prop · G503156 · 1981-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1981/82:156 Regeringen föreslår att anta det förslag som hartagits upp i bifogade utdrag av regeringsprotokoll ovannämnda dag. I propositionen läggs fram förslag till en ny namnlag, somersätter lag i samma ämne. En utgångspunkt för den nya lagen är att den enskilde i såstor utsträckning som möjUgt skall få bestämma vilket namn han eller hon skallha. Lagen har därför utformats så att den ger utrymme både för traditionellauppfattningar och, i rimlig grad, för sådana som avviker därifrån. En strävanhar vidare varit att ge uttryck för principen om jämställdhet mellan kvinnoroch män, liksom principen att alla barn skall behandlas lika i namnrättsligthänseende oavsett om föräldrarna är gifta med varandra eller ej. Vill makar ha samma efternamn, kan de genom anmälan tillpastorsämbetet ta antingen mannens eller kvinnans namn som gemensamt namn.Görs inte en sådan anmälan, behåller vardera maken sitt efternamn. Ett barn förvärvar vid födelsen föräldrarnas efternamn, omdessa har samma namn. Har föräldrarna olika efternamn kan de välja vilket avderas namn barnet skall ha. Om föräldrarna inte från födelsenanmäler fill pastorsämbetet vilket namn barnet skall ha, får barnet modernsefternamn. Den som vill byta efternamn skall kunna göra det i störreutsträckning än f. n. I de flesta fall kan bytet ske genom en anmälan tillpastorsämbetet. Vid byte av efternamn för barn som bär en föräldersnamn utan att denna förälder är vårdnadshavare krävs dock, Uksom f. n., attföräldern har samtyckt fill namnbytet eller att domstol har funnit attnamnbytet är förenligt med barnets bästa. Byte till ett nybildat efternamn genom en ansökan hospatent- och registreringsverket skall kunna ske även om den som vill byta redanbär ett 1 1981/82. 1981/82:156 2 ovanligteller annars lämpligt efternamn. Dennya lagen överensstämmer i allt väsenfiigt med de nya namnregler som tidigarehar antagits i och liksom med ett förslag till namnregler somnyligen har lagts fram i . Dennya lagen föreslås träda i kraft . Prop.1981/82:156 3 Härigenom föreskrivs följande. Förvärv av efternamn vid födelsen 1 § Barn till föräldrar med gemensamt efternamn förvärvarvid födelsen det namnet. Har föräldrarna olika efternamn när barnet föds, förvärvarbarnet det av föräldrarnas efternamn som anmäls till pastorsämbetet inom sexmånader efter födelsen. Görs inte en sådan anmälan, anses barnet vid födelsenha förvärvat moderns efternamn. Detsamma gäller om faderskapet inte ärfastställt efter födelsen. Anmälan som avses i andra stycket kan i stället för ettnamn som någon av föräldrarna bär avse ett namn som någon av dem senast harburit som ogift. Förvärv av efternamn vid adoption 2 § Den som adopteras av makar med gemensamt efternamnförvärvar genom adopfionen det namnet. Har adoptivföräldrarna olika efternamn, förvärvar barnet genom adoptionen det av adoptivföräldrarnas efternamn som dessa anmäler i adopfionsärendet eller, om något namn inte har anmälts, adoptivmoderns efternamn. Den som adopteras av en person ensam förvärvar genomadoptionen det efternamn som denne bär. Om en make adopterar den andra makensbarn, medför det dock inte någon ändring av barnets efternamn. Den som adopteras kan genom adoptionen i stället förvärvaett efternamn som en adoptivförälder senast har burit som ogift, om den ellerde som adopterar anmäler detta namn i adoptionsärendet. 3 § Domstolen kan i adopfionsärendet besluta att den somadopteras skall behålla det efternamn som han eller hon hade före adoptionen. Byte till förälders efternamn 4 § Den som vill byta ett efternamn som har förvärvatsenligt 1 § till ett annat efternamn som bärs av någon av föräldrarna kan göra detta genom anmälan till pastorsämbetet. Har föräldern förvärvat sitt namn enligt 8 § genom äktenskap med någon annan än den andra föräldern, krävs att maken i detta äktenskap samtycker till namnbytet. Genom anmälan till pastorsämbetet kan byte även ske fillett efternamn som någon av föräldrarna senast har burit som ogift. Den som har bytt efternamn enligt första eller andrastycket kan genom anmälan till pastorsämbetet byta till ett annat namn somanges i något av dessa stycken. 1981/82:156 4 5 § Om ett barn bär någon av föräldrarnas namn utan attdenna förälder är vårdnadshavare, krävs för byte av barnets efternamn attföräldern har samtyckt till namnbytet eller att domstol har funnit attnamnbytet är förenligt med barnets bästa. 6 § Bestämmelserna i 4 och 5 §§ tillämpas också då den som haradopterats vill byta ett efternamn som har förvärvats enligt 2 § fill ett annatefternamn som bärs av någon av adoptivföräldrarna eller som någon av dem senasthar burit som ogift. Detsamma gäller om den som har adopterats har behålUt sittefternamn från tiden före adoptionen och vill byta det fill ett efternamn somnyss har angetts. 7 §Ett barn , som för stadigvarande vård och fostran i ett enskilt hem har tagits emot av någon annan än barnets föräldrar, kan genom anmälan till pastorsämbetet byta sitt efternamn till ett namn som bärs av den eller dem som har tagit emot barnet eller fill ett namn som bärs av någon av dem, om den eller de som bär namnet har samtyckt till namnbytet och domstol har funnit att namnbytet är förenligt med barnets bästa. Densom har bytt efternamn enligt första stycket kan genom anmälan tillpastorsämbetet byta tillbaka till ett efternamn som han eller hon har buritfidigare. 8 §Vill makar ha samma efternamn, kan en av dem med den andres samtycke genom anmälan till pastorsämbetet byta sitt efternamn till den andra makens efternamn. Görs en sådan anmälan före eller i samband med vigseln, förvärvas namnet vid vigseln. Görsinte en anmälan om namnbyte enligt första stycket, behåller vardera maken sittefternamn. 9 §En make som under äktenskapet har bytt efternamn efter ansökan enligt 10 §kan inte därefter byta till den andra makens efternamn enligt 8 § första stycket. Byte enligt den bestämmelsen kan inte heller avse ett namn som den andra maken har förvärvat genom ett fidigare äktenskap. Densom har bytt efternamn enUgt 8 § första stycket kan genom anmälan tillpastorsämbetet byta tillbaka fill det efternamn som han eller hon senast harburit som ogift. 10 §Den som vill byta sitt efternamn fill ett nybildat efternamn eller till ettefternamn som inte kan förvärvas enligt 1-9 §§ kan göra ansökan om fillståndtill bytet hos patent- och registreringsverket. Den som en gång har bytt efternamnefter en sådan ansökan får pä nytt byta efternamn på detta sätt endast om detfinns särskilda skäl. Avseransökningen ett barn , kan patent- och registreringsverket somvillkor för namnbytet uppställa att domstol har funnit att detta är 1981/82:156 5 förenligt med barnets bästa. Med byte av efternamn enligt denna paragraf jämställsändring av efternamns stavning. 11 § Som nybildat efternamn får inte godkännas 1. namn som tillbildning, uttal eller stavning har en sådan språklig form att det inte ärlämpligt som efternamn här i landet, 2. namn som är ibruk som förnamn, om det inte finns särskilda skäl att namnet ändå skall fåbäras som ett nybildat efternamn, 3. dubbelnamn, 4. namn som kanuppfattas som en benämning på järnvägsstafioner, postkontor eller Uknande ochdärför kan medföra olägenhet eller i övrigt kan vilseleda allmänheten, 5. namn som kanväcka anstöt, eller 6. namn som kanantas leda till obehag för den som bär det. 12 § Som efternamn, vare sig det är nybildat ellerej, får inte godkännas namn som lätt kan förväxlas med 1. ett efternamnsom någon annan enligt lag bär eller har rätt att bära, 2. ett allmäntkänt efternamn som har burits av en utdöd släkt, 3. ett allmäntkänt ufiändskt efternamn, 4. någon annanskonstnärsnamn eller ett likartat namn som är allmänt känt, 5. en beteckningför en sfiftelse, en ideell förening eller någon liknande sammanslutning, 6. någon annanshär i riket skyddade firma eller varumärke eller ett annat kännetecken som harinarbetats för någon annan i en näringsverksamhet här i riket, eller 7. en fitel pånågon annans skyddade litterära eller konstnärliga verk, om fiteln äregenartad, eller ett särskilt skapat namn som förekommer i ett sådant verk ochvars utnyttjande skulle innebära en kränkning av någon annans upphovsrätt tillverket. Har någon efter ansökan förvärvat ett nybildat efternamn,utgör vad som sägs i första stycket 1 inte hinder för föräldrar, syskon ellersyskonbarn att med förvärvarens samtycke erhålla det namnet efter ansökan hospatent- och registreringsverket. Har det förra förvärvet gjorts av flera,fordras samtycke av dem alla. 13 § Utan hinder av 11 eller 12 § kan byte till ettefternamn ske, om det finns synnerliga skäl. För att byte skall kunna ske till ett efternamn, somsökanden har burit fidigare utan att ha förlorat det enligt 15-18 §§, är detdock fillräckligt om det finns särskilda skäl. Ändring av efternamns genusform 14 § Ändring av ett utländskt efternamns genusform ansesinte som byte fill annat efternamn. Sådan ändring sker genom anmälan tillpastorsämbetet. 1981/82:156 6 15 §Fastställs det att en man inte är far till ett barn som på grund av faderskapet har förvärvat mannens efternamn eller ett efternamn som mannen har burit, förlorar barnet det efternamnet. I stället förvärvar barnet moderns efternamn vid tiden för barnets födelse. Barnet anses då ha förvärvat det namnet enligt 1 §. Finnsdet synnerliga skäl, får domstol tillåta att barnet behåller sitt efternamn.Sådant tillstånd meddelas, om frågan angående faderskapet prövas av domstol, isamband med domen. I annat fall prövas namnfrågan efter särskild ansökan, somskall ha kommit in till domstolen inom efter fastställelsen. 16 § Har någon genom anmälan till pastorsämbetet förvärvat ett efternamnsom han eller hon inte har rätt till och är det inte fråga om fall som avses i15 §, skall domstol på talan av den vars namn sålunda har förvärvats beslutaatt namnet förloras, om inte synnerliga skäl talar för att namnet får behållas.Den som på detta sätt förlorar sitt namn återfår det efternamn han eller honhade före anmälningen. 17 § Har någon efter ansökan hos patent- och registreringsverket bytttill ett efternamn som han eller hon inte har burit tidigare och uppstårolägenhet för någon annan till följd av sådan risk för förväxling som anges i12 § första stycket, skall domstol på talan av den andre besluta att den somhar erhållit namnet förlorar detta, om inte synnerliga skäl talar för att haneller hon får behålla det. Den som på detta sätt förlorar sitt namn återfår detefternamn han eller hon hade före ansökningen. 18 § Förlorar någon sitt efternamn enligt 15-17 §§ skall domstolen, omtalan förs om detta, besluta att också den som genom denne har förvärvat elleri övrigt har rätt att bära namnet förlorar namnet eller rätten att bära det, ominte synnerliga skäl talar mot detta. Detsamma gäller om någon som borde haförlorat sitt efternamn enligt 15-17 §§ har avlidit. Förlorarnågon sitt efternamn enligt första stycket, skall domstolen med tillämpning av1-9 §§ fastställa det namn som förvärvas i stället för det som förloras. Särskiltskydd för egenartade efternamn 19 §Har någon förvärvat ett egenartat efternamn, får ett namn som lätt kan förväxlas med detta användas av någon annan endast om han eller hon enligt denna lag kan åberopa rätt till namnet eller om han eller hon eller släkten av ålder eller annars enligt ortens sed har burit det som tillnamn. Ingenfår obehörigen, till nackdel för den som har förvärvat ett egenartat efternamn,i näringsverksamhet använda en firma, ett varumärke eller ett annat känneteckensom lätt kan förväxlas med namnet. Med firma likställs beteckning förstiftelse, ideell förening eller därmed jämförlig sammanslutning. Ettefternamn skall anses som egenartat, om det är ägnat att utmärka fillhörighetentill en viss släkt. 1981/82:156 7 20 §Har ett konstnärsnamn eller ett liknande namn bhvit allmänt känt och har någon annan en äldre rätt till ett egenartat efternamn med vilket konstnärsnamnet lätt kan förväxlas, måste den andre inom rimlig tid inskrida mot användandet. Annars får konstnärsnamnet användas utan hinder av vad som föreskrivs i 19 §. Första stycket fillämpasäven i fall då ett kännetecken av det slag som anges i 19 § andra stycket harinarbetats och någon annan har en äldre rätt till ett egenartat efternamn medvilket kännetecknet lätt kan förväxlas. I de fall som avses iförsta eller andra stycket kan domstol efter vad som är skäligt föreskriva attkonstnärsnamnet eller kännetecknet får användas endast på ett särskilt sätt. 21 § Talan om fastställelse huruvida en rätt till ett egenartat efternamnbestår eller ej eller huruvida ett förfarande utgör intrång i en sådan rätteller ej får prövas av domstol, när det råder ovisshet om förhållandet ochovissheten är till nackdel för den som har väckt talan. 22 § Den som gör intrång i någon annans rätt till ett egenartat efternamnär skyldig att ersätta den andres skada, om han eller hon har insett ellerborde ha insett att förfarandet var till nackdel för denne. Vid bedömande omoch i vad mån skada har uppstått skall hänsyn tas även till lidande och övrigaomständigheter av annan än rent ekonomisk betydelse. 23 §En make som har förvärvat den andra makens efternamn får närmast framför efternamnet bära ett fidigare efternamn som mellannamn. Har makar olika efternamnfår en av dem, med den andres samtycke, närmast framför sitt efternamn bära denandres efternamn som mellannamn, om inte detta har förvärvats på grund av etttidigare äktenskap. Rätten för en make att med den andra makens samtycke börjabära dennes efternamn som mellannamn gäller även sedan äktenskapet harupplösts. En efterlevande make får utan samtycke börja bära ett sådantmellannamn. 24 §Den som har adopterats och förvärvat ett efternamn som bärs av adoptivföräldern eller av adoptivföräldrarna eller en av dem får närmast framför detta som mellannamn bära sitt efternamn från fiden före adopfionen. Om den som adopterats harbehållit sitt tidigare efternamn, får han eller hon närmast framför detta sommellannamn bära ett efternamn som bärs av adoptivföräldern eller avadoptivföräldrarna eller en av dem. Om en adoptivförälder förvärvar ett nyttefternamn genom äktenskap med någon annan än den andra adoptivföräldern, krävsatt maken i detta äktenskap samtycker fill att den som har adopterats bär dettanamn som mellannamn. 25 §Bestämmelserna i 23 och 24 §§ medför inte rätt att bära mer än ett mellannamn. Densom vill bära ett mellannamn skall anmäla detta namn till pastorsämbetet. Villhan eller hon inte längre bära mellannamnet, skall anmälan härom göras fillpastorsämbetet. 1981/82:156 8 26 § Varje barn skall ges ett eller flera förnamn, som inom sex månaderfrån födelsen skall anmälas till pastorsämbetet. 27 § Den som har förvärvat ett eller flera förnamn kan genom anmälan tillpastorsämbetet förvärva ytterligare ett eller flera förnamn. I samband meddetta får ett eller flera förnamn strykas. Sådan anmälan får göras endast engång. 28 § Ändring av ordningsföljden mellan två eller flera förnamn, så attfilltalsnamnet kommer först, kan göras genom anmälan till pastorsämbetet. Genomen sådan anmälan får även stavningen ändras, om inte namnets uttal ändras genomdetta. 29 § Tillägg, ändring eller strykning av förnamn kan i andra fall än somavses i 26-28 §§ ske efter ansökan hos patent- och registreringsverket, om detfinns särskilda skäl. 30 § Som förnamn får inte godkännas namn som kan väcka anstöt eller kanantas leda till obehag för den som skall bära det eller namn som av någon annananledning uppenbarligen inte är lämpligt som förnamn. Förnamnsom anmäls till pastorsämbetet enligt 26 eller 27 § förvärvas genomanmälningen, om det inte finns något hinder enligt första stycket mot attnamnet godkänns. 31 §Den som invid ett förnamn vill bära ett gårdsnamn, som han eller hon har anknytning till genom släktskap eller äktenskap och som enligt gammal sedvänja är i bruk som fillnamn, kan anmäla gårdsnamnet fill pastorsämbe tet. Vill han eller hon inte längre använda gårdsnamnet, kan anmälan härom göras till pastorsämbetet. Förfarandeti mål och ärenden enligt denna lag 32 §Anmälan fill pastorsämbetet görs i den församling där den som anmälningen avser är kyrkobokförd. Är denne inte kyrkobokförd i , görs anmälningen i den församling där han eller hon vistas eller senast har varit kyrkobokförd. 1 övriga fall får anmälningen göras till riksskattever- ket. Anmälningentill pastorsämbetet eller skall göras skriftligen. Somanmälan till pastorsämbetet anses anmälan som vid vigsel görs om efternamn fillvigselförrättaren och vid dop inom görs om förnamn tilldopförrättaren. 33 §Beslut av pastorsämbetet får överklagas till genom besvär. Domkapitletsbeslut får överklagas till kammarrätten genom besvär. Prop.1981/82:156 9 34 § Beslut av får överklagas fillkammarrätten genom besvär. Ansökan hos patent- och registreringsverket 35 § Ansökningar hos patent- ochregistreringsverket skall göras skriffiigen. De skall innehålla uppgift om sökandens postadress och om skälen för ansökningen. Till ansökningen skall fogas ett personbevis. Till ansökan om förnamn för den som är född här i landet skall också fogas utdrag ur födelse- och dopboken. Sökanden skall betala ansökningsavgift. Regeringenbestämmer avgiftens storlek. 36 § Har sökanden inte iakttagit vad som ärföreskrivet om en ansökan eller finner patent- och registreringsverket annars att det föreligger hinder för att bifalla ansökningen, skall verket förelägga sökanden att yttra sig eller göra rättelse samt erinra att ansökningen annars kan avskrivas. Finner verket även efter det att sökanden har yttrat sigatt ansökningen inte kan bifallas, skall ansökningen avslås, om det inte finnsanledning att förelägga sökanden på nytt. 37 § Är i fall som avses i 10 §ansökningshandlingarna fullständiga och finns det inte något hinder för bifall till ansökningen, skall ansökningen kungöras av patent- och registreringsverket i Post- och , om verket inte finner att ett sådant kungörande skulle sakna betydelse. Närkungörande har skett skall den som vill framställa någon invändning motansökningen göra detta skriftligen inom en månad från kungörelsedagen. Sedandenna tid har gått ut, skall verket avgöra ärendet. 38 § Ett slutligt beslut av patent- ochregistreringsverket får överklagas av sökanden, om beslutet har gått emot honom eller henne. Beslut, som innebär att en ansökan bifalls trots att en invändning har framställts, får överklagasav den som har gjort invändningen. Återkallar denne sin talan får invändningen ändå prövas, om det finns särskilda skäl. Beslut som avses i första stycket får överklagas tillpatentbesvärsrätten genom besvär. 39 § Ett slutligt beslut avpatentbesvärsrätten får överklagas till regeringsrätten genom besvär. Därvidtillämpas bestämmelserna i 35-37 §§ furvalt-ningsprocesslagen (1971:291) ombesvär över kammarrättens beslut. Patent-besvärsrättens beslut skall innehållauppgift om att särskilt fillstånd krävs för prövning av besvär fill regeringsrättenoch om de grunder på vilka sådant fillstånd meddelas. 40 § Har en ansökan om namn bifallits,skall patent- och registreringsverket utfärda namnbevis till sökanden sedanbeslutet har vunnit laga kraft. 41 § En ansökan om förklaring att ett namnbyteenligt 5, 7 eller 10 § är förenUgt med barnets bästa prövas av den domstol som tar upp frågor om 1981/82:156 10 Iärenden enligt första stycket skall domstolen, om det kan ske, höra den varsefternamn barnet bär, om denne inte är vårdnadshavare. Domstolen skall äveninhämta yttrande från socialnämnden. 42 §Särskild ansökan enligt 15 § andra stycket prövas av den domstol som tar upp frågor om vårdnaden om barnet eller, om barnet inte står under någons vårdnad, av domstolen i den ort där barnet har sitt hemvist. Finns det inte någon sådan behörig domstol prövas ansökningen av . Iärenden enligt första stycket skall domstolen, om det kan ske, höra den varsefternamn barnet avses få. Är barnet under skall domstolen även höramodern, om hon inte är vårdnadshavare, samt inhämta yttrande frånsocialnämnden. 43 §Sådan talan i tvister om efternamn som får föras i särskild rättegång väcks vid domstolen i den ort där den mot vilken talan förs skall svara i tvistemål i allmänhet. Finns det inte någon sådan behörig domstol får talan väckas vid . Talansom avses i 17 § får inte väckas senare än efter det att patent-ochregistreringsverkets beslut med anledning av en ansökan har vunnit laga kraft.Detsamma gäller talan enligt 18 § mot någon som genom anmälan tillpastorsämbetet har förvärvat ett efternamn som någon annan har erhållit efteransökan hos patent- och registreringsverket. 44 § För den som är görs anmälan eller ansökan i mål ellerärenden enligt denna lag av barnets vårdnadshavare. Har barnet fyllt fårsådan anmälan eller ansökan göras utan barnets samtycke endast om barnet ärvarakfigt förhindrat att lämna samtycke på grund av psykisk sjukdom, hämmadförståndsutveckling eller psykisk abnormitet av annat slag eller på grund avnågot annat liknande förhållande. 45 § Samtycke till namnbyte som avses i denna lag skall lämnasskriftligen. Har i ett ärende som avses i 5 eller 7 § samtycke lämnats hosdomstolen, behövs inte nytt samtycke när anmälan görs fill pastorsämbetet. Denna lag träder i kraft , dånamnlagen (1963:521) skall upphöra att gälla. Förekommer i lag eller annanförfattning hänvisning till föreskrifter som har ersatts av bestämmelser i dennya lagen, tillämpas i stället de nya bestämmelserna. Om inte annat sägs i det följande, tillämpas dennya lagen även i fall då anmälan eller ansökan har gjorts före ikraftträdandetmen då ännu inte har slutligt prövats. Förnamn och släktnamn som har förvärvats enligt dengamla lagen anses som förnamn respektive efternamn som har förvärvats enligtden bestämmelse i den nya lagen som gäller för motsvarande fall. Tilläggsnamnsom avses i den gamla lagen anses som mellannamn enligt den nya lagen. Om en kvinna, som enligt bestämmelser före dengamla lagen bär sitt eget och en makes efternamn i förening, ingår nyttäktenskap, anses namnen vid fillämpning av den nya lagen som ett efternamnvilket har förvärvats på 1981/82:156 H grundav ett tidigare äktenskap. Bestämmelsen i 12 § 7 tillämpas inte i fall då enansökan har kommit in till patent- och registreringsverket före den nya lagensikraftträdande. I fråga om verkan av dom, genom vilken fastställsatt en man inte är far till ett barn, tillämpas den gamla lagen i fall då dom iförsta instans har meddelats före den nya lagens ikraftträdande. Bestämmelsen i 44 § om samtycke av barn över 12 årtillämpas inte i fall då en anmälan eller ansökan har gjorts före den nya lagensikraftträdande. Prop.1981/82:156 12 Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden , , , , , , ,, , , , , , Föredragande: statsrådet med förslagtill namnlag Regler om namn finns f. n. i namnlagen (1963:521). Efterlagens fillkomst har förhållandevis få ändringar gjorts i den namnrättsligalagstiftningen. Under den fid namnlagen varit i kraft har emellertid åtskilligaönskemål om reformer framställts. Sålunda uttalade att enallmän översyn av lagen borde komma till stånd (LU 1971:18, rskr 1971:261). tillkallades en särskild sakkunnig' för att seöver namnlag. Den sakkunnige, som har bedrivit sitt arbete underbeteckningen namnlagsutredningen, avlämnade betänkandet (SOU1979:25) Nya namnregler. Betänkandet har remissbehandlats. har /(LU 1980/81:20,rskr 320) understrukit vikten av att regeringen lägger fram ett förslagtill ny lagstiftning på grundval av namnlagsutredningens betänkande och desynpunkter som har kommit fram vid remissbehandlingen. Under ärendets beredning i jusfifiedepartementet harframställningar om ändringar namnlag inkommit från Stockholmsdomkapitel och från patent- och registreringsverket.