prop · G503148 · 1981-12-31 00:00:00 — omåtgärder för tekoindustrin, m.m.; Regeringenförelägger vad som har upptagits i bifogade utdrag avregeringsprotokoll för de åtgärder och det ändamål som framgår av föredragandenashemställan. Ipropositionen lämnas förslag om inriktning av de fortsatta statliga åtgärdernapå tekoområdet. En ökad satsning på effekfivitetshöjande åtgärder förordas. Idetta syfte föreslås ytterligare 15 milj. kr. för branschfrämjande åtgärder ochrafionaliseringslån. Vidare föreslås för särskilda arbetsmarknadspolifiskaåtgärder för närmast berörda regioner 15 milj. kr. Förslaglämnas fill lag om ursprungsmärkning för kläder. Åtgärder föreslås för attåstadkomma en förbättrad kontroll av befintliga importbegränsningar frånlågprisländer. Vidare behandlas vissa frågor rörande skinnkonfektions-, lädersko-och gummistövelindustrierna. Ipropositionen föreslås en viss effektivisering av den statliga samordnings-ochsamrådsorganisationen inom tekoområdet. 1 1981/82. Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden , , , , Åsling, Söder, , ,, , , , , Elmstedt, Tilländer, Ahrland, Föredragande: statsråden , och om åtgärder för tekoindustrin, m.m. Statsråden , och anmäler sinaförslag. Anförandena redovisas i underprotokollen för handels-, arbetsmarknads-resp. industridepartementet. Statsrådet hemställer att regeringen i enproposition förelägger vad han och statsråden och haranfört för de åtgärder och det ändamål de har hemställt om. Regeringen ansluter sig lill föredragandenas övervägandenoch beslutar atl genom proposition förelägga vad här har anförts förde åtgärder eller det ändamål som föredragandena har hemställt om. Regeringen beslutar atl de anföranden och förslag somredovisas i underprotokollen skall bifogas propositionen som bilagorna 1-3. Prop.1981/82:148 3 Anmälan till proposition om åtgärder för tekoindustrin, m.m. beslöt om inriktningen av de statligaåtgärderna för tekoindustrin /80 - 1981/82 (prop.1978/79:145, NU 1978/79:48, rskr 1978/79:390). Beslutet innebar i fiåga om enlångsiktig plan på tekoområdet att erforderligt planerings- ochutredningsarbete borde överlåtas åt de ansvariga organen, dvs. tekodelegationenoch närmast berörda myndigheter. Medanledning av beslut uppdrog regeringen åt överstyrelsenför ekonomiskt försvar (ÖEF), () och statensindustriverk (SIND) att inom ramen för sina respektive ansvarsområden utredaoch lämna underlag lill regeringen för den fortsatta långsiktiga planeringen avde statliga åtgärderna för tekoindustrin. Regeringen uppdrog åttekodelegationen att samordna detta myndigheternas arbete. Rapporterhar lämnats till regeringen av ÖEF bl.a. , den 7 september1981 och , av AMS och av SIND den 4september 1981. Tekodelegationen har lämnat synpunkter påmyndigheternas rapporter samt härutöver redovisat vissa egnaförslag. Riksdagensbeslut om tekopolitiken innebar bl.a. att av regeringenbegärde förslag fill ursprungsmärkning av kläder. Med anledning härav uppdrogregeringen åt en särskild utredare atl utreda frågan. Förslagtill lag om ursprungsmärkning av kläder lämnades i belänkandet(Ds H 1981:1) Ursprungsmärkning av kläder. Betänkandet har remissbehandlats. Med anledning av uppdrag som gavs av regeringen i juli1979 lämnade Prop.1981/82:148 4 tekodelegationen en rapport om skinn- ochläderindustrins framtida dimensionering. Tekodelegationen har vidare överlämnat enskrivelse rörande utrikeshandeln och handelspolitiken med yttrande från kommerskollegium(KK) fill delegafionen i frågan. försvarskommitté har i sitt slutbetänkande (Ds Fö1981:14) Totalförsvaret 1982/87 lämnat förslag om försörjningsberedskapen påbeklädnadsområdet. Härutöver har synpunkter och förslag om åtgärder påbeklädnadsområdet lämnats av bl.a. . , , texfil- ochkonfektionsindustriförbund, /samlrepresentanter för kommuner och länsmyndigheter. Föredragandens överväganden 2.1 Genomfördautredningsuppdrag Behov och möjlig produktion av tekovaror i enkrissituation beslöt och om målen förförsörjningsberedskapen på tekoområdet (prop. 1977/78:42, FöU 1977/78:5, rskr1977/78:81 och NU 1977/78:41, rskr 1977/78:172 samt prop. 1978/79:145, NU1978/79:48, rskr 1978/79:390). Målet för den produktionskapacitet som erfordrasav försörjningsberedskapsskäl ändrades genom beslut av våren 1981till riktmärke (prop. 1980/81:100 bil. 14, NU 1980/81:47, rskr 1980/81:279). ÖEF:s planering grundas på dessa riksdagsbeslut. Dettainnebär att behovet av produktion beräknas med utgångspunkt från bl. - Enförsörjningsuthållighet svarande mot en avspärrningssituation på ca ett årföljd av en efterkristid . - Enförsörjningsstandard som för tyngre plagg bestäms av en s.k. krisgarderob (ettminimum för garderobsinnehav) och för lättare plagg uttrycks som ett fillförselbehov. - En krisimportom av den årliga genomsnittliga importen . - Antaganden omatt skiftgången kan ökas i en krissituation. ÖEF har i rapport redpvisat denproduktion som bedöms vara möjUg inom den befintliga svenska tekoindustrin samlproduktionsbehovet i kris. Antagandet om krisimport har därvid beräknats medutgångspunkt från dels gällande planeringsnormer avseende krisimporten, delsmer aktuella importsiffror. Prop, 1981/82:148 5 Behov av produktion och möjlig produktion under en treårigkrissituation redovisas i följande tabell. Kläder (milj. st./par) Väv (milj. m) Garn och tråd (1 000 lon) 12,3-13,7 9,2-9,6 6,0-6,2 5,6-5,8 Sytråd (även för sko- (ill verkning) ä) Gäller endast trikåväv som kan framställas av inhemskagarner. '') Kapacitet motsvarande behovet av räsytråd finns inom landet. Försörjningsberedskapsläget sammanfattasav ÖEF på följande sätt. - Maskinkapacitetenför produktion av plagg är i stort sett fiilräcklig för att försörjningsmåletskall kunna uppnås, med undantag för produkfionen av arbetshandskar och lättkonfektion, - Maskinkapacitetenför produktion av egentlig väv och trikåväv överskrider behpvet, - Maskinkapacitetenför produkfion av kam- och kardgarn saml bomullsgarn mptsvarar i stort settbehovet medan ändlösa beklädnadsgarner, sytråd och skpsytråd måste lagras, likspmvissa garner för produktion av teknisk texfil. ÖEF framhåller att det är tveksamt om utbildad arbetskraftkommer att finnas tillgänglig för att den i en krissituafion förutsattaskiftuppgången skall kunna genomföras. ÖEF anmäler att denna fråga nu närmarestuderas och att ett förbättrat underlag bör kunna föreligga . 1981/82:148 6 ÖEF anmäler i rapporten att av deninvesteringsram på 210 milj.kr. sorn försvarskommiltén har föreslagit /83 bedöms inom etl någorlunda balanserat ekonomiskt försvar 76 milj.kr.kunna avdelas till programmet Beklädnad m.m. En erforderiig medelstilldelningför atl tillgodose statsmakternas mål för försörjningsberedskapen har ianslagsframställningen för /83 uppgivits till 140 milj.kr. En medelstilldelning av 76 milj.kr. /83 kommer enligt ÖEF:s bedömning atl innebära atl - underförutsättning att den föreslagna nya låneformen införs - gjorda bindningar lillförsörjningsviktig industri kan fullföljas, varigenom den frånförsörjningssynpunkt mest prioriterade produktionskapaciteten - inomgrundtextil industri samt läder-och skoindustrin - kan bibehållas, åtminstoneunder planeringsperioden /87. AMS har, i enlighet med regeringens uppdrag ,överlämnat en rapport fill regeringen som ett underlag för den långsiktigaplaneringen av de statliga åtgärderna på tekoområdel. Rapporten, som senare avchefen för kommer att redovisas utförligare,beskriver bl.a. utvecklingen av sysselsättningen inom tekoindustrin, antaletlediga platser, antalet sökande, inkomna varsel om uppsägningar saml beviljat äldreslödtill lekoindustrin. Sysselsättningsnedgången inom tekoindustrin fortsätter.Detta illustreras bl.a. av att antalet medlemmar i beklädnadsarbelarförbundelsarbetslöshetskassa fortsätter att minska för att uppgåtill 36 800. Den största nedgången sker inom konfektionsindustrin. Sysselsättningen inom tekoindustrin är i hög grad koncentreradtill . Del är fler kvinnor än män som är anställda inomtekoindustrin samfidigt som genomsnittsåldern är något högre i tekoindustrinän inom tillverkningsindustrin totalt. SIND har i två rapporter (SIND PM 1981:12 och 13) TEKO 81lämnat underlag för den fortsatta långsiktiga planeringen av de statligaåtgärderna för tekoindustrin. Vissa studier har genomförts. Reexporten av konfektionsvaror har kartlagts. Med reexporlavses varpr som importeras och därefter exporteras utan nämnvärd vidarebearbetnihgi . Närmare en fjärdedel av konfektionsexpprten utgörs enligl studien avreexporterade varor. Nettoexporten av konfektionsvaror - då reexporten räknatsbort - anges för ha varit av produktionen. 1981/82:148 7 exporten av konfektionsvaror var av produktionen.Även nettoimporten, dvs. importen exkl. det som importeras för att reexporteras,har beräknats och anges ha varit av tillförseln, vilket skalljämföras med den totala importen, som var av tillförseln. Vidare hartekoproduktionens storlek i jämförts med den i vissa andra länder isyfte att försöka urskilja faktorer som kan vara bestämmande för ett landssjälvförsörjningsgrad. I en annan studie redovisas en samhällsekonomisk analysavseende de företag som tillverkar kostymer, kavajer och överrockar, dvs. Branschen utgör av konfektionsindustrin. Enligt beräkningarsom gjorts för vart och ett av de ingående företagen ger samtliga etl högresamhällsekonomiskt bidrag om de fortsätter sin drift än om de läggs ned.Utfallet vid nedläggning beräknas på kort sikt innebära en finansiellförsämring för såväl staten som kommunerna, företagen och de anställda. Pålitet anges en viss stalsfinansiell förbättring vid nedläggningjämfört med fortsatt drift medan utfallet för kommuner, företag och anställdaäven fortsättningsvis innebär en försämring. SIND harutarbetat prognoser för tekoindustrins utveckling med uppdelning på en kortsiklsbedömningavseende och en långsiktig utblick mot . För 1982förutses produkfionsnedgången, som var förhållandevis stor ,fortsätta i någpt minskad takt. För den långsikfiga framtidsbedömningen har SINDförutsatt att en sådan allmänekonomisk politik förs att priserna ökarlångsammare i än i utlandet. Enligt en annan förutsättning skall istort sett oförändrade handelspolifiska åtaganden gälla. Vidare har förutsattsatt det s.k. äldrestödet till tekoindustrin successivt avvecklas. Ett allmänlförbättrat kostnadsläge antas något stärka positionen för svensk tekoindustri.Trots detta förutsätter SIND att andelen på hemmamarknaden fortsätter attminska. På exportmarknaderna räknar SIND med fortsatt expansion för svensktekoindustri men i någol lägre takt . Dessa bedömningar innebär atttekoproduktionen beräknas minska endast obetydligt . Bedömningeninnebär att den utveckling med ofta ganska kraftig produktionsnedgång som råttpå tekoområdet nu skulle ersättas av mer stabila förhållanden.Den förutsatta avvecklingen av äldrestödet har av SIND antagits innebära ensnabbare produktivitetsutveckling . Sysselsättningen inomtekoindustrin väntas därför fortsätta alt minska men inle lika snabbt som undertidigare perioder. väntas rörligheten mellan tekoindustrin och andraindustrigrenar öka, vilket tillsammans med minskningar på grund avålderspensionering enligt SIND medför ett tämligen omfattande behov avnyrekrytering till tekoindustrin. SIND haräven lämnat förslag i fråga om utformningen av den statliga tekopolitiken.Därvid ifrågasätter SIND om det är ekonomiskt och politiskt möjligt attgenomföra de åtgärder som krävs för att de av statsmakterna uttalade målen för tekopolilikenskall uppnås. Bortsett från detta anser 1981/82:148 8 SIND att det varken ur försörjnings-, sysselsättnings-,regional- eller industripolitisk synvinkel är nödvändigt eller ändamålsenligtalt definiera målen för tekopolitiken i termer av produktionsvolymeller en 30-procentig andel av tillförseln till hemmamarknaden. Verkel föreslåratt målen formuleras så att ett bättre samband erhålls mellan förväntaderesultat och de medel som statsmakterna ställer till förfogande. Det är vidareenligt SIND angeläget att såväl mål som medel utformas så att de står isamklang med varandra och inle drar åt plika håll. SIND föreslår för sin del att insatserna utformas med enmer konsekvent inriktning mot alt bevara och utveckla de mest livskraftigadelarna av tekoindustrin. Syftet bör alltså vara att här som inom andra delarav industin främja tillkomsten och utvecklingen av effektiva ochkonkurrenskraftiga förelag. Detta kräver i första hand förstärktaindustripolitiska insatser. Kraftfulla satsningar behöver göras påproduktutveckling, teknisk förnyelse och marknadsföring. En rimligt uthållig försörjningsberedskap torde ävenfortsättningsvis kunna erhållas inom ramen för nuvarande resursinsatser. Stödetbör därvid, när det riktas direkt till industrin, underlätta effektivitetshöjandeinvesteringar. Det sysselsätlningspoliliska stödet bör enligt SINDutformas så alt det underlättar en nödvändig omstrukturering av branschen.Sysselsättningsfrågan är inte ett tekoproblem - lösningarna måste i slorutsträckning sökas utanför branschen. Arbetet måste inriktas på att söka ochskapa sysselsättningstillfällen inom andra verksamhetsområden. Det nuvarandeäldrestödet bör därför successivt avskaffas. Genom detta stöd har enligt SINDden omställning till en konkurrenskraftig industrigren som är en grund förtrygg sysselsättning fördröjts. SIND föreslår att en omvandling avsysselsättningsstödet till ett mer rörlighetsstimulerande medel prövas, l.ex.genom att ersättning ges lill arbetsgivare som anställer äldre personal somfriställs från tekoföretag. Det regionalpoliliska stödet lill av tekoindustrierdominerade områden kan enligt SIND eventuellt också behövas intensifieras. SIND erinrar om att verket i annat sammanhang harföreslagit en fidsbegränsad sänkning av socialförsäkringsavgifterna med 5-10%för att öka den svenska industrins konkurrenskraft. En sådan åtgärd skulle förstörre delen av tekoföretagen betyda en betydligt förbättrad konkurrenssituation. SIND är medvetet om att tekobranschen f.n. befinner sig iett mycket kritiskt läge. En snabb avveckling av t.ex. älderstödet skulle idenna situation sannolikt leda till en omfattande och okontrollerad nedläggningav företag med stora sysselsättningsproblem och samhällsekonomiska förluslersom följd. SIND föreslår att rådrum skapas genom något slag av gränsskydd medanden av verket förordade förändringen av lekopolitiken genomförs. Överläggningarinom ramen för ingångna internationella avtal bör upptas Prop.1981/82:148 9 med dominerande importländer om ett förstärkt gränsskydd.Det borde enligt SIND inte vara orimligt alt få förståelse för en sådan åtgärdmot bakgrund av tekoindustrins pressade läge, om det från svensk sida samtidigtklart deklareras att syftet är att underlätta en fortsatt strukturanpassning samtatt restriktionerna begränsas till viss fid under.vilken nuvarandeproduktivitets- och omställningshämmande stöd till branschen avvecklas. Bedömning av branschens utveckling Tekodelegationen ifrågasätter SlND:s bedömning alltekoindustrins produktionsvolym skulle minska med . Enligt delegationen är detta inte förenligt med denpessimistiska bedömning beträffande utvecklingen under de två närmaste årenvilken bedöms komma att medföra etl bortfall av produktionskapacitet. Delegationenanser del inte vara rimligt att räkna med atl kapaciteten skulle återvinnasunder resten av decenniet så att den långsikliga prognosen skulle besannas.Minskningen av produktionsvolymen blir därför enligtdelegationen belydligt större än vad SIND kommit fram fill. Tekodelegationen anför att statsmakternas beslut våren1981, som bl.a. innebar att målet för försörjningsberedskapen och målet om ettupprätthållande av produktionsvolym ändrades till riktmärken, harmedfört osäkerhet inom industrin om de framtida villkoren för den fortsattatekopolitiken och ökat svårigheten i myndigheternas planeringsarbete. Delegafionenframhåller med hänsyn härtill att det för det fortsatta långsikfigaplaneringsarbetet är nödvändigt med en av preciserad målsättning somutgår från en tolalbedömning av vad man från samhällets sida vill uppnå. Mot bakgrund av att tekoindustrin enligt samstämmigabedömningar befinner sig i ett allvarligt krisläge som kan leda lill omfattandeoch okontrollerad nedläggning av företag föreslår delegationen att vissaåtgärder vidtas på kort sikt. Åtgärderna har som utgångspunkt att förbättrabranschens relativa kostnadsläge. Delegationensförslag till åtgärder på kort sikt innebär att - äldrestödet under periodenfrån till omformas så att det utgår av ett bidragsunderlagsom beräknas Prop.1981/82:148 10 på samma sätt som för äldrestödet. Den extra kostnaden förett sådanl bidrag kan beräknas till ca 80 milj. kr. 1 elt särskilt yttrande som fogats till skrivelsenframhåller Beklädnadsarbetarnas förbunds representant i delegationen att någontillfällig höjning av äldrestödet inte bör ske utan att ett belopp motsvarandeden föreslagna tillfälliga höjningen av äldrestödet bör ställas tillmyndigheternas förfogande för atl rekonstruera företag ikris och ge dessa överlevnadsmöjligheler. Vidare bör äldreslödet utgåoförändrat under innevarande budgetår och besked lämnas om äldreslödetskall utgå oreduceral . - anslaget lill ÖEFför försörjningsberedskapslån och avskrivningslån ökas under innevarandebudgetår med 40 milj. kr. - anslaget till SlND:sbranschprogram och avskrivningslån höjs under innevarande budgetår medsammanlagt 25 milj. kr. - importen frånlågprisländerna, mot bakgrund av den ökade andelen ,ytterligare begränsas - det nuvarande begränsningssyslemetsnarast effektiviseras, bl.a. genom ökade resurser för kontroll till tullverketoch kommerskollegium och att en översyn görs av hemtagningssystemet - överiäggningarsnarast kommer till stånd med och omhandelspolitiken och kontrollsystemen på tekoområdet. Sedan ett preciserat mål för den långsiktiga tekopolilikenlagls fasl behövs enligl delegationen en ökad inriktning på en effektiviseringoch rationalisering av tekoindustrin för att möjliggöra en minskningav driftstödet. Delegationen hänvisar lill tidigare förslag om införande av enlåneform benämnd kapacitets- och utvecklingslån och om en väsentligt ökadsatsning på SlND:s branschprogram. Åtgärdsprogrammen bör vara långsiktiga medfastlagda beloppsramar, t.ex. genom rullande treårsprogram. Äldrestödet börbibehållas på 1980/nivå. På det handelspolitiska områdel hänvisas till tidigareförslag om en effektivisering av nuvarande begränsningssystem bl.a. genom - en översyn av varuläckningeni begränsningsavtalen - en effektiviseringav nuvarande begränsningssystem - ett övertagandeav av administrationen av begränsningarna om handhavandet avexportkvoteringarna i exportländerna inte är tillfredsställande. Antalet sysselsatta inom tekoindustrin, som år 1960uppgick till 94 000 personer och till 67 500 personer, hade år 1980minskal till ca 35 000 personer enligt uppgifter som SIND redovisat i sinrapportering Prop.1981/82:148 11 SIND bedömer alt en ytterligare minskning till ennivå av ca 33 000 personer har skett . Antalet arbetsställen är ca 700. Utvecklingen inom tekoindustrin åren 1979 och 1980kännetecknades av en viss stabilisering. Produktionsminskningen upphörde istort sett inom branschen som helhet och var inte särskilt storunder . Sysselsättningsnedgången var också väsentligt mindreunder dessa år jämfört med tidigare. Det något förbättrade läget under dessa årsammanhängde med en ökad efterfrågan på hemmamarknaden samt framgångar förexporten på konfektionssidan. Däremot innebar utvecklingen och1980 ingen förändring av de långsiktiga utvecklingstendenserna. Sålundafortsatte importen atl tränga tillbaka den svenska tekoindustrin på desshemmamarknad. För tekoindustrin innebar utvecklingen enmarkant försämring. Under årets tre första kvartal minskade produktionenavsevärt jämfört med inom såväl textil- som konfek-fionsindustrin- nedgångar med 10 resp. . Vikande efterfrågan på hemmamarknaden ochminskningar på exportmarknaden låg bakom denna utveckling. Importandelen på densvenska marknaden synes däremot inte ha ökat under årets tre första kvartal. Enenkätundersökning som genomfördes för att bl.a. informeralekobranschrådet om utvecklingen indikerar fortsatt nedgång i produktion ochsysselsättning inom konfektionsindustrin . Också konjunkturinsfitutelsbarometerundersökning pekar på fortsatt nedgång . Enligt undersökningen räknar företagen med en klar produkfionsminsk-ningoch en betydande, fortsatt minskning i antalet anställda . visar också arbetsmarknadsstatistiken påen väsentlig försämring på tekoområdet. Arbetslösheten har ökat medan antaletkvarstående lediga platser minskat. Framför allt har varslen ökal avsevärt ochlåg på ungefär samma höga relativa nivå som under åren1977 och 1978. Tekoindustrin i sysselsatte ca 33 000personer i ungefär 700 företag. Bl.a. den solidariska lönepolitiken har medförten snabb strukturomvandling av den svenska industrin. Detta gäller i hög gradtekoindustrin. Samfidigt har konkurrensen från utlandet påskyndat dennautveckling. De nya ekonomiska förutsättningarna har inte hindrat attsvenska företag i tekobranschen har haft stor framgång, inte minsl gäller detden konkurrensutsatta marknaden i . Den svenska tekoexporten uppgickår till ca . Denna export gick huvudsakligen lill EG- ochEFTA-marknaderna. Möjligheterna att behålla en livskraftig tekoindustri iSverige är goda. 1981/82:148 12 Framgångsrikast är företag som funnit en egen sektor därexempelvis kvalitet och moderiktighet i kombinafion med offensiva marknadsålgärdernått resultat. Inom dessa sektorer har företagen i hård konkurrens från andraeuropeiska och nordamerikanska förelag och importen från vissa lyckatshävda sig väl både på hemma- Pch exportmarknaderna. Av den svenska tekpimporten som uppgick till ca 10miljarder kr, kom omkring två tredjedelar från EG- och EFTA-länderna samt ,dvs. i huvudsak från länder med ett kostnadsläge som är jämförbart med detsvenska. Den övriga importen härrörde sig huvudsakligen från länder iSydostasien. För dessa och vissa andra länder gäller särskilda importbegränsningarpå den svenska marknaden. Det är ett starkt konsumentintresse att den svenskamarknaden erbjuder ett stort och variationsrikt sortiment. Det bör gälla såvälpriser som kvalitet. 1 en väl fungerande marknadsekonomi bör det ytterst varakonsumenten som styr utbudet. Det är rimligt att konsumenterna även får enmöjlighet att vid köpet informeras om varans geografiska ursprung. För den internationella tekohandeln finns ett avtal som ipraktiken reglerar varuutbytet mellan i- och . Detta avtal vars syfte bl.a.är all undvika en protektionistisk våg mol tekoimporten från , harutgjort grunden för den svenska regleringen av lågprisimporten. Denna regleringhar varit nödvändig bl.a. för att skapa utrymme för en socialt acceptabelstrukturomvandling. Begränsningar av den fria handeln medför emellertid vissakostnader för konsumenterna. Av ÖEF:s rapport , vilken redovisats i delföregående, framgår att riktmärkena som uppställts av statsmakterna förförsörjningsberedskapen på tekoområdet i stort är uppfyllda. Huvudsyftet medregeringens tekopolilik är att trygga försörjningen med tekovaror i händelse avkrig eller avspärrning. Värdet av denna beredskap ligger främst i ett starktnäringsliv. Det är därför regeringen tillmäter såväl den allmän-ekonomiskapolitiken som offensiva åtgärder av typ produktutveckling och marknadsföringsärskild betydelse. Efter samråd med cheferna för arbetsmarknads- ochindustridepartementen avser jag i det följande först redovisa vissa allmännaprinciper för statliga insatser till enskilda industribranscher. Jag övergårdärefter till att behandla de särskilda mål/riktmärken som harbeslutat om för tekoindustrin och lägger vidare fram vissa förslag i fråga om lekstödelsinriktning och omfattning. 2.3.1 AUmänt om statliga åtgärder för särskilda branscher Fastställande av mål och ambitioner för enskildaindustribranscher måste ske med utgångspunkt från de principer som gäller förindustri-, arbetsmarknads- och försörjningsberedskapspolitiken. De övergripande industripolitiska målen angavs i prop.1980/81:130 om