på elevens modersmål).Introduktionskurser lill gymnasieskolan för invandrarelever bör anordnas påfler orter än f.n.Läromedelssilualionen bör förbättras, bl.a. genom inrättande av en rikscenlral för läromedel och litteratur påminoritetsspråk. Resurserna för kurativa stödåtgärder och annan skolsocialverksamhet bör öka, och rutinerna förbeslut om utbetalning av studiestöd för invandrarelever i gymnasieskolan bör förenklas. Studiemedel bör ivissa fall kunna utgå för studier i ursprunglandet . Frågan om insatserför invandrare angelägen med hänsyn fill attca av de invandrare som deltar i vuxenutbildning och av dem som deltar igrundutbildning för vuxna är . I rapporten betonas viklen av allsamordningen mellan olikavuxenulbildningsformer förbättras, bl.a. vad gäller grundutbildningenför vuxna och vuxenutbildning pä högsladienivå. Vad gäller grundutbildningen framhålls vidare bör ske på moders-rnålet, all fler tvåspråkiga lärare bör anställas i dennaulbildningsform och alt timersättningbör kunna utgå heltidsstudier. Beträffande den kommunala vuxenutbildningen framhållsbl. a. all studiebidrags-bestämmelsernaborde medge en långsammare studiegång för invandrarelever, allförsöksverksamheten med undervisning på finska bör utvidgas lill att omfattaäven andra språkgrupper och all yrkesutbildning på finska bör inledas. I rapporten berörssärskilt studie- och yrkesorienteringen (SYO) för invandrarelever.Denna fungerar relativt dåligt, bl.a. på grund av bristande information på del egna språket och bristande invandrarkunskaphos SYO-funklionärerna. Mol dennabakgrund bör en extra SYO-resurs för invandrareleveringå i statsbidraget för SYO. Utbildningen i invandrarkunskap för SYO-funkfionärer bör förbättras ochtvåspråkiga SYO-funk-tionärer böranställas. SYO-samarbelel mellan skola och arbetsförmedling bör utvecklas med inriktning på invandrarungdomar,och SYO-kurser för invandrare böringå i arbetsmarknadsinstitutens verksamhet. Insatserna i syfteatt vidga invandrarungdomarnas fillträde lill arbetsmarknaden bör syfta lillall undvika all dessa ungdomar får elt sysselsäll-ningsmönster som inleöverensstämmer med del som gäller för andra ungdomar. Mol denna bakgrund är delnödvändigt att lägga ökad vikt vid sådana insatser inom ungdomskolan och vuxenutbildningensom har berörts fidigare saml vid en förbättrad svenskundervisning förinvandrare. Inom arbetsmarknadsutbildningen (AMU) bör den särskilda stödundervisningen i samband medyrkesutbildning för invandrare utvidgas och de finskspråkiga lärarresursernakoncentreras fill något eller några AMU-cenlra.Hemspråksassislenler bör anställas inom AMU. Vad gällerarbetsförmedlingarnas verksamhet framhålls i rapporten att en undersökning börgöras av orsakerna till all stora grupper invandrare, särskill unga finländare, inle registreras vidarbetsförmedlingarna. Vid mångaarbetsförmedlingar i storstadsområdena är emellertid uppåt av de sökande invandrare. Arbetssituationen vid dessaförmedlingar är pres- Prop.1981/82:100 Bilaga 15 198 sad och de ger i många fall sådan service förinvandrare för vilken kommunerna borde svara. I rapporten betonas vikten avatt fler tvåspråkiga arbetsförmedlare anställs och av all sådanaarbetsförmedlare får särskild fortbildning. Samtlig personal vidarbetsförmedlingarna bör få utbildning i invandrarkunskap. Invandrarungdomarnassociala situation år i lika hög grad som den som gäller för övriga ungdomarberoende av föräldrarnas sociala ställning och hemförhållanden i övrigi, mendärtill kommer de särskilda förhållanden som hänger samman med att ungdomarnahar sina rötter även i en annan kultur. Del är angelägel all kommunerna ochlandstingen i ökad grad anställer personal inom vårdsektorn som har den språk-och kullurkompe-tens som erfordras för verksamhet för invandrare. I varjeregion bör en "resursbank" av sådana personer byggas upp via länsstyrelsernassocialkonsulenter. Invandrarkunskap bör bli ell stående inslag i såväl grundutbildningsom fortbildning inom vårdsektorn. Bland konkreta åtgärder inom skilda områdenlas i rapporten bl. a. upp önskvärdheten av alt fosterhems-placeringar avinvandrarungdomar i största möjliga utsträckning sker inom den egnaspråkgruppen. I rapporten redovisasäven överväganden beträffande fritid och föreningsliv, bl.a. vad gäller dekommunala fritidsnämndernas verksamhet för invandrare. Vikten understryks avall riksförbunden inom de större invandrargrupperna med hänsyn lill geografiskspridning m.m. medges dispens från de generella regler som gäller för bidragfill ungdomsorganisationernas verksamhet. Vidare betonas all ivåpråkigafritidsledare bör anställas av kommunerna och all särskild föreningsverksamhetbedrivs för tonårsflickor och kvinnor från länder vilkas kulturmönster inletillåter fritidsverksamhet för kvinnor ledd av man eller tillsammans med män. En rad av förslagen irapporten avser samordnade insatser inom olika samhällsområden i syfte attsprida invandrarkunskap; bl.a. föreslås all statliga myndigheter åläggs attupprätta en plan för fortbildning av sin personal i invandrar- ochminoritetsfrågor. Särskild vikt läggs irapporten vid åtgärder som ger tvåspråkighet inom utbildning och arbetsliv ellsärskill meritvärde. Därigenom förbättras inle endast myndigheternas ochvårdinslitulionernas möjligheter all ge adekvat service ulan äveninvandrarungdomarnas arbetsmarknad kan vidgas väsenfiigt om kunskaper iminoritetsspråk blir en merit. De nyanlända finskaungdotnarnas situation utgör ett särskill problem. Arbetsförmedlingssamarbetetmellan och bör inriktas på aft i större utsträckning se lillall ungdomar från inle oplaneral beger sig till . Inom ramen förskolans särskilda uppföljningsansvar bör dessa ungdomar ägnas störreuppmärksamhet. En särskild försöksverksamhet för finska ungdomar bör inledas iGöteborgs kommun. Slutligen betonas irapporten viklen av utökat samarbete med berörda utvandringsländer, bl. a. isyfte all underlätta återvändandet till ursprungsländerna för de ungdomar somvill återvandra. 1981/82:100 Bilaga 15 199 22 A. m. m. Jämställdhet mellan kviiinör och män Arbetsmarknadspolitiken under /83 Viss omorganisation av vapenfriverksamheten Bidrag till arbetslöshetsersättning och Anskaffning av utrustning 2700000 Statens förlikningsmannaexpedifion I461 000 för arbetstagares uppfinningar 30000 109 C. Arbetsmiljö 110 Anställningsskydd,medbestämmande och utbildningsfrågor 111 Arbetstidoch semester 114 Arbetsanpassning Särskilda åtgärder för arbetsanpassningoch sysselsättning I632 965 000 Prop.1981/82:100 Bilaga 15 200 Invandring m. m. 168 Handläggningen avutlänningsärenden 170 Åtgärder för assyrier/syrianer 170 Åtgärder för invandrarbarn ochinvandrarungdomar 185 2.Åtgärder för flykfingar Totalt för 12 477 811000 Bilaga 16 tillbudgetpropositionen 1982 Prop.1981/82:100 Tillbosladsdeparlemenlel hör ärenden angående bostadsförsörjning, fysiskriksplanering och bebyggelseplanering saml byggnads-, lanlmäleri-och kartfrågor.Departementet är organiserat på fyra sakenheter, en för bostadsförsörjningenm. m., en för byggnadsväsendel m. m., en för planvä-sendet m.m. saml enför fysisk riksplanering m.m. Inom byggenheten bereds, förutom byggfrågor, ocksåärenden angående energihushållning i befintlig bebyggelse. Inom enheten för fysiskriksplanering bereds, förutom ärenden om fysisk riksplanering, också ärendenangående prövning av industriulbyggnader m. m. enligt 136 a § byggnadslagen (1947:385)samt lantmäteri-och karlärenden. Enligt gällande ärendefördelning ankommer del på statsrådetFriggebo att inom regeringen svara även för vissa lagstiftningsfrågor som hör lilljusliliedepartemenlel. Bostadsförsörjning m. m. Åtgärder beträffandebostadsförsörjningen har i allt högre grad inriktats på all bygga om ochunderhålla äldre lägenheter, förbättra dåliga bostadsmiljöer och all sparaenergi. Trots all nyproduktionen har minskat kraftigt under 1970-lalel vardärför den tolala byggproduktionen i bostadssektorn mätt i fasta priserav samma omfattning som i början av 1970-lalel. Elt annat framträdande drag har varit destigande byggpriserna. De ökadeproduktionskostnaderna förklaras i första hand av ökade kostnader för material, löner och högre kvalitet, främstökad ulrymmesslandard. Den nyaenerginormen och kravet på handikappanpassning svarar för en förhållandevisliten del av ökningen. Flera olika åtgärder har vidtagits avstatsmakterna för att stimulera bostadsbyggandetoch för alt mildra genomslaget av produktionskostnads-ökningarna på boendekostnaderna. Som exempel påsådana åtgärder kan följande nämnas. Produklionskostnadsanpassadbelåning för nybyggnad av hyres- och bostadsrättshus (prop. 1979/80: 100 bil.16, CU 1979/80:22, rskr 1979/ 80: 240). 1981/82:100 Bilaga 16 2 Sänktgaranterad ränta av bostadslånels löplid för hyres-ochbosladsrätlshus (prop. 1980/81: 63, CU 1980/81: 7 och 12, rskr 1980/81:95 och106). Räntebidragför liden mellan färdigställandet och bostadslånets utbetalning förgruppbyggda småhus (prop. 1980/81:63, CU 1980/81:7 och 12, rskr 1980/81:95 och106). Elt liknande räntebidrag för bosladsrätts-och hyreslägenheter finns sedanår 1978. Vissatillfälliga lättnader i mark- och konkurrensvillkoren för statliga bostadslån.Vidgade möjligheter lill produklionskostnadsanpassad belåning (prop.1980/81:194, CU 1980/81:40, rskr 1980/81:400). Elltillfälligt bidrag till ombyggnad av flerbostadshus och lillfälligtvis StatUgalån för all avhjälpa vissa byggnadstekniska brister (prop. 1980/ 81:202, CU1980/81:41, rskr 1980/81:401). Hyreshöjningarna harkunnat begränsas också genom de lån för underhåll av hyreshus som lämnadesunder . Kostnadsutvecklingen hardessutom medfört behov av att anpassa reglerna för bostadsfinansiering och-beskattning med hänsyn lill alt kapitalkostnadernas effekter påbostadskostnaderna varierar med de olika besilt-ningsformerna. Olikheternaförstärks när inflationen är hög. Statsmakterna har sökt motverkadetta bl.a. genom all lägga fasl garanterade räntor på olika nivåer inom denstatliga bosladslångivningens ram. Åven förslaget lill marginalskaltereform somavses genomföras och de begränsningar avunderskoltsavdragens skattemässiga värde som föreslås i samband med denna harväsentlig betydelse i detta sammanhang. Vissa ändringar avbostadsbeskattningen i samband med ombyggnad har genomförts. lånegränsen för enskilt ägda hyreshus höjts från lill (prop.1978/79:209, FiU 1979/80:8, rskr 1979/ 80:59, SkU 1979/80:11, rskr 1979/80:42,CU 1979/80:4, rskr 1979/80:31). Yllerligare åtgärder kandock bli aktuella. En särskild utredare (1978:07) har fåll i uppgift attundersöka möjligheten att utforma ett be-skatlningssyslem, därinkomstberäkningen ger ell resultat som är oberoende av den faktiskainflationstakten och dess variationer, dvs. ett syslem med real beskattning avräntor och kapitalvinster. Utredaren skall också belysa möjligheterna ochförutsättningarna för ett realt finansieringssys-lem. Utredaren väntas avlämnasitl förslag . Vad särskill gällerbeskattningen av småhus har beslutat (prop. 1980/81:32, SkU1980/81:10, rskr 1980/81:61) om skärpta regler för realisationsvinstbeskattningvid försäljning av småhus som ägs av enskilda personer. Ändringar irealisationsvinstbeskattningen för bostadsrällslägenheter övervägs inom kapilalvinslkommitlén(B 1979:05). Förslag från kommittén är att vänta . Åtgärder som har vidtagits inombostadsfinansieringssyslemet har också Prop.1981/82:100 Bilaga 16 3 syftat till all motverka spekulation och oskäligakapitalvinster i fråga om slalliglbelånade småhus som bebos av låntagaren. Den s. k. köpeskillingskontrollen har vidgats. Konsumentskyddet för demsom köper nybyggda småhus har stärkts. Genom de statligaoch stalskommunala bostadsbidragen har effekterna av hyreshöjningarnakunnat begränsas för många hushåll med små och medelstora inkomster. Slödel haralltmer inriktats pä hushåll med små resurser och stor försörjningsbörda. Tillde kommunala bostadstilläggen till folkpension (KBT) infördes ell nytt statsbidragår 1980.