prop · G503150 · 1981-12-31 00:00:00 — Arbetslösheten ökade också snabbt, med tiU ca 8,fill december, molsvarande drygt 10 miljoner arbetslösa. Orsakentill den snabba försämringen i den amerikanska ekonomin är främst den högarealränlenivån. Därmed torde utsikterna i hög grad vara beroende avhur denna nivå utvecklas. Denbudget, som president lade fram uppvisade ett underskottför innevarande budgetår (som löper ut ) på ca (av BNP). För nästa budgetår lorde man få räkna med eltoförändrat budgetunderskott. Del.tidigare målet om en balanserad budget 1984har frångåtts. Del bör påpekas alt administrationen i sina budgetberäkningarhar utgått från en prognos för totalproduktionens fillväxt om 1983. Ensådan tillväxttakl lorde vara en alltför optimistisk bedömning. Det går därmedinte atl bortse ifrån atl del federala underskottet kan bli ännu större underde kommande åren. Budgetunderskottens negafiva effekter avgörs avkredilmarknadens förmåga att kanaU-sera medel för dess finansiering. De flestabedömare tycks vara överens om att underskotten kommer att leda fill att den privatasektorn trängs undan från kreditmarknaden, någol som i sin lur kan ge nya räntestegringar. preliminära nationalbudgeten fömtsågs en viss sänkning av de korta räntornai början av 1982. Som orsak angavs den vikande kredilefterfrågan från denprivata sektorn. Men i stället steg de korta räntorna någol som densvaga induslriproduktionsutvecklingen belades Prop.1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 48 statisliskt.Osäkerheten är därmed stor om hur räntorna kommer atl utvecklas pä kort sikt.Senare under innevarande år är som nämnts risken påtaglig atl räntorna sfigerlill nya rekordnivåer. Molbakgmnd av den tecknade finansiella bilden finns det fog för en nedrevideringav den prognos som beskrevs i den preliminära nafionalbud-gelen (PNB). En sådanbedömning stöds av de senast kända siffrorna för de s. k. ledandeindikatorerna. Nedgången i totalproduktionen lorde således bli mer markerad änvad som har förutselts. Den svaga uppgång i industriproduktionen, somregistrerades för februari kan sannplikt snarare förklaras av förskjutningarmellan på grund av del dåliga vintervädret än som teckenpå en begynnande konjunktumppgång. Förandra förutsågs i PNB en något ljusare utveckling. En ökad privatkonsumtion, initierad av de från den beslutadeinkomst-skattesänkningarna, bedömdes kunna driva upp kapaciletsulnyttjandel ochdärmed efter hand även de privata investeringarna. Höga realräntor påverkarnaturligtvis styrkan i en sådan konsumlionsledd uppgång, varför det återigenfinns risk för att aktivitetsförbättringen bryts av på grund av finansiellarestriktioner. Denstarka dollarapprecieringen har lett till en markerad försämring av delrelativa kostnadsläget för den ullandskonkurrerande induslrin. Därför kan etlnegativt bidrag från utrikeshandeln förväntas . Motbakgrund av ovanstående kan BNP förväntas sjunka med under 1982.Därmed torde arbetsmarknadsläget ytteriigare kpmma atl försämras. Denovan tecknade bilden över den amerikanska ekonomin är lill inle ringa gradberoende av en fortsättning av den annonserade ekonomiska politiken. Det finnsemellertid elt ökande tryck, även inom administrationen, atl strama åtfinanspolitiken och lätta något på penningpolitiken. President har dockhittills avfärdat alla förslag till kursändring av den ekonomiska politiken.Etl mofiv, som ändå talar för en viss revidering av politiken är att delstundar val till kongressen . --1 1/4 -7,2 -2 1/2 -0,2 - 1/2 -0,5 -0,1 -1,5 Förändringsom procent av BNP . 1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 49 Mol slutet av 1981 började utrikeshandelns roll som dendrivande kraften i ekonomin avla. var exportökningensuppbromsning särskill markerad. Därför kom BNP på flera åralt falla under del sista kvartalet 1981. som helhet registrerades enökning av tplalproduktionen . Denna ökning är mindre än vad somförutspåddes i den preliminära nationalbudgeten. delvis på grund av officiellrevidering av utvecklingen för . De flesta prognoser antyder en gradvis övergångfrån en exportledd tillväxt till en baserad på inhemsk efterfrågan. En uppgångi den inhemska efterfrågan lorde också komma atl ske eftersom man börjat föraen lättare penningpolitik med en nedgång i räntor som följd. Diskontot sänktessålunda från till . Dilemmat för är att om en räntenedgång medges såmotverkas möjligheterna att på kort sikt stärka yenen. En appreciering av yenenvore från flera synpunkter önskvärd, speciellt med tanke på det stigandebyles-balansöverskollel, vilket dessutom kan komma atl bli ännu slörre på grundav nedgången i oljepriserna. De lättnader i penningpolitiken, som införts medgernaturligtvis ökade privata investeringar, men stramas finanspolitikenål, vilket torde göra atl den offentliga konsumtionen dämpas betydligt. Dettaär en medveten sirävan för att få bukt med budgetunderskottet. En efterfrägekomponenl, som förväntas ge etl ordentligtbidrag till produklionsuppgången 1982 är den privata konsumtionen. Menuppgången i konsumtionen har inle skett i sådan taktatt en sådan hypotes får stöd. Men den dämpade infialionslaklen tillsammans meden viss nedgång i sparkvoten ger sannolikt ändå en privat konsumtionsökning pådrygt . Exportutvecklingen, som har varit mycket kraftig under desenaste åren, 1980 och 1981, torde komma att dämpas till 1982.En väsentlig orsak är det motstånd mött i och i Västeuropamol den tidigare exporloffensiven. Där har förutom tendensen lill allmänprotekiionism också bilaterala överenskommelser om exportbegränsningar märkts.Bidraget från utrikeshandeln lorde sannolikt uppgå lill ca I 1/ochväntas väga åtminstone lika tungt 1983. Totalproduktionen förutses öka med ca 2,1982. Takten iproduktionsuppgången tilltar sannolikt och tordehålla i sig . Avgörande för produktionsökningens storlek är alten successiv acceleration av den privata konsumtionen äger rum. Även om myckel framgångsrikt anpassat sig efter denandra stora pljeprishöjningen och minskal beroendet av importerad olja, finnsdet fortfarande elt icke oväsentligt importbehov. Den tendens till sjunkandeoljepriser, som har registrerats kan givetvis påverka denovan förutsedda utvecklingen. Om tendensen till sjunkande oljepriser fort-4 1981/82. Prop.1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 50 sätteroch kommer all omfatta även OPEC, torde produktionsuppgången i stärkas,dock tidigast eller in på 1983. 1 1/4 -0,4 1 1/4 'Förändring som procent av BNP . Totalproduktionensjönk med 0,, vilket innebar en mindre nedgång än den somförutsågs i den preliminära nationalbudgeten. Delta berodde lill en del på ennågol lägre dämpning av den inhemska efterfrågan men framför alll på etl starktbidrag från utrikeshandeln. Här synes en kraftigt ökad försäljningtill de oljeproducerande länderna vara en bidragande orsak. Inför1982 väntas faktorer som dollarkursen, ränteutvecklingen och oljepriserna bliavgörande för styrkan i den ekonomiska återhämtningen. Dollarnhar åter stärkts. Geniemoi D-marken har dollarn stigUfrån ca 2,28 fill ungefär 2,37 DEM/USD . En sådan uppgångförbättrar visseriigen ytterligare den västtyska konkurrenskraften men driversamtidigt upp imporlpriserna med risk för elt åtföljande genomslag ikonsumenlprisledet. Höjda inhemska priser gör att den privatakonsumtionsutvecklingen hålls tillbaka. Vid nuvarande dollarkurs finnsemellertid inle några tecken som tyder på en accelererande inflation. I ställethar inflationstakten dämpats lill f.n. på tolvmånaders basis. Landetscentralbank, , beslutade att åter igen sänka den s.k.lombardräntan från 10 lill 9,. Detta var den fjärde i raden av sänkningarsedan oktober 1981. Den nedåtgående ränletrenden beror naturligtvis på allbytesbalansen har genomgått en betydande förbättring samt all årets förstaavtalsuppgörelser resulterat i löneökningar på 4,. En annan orsak till allrärtetrenden är nedålriklad kan vara all har lättat någpt påomsorgen om valutakursen. Allmänt väntas ytterligare nedjusteringar iräntenivån. Därmed finns det anledning atl se något mindre pessimistiskt påinvesleringsulvecklingen . Deinternationellt fallande oljepriserna är en ljuspunkt för den kommandeåterhämtningen. Del är emellerlid för tidigt alt förutsäga omfattningen avoljeprisfallet. importerar av sin olja frånicke-OPEC-producenter, vars priser redan nu har fallit. 1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 51 officiella OPEC-priserna har inte ändrats. Det är docksvårl alt kvantifiera effekterna av sjunkande oljepriser eftersom ekonominpåverkas på flera sätt: I) Konsumentprisernadämpas, vilket driver på den privata konsumtionen. 2) Vinstläget förbättras,vilket stimulerar investeringarna. 3) Bytesbalansen stärks, under antagande omatt OPEC inte väsentligen drar ned sin import från bl. a. FörbundsrepublikenTyskland. Detta ger utrymme för en större inhemsk efterfrågan. Ännu finns ingatecken på någon betydande styrka i ekonomin till följd härav. Det är därförtroligt all effekterna av de redan inträffade oljeprissänkningarna dröjer tillslutet av 1982 eller in på 1983. lade fram etl särskillsysselsältningsprp-gram. Huvuddragen i prpgrammet är: ett tioprocentiglinvesteringsbidrag, ökade offentliga investeringar och fleryrkesutbildningsplatser. Detta lorde påverka den inhemska efterfrågan i positivriktning. Del är troligt att detta prpgram i kombination med den nedåtgåendetrenden i räntenivån gör att de totala bruttoinvesteringarna ligger kvar pånuvarande nivå i stället för att, som tidigare antogs, minska . Utrikeshandeln lorde även fortsättningsvis komma all varamotorn i ekonomin. De senast kända siffrorna över orderingången hos exportindustrinstöder en sådan prognos. Orsaken är bl.a. den kraftiga konkurrenskraftsförbältringensom deprecieringen av D-marken har inneburit. torde bytesbalansen geett överskott. En sådan utveckling kan, som ovan beskrivits, leda lill sänktaräntor men också till alt D-marken blir någol starkare. Del förefaller som om uppgången i ekonomin inte kommer attbli särskilt dramatisk. BNP bedöms komma att stiga med 1982 med ensuccessiv acceleration under loppet av året till en årstakt på underinledningen av 1983. Eftersom produktionsökningen inte inledningsvis ger upphovtill ökad sysselsättning, utan i stället till ökad produktivitet, förutses enytterligare stigande arbetslöshet. uppgick denna till ellerknappl 2 miljoner arbetslösa. -1,2 -2,9 -0,6 -1,7 1 3/4 -0,3 Förändring som procent av BNP . 1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 52 Denbudget som regeringen presenterade innefattade bl.a. alt 40000 nyaarbeten skulle skapas inom den offentliga sektorn . Dessutom innehöllbudgeten åtgärder för stimulans av bl.a. den privata konsumfionen. Sammantagetantogs det statliga budgetunderskottet bli ca (2,avBNP). Reviderade siffror tyder emellertid på all underskottet kommer alt uppgåtill närmare 115 miljarder, en i internationell jämförelse ändå inle särskilthög nivå. Med elt oförändrat skattetryck, vilket regeringen i olika sammanhanghar utlovat, kan underskottet budget komma alt uppgå tUl ca 200miljarder francs. Mol bakgrund av detta har presidenten slagit fast attsysselsättningspolitiken har högsta prioritet men att ett alltför snabbtväxande budgetunderskott är etl hot mol sysselsättningen på sikt.Delta uttalande kan tolkas som början lill en omsvängning av den ekonomiskapolitiken och ell närmande lill den mer restriktiva politik, som förs i deflesta andra . Deninhemska efterfrågan, framför alll den privata och den pffenlliga kpnsumtionen,accelererade . Effekterna av politikomläggningen förrasommaren har också visat sig i form av en ökad tillväxttakl . som helhet steg BNP ändå med bara och arbetslöshetenökade . Inflationstakten har tilltagit frän 12,5%lill . Denhöga inflationstakten har lett till spänningar inom del europeiska valutasamarbetet,EMS. Francen devalverades gentemot övriga valutor . Under förstakvartalet visade sig dock denna devalvering vara otillräcklig. komfrancen återigen under press med åtföljande valulareservutflöde som resultat.Även om diskontot ligger oförändrat på 9,har de korta räntorna pressalsuppåt för alt ge etl tillfälligt andrum. Trotstendensen till en omsvängning i den ekonomiska politiken torde utvecklingenunder ändå komma att innehålla ett betydande mått av inhemskefterfrågeslimulans. Der privata konsumtionen kan komma atl stiga med nära 3 %fill följd av ökade socialförsäkringsförmåner och något stigande reallöner.Möjligen kan en viss neddragning av sparkvoten bidra härtUl. Detstigande budgetunderskottet med åtföljande finansieringsbehov torde leda fillett minskat utrymme för den privata sektorn på kreditmarknaden. verkaråterhållande på de privata investeringarna. Eftersom de offentligainvesteringarna beräknas öka, bör de totala investeringarna avla endastmarginellt. Dentendens fill sjunkande oljepriser som har nplerats för västeurppeisk olja ochpå den s. k. spotmarknaden lorde ännu inte i någonväsentlig grad påverka . Landet köper nämligen en betydande del avsin olja från OPEC-länderna. Sammantagetlorde BNP stiga med ca 2,innevarande år. Prop.1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 53 taklenantas bli starkare och kan vid ingången till 1983 liggakring i årstakt. Bidraget till totalproduktionen kommer främst från deninhemska efterfrågan medan bidraget från utrikeshandeln blir litet eller l.o.m. 2 3/4 -1 1/4 -1/4 -0,7 1 1/4 'Förändring som procent av BNP . Densvåra ekonomiska situationen i fprlsalle under 1981.Tplalproduktionen sjönk för andra året i följd, med . En svagåterhämtning ägde dock rum under slutet av året, vilken främst lorde ha berottpå en lageruppbyggnad. Denbudget, som regeringen presenterade för /83 innebär attdet offentliga lånebehovet (PSBR) minskar med I miljard pund fill 9,5 miljarderpund (av BNP) jämfört med föregående budgetår. De viktigaste inslagenär höjda punktskatter på alkohol, tobak och bensin, ökal slöd lillbyggnadsindustrin, en sänkning av arbetsgivaravgiften samt vissaskattelättnader för småföretagare. Regeringenhar beslutat frångå sin medelfristiga strategi vad gäller målel förpenningmängdens tillväxt. Detta mål revideras upp från till förnästa budgetår. En mindre stram penningpolitik ger sannolikt också utrymme förräntesänkningar och en viss anpassning nedåt av pundkursen. Sjunkandeoljepriser och måttliga löneökningar saml en förväntad posifivproduktivitetsutveckling torde dämpa inflationslakten fill under1982. Något som stöder en sådan prognos är atl arbetskraftskostnaden perproducerad enhet har fallit kraftigt, mätt med tolvmånaderstal, . Denunderliggande inflationstakten har påverkals av dämpade löneökningar men ocksåav en inle oväsentlig ökning av produktiviteten. En sjunkande pundkurs stärkervisserligen konkurrenskraften men kan dock via höjda importpriser driva uppinflationslakten och sålunda verka i motsatt riktning. Förhushållssektorn förutses fallande reala disponibla inkomster. En vissneddragning av sparkvoten kan dock komma alt ulgöra buffert så alt den privatakonsumtionen slagnerar. Deannonserade lättnaderna i penningpolitiken torde inverka positivit påinvesleringsulvecklingen. Ett myckel lågt kapacitetsutnyttjande verkar 1981/82:150 Bilaga1.1 Reviderad nationalbudget 54 Sammanlaget torde därför de fasta bmttoinvesle-ringarna komma allutvecklas svagt för året som helhet men en viss uppgång under loppet av åretförutses. Dellageromslag som inleddes väntas fortsätta under innevarandeår och in på 1983. Den relativt svaga uppgången i totalproduktionen somfömtses och , är till stor del beroende av styrkan i en fortsattlageruppbyggnad. Deninternationella konkurrenskraften för den icke oljebaserade sektornförbättrades något under föregående år. Men den relativa arbetskostnaden perproducerad enhet är fortfarande hög till följd av de under 1979 och 1980kraftiga löneökningarna och apprecieringen av pundet. Kostnadsläget torde dockförbättras , bl. a. beroende på den aviserade enpro-cenliga sänkningenav arbetsgivaravgiften och på en eventuell depreciering av pundet till följd avlättnader i penningpolitiken. Även om detta kan leda till en viss förbättradexportutveckling kommer sannolikt utrikesbalansen att geell negafivt bidrag till lolalproduktionen för året som helhet. Sammantagetlorde BNP komma all stiga med . Ökningstakten blir sannoliktmer uttalad och . Men denna ökning avtotalproduktionen är för liten för atl innebära någon förbättring avsituationen på arbetsmarknaden. Dessulom torde produklionsuppgången fill enbörjan leda till fortsatta produktivitetsvinster snarare än lill ökadsysselsättning. - 1/4 - 1/4 -2,2 -3,1 -1 1/4 -1,4 'Förändring som procent av föregående års BNP. Låginhemsk ekonomisk aktivitet och kraftigt stigande arbetslöshet har präglat dendanska ekonomin . Exporten har varit del mest positivainslaget. Exportandelar har vunnits, vilket möjliggjordes av denkostnadsanpassning som iigt rum efter den andra oljeprischocken. Hushållensrealinkomster sjönk ytterligare 1981. Då antalet transfere-ringsmotlagaresamtidigt växte, begränsades fallet i den privata konsumtionen lill . Arbetslöshets- och sysselsätlningsstöd torde ha bidragit till alt denoffentliga konsumtionens ökningslakt, trots atl den avsaktade något ändockuppgick liU ca 3 1/. Behovet att spara in på Prop.1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 55 utgiftsidanhar tagit sig uttryck i atl offentliga investeringar föllkraftigt. Privata investeringar sjönk än mer markant. Detta får ses mplbakgrund av låg inhemsk efterfrågan, låga vinstmarginaler, ogynnsam relationmellan finansiella och produktiva investeringar, högt ränteläge och minskadrealinkomsl. De sistnämnda faktorerna sammantaget med snabbi ökandeproduktionskostnader medförde att påbörjade byggnader vid slutet av året låg lägre än . Den totala inhemska efterfrågan kan ha minskat med2 1/1981. Kostnadsanpassningen,som tillkommit bl.a. genom devalveringarna 1979 och minskad real inkomst hoshushållen, innebar all exporten kunde öka med närma.i-e , medan importenföll tillbaka med 3 1/lill följd av den svaga inhemska efterfrågan ochtillkommande kapacitet i oljesek-Iprn. Handelsbalansen förbättrades därmed frånDKK 13,7 miljarder i underskott 1980 till DKK 11 miljarder . Trotsbehovet att begränsa det statliga budgetunderskottet kan finanspo-lifikenförväntas ha en fortsatt expansiv effekt 1982. Härtill bidrar de automatiskastabilisatorerna och växande kostnader för den statliga upplåningen. Tilldelta kommer effekterna av de aviserade sysselsättningsstödjande ålgärderna.Trohgen kommer underskottet därmed att överstiga uppskattningen DKK 48miljarder att jämföras med DKK 35 miljarder (av BNP). Medden kraftiga ökningen av statens upplåningsbehov kan penningpolifiken förutsesfå en fortsatt stram inriktning. Vid mitten av 1981 skärptes kredilpolilikennågol efter en snabb ökning av bankernas utlåning bl.a. föranledd avåterbetalning av skulder till ullandel av den privata sektorn. Det generellauUåningstaket för bankerna har satts lill mellan ochseptember 1982, dvs. oförändrat ökningslal från föregående år. Underhösten förväntas en uppgång i den ekonomiska aktiviteten. Mot bakgmnd avväxelkursförändringarna inom EMS' ram och kankonkurrenskraften antas förbli oförändrad under antaganden om löneökningar på12 % och en viss produktivitelsslegring. Med de senaste årenskoslnadsanpassning skulle exporten kunna öka . TiU följd av enavsaktning i konsumentprisernas ökningstakt till , förväntas hushållensreala inkomster växa. Ökad aktivitet och investeringsverksamhet inom olje- ochgassektorn antas bidra med en procent lill totalproduktionen. De offentligautgifternas tillväxttal saktar av och kan uppskattas lill 2 1/. Fortsattminskning förutses för offentliga investeringar och utsikterna för aktiviteteninom byggnadssektorn är också svaga. Privata investeringar torde ligga kvar påen låg nivå tills en starkare produklionsuppgång äger rum. Sammanfattningsvisskulle BNP kunna öka i storleksordningen . Importen väntas öka i takt meduppgången i inhemsk efterfrågan eller i samma storieksordning som expprten.Även under antaganden om en i Prop.1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 56 stortsett oförändrad handelsbalans kan bytesbalansens underskott öka till DKK 14 1/2miljarder (3 1/av BNP) från runt 13 miljarder på grund av växanderäntebetalningar. Totalproduktionenförutses vid ingången lill 1983 visa en gynnsam ulveckling, men obalanserna iekonomin kvarstår. Behovet att få ner arbetslösheten och minskabudgelunderskollel kan innebära ätt finanspolitiken även under kommande årinriktas på nedskärningar på utgiftssidan med samtidigasysselsättningsstödjande åtgärder. För atl få igång investeringsverksamhetenefter de senaste årens negativa ulveckling skulle en räntesänkning varapåkallad, vilken dock får balanseras mol behovel av räntediflerenser molutlandet för atl finansiera underskotten i bytesbalans och budget. - 1 1/2 2 1/2 2 1/2 -13,7 -15 1/2 3 1/2 - 1/2 Förändringsom procent av föregående års BNP Nedgångeni den finska exporten till västmarknaderna var den starkast bidragande orsakenlill att den ekonomiska tillväxten började avta efter desenaste årens höga fillväxt. Därmed steg arbetslösheten. Totalproduktionenvisade ändå en tillväxt om ca I %. Till detta bidrog en ökning om avexporten till , som tar emot av utförsel. Dengradvis ökande arbetslösheten och en mindre höjning av skattetrycket varbegränsande faktorer för hushållens reala disponibla inkomster. Den privatakonsumtionen kan ha ökat , medan den offentliga konsumtionens ökningstaktuppgick till , vilket innebär en avsaktning från föregående år. Även deoffentliga investeringarna upprätthölls, men ändå föll de fasta investeringarnatotalt med . Med försämrade konjunklurutsikler och den temporära skattenpå icke prioriterade investeringar blev företagen mindre benägna att investerai fasl kapital, där en nedgång om 3 1/har ägt rum. Även lagren drogs ner motbakgrund av del höga internationella ränteläget och avsaktande råvampriser.Totalt kan den inhemska efterfrågan ha sjunkit med 1/. Den svaga inhemskautvecklingen medförde all importen sjönk markant, medan framför allt denbilaterala handeln med gav fortsatt skjuts ål exporten. 1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 57 Bytesbalansensunderskoll kunde minskas lill 1,7 miljarder motsvarande av BNP frånnärmare av BNP 1980. Ibalanserandet mellan behovel att få ner arbetslösheten och atl dämpaprisökningslaklen har budgeten fått en mer expansiv inriktning än iQol, då den hade en eflerfrågedämpande effekt. Konjunkturpolitiskaspecialdepositioner, motsvarande av värdet på de privata investeringarnafrisläpptes i syfte att stimulera företagens investeringaroch arbetsmarknadsppliliska specialålgärder vidtas för atl stödjasysselsättningen. Budgetens förväntade underskott på 7,5 miljarder (3,5 %av BNP) kan komma all ökas på under loppet av året om ytterligaresysselsättningsstödjande åtgärder blir aktuella. Beräkningar uppskattareffekten av den totala offentliga sektorns finanser på tillväxten till 1,4procentenheter . Undervåren 1981 vidtogs en uppluckring av penningpolitiken genom atl bankernasupplåning i underlättades och även tordefinansieringssituationen för såväl förelag som hushåll förbli relativt gynnsam. Meden genortisriitllig löneökning på 101/beräknas lönekostnaderna perproducerad enhet (uttryckt i samma valuta) stiga med 6 prpcentenheter mer än ikpnkurrerande länder, varmed konkurrenskraften skulle komma alt ha försämratsmed 1980-82: En slor del härav förklaras av växelkursförändringar.Således kan även fortsättningsvis exportandelar komma att tappas. Exportenlill västmarknaderna antas öka , medan exporten österut sjunker någol.Den totala utförseln kan växa med ett par procent med tyngdpunkten på senaredelen av 1982. Importen kommer troligen alt stagnera eller minska svagt ochbytesbalansen kan visa ett överskoll på 1 1/2 miljarder . par procentsökning i hushållens disponibla reala inkomster och relativt lättakreditmöjligheter samt en något ökad sparkvot torde ge en ökning i privatkonsumtion runt 1 1/. Den offentliga konsumtionen fortsätter atl öka snabbareän den privata.