prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — Marinen ........................................................................................... .... 74 Flygvapnet ....................................................................................... .... 74 Försvarets civilförvaltning ................................................................ .... 74 Försvarets datacentral ...................................................................... 75 Prop.1981/82:100 Bilaga 3 Gemensamma frågor 112 i ..................................................... ..... 77 meteorologiska och hydrologiskainstitut .......................... .... 78 Statens väg- och trafikinsfitut .......................................................... .... 79 Ekonomidepartementet ...................................................................... ... 80 Budgetdepartementet ....................................................................... ... 8 Statskontoret .................................................................................... ... 8 Datamaskincentralen för administrativdatabehandling .................... ... 8 Statens löne- och pensionsverk ......................................................... ... 82 Universitets- och högskoleämbetet ................................................. 83 Prop.1981/82:100 Bilaga 3 Gemensamma frågor 113 Statens pris- och kartellnämnd ......................................................... 87 ............................................. '........... 87 Överstyrelsen för ekonomiskt försvar ............................................. 87 Arbetarskyddsstyrelsen ................................................................... ... 88 Statens räd för byggnadsforskning ................................................... ... 89 geologiska undersökning ..................................................... 90 Styrelsen för teknisk utveckling ....................................................... 90 Kommundepartementet ................................................................... .... 91 Länsstyrelserna ................................................................................ .... 91 2.2 Viktigare ADB-tillämpningar (system) inomstatsförvaltningen 92 Rättsväsendets informationssystem (RI) ......................................... ..... 92 Polisväsendets system .................................................................... 93 ADB-systemet inom försvaret .......................................................... ..... 94 ADB-system inom den allmänna försäkringen ................................ 95 Bil- och körkortsregistren ............................................................... 96 SJs ADB-verksamhet ...................................................................... ..... 97 ADB-verksamhet ................................................... ..... 97 ADB-verksamhet .......................................................... ..... 98 ADB-verksamhet .......................................................... ..... 98 SCBs statistiska informaUonssystem ............................................. .... 99 Statligt person- och adressregister (SPAR) ...................................... .... 99 System S: Ett generellt ADB-redovisningssystem för statsförvaltningen ....................................................................... ... 100 ADB-system för folkbokföring och beskattning(RS/AFB) ... 101 Redovisningssystem för exekutionsväsendet () ......................... 102 Statens centrala löne- ochpersonaladministrafiva system .... 103 Informationssystem inom högskoleutbildning m.m............................ ... 105 Prop.1981/82:100 Bilaga 3 Gemensamma frågor 114 ADB-system vid överstyrelsen för ekonomiskt försvar ......... ... 106 ADB-system inom arbetsmarknadsverket ................................... 107 Informationssystem om arbetsskador ()................................ 108 ADB-verksamhet inom ........................ 108 3 Vissa statliga publikationer inom ADB-området ............................ 109 Bilaga 4 till budgetpropositionen 1982 Prop.1981/82:100 Anmälan till statsbudgetenför /83 såvitt avser de kungl. A. KUNGL. Hans Maj:t Konungens och det Kungl. Anslaget är för innevarande budgetår uppfört i statsbudgeten med8950000 kr. Med beaktande av ökade lönekostnader förhovförvaltningens personal och inträffade prisstegringar förordar jag attanslaget höjs till 9,7 milj. kr. för nästa budgetår. Jag hemställer attregeringen föreslår att till Hans Maj:tKonungens och det Kungl. Husets hovhållning för /83 anvisa ettanslag av . B. KUNGL. SLOTTSSTATEN B 1. 1980/81 Utgift 1981/82 Anslag 1982/83 Förslag användsav konungen och som representations- och kontorslokaler. a. riksmarskalksämbetet, ståthål-I 1981182. 1981/82:100 Bilaga 4 2 larämbetet, husgerådskammaren ochBernadottebiblioteket inrymda. Vissa delar av visas även förallmänheten. begagnas av konungen som bostad och visasför allmänheten. utnyttjas för vetenskapliga konferenser m. m.Haga slott används som bostad för prominenta personer från utlandet, vilka ärden gäster. utnyttjas som museum och förutställning av en del av svenska statens porträttsamling. slottvisas för allmänheten. För användningen av hela kronoegendom finnsen samarbetsgrupp, tillkallad av i , medrepresentanter för bl. a. , domänverket, kommunen ochlandstinget samt Ridfrämjandet. disponeras tillstörre delen av . De två övervåningarna i hardock fått behälla sin ursprungliga karaktär och visas för allmänheten. OcksåTuUgarns slott år upplåtet för visning. Under detta anslagavlönas f. n. ca 70 lönegradsplacerade anställda, varav ca 25 i park- ochträdgårdsvård och tolv för lokalvård. Härtill kommer ett tiotal arvodister meduppdrag av deltids- eller bisysslekaraktär. Från anslaget utbetalas vidarevissa övergångsvis utgående pensionsunderstöd till två förmånstagare samtandra omkostnader än för fastighetsunderhåll av de kungl. har- i anslutning till en framställning från ståthållarämbetet - hemställt att12131000 kr. anvisas för driften av de kungl. slotten under nästa budgetår. Trots att behoven avomvårdnad av slotten stiger och att antalet besökande med därav följande kravpä visningsservice ökar har ståthållarämbetet mot bakgrund av regeringensanvisningar till de statliga myndigheterna och i syfte att anpassa verksamhetentill nya behov och bedrivaverksamheten sä rationellt som möjligt, undersökt vilka besparingsmöjlighetersom finns sedan hänsyn tagits till avtalsenliga löneökningar samt stigandelokalkostnader och allmänna omkostnader. Utgångspunkten har därvid varit enreell anslagsminskning . Det har också visat sig möjligt att vidStockholms, , och Tullgarns slott åstadkomma besparingar iverksamheten. harunder senare år gjorts mer tillgängligt för allmänheten och blivit ettattrakfivt besöksmål. Särskilt efter bildandet av ett naturreservat harbesöksfrekvensen ökat påtagligt. Vid finns en heltidsanställd slottsvaktmästare.Därutöver finns möjlighet att anställa en extra vaktmästare undersommarhalvåret. Det är emellertid svårt att rekrytera någon till en på dettasätt konstruerad halvtidstjänst. Det är också svårt att klara arbetsuppgifternavintertid med en ensam vaktmästare. För vissa arbetsuppgifter är det också frånarbetarskyddssynpunkt olämpligt med en ensamt arbetande vaktmästare.Slottsförvaltningen har därför begärt att halvtidstjänsten omvandlas till enheltidstjänst. 1981/82:100 Bilaga 4 3 Den s. k. samarbetsgruppen förStrömsholmsområdet har tillstyrkt detta. Gruppen betonar angelägenheten häravur arbetarskyddssynpunkt. hartidigare ansett sig tvunget att avstå från att föra önskemålet om dennaförstärkning vidare. Ämbetet finner dock frågan om en personell förstärkningvid angelägen. En sådan är också möjlig att finansiera med debesparingar som planeras under förutsättning att dessa får tillgodoförasståthållarämbetet. Ämbetet för därför fram förslag om omvandling avvaktmästartjänsten vid Strömshoims slott till en heltidstjänst. Två avslottsvaktmästartjänsterna vid avser verksamheten ivisningsvåningarna, vilken närmast åligger husgerådskammaren.Ståthållarämbetet föreslår därför, i samråd med husgerådskammaren, atttjänsterna överförs dit. Sammanfattningsvisinnebär ståthållarämbetets budgetförslag alt en viss real minskning genomförsvad avser den på omvårdnad och visning inriktade verksamheten.Ståthållarämbetet framhåller emellertid att en sådan gradvis försämring avservicen gentemot allmänheten inte kan fortgå utan allvarligakonsekvenser. MedeJsbehovet för driftav de kungl. slotten under nästa budgetår framgår av följande sammanställning: Anvisat 1981/82 Förändring till 1982/83 Parkers och trädgårdars underhåll -1-479000 -1- 1000 -1- 5000 -t-492 000 + 8000 - 12000 Jag godtarriksmarskalksämbetets förslag till anslag för nästa budgetår. Jag hemställeratt regeringen föreslår att till De kungl. slotten:Driftkostnader för /83 anvisa ett förslagsanslag av 12 131000kr. Prop.1981/82:100 Bilaga 4 4 1980/81 Utgift' 2 755000 1981/82 Anslag 3035000 1982/83 Förslag 3 373000 ' Anslaget Underhåll ochvård av möbler samt andra staten tillhöriga inventarier i de kungl. Husgerådskammarensuppgift är att svara för underhåll och vård av de konstverk, möbler och andrainventarier i de kungl. slotten som tillhör staten men disponeras av konungen,att vetenskapligt bearbeta samlingarna samt att genom skrifter ochvisningsverksamhet presentera samlingarna för allmänhet och forskare. Dessutomförvaltar husgerådskammaren de Bernadotteska familjestiftelsernas bestånd avmöbler, konst och konsthantverk samt administrerar Bernadottebiblioteket.Slutligen biträder husgerådskammaren vid tillfällig möblering förrepresentation o. dyl. Under detta anslagavlönas f. n. 25 lönegradsplacerade anställda. Härtill kommer tre arvodistermed uppdrag av deltidskaraktär. har- i anslutning till en av kungl. husgerådskammaren gjord framställning -hemställt att för ifrågavarande ändamål under nästa budgetår anvisas ett anslagav . Antalet besökare vid deav husgerådskammaren förvaltade samlingarna har tilltagit och kraven påvisningsservice ökar. Omvårdnaden av det omfattande materialet kräver ocksåökade insatser. En förstärkning av husgerådskammarens resurser är enligtkammaren välmotiverad. Kammaren har tidigare fört fram förslag om bl. a. medelför ytterligare tjänster för en fotograf för vetenskaplig dokumentation, ensnickare och en musei-tekniker för tillsynen av statens möbler, textilier ochkonstföremål, en tjänst som museiassistent och en assistenttjänst för olikaadministrativa och kamerala frågor vid visnings- och utställningsverksamhetensamt för omvandling av en biträdestjänst från halvtid till heltid.Angelägenheten av dessa önskemål består. Mot bakgrund av regeringensanvisningar för budgetarbetet avstår husgerådskammaren emellertid från attaktualisera dessa krav för /83, men framhåller att en fortgåendeökning av gapet mellan resurser och servicekrav får allvarliga konsekvenser. Trots det stora behovetav ökade insatser inom husgerådskammarens verksamhetsområde och de begränsaderationaliseringsmöjligheterna med hänsyn till institutionens storlek ochverksamhetsinriktning har husgerådskammaren eftersträvat att genomföra denutgiftsminskning om efter löne- och prisomräkning som anbefallts iregeringens anvisningar inför budgetarbetet. Detta har också i vissutsträckning varit möjligt. Denna besparing motverkas emellertid av att enåriig ränteintäkt . bortfallit genom den anslagstekniskaomläggning som genomförts i och med innevarande budgetår. 1981/82:100 Bilaga 4 5 Två slottsvaktmästare,som har sin verksamhet förlagd till visningsvåningarna i ,avlönas f.n. från ståthållarämbetets anslag. Ansvaret för verksamheten åvilaremellertid närmast husgerådskammaren, varför kammaren i samråd medståthållarämbetet föreslår att tjänsterna överförs till husgerådskammaren,vilket medför en ökning av posten lönekostnader med . Medelbehovet under nästabudgetår framgår av följande sammanställning: Anvisat 1981/82 Förändring till 1982/83 -1-254000 -1- 5000 -1- 30000 -1- 35 000 + 15000 Jag har ingen erinran motriksmarskalksämbetets förslag till anslag för nästa budgetår. Jag hemställeratt regeringen föreslår att till Kungl.husgerådskammaren för /83 anvisa ett förslagsanslag av 3 373000kr. Bifall till mina förslagtill medelsberäkning för nästa budgetär innebär att första huvudtitelnsslutsumma för /83 kommer att uppgå till . Dettabetyder en ökning i jämförelse med det för /82 anvisade beloppetmed . 1981/82:100 Bilaga 4 Register A. Kungl. 1 Hans Maj:tKonungens och det Kungl. B. Kungl. 1 De kungl. slotten: Driftkostnader 4 Kungl. Totalt för kungl. Bilaga 5 till budgetpropositionen 1982 Prop. Tilljustitiedepartementet hör polis- och åklagarväsendet, de allmänna domstolarna, deallmänna förvaltningsdomstolarna, bostadsdomstolen, hyres- ocharrendenämnderna, rättshjälpsnämnderna, de allmänna advokatbyråerna ochdomstolsverket, kriminalvården och brottsförebyggande rådet. Inom departementets område fallerockså den verksamhet som utövas avjustitiekanslern, fideikommissnämnden, datainspektionen, , bokföringsnämndenoch brottsskadenämnden. Justitiedepartementetsvarar för beredning av lagstiftningsärenden på många områden av samhällslivet. Utgifterna inomjustitiedepartementets område beräknas under /83 kommaatt öka med 738,9 milj. kr. Beräkningarna har i regel gjorts medutgångspunkt i myndigheternas besparingsalternativ, det s.k. huvudalternativet. Verksamheten inomjustitiedepartementets område beräknas omsluta totalt 7 611,9 milj. kr. På grund av detansträngda statsfinansiella läget föreslås inte några nya tjänster inompolisväsendet. Det finns emellertid vissa verksamheter som måste prioriterasframför andra. Det gäller främst kampen mot narkotikabrott och denorganiserade och den ekonomiska brottsligheten. I propositionen föreslåsdärför att resurserna inom polisväsendet fördelas om så att ytterligaresammanlagt ett 40-tal polismän sätts in för främst de ändamål som har angetts nu.Härav beräknas 16 kriminalpolismän för att bekämpa den organiserade ochden ekonomiska brottsligheten och 15 för bekämpning av narkotikabrott. I övrigt harett begränsat huvudalternativ tillämpatsvid beräkningen av anslagen till polisväsendet. För att täckaavgångar på grund av pensioner m.m. föreslås att 400 aspiranter får tas in på . Inga nya tjänstertillförs åklagarväsendet. Ett begränsat huvudalternativ har även här tillämpats. 1981/82:100 Bilaga 5 2 De allmännadomstolarna får fr.o.m. nya arbetsuppgifter på grund avutsökningsbalken och handräckningslagen. har antalet mål ochärenden ökat även i så gott som alla domstolar. I de allmännaförvaltningsdomstolarna är bilden i stort sett densamma. Särskiltlänsrätternas arbetsläge inger oro. Alltjämt finns en betydande mängd äldreskattemål som inte har hunnit avgöras. Målen frän allmännafastighetstaxering är nästan dubbelt så många som de som kom in efter 1975 årsallmänna fastighetstaxering. Den nya socialtjänstlagstiftningen liksomlagstiftningen om vård av unga och om värd av missbrukare träder i kraft den 1januari 1982 och ställer stora anspråk på domstolarna. Domstolsväsendettilldelas likväl inga nya resurser det kommande budgetåret utanförutsätts klara nuvarande och nya arbetsuppgifter genom omfördelning ochrationalisering. Ett begränsat huvudalternativ bör tillämpas. Beläggningen päkriminalvårdsanstalterna och häktena har fortsatt att öka under år 1981.På grund av den besvärliga platssituafionen har tidigare stängdaanstaltsavdelningar fått tas i bruk. Förslagen i propositionen innebär attkriminalvården tillförs ytterligare ungefär 190 anstaltsplatser utöver de omkring 140 platser som f.n. ärtillfälligt öppnade. Nya lokalanstalterbyggs i enlighet med den av godkända principplanen för förändringarinom lokalanstaltsorganisationen. Som anfördes i besparingspropositionen (prop.1980/81:20) kan dock endast lokalförändringar som bedöms som oundgängligennödvändiga för verksamheten komma i fråga. Lokalanstalterna i och Huddingeberäknas kunna tas i bruk resp. . Nya lokatanstalterprojekteras i , och . Byggnadsstart förlokalanstalten i beräknas kunna ske . Den öppnalokalanstalten utanför kommer genom en ombyggnad att förändras till en slutenlokalanstalt med 42 platser och en öppenlokalanstalt med 40 platser. Nya anstalter planeras i , Nyköpingoch . Åtgärder kommerunder att föresläs för att ytterligare minska statens kostnader för rättshjälpen. Prop.1981/82:100 Bilaga 5 3 Arbetet med att föraöver inskrivnings- och fastighetsregistren till ADB föreslås fortsätta i oförändrad taktunder nästa budgetår. Målsättningen attminska statsutgifterna har präglat arbetet . 1 propositionen1981/82:30 om vissa ekonomisk-politiska åtgärder redovisas förjustifiedepartementets område besparingar beträffande rättshjälpen pä ca 25 milj. kr. För budgetåret1982/83 beräknas ytterligare besparingar av storieksordningen 88 milj.kr.Dessa uppnås bl.a. genom en ytteriigare nedskärning av rättshjälpen, enbegränsning av antagningen av polisaspiranter samt ändrade bestämmelserbeträffande kriminalvård. Vid beräkning av beloppet 88 milj. kr har vidarehänsyn tagits till intäkter till följd av ändrade grunder för avgifter inom inskrivningsväsendet samt tillföljd av avgifter för polisbevakning vid s.k. breda tranporter ochserviceavgifter för larmanläggningar hospolisen. Helårseffekten av besparingsåtgärderna som planeras för budgetåret1982/83 beräknas till 135 milj. kr. Taxor och avgifterhar även i övrigt setts över och planeras komina att höjas den Ijuli1982 med sammanlagt omkring 45 milj. kr. Som har framhållitsi besparingsproposition (prop. 1980/81:20 bil. 1 sid. 1) serdepartementet systematiskt över och omprövar pågående verksamheter inomdepartementets område. En sådan översyn har genomförts beträffandekriminalvårdsstyrelsen. Ett förslag till viss omorganisation av brottsförebyggande rådet läggs fram. 1981 årspolisberedning gör f.n. en översynav . Utredningen angående domstolsadministrationen kommerinom kort att redovisa sitt arbete. En parlamentarisk utredning skall behandla vissa långsiktiga frågor pårättshjälpens område. 1981/82:100 Bilaga 5 4 Förändringarna inomjustitiedepartementets område i förhållande till /82framgår av följande sammanställning. Beloppen anges i milj. kr. -H407,9 -1-738,9 Prop.1981/82:100 Bilaga 5 Anmälan till statsbudgeten för /83 såvittavser justitiedepartementetsverksamhetsområde Justitiedepartementetsvarar för beredningen av lagstiftningsärenden på många områden avsamhällslivet. Först och främst bör nämnas grundlagarna. Departementethandlägger också i övrigt en viktig del av den lagstiftning som reglerarde enskilda medborgarnas förhållande till staten och andra offentligaorgan. Hit hör bl.a. strafflagstiftningen och reglerna om förfarandet vid våradomstolar. Ett annat betydelsefullt lagstiftningsområde gällerlagregler som rör enskildas inbördes förhållanden, t.ex. inom familjerätten, köprätten ochupphovsrätten. Jag ämnar i dettaavsnitt beröra några av de viktiga lagstiftningsärenden som är aktuella. Närdet gäller straffrättsområdet kommer jag att behandla aktuella lagar ochlagförslag i det följande avsnittet om åtgärder mot brott. Det ansträngdaekonomiska läget får betydelse även för lagstiftningens inriktning ochomfattning. Lagförslag som innebär ökade kostnader för staten eller kommunerna måste så långtmöjligt undvikas. I stället är åtskilligalagstiftningsåtgärder nödvändiga för att man skall kunna åstadkommabesparingar. Härvid måste emellertid hänsyn tas till medborgarnas krav på rättssäkerhet och på enrimlig rättsservice. Det är överhuvud taget en viktig uppgift i lagstiftningsarbetet att åstadkomma en bättre rättstrygghet för de enskilda. Somjagsenare skall återkomma till är det också angeläget att på ett effektivare sättkomma till rätta med den omfattande brottsligheten. Mycket avlagstiftningen på centrala rättsområden, t.ex. inom familjerätten och på detkonsumenträttsliga området, har tillkommit i nordiskt samarbete. Detta harresulterat i att vi i stor utsträckning har överensstämmande lagregler i denordiska länderna. Denna rättslikhet är enligt min uppfattning av storbetydelse. Vikten av att lagstiftningen så långt möjligt 1981/82:100 Bilaga 5 6 är densamma i de nordiska länderna har också ökat i taktmed den tilltagande flyttningen över gränserna. Det finns därför anledning attinte bara vidmakthålla utan också bygga ut det nordiska lagstiftningssamarbetet.Så harockså skett , bl.a. genom återkommande justitieministermöten ochfortlöpande diskussioner mellan dem som i övrigt sysslar med lagstiftning. Av de olikarättsområden där ett reformarbete pågår vill jag först nämna grundlagsområdet.Grundlagskommittén, som hade till uppgift att utreda centrala frågorrörande vårt valsystem, lade fram betänkandet (SOU 1981:15)Grundlagsfrågor. Kommittén stod emellertid inte enig bakom förslagen i betänkandet.Oenigheten inom kommittén återspeglades också i remissutfallet. Eftersom tradifionenbjuder att beslut i grundlagsfrågor skall fattas i största möjliga enighet,inbjöd statsministern till partiöverläggningar . Viddessa överläggningar bestämdes attdet arbete som grundlagskommittén har inlett skall drivas vidare med sikte på en reform som kanta ställning till i anslutning till1985 års val. Beredningen skall ske inom under justitieministerns ledning och tillsammansmed företrädare för de femriksdagspartierna. Bland de frågor som skall behandlas kan särskilt nämnas frågan om den gemensamma valdagen förriksdags- och kommunalval ochmandatperiodens längd. Arbetet skall bedrivas med sikte på att ettresultat redovisas . I detta sammanhangkan jag också nämna att vallagskommitté fick iuppdrag att undersöka möjligheterna att förkorta tiden för anordnande av extraval. Kommittén har i promemorian (Ds Ju 1981:21) Tiden för extra val till riksdagenföreslagit åtgärder som syftar till att man skall kunna förkorta den angivnatiden från nuvarande ca tillomkring . En proposifion i ämnethar beslutats. Frågan om förstärkt skydd föryttrandefriheten i massmedierna utreds avyttrandefrihetsutredningen (Ju 1977:10). I debattbetänkandet (SOU 1979:49)Grundlagsskyddad yttrandefrihet har kommittén diskuterat de principiellahuvudfrågorna angående yttrandefrihetens rättsliga villkor. Betänkandet har blivit föremål för en omfattanderemissbehandling (Ds Ju 1980:5). Kommittén väntas lägga fram sitthuvudbetänkande . 1.3 Offentlighet och sekretess Nära samband medyttrandefriheten har principen om allmänna handlingars offentlighet. På grundval av ettbetänkande från datalagstiftningskommittén (Ju 1976:05) har regeringen lagt framförslag som syftar 1981/82:100 Bilaga 5 7 till att förstärka offentlighetsprincipen i fräga ommyndigheternas upptagningarför ADB. Offentlighetsprincipenbegränsas genom regler om sekretess. En ny sekretesslag antogs av år1980. Lagen innefattar en samlad reglering av sekretess för allmänna handlingar ochtystnadsplikt för offentliga funktionärer. Lagen har alltsedan ikraftträdandetden varit föremål för åtskillig, delvis kritiskuppmärksamhet i massmedierna. Eftersom både regeringen och förutsåg att lageni inledningsskedet skulle medföra vissa tolkningsproblem har tillämpningen följts med stor uppmärksamhetfrån sida. Därvid har gjorts iakttagelsen att kritikeninte sällan har riktats mot vad som måste ha varit en felaktigtillämpning av lagen. Det har emellertid också kunnat konstateras att regleringenpå ett område - förhållandet mellan sjukvården och åena sidan och polisen å andra sidan - har lett fill mindre tillfredsställanderesultat. Förslag till ändrade regler på detta område har därför lagts fram ipromemorian (Ds Ju 1981:17) Sekretesskydd och informationsbehov, somhar remissbehandlats. Jag räknar med att förslag till vissa justeringar isekretesslagen kommer att läggas fram . 1.4 Större rättstrygghet för den enskilde Ett av deviktigaste målen för lagstiftningsarbetet är att fa tillstånd en större rättstrygghet för deenskilda medborgarna.