prop · G503143 · 1981-12-31 00:00:00 — Dessa har till uppgift all försöka intensifieraANT-verksamheten i skolorna och arbetar med att kartlägga barns och ungdomars ANT-missbruk,att påverka läroplaner, lärarutbildning och fortbildning saml att på andra sättpåverka förutsättningarna för skolans ANT-verksamhet. Den hjälp skolorna mångagånger behöver är alt få information om nya bestämmelser, nya läromedel och nyametoder som prövats. Ett otillräckligt stöd har medfört att skolornasmöjligheter att fullgöra sin uppgift inom detta område av såväl elever somskolpersonal ofta bedöms som små. 1981/82:143 120 På regional nivå finns vid varje länsskolnämnden ANT-kontaktperson med uppgift att stödja ANT-verksamhet inom undervisningoch elevvård. I kontaktpersonernas uppgifter ingår framför allt att samordnaskolans och andra organs aktiviteter inom länet, att informera om nya läromedeloch andra hjälpmedel och att föreslå åtgärder. I verksamheten ingår även att tainitiativ till olika slags fortbildning och stimulera fill försöksverksamhetinom länet. Kontaktpersonerna har ofta ell väl utvecklat kontaktnät inom länetoch goda kunskaper om de lokala skolförhållandena. Som regel har kontaktpersonernahaft andra huvudarbelsuppgifter, oftast som fortbildningskonsulenter,länsskolpsykologer eller lärare. a. har SÖ och det som angeläget att ANT-resurserna vid länsskolnämnderna förstärks.Genom regeringens beslul om medel för viss information (ANT-verksamhet)inom skolan ställdes kraftigt utökade resurser till förfogande för ANT-kontaktpersonernasverksamhet under /82 så att de på halvtid kan arbeta med ANT-frågor.Medlen ställdes till skolans förfogande inom ramen för elt större belopp somställts till förfogande för engångssatsningar underbudgetåret. ANT-kontaktpersonerna har således stött skolpersonalen idess arbete med ANT-verksamheten i skolan. Huvudansvaret för verksamheten måstedock ligga på skolledningen med hjälp av lärare och övrig personal, främstelevvårds- och skolhälsovårdspersonal. Utöver här redovisade funktioner och resurser på centraloch regional nivå finns på lokal nivå i vissa kommuner befattningar som ANT-konsulenteroch kontaktlärare för ANT-verksamhet med arbetsuppgifter som i stort motsvararde som gäller för länsskolnämndernas kontaktpersoner. 1,3 Statligt stöd till ANT-verksamheten anvisade i enlighet med förslag i propositionenom alkoholpolitiken (prop. 1976/77: 108, SkU 1976/77: 40, rskr 1977/78: 231). för /78 för att göra det möjligt att understödja ochutvidga den verksamhet som bedrevs av ANT-kontaktpersonerna vid länsskolnämnderna.Varje ANT-kontaktperson fick därigenom disponera . Ibudgetpropositionen (prop. 1977/78: 100 bil. 12, UbU 1977/78: 16, rskr 1977/78:181) för /79 beräknades inte särskilda medel för ANT-kontaktpersonernasverksamhet. Genom reformen om skolans inre arbete, som successivt skulle trädai funktion skulle, framhöll föredraganden, genomföreningslivels medverkan i skolan goda förutsättningar finnas för att sätta ininformation om alkoholproblem och andra missbruk i sitt rätta sammanhang och geeleverna en vidgad syn på dessa frågor. I samband med narkotikapropositionens (prop. 1977/78: 105,SoU 1977/ 1981/82:143 121 78: 36, rskr 1977/78: 363) behandling på våren 1978anvisades medel till information på anslag under socialdepartementetshuvudtitel för regional ANT-verksamhet och utveckling av ANT-verksamheten vidskolorna. till SÖ:s förfogandeför nämnda verksamhet även /79. 1 budgetpropositionen för /80 upptogs undersamma anslag () ett belopp om . för vissprojektverksamhet i länsskolnämndernas, enskilda skolors eller kommuners regiavseende utvecklingen av ANT-verksamheten inom skolan. godkände attdet angivna beloppet beviljades för utveckling av verksamheten men angav attmedlen borde ställas fill länsskolnämndernas disposifion för den verksamhet sombedrevs av ANT-kontaktpersonerna (SoU 1978/ 79: 26 s. 14-15). 1.4 Särskilda aktiviteter under /82 Ett aktivt, mer långsiktigt och djupgående attitydförändrandearbete bör komma fill stånd och knytas an till det reguljära skolarbetet ochsyfta till att ge frågor om alkphol- och drogmissbruk en starkare ställning idetta arbete. Eleverna bör inte bara vara passiva mottagare av informafionenutan gärna akfivt delta i utformning och genomförande av skolans arbete kring drogfrågorna. Enligt den nya läroplanen för (Lgr 80) skallplaneringen inom varje rektorsområde redovisas i en arbetsplan. Dennaskyldighet att göra upp en arbetsplan markerar, enligt Lgr 80, den lokalaskolans ansvar. Arbetsplanen skall bl. a. redovisa en planering för arbetetmed sådana frågor som är gemensamma för flera ämnen. Enligt läroplanen hörfrågor om alkphol, narkotika och tobak fill denna gemensamma planering. Enligtläroplanen bör man efter läsårets slut utvärdera det gångna läsårets verksamheti förhållande till de uppställda målen och diskutera inriktningen i framtidenoch därvid överväga vad man det kommande läsåret skall lägga tyngdpunkten på,vilka kurser som bör omarbetas, hur man skall lägga upp föräldrakontakterna,vilka uppgifter eleverna skall svara för osv. De förslag till särskildainsatser inom skolområdet som SAMO redovisar i sin första rapport (DsS 1980:10) utgick delvis från det nya instrument för planeringen av det lokalaskolarbetet som arbetsplanen utgör. SAMO föreslog bred aktivitet kring alkohol- ochdrogproblemen i skolprna. Underlag till detta utarbetades av SÖ i samråd med SAMO.Arbetet syftade fill att få till stånd diskussioner och lokala aktiviteterkring alkohol- och drogproblemen i skolorna. På grundval av dessa diskussionerborde det inom alla skolor upprättas handlingsprogram i drogfrågorna. Arbetetborde utföras av i första hand skolans personal, elever och föräldrartillsammans. Arbetet skulle inledas med genomförande av särskilda temadagarunder /82. Vid dessa temadagar borde företrädare för de 9 1981/82. 1981/82:143 122 nämnda grupperna tillsammans diskutera den lokalasituationen och gå igenom förslag lill konkreta åtgärder. Arbetet med handlingsprogrammen borde enligt SAMO:sbedömning stimulera lill en rad lokala aktiviteter. Elever, skolpersonal ochföräldrar borde få förutsättningar att arbeta flexibelt och anpassa de insatsersom behövdes efter lokala förhållanden. Verksamheten skulle bygga på elevernaseget aktiva deltagande. Eleverna skulle t. ex. kunna studera de frivilligaorganisationernas arbete med alkohol- och drogfrågorna, liksom samtala medmänniskor som har alkohol- eller drogproblem. Genom ett aktivt kunskapsinhämtandeav detta slag borde förutsättningar skapas för en ökad medvetenhet hos elevernakring drogbruket och de problem som delta skapar, menade SAMO. Arbetet med handlingsprogrammen borde alltså resultera ien rad olika aktiviteter. En del av dessa borde kunna genomföras inom ramen fördet vanliga skolarbetet ulan särskilda resurser. 1 andra fall bedömdes aktiviteternainle komma lill slånd, om inle skolan erhöll elt begränsat ekonomiskt bidrag. Ienlighet med SAMO:s förslag ställdes därför . fill länsskolnämndernasförfogande under /82 som stöd till lokala ANT-aktiviteter iskolorna samt viss konferensverksamhet inom området. arbetsgrupp Aktion mot droger erhöllsammanlagt . för att i samarbete med SÖ utarbeta förberedelsematerialoch erforderligt temadagsmaterial för de olika ANT-aktiviteterna samt för atttillvarata erfarenheterna från den verksamhel som sålunda skulle genomföraslokalt och regionalt. Avsikten var att ett sådant material kontinuerligt skulleförnyas och kunna fungera som en idébank och stimulans för kommandeaktiviteter. Samtliga de förslag jag redogjort för här genomförs nu avSÖ i samarbete med arbetsgrupp Aktion mot droger. Jag ser med stor tillfredsställelse på de satsningar somfrån olika håll görs för atl förebygga och råda bot på drogmissbruk av ohkaslag. Jag har tidigare understrukit skolans roll härvidlag och angelägenhetenav att eleverna bearbetas och själva aktivt bearbetar attityder och värderingarnär det gäller droger. Det arbete som startat under detta budgetår, både lokalaaktiviteter och arbetet med alt samla in och sammanställa erfarenheterna frånskolornas arbete till en idébank och stimula.is för kommande aktiviteter, börkunna bli en positiv grund att arbeta vidare från. Jag vill här något beröra formerna för fortsatt ANT-verksamhetutifrån beslut med anledning av regeringens propositioner om skolforskningoch skolutveckling (prop. 1980/81:97, UbU 1980/81:37, rskr 1980/ 81: 395) ochom den statliga skoladministralionenm. 1980/81: 107, 1981/82:143 123 UbU 1980/81: 38, rskr 1980/81: 385). I propositionen om skolforskning och skolutvecklingbehandlas begreppet lokalt utvecklingsarbete. Detta är enligt propositionen ensammanfattande beteckning på det arbete med försök lill förändringar avverksamheten i den egna skolan som enskilda och grupper, personal, elever ochföräldrar själva tar initiativ till, driver och följer upp. Där sägs också atldet i lokalt utvecklingsarbete ofta blir fråga om att bearbeta mål och problemsom skär genom flera årskurser, ämnen och stadier. I propositionen läggs fastatt det lokala utvecklingsarbetet bör vara en naturlig del av verksamheten ivarje skola. De tidigare nämnda lokala arbetsplanerna bör på ett naturligt sättknyta an till det lokala utvecklingsarbetet. Skolstyrelsen i varje kommun fårett särskilt statsbidrag för sådant lokalt utvecklingsarbete. Skolstyrelsernakommer dessutom att disponera medel för personalutbildning i egen regi ellerför att skicka personal till kurser anordnade av högskolan eller annan utbildningsanordnare. Länsskolnämnderna har som en av sina uppgifterhaft att anordna personalutbildning (fortbildning) för skolans personal. Fördenna verksamhet har funnits bl. a. tjänster som fortbildningsledare ochfortbildningskonsulenter. Denna verksamhet upphör och tjänsterna avvecklas vidutgången av som en följd av beslut om den statliga skoladminis-trationen.Det tradifionella ämnes- och studietänkandet ersätts av ett brett stöd lilllokal och regional skolutveckling. Nämndernas tjänstemän skall ha en bredkompetens och i högre utsträckning än f. n. verka ute i den direktaskolverksamheten i kommuner, rektorsområden och skolor. För uppgifter avspeciellt slag kan experter anställas för kortare fid. Jag föreslår att . anvisas för ANT-insatser.Medlen bör ställas till länsskolnämndernas förfogande på ett sådant sätt alt deleder till lokala initiativ och utvecklingsinsatser i enlighet med vad jaganfört beträffande lokalt utvecklingsarbete. Dessa medel kan tillsammans medresurser som skolstyrelserna kan anvisa från statsbidraget för lokaltutvecklingsarbete bli en betydande resurs för fortsatta ANT-insatser i skolan ienlighet med vad jag tidigare förordat. Medlen bör kunna användas för attmöjliggöra för ANT-kontaktpersonerna att på deltid, även under nästa budgetår,arbeta åt länsskolnämnderna med dessa frågor. Medlen bör anvisas under anslaget Länsskolnämndernasutvecklingsstöd. Jag vill understryka fortbildningens betydelse och erinrarom de fortbildningsinsatser i fråga om alkohol och andra beroendeframkallandemedel som gjorts . Fortbildningen har i ökad utsträckning tagitsin utgångspunkt i skolans vardag och en vidgad lärarroll. a.lärarnas kontinuerliga fortbildning och uppföljning av ANT-frågorna skapasreella förutsättningar för att den integrerade undervisning och verksamhet somjag fidigare redogjort för och de attitydförändringar som eftersträvas, kommeratt förverkligas. Fortsatt fortbildning inom detta område kommer att kunna Prop.1981/82:143 124 erbjudasinom ramen för det nya system för personalutbildning vilket träder i kraft 1juli 1982 som en följd av beslut om skolforskning och skolutveckling.Personalutbildningsinsatserna bör ha ett nära samband med lokalt bedrivetutvecklingsarbete inom området. Jaghar tidigare påpekat viklen av att erfarenheterna av skolornas verksamhet i ANT-frågorsamlas in och tas till vara som underlag för nya inifiativ ochutvecklingsinsatser. En sådan utvärdering är en viktig del i skolornasfortlöpande planering. Erfarenheterna skall sedan bilda underlag för initiativi skolans arbetsplan. Länsskolnämnderna har ett betydande ansvar för atterfarenheterna från olika skolor sprids och vidarebefordras till SÖ. Jaghar betonat vikten av att drogfrågor i skolan sätts in i sitt sammanhang. Jaghar vidare betonat vikten av fortbildning. Mot den bakgrunden är det naturligtatt överväga hur dessa frågor kan inordnas i grundutbildningen för lärare.Frågor spm rör lärarutbildningens mål, struktur och innehåll har utretts av1974 års lärarutbildningsutredning (U 1974: 04) och bereds f. n. inomregeringskansliet. 2Dokumentation av alkohol- och narkomanvårdsforskning Informafionoch ppinipnsbildning i alkpholfrågor är, som jag fidigare understrukit, ettviktigt inslag i den svenska alkoholpolitiken. () har genomfört en revision av de statliga insatserna för aikoholinformation.RRV lämnar vissa rekommendafioner som innebär förändringar av ansvaret förinformationsinsatser och medelsfördelning mellan berörda myndigheter samt vissaregler för denna medelsfördelning. De rekommendationer som RRV lämnar förulsätteren rad organisatoriska förändringar för att kunna genomföras och kommer att beredasytterligare inom . av förslagen berör ().CAN är ett centralt organ inom alkoholinformationens område som enligt sinastadgar skall bedriva och främja saklig upplysning om verkningarna på individoch samhälle av alkohol och narkofikabruk liksom om vägar att förebygga ochbekämpa alkoholskador saml motverka bruk och missbruk av narkotika. CAN spelaren central roll i den alkohol- och narkotikaupplysning som bedrivs avfrivilliga organisationer, i och andra utbildningsanstalter samtinom andra speciella målgrupper. Med stöd av medel från delegationen för socialforskning vid bedriver CAN enförsöksverksamhet med dokumentationscentral för narkomanvårdoforskning, somsenare vidgats till att omfatta även alkoholområdet. Regeringensproposition (prop. 1977/78: 105, SoU 1977/78:36, rskr 1977/78: 363) om åtgärdermot narkotikamissbruk underströk det angelägna i att finna en form fördokumentation av forskningsrapporter inom narkotikaområdet. Utskottet lade viktvid att resultatet från forsknings- och Prop.1981/82:143 125 utredningsarbete inom missbruksområdel återförs tillvårdens huvudmän och fill olika grupper av vårdarbetare. Det ansågs finnasväsentliga brister härvidlag. Utskottet ansåg att det endast på detta sätt voremeningsfullt att satsa ytterligare medel på forskning och utvärdering.Riksdagen hade intet att erinra mot vad utskottet uttalade. Behovet av överblickbarinformafion har delvis kunnat tillgodoses inom behandlingsforskningens områdegenom den särskilda dokumentafionscentralen vid CAN. Organisatoriskt är dokumentationscentralenintegrerad i CAN:s offentliga forskningsbibliotek, vilket innebär atldokumentationscentralens skrifter är allmänt tillgängliga för läsning och ufiåning. Kännetecknande för dokumentationscentralen är att såvälinformation om nyutkommen litteratur som originaldokument är avsedda förforskare, vårdpersonal, handläggare vid myndigheter m. fl., dvs. för alla sompå ett eller annat sätt är involverade i narkomanvården och vården av alkoholmissbrukare.I dokumentafionscentralens målsättning ingår bl. a. att systematiskt insamlaoch dokumentera svensk, om möjligt även nordisk litteratur om narkomanvård ochvård av alkoholmissbrukare i sin helhet. En annan uppgift är att bevaka och delvisdokumentera även internationell forskning och litteratur rörande nämnda områdensamt att till olika målgrupper genom periodiskt återkommande skrifter spridakännedom härom. I målsättningen ingår även att bygga upp en databas medreferenser till och sammanfattningar av publicerad litteratur inom alkoholist-och narkomanvårdsområdet. Avnämare av dokumentationscentralens skrifter ärbibliotek, studerande, myndigheter, politiker, samhällsvetare, anställda ivård- och behandlingsin-stilufioner och forskare i och andra länder.Det kan även framhållas att dokumentationscentralens skrifter utgör underlagför det informationsmaterial som CAN framställer. Fr. o. /82 dokumenteras även forskning kring vård avalkoholmissbrukare. Denna vidgning av dokumentafionscentralens verksamhet harkunnat åstadkommas genom fillskoll av en halv tjänst samt viss ökning avverksamhetsmedlen. Vid dokumentafionscentralen finns två heltidstjänster.Verksamheten leds av en bibhotekarie, tillika dokumentalist. Dessutom finnseri biblioteksassistent. Erfarenheternaav försöksverksamheten är mycket positiva. SÖ har i sina två senasteanslagsframställningar föreslagit att försöksverksamheten meddokumentationscentralen skall permanentas. Jag föreslår efter samråd medcheferna för och att verksamhetenpermanentas fr. o. m. och beräknar sammanlagt . Beloppet pmfattar kpstnaden för både personal och verksamhet.Medlen bör beräknas under anslaget Bidrag fill narkotikaupplysning. Prop.1981/82:143 126 Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. till Länsskolnämndernas utvecklingsstöd undernionde huvudtiteln för /83, utöver i prop. 1981/82: 100, bil.12 upptagna medel, anvisa ytterligare , 2. till Bidrag till ochnarkotikaupplysning under nionde huvudtiteln för /83, utöver i prop.1981/82: 100, bil. 12 upptagna medel, anvisa ytteriigare . 1981/82:143 127 Anmälan till proposition om åtgärder mot alkohol- ochnarkotikamissbruket såvitt avser ansvarsområde Såsom chefen för har anfört ärutvecklingen på narkotikaområdet sådan att del är nödvändigt att förstärkasamhällets insatser mot det ökade missbruket. Polis och tull har i kampenhäremot var och en på sina respektive ansvarsområden betydelsefulla uppgifter.För alt denna kamp skall bli så framgångsrik som möjligt är del av vikt atlpolisen och tullen samverkar. I samhällets samlade insatser mot narkotikamissbruket ärgränskontrollen en mycket väsenflig del. har fåttmedel för att inrätta vissa tjänster för att bl.a. bekämpanarkotikasmugglingen. Härigenom har kampen mot den olovliga införseln avnarkotika kunnat ges fortsatt hög prioritet av trots under desenaste två budgetåren vidtagna besparingar inom tullens hela verksamhetsområde.I årets budgetproposifion (prop. 1981/82:100 bil. 14 sid. 86-87) har jagförutsatt att även i fortsättningen ägnar största uppmärksamhet åtbekämpning av narkotikasmugglingen och därvid gör vissa omprioriteringar inomramen för befintliga resurser för att förstärka kontrollen framför allt iÖresunds- och storstadsområdena. Denna omfördelning av resurserna innebär attytterligare ca 20 tjänster skall kunna sättas in för kontrollåtgärder i syfteatt bekämpa bl.a. narkotikasmugglingen. För att få en effektivare gränskontroll är det docknödvändigt all ytterligare åtgärder sätts in och att tullens resurser förbekämpningen av narkotikasmugglingen förstärks. personalresurser kan inte användas annat änför glesa stickprovskontroller av en ständigt ökande varu- och persontrafiköver gränser. Det är därför angeläget att effektivisera tullens underrät- Prop.1981/82:143 128 telsetjänsl, som bl.a. innefattar insamling, värdering,registrering, analys och utsändning av uppgifter för bekämpningen avnarkotikasmugglingen. Jag föreslår därför alt tullkriminalsektionerna inomÖstra, Södra och Västra lullregionerna tillförs sammanlagt tolv tjänster fördetta ändamål (1,3 milj. narkotikahundar har visat sig vara etteffektivt hjälpmedel i kampen mol narkotikasmugglingen. Under år 1981medverkade 23 narkotikahundekipage, dvs. hundförare mednarkotikahund, vid sammanlagt 184 beslag, vilket motsvarar av det totalaantalet narkofika-beslag . Om man ser till de kvanfiteler som därvidbeslaglogs uppgick de till av totala mängden cannabis och av totalamängden amfetamin. Med anledning härav anser jag det motiverat att tullen tillförsytterligare tre narkotikahundekipage (0,7 milj. Del ökade internationella samarbetet är elt viktigt led ikampen mot den organiserade smugglingen av narkotika. 1 syfte alt få ett utökatinformationsutbyte om narkolikafrågor mellan de nordiska länderna har jagberäknat medel för en särskild sambandstjänst i för samarbete meddanska myndigheter (0,3 milj. En upprustning av tekniska sambandsmedel ochtekniska utrustning i övrigt ser jag som en angelägen åtgärd för atl förbättrakvaliteten i tullkontrollen av narkofika (0,7 milj. Jag föreslår mot denna bakgrund att ytterligare 3 milj.kr. beräknas för ökade resurser för tullens narkotikabekämpning. Jag anser detmöjligt att inom anslag omdisponera 0,5 milj. kr. Därjämte bör - utöver vad som har föreslagits i budgetpropositionen1982 -på förslagsanslaget : Förvaltningskostnader för budgetåret1982/ 83 anvisas ytterligare . I fråga om internationellt samarbete inomnarkotikabekämpningens område kan nämnas att tullsamarbetsrådet i harutarbetat en konvention om ömsesidigt administrativt bistånd för att förhindra,utreda och beivra tullbrott, den s.k. Nairobikonventionen. Jag har för avsiktatt senare under innevarande återkomma till frågan om Sverigesanslutning till konventionen. Med hänvisning till vad jag nu anfört hemställer jag allregeringen föreslår att till : Förvaltningskostnader för budgetåret1982/83 anvisa ett i förhållande fill prop. 1981/82:100 med 2 500 000 kr.förhöjt förslagsanslag av . Den skattefria alkoholen i utlandstrafiken I överensstämmelse med de överenskommelser som träffatsmed vederbörande tullmyndigheter har enligt vad generallullstyrelsen funnit derederier som upprätthåller trafiken mellan och samt mellan 1981/82:143 129 och i allmänhel genomfört åtgärder för attbegränsa försäljningen ombord av obeskattade alkoholdrycker till vadpassagerarna har rätt att införa tull- och avgiftsfritt. Det är således tillfredsställande att konslalera att de avrederierna vidtagna åtgärderna uppenbarligen har lett till vissa förbättringarvad gäller bl.a. efterlevnaden av gällande bestämmelser om resandeinförsel. Jagdelar SAMO:s uppfattning att det är av stor vikl alt denna positiva utvecklingfortsätter. bör noggrant följa utvecklingen i framtidenoch tillse att förbättringarna inte bara är tillfälliga. Styrelsen bör ävenverka för att ytterligare förbättringar görs när det gäller efterlevnaden avgällande bestämmelser. Om utvecklingen inte fortsätter i samma gynnsamma riktninganser jag ytterligare åtgärder vara nödvändiga. Regeringen har i denalkoholpolitiska propositionen, som lades fram , uttryckt sitt stödför SAMO:s uppfattning att vissa begränsningar i den nu legala införseln intebör uteslutas. Det kan iframtiden uppslå diskussioner om etablerande av nya färjelinjer som i huvudsakbygger sin existens på skattefri försäljning av alkohol. Jag delar SAMO:suppfattning alt generaltullstyrelsen bör inta en restriktiv hållning i fråganhuruvida det skall föreligga rätt atl sälja skattefria alkoholdrycker på nyetableradefärjelinjer. SAMO föreslår atl styrelsen, efter samråd med berört nordisktland, överväger om en ny linje, mellan orter som vid etablerandet saknarfärjeförbindelse med varandra, bör förklaras utgöra kort rutt. Jag delar SAMO:sinställning även på denna punkt. Jag anser att dessa överväganden bör görasäven om den ifrågavarande linjens reslängd är jämförbar med eller längre änredan etablerade fartygslinjer där skattefri försäljning av alkoholdrycker ärtillåten. Om det visar sig nödvändigt bör detta enligt min mening även kunnagälla beträffande befintliga linjer. Slutligen vill jag erinra om beslut år1981 att rekommendera regeringarna i de nordiska länderna att genom samfälltuppträdande på internationellt plan verka för enhetliga regler som innebärbegränsningar i rätlen alt tullfritt införa skattefria alkoholdrycker. 1981/82:143 130 Anmälan till proposition om åtgärder mot alkohol- ochnarkotikamissbruket såvitt avser ansvarsområde. Yrkesinriktad rehabilitering av f.d. narkotikamissbrukare Av de sökande vid landets arbetsförmedlingar är ca 12-14 %personer med olika slag av arbetshandikapp, Ungefär en femtedel av dearbetshandikappade utgörs av personer med sociala problem, bl.a. drogmissbruk.I många fall behovs särskilda arbetsförberedande åtgärder innan dessa sökandekan få arbete.