prop · G503130 · 1981-12-31 00:00:00 — Sådana permanenta vattenuttag kan bli avsevärda ochpåverkar givelvis omgivningen på samma sätt som en regelrätt grundvattenläkl.Enligt SGU:s mening bör i fall som dessa tillstånd krävas enligt vattenlagensbestämmelser oberoende av om det utvunna vattnet användes eller enbartbortledes. I enklare fall skulle anmälan enligt lagförslagets 12 kap. 2 8 kunnaförekomma. I dessa gränsdragningsfrågor bör också 2 kap. 10 8 i förslagetbeaktas. Sammanfattningsvis finner SGU, attbegreppet gmndvattentäkl mera bör bindas vid själva utvinningen av grundvattnetoch mindre till vattnets användning eller syftet med takten. i län:Vid länshållning av stentäkter. gruvor m.m. bortpumpas ofta storavattenmängder, vilket kan fä betydande inverkan på grundvattennivån iomgivningen. I specialmoliveringen till 8 1 anges atl bortskaffande av skadligtgrundvatten, t. ex. dränering av gruvor inte är att hänföra till anordnande ochnylQande av grundvatlentäkt. Vidare anges att pumpning av vatten ur gruvorinle heller är alt hänföra till markavvattning. Den nya vallenlagen skullesåledes inle vara tillämplig på bortskaffande av grundvatten på ovan angettsätt. anser detta vara en brist och föreslår att paragrafenändras sä att delta krav tillgodoses. Enligt vad kunnatkonstatera skulle lagen inte heller vara tillämplig på skapandet av nyavattenområden genom schaktning under grundvattennivän. Sådan schaktning kanexempelvis ske vid läkt av grus, sten o. d. under grundvattennivån eller föratt skapa dammar för vattenuttag för bevattningsändamål m. m. Den prövningenligt naturvårdslagen som f n. sker av sådana verksamheter kan enbart avseinverkan på naturmiljön etc. och inte vattenförhållandena. anseralt den nya vattenlagen bör bli tillämplig även på dessa fall genom lämpligkomplettering av 8 I. i län:Utredningen har genom förslaget eftersträvat att klart ange vilkaföretagstyper som skall falla inom lagens till-lämpningsområde. Länsslyrelsen anser all utredningeni stort sett har nått nyssnämnda syfte. Förslaget innebär dock en vissöveriappning mellan vattenlagen (VL) och miljöskyddslagen (ML) beträffande bl.a. tippning. Denna överlappning finns dock även i nuvarande lagstiftning mensynes inle ha förorsakat några nämnvärda praktiska ölägenheter vid tillämpningen.Reglerna för vattenförorening bör - i enlighet med förslaget - vara kvar imiljöskyddslagen. Eftersom VL bör omfatta alla deåtgärder som märkbart kan inverka på vattenföringen, vattentillgång etc. kandet ifrågasättas om inte sådana åtgärder som i hög grad kan påverka avrinning,infiltration etc. bör prövas enligt VL. Som exempel på sådana förelag må nämnasvissa former av Prop, 1981/82:130 347 markexploatering som bebyggelse, vägar etc. Spör-småletsynes böra diskuteras vid en kor-nmande översyn av byggnadslagstiftningen. Länsslyrelsen tillstyrker utredningens förslag tilltillämpningsområde för ny vattenlag. ifrågasätter emellertid ominte i princip alla företag som märkbart kan påverka vattenföring i diken,vattendrag och andra vattentillgångar bör prövas enligt VL. i : Iförslaget till vattenlag finns i 1 kap. 1 8 om lagens tillämpningsområdemedtaget grävning och muddring. Enligt mening bör läkt ivattenområde oavsett om det är pröv-ningsplikligt enligt vattenlagen ävenprövas enligt 18 8 naturvårdslagen. bör i sä fall varalänsstyrelsen. i : Lagförslaget införuttrycket "vattenområde" som överensstämmer med terminologien i I 8miljöskyddslagen. Ändringen är väl motiverad eftersom härigenom undviks degränsdragningsproblem som ofta blir följden av nu gällande formuleringar.Ulredningen nämner som exempel att även konstgjorda vattensamlingar skallinnefattas i begreppet "vattenområde". En viss verksamhet kan bättrebedömas med utgångspunkt från de skador verksamheten kan välla i ellvallenområde. Exempelvis vållar en brygga i ett stort vattendrag knappast någonolägenhet av betydelse medan samma brygga i elt mindre vattendrag kan vållabetydande olägenheter. Enligt utredningens förslag skall"bortskaffande av skadligt grundvatten", exempelvis dränering avgruva, inte innefattas av lagen. Samma är förhållandet i fråga ombyggnadsarbeten under jord som kan leda lill grundvattensänkning. skall hithörande frågor bedömas enligt byggnadslagstiftningeneftersom det inte är fråga om alt tillgodogöra sig grundvatten.Grundvattensänkning inom bebyggda områden leder ofta till skador pä byggnader,ledningar, etc genom sättningar. En sänkning på grund av uttag av grundvattenrespektive underjordsarbete kommer även att fortsättningsvis bedömas enliglskilda lagstiftningar. Det är tveksamt om detta är ändamålsenligt. i : Vad vi kan finnatorde täckdikning inom jordbruket och ur skogsbrukssynpunkl ofta förekommandeål-gärder med skogsdikning att falla under vattenlagens bestämmelser. Vadgäller täckdikning på jordbruksjord, torde sådan markavvattning som regel intevara konfliklgi-undande anledning vad avser andra intressen. I de falltillståndsplikt är aktuell för dikningsåtgärd inrymmes arealen iområde med förordnande enligt naturvårdslagen. Vi finner alt dikning pä egeneller arrenderad mark ej bör inrymmas i vattenlagen, ulan därest särskildamotiv för tillståndspiövning kan föreligga. 1 primärt syfte att dels hushällamed befintliga vattenresurser exempelvis vattenföring i mer betydandevattendrag, vilket vatten i annat fall snabbi avrinner till havet och dels förall tillgodose vattenbehov för bevatlningsändamål. förekommer allt flerplaner på dammbyggnader och lill sådan damm avleda vaiten vid högvallenföring.Detta vatten användes sedan för bevatlningsändamål. Sådan här ovan beskriventyp av vattenföring är enligl vår uppfattning inle klart definierat i l;akapitlet, vilket bör ske. : Definilionerna på vilka åtgärdersom skall vara all hänföra lill byggande i vaiten bör kompletteras medinfiltration för att öka eller bibehålla grundvattenniväer ochsprickvattennivåer även utanför infiltrationsanläggningar förvattenförsörjningsändamål (1 kap. 1 8 punkt 7). Begreppet markavvattning i 1 kap. I 5 punkt 8 synes hafått en alltför Prop, 1981/82:130 348 Sålunda hänföres till delta begreppbl.a. också "rörläggning i mark - när sådan åtgärd utföres för atlavlägsna överskott av i marken". Med denna begreppsbestämningskulle till vatten-byggnadsföretag enligt vattenlagen exempelvis hänföraskonventionell dränering kring en byggnad. : Utredningen tycksförutsätta, att miljöskyddslagen m.fl. lagar skall gälla även beträffandevattenföretag (se s. 240 i utredningens betänkande). Något stöd i denföreslagna lagtexten för detta finns emellertid inte. Tvärtom görs f. n.uttryckligen i miljöskyddslagens I 8 undantag för byggande i vatten. uppfattning måste en betydligt klarare och mer ändamålsenligreglering åstadkommas i detta stycke. Detta bör ske genom att miljöskyddslagensundantag upphävs och att det i en särskild paragraf i den föreslagnavattenlagens I kapitel uttryckligen sägs atl utöver bestämmelserna ivattenlagen gäller om vatlenföretag vad som föreskrivs i hälsovårdsstadga,byggnadslag. naturvårdslag, miljöskyddslag eller i annan lagstiftning.Föreningen ifrågasätter också om det inte i I kap. bör sägas att ifråga omvissa vatlenförelag gäller särskilda bestämmelser enligt lagen (1971:850) medanledning av gräns-älvsöverenskommelsen mellan Sverigeoch . Föreningen vill också peka på attdet sätt utredningen vall för att definiera lagens tillämpningsområde i vissafall kan vålla bekymmer. Som exempel kan nämnas alt det av I kap. I 8 ingalundaframgår atl vattenlagens regelsystem också gäller inskränkningar ibefogenheten all använda mark på sådant sätt att yt- eller grundvattentäktpåverkas. Atl så ändå är fallet framgår av 8 kap. För att förebygga denna ochliknande oklarheter föreslår föreningen en allmänl hållen definition, t. ex.lagen är tillämplig på all till mark, byggnad eller anläggning knutenverksamhet, som kan inverka på vattenstånd, vattendjup, vattenföring ellervattenkvalitet i vattenområde eller på land, saml att denna definitionkompletteras med en exemplifiering med i stort sett samma lydelse som den somföreslås i 1 kap. I 8. Den av utredningen använda termen "årensning"är dock olycklig och borde bytas ut mot "ågrävning", som faller sigmera naturlig för de ibland ganska omfattande åtgärder utredningen åsyftar.Termen "årensning" lorde i huvudsak böra förbehållasvegetalionsrensningar och andra liknande underhållsåtgärder i befintlig fåra. TCO: I I kap. 1 8 8 mom. har medföreslagen benämning inom parentes angivits olika åtgärder för markavvattning,bl. a. fördjupning, utvidgning och rälning av vattendrag (årensning). Medrensning har alllid avselts åtgärder inom fastställd eller hävdadsektion dvs. Dikning har varit elt samlande begreppför såväl öppna diken av relativt sett mindre omfattning som rörledningar vadgäller ylvatlenavled-ning. Grundförbättrande åtgärder i större vallendrag soml.ex. berör sjö eller annan vattensamling har benär-nnts vattenavledning. Etlinförande av ordet rensning beträffande fördjuprring, ulvidgning och rälning avvattendrag vore olyckligt, då missförslårrd beträffande åtgärdernas omfattningofta skulle bli fallet. Begreppen rensning, dikning, vattenavledning (sjösänkning)och invallning har tillämpats inom torrläggningsverksamheten ochanses ej ha vållat några problem. Tvärtom har beteckningarna klart definieratföretagens karaktär. Elt bibehållande av ovan angivna beteckningar föreslåsdärtor i den nya lagen. Enligt vår mening bör en omarbetad lag behålla dengamla lagens väl fungerande bestämmelser och förbättra de delar som ej ärtillfredsställande. Prop.1981/82:130 349 LRF: 1 1 8 punkl 8 stadgas, att somvattenför-elag skall anses grävning och rörläggning i mark. Detta måsle tolkasså, atl tillslåndsplikt föreligger även för täckdikning på egen mark. LRF ansersig icke kunna godta ett sådant krav, då en tillståndsprövning endast kommeratt medföra en meningslös byråkratisk hantering. Det enda fall där täckdikningkan komma i konflikt med något annat intresse torde vara i samband meduppodling av skyddsvärda ängsmarker vid vattendrag eller sjö. 1 sådana falltorde naturvårdslagens bestämmelser vara tillämpliga, varför frågan omtäckdikning av sådana marker bör prövas i detta sammanhang. Förbundet föreslår därför atttäckdikning på egen mark undantas från lagförslagets tillämpningsområde. : Slutligen måanmärkas att begreppet markavvattning i I kap. I 8 punkt 8 synes ha fått enalltför vidsträckt omfattning. Sålunda hänföres till detta begrepp bl. a. också"rörläggning i mark - när sådan åtgärd utföres för att avlägsna överskottav vatten i marken". Med denna begreppsbestämning skulle till vallenbyggnadsföretagenligt vattenlagen exempelvis hänföras sedvanlig husgrundsdränering ochsedvanlig dränering av vägkroppar m.m., vilket knappast torde ha varitavsikten. 2 kap. Rätt till vatten : I 8. För yt- ochgrundvallen gäller i vissa avseenden olika regler och gränsdragningen mellanyt- och grundvatten saknar alltså inte sin betydelse. Någon allmän definitionav ytvatten finns ej i VL. Den definition av begreppet grundvatten som lämnas iI kap. 15 8 VL är allmänt hållen och har lämnat domstolarna föga ledning i t.ex. det fallet att i ett nedlagt grustag bildats en med grundvattnetkommunicerande vattensamling. - Hovrätten förordar att i en ny vattenlag intasdefinitioner av begreppen ytvatten och grundvatten. Härvid kan ifrågasättas bl.a. atl med grundvattenutlag likställa sådant ylvatlenultag som i väsentlig måninnebär tillgodogörande av framträngande grundvatten och som kan påverkagrundvattennivän. Bestämmelserna torde böra utarbetas med beaktande avmotsvarande teknologiska definitioner. - Underrubriken före I 8,"Fastighetsägares rätt lill yt- och grundvatten", torde ej helt läckainnehållet i de följande paragraferna då det i 18 2 st. definierade begreppet"vattenrättshavare" även lorde avse innehavare av vattenrätt somupplåtits till honom av fastighetsägaren. Det föreslagna stadgandetmotsvarar I kap. 14 8 I st VL, men kan icke anses ha fått en bättre utformning.Sålunda är "strömfall" ett exaktare uttryck än"vattenkraft", som i den föreslagna lagtexten synes kunna betydasåväl strömmande vatten inom en viss ägovidd som en rättighet atl förfoga övervatten för kraftändamål ulan anknytning till ägovidd. 1 del senare fallel kanrättigheten icke. som lagtexten anger, lagas i anspråk med äganderätt. - Delbör övervägas om icke särskilt upplåten rätt lill vallenkraft bör inskrivas,enär skäl att i sådant fall tillåta tyst förmånsrätt icke synes föreligga. Rörande arrendators saklegitimalion som sökandel lillvatlenföretag får hovrätten hänvisa lill vad som anförts härom i annatsammanhang (se avsnitt 3). Vad som där uttalats om lämpligheten att meddelatillstånd för arrendator utöver löpande arrendeperiod äger motsvarandetillämpning på tvångsupplåtelse av vattenrätt enligt denna paragraf. - 1 2 kap.3 8 2 st ExI stadgas att även om allmänl behov ej föreligger får expropriationför bl. Prop, 1981/82:130 350 vatten- och avloppsledningar ske, om intrånget är"ringa" i jämförelse med nyttan. Sakliga skäl för att i föreliggande stadgande använda ett annat uttryck - "obetydlig" - synes ej föreligga.-- Begreppet "allmänsynpunkt" torde läcka även villkor lill förmån för enstaka fastighet Qfrs. - Förordnande enligt 68 får meddelas endast i samband med tillståndtill vattentäkt för bevattningen. I de fall som avses i 4 och 5 88 behöverdäremot icke besluten om upplåtelse av vattenrätt och tillstånd till utförandeav vattenföretaget sammanfalla. Vid en efterföljande tillståndsprövning enligtVLF kan därför, med hänsyn till innehållet i 7 8, tvångsrättsupplåtclsen tolkasså atl alla frän allmän synpunkt ertbrderliga villkor föreskrivits redan ibeslutet om upplåtelse. I varje fall kan det vid tillståndsprövningen framståsom oklart i vad mån hänsyn lill molsläende inlressen vunnit beaktande redanvid ivångsupplå-telsen av vattenrätt. Ett klarläggande synes påkallat. 1 anslutning till utredningensuttalanden vill hovrätten understryka att befogenheter enligt allemansrättensådan den nu uppfattas ej kan föranleda inskränkning av vattenrättshavaresmöjlighet att utnytQa sin vattenrätt. Hovrätten har ovan (seavsnitt 3) föreslagit alt ersättning skall utgå för som avstås enligtdenna paragraf. Behov kan föreligga att för fisketsfrämjande vidta åtgärder icke endast - såsom förutsätts i paragrafens förstastycke - i eller invid vattendrag ulan även i eller invid annat vattenområde. Hovrätten för Nedre Norrland:Utredningen har i sitt lagförslag infört det nya uttrycket "vattenrätt". Till en början kan konstateras altdefinitionen av "vattenrätt" och "vattenrättshavare" i I 8andra stycket lider av den bristen atl den endast avser fastighetsägarensrådighet Qfr första slycket) och således - i motsats lill utredningens i annatsammanhang uttalade avsikt - ej inbegriper innehavare av begränsaderättigheter lill fastigheten. När man sedan kommer till 3 8 tycks man,finna enannan innebörd av begreppet "vattenrätt", då det sägs att sådan rättkan "förvärvas" enligl särskilda lagbestämmelser. Därvid avsesemellertid - lika litet som i I 8 - inte någol självständigt institut ulan isjälva verket redan förut kända rättsbegrepp såsom äganderätt, servitut.nyttjanderätt och vågrätt Qfr I 8), vilka alla har sina särskilda definitioneroch rättsverkningar. 1 4 8 begagnas ej uttrycket "vattenrätt" medanbegreppet återkommer i 5 8, vilken emellertid liksom 48 inte innehåller någotannat än expropriationsbeslämmelser med motsvarigheter i gällande rätt. Mot bakgrund av del anförda ärockså rubrikerna "Inskränkningar i vattenrätten" och "Vattenrätt såsom förutsättning förvattenföretag" missvisande och detta gäller även de beslämmelser som intagils under rubrikerna.---- Kommunernas företräde enligt 2 kap.6 8 kan diskuteras. 2 kap. 9 8 synes överflödig. Umebygdens tingsrätt: Beträffande 2kap. 108 VL-förslaget vill domstolen tillägga atl lagrummets formuleringknappast täcker del exempel pä allmänt behov, som anges i specialmoliveringenlängst ned på sid. 249. : 3 8. Vad somupptages i denna 8 torde vara självklart. Del är därför tveksamt om 8 behövs. Enligt meningbör stadgandet kompletteras med en hänvisning lill att ersättningsrättföreligger. Motsvarande gäller 5 och 688. Prop, 1981/82:130 351 i län: 2kap. 88 5 och 6 (m.fl.) Det hälsas med tillfredsställelse atl utredningen såingående penetrerat frågan om jordbrukets ökade behov av förbevatlningsändamål. För atl tillförsäkra jordbruketvallen för angivet ändamål bör i vart fall bevattningsförelag med fleradelägare och av större omfattning upphöjas lill slalus av allmänt intresse. med långvarig torkainträder en så betydande skördenedsätt-ning alt landets livsmedelsförsörjningkan bli ytterligt ansträngt. Vidare kräver samhället en säker produktion avspecialgrödor som potatis och morötter. Rätt till vattenuttag för bevattning bör prioriter-as somallmänl intresse. Enligt domstolsutslag rörandebevattningsföretag har "bevatlningsintressenterna" ålagts att utgeersättning lill kraftverksinlressel för förlust i kraftproduktionen som följdav vattenultag. 1 det fall anordningar vidtages i vattendrag så att"flödesvaltenmängd" innehålles som annars skulle bräddas bort genomflodutskov i anslutning lill kraftverk borde ersättningsplikt gentemotkraftverksintresset ej föreligga. i län:Enligt nuvarande vallenlag föreligger i vissa uppräknade slörre vattendrag meds. k. kungsådra skyldighet för vattenrättshavaren att utan ersättning avståviss del av den vattenmängd eller fallhöjd, som tillkommer honom, för alttillgodose vissa allmänna intressen. Dessa är i huvudsak allmän farled, allmänflottled. fiske samt torrläggning och bevattning av mark. Dessa brukar kallas"kungsådreinlressen". 1 förslaget lill ny vattenlag avskaffasbegreppet "kungsådra". Rätten att utan ersättning använda vaitentill förmån för vissa allmänna inlressen utvidgas att i princip omfatta allavattendrag, således även de minsta. Ersättningsfriheten skall enligtkommentarerna (s. 196) endast "avse etl fätal fall, när preciseradeallmänna intressen av kvalificerad natur är i fråga". Enligt utredningensmening är dessa: allmän faried, allmän hamn, allmän flottled, fiske samthälsovård och naturvård. Torrläggning och bevattning av mark återfinnessåledes inte i den nya lagstiftningen som allmänna inlressen. vilka ärbefriade från atl erlägga ersättning. Utredningen anser dock (s. 197) atlbevattningsintresset också bör kunna tillgodoses. Förutsättningen måsle då varaalt det gäller många och inle enstaka jordbrukares behov av vatten. Motivet föratt utesluta torrläggning av mark bland de s. k. allmänna intressena synesinle ha redovisats. Det ersätlningsfria vattnet för bevattning från vattendragmed kungsådra utgår ur den nya lagen och motivet anges vara att bevattningidag sker på annat sätt än vid den nuvarande lagens tillkomst.Lantbruksnämnden, som inte har tillgång till källan för denna tolkning (PM avjustitierådet ), finner för sin del att belänkande rörande dennuvarande vattenlagen (s. 231. s. 241) talar för en motsattuppfattning. Nämnden har svårt att förstå, att frågan om hur bevattningenlekniski ulföres genom översilning eller numera besprutning kan påverkaprincipfrågan. : 13 8 handlar omfiskväg och andra åtgärder för fiskets främjande. Paragrafen har sin förebild inuvarande vattenlag. Den skall ses i belysning av 3 kapitlets tillåtlighelsregler.Ulredningen har särskilt framhållit alt detta medför samhällsekonomiskabedömningar som bör medge att fiskefrämjande företag genomförs utan all derasnytta kan definieras klart i ekonomiska termer. Styrelsen instämmer i dettauttalande, som överensstämmer med vad fiskets företrädare hävdat iskilda sammanhang. vill styrelsen dock framhålla att del är viktigtatt de som äger påkalla tillämpning av paragrafen, dvs. stat, kommun och Prop, 1981/82:130 352 vattenförbund, ges reella möjligheter atl fullfölja tankenbakom regeln. Detta är knappast fallet . : 1 2 kap. 148 i förslaget till ny vattenlag talas om rätten för slrandägare att ha mindrebrygga, båthus eller dylikt även om han saknar vattenrätt. Enligtnaliirvärdsverkels mening bör i detta sammanhang göras en hänvisning till 15och 16 88 NVL. där slrandskyddsbe-stämmelserna återfinns. iSkaraborgs län: Enligt bestämmelserna i 2: 2 föreslagen lag skall rådighelenöver vattnet i rinnande vatten delas lika mellan vardera sidans ägare även omen större del av vattnet rinner fram över den ena fastigheten. Bestämmelsenmotsvarar 1:2 första stycket nuvarande vattenlag. Bestämmelse molsvarande den i1:2 andra styckel föreslås i 78 av övergångsbestämmelserna. Innebörden avbestämmelserna synes ej vara entydig för de fall all vid fastighetsbildningtillskapats en gräns som ej är avsedd atl motsvara vattendragets mittlinje. : Detframgår inte av den föreslagna lydelsen av 2 kap. 10 S atl det är fråga om atttillfälligt avslå , Skäl kan föreligga att annan utväg väljes förtillgodoseende av del aktuella behovet även om minskningen i vattentillgångenbestår. Dessa förhållanden bör föranleda förtydligande i paragrafens lydelse. -1 motiven bör nämnas att den förutsatta nödsituationen bör kunna utgöra skälför uppskovsbeslul i ersättningsfrågan. : Utökade befogenheter föreslås i 13 8 för tvångsrätlsupplätelseför att tillförsäkra erforderligt för bl. a. fiskets främjande. Dennarätt förbehålls slaten, kommun eller vattenförbund. Det är rimligt attvattenrätlshavaren skall avstå från sådant vaiten utan rätt till ersältning.Detta är emellertid inte fallet i nu gällande vattenlag. 3 kap. Allmänna förutsättningar för vattenföretag : 3 8. Utredningenframhåller alt olägenheterna bör sättas i relation till företagets omfattning.1 lagtexten framställs dock "olägenhet av större betydelse" som eltabsolut begrepp ulan anknytning till omfattningen av det företag som orsakarolägenheten. Skä| finnes därtor atl jämka lagtexten så atl den bäitreöverensstämmer med molivgn. Enligt utredningen bör pröviningenligt denna paragraf kunna underlåtas, om sakägarna medgivit förelaget ellerförklarar sig ej ha någol atl invända. Delta överensstämmer med praxis vidtillämpningen av 2 kap. 3 8 I st. VL. Det synes dock önsk\ärl alt förhållandetframgår direkt av lagtexten. Som hovrätten tidigare framhållit(se avsnitt 4) bör klart anges i vad mån bestämmelserna i denna paragraf skallmedge hänsynslagande lill befintliga vattenföretag ulan tillstånd ;iamt tillännu icke aklraaliserade men förutsebara vatlenföretag. även sådana som ej ärföljdförelag till det aktuella företaget. De särskilda bestämmelser förområdes bebyggande som åsyftas torde vara andra än de i 2 S angivnti planerna.Detta bör komma till uttryck i stadgandets utformning. Närmare reglering saknas avden processuella ställningen för den som för egen nytta begär särskildföreskrift. Skulle föreskriften vara av självständig betydelse för sakägarna imålet, kan del i vissa fall vara rimligl atl den som begärt föreskriften inågon mån delar sökandens Kosinadsan- Prop.1981/82:130 353 svar enligt 22 Kap. 1 8 VLF. - Andra slycket torde ickeböra tolkas så atl därmed skall införas en princip som ger annan storiek pågottgörelsen än vid tillämpning av 3 kap. 9 8 VL. Av stadgandet synes framgå att företagarensskyldighet beträffande fisket är ovillkorlig. Så är dock icke fallet enligtspecialmotiveringen (s. 263), varav bl. a. framgår all nyttan av ifrågasattanordning, på sätt som är föreskrivet i 2 kap. 8 8 1 st. VL, skall i skäligulslräckning motivera den förlust eller kostnad anordningen orsakar. Skäl finnsdärför all inlaga molsvarande bestämmelse i den nya lagtexten. Hovrätten för Nedre : Hovrätten finner inletillållighelsreglerna i 1488 vara tillfredsställande formulerade. Lagtextenär vag och måste i alltför stor ulslräckning tolkas med hjälp av förarbetena.Bestämmelserna företer vissa likheter med , men dessahar etl konkretare innehåll. Hovrätten efteriyser en mera explicit lagtext, somunderlättar för förelagaren alt bedöma om ett planerat vattenföretag kan kommaatt tillåtas. 1 fråga om de allmänna lämplighetsvillkoren kan någrapåpekanden om lagtekniska brister vara på sin plats.