prop · G503123 · 1981-12-31 00:00:00 — Regeringenförelägger vad som upptagits i bifogade utdrag avregeringsprotokollet för de åtgärder och de ändamål som framgår av föredragandenashemställan. Ipropositionen beskrivs inledningsvis hur den snabbt ökande användningen avdatateknik och elektronik kommer att påverka allt fler områden och sektorer isamhället. Denfortsatta utvecklingen och användningen av datateknik sätts in i ettsamhällsekonomiskt perspektiv. I propositionen understryks behovet av attnäringslivet kan utveckla sin internationella konkurrenskraft. Teknikensbetydelse som produktivitets- och välfärdshöjande faktor betonas. Samtidigtunderstryks att ställning som industrination, vår sociala välfärd, denfulla sysselsättningen och omsorgen om de enskilda medborgarna måste värnas.Mikroelektronikens utveckling och användning måste i få en sådaninriktning att fortsatt social och ekonomisk utveckling understöds. Ipropositionen konstateras vidare att den ökade användningen av datateknik harlett till att ett nytt politikområde - datapolitik har växt fram, som griperöver flera av de traditionella sektorspolitikområdena. Från den tidigadatadebatten om den personliga integriteten har perspektivet vidgats till attomfatta allt fler frågor: sårbarhet, sysselsättning, arbetsmiljö,an-vändarinflytande etc. Under1970-talet tillsattes ett antal offentliga utredningar för att från olikautgångspunkter belysa den nya teknikens konsekvenser för enskilda medborgare,för företag och myndigheter samt för samhället i stort. Flertalet av dessautredningar har avslutat sitt arbete eller lagt betänkanden och rapporter.Detta utredningsmaterial har tillsammans med det arbete I 1981/82. 1981/82:123 2 som bedrivits i datadelegationen varit utgångspunkt för deöverväganden och förslag som återfinns i propositionen. I propositionen konstateras att statsmakternas beslut idatafrågor främst gällt punktvisa och sektoriella åtgärder. Därförbehövs enligt propositionen särskilda åtgärder för att åstadkomma en mersamordnad datapolitik. Övergripande mål och riktlinjer för en samordnaddatapolitik anges. En samordnad datapolitik bör enligt propositionen relaterastill och vara underordnad de övergripande samhällsmålen. Inom ramen för ensamordnad datapolitik kan och bör den datapolitiska styrningen utföras av mängaorganisationer, grupper och enskilda i samhället. En av statsmakternasuppgifter vid utformningen av datapolitiken är att lägga fast datapolitiska måloch ange principer och riktlinjer. På vissa områden kan sedan statsmakternasstyrning ta sig mera direkta former. Statsmakterna får då avgöra - område förområde hur styrningen bör äga rum. Utformningen och tillämpningen av en samordnad datapolitikbeskrivs som en process där det hittillsvarande arbetet i bl. a. utredningar ochdatadelegationen betraktas som en första etapp. sägsutgöra en andra etapp då principer och riktlinjer kan börja tillämpas och olikaföreslagna åtgärder genomföras. I propositionen återges de förslag till principer ochriktlinjer i 50 rekommendationer som presenterats i rapporten (Ds B 1981:20) från datadelegationen. Någon bedömning av ellerställningstagande till innehållet i dessa rekommendationer görs inte.Rekommendationerna behandlas så att vissa utmynnar i förslag till åtgärder somredovisas i en samlad åtgärdsplan för den kommande treårsperioden. Andrarekommendationer föreslås bilda utgångspunkt för utredningsarbete somredovisas samlat i en utredningsplan för den kommande treårsperioden. En tredjekategori rekommendationer hänskjuts till det datapolitiska arbetet i tidenefter /86. I budgetdepartementets bilaga behandlas frågor omanvändningen av datateknik i den statliga förvaltningen. En redovisning görs averfarenheter från tillämpningen av de principer och riktlinjer för användningenav ADB i statsförvaltningen som fastställde . Uppdrag tillolika myndigheter aviseras med syfte att skapa ökad effektivitet, ökatanvändar-inflytande och förbättrad information resp. service till allmänheten. Särskilda insatser för att främja teknikupphandling pådataområdet för den offentliga sektorn förslås. För /83 beräknas10 milj. kr. för stöd till beställare och leverantörer i samband med vissateknikupphandlingsprojekt. Verksamheten med teknikupphandling på dataområdetskall bedrivas av ett särskilt organ knutet till . För hela femårsperioden fram till och /87 beräknas det statliga stödet till teknikupphandling pådataområdet uppgå till 70 milj. kr. I bilaga anmäler justitieministernsin avsikt att Prop.1981/82:123 3 lägga fram ett förslag till reform avdatalagen (1973:289) på grundval av datalagstiftningskommitténs (DALK) promemoria(Ds Ju 1981:15-16) Tillstånd och tillsyn enligt datalagen. Vidare föreslåsriktlinjer för den fortsatta fastighetsdataverksamheten. Enligt dessa skallADB-reformen inom inskrivningsväsendet och fastighetsregistre-ringén under defem närmaste budgetåren drivas vidare med i huvudsak oförändrade resurser ochinriktning. skall ett utvecklingsarbete inledas som syftar till attinom en tioårsperiod ta fram en mera långsiktig lösning. Iutbildningsdepartementets bilaga lämnas en redogörelse för redan vidtagnaåtgärder rörande utbildning på dataområdet. Åtgärderna har bl. a. gälltinförandet av ny läroplan i , fortbildning av lärare, utrustninginom gymnasieskolan, ökning av antalet platser inom den grundläggandehögskoleutbildningen samt satsningar inom forskningen. Dessutom aviseras ettuppdrag till datadelegationen avseende en ökad satsning på bred utbildning idatafrågor till allmänheten. En sådan utbildning bör omfatta såväl elementärakunskaper om tekniken, dess användning som konsekvenserna av denna användning.Till åtgärder på området Bred utbildning i datafrågor beräknas 10 milj. kr. I bilaga ges en översikt överdatateknikens betydelse för sysselsättning och arbetsmiljö. Datatekniken i sigbedöms inte ge upphov till någon betydande ökning av arbetslösheten under1980-talet. Osäkerheten om de sammanlagda effekterna av olika slagsrationaliseringar och strukturförändringar understryker dock betydelsen av enhög arbetsmarknadspolitisk beredskap. Arbetsmarknadsverketföreslås få rätt att lämna ett bidrag på . till mindre ochmedelstora företag som utbildar anställda för nya uppgifter i samband meddatorisering. Arbetarskyddsfonden bör få disponera 4,5milj. för forskning rörande modeller för systemutveckling. Fondens medelför medbestämmande- och styrelsere-presentantutbildning föreslås i enlighet medett förslag av fondens styrelse få användas för finansiering av ettutvecklingsprogram för bättre arbetsmiljö och arbetsorganisation vidutnyttjande av datateknik. Utvecklingsprogrammet kommer att sträcka sig och totalt kosta 50 milj. kr. I industridepartementets bilaga föreslås ett antalåtgärder som syftar till att underlätta framför allt de mindre och medelstoraföretagens utnyttjande av datorstödd produktionsteknik. Sålunda föreslås attett antal verkstads-tekniska utvecklingscentra (VUC) bildas (,, ). Vidare föreslås att ett antal s. k. CAD/CAM-enheterbyggs upp. Både VUC och CAD/CAM-centralerna knyts organisatoriskt (). För uppbyggnad avverkstadsut-vecklingscentra och CAD/CAM-centraler beräknas 14 milj. kr. Vidare anvisas medel för att närmare utarbeta ett förslagom ett produktionstekniskt utvecklingscentrum för processindustrin (PUP). Förarbetet med detta centrum beräknas 1 milj. kr. för /83. Närvarande: Statsminister , ordförande, ochstatsråden , , , , Åsling, Söder, ,, , , , , , Tilländer, Ahrland,. Föredragande: statsråden , , ,, och . Proposition om samordnad datapolitik Användningen av datateknik och elektronik i det svenskasamhället är omfattande och vidgas till att gälla allt fler områden. Dettagäller både i industrin, i servicesektorn och i den offentliga förvaltningen.Datatekniken sprids nu även till hemmiljön, till fritidsverksamhet m. m. Takteni utvecklingen och även i införandet av ny datateknik är hög. Näringslivet kommer att behöva göra storainvesteringar i ny teknik för att kunna bibehålla och utveckla sinkonkurrenskraft. Den offentliga sektorn kommer också att behöva rationaliserasin verksamhet, bl. a. med hjälp av datateknik, för att skall få rådatt utveckla social omvårdnad, utbildning och andra områden där samhällsinsatserbehövs. Trots att datatekniken är betydelsefull för densamhällsekonomiska utvecklingen är tekniken inte oomstridd. Erfarenheterna avatt använda datateknik är blandade. I industrin och förvaltningen finns detmånga exempel på väl fungerande datasystem. Men det finns också många exempelpå datasystem som fungerar dåligt i olika avseenden. Erfarenheterna från de omkring som datateknikenanvänts visar att kunskaper om tekniken som sådan växer snabbare än kunskaperom teknikens konsekvenser, eftersom dessa ofta inte blir synliga medatt tekniken tas i bruk. I takt med att kunskaperna om datateknikens konsekvenserhar ökat, har också andra frågeställningar än tekniska och ekonomiska börjatbeaktas. En av de första större frågorna som föranledde statliga insatsergällde strävan att skydda den personliga integriteten. Datalagen blevden första i sitt slag i väriden. har också frågor om sysselsättning,arbetsmiljö, användarinflytande och sårbarhet kommit i förgrunden. Prop.1981/82:123 5 Ett antal utredningar har tillsatts för attbehandla skilda datafrågor. Flera av utredningarna har redovisat sinaförslag i betänkanden och rapporter. Statsmakternas beslut i datafrågor har främstgällt punktvisa och sektoriella åtgärder. Det finns därför enligt min meningett behov av särskilda åtgärder för att åstadkomma en mer samordnaddatapolitik. Regeringen har genom beslut inrättat endelegation för datafrågor (B 1980: 3) samt förordnat mig att vara dessordförande. Delegationen har bl. uppgift att verka för samordningmellan pågående utredningar och att föreslå principer och riktlinjer fördatateknikens utveckling och användning. Datadelegationen har uppdragit åt sitt kansli att utarbetaen översiktlig datapolitisk rapport. I rapporten datapolitik (Ds B1981:20) beskrivs hur den successivt ökade användningen av datateknik på alltfler områden i samhället lett till framväxten av ett nytt politikområde - datapolitik- tvärs genom de traditionella sektorsp6litikområdena. Jag har som företrädare för datadelegationen i enskrivelse till statsministern framhållit, att jag anser detvara mycket angeläget att en samordnad datapolitik utformas bl. a. för atttillvarata datateknikens positiva möjligheter och åstadkomma en utveckling ochanvändning av datatekniken under demokratisk styrning och kontroll. En samordnad datapolitik bör enlig min mening relaterastill och vara underordnad övergripande samhällsmål, såsom demokrati, ekonomisktillväxt, full sysselsättning, ekonomisk, social och kulturell jämlikhe*,regional balans, god arbetsmiljö, medbestämmande i arbetslivet samt jämställdhetmellan kvinnor och män. Inom ramen för en samordnad datapolitik kan och bör dendatapolitiska styrningen utföras av många organisationer, grupper och enskildai samhället. En av statsmakternas uppgifter vid utformningen av datapolitikenär att lägga fast datapolitiska mål och ange principer och riktlinjer. På vissaområden kan sedan statsmakternas styrning ta sig mera direkta former.Statsmakterna får då avgöra område för område hur styrningen bör äga rum. Jag anser att bör ha goda förutsättningar attutforma och tillämpa en modell för datateknikens positiva utveckling isamhället, vilken utmärks av: - att manförsöker tillämpa en helhetssyn på datafrågorna, dvs. att i ett sammanhangbetrakta tekniken, dess användning och konsekvenserna av denna användning påmänniskor, organisationer och samhället - att mångaparter, grupper och enskilda ges möjlighet att påverka utveckling ochanvändning av datatekniken - aktuellaproblem löses i samverkan mellan berörda parter, grupper och enskilda Prop.1981/82:123 6 att det är ett gemensamt intresse för samhället, förföretag och myndigheter, för fackliga organisationer och för enskildamänniskor att en bred utbildning med en för dessa syften lämplig inriktninggenomförs. Tyngdpunkten i den svenska modellen ligger enligt min mening pä ettbrett förankrat inflytande över datafrågorna. För att ett sådant inflytandeskall kunna utövas krävs kunskaper och kompetens. Den fortsatta utvecklingenoch användningen av datateknik skall inte styras och ledas av experter ochspecialister. Naturligtvis har experterna en viktig roll. Utan deras kunskaperoch insatser kommer inte en positiv utveckling av data tekniken att kunna ägarum. Men också dessa insatser måste få en sådan form att de kan påverkas avmånga. Jag föiördar att den fortsatta utformningen ochtillämpningen av en samordnad datapolitik grundas på dessa utgångspunkter. En samordnad datapolitik måste inriktas på klara mål samtvägledas av principer och riktlinjer. Men detta är inte tillräckligt. Det krävsockså åtgärder och konkreta satsningar. I det följande kommer senare att redovisasen rad förslag till åtgärder för att främja en positiv utveckling och undvikade negativa konsekvenserna av datateknikens utveckling och användning i samhället. Chefen för kommer senare bl. a.att föreslå att en ökad satsning görs på bred utbildning i datafrågor tillallmänheten. Chefen för kommer senare attföreslå att arbetsmarknadsverket ges rätt att lämna ett bidrag på . pertimme till mindre och medelstora företag som utbildar anställda för nyauppgifter i samband med datorisering. Arbetsmarknadsministern föreslår ocksåett treårigt forskningsprojekt rörande modeller för systemutveckling. Chefen för industridepartementet kommer senare att föreslåett antal åtgärder som syftar till att underlätta för framför allt mindre ochmedelstora företag att utnyttja datorstödd produktionsteknik. Särskilda utvecklingscentraföreslås byggas upp. Chefen för kommer senare attredovisa förslag om den långsiktiga inriktningen för den s. k.fastighetsdataverksamheten. Jag kommer senare att föreslå bl. a. särskilda insatserför att främja teknikupphandling på dataområdet för den offentliga sektorn. Statsråden , , , Tilländer, Eliassonoch Åsling anmäler sina förslag. Anförandena och förslagen redovisas iunderprotokollen för budget-, justitie-, utbildnings-, arbetsmarknads- resp.industridepartementet. Med hänvisning till vad jag och övriga statsråd har anförthemställer jag att regeringen i en proposition dels bereder tillfälle att ta del av vad jag nuhar anfört om samordnad datapolitik 1981/82:123 7 delsförelägger vad föredragandena har anfört för de åtgärder och detändamål de har hemställt om. Regeringenansluter sig till föredragandenas överväganden och beslutar att genomproposition förelägga vad här har anförts för de åtgärder och detändamål som föredragandena har hemställt om. Regeringen beslutar att deanföranden och förslag som redovisas i underprotokollen skall bifogaspropositionen som bilagorna 1-5. Prop.1981/82:123 Bilaga 1 Anmälan till proposition om samordnad datapolitik Den svenska samhällsekonomin är för sin utveckling mycketberoende av hur utrikeshandeln förändras. Av bruttonationalprodukten för år1981 svarade utrikeshandeln för . I den ekonomiska utvecklingen undertiden efter har haft stora fördelar av den relativtfria handeln. Inte minst i nuvarande ekonomiska läge med ett stort importberoendeäven för exportindustrin och en värdemässigt omfattande import av energi är densvenska samhällsekonomin mycket beroende av exportindustrinsmarknadsframgångar. Det är mot denna bakgrund vitalt för vår ekonomi attnäringslivet kan utveckla sin internationella konkurrenskraft. ekonomi präglas av enansträngd bytesbalans, en omfattande utlandsupplåning, en för våraförhållanden hög arbetslöshet (ca 2,av arbetskraften ) samt enlångsiktigt minskande industrisysselsättning. befinner sig i dennasvåra situation tillsammans med flertalet övriga . Sammanlagtberäkna arbetslösheten /1982 inom OECD-området till 27miljoner, motsvarande 7,av den arbetande befolkningen. De flesta är enligt vad som framgår av olikarapporter överens om nödvändigheten av att satsa på mikroelektroniken med åtgärderav typen: information, omskolning, stöd till forskning och utveckling,offentlig upphandling m.m. Detta uttrycker en strävan att vidareutvecklaindustrin till att bli mer kunskapsintensiv. I det sammanhanget kan det finnas skäl att varna för vadresultatet kan bli, om alla länder i en stagnerande världsekonomi följer istort sett identiska strategier för användningen av mikroelektroniken. är ett av världens rikaste länder med enrationellt uppbyggd industriapparat. Vi har ett socialt välfärdssystem och enarbetsmarknad där vi försöker att skapa trygghet för de enskilda människorna.Sveriges ställning som industrination, vår sociala välfärd, den fullasysselsättningen och omsorgen om de enskilda medborgarna måste värnas.Mikroelektronikens utveckling och användning måste i få en sådaninriktning att 2 1981/82. Prop.1981/82:123 Bilaga 1 2 fortsattsocial och ekonomisk utveckling understöds. I ett internationellt perspektivbör detta vara en tillgång för . Datateknikenhar ofta presenterats som ett hjälpmedel för olika företag och myndigheter.Valet att satsa på datateknik har främst motiverats med den förbättradeproduktivitet som kan erhållas och nya eller förbättrade tjänster som skullekräva stora personella resurser utan användning av ny teknik. Utveckling ochanvändning av datateknik har ofta beskrivits som en teknisk/ekonomisk fråga. Under1970-talet har både i och i andra länder uppmärksammats att utvecklingoch användning av datateknik aktualiserar en rad frågor om denna teknikspositiva eller negativa konsekvenser. I behandlar bl.a. de politiskapartierna i , arbetsmarknadens parter, en rad olika utredningar samtdatadelegationen i sina program och rapporter olika frågeställningar ianslutning till datateknikens utveckling och användning i samhället. Datadelegationenhar i rapporten datapolitik (Ds B 1981:20) framhållit, att dethittillsvarande datapolitiska arbetet kan ses som en första etapp iutformningen av en samordnad datapolitik. Denna etapp karakteriseras av attflera grundläggande områden har blivit föremål för utredningar ochundersökningar. Ett stort antal rapporter och betänkanden har avgivits ochåtskilliga förslag har presenterats. Mångaav dessa frågor och förslag behandlas i mitt anförande samt i anföranden avchefen för , chefen för samtstatsrådet , chefen för och chefen förindustridepartementet. Jaglämnar i avsnitt 2, med hänvisning till bilaga 1.1, en redovisning avinternationella frågor på dataområdet. I avsnitt 3 summeras arbetet under denförsta etappen. Arbetetmed att utforma en samordnad datapolitik bör nu fortsätta i en andra etapp. Detär lämpligt - för att ge en viss långsiktighet och stabilitet åt arbetet liksomför att underlätta samordningen - att den andra etappen sträcker sig framt.o.m. /85, dvs. I avsnitt 4 redovisas enöversiktlig plan för åtgärder och en översiktlig plan för utredningsarbetetunder den andra etappen. Ytterligare förslag till åtgärder och utredningarredovisas i mina kollegors anföranden. Iavsnitt 5 redovisas ett översiktligt förslag till innehåll i en tredje etapp iutformningen och tillämpningen av en samordnad datapolitik. Främst behandlasinstitutionella och organisatoriska frågor. Idärpå följande avsnitt redovisar jag avslutningsvis vissa frågor om denfortsatta användningen av ADB i statsförvaltningen m. m. 1981/82:123 Bilaga 1 3 Isamtliga industriländer är data- och elektronikområdet föremål för statligaåtgärder av olika slag. Även de internationella organisationerna haruppmärksammat och engagerat sig i problemställningar på dataområdet. Jag anserdärför att en kortfattad redovisning bör lämnas över detta. Redovisningen börfogas till protokollet i detta ärende som bilaga 1.1. Iavsnitt 1 i bilagan lämnas en redovisning av datapolitisJ Lagstiftningsskyddetav den personliga integriteten redovisas i avsnitt 3 i bilagan. Attintegritetsfrågorna behandlas beror på att de uppmärksammats i ett stort antalländer redan på ett tidigt stadium. \ avsnitt 4 i bilaganredovisas en översättning av ett protokoll från åttonde sessionen i januari1981 i rådgivande kommitté för tjänstemän och specialister. Den ättondesessionen behandlade effekterna av tekniska och strukturella förändringar påtjänstemännens arbets- och anställningsvillkor, med särskild betoning påförbättring av arbetsförhållanden, framför allt arbetarskydd, hälsa ochergonomi. 3 Etapp I i utformningen av en datapolitik 3.1Utredningar och beslut av regeringen och Registreringenav personuppgifter i det växande antalet register ledde under 1960-taletssenare del till en omfattande debatt om konsekvenserna härav för den enskildesintegritet. Datateknikens roll för samhällets säkerhet, för näringsliv ocharbetsliv samt dess påverkan på människors informationsmöjligheter utgjordenya inslag i riksdagsdebatten senare hälft. Regering ochriksdag fattade då också ett stort antal beslut i datafrågor. inleddesen intensiv utredningsperiod om olika datafrågor. tillkallades enav begärd utredning för översyn av datalagen,datalagstiftningskommittén (DALK). Flera andra offentliga utredningar hartillkallats åren efter 1976. Ett betydande utredningsarbete har bedrivits avmyndigheterna, främst statskontoret. Ofta har det skett på uppdrag avregeringen. Iårets budgetproposition (1981/82:100), bilaga 3 Gemensamma frågor (s, 35-48)ges en översikt över pågående och under budgetåren 1980/81 och 1981/82 avslutatutredningsarbete på dataområdet. Redovisningen gör inte anspråk på att varafullständig. Utredningar som har bedömts vara av mindre brett intresse har intemedtagits. Jag hänvisar till denna bilaga och lämnar därför inte nu någonseparat redovisning av utredningsarbetet. Prop.1981/82:123 Bilaga 1 4 3.2 Datadelegationen och dess verksamhet Jag övergår nu till att ge en redogörelse för delegationenför datafrågor (datadelegationen) och dess verksamhet. 1978/79:121 om användningen av automatiskdatabehandling (ADB) i statsförvaltningen behandlades flera olika datafrågor,främst om systemutveckling och datordrift. I utskottets behandling av dennaproposition (FiU 1978/79:34) koncentrerades bl.a. uppmärksamheten på riksdagensmöjligheter att pä ett tillfredsställande sätt följa och påverka utvecklingenav ADB i statsförvaltningen. Utskottet konstaterar att i samtliga de motioner somväckts med anledning av propositionen understryks behovet av ökatparlamentarikerinflytande över ADB-frågorna i stort. I syfte att åstadkommadetta föreslås i flera av motionerna att någon form av datadelegation ellerdataråd inrättas. Även föredraganden har i propositionen uttryckt förståelseför tankarna på någon form av dataråd som lämpligt forum för att diskuterastörre frågor av allmänt intresse när det gäller ADB, men inte ansett att detnu är rätt tidpunkt att tillsätta ett organ av denna typ. Utskottet har vid sin beredning av frågan funnit starkaskäl tala för att en datadelegation knuten till inrättas.Inrättandet av en sådan delegation skulle möjliggöra för representanter förriksdagspartierna, för arbetsmarknadens parter, kommunförbunden m.fl. att påett övergripande sätt kunna följa datafrågorna, inkl. ADB istatsförvaltningen. Enligt utskottet bör delegationens huvuduppgift vara attbevaka utvecklingen av datoriseringen, främja kunskapsutvecklingen på områdetoch föreslå åtgärder för att garantera en positiv utveckling av datoranvändningeni samhället under demokratisk styrning och kontroll. Häri kan ingå att tainitiativ till utredningsarbete och andra åtgärder som bedöms erforderliga isyfte att bättre kunna följa ADB-utvecklingen inom statsförvaltningen och isamhället i stort. Delegationen bör även kunna få i uppgift att medverka iberedningen av viktigare beslut rörande statlig ADB-verksamhet. 3.2.2 Datadelegationens direktiv och uppgifter Med anledning härav har regeringen genom beslut den 13mars 1980 inrättat en delegation för datafrågor (datadelegationen, B 1980:3)samt förordnat mig att vara dess ordförande. Delegationen utgör en kommitté med högst 15 ledamöter (: 15).