prop · G503135 · 1981-12-31 00:00:00 — Jaghar på gmnd av del anförda kommit fill den slutsatsen att ett förvärvstillståndinte bör kunna förenas med föreskrifter. Jaghar tidigare utvecklat vilka intressen som enligl min mening bör skyddas genomkravet på förvärvstillstånd. Innebörden av den föreslagna prövningen är liksomf. n. atl tillstånd skall vägras om det skulle strida mot något väsentligtallmänt intresse. Även om ett tillstånd inte kan förenas med föreskrifter ärdet uppenbart alt utfästelser från de inblandade företagen kan få betydelsevid tillståndsprövningen. Frivilliga utfästelser av detta slag förekommeribland enligt nuvarande praxis. Sådana åtaganden kan undantagsvis möjliggörabifall till en ansökan som annars skulle avslås. I sådana fall är delnaturligt alt åtagandena tas upp i tillståndsbeslutel. Pågrund av det sagda förordar jag att det i den nya lagstiftningen förs in enregel om att tillståndsmyndigheten i beslut om förvärvstillstånd skall angesådana åtaganden som förvärvaren eller, vid aktie- eller andelsförvärv, detbolag som avses med förvärvet har gjort i förvärvsärendet och som har tillagtsbelydelse vid prövningen. 2.8Förvärv av fast egendom m. m. Vidtillkomsten av lag var det gmndläggande syftel med lagstiftningen attbevara naturtillgångar i inhemsk ägo (se prop. 1916; 137 s. 126). Enliglmin mening finns det fortfarande ell skyddsbehov när del gäller fast egendomoch gmvrättigheter. Utredningens förslag idenna del, som är enhälligt, innebär alt bestämmelserna om fast egendom m. m.i 1916 års lag förs över till en ny lag ulan några nämnvärda ändringar i sak.Förslaget har i huvudsak lämnats utan erinran av remissinstanserna och även jaganser att det bör ligga till gmnd för lagstiftning. Som grundläggande principbör alltså gälla att kontrollsubjekt inte utan fillstånd får förvärva fastegendom här i landet. Kretsen av 4 1981/82. Prop, 1981/82:135 50 kontrollsubjeklbör härvid vara densamma som enligt bestämmelserna om företagsförvärv (seavsnitt 2.3.3). Även förutsättningarna för tillstånd bör i slor utsträckningbygga på de principer som jag har förordat för förelagsförvärvens del, även omdet behövs en del speciella regler beträffande fastighetsförvärven. Jagåterkommer till dessa regler i specialmofiveringen. Vadsedan beträffar frågan om vilken myndighet som skall pröva ärenden omtillstånd till fastighetsförvärv gäller f.n. att det i princip är regeringensom är fillståndsmyndighet. Prövningen har emellertid i viss utsträckningdelegerats till länsstyrelserna. Delegationen har härvid utformats så atllänsstyrelserna under vissa bestämda förutsättningar kan bifalla en ansökan omförvärvstillslånd. Däremot får i princip inle avslå en ansökanulan ärendet skall i sådant fall överlämnas lill regeringen (se 1 6 i 1916 årslag). Ett undantag gäller när det är fråga om förvärv av fritidsfastigheter (seprop. 1975:65 och LU 1975:27). får i dessa fall även avslåansökningar om förvärvsfillstånd (se i fråga om lagstiftningens innebörd SvenskJuristlidning 1975 s. 660 samt 1976 s. 395). Gällandeordning avviker från vad som är normalt vid delegering. Den speciellaregleringen i fråga om fritidsfasligheler har också lett lill osäkerhet omlagstiftningens innebörd. Delanförda har lett mig lill den slutsatsen alt regeringen bör ges en generellrätl att delegera beslutanderätten. Det är naturligt alt regeringen förbehållersig prövningsrätten av sådana ärenden som är särskilt betydelsefulla ur allmänsynunkt. I den mån delegering sker fill länsstyrelserna bör dessa dock ha rättatt avgöra ärendena i både positiv och negativ riktning. En sådan ordning harockså den fördelen atl fömtsättningarna för fillstånd kan utformas pä eltenklare sätt och ges giltighet både för regeringen och länsstyrelserna. Jagförordar alltså en lagregel som innebär att frågor om förvärvstillslånd skallprövas av regeringen eller den myndighel som regeringen bestämmer. 2.9Ikraftträdande m. m. Dennya lagstiftningen bör träda i kraft möjligt. Jag förordar attikraftträdandet sker . Vissaövergångsbestämmelser bör tas upp i en särskild promulgationslag. Prop,1981/82:135 51 Ienlighet med det anförda har inom jusfiliedepartemenlet upprättats förslag till 1. lag om utländska förvärv avsvenska företag m. m., 2. lag om utländska förvärv avfast egendom m. m., 3. lag om införande av lagen omutländska förvärv av svenska företag m. m. och lagen om utländska förvärv avfast egendom m.m., 4. lag om ändring i lagen(1934:239) om bulvanförhållande i fråga om akfier i vissa bolag, 5. lag om ändring i lagen (1935;395) om kontroll över tillverkningen av krigsmateriel m. m., 6. lag om ändring ikredilupplysningslagen (1973; 1173), 7. lag om ändring iaktiefondslagen (1974; 931), 8. lag om ändring i lagen(1955:183) om bankrörelse, 9. lag om ändring i lagen(1949:658) om inlösen i vissa fall av rätt lill gruva m.m., 10. lag om ändring i förköpslagen(1967:868), 11. lag om ändring i gmvlagen(1974:342), 12. lag om ändring i lagen (1975;1132) om förvärv av hyresfastighet m.m., 13. lag om ändring i lagen (1976:240)om förvärv av eldislributionsanläggning m.m., 14. lag om ändring ijordförvärvslagen (1979:230). Detunder 5 angivna förslaget har upprättats i samråd med chefen förhandelsdepartementet, förslagen under 7 och 8 i samråd med chefen förekonomidepartementet, förslagen under 9, Il och 13 i samråd med chefen förindustridepartementet och förslagel under 14 i samråd med chefen förjordbmksdepartementet. Förslagenbör fogas lill protokollet i detta ärende som bilaga 4. ' 4.1Förslaget till lag om utländska förvärv av svenska företag m. m. Lageninnehåller i sakligt hänseende en del nyheter i förhållande till lag.Viktigast är den direkta förvärvsprövningen i fråga om aktier (se 78).Bestämmelserna lag har däremot förts över fill den nya lagen utannågon nämnvärd ändring i sak. 'Bilagan har uteslutits här. Förslagen är likalydande med dem som är fogade tillpropositionen utom såtillvida att en ny 8 § har tillkommit i förslaget till lagom införande av lagen (1982:000) om utländska förvärv av svenska företag m.m.och lagen (1982:000) om udändska förvärv av fast egendom m. m. Prop,1981/82:135 52 Lagenhar delats in i olika avsnitt som skiljs åt genom undermbriker. Under mbrikeninledande bestämmelser anges lagens allmänna innehåll (18) och vissa undantagfrån lagens tillämpningsområde (2 6). Följande avsnitt innehåller bestämmelserom kontrollsubjekt (3 8), udänningsförbehåll (4 och 5 66), ändring avullänningsförbehåll (66), förvärvsfillstånd (7-11 86),fillstånd alt sluta avtal om handelsbolag (12 8) och förvärv av aktier i stridmot utlänningsförbehåll (13 och 1466). I avsnittet om tillståndsprövning(15-18 86) behandlas bl. a. frågor om tillståndsmyndighel öch förutsättningarför tillstånd. Lagen avslutas med beslämmelser om ansvar m. m. (19 och 2066),överklagande (21 8) och tystnadsplikt (228). Bestämmelser om ikraftträdandem.m. finns i en särskild promulgationslag (se avsnitt 4.3). Utredningensbelänkande innehåller tre olika förslag till lag om kontroll av udändskföretagselablering här i riket, nämligen kontrollinjens (se belänkandet s. 69och 601), likabehandlingslinjens (se belänkandet s. 76 och 622) ochförhandhngslinjens (se betänkandet s. 80 och 626). I den mån jämförelser görsmed dessa lagförslag anges de endast med beteckningen för resp. linje. Påskäl som har anförts i den allmänna motiveringen (avsnitt 2.2) innehållerförevarande lag inle några beslämmelser om verksamhetskonlroll för ullandsägdaföretag och inte heller några beslämmelser om utländska nyetableringar här ilandet, bortsett från den i 12 8 angivna begränsningen i rätlen atl sluta avtalom svenskt handelsbolag. 1 §Denna lag innehåller beslämmelser om begränsningar i rätlen för utländska rättssubjekt och vissa svenska rättssubjekt att förvärva aktier i svenska aktiebolag, andelar i svenska handelsbolag eller rörelser som drivs här i landel. Genom lagen begränsas också rätten atl sluta avtal om handelsbolag. Iparagrafen anges ramen för den i lagen reglerade kontrollen av utländskaförelagsetableringar här i landet. Som framgår av lagtexten avser kontrolleninte bara utländska rättssubjekt ulan även vissa svenska rättssubjekt (se 36). 2 8Denna lag tillämpas inle på svenska bank- eller försäkringsaktiebolag eller pä aktierna i sådana bolag. (Jfr3 8 i kontrollinjens, likabehandlingslinjens och förhandlingslinjens förslag.) Paragrafen,som har behandlats i den allmänna motiveringen (avsnitt 2.3.1), knyter an lillvad som gäller enligt 18 8 andra stycket a lag. Svenska bank- ochförsäkringsaktiebolag las helt undan från lagens till-lämpningsområde.Undantaget innebär dels att dessa bolag aldrig är kontrollsubjekt, dels attakfierna i sådana bolag inte omfattas av reglerna om förvärvstillstånd. Prop,1981/82:135 53 Enligtlagen (1955:183) om bankrörelse får sådan rörelse drivas endast avbankakfiebolag som har fått fillstånd av regeringen fill delta (oktroj).Bankerna slår under fillsyn av bankinspektionen. Sfiftare, styrelseledamöter,firmalecknare och revisorer skall vara svenska medborgare och bosalla här ilandel. Aktierna i bankaktiebolag får förvärvas endast av svenska medborgareeller av svenska bolag och föreningar som inle är kontrollsubjekt enligt 1916års lag eller av andra svenska samfälligheter eller stiftelser. 1186 lagen om bankrörelse har gjorts en följdändring till förevarande lag i frågaom kontrollsubjekl (se avsnitt 4.8). Banklagstiftningen ses f. n. över avbanklagsutredningen (Fi 1976:04). Enligllagen (1948:433) om försäkringsrörelse får sådan rörelse drivas endasl avförsäkringsaktiebolag eller ömsesidigt försäkringsbolag som har fått tillståndav regeringen till detta (koncession). Bolagen står under tillsyn avförsäkringsinspektionen. Stiftare, styrelseledamöter, firmalecknare ochrevisorer i försäkringsaktiebolag skall vara svenska medborgare och bosatta iSverige. Däremot finns det inte något förbud för utländska rättssubjekt atlförvärva aktier i svenska försäkringsaktiebolag. Frågan om införande av ettsådant förbud övervägs emellerlid av försäkringsverksam-helskommittén (E1979:01; se kommiltéberällelse del II s. 189). I enden beslutad lagrådsremiss föreslås en ny lag omförsäkringsrörelse som skall ersätta den nu gällande lagen.Den nya lagen innebär inte några ändringar i de hänseenden som har berörts,annal än såfillvida att vissa dispensmöjligheter föreslås när del gäller kraveipå svenskt medborgarskap och bosättning i . 38 Kontrollsubjekt enligl denna lag är 1. utländska medborgare och andrautländska rättssubjekt, 2. svenska aktiebolag som inte harullänningsförbehåll i bolagsordningen, 3. svenska handelsbolag, om någonav bolagsmännen är kontrollsubjekl, 4. svenska stiftelser, 5. svenska ekonomiska föreningarvars verksamhet regleras av lagen (1951:308) om ekonomiska föreningar,bostadsrältslagen (1971; 479), lagen (1975; 417) om sambmksföreningar elleräldre lagstiftning, som molsvarar lagen om eKonomisKa föreningar ellerbostadsrältslagen. Förstastyckel 5 gäller inte a) föreningar- utom sambmksföreningar - som har lill huvudsakligt ändamål atl främja medlemmarnas ekonomiska inlressen genom atl anskaffalivsmedel eller andra förnödenheter åt medlemmarna, avsätta alster avmedlemmarnas verksamhel, avsätta IransportQänster som medlemmarna utför, beredaandra bosläder än fritidsbostäder åt medlemmarna eller anskaffa lån åtmedlemmarna, b) föreningarsom utgör en sammanslutning av föreningar som inte är kontrollsubjekt. Prop, 1981/82:135 54 Genomsärskilt tillstånd kan medges alt en svensK stiftelse eller en svensK ekonomiskförening inte skall vara kontrollsubjekl. Sådana tillstånd kan begränsas altgälla endasl för viss lid och kan återkallas om fömtsätlningar för tillståndinte längre föreligger. (Jfr1 6 i kontrollinjens, likabehandlingslinjens och förhandlingslinjens förslag.) Paragrafenhar behandlats i den allmänna motiveringen (avsnitt 2.3.3). Iförsta stycket anges i fem punkter vilka rättssubjekt som skall varakontrollsubjekl enligt den nya lagen. I förhållande lill lag (se 1,2och 18 88) utökas kretsen av KontrollsubjeKl med svenska stiftelser och svenskabostadsrättsföreningar som har lill huvudsakligt ändamål atl beredafritidsbosläder åt medlemmarna. Första punkten molsvarar 18 första och andra styckena lag. Med andra udändska rättssubjekt änutländska medborgare avses främst juridiska personer som är bildade enligllagen i en främmande stat men också främmande stater, myndigheter i sådanastater och internationella organisationer. Andrapunkten motsvarar 2 6 andra stycket lag. Undantag görs för desvenska akfiebolag som har ullänningsförbehåll. Med utlänningsförbehåll avsessådana förbehåll som uppfyller förutsättningarna i 4 8 första stycketförevarande lag eller som har likställts med ett sådant förbehåll vid särskildprövning enligt 4 6 andra stycket förevarande lag. Av 5 6 i promulgationslagen(se avsnitt 4.3) framgår emellertid att även vissa äldre förbehåll skallgodtas. Enligt3 kap. 4 8 aktiebolagslagen skall aktier ställas lill viss man. Som framgår av98 lagen (1975:1386) om införande av aktiebolagslagen kan det emellertidfortfarande finnas äldre aktiebolag med aktiebrev ställda fill innehavaren. Detär fråga om etl fåtal bolag som med stöd av äldre lagstiftning har fåtttillstånd att ge ul innehavaraktier. Enligt 2 6 första stycket lagär sådana akfiebolag alltid kontrollsubjekt. Denu åsyftade akfiebolagen bör vara kontrollsubjekt även enligt den nya lagen. Iulredningens belänkande föreslås en särskild övergångsbestämmelse härom (punkt4 i de olika linjernas förslag). Enligt min mening behövs det emellertid intenågon särskild bestämmelse för atl ifrågavarande aktiebolag skall blikontrollsubjekl. Eftersom de inle kan ta in etl utlänningsförbehåll ibolagsordningen följer det redan av huvudregeln i förevarande punkl att de ärkontrollsubjekt. Tredjepunkten molsvarar 26 första slycket lag i vad avser handelsbolag.Vad som avses med handelsbolag framgår av 1 kap. 1 och 288 lagen (1980:1102) omhandelsbolag och enkla bolag. Som handelsbolag räknas alltså ävenkommanditbolag. Detlorde i allmänhet inte vara förenat med några svårigheter att ta reda på omnågon av bolagsmännen är kontrollsubjekt. Om någon av bolagsmännen är ett handelsbolag,får undersökas om det handelsbolaget i sin tur har en bolagsman som ärkontrollsubjekl. Prop, 1981/82:135 55 Detbör observeras atl beslämmelserna lag om ullänningsförbehåll (2 8andra stycket) omfattar endasl svenska handelsbolag med en utländsk bolagsmanlill skillnad från beslämmelserna om tillslåndsphkt för förvärv av fast egendom(2 8 första slycket) som - liksom förevarande punkt omfattar svenskahandelsbolag vari kontrollsubjekl är bolagsman. Jag återkommer till denna skillnadvid 48 i förevarande lag. Fjärdepunkten saknar motsvarighet lag och i utredningens belänkande. Jaghänvisar till vad som anförts i den allmänna motiveringen (avsnill 2.3.3) omsvenska stiftelser som kontrollsubjekl. Vad som avses med stiftelse framgår av1 6 lagen (1929:116) om tillsyn över stiftelser. Femte punkten molsvarar 28första slycket lag i vad avser ekonomiska föreningar. Till begreppet ekonomiskförening i vidsträckt mening kan hänföras i huvudsak tre slag av föreningar.För del första avses härmed föreningar vars verksamhet regleras enbart av lagen(1951:308) om ekonomiska föreningar. För det andra avses sådana föreningar förvilka bestämmelserna föreningslag kompletteras avspeciallagstiftning, nämligen bostadsrättsföreningar enligt bostadsrältslagen(1971:479), jordbrukskassor, cenlralkassor för jordbmkskredil ochriksorganisafionen enligt lagen (1956: 216) om jordbmkskasserörelsen samtsambmksföreningar enligt lagen (1975; 417) om sambmksföreningar. Föt delIredje finns föreningar för vilka endast ell begränsat antal av bestämmelsernai föreningslag gäller. Så är fallet med understödsföreningar enligtlagen (1972:262) om understödsföreningar och erkända arbetslöshetskassor enligllagen (1973:370) om arbetslöshetsförsäkring. Avintresse i förevarande sammanhang är endast sådana svenska ekonomiskaföreningar som kan hänföras lill de två första kategorierna. Dettaöverensslämmer också i huvudsak med undantagen i 188 lag samt med deförslag som lagls fram i utredningens betänkande. Föreningar som regleras avlagen om jordbmkskasserörelsen är emellertid inle kontrollsubjekl enligt 1916års lag (se prop. 1956:122 s. 46 och 96) och bör inle heller vara det enligtförevarande lag. Iförevarande punkt görs en uppräkning av de lagar som avses. Uppräkningenomfattar även äldre lagstiftning som motsvarar föreningslag och 1971års bosladsrättslag. Genom lagtextens formulering utesluts sambmksföreningarenligt den upphävda lagen (1948:218) om sambruksföreningar. Dettaöverensslämmer med gällande rätt (se övergångsbestämmelserna lill SFS1975:418) och vad som föreslagits i ulredningens belänkande (seövergångsbestämmelserna i punkl 81 kontrollinjens förslag samt punkt 6 ilikabehandlingshnjens och förhandlingslinjens förslag). Sambruksföreningar enligl1975 års lag är däremot kontrollsubjekl och hksom enligl gällande rätt gällerinle några undantag för dessa föreningar (se 18 6 andra styckel bi lagsamt andra stycket a i förevarande paragraf). Prop, 1981/82:135 56 Undantageni andra stycket i förevarande paragraf molsvarar vad som gäller enligt 186andra stycket lag i fråga om ekonomiska föreningar med ell undantag. Enligt1916 års lag görs undanlag för föreningar som har till huvudsakligt ändamål altfrämja medlemmarnas inlressen genom alt bereda bosläder ål medlemmarna.Härigenom undantas alltså bostadsrättsföreningar. Utredningenhar emellertid föreslagit att detta undantag skall begränsas såvitt gällerfritidsbostäder. Syftel med den föreslagna begränsningen är alt hindra försökalt genom upplåtelse av bostadsrätt kringgå de restrikfiva regler om meddelandeav tillstånd för utländska medborgare att förvärva frifidsfastigheter i Sverigesom infördes (se följande avsnitt 4.2 vid 1 kap. 10 6 i förslaget lilllag om udändska förvärv av fast egendom m.m.). Utredningens förslag innebärsåledes atl bostadsrättsföreningar som har lill huvudsakligt syfte att beredafritidsbostäder åt medlemmarna skall bli kontrollsubjekl. Remissinstansernahar inle haft något atl erinra mot utredningens förslag på denna punkt. Ävenjag ansluter mig till förslaget. Det ifrågavarande undantaget från reglerna omkontrollsubjekt har alltså begränsats så atl det endast gäller föreningar somhar till huvudsakligt syfte att bereda andra bosläder än frifidsbostäder åtmedlemmarna, Jag återkommer till förevarande undantag vid behandlingen avförvärvskontrollen för fast egendom m. m. (se i avsnitt 4.2 vid 1 kap. 1 8). Tredjestycket, som saknar motsvarighet lag och i utredningens betänkande,har behandlats i den allmänna motiveringen (avsnitt 2.3.3). Förbifall till en ansökan enligl förevarande bestämmelse bör krävas att stiftelseneller föreningen genom innehållet i stadgarna eller på annal sätt kandokumentera att tillräckliga garantier finns för att något utländskt inflytandeinte kan uppkomma i stiftelsen eller föreningen. Om fömtsättningarna för etttillstånd senare ändras, exempelvis genom all stadgarna ändras, kan tillståndetåterkallas. 4 §Med utlänningsförbehåll avses i denna lag ett i bolagsordningen för etl svensktakfiebolag inlaget förbehåll enligt vilket kontrollsubjekl genom teckning elleröverlåtelse endast får förvärva en viss del av aktierna i bolaget, vid varjetidpunkt motsvarande av och mindreän Qugo procent av röstetalet för samtliga akfier i bolaget. Medutlänningsförbehåll avses också förbehåll enligt vilket strängare föreskrifteri dessa hänseenden gäller. Genomsärskilt fillstånd kan medges att även andra förbehåll än som anges i förstaslycket skall anses som utlänningsförbehåll enligt denna lag. (Jfr1 8 i kontrollinjens, likabehandlingslinjens och förhandlingslinjens förslag.) Paragrafenhar behandlats i den allmänna mofiveringen (avsnitt 2.3.2). Förstastycket, som innehåller en definition av begreppet utlänningsförbehåll,motsvarar 2 8 andra stycket lag. Prop, 1981/82:135 57 motbakgrund av bestämmelserna i 3 kap. 2 6 och 17 kap. 1 8 aktiebolagslagen omtillåtna inskränkningar i aktiers fria överlåtbarhet. Förevarandebestämmelse innebär ingen ändring av nuvarande gränsvärden för de friaaktiernas andelar av röstetal och aktiekapital. Liksom f. n. begränsas endastförvärv genom teckning eller överlåtelse. Förvärv genom bodelning, arv ellertestamente står därför inte i strid med ett utlänningsförbehåll. Utformningenav ullänningsförbehåll påverkas givetvis av att svenska stiftelser ärkontrollsubjekl enligl den nya lagen. Elt udänningsförbehåll som införs efterden nya lagens ikraftträdande måste därför även avse svenska stiftelser. Somjag har anfört i den allmänna motiveringen (avsnitt 2.3.3) bör däremot äldreförbehåll kunna godtas även om förbehållet inte omfattar svenska stiftelser. I5 8 i promulgationslagen (se avsnitt 4.3) finns en beslämmelse av dennainnebörd. Somjag har berört vid 3 6 första styckel 3 förevarande lag föreligger en vissskillnad även i fråga om handelsbolag. Enligt 2 8 andra styckel lagär etl svenskt handelsbolag kontrollsubjekl om det finns en utländsk bolagsmani bolaget. I förevarande paragraf knyts an till definitionen av kontrollsubjekti 3 8 första stycket. Detta innebär för handelsbolagens del atl etl sådanlbolag är kontrollsubjekt om någon av bolagsmännen är kontrollsubjekl, alltsåexempelvis ett svensKl aktiebolag utan udänningsförbehåll (se härom prop.1973; 72 s. 11). Andrastycket saknar motsvarighet lag. Jag hänvisar till vad som har anförtsom s. K. liKställda förbehåll i den allmänna motiveringen (avsnitt 2.3.2). Somen allmän fömtsättning för tillstånd enligt andra stycket bör gälla altförbehållet har tagits in i bolagsordningen och all syftet med förbehållet äratl hindra att bolaget domineras av utländska inlressen. En vikfigförutsättning för tillstånd är alltså att förbehållet anger inskränkningar imöjligheterna för kontrollsubjekl alt genom teckning eller överlåtelse förvärvaaktier i bolaget. Vilka gränser för de fria aktiernas andel av röstetal ochaktiekapital som därvid kan godtas får avgöras från fall till fall. Vidprövningen får en samlad bedömning göras av om förbehållet kan anses säkra attutländska intressen inle kan skaffa sig en dominerande ställning i bolaget. Förtillstånd lorde i allmänhet få krävas atl röstetalet för de fria aktierna ärmindre . Qugo procent av röstetalet för samtliga aktier i bolaget. Etttillstånd enligt förevarande bestämmelse innebär på samma sätt som ellullänningsförbehåll enligl första slycket alt aktiebolaget ärkontrollsubjekl. Äveni fråga om elt likställt förbehåll gäller alt det inle får ändras utantillstånd (se vid 66). 56 Utlänningsförbehåll utgör inte hinder för förvärv av aktier till en aktiefondenligt aktiefondslagen (1974:931) eller av andelar i en sådan fond. Prop,1981/82:135 58 (JfrI 8 sista stycket i kontrollinjens, likabehandlingslinjens och förhandlingslinjensförslag.) Paragrafenhar motsvarigheter i 2 8 andra stycket och 18 6 första styckel lag(se härom prop. 1974; 128, NU 57, rskr 388, SFS 1974:932). Enföljdändring lill förevarande lag görs i 4 6 aktiefondslagen (se avsnitt 4.7). 6 § Udänningsförbehåll får inle ändras utan tillstånd. (Jfr48 i kontrollinjens, likabehandlingslinjens och förhandlingslinjens förslag.) Paragrafenmotsvarar 2 6 Iredje slycket första meningen lag. Avdefinitionen av utlänningsförbehåll i 46 första stycket följer bl. a. attändringsförbudet i förevarande paragraf gäller också i fråga om förbehåll sominnehåller strängare föreskrifter än de gränser som anges för de fria aktiernasandel av röstetal och aktiekapital Qfr om tidigare praxis i detta avseendeprop. 1967; 121 s. 20). Ändringsförbudet gäller också likställda förbehållenligl 4 8 andra stycket saml sådana äldre förbehåll som fortfarande godtas(se 58 i promulgationslagen). Förbehåll som har avfattats i överensstämmelsemed 28 andra stycket lag i lydelse före (s. k.ofullständiga förbehåll) är däremot inte förbehåll i den nya lagens mening ochomfattas därför inle heller av ifrågavarande ändringsförbud.