prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — Skatten på oljor beräknas efter varansfakturerade volym. Kan skatten icke beräknas pä sådant sätt eller skerfakturering annoriedes än enligt vedertagna grunder, ägerbeskattningsmyndigheten fastställa grunder för beräkning av volymen. Bilaga 1 till lagen (1957:262) om allmänenergiskatt Förteckning över vissa bränslen för vilka allmänenergiskatt skall erläggas ur 27.01 Stenkol ................................................................... 12kr. ur 27.01 Stenkolsstybb samt stenkolsbriketter och liknande fas ta bränslen, framställda av stenkol .......................... . ur 27.02 Brunkolsbriketter ..................................................... 6kr. ur 27.04 Koks och koksbrikeller ............................................. 14kr. ur 27.04 Koksstybb ................................................................ 6kr. ur 27.10 Fotogen med tillsats som möjliggör drift av snabb gående dieselmotor ..................................................... 253kr. ur 27.10 Motorbrännoljor. eldningsoljor ochbunkeroljor ........ . Skatten pä oljor beräknas efter varansfakturerade volym. Kan skatten icke beräknas pä sådant sätt eller skerfakturering annorledes än enligl vedertagna grunder, ägerbeskaltningsmyndigheten fastställa grunder för beräkning av volymen. Denna lag träder i kraft . ' Lagen omtryckt 1975:272. Senaste lydelse avlagens rubrik 1975:272 - Senaste lydelse 1981:344, Prop.1981/82:100 Bilaga 2.3 Lagförslag 9 Lag om ändring i lagen (1961:372) om bensinskatt Härigenom föreskrivs att 2 § lagen (1961:372) om bensinskatt' skall ha nedanangivna lydelse. Skatten utgår med per liter, om annat inte sägs i andra eller tredje stycket. För metanol, etanol och högre alkoholer samt för etrar av metanol och etanol utgår skatten med per liter. Ingår sådan alkohol eller eter i en sådan blandning som avses i I § första stycket a) eller b) utgår skatten för den inblandade alkoholen eller etern med per liter och med I krona per liter för blandningen i övrigt. För gasol utgår skatten med per liter. Skallen utgår med I krona13 öre per liter, om annat inle sägs i andra eller tredje stycket. För metanol, etanol ochhögre alkoholer samt för etrar av metanol och etanol utgår skallen med 39 öreper liter. Ingår sådan alkohol eller eter i en sådan blandning som avses i 1 §första stycket a) eller b) utgår skatten för den inblandade alkoholen elleretern med per liter och med per liter för blandningen iövrigt. För gasol utgär skattenmed per liter. Skatten beräknas eftervarans fakturerade volym. I denna skall dock inte inräknas smörjolja som har tillsatts bensin för motordrift. Kanskatten inte beräknas på sådant sätt eller sker faktureringen inte enligtvedertagna grunder, får beskattningsmyndigheten fastställa grunder förberäkning av volymen. Denna lag träder i kraft den Lagen omlryckl 1975:274. Senaste lydelse avlagens rubrik 1975: 274. Senaste lydelse 1981:430. Prop.1981/82:100 Bilaga 2.3 Lagförslag 10 Lag om upphävande av lagen (1974:870) om kompensation förskatt på bensin ivissa fall Härigenomföreskrivs att lagen (1974: 870) om kompensation för skatt på bensin i vissa fallskall upphöra att gälla . Den upphävda tagen gäller fortfarandei fråga om kompensation för och . I fråga omkompensation för skall i stället för bestämmelserna i 6§ 2 och 3 samt 8§ i den upphävda lagen gälla följande. Kompensation utgår,när fråga är om traktor, under förutsättning att traktorn under minst tremånader har varit registrerad som bensindrivenoch försedd med gummihjul och att sökanden innehaft traktorn av sammahalvår. för traktor om sökanden harägt traktorn den 1januari-den 30 juni 1982 och traktorn varit registrerad på det sätt som avsesi 6§ 2, 110kronor för traktor i annat fall, 240kronor för självgående skördetröska, 80kronor för skördetröska med hjälpmotor. utvecklingen m. m. Bilaga2.4 Den statsflnansiella utvecklingen r 0\ r f-M v> »y (S » 00 VC r- o 5 CTv t »»1 V) t-. [/3 .O V) -H V) »o 1/-1 f Ov \0 fS l« W-. 9 9 0\ «s r« (N O t/1 a\ ' VI r- f*! VI r- w-i 1- 00 * o\ r 1 \n ri «s ' nO f* fN r>l rl -f- _|_ "- + + f« 00 »/ .E.E rt '-o «3 3 M-o j5 Sf-c fe SrS' 121 11 ,i| 11 c:0 c -I- 'O I o o o r) On 00 -:t r. o o o o fS (N o o o o o vo OC r o r- ;S;2 O O O OV t (N ( O o o o 0\ On *- On r 'O oo NO o o o o o n 00 nD ON *S fS r* On nO OO Vi _ ' O O O 00 ' O !3 O r- vo f* vO r< vo vo oo 00 Tt NO (N oo o o o o r>i ON o r O O O O. m 0\ Tt O O Tt »n ON m Tt 00 v TT m 00 o o o SD Vi r-i mn Os rA oo SD r*tr-l © o o o N© (N «) O m r*~i"»t "O o o o o o Vi Tt r n 00 Vi Vi iz> Tt o o o ~~ r4 m os r- r*t v-i O o CD o fO r~- - «o fO Tt C3\ O ON rn »t O O O O 00 r-l nO vt vt ' Tj- SO O O O m r r*t On Tt ON r*t r-I o o o o ut r- 00 00 fs r- Tt ON On n vo oo (N r Tt - \0 r*t © o o o On r*-i rs| Tt r*t Ut lO »- O f* r-- © o o o o 00 0\ rjr-- 00 oo r- o © vt ON sO ' o o o r- NO o 0\ r- r- 00 Tt (N © o o o *n o QO ut V) « C-.1 o o o o vt vto r- ut so On _ r 00 Tt r 00 Tt (STt r*t fS >/-i 00 Tt o o o o rJ rj o r-rj w-i r- ov o »y-i u-i 'ÖÖ cd ''- t/1 CTJ EM. H> c n3 rt - CO o ÖO ÖiDzs :ca J t/1 ... = .E .E « «5 2 .a - g La ' in f/i ii _c a s .S £ H Bilaga 2.4 Den statsfinansiella utvecklingen i°;«tg"g 3 i S t ;.. D. c/1 t/1T3 (Nr- (N ut ON fN nO «< r-- OC O 00 (N >0 o ON ut o r*-iTt v-, r- 00 Tt r o ut m Tt m Tt rg - oo o vo o r- » Tt rJ vt0\ Tt > (M C r-- nO Tt Tt 00 r* r*t O sD sD 00 - oo o Tt ut ON o nO nO + I + i + I ON rJvo m no un o ON vo or- O (N rn m Tt en Os sD r-00 r- r*t r-- (1 00- ND r-l nd Tt \o r "E b . ta 2 : izi j E ON O ON r-lut ut vt r- - n 00 oovi ri r-- o 00 oo oo rJ r4 r*t \0 m r*~iTt r 00 vt rt r- m o vo 00 Tt Tto t-v Tt r-j 00 On O ri sD Os m r-l O O" r*t + !++!+ + "" 2 .2 o so 00 r oo r- oo >o oo oo NO r- r-O r- rt -oo m --H r-J (N r*t Tt O 00 r-J ut \o O O 00 ut o r Tt o 0\ r-- ut - o r-- Tt + I + + + t_ 60 t/1 cd:3 C a.o o vtr*t O Tt Tt 0\ r- ( o - ON o - rTt vt vO oo o vt o 00r- Tt o ut 00 Tt NO o oo ' r-l ut ON o r-l o On0\ " r ' Tt + + + + + + + r rt r*t vt m r*"i sOut r- vt (N oi vtr-l I o ri r-l o ut r r-l voO vt - vo r-J r-l + I + I + I I E 00t/i ovt o o o o un Ttrj O O vt O n r- Tt f ' - ON rj O u~jun o O O ut Tt OO r-. O v-i vt r-l r- ND 00 00 o r-~ r*-i (U' Cd°J2i-J ir GO t/3 :ra D-S o oo (N ut oo rN oo r~ On r~- o 00 o r*t oo \o 00(N r-l ON OO r-fn Tt ut sD 00 o oo o oo no 00 oo 00 o Tt m 00 00 nO »o r- rn (N o o Os r*00 (N ut On rJ r-l ND nO ooo rn On vt vtvo r- 00 0\ o r-- r- r-- r- r- 00 00 vt »o r 00 On o r-r- t-- r- r- r- 00 On ON On On On On On Tt TtTt oo o r r- Tt r rn r*t vO On r- en 00 - rn Tt r-l - r*t O nOOn ON ++ + + + + + vt o or- 00 n o o oo 00 Tt o 00 o o ut 00 00 o 00 vt f*t r-l r*t r o ' r-J r*t vtNO öo "iSutoroooNO c L- (urrtrr-oooo iL !£ ii 39 i ?= ooON .s2r~t--r---r-r-r-oo Finansplanen (bilaga 1) 1 Deninternationella utvecklingen................................................................ ........ I 2 Konjunkturenoch den ekonomiska politiken i ................... 7 3 Denekonomiska politikens mål och inriktning.......................................... II 3.1 Utgångspunkter................................................................................... ...... 11 3.2 Den ekonomisk-politiskastrategin...................................................... 13 3.3 Åtgärder för attförbättra den svenska ekonomins produktionsförmåga 16 3.4 Åtgärder som berörefterfrågan i den svenska ekonomin ................... 25 4 Kreditpolitiken.......................................................................................... ...... 32 4.1 Utvecklingen .................................................................... ...... 32 4.2 Utsikterna ............................................................................. ...... 34 5 Utvecklingenunder 1982 ......................................................................... ...... 37 6 Avslutning.................................................................................................. 43 1 Bruttonationalproduktensutveckling i vissa 1979-1982.... 3 2 Bytesbalansutvecklingeni vissaländer 1979-1981 ................................. 5 3 Bytesbalans1980-1981............................................................................ ....... 8 4 Försörjningsbalans1980-1981 .............................................................. ...... 10 5 JämförelseSverige och övriga 1973-1981 ......................... 12 6 Den konsoliderade offentliga sektorns utgifter i reala termer 1970-1982 27 7 Offentligkonsumtion och investeringar 1980-1982................................. 28 8 Finansieringav budgetunderskottet 1980-1982....................................... ...... 36 9 Bytesbalans 1980-1982........................................................................... ...... 38 10 Försörjningsbalans 1980-1982 ............................................................... 43 1 Relativarbetskraftskostnad per producerad enhet i några industriländer 1977-1981 2 2 BNP-tillväxteninom OECD-området 1973-1982 ................................... 4 3 Relativefterfrågan /och bytesbalansen 1970-1982 .. 15 4 Marknadsandelaroch relativpriser för svensk export 1970-1982 ,. 5 Företagensvinster .................................................................... 19 6 Diskontoi resp. vägt genomsnitt för valutakorgens länder 1978-1981 34 Budgetförslaget (bilaga 2) 1 Budgetförslaget 1982/83 .......................................................................... 47 1.1 Budgetutvecklingenunder senare år............................................ 47 1.2 Budgetpolitiken i denekonomiska politiken .................................... .... 48 m. i andra länder............................................... 49 1.4 Budgetpolitiken /83............................................. .... 53 1.4.1 Budgetpolitikens allmännainriktning....................................... .... 53 1.4.2 Budgetpolitiskariktlinjer för /83 .................. 54 1.4.3 Besparingsprogrammet ............................................................ .... 56 1.4.4 Det aktuella budgetläget .......................................................... .... 65 1.5 Utblickmot /84 ......................................................... 68 1.6 Den kommunala sektorn ..................................................................... 69 2 Särskildafrågor ........................................................................................ 79 2.1 Förändring av vissaenergiskatter m.m................................................ .... 79 2.1.1 Energiskatt .............................................................................. 79 2.1.2 Nedsättning av allmänenergiskatt ........................................... 80 2.1.3 Kompensation förbensinskatt i vissa fall .............................. 81 2.2 Vissa uppbördsfrågor.......................................................................... ... 82 2.3 Översynsprojekt ................................................................................ ... 84 2.4 Vissa budgettekniskaförenklingar....................................................... 88 2.5 Det statligakommittéväsendet............................................................ 89 2.6 Statliga kreditgarantier......................................................................... ... 90 2.7 Statsbudgeten budgetåren1981/82 och 1982/83................................. 95 2.7.1 Underlag förberäkningarna....................................................... 95 2.7.2 Statsbudgetens inkomsteroch utgifter /82 95 2.7.3 Statsbudgetens inkomsteroch utgifter /83 97 2.7.4 Statsbudgetens saldobudgetåren 1981/82 och 1982/83 .. 107 3 Hemställan ............................................................................................... 109 Bilaga I.l Preliminär nationalbudget Bilaga 2.2 beräkningav budgetutfallet för budgetåret Bilaga 2.4 Vissa tabeller rörandeden statsfinansiella utvecklingen m. m. Bilaga 3 tillbudgetpropositionen 1982 Prop.1981/82:100 (punkterna 1 -13), statsrådet (punkterna 14 och 15) Anmälan till statsbudgeten för /83,såvitt avser för flera huvudtitlargemensamma frågor 1 Den allmänna lönenivån för statsanställda m. m. Lönerna för detstora flertalet statstjänstemän och för vissa andra arbetstagare ioffentlig verksamhet bestäms genom förhandlingar mellan statensarbetsgivarverk (SAV) och de statsanställdas huvudorganisationer. Den 27 maj 1981träffade SAV samt och (TCO-S) avtal om löner 1981 -82 för statstjänstemän m.fl. (1981-82). Den17 slöt SAV och Centralorganisationen /SR ett motsvarande avtal. Enligt ett denlOjuni 1981 träffat avtal gäller 1981-82 till vissa delar somkollektivavtal även mellan SAV och (). I 1981-82 ingårbl.a. allmänt avlöningsavtal för statliga och vissa andra tjänstemän (AST), allmänttjänsteförteckningsavtal (ATF), tjänsteförteckningsavtal för undervisningsområdet (TFU), tjänsteförteckningsavtalför kyrkliga tjänster (TFK), avtal om system för lönesättning av chefstjänstemän (chefslöneavtalet) och allmäntpensionsavtal för statliga och vissa andra tjänstemän (pensionsavtalet). F. n.gäller de lönevillkor som framgår avAST . Enligt pensionsavtalet gäller statens allmänna tjänstepensionsreglemente(1959:287. SPR) med anslutande föreskrifteri väsenUiga delar som kollektivavtal i den omfattning de avser berördatjänstemän. 1981/82:100 Bilaga 3 Gemensamma frågor 2 Samtliga hittillsnämnda avtal gäller för tiden 31 december 1982. Pensionsförmånernaför de icke-statliga arbetstagare med statlig pensionsrätt som fallerutanför SAV:s förhandlingsområde regleras i SPR med anslutande föreskrifter. För vissa statligtanställda läkare har förmånerna bestämts genom avtal mellan SAV ochSveriges läkarförbund. F. n. gäller för denna personal de lönevillkor somframgår av avtal om allmänna bestämmelser för vissa statliga läkare m.fl.(ABL). Avtalet, som upphörde att gälla , har förlängtstills vidare. Till grund förberäkningen av anslagsmedlen till avlöningar och pensioner under nästa budgetår har lagts de löne- och pensionsbelopp som gäller fr. o. m. den 1 januari 1982.Anslagsberäkningen innefattar ett lönekostnadspålägg . I förhållande tilldet löneläge som låg till grund för beräkningen av lönekostnaderna i budgetpropositionen1981 har medräknats ändringar som skett delsfr. o. m. den tillföljd av uppgörelsen den 26 november1980 i fråga om pris- och löneutvecklingsgaranti enligt avtal om löner 1980 för statstjänstemän m.fl. (1980),dels fr.o.m. och den1 till följd av 1981-82. Pris- och löneutvecklingsgarantin innebar en höjning med 1,4%.ALS 1981-82 innebar en höjning igenomsnitt för statsförvaltningen med 6,. Dessutom har ett engångsbelopp på . respektive 900 kr.beroende pä månadslönenivån utgått för tiden januarijuni 1981. Med undantag avengångsbeloppen - till vilka hänsyn tagits i annan ordning har avtalen beaktats i löneomräkningen,liksom de ramar, som myndigheternadisponerar 30 juni 1982 enligt avtal om lokalalöneförhandlingar m. m. inom ATF-området(L-ATF) samt senare träffade ändringsavtal. i höstens budgetberedning haft tillgång till ett merdetaljerat underlag för beräkning av myndigheternas /83. Med utgångspunkt i SAV:s uppgifter harkostnadseffekterna av 1981-82 beräknats utifrån myndigheternas faktiska löneprofil. Jag hemställer attregeringen bereder tillfälle attta del av vad jag nu har anfört. 2 Lönegradsplaceringen för vissa tjänster m. m. I allmänt tjänsteförteckningsavtal (ATF) och den17 har SAV samt Centralorganisationen /SR, och (TCO-S) fastställt lönegradsplaceringen för de statligt regleradetjänsterna. Enligt avtal den lOjuni 1981 1981/82:100 Bilaga 3 Gemensamma frågor 3 gäller ATF som kollektivavtal även mellan SAV ochSveriges arbetsledareförbund (SALF). /79 har parternaförfogat över ett årligt löneutrymme enligt bestämmelserna i avtalet den 12september 1978 om lokala löneförhandlingar m. m. inom ATF-området (L-ATF) samtsenare träffadeändringsavtal. Enligt ATF får underavtalsperioden ändring av anställningsvillkoren för en tjänst ske dels i den utsträckning ochpå det sätt som föreskrivs i L-ATF, delsvid större organisationsförändring, dels vid annat tillfälle om arbetsgivarenfinner särskilda skäl föreligga. När ett nytt verk inrättas eller en större organisationsförändring görs, skallarbetsgivaren lämna berörda huvudorganisationer tillfälle till förhandling omanställningsvillkoren för ennyinrättad tjänst. I andra fall prövas frågan om anställningsvillkoren för en nyinrättad tjänst av arbetsgivaren. Närarbetsgivaren beslutar om anställningsvillkorenför en ny tjänst, skall hänsyn tas tillvad som gäller för andra tjänsterinom det aktuella myndighetsområdet. Beslutet får meddelas först sedan berörda arbetstagarorganisationerunderrättats. Den organisation somvill kan påkalla förhandling i dessa fall. Sådan förhandling förs underfredsplikt. Enligt tjänsteförteckningsavtaletden och för undervisningsområdet (TFU) ochtjänsteförteckningsavtalet samma dagar för kyrkliga tjänster (TFK) gäller i huvudsak motsvaranderegler när en ny tjänstinrättas inom dessa områden. för vissa statliga läkare m.fl.(TFL) kan part påkalla förhandling om anställningsvillkoren när en tjänstnyinrättas eller direkt berörs av en ändrad förvaltningsorganisation. Sådan förhandling förs underfredsplikt. Tjänstemän somomfattas av chefslöneavtalet uppbär i regel lön i form av baslön jämte ettantal tjänstetillägg och eventuellt ett personligt tillägg. Antalettjänstetillägg och storleken av det personliga tillägget bestäms av regeringen eller statens chefslönenämnd.Vissa tjänster kan emellertid inom ramenför chefslöneavtalet placeras i lönegraderna F 28-F 35. Lönesättningen förde tjänster som regeringen i budgetpropositionen begär bemyndigande attinrätta har skett enligt de regler som framgår av avtalen. Åven när det gällertjänster, som kan inrättas utan medverkan men för vilka regeringenberäknar medel under de olika huvudtitlarna, har anslagsberäkningen skett medutgångspunkt i lönesättningenenligt gällande regler. Jag hemställer attregeringen bereder tillfälle attta del av vad jag nu har anfört. 3 Vissa handikappfrågor i statsförvaltningen Denansvarsfördelning som finns mellan staten, landstingen och primärkommunernabeträffande den offentliga verksamheten gäller även handi- Prop.1981/82:100 Bilaga 3 Gemensamma frågor 4 Kommunerna har ansvar förinvånarnas sociala omvårdnad, för skola, bostäder, barnomsorg, äldreomsorg m.m. Landstingen har uppgifter främst inom hälso- och sjukvårdens område. Statenansvarar bl.a. för socialförsäkringsfrägor och övergripande planerings- ochfördelningsfrågor, t. ex. inom socialpolitiken, bostadspolitiken,näringspolitiken och arbetsmarknadspolitiken. Genom lagstiftning, tillsyn ochbidrag åläggs eller stimuleras landsting, kommuner och arbetsgivare inom allaarbetsmarknadssektorer att vidta åtgärder för att minska klyftorna mellanhandikappade och övriga medborgare. Samhällets insatser inom handikappområdetgrundas på en helhetssyn med samordnade åtgärder på en rad områden. Målet är att dehandikappade skall få en livssituation som så långt möjligt är likvärdig medandra människors. Varje människa har rätt till bostad, arbete och meningsfullfritid och till kontakter med andra. Samhällsgemenskapen måste omfatta alla.Detta synsätt överensstämmer med FN:s deklaration inför . Dess motto är: "Full delaktighet och jämlikhet". Möjligheterna att få ochbehålla ett arbete påverkar hela livssituationen. Arbete är inte bara en frågaom försörjning och ekonomiskt oberoende utan också om personlig utveckling ochsjälvförtroende. Kraven på arbetets innehåll och på anpassning avarbetsvillkoren till de enskildas förutsättningar är mot denna bakgrundsärskilt framträdande när det gäller de handikappade. Såväl offentliga somprivata huvudmän har ansvar för att den verksamhet som bedrivs så långt sommöjligt är tillgänglig för alla. I sin roll somarbetsgivare har staten genom ett särskilt regelsystem påtagit sig långtgåendeförpliktelser när det gäller stödåtgärder för statsanställda som har eller kanförväntas få svårigheter att erhålla eller behålla en anställning på grund avfysiskt, psykiskt eller socialt arbetshinder. I förordningen (1979:518) omarbetshandikappade i statligt reglerad anställning, m. m. (ändrad senast1981:734) regleras vissa frågor om bl. a. rehabilitering och arbetsvärd såsomarbetsprövning, arbetsträning, omskolning, utbildning och omplacering.Myndigheterna åläggs att göra en rehabiliteringsutredning för att klarläggabehovet av yrkesinriktad rehabilitering av en arbetshandikappad. En sådanutredning bör göras bl. a. när arbetstagaren har varit helt sjukledig mer än90 dagar i följd, när svårigheter att klara arbetsuppgifterna har visat sigeller när arbetstagaren begär det. Myndigheten skall så snart som möjligtgenomföra den arbetsvärd som behövs. I förordningen ges ocksånärmare regler för användningen av det under åttonde huvudtiteln upptagnaförslagsanslaget Lönekostnader vid viss omskolning och omplacering, det s.k. särskilda löneanslaget (SLA). Medelfrån anslaget kan tas i anspråk för att täcka kostnader för avlöningsförmåner,utbildning m.m., bl.a. när en arbetstagare till följd av ett arbetshandikappinte kan beredas en lämplig anställning inom gällande orga- Prop.1981/82:100 Bilaga 3 Gemensamma frågor 5 nisation och därför måste sjukpensioneras, ominte omskolning eller någon annan form av arbetsvård kommer till stånd. Det fårske övergångsvis till dess att frågan om anställning har lösts på ett merslutgiltigt sätt. Som huvudprincip gäller dock att de åtgärder som behövs föratt stödja arbetshandikappade så långt som möjligt skall bekostas med medelsom myndigheterna själva förfogar över. Jag återkommer senare till frågan ombelastningen på SLA vid min anmälan av vissa anslag under åttonde huvudtiteln. Om en myndighet intesjälv kan vidta de åtgärder som behövs för att behålla en arbetshandikappad ianställning, skall myndigheten enligt arbetshandikappförordningen begära hosstatens arbetsmarknadsnämnd (SAMN) att nämnden medverkar i den fortsattahandläggningen av frågan. Mer än hälften av SAMN:s individinriktade verksamhetavser arbets-vårdsärenden. Under /81 behandlades sålunda ca 1800sådana ärenden inom SAMN. Det kan jämföras med antalet omplaceringsärendentill följd av omlokalisering eller arbetsbrist som under samma budgetår uppgicktill resp. 730 och 970. För att göra det möjligtatt placera om tjänstemän kan SAMN besluta om att omplaceringsförordningen(1974:1006, omtryckt 1980:1093) skall tillämpas på statligt reglerade tjänster.De tjänster som omfattas av ett sådant beslut får varken kungöras lediga tillansökan eller tillsättas utan SAMN:s medgivande. När de skall tillsättas, skallSAMN om möjligt anvisa myndigheten en eller flera tjänstemän som omfattas avSAMN:s omplaceringsverksamhet bl. a. arbetshandikappade. En anvisning gäller dåsom medgivande att tillsätta tjänsten i fråga med någon av de anvisade. F. n.omfattas ett stort antal tjänster hos myndigheterna av denna speciellareglering. Det är också SAMN som påframställning av myndigheterna prövar frågan om användningen av SLA. Jag vill i dettasammanhang också peka på den stora satsning som görs inom det förebyggandeområdet bl.a. genom utbyggnaden avden statliga företagshälsovården i regi av stiftelsen . Enligt avtalmellan de centrala parterna på den statliga arbetsmarknaden skallföretagshälsovården vara förebyggande och arbetsplatsanknuten. Den skallbiträda myndigheterna och deras skyddsorganisationer i frågor som rörförhållanden på arbetsplatserna som kan medföra olycksfall eller fysisk ochpsykisk ohälsa. Den skall också medverka vid arbetsplatsanknuten rehabiliteringav arbetstagare efter sjukdom och annan arbetsoförmåga bl.a. genom att genomförarehabiliterings-, tjänstbarhets- och andra utredningar. Verksamheten, somhuvudsakligen bedrivs genom lokala hälsocentraler, skall vara ett komplementtill det arbetsmiljöarbete som myndigheterna själva bedriver. Enligt vad jag harinhämtat kommer Statshälsan vid utgången av innevarande budgetår att haorganiserat ca 60 lokala hälsocentraler i olika delar av landet. Sammanlagtkommer då ca 175000 statsanställda att kunna