prop · G50364 · 1981-12-31 00:00:00 — Regelsystemet i lagen(1976:838) om allmänna Qärrvärmeanläggningar (den s. k. Qärrvärmelagen)utvidgas till att avse även naturgasnät. Av lagtekniska skäl ersätts den nämndalagen med en ny lag om allmänna Qärrvärmesystem. I lagen (1970:71 s. 1),innefattande vissa bestämmelser om elektriska anläggningar, (den s. k. ellagen)ändras 2 § 4 mom. första stycket på så sätt att det undantag från skyldighetenatt leverera el för uppvärmning som gäller i Qärrvärmeområden utvidgas till attavse också naturgasområden. Statligt stöd som kan utgå vidanslutning till Qärrvärme utvidgas till att avse också anslutning tillnaturgasnät. Som villkor för bostadslån föreslås gälla, på motsvarande sätt somgäller för Qärrvärme, att en för ändamålet lämpad fastighet skall anslutas tillett befintligt naturgasnät. Förslagenföreslås träda i kraft . 1981/82:64 75 Huvudpartenav remissinstanserna anser alt styrmedel behövs och tillstyrker förslageteller lämnar förslaget utan erinran. Några remissinstanser är dock kritiska,däribland SIND, . och i tillstyrker förslagen men anser att ytterligarestyrmedel behövs. SINDär tveksamt till behovet av styrmedel i vart fall och anför: Destyrmedel som föreslås i promemorian innebär ett ingrepp i konsumenternas friaval av uppvärmningssätt och bränsle och skulle utgöra ett starkt stöd vid introduktionav naturgas. Sedan utredningen gjordes har skatten på olja höjts, vilket ökatnaturgasens konkurrenskraft gentemot olja. SIND ifrågasätter därför om inte deföreslagna styrmedlen är mer långtgående än vad som skulle behövas för ättmöjliggöra en naturgasintroduktion, åtminstone så länge naturgasen är befriadfrån energiskatt. Mot den bakgrunden och med hänsyn till konsumentintressenaanser SIND att de föreslagna åtgärderna åtminstone tills vidare inte börgenomföras. Treav de i handläggningen vid SIND deltagande Qänstemännen har anmält avvikandemening av innebörd att de inte har något att erinra mot att bestämmelsernainförs i huvudsak som de förelagts, förutsatt att tillämpningen omgärdas medstarka restriktioner. lämnar förslagetom ändrade regler för statligt stöd utan erinran och finner att en ändring i ellagenförutsätter att Qärtvärmela-gen ändras och tillämpas. I övrigt anserbyggnadsstyrelsen att förslaget varken är lämpligt eller nödvändigt och anför: Eftersomintroduktion av naturgas i hög grad kommer att beröra uppvärmning avbefintliga byggnader är det rimligt att någon form av styrmedel introducerasför att uppnå "beläggning" pä näten. En mycket naturlig utveckling ärdärvid att som föreslås i utredningen anknyta till lag om allmänna Qärrvärmesystem.KBS vill dock påpeka att Qärrvärmelagen i princip är helt oprövad. mening är det högst anmärkningsvärt att en lagstiftning som varit ikraft hitintills såvitt bekant inte tillämpats eller prövats i ettenda fall. Detta förhållande borde närmare ha analyserats i utredningen. Detenda som anförs i utredningen är att lagsfiftningen indirekt haft betydelse somen sistahandsåtgärd för att framtvinga Qärrvärmeanslutning. För denna sistaslutsats finns - såvitt KBS förstår - inget stöd. Enligt verkets mening är"konsumentskyddet" svagt i lagstiftningen för Qärrvärme och därmedockså enligt förslaget för naturgas. KBS kan således inte finnaatt utredningens förslag om lagstiftning är vare sig lämplig eller nödvändigsom styrmedel för introduktion av naturgas. Enligt KBS mening bör i förstahand priser och skatter i kombination Prop.1981/82:64 76 medgynnsamma anslutningslån prövas som styrmedel innan en gällande men inte prövadlagstiftning överförs även till det oprövade naturgasområdet. motsätter sig att statliga regler tillskapas som leder till attbostadskollektivet får subvenfionera industrin eller verksamhet m. m.och anför: Industridepartementetanser i sin promemoria det onödigt med särskilda styrmedel förindustrianslutning till naturgassystem. Departementet hävdar att "nturgasenhar så stora fördelar att valet av energiform ställer sig naturligt".Vilka fördelarna är preciseras inte men tolkardepartementets bedöming som ekonomiskt gynnsam för industrin. Denandra målgmppen, bostadskonsumenterna, som beräknas svara för avgasuttaget skall däremot genom styrmedel kunna tvångsanslutas, så att"ett tillräckligt underlag" för gasleveranser åstadkoms. Kostnadernaför gasnätet, anslutningsavgiften, kommer således i första hand att belastabostadskonsumenterna. anser att energikostnaderna för uppvärmning ochvarmvattenberedning baserad på naturgas, skall understiga kostnaderna förmotsvarande nytfigheter baserade på fömt använd konventionell energikälla. Ettnaturgasbaserat uppvärmningssystem för flerbostadshus får inte ställa sigdyrare än det uppvärmningssätt det ersätter. anserdet viktigt, att samhällsägda energisystem bör projekteras och utnytQas på såsätt, att energikostnaderna för bostadskonsumenterna minimeras. Under ingaomständigheter får staUiga regler som rör energisystem skapas så attbostadskollektivet genom energitaxor och avgifter indirekt får subventioneraindustrin, verksamhet m. m. SABOanser att de ekonomiska konsekvenserna för konsumenterna inte utretts nöjaktigtoch anför: SABOdelar utredningens uppfattning att det är angeläget att finna alternativ tilloljan för att på så sätt förbättra landets försörjningstrygghet. Naturgasen bördärvid vara ett alternativ. Vianser oss emellertid inte kunna tillstyrka utredningsförslaget i dess nuvarandeutformning, då de ekonomiska konsekvenserna för konsumenter/fastighetsägareenligt vår mening inte klarlagts i nöjaktig omfattning. Länsstyrelseni fillstyrker förslagen men anser att dessa borde omfattat ävenstyrmedel för industrin och trädgårdsnäringen och anför om detta: Naturgasär ett extremt rent bränsle och bör därför enligt mening inteenbart användas som substitut för olja vid uppvärmning. Gasen bör i första handanvändas i processer där renhet har betydelse, exempelvis för metallurgiskindustri, glasindustri och livsmedelsindustri. Inom dessa industrier kananvändning av naturgas väsentligt höja kvalité- 1981/82:64 77 ten på produkterna. Detta förhållande kan ge upphov delstill nya processindustrier dels till företag som tillverkar komponenter ochutrustning för processindustrier i och utomlands. Starkasamhällsekonomiska skäl talar således för att det borde finnas möjligheter attstimulera naturgasintrodukfion i vissa industrier genom exempelvis någon formav statligt bidrag. Det är även väsentligt att man får en fillräckligt snabboch omfattande naturgasanslutning till övrig industri och till växthusnäringen.Det är därför angeläget att dessa förbmkare erbjuds attrakfiva villkor ochtillräckligt bra leveranssäkerhet och service i övrigt så att de frivilligtansluter sig fill naturgasnätet. Under ett introduktionsskede kan detemellertid vara behövligt med någon form av statligt bidrag för att göraanslutningen till naturgasnätet tillräckligt förmånligt för industrin ochväxthusnäringen och därmed snabbt nå upp till planerad total gaskonsumtion. Institutets principiella inställnig är attsamhällsekonomin Qänar på en konkurtens på lika villkor mellan olikaenergiformer och motsätter sig mot bakgrunden härav i princip i promemorianföreslagna styrmedel för att befrämja en naturgasintroduktion. Sedanriksdagen beslutat om införande av naturgas enligt Sydgasprojektetoch godkänt ett mellan och regeringar träffat avtal omnaturgassamarbete, synes ändå att förutsättningar måste skapas för erforderiiganslutning naturgasnätet. Institutet delar uppfattningen att erforderliganslutning icke uppnås utan hjälp av styrmedel, men är angeläget framhålla, attstyrmedlen bör användas med urskillning. Anslutning till naturgasnätet bör iförsta hand ske på frivillighetens väg och inriktas dels på nybyggnationen,dels på villor och fastigheter med gamla och omoderna eldningsanläggningar, somändå skulle behöva ersättas . Om anslutningen av villor och fastigheter sker på sätt somovan angivits, kan Institutet, trots principiella betänkligheter, inte motsättasig att i promemorian föreslagna styrmedel införes. Även motsätter sig principielltde föreslagna styrmedlen. Promemorian ger en god sammanställning av gällandelagstiftning på området. Rent allmänt vill Förbundet dock framföra sinprincipiella inställning att samhällsekonomin tjänar på en konkurrens på likavillkor mellan olika energiformer. Det innebär att Förbundet i princip motsättersig de föreslagna styrmedlen i promemorian. Näringslivets Byggnadsdelegation har instämt iIndustriförbundets yttrande. Skatter och avgifter på naturgas Ett stort antal remissinstanser har betonat att det ärviktigt att frågan om skatter och avgifter på naturgas klarläggs. 1981/82:64 78 De föreslagna styrmedlen är i allt väsentligt analoga medde som gäller för Qärrvärme. Det avgörande vid uppbyggnaden av nuvarande Qärrvärmenäthar "säkerligen varit de ekonomiska fördelar som Qärrvärmen har itätbebyggda områden" (Utredningen sid. 54). Erfarenheterna från de kontaktermed potentiella naturgasanvändare som förekommit har gett vid handen attekonomin säkerligen har en avgörande betydelse också vid uppbyggnaden av ennaturgasmarknad. Väsentlig i detta sammanhang är frågan om skatt eller andraoffentliga pålagor på naturgasen. Nuvarande oklarheter på denna punkt utgör ettbetydande hinder i marknadsföringen av naturgas. vill därför framhållavikten av att frågan om skatt på naturgas vilken inte behandlas i utredningen klarläggesså snart som möjligt och att därvid beaktas de styreffekter pånaturgasintroduktionen som kan nås genom skatten. Speciellt viktiga är givetvissådana styreffekter under introduktionsskedet. utgår från att skatteroch andra offentliga avgifter som läggs på olja med motivering att främjaövergången från olja till andra energibärare inte skall resultera i enmotsvarande belastning av naturgasen. Det må noteras att gasol övergångsvis kankomma att lokalt distribueras i blivande naturgasnät och att skatten på gasoldärför också påverkar naturgasintroduktionen. Liknande synpunkter framförs av , Lunds ochHelsingborgs kommuner, Swedegas. , , Näringslivets byggnadsdelegation. Centrala driftledningen och . behandlar framtida skatter inomenergiområdet. överväger att hos föreslåatt naturgas förses med lägre skatt än eldningsolja, kol, skiffer, torv ochved. 3.3 Förslaget till lag om allmänna värmesystem Vattenöverdomstolen och va-nämnden ifrågasätter förslagetatt undanta industrin och trädgårdsnäringen fårn lagens tillämpning. Vidareanser de att lagen i konsumenternas intresse bör göras direkt tillämplig utanallmänförklaring. Enligt promemorian avses av den importeradenaturgasen inom Sydgasområdet användas för uppvärmningsändamål i hushåll ochresten inom industrin. För sin ekonomi kräver naturgasen största möjliga UtnytQandevilket föranleder tvångsanslutning av bostadsfastigheter om värmesystemet allmänförklaras.Med hänsyn till bl.a. osäkerheten i promemorians bedöming av naturgasens ekonomsikafördelar för industrikunderna ifrågasätter hovrätten emellertid lämplighetenav att från lagens tillämpningsområde undanta de i 3 § lagförslaget omnämnda förbmkarna. Resonemanget om naturgasnätets gränser på sid. 57 ipromemorian är svårförståeligt. Det är oklart vilken betydelse en teoretisk avgränsningav ett naturgasnät har i förhållande till det verksamhetsområde som det ipraktiken ankommer på huvudmannen att besluta om. Den föreslagna lagen avsesemellertid gälla enbart inom det sistnämnda området. Prop.1981/82:64 79 tenvill i detta sammanhang föreslå att, i de fall då en kommun eller ett av kommunenägt bolag driver ett värmesystem, den föreslagna lagen - av rättssäkerhetsskälfrämst för konsumenterna blir tillämplig utan särskild allmänförklaring. Lämplighetenav att, på sätt som här sker, undanta industrifastigheter och "trädgårdsnäringensbyggnader" (fastigheter?) från naturgasreglernas tilllämpningsområdeifrågasattes. Bestämmelsen kan föranleda avsevärda Ulllämpningssvårigheter,exempelvis i det fall att fastighet utnytQas för blandade ändamål. Någonmotsvarande bestämmelse förekommer inte heller i va- och Qärrvärmelagarna,trots att förhållandena kan vara fullt jämförbara i de fall som regleras avdessa lagar. Syftet med bestämmelsen synes kunna vinnas på ett enklare och frånnu förevarande synpunkt invändningsfritt sätt, om bestämmelsen får utgå. Denföreslagna lagen torde nämligen ej hindra att på motsvarande sätt som redannu kan ske enligt Qärrvärmelagen storförbrukares fastigheter undantas frånanläggningens verksamhetsområde (jfr prop. 1975/76:149 s. 49). Sådant undantagandefår automatiskt till följd att lagen inte blir tillämplig. Den nu förordadelösningen är uppenbarligen ägnad att förebygga tvister, som grundas på förmentorättvis behandling av skilda bmkarkategorier. Detföreslagna undantaget beträffande förbmkning för annat ändamål än uppvärmning avstyrkeslikaså. Det inses lätt att egendomliga problem måste uppstå irättstillämpningen, om svaret på frågan huru gasen använts skall vara avgörandevid valet av tillämpliga materiella och processuella rättsregler. Denföreslagna lagen blir - efter mönster av Qärrvärmelagen men i motsats till detsystem som gäller enligt lagen (1970:244) om allmänna vatten- ochavloppsanläggningar - Ullämplig bara i det fall att distributören begärallmänförklaring av sin anläggning. Fjärrvärmelagen, som trädde i kraft den 1januari 1977, har inte blivit tillämplig eftersom inte någon Qärrvärmeanläggningbegärts allmänförklarad. Detta innebär bl.a. att de garanti- och rättsskyddsreglersom lagen -jämsides med sina tvångsregler - innehållet inte står tillförfogande för parterna i rättsförhållandet. Så länge allmänförklaring ejskett har de inte heller möjlighet att få sina mellanhavanden prövade i denfrån partssynpunkt enkla och smidiga ordning som lagen anvisar. harfått åtskilliga förfrågningar med begäran om prövning av Qärrvärmefrågor mednödgats avvisa dem med beskedet att lagsUftningen ännu ej gjorts tillämplig.Mot den nu angivna bakgrunden förtjänar ytterligare övervägas om intelagstiftningen på området - vare sig den får sitt i promemorian föreslagnautvidgade innehåll eller bibehålles i sin nuvarande omfattning - bör utformasså att den också blir reellt Ullämplig. avstyrker att undantag görs för industrifastigheteroch trädgårdsnäringens byggnader. I övrigt understryker förbundet attallmänförklaring bör vara frivillig. Allmänförklaringav en Qärtvärmeanläggning är frivillig. Samma frivillighet föreslås gällaifråga om naturgasnät. Från Statens industriverks sida har frågan aktualiseratsom obligatorisk allmänförklaring av Qärrvärmean- Prop.1981/82:64 80 läggning.Förbundsstyrelsen vill för sin del bestämt förorda, att den fri villighet att allmänförklarasom gällt för Qärrvärmeanläggningar, också införs i den nu föreslagna lagen omallmänna värmesystem. Enligt styrelsens uppfattning bör möjligheterna attavtalsvägen bygga upp ett värmesystem prövas i första hand. Detta gäller såväl Qärtvärmeanläggningarsom naturgasnät. Kommunförbundethar vidare synpunkter på tidpunkten för ikraftträdandet av lagreglerna. Det är därför väsentligt att en rationelluppbyggnad av marknaden för naturgas påbörjas . För att berördaeldistributörer skall få möjlighet att avvisa krav på eluppvärmning avbyggnader i områden, som planeras bh uppvärmda med naturgas, bör ändringen av ellagenträda i kraft . Den nya lagen om allmännavärmesystem föreslås träda i kraft . Import av naturgas till ettsvenskt rörsystem väntas inte påbörjas förtån . Den nu gällandelagen om allmänna Qärrvärmeanläggningar avses också gälla fram till den nyalagens ikraftträdande, varför något behov av ny lagstiftning för Qärrvärmensdel inte erfordras . Styrelsen finner mot denna bakgmnd atten lämplig tidpunkt för ikraftträdandet av den föreslagna lagen om allmännavärmesystem är . Byggnadsstyrelsenanser att konsumenternas intressen är dåligt fillgodosedda och anför en radexempel, bl. Ändringarav taxor och avgifter efter tecknad anslutning görs av huvudmannen och kravetär enbart att dessa ändringar i skälig tid skall meddelas abonnenten.Väsentliga prisändringar kan således drabba abonnenten utan att denne har någotinflytande på ändringen. Tvister om taxor och avgifter prövas av ingen allmänförklaring skett av Qärrvärmesystem saknaserfarenheter av en sådan prövning. Paralleller kan endast dras med V A-taxor.Också här kan "konsumentskyddet" sägas vara svagt. Studeras de falldär V A-taxor behandlats av förefaller det som om att i inget fallhar en konsument kunnat påverka den genomsnittliga prisnivån för VA ikommunerna. Konsumenten synes i stort endast fått rätt i de fall orimligakonsekvenser av en tillämpning av en standardtaxa inträft"at. Bevisbördanför konsumenten torde inte bli mindre av att energiförsörjning i många kommunerdrivs i bolagsform fill skillnad från VA-försötjning. SINDanser inte att lagen behöver tillämpas om förutsättningarna för att fillämpaden är uppfyllda: Omdet emellertid skulle befinnas nödvändigt att redan nu eller senare stödjanaturgasen med sådana ingrepp i marknaden som föreslås i promemorian, är detenligt industriverkets mening viktigt att tillämpningen av bestämmelsernaomgärdas med starka restriktioner. Härigenom kan man utgå ifrån att detvångsmedel som ingår i förslaget inte kommer att utnyttjas så att de medförnågra störte nackdelar för konsumenterna. Prop.1981/82:64 81 förklaringav ett naturgassystem bör t. ex. inte komma ifråga, om det skulle innebära enväsentlig ökning av uppvärmningskostnaden för konsumenterna jämfört medalternativa energislag. Detta innebär också att i de fall en allmänförklaringkan bli aktuell, är också energidistributörens möjligheter att nå frivilligaöverenskommelser med konsumenterna goda. Allmänförklaring torde därför i regelinte erfordras. Det kan som jämförelse nämnas att möjligheten fillallmänförklaring av Qärtvärmenät ännu aldrig utnytQats. Malmökommun anser att lagen påverkar partsförhållandena även om den inte blirtillämplig. Påsidan 53 i promemorian allmänna Qärrvärmeanläggningar sägs att det konsumentskyddsom lagen innehåller inte blir tillämpligt om lagen ej UtnytQas. Även om lageninte blir tillämplig på andra än de allmänförklarade blir följden avkonsumentskyddsprincipen att den får s. k. reflexverkningar utanför sittegentliga tillämpningsområde. De regler som lagen innehåller kan sannoliktpåverka bedömningen av t. ex. giltigheten i allmänna bestämmelser frånleverantör som inte omfattas av lagen. Lagenom allmänna värmesystem är alltså viktig då den kan få betydelse utanför sittegentliga tillämpningsområde, nämligen de allmänförklarade, vilket bordeframhållits i promemorian. Förslagets18 § har tagits upp av några remissinstanser. I18 § definieras Qärrvärmeinstallation och naturgasinstallation. Motsvarandedefinition för va-anläggningar finns i 17 § . Med va-installation avsesledning som för fastighet dragits från förbindelsepunkt samt anordning somförbundits med sådan ledning. Både när det gäller va-installafion och Qärrvärmeinstallationutgör förbindelsepunkten således gräns mellan den allmänna anläggningen ochfastighetens installation. Enligt 18 § andra stycket i lagförslaget utgöremellertid förbindelsepunkten inte gräns mellan det allmänna värmesystemet ochfastighetens egna anläggningar. Med denna utformning kommer förbindelsepunkteninte att få den funktion som den har i va-lagen och när det gäller Qärtvärmesystem.Det förefaller oegentligt att knyta avgiftsskyldighetens inträde Ullupprättandet av en förbindelsepunkt då detta inte möjliggör inkoppling av fasfighetensledningar till värmesystemet. I vart fall bör införas en skyldighet för huvudmannenatt på anmodan av fastighetsägaren utföra de installationer somerfordras för att nytQa värmesystemet. Promemorianger ej fillräckligt underlag för att bedöma om det av tekniska skäl finnsanledning att inskränka begreppet naturgasinstallation på sätt som förslagetanger. Inu gällande lagstiftning om allmänna va- och Qärrvärmeanläggningar reglerasinte frågan om äganderätten till de skilda anordningar som ingår omäganderätten till de skilda anordningar som ingår i den allmänna anläggningenoch installationerna. Denna princip synes böra upprätthållas. Bestämmelsen istyckets sista mening bör alltså utgå, något som inte Prop.1981/82:64 82 hindrarhuvudmannen från att i de allmänna bestämmelser som avses i 23 § inta debestämmelser i förevarande hänseende, som påkallas av säkerhetsskäl ellerliknande skäl. kommun anför angåendeleveranspunkten: Underavsnitt 6.3 sid. 59 står att naturgasinstallationen omfattar inkommandeledning med avstängningsventiler, säkerhets-, regler- och mätutmstning.Installationen ägs av gasdistributören. I energiverks bestämmelserrörande stadsgasleverans har leveransgränsen mellan gasverk ochabonnent varit i fastighetens tomtgräns. En ändring av dessa bestämmelser synesej vara nödvändig i samband med introduktion av naturgas. SINDanser att motiven till förslaget är oklara och att ett förtydligande bör ske. Enligtden föreslagna lydelsen av 2 § 4 mom. ellagen befrias eldistributör frånskyldigheten att leverera el för uppvärmningsändamål i ett område där Qärrvärmeeller naturgas avses bli distribuerad, om "värmeförsörjningen inte medstörre fördel kan tillgodoses med elenergi än med det för området gemensammasystemet." De omständigheter som avses med den citerade satsenexemplifieras i kommentarerna till förslaget (sid. 64) endast med kulturbyggnaderdär det är olämpligt att dra in rörsystem. Enligt SIND:s uppfattning bör detframgå av lagen eller kommentarerna till den att detsamma gäller i fall där enfastighet inrättats för uppvärmning med direktverkande el i ett område somsedermera planeras för naturgas- eller Qärrvärme. Utredningenkonstaterar på sid. 44 att det är "olämpligt att framtvinga byte avvärmesystem om rörinstallationer saknas". Under rubriken styrmedlensnärmare utformning sägs också som konsekvens härav (sid. 58) att övergång tillnaturgas i sådana fall "i allmänhet... inte ter sig rimlig". Någonmotsvarande slutsats dras inte vad gäller ändringen i ellagen (bortsett frånatt ändringen enligt övergångsbestämmelserna inte skall gälla om skyldighetenatt tillhandahålla ström för uppvärmning har uppkommit före ikraftträdandet).Ett klargörande på denna punkt erfordras sålunda. Malmökommun anser att möjlighet bör finnas att byta uppvärmnings-system även isådana fall där elvärme en gång funnits. Påsidan 61 i promemorian sägs att befrielse från skyldighet att tillhandahållael för uppvärmningsändamål givetvis inte gäller där elvärme börjat levererasföre lagens ikraftträdande. Formuleringen förefaller vara alltför absoluteftersom det kan tänkas fall då ledningsnätet måste byggas om totalt, t. ex.vid storsanering av ett störte område, men där abonnenten står kvar. Med stödav uttalandet på sid. 61 kan en sådan abonnent kräva 1981/82:64 83 attbli kvar även om uppvärmningsenergi med fördel kan tillgodoses på annat sätt.En så stark låsning till ett system som uttalandet antyder bör inte införasutan möjlighet bör finnas att byta uppvärmningssystem även om elvärme en gångfunnits. anser att gasuppvärmning med fördel bör kunna ske även i varmluftsystem.Föreningen anför: Föreningenvill vidare särskilt biträda vad utredningen anfört (på sid. 44) beträffandekonvertering till gas, nämligen "från teknisk och ekonomisk synpunkt ärdet därför olämpligt att framtvinga byte av värmesystem om rörinstallationersaknas", dvs. för konsumenter med direktverkande elvärme. Å andra sidanser vi inget sakligt skäl att begränsa gasuppvärmningen till vattenburnasystem eftersom gas bör kunna användas även i varmluftsystem. 3.5Ändrade riktlinjer för energisparstöd Flertaletremissinstanser är positivt inställda fill förslagen om ändrade regler för energisparstödetoch om möjligheten att ställa villkor om anslutning till naturgasnät vidbeslut om statliga bostadslån. Lundskommun anser dock att förslaget inte är tillräckligt långtgående och anför: Ipromemorian föreslås att stöd för gasuppvärmningsanläggning bör utgå fram till1985 endast om anläggningen ändå måste bytas.