prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — Besparingskravet förbudgetåren 1982/83-1986/87 bedöms medföra all lantmäteriet måste upphöra all arbetamed rikets triangelnät. Delta innebär, förutom all lantmäteriverket förlorarkompetensen inom detta viktiga område inom samhällsbyggandet, alt dengrundläggande ansvarsfördelningen mellan stal och kommun i fråga om geodetisklmätningsar-bele kommer all ändras. Forlsällningsvis kommer lantmäteriet alt hasmå möjligheterall via anslag stödja kommuner som behöver anlägga grundläggande stomnät i plan. Lantmäteriverketundersöker om förändringar av l.ex. skalor, innehåll och utformning av kartorkan genomföras så att man motverkar den nuvarandeutvecklingen mol allt längrerevideringsintervall. Sådana studierhar bl.a. lell lill att verket nu vill använda en betydande del av tillgängligaresurser lill all framställa en ny,rikstäckande karlserie i skala 1:100000.Samtidigt måste dä genomföras en kraftig nedskärning i fråga omrevidering av topografiska kartan. En nedskärning avanslagen /83 kommer alt medföra stora svårigheter alt genomföragällande planer för kartproduktionen, vilka i sig innebär sänkta ambitioner jämförtmed tidigare planer. En anslagsminskning medför alt verksamheten måstekrympa, varvid organisation, utrustning, lokaler m. m. får en mindre effektiv användning. Om huvudförslagetgenomförs måste insatser i det plana riksnätet skjutas upp.Riksavvägningen har till följd av tidigare anslagsminskningar måst förlängas lill alt omfatta . På grund avinternationella åtaganden kan verksamheten i övrigi inle inskränkas. molFinland ses f.n. över. Arbetet beräknas kunna slutre-dovisas till de båda ländernasregeringar . har i en skrivelse lillregeringen under är 1981 redovisat utgångspunkter för en översyn avriksgränsen mot som enligl överenskommelse mellan de bådaländernas regeringar skall ses över . Näsla översyn skall påbörjas , vilket förutsätterförberedande insatser /83. Behovel av medel för översyn av /83 har beräknats lill , vilket är något mer än 200000kr. lägre än huvudförslaget. Prop.1981/82:100 Bilaga 16 125 I fråga om denekonomiska kartan väntas huvudförslaget innebära en försening när det gällerall börja revidering i nya områden. Sannolikt måste stora områden heltundantas från revidering . Kartornas kvalitet i form avfullsländighel och noggrannhet försämras. Tillgången minskar i fråga om aktuella kartor. Medlen för översiktskartorhar minskats kraftigt /82. anser inte alt det är möjligt allytterligare minska dessa medel. En ny plan för dens. k. omdrevsfotograferingen lades fasl av lantmäteriverket /81. Planen avser en period och förutsätter enoförändrad anslagstilldelning . Om anslagen minskar kanhela omdrevsplanen behöva omprövas. har planeratomfördelningar inom anslaget för alt t. v. undvika en sådan situation. Utöverhuvudförslaget äskar lantmäteriverket i sitl förslag medel för landskapsinformationsom slöd för skogsbruket och som ell led i all öka utnyttjandet av inhemska energikällor. Verket framhållerall statsmakterna betonar angelägenheten av att genom ökat uttag avskogsråvara och därmed ökad export av skogsindustri-produkter sökaförbättra vår bytesbalans. Vidare är strävan att ersätta oljeimport medulnylljande av inhemska energikällor ell myckel betydelsefullt inslag i den ekonomiskapolifiken. Behoven avlandskapsinformation för dessa ändamål är enligl verket av så grundläggandebetydelse alt de ensamma utgör tillräckliga motiv för att statsmakterna skalltilldela tillräckligt med medel så att en generellt acceptabelförsörjningsnivå garanteras när det gäller flygbilder, kartor m. m. Verket bedömer delför sin del inle möjligt att utan anslagshöjningar svara mot de krav somefter hand kan väntas inom de nu angivna samhällssektorerna. Av särskill stor betydelse i nuaktuella hänseenden är en god försörjningmed flygbilder, ortofolokartor, transporlkarlor/topografiska kartor ochvegetationskartor. Verket hemställerdärför att följande medel tillförs anslaget utöver huvudförslaget. i syfteall garantera en fortsall god flygbildsförsörjning. så alt en s. k. höjddalabas kan byggas upp snabbare än f. n. och säatt framställningen av ortofolokartor kan öka. Höjddatabasen är en förulsällningför all man med rimliga kostnader skall kunna framställa ortofolokartor från flygbilder. så alt utgivningen av kartor med för skogstransporterna väsentlig väginformalion kan skesnabbare. för produktion av vegetafionskartor. Prop.1981/82:100 Bilaga 16 126 Landskapsinformationsulredningen(Bo 1978:08) har lämnat betänkandet (SOU 1981:73) Landskapsinformation under1980-talel. Betänkandet harsänts ul på remiss fill . Utredningens förslag kan komma all starkt påverka lantmäteriverkets verksamhet inom programmet Landskapsinformafion.Anslaget för /83 påverkas dock inle. Jag konstaterar all lantmäteriverkel harpåbörjat ell utvecklingsarbete med en nytopografisk karta i skala 1:100000. all nu la ställning till om kartan bör ingå i den allmänna kartserienbedömer jag utvecklingsarbetet som ett intressant försök all tillgodoseanvändarnas krav på att kartorna skall varaaktuella. Jag anser sålunda att del är angeläget all utvecklingsarbetetdrivs vidare men förutsäller därvid all detta kan ske inom ramen förhuvudförslaget. Lantmäteriverketföreslär all ökade medel skall satsas på landskapsinformation för bl.a.skogsbruket och på produktion av vegetationskartor. Det är angelägel att den bild- ochkartframslällning m.m. som har samband medarbetet med översiktliga skogsinventeringar samordnas med lantmäteriverketskart verksamhet. Ett motsvarande samordningsbehov finns även för de vegelationskarleringar som utförs. Berörda myndigheter bör således på lämpligt sätt samordna verksamheten ide avseenden somjag nu har berört. I dessa frågor har jag samrått med chefenför . Också mellanlantmäteriverket saml statens delegation för rymdverksamhet och Svenskarymdaktiebolagel finns goda möjligheter till samarbete.Detta gäller bl.a. beträffandeunderlag som används för all bearbeta satellitbilderoch flygfoton. Efter all ha samrått med chefen för industridepartementet är det min uppfattning all berördaparter bör kunna utveckla samarbelsformer som är ändamålsenliga och lill fördel för alla intressenter. För nästa budgetårbör medel för program 3 beräknas med utgångspunkt i huvudförslaget.Jag har vid anslagsberäkningen räknat med ett minskal medelsbehov om213000kr. för översynen av mot och . Jag hemställer att regeringen föreslår alt tillLantmäteriet: Landskapsinformation för /83 anvisa eltreservaiionsanslag av . 1981/82:100 Bilaga 16 127 1980/81 Utgift 1981/82 Anslag 1982/83 Förslag Jag avser att behandla frågan om anslag tilllanlmäleriels försvarsberedskap i den tolalförsvarsproposilion som läggs framvåren 1982.1 avvaktan härpå bör anslaget Lantmäteriet: Försvarsberedskap tasupp med ell preliminärt belopp i statsbudgeten. Jag hemställer alt regeringenföreslår att, i avvaktan på entolalförsvarsproposilion, för Lantmäteriet: Försvarsberedskap för budgetåret1982/83 anvisa ell reservafionsanslag av . Lantmäteriet: Utrustning m. m. 1980/81 Utgift 2920959 Reservation 2590532 1981/82 Anslag 3500000 utgift 6090000 1982/83 Förslag 3500000 Från anslaget finansierasanskaffning av kvalificerad utrustning för lantmäteriet, s.k. strategiskutrustning. Anskaffning av annan utrustning finansieras med avskrivningsmedeloch driftmedel. Från anslaget finansieras vid behov också tillskott avstatskapital för lantmäteriet. Genom den nya modell förall finansiera anskaffning av utrustning som regeringen har beslutat om harlanlmäleriels investeringsvolym kunnat öka. Investeringsplanen har i stort settkunnat följas. begär isitt huvudförslag ett anslag för investeringar i strategisk utrustning om4700000 kr. Härav planeras inköp lill lantmäteriverket för ca 3 700000 kr.Inköpen avser geodetisk utrustning för bl.a. precisionsavvägning, utrustningför flygfotografering och för verkets fotografiska laboratorium,fotogrammetrisk och kartografisk utrustning samt utrustning förhöjddatainsamling. Till den lokala och regionala organisationen planeras inköpav strategisk utrustning för ca . Härutöver begärlantmäteriverket i sill förslag ytteriigare . för strategiskutrustning som ett led i aktiva åtgärder för en effektivare skogs- ochenergipolitik. Verket anför all del utöver vad som redovisats under anslaget D3 bör uppmärksammas behovet av insatser av mer utvecklingsbetonad karaktär,vilka kan leda lill praktiska tillämpningar Prop.1981/82:100 Bilaga 16 128 först , men där strategisk utrustningkrävs redan på kort sikt. Den utrustning somkrävs för att lantmäteriverket skall kunna arbeta vidare pä ettkon.struktivt sätt med dessa frägor är en s. k. rasterscanner till enkostnad i storleksordningen . och ett s.k. interaktivt bild-bearbeiningssysiem för . Investeringarna kan inte förenas med gällande krav på förräntning ochavskrivning. Från mångasynpunkter är det värdefullt om medel kan ställas lill lantmäteriverkets förfogande för allintroducera ny teknik av ifrågavarande slagulan normala krav på avskrivning och förräntning. Tekniken är ingalundaintressant endast för lantmäteriverkets egen del utan också för en rad andra statliga och kommunala myndigheter. Medhänsyn lill lantmäteriverkets roll som central karlmyndighet med bl. a.uppgifter alt ge råd och information om teknik i mätnings- ochkarlläggningsfrågor är det också naturligtalt verket ges möjligheter att pä ett relativt tidigt stadium skaffa sigerfarenheter från praktiskt arbete med ny teknik. För nästa budgetår bör anslaget föras upp med oförändratbelopp. Jag hemställer altregeringen föreslår att lillLantmäteriet: Utrustning m. m. för /83 anvisa ett reservaiionsanslag av . Prop.1981/82:100 Bilaga 16 A. m. m. 12 Bidrag till vissa internationella B. Bostadsförsörjning m. m. 38 Lån lill bostadsbyggande 62 Räntebidrag m. m. *7 900 000 000 62 Eftergift av hyresföriustlån 63 Tilläggslån fill kulturhistoriskt 66 Bostadsbidrag m. m. 66 Viss bosladsförbällringsverksamhet m. m. * 120 000 000 67 Bidrag till förbättring av boendemiljön 70 Anordningsbidrag m. m. till allmänna 73 Lån till allmänna samlingslokaler 74 Upprustningsbidrag m. m. lill allmänna 77 Lån till inventarier i vissa special- 89 Lån lill experimenlbyggande inom 91 Lån lill experimenlbyggande inom energi- området m. m. 94 Vissa energibesparande åtgärder inom , bostadsbeståndet m. m. 05 Informafion och utbildning m. m. i Prop.1981/82:100 Bilaga 16 130 D. Lantmäteri- och kartväsendet Organisation, uppgifter m. m. 116 Plangenomförande 35 233000 122Landskapsinformation 90640000 127 Försvarsberedskap *2 093 000 127 Utrustning 3 500000 Totalt för 17133144 000 Bilaga 17 tillbudgetpropositionen 1982 Prop.1981/82:100 Till industridepartementetsverksamhetsområde hör ärenden rörande denallmänna näringspolitiken, industri och hantverk, regionalulveck-lingsplanering och regionalpolitiskt slöd, mineralförsöijning, energi,teknisk forskning och industrielltutvecklingsarbete, officiell provning och kontrollverksamhet samtflertalet statsägda förelag. Det budgetförslagsom nu läggs fram präglas starkt av kraven på att begränsa utgifternapå statsbudgeten. Myndighelsanslagen har genomgående beräknats enligthuvudförslaget eller lägre. Kostnaderna för organisatoriska förändringar blandmyndighelerna måste rymmas inom ramen för oförändrade eller minskade resurser. Översyn avorganisationen för flera myndigheter inom departementets område pågår ellerplaneras. Besparingarna -utöver huvudallernalivel - på de anslag som inle är av engångsnatur uppgårtill sammanlagt 69 milj. kr. Dessa besparingar fördelas på de olikalittera enligt följande sammanställning, varvid jämförelse görs medmotsvarande anslag i statsbudgeten för /82. Medel påtilläggsbudget har inle lagils med. Beloppen anges i milj. kr. Industridepartementet m. m. Industri m. m. F. Teknisk utveckling m. m. Totalt för industridepartementet 7 963,2 69,0' ' Därtill kommer en neddragning av investeringar med 130 milj. kr. /83, Denna neddragning är dockinte av bestående karaktär. Den svenskaindustrins produktionsvolym, som minskal t. o. m. 1978,ökade kraftigt . Trots ökningen detta år nåddes inle produktionsnivå. Uppgångenfortsatte men bröts . Utvecklingen försvensk industri under är 1981 har varit svag. Resursutnyttjandet inomindustrin har varit lägre än . varproduktionen för hela industrin lägre än åretinnan. Också inom verkstadsindustrin exkl. varv har en viss 1 1981/82. 1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 2 produktionsminskning skett under första halvåret1981. beräknas dock en svag ökning av produktionen inomverkstadsindustrin jämfört med föregående år. Utsikterna vad gällersysselsättningsläget inom industrin ler sig långt mindre ljusa. Mellan åren1970 och 1980 minskade anlalel sysselsatta med ca 70000 inomtillverkningsindustrin. Industrins andel av den tolala sysselsättningen harminskat kraftigt. En sysselsättningsökning inom industrin haräter bytts lill en nedgång under innevarande år. Vissa nyckeldala avseendeutvecklingen inom svensk tillverkningsindustri inkl. gruvor redovisas i följandesammanställning. 1970 1975 1978 1979 1980 1981 (prel)_ (I OOO-tal) 1055 1049 968 968 982 956 Andel av total svssel- sättning(%) ' 27,0 25,7 23,5 23.2 23,2 22.6 Industrins produktions volym (index 1970 = 100) IOO 113 104 110 III 109 Industrinsarbetsproduk tivitet (förädlingsvärde/ tim., kr., fasta priser) 40 48 50 54 55 54 Industrins andel av totala produktionen (%,fasta priser) 27,8 27.4 25,2 25,6 25,4 24.9 Verkstadsindustrins andel av totala industriproduk tionen (%, fasta priser) 37,2 43,9 41,0 41,0 42,0 42,7 Industrins investeringar (index 1970= IOO) 100 130 85 87 102 94 Verkstadsindustris andel av totala industriinveste ringarna (%, fasta priser) 29,0 34,6 29,8 30,2 30.5 32.7 Utsikterna för år 1982inger viss tillförsikt. Sysselsättningsläget kan dock förväntas försämrasyllerligare under del . En beräknad konjunkturuppgång inomOECD-området senast ger möjligheter för svenskindustri all öka sin export. frän , devalveringeni och regeringens ekonomiska ålgärdsprogram har bidragit lillall kraftigt förbättra utsikterna för svensk industri alt hålla och förbättrasin konkurrensposition och därigenom förbättra sysselsättningsmöjligheterna. Trots en väl avvägdekonomisk politik och en offensiv industripolitik kan strukturomvandlingenmedföra sociala påfrestningar. Genom betydande insatser från samhällets sidaunder har en strukturomvandling i socialt acceptabla formeroch i kontrollerad takt underlättats i de tunga basindustrierna. Möjligheternaatt minska denna form av omsläll-ningsstöd har därmed förbättrats avsevärt. harindustripolitiska åtgärder i ökande takt kunnat inriktas mot långsiktigasatsningar av betydelse för förnyelseprocessen. Det är väsentligt att sådanaoffensiva satsningar fortsätter. Prop.1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 3 utvecklingen av ny industri som kan ersätta den ickekonkurrenskraftiga. Strukturomvandlingen måste fortsätta och genomföras inomramen för en decentraliserad och socialt anpassad marknadsekonomi. Genom en offensivindustripolitik kombinerad med regionalpolitiska och arbetsmarknadspolitiskainsatser bör det vara möjligt att i det stora flertalet fall klaraslrukluromvandlingsproblemen. Mellan industripolitiken och regionalpolitikenföreligger ell nära samband. Genom de regionalpolitiska medlen gesmöjligheter att skapa ny sysselsättning i orter och regioner som hotas att slås utvid företagsnedläggelser, all sprida sysselsättningen och att skapa ettdecentraliserat näringsliv. Detta förutsätter samverkan mellan företagen, de anställda och samhället. Industri m. m. Industripolitikenskall främja en rationell produktion i näringslivet, stimulera lillindustriell expansion samt påverka industrin till den nyorienteringoch omstrukturering som är nödvändig för alt upprätthålla och förstärka vår internationella konkurrenskraft. Densnabbare strukturomvandlingen, som har varit en följd av den inlernalionellakonkurrenssituationen och eft högtkostnadsläge i under en rad år, ställer stora krav pä att nya förelag och ny produktion utvecklas under1980-talet. Arbetsvillkoren för desmå och medelstora förelagen har stor betydelse för näringslivels förnyelse. I en särskild proposition under våren 1982kommer olika åtgärder all föreslås inom detta omräde. Innevarande budgetårfinns närmare 10 milj. kr. anslagna för bidrag lill förelagsinriktadfortbildning. För /83 har, främst av statsfinansiella skäl,några särskilda medel för delta ändamål inte beräknats. Genom övriga insatser inom ramen för verksamhetenhos främst Stiftelsen för företagsutveckling och de regionalautvecklingsfonderna tillgodosesemellertid kraven på fortbildning och allmän utveckling för småförelagen. Kooperalionsulredningenhar presenterat sitt huvudbetänkande (SOU 1981:60)Kooperationen i samhället. Belänkandel remissbehandlas f. n. Förslag rörandedet kooperativa förelagandel kommer undervåren 1982 alt läggas fram i en proposition. infördes enmöjlighet för alt -efter beslut av regeringen i varjesärskilt fall - lämna kredit med statligt slöd för att finansiera svenskt företags försäljninginom landet dä konkurrerande utländskt företag på grund av utländsktkreditslöd erbjuder särskilt förmånliga kreditvillkor. har enöverenskommelse träffals inom om höjning av räntenivån för denna typ avstatsslödda krediter. Härigenom har de svenska leverantörernas möjligheter all mötakreditkonkurrensen på hemmamarknaden starkt förbättrats. De utländskaofferterna lill svenska köpare blir alltså nu mindre förmånliga. Prop.1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 4 bakgrund framläggs förslag om all avskaffa del statligastödet lill krediter för försäljning inom landet. Härigenomkan också pä sikt uppnås en avsevärd besparing av statens ulgifler. Åtgärder harvidtagits inom den svenska ståtindustrin för att anpassa kapaciteten till eflerfrågesiluationen.Trots delta uppvisar stålindustrin f. n.myckel låg lönsamhet. Staten har medverkat i en finansiell rekonstruktion av , som numeraägs lill av staten ochStatsföretag . Utredningen omskogsindustrins virkesförsörjning har under är 1981 avlämnat sitlbelänkande. har på regeringens förslag beslutat omvissa åtgärder som syftar till en förbättrad virkesförsörjning. Statens industriverkhar överlämnat en utredning om sågverkens vidareförädling. Isamband med utredningsarbetet har det insamlats ell värdefullt material somomfattar data om olika utlandsmarknader. Detta material har därefterbearbetats och har delgivilsföretagen i branschen. Stora delar av denträbearbetande industrin har påverkals negativt av nedgången 1981. Ansträngningar görs inom den träbearbetande industrin för attkompensera nedgången på hemmamarknadenmed export. Byggbranschensutveckling sedan mitten av 1970-talel har ökat behovet av elt förbättratprognosunderlag. Av denna anledning har industriverket under våren 1981fått i uppdrag att utveckla ett system för femåriga byggprognoser. Inomindustridepartementet har genomförts en studie av utvecklingen underåren 1976-80 för 25 börsnoterade verkstadsföretag. Studien visar bl.a.all räntabiliteten men också skuldsättningen har ökat . Vissa delbranscher studeras f. n.av statens industriverk. Data- ochelektronikindustrin utreds f.n. Rapporter har avlämnats av bl.a. statens industriverk och av dala- och eleklronikkom-mitlén. F. n.bereds vissa frågor inom . Regeringen avser all under våren1982 lägga fram en datapolitisk proposition. Den kemiskaindustrin utpekas ofta som en av industrins lillväxtsek-torer. Den avindustriverket initierade utredningen om den svenska kemiska industrinsutvecklingsmöjligheter fortsätter . Utvecklingen inomtekoindustrin kännetecknas av fortsatt tillbakagång. Under hösten 1981lämnade berörda myndigheter och tekodelegationen underlag för den fortsatta planeringenav erforderiiga statliga åtgärder. beslutade om etttreårigt ålgärdsprogram med bl.a. exportfrämjandeåtgärder för den glasindustrin fr.o.m. /81. I enlighet med programmet föreslås ökade insatser undernäsla budgetår. Prop.1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 5 Branschprogrammetför gjuteriindustrin avvecklas i enlighet med beslut i och medutgången av /83. Målet förregionalpolifiken är att ge alla människor i vårt land tillgång fill arbete, service och en god miljö. En närasamverkan sker med bl.a. industri- ocharbetsmarknadspolitiken för att nå detta syfte. Regionalpolifikenskall bidra lill alt utjämna levnadsvillkoren mellan olika landsdelar och inomskilda regioner. Regionalpolitiken blir därmed ett viktigt inslag i den allmännaekonomiska politiken. Med nuvarande regionala skillnader i kvinnors och mänssysselsättningsgrad är regionalpolitiken elt viktigt inslag i arbetet för jämställdhetmellan kvinnor och män. harsysselsältningspåverkande åtgärder prioriterats som medel all nå de allmännamålen. Inriktningen har härvid varit all skapany sysselsättning. För denna offensiva regionalpolitik finns medel i form avregionalpolitiskt stöd tillnäringslivet för investeringar i bl.a. byggnaderoch maskiner, för produktutveckling och marknadsföring saml för utbildning och anställning av arbetskraft.Gällande ram för slöd lill dessaändamål uppgår lill ca 8 100 milj. kr. för budgetåren 1979/80-1983/ 84. För alt vidareutveckla olika förslag somframförts i bl. a. länsplaneringen sä att förslagen kan läggas fill grundför t. ex. beslut om regionalpolitisktstöd - finns särskilda medel. Vidare lämnas stafiigt slöd lill en rad åtgärderi glesbygder. Vissa orter iBergslagen som särskill har drabbats av strukturomvandlingen inom stål-och gruvindustrierna saml har temporärt prioriterats för att kunnaerhålla högre stöd än vad deras inplacering i stödområde motiverar. Under delgångna året har elt nytt regionall utvecklingsbolag bildats i . Bolaget,, ägs av privata intressenter och har som lånbeviljats 12 milj. kr. har en rad utredningar arbetat med attutvärdera nuvarande regionalpolitiska stödformer. Åtskilliga förslag lill förnyelse avdessa haröverlämnats lill regeringen. Glesbygdsdelegafionen (I 1977:2) har i sin rapport(Ds 11981:24) Politik för glesbygden föreslagit bl. a. ändrade regler för glesbygdsstödet.Expertgruppen för forskning om regional utveckling har i sill belänkande (Ds I1981:15) Regionalpolitiskt slöd. studerat utfallet avden regionalpolitiska stödverksamheten och härvid bl.a. sökt belysabetydelsen för företagen av derelativt låga subventioner som kan komma i fråga i de områden som inte tillhörde mest utsatta regionerna. En arbetsgrupp med företrädare för bl.a. bankerna och industridepartementet har i rapporten(Ds 1 1981:25) Bankernas roll i industripolitiken undersökt på vilket sällbankerna skulle kunna få en mer aktivroll i kreditgivningen lill projekt i bl. a. regioner som 1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 6 har de största behoven av industriell utveckling. Enarbetsgrupp inom industridepartementet har i en rapport (Ds I 1981:28) Översyn av del regionalpolitiskastödet till näringslivet, föreslagit bl. a. vissa ändringar i de nuvarandestödformerna saml studerat möjligheten alt ytteriigare decentraliserastödhanleringen. Slutligen har en särskild utredare, i en rapport (Ds I 1981:21)Differentierade arbetsgivaravgifter som regionalpolifiskt medel, studerat detekniska möjligheterna alt differentiera socialförsäkringsavgiflerna pä ell sådant sätt all demest utsatta regionerna kan få något lägreavgifter än övriga landet. Därvid har kostnaderna för olika alternativberäknats. Samtliga rapporterhar remitterats. Förslagen kommer, tillsammans med Länsplanering 1980 och annatutredningsmaterial, all prövas under arbetet med en regionalpolitisk proposition somvåren 1982 kommer att föreläggas . I anslutning härtill kommer förslag altläggas fram om särskilda regionalpolitiskainsatser för . Mineralförsörjning m. m. En proposition omvissa frågor inom mineralomrädet kommer all föreläggas . I dennaproposition redovisas bl.a. den nya organisationinom mineralomrädet som fattade beslut om (prop. 1980/81:130, NU 1980/81:43 och 67,rskr 1980/81:349) samt lämnas förslaglill resurser för verksamheten under /83.