prop · G50344 · 1981-12-31 00:00:00 — Vidare bör anges vilka olika förebyggande åtgärder som minskar behovet av kemiska medel. Även försiktighetsmått vid besprutning bör anges. De centrala råden och riktlinjemasyftar till att handläggningen av besprutningsärendena blir samstänmiig i olika kommuner. Naturligtvis kan skillnader i skogsmarkenslokalisering göra att besprutnings-förbud kommer att rådapå olika stor del av skogsmarken iolika komm-uner. I en kommvm där en stordel av skogsmarken ligger närabebyggelse, fritidsområden och vägar m.m. kan besprutning på en störredel av föryngringsarealen komma att begränsas. I andra kommuner kan förbudsandelen bli avsevärt mindre. De markägare som vägras tillståndtill kemisk lövslybekämpning skulle i princip kunna kompenseras ekonomisktmed statliga eller kommunala medel. Dåmerkostnaden för röjning påde arealer där kemisk bekämpning ej tillåtstill övervägande del förväntas bli begränsade, torde emellertid sådan kompensation ej vara erforderlig. Ett system medekonomisk kompensation skulle ocksåKräva bexyaande administrativakostnader. För att kemisk lövslybekämpningskall fä utföras fordras i detta alternativ att följande två krav är uppfyllda: Kemisk lövslybekämpning påden aktuella marken kan ske utan påtagligrisk för olägenhet. Detta krav är uppfylltom a) marken ligger päsådant avstånd frånbebyggelse, fritidsområde, sjö, -vattendrag, allmän väg eller vattentäkt att besprutning kan ske utan olägenhet förfriluftslivet, natxirvården eller de boendes hälsa och trivsel. Lämpliga säkerhetsavståndoch -zoner kan illustreras med följande exem- 1981/82:44 184 Denslutliga utformningen bör dock ges av . Besprutning får inte ske inom skyddszoner som normalt sträcker sig - frän mindre bebyggelsekoncentration - från spridd bebyggelse - från betydelsefullt fritidsområde - från främmande mark(om inte markägarens tillstånd inhämtats) - från sjö och större vattendrag Särskild hänsyn börockså tas vid besprutning av skogsmarkinom eller intill vattentäktområde. Herbicidbehandling börej omfatta skogskanter, vägrenar (skogsvägar) och liknande ekotoner (gränser mellan ekosystem). b) Besprutning kan ske utan påtaglig olägenhetför renskötseln. I området där renskötsel får bedrivas enligt rennäringslagen (1971:437) skall krävas tillståndfrån produktkontrollnämnden föratt besprutning skall fä ske såvida inte överenskommelseträffats mellan vederbörande sameby ooh skogsägaren. (Denna restriktion äridentisk med gällande bestämmelser (PKFS 1976:1).) Kemisk lövslybekämpning påden aktuella marken är till stor.nytta för skogsägarenoch samhället. Detta krav kan vara uppfylltom a) Lövslyproblemen ärsä svåra att kostnaden för noggrantutförd röjning ärväsentligt högre än kostnadenför kemisk lövslybekämpning.Vid bestämning av vad som ska anses vara väsentligt högrekostnad bör hänsyn tas till skogsbrukets olika lönsamheti skilda delar av landet. I de områdendär mark, klimat och avsättningsmöjlighetergör skogsbrukets lönsamhet låg,bör svagare restriktioner tillämpas än i ö-vrigt. b) Kemisk lövslybekämpningär biologiskt nödvändig för fortsatt skogsproduktion i det aktuella området. Prop.1981/82:44 185 Ävendetta alternativ torde möjliggöra en sådan kemisk lövslybekämpningatt 1970-talets utveckling mot allt sämrebarrträdsföryngringar kan brytas. De nya beståndenkan därmed få högreproduktion av värdefullt virke ooh avverkningarnakan öka vilket skulle vara positi-vt för industrins råvaruförsörjning och för landets bytesbalans. Alternativet skulle i sin tillämpning fåföljande utformning: 1 Prö-vningenav olika bekämpninganedele hälso- och miljöfarlighetoch därmed av deras allmänna tillåtlighetligger kvar på central nivå (produktkontrollnämnden).Endast en central instans ican uppbådanödvändig expertis och göra enkvalificerad bedömning av bekämpningsmedlens effekter. utfärdarråd och riktlinjer för att underlättatolkningen av gällande bestämmelser rörandehantering av kemiska bekämpningsmedel enligt lagen om hälso- och miljöfarligavaror med följd-författningar. Nämnden bör ocksåse över gällande bestämmelser om skyltning och kungörande till allmänhetenooh vid behov komma med förslag härvidlag. Arbetarskyddsstyrelsenutfäj?dar med stöd av arbetsmiljölagenföreskrifter för arbete med och hantering av kemiska bekämpningsmedel. I anslutning till föreskrifteriläger arbetarskyddsstyrelsen allmänna råd om hur föreskrifternaskrav kan uppfyllas så att en godtagbair arbetsmiljö uppnås. utfärdargenerella föreskrifter innehållande bl.a. riktlinjer om säkerhetsavståndtill stöirre vattendrag, vägar, bebyggelse m.m. som skall gälla samt regler förmiljö- och naturvårds-hänsyn (jfr.bilaga 3). Skogsstyrelsenutfärdar föreskrifter med biologiskt ooh skogstekniskt grundadekrav för besprutningslov. Vid avgörande av hiiruvidakemisk lövslybekämpning överviss skogsmark skall få utföras eller ej torde antalet lö-vträdsstammar per hektar kunna fä tillåtas vara en avgörandefaktor. Merkostnaden för röjning påverkasemellertid starkt av hur röjningen måste upprepas samt av mark-beskaffenheten (ytblookighet,lutning, virkesavfall etc), objektets storlek Prop.1981/82:44 186 Detta .förhällande gör det mindre lämpligtatt enbart ta hänsyn till antalet lö-vträdsplantorvid tillständsgi-vningen. Även andra faktorer bör därför beaktas. Inom ramen för kommunens fysiska planering fastställer kommunfullmäktigeen långsiktig plan - grundad på generella riktlinjer - av vilken framgår vilka områdensom är känsliga från friluftslivs-, miljö- och naturvårdssynpunkt.Inom sådana områden (anges lämpligenpä en karta) får besprutning ej ske. Vid utarbetande av dessaavsnitt av den fysiska planen bör samråd ske med de berördapartema. Skogsägare som önskarutföra kemisk lövslybekämpningansöker om tillstånd hos skogsvårdsstyrelsensenast året före be-sprutningsåret. S. Skogsvårdsstyrelsenbeslutar, inom ramen för gällande föreskrifter, om skogsbesprutning får ske. Beslutet meddelas anmälaren senast . Skogsvårdsstyrelsensbeslut kan överklagas hos genombesvär. beslut kan överklagas hos regeringen genom besvär. av ett är,och i a-waktan på kommunernas planlägg ning av vilka områden som skall undantas från kemisk lövslybekämpning, skall inhämta yttrande frän kommunstyrelsen. Den för vars räkning kemisk lövslybekämpning sker skall underrätta polismyndighet och hälsovårdsnämnd om var och närbesprutning skall ske. Meddelande om besprutning skall införas i ortspressen ooh området utmärkas. (Sådan informationsskyldighet finnsredan stadgad i kungörelsen (1973=334) om hälso- ooh miljöfarligavaror samt i produktkontrollnämndens kungörelse (PKFS 1976:1) med föreskrifter om spridning av bekämpningsmedel m.m. över område där allmänheten får fritt färdas.) Prop.1981/82:44 187 9.4 Alternativ 3: Förbud Anses all kemisk lövslybekämpning vara förenadmed betydande hälso- och mijjörisker börett totalförbud övervägas. Detta alternativ är till skillnad från de tidigare administrativt enkelt. Däremot är ett totalförbud förenatmed stora kostnader för skogsnäringen och samhället. Att ersätta all produktionsekonomisktmotiverad besprutning med noggrant utfördmanuell röjning torde kosta uppskattningsviscirka 200 milj. kr. (1978/priser). Om eljest arbetslösakan utföra åtminstone en del av röjningen blirden samhällsekonomiska kostnaden lägre. Det äremellertid troligt att lö-vröjningen i verkligheten skulle bli eftersatt pä mänga ställen därför att en tillfredsställande röjning är så dyr att deninte är ekonomiskt motiverad. I vissadelar av landet ger a-werkningarna så låga rånetton attde inte räcker till för att betala en skogsvärd som innefattar tillfredsställandemanuell röjning. På mänga ställen är detdessutom omöjligt att rekrytera tillräcklig arbetskraft för röjning. Restriktionerna förkemisk lövslybekämpning ledde inte till någon nämnvärd ökning i denmanuella röjningen. Resultatet har därför blivitstora mängder klenstammiga lö-vträd och ettglest bestånd av barrträd i mångaplant-och ungskogar. Såväl volym- som värdetillväxten ärotillfredsställande i dessa bestånd. Det ärdärför stor risk att ett totalförbudskulle förvärra lövslysit-uationen ytterligare även om skogsvårdslagennimaera föreskriver att röjning skall ske. Det kan bli ekonomiskt ohållbart att upprätthålla detta krav. Företrädare förskogsbruket har beräknat att prod-uktionsbortfallet vidfortsatt bristfällig lö-vröjning kanuppgå till 4-5 milj. m sk . Om produktionsminskningen leder till att a-werkningarnaomedelbart minskas med 4-5 milj. m sk blir nettointäktsbortfallet i skogsbruket 240-300 milj. kr. Minskningen av förädlingsvärdet i skogsindustrin kan uppgå till innemot . Exporten av skogsprodukter kam minska med ca tvä miljarder kr. per är (priser). På lång sikt kankapital och arbetskraft överföras till andra näringsgrenar där de skapar förädlingsvärdeoch ev.- även exportinkomster. Då minskar de samhällsekonomiskakostnadema för råvarubristen. Minskad sysselsättninginom skogsbruket och skogsindustrin skulle dook skapa svåra regionalekonomiska problem. Prop.1981/82:44 188 Ett totalförbudskulle således få mycket allvarliga konsekvenser för skogsbruket och skogsindustrin. Ett totalförbud införtefter t.ex. skulle däremot fåmindre allvarliga följder förutsatt att man besprutar bl.a. de cirka 300000 ha, där det nu föreligger ett akut behov. Vidare kunde en rad förebyggande åtgärder vidtas, vilka skulle göra det lättareatt klara lö-vröjningen med enbart metoder. 1981/82:44 189 10 SAMMANFATTANDE SYNPUNKTER SAMT UTREDNINGENS FÖRSLAG Av direktiven till utredningen framgår att kommitténsuppgift är att redovisa konsekvenserna iolika avseenden av en minskad användningav kemiska preparat i jordbruket, skogsbruket och trädgårdsnäringen. Dessutom skall utredningen värdera det underlagsmaterial som kommittén tar fram och utifrån en a-wägning mellan bl.a. näringspolitiska intressen och miljöintressen föreslå lämpliga åtgärder. Enligtdirektiven skall arbetet kunna redovisas i form av delrapporter varvid de frågor som rörskogsbrukets användning av bekämpningsmedel börredovisas . Slutredovisning av helaarbetet skall ske vid utgången av I98I. Utredningen avser a.tt framlägga sitt arbete i tre delrapporter. Den första, som härmedredovisas, rör bekämpning av lövsly inom skogsbruket. De återstående två rapporterna kommer att behandla gödselmedel i jord-och skogsbruk respektive kemiskabekämpningsmedel inom jordbruk ooh ö-rriga användningsområden. I det sistnämndadelbetänkandet planeras även att behandla vissa kompletterande frågeställningar rörande användningenav insekticider i skogsbruket, I föreliggande delbetänkande "Bekämpningav lövsly" behandlas i kanitel 2skogspolitiken och skogsvärdslagen samt skogsbruketsutveckling och inriktning med bl.a. regionalpolitiska och samhällsekonomiska konsekvenser av den hittillsvarandeutvecklingen. Av redovisningen framgåratt antalet sysselsatta i det direkta skogsbruket genomsnittligt utgör drygt en procent av de förvärsarbetandei landet, men att regionala variationer föreligger.Skogsbruket skapar en omfattande sysselsättningi den skogliga tillverkningsindustrin, vilken står för betydande exportinkomster, 15-20miljarder kr. Även inom andra verksamhetsgrenar, t.ex. itransportledet, skapas sysselsättningsmöjligheter. I vissa skogslän utgörskogstransporterna ca 1/5 av de totala lastbilstransporterna, I kapitel 3 redogörsför gällande bestämmelser rörande kemiska bekämpningsmedelm.m. såsom lagstiftningen om hälso- ooh miljöfarligavaror, särskilt fenoxisyror, samt prod-uktkontrollnämndens regelsystem för registrering och tillståndsgi-vning.I sammanhanget redogörs även för arbetsmiljölagstiftningen och de hanteringskrav som gäller vid användningen. Prop.1981/82:44 190 Förekomsten och den ekonomiskabetydelsen av lövsly och lö-vträd iskogsbestånden behandlas i kapitel 4.Redovisningen i detta kapitel bygger pädet underlag som utredningen erhållit från ooh skogsnäringens företrädare. Baserat påriksskogstaxeringens material anges relati-vt detaljerat lövslyets ekonomiska betydelse och röjningsbehovet påolika arealer. Bearbetning pch utvärderingav detta underlagsmaterial återkommer ikapitel 8. Ka-pitel 5 omfattar användningenav kemiska bekämpningsmedel i skogsbruket. användesIO6 ton bekämpningsmedel (aktiv substans) iskogsbruket varav utgjordes av herbicider. Den totala förbrukningen av bekämpningsmedel inom landet utgjorde år1979 , varav var herbicider. Inom skogsbruket används hu-vudsakligen herbicider av fenoxisyratyp (2,4-Doch MCPA). I kapitel 6 betiandlas de kemiska bekämpningsmedlens verkan på människor ochmiljö, varvid den största uppmärksamhetenägnas åt de arbetshygieniska aspekterna. Orsaken härtill ärbl.a. misstankar rörande sambandet mellan yrkesmässig exposition förfenoxisyror och uppkomsten av sjukliga tillstånd. Sålunda har uppgifter framförts att det möjligenföreligger en överrisk att drabbas av vissa former av sällsynta mjukdelstumörer och lymfom om man yrkesmässigtsysslat med besprutningsarbete. De undersökningar,som ligger till grund för dessa misstankar rör personer som tidigare sysslat med besprutning. Med all sannolikhet var expositionen vid besprutningen större vid denna tidp-unkt () på grund av bristande medvetenhet om riskerna och därav följandeovarsamhet. Som framgår av redogörelsen i detta betänkande är besprutningstekniken med fenoxisyroridag omgärdad med betydande säkerhetsföreskrifter.Den tekniska utrustningen har ocksåförbättrats. De vetenskapliga undersökningarsom framlagts pekar på att den som yrkesmässigt hanterar bekämpningsmedelaktuella inom skogsbruket, främst fenoxisyror,bör iaktta försiktighet ooh noggrant följa de regler, som prod-uktkontrollnämnden och arbetarskyddsstyrelsen utfärdat. De hälsoriskersom förknippats med hantering av fenoxisyrorkan främst ses som en arbetsmiljöfråga. Val avspridningsmetod har ett avgörandeinflytande på risken för exposition förpreparaten. Med mark-burna besprutningsaggregat kan det vid besprutning ikuperad skogsterräng vara svårt att förhindraatt besprutningspersonalen utsätts för besprutningsmedlet. Främst av detta skälär markburen besprutning iskogsbruket med ryggspruta eller traktor mindre lämplig. Prop.1981/82:44 191 När det gäller risken förtredje man finns en omfattande informationsplikt till allmänheten föratt ingen ovetande skall behöva utsättas förbesprutning. Beträffande eventuella resthalter av fenoxisyrori skogsbär ooh svamp redogörs för deomfattande undersökningar som genomförts ooh som visar att det i de flesta fall föreligger lågaresthalter efter en bespinitning..Dock kan smakförändringar kvarstå . Prod-uktkontrollnämndenhar inte funnit skäl attmeddela generellt förbud mot användning av fenoxisyrapreparat inom skogsbruket. Däremot har nämndenkringgärdat preparaten med olika långt gåenderestriktioner ifråga om användningen, främstav yrkeshygieniska skäl. Kemisk lövslybekämpning diskuteras i ka-pitel 7. Av redovisningenframgår att på täta lövslyobjekt blir besparingen med kemisk bekämpning . per ha i jämförelse medmekanisk röjning. Detta innebär att mekanisk röjningär dyrare än kemisk bekämpningpå objekt av denna kategori. Såväl ekonomiskafaktorer som möjlighet att rekrytera arbetskraft är viktiga faktorer vid en jämförelse mellanmanuell röjning ooh kemisk bekämpning. Sålundaföreligger det enligt uppgift från skogsnäringenoch arbetsmarknadsmyndigheterna svårigheteratt rekrytera och utbilda det antal personer (6 000 - 8 000) som skulle behöva sättas in idet säsongsbetonade röjningsarbetet. Omkring hälften av detta arbetskraftsbehov finns i . Med en sådan stor ökning av antalet sysselsatta måste man räknamed en ökning' av antalet arbetsskador.Utredningen har uppskattat frekvensen arbetsskador vid mekanisk röjning till 0,8 per 1 000 ha, vilket med det årliga röjningsbehovet,ca 150 000 ha, skulle medföra en ökning med ca 120 arbetsskador per är om all erforderlig röjning skulle ersättasmed mekanisk. Man kan befara att denna genomsnittliga arbetsskadefrekvens kankomma att överstigas såväl på grund av att det stora antalet nyanställda har liten erfarenhet av röjningsarbete som pä grund av att tidigare flygbesprutade arealer samt arealerna inom detackumulerade röjningsbehovet kan förväntas varamera arbetskrävande än genomsnittlig röjningsmark.En omfattande extra satsning på utbildningkrävs för att ge ett så gott risk- och skyddsmedvetandeatt en sådan ytterligare ökning av skadefrekvensen kan motverkas. En förbättrad utbildning av olika personalkategorier som berörs av bekämpningsmedelshanteringenmåste ävenledes betraktas som angelägenvarför -en översyn av möjligheternaatt åstadkomma en sådan bör komma tillstånd. Prop.1981/82:44 192 Genom en effektiv, behovsanpassad utbildning nås en ökadkunskapsnivå om risker och behov av skyddsåtgärder samt omnödvändiga hanteringsrutiner föratt undvika risker. Ävenleverantörernas information om medleninkluderande upplysning om risker och erforderliga skyddsåtgärder kan förbättras. Dettakan ske t.ex. genom förbättrad varningsmärkning (fastställs av prod-uktkontrollnämnden i samband med registrering) och annanproduktinformation. Behov föreligger"vidare av att utveckla från arbetarskyddssynp-unktbättre emballage så att onödigexposition vid upphällning och dosering kan undvikas. Preparatformuleringar och spridninjsmetoder måste väljas sä att förutsättningar skapas fören hantering med lägsta möjliga expositionsrisk. torde härha betydande möjligheter att i sinregistreringsverksamhet aktivt påverka enutveckling mot mindre farliga preparat och av från arbetamiljösynpunkt lämpliga spridningsmetoder. Som exempel kan här nämnas att ett-utvecklingsarbete pågår rörande en ny fickningsmetod sombygger på injicering av bekämpningsmedlet inkapslat i plast. Någon exposition förmedlet behöver därför ej äga rum. Metoden skulle kunna vara ett komplement till mekaniBkröjning ooh är i stort sett lika arbetsintensiv, I kapitel 7 behandlas ävenalternativa metoder för lövslykontroll och insektsbekämpningi skogsbruket, Av redogörelsen framgår att fyra insektsarter - snytbaggen, granbarkhorrensamt etöppe och mindre märgborren - förorsakarskador för skogsnäringen förca . Till detta kommer verkan av andrskadeinsekter varför värdeförlusten totalt kan uppskattas till1,. Av detta utgör det förlorade förädlingsvärdet0,. Dessutom tillkommer en minskad sysselsättning. Dessa uppgifter härrör dåde syntetiska pyretroidema ännu ejkommit i bruk som ersättning för DDT och ett mera omfattande program med feromonfällor mot greinbarkborren ej hunnit utvecklas. Idagsläget torde därför den totalaskadekostnaden vara lägre. I kapitel 8 redogörsmera detaljerat för de ekonomiska kortsekvenserna avbegränsningar i kemisk lövslybekäjnpning.Räknat i 1978/79 ärs priser blir den produktionsekonomiskamerkostnaden för att ersätta besprutning med röjning de närmastefem åren oa 170-220 milj. kr. Av den beräknadearealen med behov av kemisk bekämpning (ca I50000 ha) Prop.1981/82:44 193 står 1/3 eller 50 000 ha med svära lövslyproblemför hälften av den angi-vna kostnaden. Bland de mängaalternativ till förslag rörande kemisk lövslybekämpning som utredningen diskuterat har tre lagts somgrund för kommitténs överväganden. Dessa alternativ presenteras i kapitel 9. Alternativ 1 innebärtillstånd för kemisk lövslybekämpning inom vissa generella ramar. I korthet innebär detta alternativ den ordning som rådde före införandet av det temporära förbudet mot spridning av bekämpningsmedel överskogsmark. Alternativ 2 innebären delegering av beslutsfattandet rörandekemisk lövslybekämpning till lokal nivå på sådant sätt att kommunerna, inom ramen för sin fysiska planering, fastställer vilka områdensom är känsliga från miljövärds- ochfriluftslivssynpunkt. Inom sådana områden har kommunerna möjlighet att förbjuda besprutning. Altemativetinnebär också att skogsvårdsstyrelsernakan vägra tillstånd till besprutning på sådana objekt där lövslybekämpning lämpligenkan ske. Alternativ 5 innebärett fortsatt totalförbud för all spridning av herbicider inom skogsbruket. Skogen är en viktignaturtillgång ooh skogsprodukterna ger Sverigebetydelsefulla exportinkomster. Marknaden och de priser man kan få ut av skogsprodukterna bestäms till mycket stor del av faktorer utanför vår egenkontroll. Svenskt skogsbruk och svensk skogsind-ustri har kunnat möta den internationella konkurrensen genom ökad effektivitet ooh kvalitet. Detta har lett hög grad av mekanisering avskogsbruket samt införandet av tillväxtstimulerande åtgärder såsomskogsgödsling samt härdiga och snabbväxandebarrträdsarter. Därtill kommer att själva a-werk-ningstekniken av prod-uktionsekonomiska skäl lett till att stora ytor a-werkas på en gång, vilket även leder till att en effektiv nyplantering blir möjlig. Ett sådantskogsbruk fordrar emellertid en relati-vt intensiv kontroll av uppkommande lövsly föratt få en god tillväxt i de nya barrträdsbestånden. Som en följd av detrationella skogsbruket uppstod en av 1970-talets mera intensiva miljödebatter gällandeden kemiska bekämpningen av lövsly 13 1981/82. Prop.1981/82:44 194 på föryngringsytor inom skogsbruket. Särskiltlivliga har diskussionerna varit närdet gäller besprutning från luften med flygplan eller helikopter. Som redogjorts förtidigare i detta kapitel har forskningsrönenantytt att de som tidigare sysslat med besprutning med fenoxisyror löper en viss överriskatt få vissa sällsynta tumörsjukdomar.De undersökningar som genomförts beröri stor utsträckning de expositioner som skeddeunder en tidigare period då man handskades inte helt varsamtmed dessa medel. Med förbättrade säkerhetsföreskrifter o'h skyddsanordningar samt bättre teknik kan expositionen nedbringas högst väsentligt.Detta betyder för skogsbrukets del att flygbesprutningär den från arbetsmiljösynpunktbästa metoden med minimal ellerobefintlig exposition för bekämpningsmedlet. All yrkesverksamhet inom skogsbruket innebär risker. Ett försök att göraen riskvärdering bör därför i första hand gälla jämförelsen mellan risken av att använda bekämpningsmedelooh riskerna vid eller mekanisk röjning.Enligt arbetarskyddsstyrelsens -undersökningaruppgår de senare till 0,6 skador pertusen ha, eller ca 0,0005 skador per' dagsverke. En röjning av lövslypå 150 000 ha skulle alltså medföra en ökning med ca 120 arbetsskador . frånarbetsmiljösynpunkt är kemisk lövslybekämpning frånluften det minst riskabla alternativet. Mot bakgrund av det ovan anförda förordar utredningen att alternativ2, Anpassad lövslybekämpning, läggstill grund för beslut. Alternativet innebär betydande restriktioner i den kemiska lövslybekämpningenmed möjlighet för kommunerna att förbjuda sådan bekämpning inom känsligaområden. möjliggörs ettfortsatt rationellt skogsbruk med högavkastning ooh sysselsättning i skogsnäringen med möjlighettill fortsatta betvdelsefulla exportintäkterfrån skogen. Utredningen föreslår vidare att spridningen av bekämpningsmedel, avsedda för bekämpning av lövsly, anges i en särskild lag (se författningsförslag sid, 4) Utredningen föreslår att den nya lagen skall träda i kraft då den nuvarande lagen (1980:368) om förbud mot spridning av bekämpningsmedel överskogsmark upphör att gälla. Kommunerna behöver dock tid för att ta ställning till behovet av besprutningsf örbud och föratt fatta erforderliga beslut om sådanaförbud. För att kommunerna redan från lagens ikraftträdandeskall få ett sådant Prop.1981/82:44 195 infljtande påbesprutningen som lagen åsyftar åläggs en skyldighet att under en övergångstid inhämta yttrande frånkommunstyrelsen. Enligt utredningens mening bör kommunema hinna med att föreutgången av fatta beslut omspridningsförbud enligt denna lag. Prop.1981/82:44 196 11, RESERVATION OCH SÄRSKILDAYTTRANDEN I direktiven till utredningen betonas att de ökade kunskaper vi fortlöpande fårom riskerna för.människors hälsa och för miljönvid användningen av oånga kemiska preparat i jord- ooh skogsbruket ooh denoro som såväl de som arbetar med sädanapreparat som allmänheten känner infördessa problem gör det nödvändigt attytterligare åtgärder vidtas för att minska användningen av preparaten.