prop · G503118 · 1981-12-31 00:00:00 — Ett.första led i SIND:sarbele bör vara all studera möjliga aktiva insatser samt all söka finnaadekvata former för regional förankring resp. specialistfunklioner typ SIFU.Det är av största vikt för SIND:s arbete att en ansvarsuppdelning görs mellan bygghantverkoch övriga hantverkskategorier eftersom dessa fäU är så totalt olika. Nordiskamuseet anser sig själv, och inle SIFU, vara den organisation som har störstkompetens, erfarenhet och befintlig dokumentation inom området. Nordiska museetär berett all ta på sig de aktuella uppgifterna med hjälp av ett råd avföreslagen karaktär och med anslag av den storiek SIND föreslagit. Utvecklingsfondeni menar all del är mofiverat att knyta ell särskill råd lill SIFUför all bevaka utvecklingen av hantverket i landet och för att föreslå lämpligavidareutbildningsåtgärder. Behovet av en hanlverksgrapp är däremot tveksamt, SIFUbör i slällel anslå väsentligt störte delar av sill statsanslag till småföreiagsinrikladutbildning och hanlverksutbildning. Länsskolnämndeni anser att största delen av de angivna uppgiftema förhantverksgruppen mycket väl kan rymmas i målen för skolans verksamhet ochlänsmuseerna kan i samverkan med olika hembygdsföreningar ha en samordnande funkfion. Jämtlandsläns museum är tveksamt fill alt inrätta nya byråkratiska insfitutioner, ochföreslår i stället att man utreder föratsättningarna för inrättandet av en hanlverksinslitulionpå högskolenivå saml utveckling och stimulans av systemel mästare/lärling ochalt medel anslås lill forskning, dokumentation och undervisning rörandeförhistoriska hantverk. 1981/82:118 270 och anser inle heller all det föreUggernågot behov av nya organ. De har själva ell omfattande engagemang i yrkesulbildningsfrågori centrala och lokala branschorgan. Deras representanter i dessa organ hardaglig kontakt med verksamheten på arbetsplatserna och medverkar fill att ulbUdningenblir väl förankrad i förelagen. Institutetför förhistorisk teknologi anser all del bör göras en analys av de hantverk somär nödvändiga alt behålla som en del av kulturarvet, på grund av delpedagogiska värdet och ur beredskapssynpunkt. Kunskapen om ett hantverk kan inleräddas genom en förstärkt byråkrati ulan enbart genom att hantverket hållslevande, l.ex. genom systemet mästare/lärling, bidrag, skallebefrielse ochforskning. Man bör skapa en organisation med uppgift att tillvarata denhantverkskunskap som är nödvändig ur beredskapssynpunkl, med hjälp av redanbefintliga organisationer t. ex. museer och hemslöjdsorganisafioner. En referensgrappför slöd till verksamheten bör inrättas med representanter från hantverksorganisafioner,industriverket, museerna, kulturminnesvården, universiteten, försvaret och SÖ. EnligtSvensk Teaterunion och kan vissa hotade yrken blisjälvbärande genom att de kan fylla behov från andra områden i samhället.Hantverkaren kan l.ex. placeras på en teater men samfidigt ge service åt andra institulioneroch allmänheten. 7 Statistik (betänkandet s. 235) Flertaletav de remissinstanser som över huvud taget kommenterat kapitlet angående statistikinstämmer generellt i SIND:s bedömning att det inle behövs någon speciellstatistik över anlalel hantverkare. RAAISHMManser dock att möjligheterna att bygga upp en användbar statistik skulleförbättras avsevärt om hantverksfrågorna bevakades av ett regionall ansvarigtorgan. StiftelsenSkansen anför att del är svårförståeligt, med hänsyn liU SIND:s eget behov avgott underlag för sina slutsatser, all inle ett bredare underlag tagits framvid delta tillfälle. Det är också tveksamt hur en konfinuerlig bevakning, somföreslås under punkt 9.8.6, skall kunna genomföras utan hjälp av löpandestatistik. SHIO-Familjeföretagenförordar all elt basregister med grundläggande uppgifter om företag och organisafionerinrättas och att det baseras på obligatorisk regislreringsskyldighel. Därigenomblir möjligheterna störte alt göra stafistik, sammanställningar och analyser,som ökar kunskaperna om även de små hanlverksföretagen. Prop.1981/82:118 271 8 Utbildning (betänkandet s. 235-238) Deremissinstanser, som framför allmänna synpunkter, delar SIND:s synpunkt att detär väsentligt med skyndsamma insatser inom ulbUdningen. SÖ delar SlND:suppfattning beträffande hanlverksnäringens problem och anför, i likhet med SIND,att industrins strakturomvandling med bl. a. krav på förändradproduktionsteknik torde vara orsaken lill många av dagens problem inom hanlverksområdet.Flera remissinstanser, bl.a. RAAISHMM, uttrycker fillfredsställelse med alt SINDfåll regeringens uppdrag att utforma ett prognossyslem för byggsektornomfattande både nybyggnad och den s. k. (reparation-ombyggnad-lillbyggnad)-sek-lom.Ämbetet anför att av SIND framgår att samhället löper risk alt göra sig urarvaen vital kunskap om inle radikala insatser görs snabbi. Del gäller kunskapersom är nödvändiga inte bara för vården av ett fåtal kulturhistoriskt skyddadebyggnader utan för all la liUvara en slor del av vårt befintligabyggnadsbestånd som är uppfört i en annan teknik än dagens. Mångaremissinstanser betonar vikten från både näringspolitiska och kulturpolifiskasynpunkter av att hantverksyrkena kan bevaras. LO instämmer i de redovisade kulturpolifiskamofiven för åtgärder som syftar lill alt bevara hantverk och hantverkskunnandel,men vill därtill föra fram kvalitetsaspekten som ytterligare ett viktigtmotiv. Industriverkelsförslag fill en gymnasial lärlingsutbildning utan anställningsförhållande fårstöd från praktiskt taget samfiiga remissinstanser, klarast uttalat från de somdirekt representerar industrin såsom ,utvecklingsfonden i , föreningen , ,, konservatorsutredningen och förhembygdsvård. Utvecklingsfonden i anför att en gymnasialutbildning ulan anställningsförhållande borde leda till ett ökat intresse frånhantverksföretagen att medverka i yrkesutbildningen utan all företagels redanansträngda ekonomi ytterligare äventyras. stads hantverksföreninganser alt SIND:s förslag om lärlingsutbUdning är ett av de värdefuUasle i utredningen.Konservatorsutredningen anför att den nya gymnasiala lärlingsutbildningen börvara en myckel betydelsefull och lämplig ulbildningsform. Bland hantverksyrkensom det för konserveringsverksamhetens del vore önskvärt att få tUl slåndutbildning för i form av gymnasial lärlingsutbildning framhålls särskilt förgyUare,handbokbindare, kopparslagare, stenhuggare och stuckatörer. Deremissinstanser som representerar skolan redovisar olika uppfäll- Prop.1981/82:118 272 Länsskolnämnderna i , ochVästerbottens län tiUstyrker, med hänvisning till all den gymnasiala lärlingsutbildningenär avsedd att vara ell alternativ tiU gymnasieskolans reguljära studievägar,alt lärlingen betraktas enbart som elev och ulan anställning . Länsskolnämnderna i och anserall anställningsförhållandet bör bibehållas. Eleverna utför ju produktivt arbeleoch betraktar anställningsförhållandet som mycket attraktivt. Länsskolnämndeni anför all gymnasial lärlingsutbildning med anställningsförhållandebör finnas kvar men att möjligheterna även bör skapas all i skolinstilution ochgenom inbyggd utbildning i företag och inlstitutioner tillgodose uddautbildningsbehov via individuella årselevplalser och ell individrelaleralstatsbidragssystem. Vilket ulbildningssätl man väljer får bero på lokalaförhållanden. i anser del synnerligenangeläget att företagens kostnadstäckning blir större och all såledesstatsbidragen fill kommunerna för lärlingsutbildningen ökar. SÖ anför i sUt yttrande att lärlingar med uttalat intressesamt fallenhet för reslaureringsleknik, på orter där ROT-sektorn har betydandeomfattning, bör kunna få följa äldre kunniga yrkesarbetare som fungerar sominstruktörer. Färdigulbildningen bör enligl SÖ kunna genomföras inom ramen förgymnasial lärlingsutbildning (SFS 1980:533). SÖ hänvisar i övrigt som sitlyttrande till sin skrivelse till regeringen "Åtgärderför ökad utbildning av arbetslös ungdom" () om bl.a.pågående försöksverksamhet med gymnasial lär-Ungsutbildning och andra insatserinom ramen för gymnasial läriingsutbildning i kombination med kommunalvuxenutbildning (komvux) eller arbetsmarknadsutbUdning (AMU). 8.3 Yrkesutbildningen för hantverksyrken med linje ellerspecialkurs inom gymnasieskolan SIND:s synpunkt all undervisningen beträffandekaraktärsämnen i större utsträckning än hhtills bör förläggas lillarbetsplatser utanför skolan tillstyrks av de remissinstanser som yttrat sig iden delen. a. och länsskolnämnden i länunderstryker behovet av all i utbildningen ges praktisk erfarenhet. SAF anför isitt yttrande all vad gäller grandulbildning och fortbildning bör denna enligtföreningens mening ges en närmare anknytning lill arbetslivet. SIND:s förslag all utbildningar i hantverksyrken bör görasminst 3-årig tillstyrks i princip av remissinstanserna, som är överens ombehovet av fördjupad yrkesutbildning. Olika synpunkter framförs emellertid frånremissinstanserna på hur den fördjupade yrkesutbildningen skall kunna genomföras. Prop.1981/82:118 273 Länsskolnämndeni menar all åtskilliga yrkeslekniska linjer och 2-årigaspecialkurser ulgör en lämplig grundutbildning för den som vill utbUda sig iett hantverksyrke men all gymnasieskolans möjligheter inte ännu tycks ha fulltutnyttjats. hänvisar lill den gymnasiala lärlingsutbildningendär grundutbildningen är tvåårig och färdigutbildningen normalt omfattar ellår och är en påbyggnad lill grandutbildningen eller lill en Unje resp.specialkurs i gymnasieskolan. redogör för ett i Stockholmskommun utarbetat förslag till en SärskUd s. k. hanlverkslinje som enliglnämnden lorde motsvara utredningens intentioner. Denna är konslraerad somövriga tvååriga yrkestekniska linjer och beräknas kunna tillgodose ett flertalyrken eftersom den yrkestekniska utbildningen är förlagd till företag ochövrig utbildning inom skolan varvid fiera yrken, där så är möjligt, integreras.Delta torde vara en framkomlig väg för storstadsområden. För mindre orter kanelevunderlaget vara för litet för egen klass och integrering med övrigatvååriga blir nödvändig. ser gärna all försöksverksamhel kommertill stånd. anknyter lill del av länsskolnämnden redovisade förslaget,som föreningen medverkat i utarbetandet av. om all för de hantverksyrken som f. n. inte har egnalinjer eller specialkurser inom gymnasieskolan inrättas en särskUd utbildning. Länsskolnämndeni anför att SIND:s förslag alt utbildningar i hantverksyrkenbör göras minst 3-årig enligl nämndens mening måste förverkUgas genompåbyggnadsutbildning och vidareutbildning ovanpå den 2-åriga gymnasieskolans Unjeroch specialkurser. Denna kan naturligt även ske som färdigutbildning inom rarhenför den gymnaisala lärlingsutbildningen. iMalmöhus län fillstyrker förslaget all utbildning i udda ämnen bör ges genomgymnasial lärlingsutbildning. Nämnden anför alt förelrädama för de yrken sombehandlas av SIND knappast kan erhålla önskad yrkesutbildning i gymnasieskolanslinje- och specialkurssyslem. Arbetsmarknaden inom dessa områden är enliglnämnden av den arten all den snart skulle mättas med utbildad arbetskraft omman intog 8-16 elever på gymnasieskoUinjer eller specialkurser.Utvecklingsfonden i anför all del är angelägel all förbättra grundutbild-ningsmöjligheternainom gymnasieskolan på det mellan teori och praktik "varvade" sättsom SIND föreslär. Möjligheterna att inrätta särskilda hantverks- och konsthantverksUnjerinom gymnasieskolan i utreds av länsskolnämndeni länet. Även i förordar yrkesutbildning förhantverksyrken med linje eller specialkurs inom gymnasieskola. Länsskolnämndeni erinrar i sitl yttrande om den försöksverksamhel i länmed tvåårig hantverks- och induslriinriklad utbildning inom gymnasieskolan 18 1981182. 1981/82:118 274 somupphör /82 och övergår till lärUngsutbildning. Enligl länsskolenämndenhar försöksverksamheten i praktiken visat sig vara en omöjUg konslraklion därsedavanliga avtal inle uppfyllts. förhembygdsvård anser all grandulbildning och fortbildning bör kunna ordnas inomramen för de skolformer som redan finns och att de praktiska delarna avkurserna kan ullokaUseras lill arbetsplatser. anför, med hänvisning fiU SIND:s förslag alt göra hanlverksulbildningenminst treårig med föriagl till s.k. inbyggd utbildning, att många avhantverksföreningens medlemsförslag gärna ser att ungdomen kommer tillarbetsplatserna och fillvaralar den utbildning som kan erbjudas där. En föratsättninghärför är dock elt ökat samhäUeligt stöd till förelagsförlagd utbildning. Länsskolnämndeni ställer sig tveksam bl.a. ur kostnadssynpunkt fiU SIND:sförslag all göra utbildningen i hantverksyrken minst treårig. Nämnden anserdock, i likhet med SIND, del vara väsentligt all utbildningen i största möjligautsträckning sker vid arbetsplatser utanför skolinstitution. SÖ hänvisar lill sin ovannämnda skrivelse lill regeringen. SÖ föreslår i denna skrivelse åtgärder somsyftar tUl alt i gymnasial utbildning, vuxenutbildning ocharbetsmarknadsutbildning förbättra möjligheterna all tillvaratautbildningskapaciteten, skapa störte flexibilitet i resursulnylljandet samtmöjliggöra en god anpassning av ulbUdningen till den lokala arbetsmarknaden. SÖ:sförslag går i korthet ul på all tillvarata de vakanser som uppkommer under skolarbetsåretoch utnyttja dessa för mer individuellt anpassat utbildningsbehov. Där behovvisar sig finnas kommer tim- och kursplaner alt utarbetas för s.k.kompletterande näringar och nyetablering. SÖ föreslår ökat utnyttjande av elevplalserinom ramen för inbyggd utbildning samt ökat anlal utbildningsplatser genom dubbelulnyltjandeav skolans ämnesinslitulioner för yrkesutbildning, främst aktuellt inom industrioch hantverk. SÖ understryker vidare möjligheten tiU färdigutbUdning inompågående försöksverksamhel med gymnasial lärlingsutbildning. SÖ anför vidareall kursplan för grandulbildning och färdigutbildning kan sammanhållas i eltdokument då så bedöms lämpligt. Behovet av en sammanhållen utbUdning varierarmellan olika områden. SÖ anser del exempelvis mer motiverat alt planera för entreårig sammanhållen utbildning för opfikeryrken än för vissa andra områden.SÖ föreslår vidare alt gymnasial lärlingsutbildning skall kunna anordnas vidskolenhet med vuxenutbUdning saml vidgat samarbete mellangymnasieskola och arbetsmarknadsutbildning. Ianslutning till remissinstansernas synpunkter på hur utbildningen, framför alltgrandutbildningen, skall vara konstruerad lämnar remissinstanserna alternafivaförslag eUer synpunkter på vidareulbildningsmöjlig-heler. För en del av dessaredogörs nedan i samband med SIND:s förslag beträffande utbUdning förbyggnadsarbetare. 1981/82:118 275 8.4 Yrkesutbildning för hantverksyrken som saknar reguljärskolutbildning Samtliga remissinstansler som yttrat sig tillstyrker SIND:sförslag all de hantverksyrken som f.n. inte har egna linjer eller specialkurserinom gymnasieskolan bör ges möjlighet liU individuellt ordnad utbildning. Bl.a. KUR, RAAISHMM, Stiftelsen , i län, föreningenSvensk Form, och länsskolnämnderna i ochVästerbottens län har yttrat sig över förslaget. KUR anför att del är posifivtall utredningen i så hög grad sökt finna möjligheter fill "individuellalösningar", då ju situationen på hantverkssidan oftast kännetecknas avatt del är relativt få elever som kan länkas utveckla dessa speciaUntressen ochdå tillgängliga lärare, dvs. äldre hantverkare, också är få. RAAISHMM delar SIND:s uppfattning alt åtgärder inomutbildningsområdet är av största betydelse för hantverkets fortlevnad såvälinom bygghantverk som övrigt hantverk. RAÄ/SHMM anför att för den kulturhistorisktsynnerligen värdefulla bebyggelsen (monumenten) ställs mycket höga antikvariskakrav på yrkesskicklighet och kännedom om äldre tekniker. Behov finns där avhantverkare som i sin kunskap och yrkesskicklighet närmar sig konservatornsarbetsområde. Sådan kompelens krävs dock inle i alla moment eUer för alla typerav uppgifter. Behovel av "normalkunniga hantverkare" är därför dettyngsta även inom monumenlvården. Förslaget om förändrade villkor för gymnasiallärlingsutbildning är en åtgärd som kan antas få odelat positiva effekter förutbildningen, liksom möjligheterna till individuellt ordnad, inbyggd utbildningavseende de hantverksyrken som inle har egna linjer eller specialkurser inomgymnasieskolan. i förordar all högrespecialkurser av varierande längd inrättas som inbyggd utbildning. Enligl länsskolnämndeni borde även ämnel företagsekonomi införas som tillvalsämne isamband med individuellt anordnad inbyggd utbildning. Som redogjorts förtidigare förordar SÖ elt ökat utnyttjande av elevplatser inom ramen för inbyggdutbildning. Inbyggd utbildning inom komvux borde kunna erbjuda goda möjligheteroch likaså torde punktinsatser inom AMU kunna lösa akuta utbildningsproblemanser både SÖ och länsskolnämnden i . 8.6 Utbildningen för byggnadsarbetare/bygghantverkare De flesta remissinstanser är överens om att nuvarandeutbildning för byggnadsarbetare måste kompletteras och förändras för all bättrepassa ombyggnad och restaurering. Man förordar en snabb förbällring, både vadgäller grund- och vidareutbildning, eftersom det är en föratsättning för enfungerande byggnadsvård att kvalificerade hantverkare finns all tillgå.Flertalet remissinstanser betonar problemen med bristen på bygghantver- Prop.1981/82:118 276 käre som behärskar äldre byggnadsmaleriel ochbyggnadsteknik. Beträffande förslagen att gymnasieskolans bygg- ochanläggningstekniska linje bör ses över och all en byggnadshytta inrättas i Karmansboär remissopinionen splittrad. Bl.a.arkitekturmuseet, KUR, , , länsskolnämnden iVästerbottens län, i län och SHIO-Familjeföretagen förordaren översyn av grandutbildningens innehåU alternativt föreslår all nuvarande utbUdningför byggnadsarbetare kompletteras och förändras för all passa ombyggnad/restaurering.ArkUekturmuseet anför alt del är väsentligt med skyndsamma insatser inomutbildningen. Det gäller såväl kursinnehållet i den bygglekniska grandutbildningensom möjligheterna lill fortbildning och vidareutbildning. Byggnadsstyrelsenanser del väsentligt all man vid en översyn beaktar behovet av särskilda ombyggnadshanlverkare,dvs. hantverkare vars kunnande spänner över flera yrken. iNorrbottens län lämnar konkreta förslag lill ändring av gymnasieskolans bygg- ochanläggningslekniska linje. Flera remissinstanser är tveksamma till ingrepp inuvarande bygglekniska grandutbildning i gymnasieskolan, bl.a. SÖ, länsskolnämndernai och samt . SÖ anser all den korta lid som slår till förfogande för grandutbildningeni gymnasieskolan i första hand skall användas för alt bygga upp del yrkeskunnandesom huvuddelen av vår byggnadsproduklion kräver och som parterna påarbetsmarknaden har enats om. Länsskolnämnderna i och Kronobergslän anför liknande tankegångar och anser att en minst ettårigt hantverksmässig färdigutbildningsom påbyggnad fill den tvååriga torde ge bättre förutsättningar föreleverna alt liUägna sig ett för restaurering nödvändigt hantverkskunnande. är det dålighushållning med den knappa utbildningstid som finns all införa sådana generellamoment i UlbUdningen som SIND föreslår. Enligl yrkesnämndens mening är del istället betydligt mer rationellt all möjliggöra för de byggnadsarbetare, som såönskar, att skaffa sig kunskaper inom dessa speciella områden. Flertalet remissinstanser understryker behovet av vidareutbUdningsmöj-ligheter.KUR erinrar om att man från kulturinstitufionernas sida ser sig som avanceradelärlings- och vidareulbildningsplatser när del gäller många specifika hantverk,som l.ex. lealerdekoralörer, dekormålare, teater-skräddare, snickare m.fl.Svenska kommunförbundet anser att det borde vara möjligt att inom ramen förlärlingssystemet ge äldre hantverkare möjlighet att lära yngre byggnadsarbetareäldre byggnadsteknik. i län erinrar om all en översyn avgrundutbildningen skulle få effekt på marknaden först varförsatsningar måste genomföras för att inom vidareutbildningen ta framkunniga bygghantverkare. Ett konkret förslag som framförts är inrättandet av enregional byggnadshytta i Karmansbo. 1981/82:118 277 SÖanför att vidareutbildning av etablerade yrkesmän kan genomföras som inlernutbildningi företag som är verksamma inom ROT-sektorn. Den komvux kan bl. a. för denna grapperbjuda kompletterande kurser. Även AMU har kursprogram som kan anpassas till reparafionoch ombyggnad. i Västmanlandslän anför, i anslutning lill SIND:s uppfattning att satsningar måstegenomföras för all inom vidareutbildningen la fram kunniga bygghantverkare,all en byggnadshytla bör inrättas i strävandena att bygga upp en arbetarstamförtrogen med den äldre byggnadstekniken. SIND:s förslag allinrätta en byggnadshytta i Karmansbo förordas av KIF, , föreningen , ,, , , SHIO-Familjeföretagen, RAÅ/SHMM, ,och i . StiftelsenSkansen anser att utbildningen bör ske pä flera håll, inte bara i Karmansbo,och att man därvid kan använda friluftsmuseernas byggnadsbestånd och andra husav kulturhistoriskt intresse som åskådningsmaterial och övningsobjekl. Manmåste fånga in de kunniga specialister som finns för att låta dem förmedlasina kunskaper till elever. iVästmanlands län betonar all del är angelägel att del i begärdamedlen beviljas, dels för de förberedande arbetena som krävs och delsför all upprätta kursplaner och anställa lärare. Regeringen bör ge direktiv omhur utbildningen skall organiseras, vem som skall vara huvudman förutbildningen och vem som skall anordna utbildningen. anserdel önskvärt all planerna på en byggnadshylla i Karmansbo vidarearbetas mot ettsnart förverkligande. RAAISHMM poängterarnödvändigheten av snabba och kraftfulla resurser för att rädda de vikliga kunskapersom finns och för att rädda och förbättra äldre liders byggnadsbestånd. Därförbör Karmansbo utgöra en del i ett större ulbildningspakel. En mer detaljeradplan för dess uppbyggnad, inriktning och drift krävs dock för att dess rolloch uppgifter skaU kunna bedömas. Enligt RAÄ/SHMM:s mening bör därför eltfortsatt utredningsarbete kring Karmansbo skyndsamt genomföras. Vidmakthållandetav befintlig kunskap hos kunniga akfiva bygghantverkare kan endasi ske genomalt dessa ges tillfälle till kontinuerlig sysselsällning inom restaurering/ombyggnad.De större statliga och i viss mån de kommunala faslig-helsinnehaven borde kunnases som bas för en sådan verksamhet liksom de byggnader lill vilka statligabidrag ulgår för restaurering. Detta föratsätter någon form av regionalsamordning. RAÄ/SHMM ställer sig sålunda positiv till inrättandet av enregional byggnadshytla i Karmansbo men anser del otillräckUgt med en såbegränsad satsning på vidareutbildning som Karmansbo innebär. EnUglSHIO-Familjeföretagens uppfattning bör modellen med s.k. 1981/82:118 278 byggnadshyllorkunna prövas i olika delar av landet i syfte att få lill stånd en koncentrationav utbUdnings- och fortbildningsinsatser i prakfiska former. UHÄ tillstyrkerförslaget om inrättandet av s.k. byggnadshylla men är tveksam till om de irapporten föreslagna åtgärderna är tillräckliga för all hantverken skall kunnabibehållas. SÖtar inle ställning fill förslaget om byggnadshytla i Karmansbo. Statskontoretoch arkUekturmuseet anser all förslaget bör bli föremål för vidare utredning.Arkitekturmuseet efteriyser ell bredare grepp på byggnadsvårdensutbildningsbehov, där den hanlverkstekniska utbildningen slår i nära kontaktmed projekteringsulbUdning och utvecklings- och forskningsarbete, där ocksåmöjligheter lill materialprovning och leknikul-provning är för handen. Tveksammaeller negativa tUl förslaget alt byggnadshytta inrättas i Karmansbo är bl. a. länsskolnämndeni lån. , ,och . Länsskolnämndeni kan ej acceptera förslaget på grand av kostnaderna. Nämndenanser dessutom all del kan vara svårt all i en byggnadshytta tillgodose deskiftande behov som finns i rikets ohka delar. anser att förbättrad utbildning inom bygghanlverket, framför alllrörande vissa äldre tekniker, bör eftersträvas inom ramen för gymnasieskolansutbildning för byggbranschen och genom ökad användning av läriingsutbildning. LOhänvisar lill Svenska byggnadsarbetareförbundets yttrande vad gällerutredningens förslag lill åtgärder på utbildningsområdet.