prop · G50330 · 1981-12-31 00:00:00 — I ell läge där det är nödvändigt all begränsaökningstakten för de staUiga utgifterna finns det flera skäl som talar för altockså i KBT-syslemel införa en nedre hyresgräns. Denna kan givelvis inte nuläggas på samma nivå som inom SKBB-systemel, utan bör anpassas lill denekonomiska situaUonen för berörda pensionärer. Jag föreslår därför att del islalsbidragsreglerna för KBT införs en sådan nedre hyresgräns, som bör vara 80kr./mån. för såväl ensamslående som för makar. Som jag har nämnt höjsden övre hyresgränsen med / mån. för ensamstående pensionär och med 100kr./mån. Med dessa nya gränser kommer denstatsbidragsgmndande bostadskostnaden inom KBT-syslemel all ligga mellan 80 och800 kr./mån. för ensamslående och /mån. Jämfört med den högsta bidragsgränsen som gäller för år 1981innebär defta en minskning av det statsbidragsgrundande KBT-beloppet för enensam pensionär med /mån. om bidrag utgår med hela det statsbidragsgmndandebeloppet och med /mån. om bidrag utgår av den bidragsgrundandebostcidskostnaden. För makar blir det ingen minskning av delslalsbidragsgrundande KBT-beloppet jämfört med nuvarande bidragsregler. Meddenna nya nedre hyresgräns kommer statsbidrag sålunda alt medges endast underfömtsättning att KBT läcker av bostadskostnaden mellan den nedre ochövre hyresgränsen. Prop.1981/82:30 5 Medhänsyn till alt kommunerna skall ges tid all anpassa sina bidragsgrunder tillde nya slalsbidragsreglerna och all ochförsäkringskassorna behöver för omläggningar inom bidragsadministrationenbör de nya reglerna träda i kraft . En förutsättning för attomräkningsarbete m. m. skall av är alt de kommunala bi-dragsgmndernablir så enkla och enhetliga som det är möjligt. Det ankommer påriksförsäkringsverket alt efter samråd med vidla deåtgärder som krävs för alt de nya bidragsreglerna skall kunna genomförasadministrativt. Införandelav en nedre hyresgräns beräknas motsvara en begränsning av KBT-koslnaderna medtotalt ca 600 milj. kr. för år räknat. För att denna besparing i sin helhetskall kunna tillföras statsbudgeten bör procentsatsen för statsbidrag från till fr. o. m. . Jaghemställer alt regeringen föreslår allgodkänna de av mig förordade ändrade reglerna för statsbidrag till kommunallbostadstillägg lill folkpension. [3]Ändring av reglerna för avräkning av kommunernas kostnader för kommunalabostadstillägg till folkpension m. m. Enligt 16 § lagen (1962:392) omhustmtillägg och kommunall bostadstillägg lill folkpension och 6§ förordningen(1979:850) om statsbidrag lill kommunall bostadstillägg lill folkpension skallavräkning av kommunernas årliga KBT-koslnader saml statsbidrag på dessakostnader göras i samband med utbetalning av kommunalskaltemedel. Dennautbetalning av kommunalskattemedel har skett med en sjättedel i var och en avmånaderna januari, mars, maj, juli, . Avräkningen görs avlänsstyrelserna på grundval av uppgifter från . I enlighet med förslag iårets komplelleringsproposition har utbetalningen av kommunalskatlemedlenändrats så att denna fr. o. m. sker med en tolftedel vatjekalendermånad (prop. 1980/81:150, FiU 1980/81:40, rskr 1980/81:420). För attanpassa avräkningen av KBT-koslnaderna till de nya utbetalningsreglerna förkommunalskaltemedel bör avräkningsreg-lerna ändras på motsvarande sätt. Nämndaavräkning skall således göras med en tolftedel varje kalendermånad. Ändringenbör gälla fr. o. m. . Vadjag här har föreslagit föranleder en ändring av 16 § i lagen (1962:392) omhustruUllägg och kommunall bostadsUllägg lill folkpension. inomsocialdepartementet upprättat förslag lill lagändring bör fogas lill protokolleti detta ärende som bil. Jaghemställer alt regeringen föreslår allanta förslaget lill lag om ändring i lagen (1962:392) om hustmtillägg ochkommunalt bostadstillägg till folkpension. 1981/82:30 6 [4] Slopande av bosättningslåncn. Bosältningslån lämnas f.n. med högst . till makar, personer som avser alt gifta sig,ensamstående föräldrar, personer som stadigvarande sammanbor underäklenskapsliknande förhållanden samt ensamstående handikappade ulan barn. Lånenskall amorteras under högst . Ränta utgår efter en räntesats som med 2,överstiger det officiella diskontot. Läneverksamhelen sköts av medviss medverkan av kommunernas sociala organ. Med hänvisning lill vad chefen för ekonomi- ochbudgeldepartementen anför i sin allmänna redovisning av nu aktuellabesparingsåtgärder föreslår jag att den statliga bosätlningslångivningen upphörden . Avvecklingen av bosällningsiåneverksamheten bör ske påföljande sätt. bör i mån av tillgång på medel kunna fatta beslut omnya bosältningslån på grundval av de ansökningar om lån som ingivils senast den31 . För långivningen under /82 har totalt anvisats50 milj. kr. För att nå de besparingseffekter som åsyftas bör emellertid denytterligare begränsningen göras all beslut om nya bosältningslånför perioden efter får omfatta totalt hälften av det förbudgetåret disponibla beloppet. Det får ankomma på att inom ramenför gällande bestämmelser vid behov prioritera mellan de lånesökande. Somallmän riktpunkt bör dock gälla att ansökningar som inkommit till riksbankenföre bör behandlas med förtur. Jag vill dämtöver erinra om att ett slopande avbosätlningslångivningen också innebär vissa administrativa besparingar. Dessaadministrativa besparingar kommer inte bara utan också kommunernatill del. I underlaget för beslut om bosättningslån skall nämligen ingå ettyttrande från socialnämnden i den lånesökandes hemkommun med bedömning avsökandens sociala situation. i har i enskrivelse till regeringen pekat på del betydande arbete som behövergöras i kommunerna för detta ändamål. Med hänvisning lill vad jag har anfört hemställer jag altregeringen föreslår att godkänna att den statliga bosätlningslångivningenskall upphöra . Lag om ändring i lagen (1962:392) om hustrutillägg ochkommunalt Härigenomföreskrivs aft 16 § lagen (1962:392) om hustrutillägg och kommunallbostadstillägg till folkpension' skall ha nedan angivna lydelse. Belopp som kommun skall erlägga avräknas motdel förskott på kommunalskatt, som kommunen närmast följande år äger uppbära enligt72 § kommunallagen (1953:753) eller, i fråga om , enligt 76 §kommunallagen för (1957:50), med en sjättedel vid varjeulbelalningslillfälle. Avräkning månader får dock ske medbelopp som bestämmer på grund av en preliminärberäkning. Om belopp som avräknats eller mars månad, icke motsvararen sjättedel av statsverkets fordran hos kommunen, skall härav betingadjämkning ske av det belopp som avräknas . lämnar riksrevisionsverkel,länsstyrelserna och kommunerna uppgift om belopp som skola avräknas. Det belopp som en kommun skall erlägga för visst åravräknas mol det förskott på kommunalskatt, som kommunen närmast följande årfår uppbära enligt 4 § lagen (1965:269) med särskilda bestämmelser om kommunsoch annan menighets utdebitering av skatt, m.m. med en tolftedel vid varjeul-belalningslillfälie. Avräkning i yå.-nuafi, februari, mars och aprd månaderfår dock ske med det belopp som bestämmer på grund av enpreliminär beräkning. Om det belopp som avräknats , februari, marseller aprd månad inte motsvarar en tolftedel av statsverkets fordran hoskommunen, skall en härav betingad jämkning ske av del belopp som avräknas imaj månad. skall lämna riksrevisionsverkel,länsstyrelserna och kommunerna uppgift om de belopp som skall avräknas. Denna lag träder i kraft . Lagen omtryckt 1976: 1014. Prop.1981/82:30 Bilaga 3 Prop.1981/82:30 1 Anmälan till proposition om vissa ekonomisk-politiskaåtgärder, m. m. [1] Ändrade studerande- och pensionärsrabatter vid statensjärnvägar Riktlinjerna för statens järnvägars verksamhet har lagtsfast trafikpolitiska beslut (prop. 1978/79:99, /79:18, rskr1978/79:419) och ytteriigare förtydligats strukturplan för statensjärnvägar (prop. 1980/81:20, /81:6, rskr 1980/81:101). Avslruklurplanen framgår all senast under /84skall uppnå full kostnadstäckning och uppfylla det av statsmakterna uppställdaförräntningskravet. För all detta mål skall uppnås krävs enligt strukturplanenbl.a. ökad rationaliseringsiakl, ökad investeringsvolym och inriktning avinvesteringarna mol de mest lönsamma objekten samt successiva laxehöjningar iperson- och godslrafiken. /82 räknar med en total resultat-brist inkl.förräntningskravet på ca 400 milj. kr. I regleringsbrevet för budgetåret1981/82 avseende anslag lill statens jämvägar, understryks att statens jämvägar skall vidta åtgärder för all möjligt förbättra resultatet. Statensjärnvägars lågpriskort, som ger rätt lill lågprisbiljetl utomfredagar och , kostar . i andra klass och . Ett rabattkort, som f. n. kostar . i andra klass och 800kr. i första klass, berättigar lill resa till lågpris under veckans alla dagar.Studerande och pensionärer har dock, sedan införde sill nyaavgiftssystem , fått resa lill lågpris under veckans ulanall behöva betala lågpriskort eller rabattkort. Pensionärer har härvid lillskillnad mol studerande haft rält all resa i första klass. Regeringenhar i beslut föreskrivit alt rabattsy-slemet förpensionärer och studerande skall ändras på följande sätt. För att I 1981/82. 1981/82:30 2 fåresa till lågpris utom och skall dessaresandekategorier köpa samma lågpriskort som övriga resande. För att få resatill lågpris veckans skall de köpa ell speciellt rabattkort, varspris ligger över lågpriskorlet i första resp. andra klass. Rabattkorteti första klass avser dock endast pensionärer. Det nya systemet införs fr. o.m. och beräknas ge en intäktsförstärkningpå i storleksordningen 60 milj. kr. Denavlastning av statens järnvägars fasta kostnader som fastställdes genom 1979års trafikpolitiska beslut skall enligt beslutet vara bestående i sinahuvuddrag under , dvs. att tillräckligt underlagerhålls för att möjliggöra en utvärdering av effekterna påperson-transportsystemet i dess helhet. När denna utvärdering görs och fråganom en omprövning av avlastningens storlek och utformning övervägs, kommer ocksåeffekterna av de nya pensionärs- och sluderanderabatterna att kunna beaktas. Jaghemställer att regeringen bereder tillfälle attta del av vad jag har anfört i det föregående om ändrade pensionärs- ochsluderanderabalter vid . [2]Transportstöd för m. m. Somett led i de regionalpolitiska strävandena att utveckla näringslivet i Norrlandoch övriga delar av allmänna stödområdet infördes ett transportstöd(prop. 1970:84, SU 1970: 105, rskr 1970:271). Syftet var aft minska dekoslnadsmässiga ölägenheter som följer med de stora avstånden inom stödområdet.Transportstödet har sedan införandet ändrats vid flera Ullfällen. Nuvaranderegler för stödet bygger på riksdagsbeslut vid 1979/(prop.1979/80:174, /80:29, rskr 1979/80:418). Kostnadenför transportstödet har ökat från 40 milj. kr. bidragsårel 1971 till beräknat183 milj. kr. för bidragsårel 1982. Genom successiva utvidgningar av stödethar antalet bidragsberältigade transporter ökat kraftigt. Genomregeringsbeslut har transportrådel (TPR) fält i uppdrag att seöver transportstödets effektivitet. Uppdraget skulle ulföras med inriktning påatt åstadkomma begränsningar och omprioriteringar inom nuvarande kostnadsram.TPR har redovisat uppdraget (Rapport 1981:9, Transportstödet- ett sätt alt göra rundare). EnligtTPR:s utvärdering är transportstödet ett effektivt regionalpolitiskt medel.TPR anser all stödet även fortsättningsvis i huvudsak bör ha den inriktning ochuppbyggnad som del f.n. har. För all höja stödets effekUvitel och ge möjlighetlill besparingar har TPR lämnat förslag till vissa ändringar. Prop.1981/82:30 3 Jag delar TPR:s slutsats alt transportstödet har enregionalpolilisk funktion. Stödet kan, som TPR visat, medverka till att geföretag i sysselsättningssvaga regioner långsikliga möjligheter att på merlikvärdiga villkor konkurrera med företag i andra delar av landet. Stödet börenligt min mening vara regionalpoliUskl effektivt, dvs. medverka till att sänkaIrans-portmerkostnaden för de företag inom stödområdet som för sin utvecklingär beroende av transportkostnadernas storlek jämfört med förelag inom andradelar av landet. Stödets syfte är därför att stimulera företag att vidmakthållaproduktionen inom stödområdet eller att välja en lokalisering inom stödområdet.Omvänt bör normall transportstöd inte lämnas lill förelag inom stödområdet,vilka trots höga transportkostnader kan få avsättning för sin produktion ävenutanför stödområdet liksom till de som har en naturlig lokalisering inomstödområdet. Stödet bör vidare utformas så att det stimulerar företagen inomstödområdet all höja förädlingsgraden i produktionen. Stödet bör också så långtmöjligt vara trafikpolitiskt neutralt, dvs. inte påverka konkurrensen mellanolika transportmedel samt vara utformat på ett sätt som inte motverkar önskvärdrationalisering av transportsektorn. Vidare bör stödet vara lätt altadministrera och inte förorsaka onödiga administrativa kostnader hos förelagen.Slödel bör heller inte lämnas med större belopp än nödvändigt för alt uppnå denämnda syftena. Jag harmed dessa utgångspunkter övervägt hur transportstödet bör utformas inom enminskad kostnadsram. Jag har härvid funnit att man genom vissa åtgärder somkoncentrerar slödels regionalpolitiska effekter och genom all skapa ett merlätthanterligt stöd kan uppnå en kostnadsbesparing på ca 50 milj. kr. I detföljande skall jag utifrån TPR;s utvärdering redovisa min syn på vissaförändringar av transportstödets framtida omfattning och inriktning. Jag böljarmed all behandla frågan om stöd bör ges till såväl transporter frånproduklionsslällen inom stödområdet {uttransporter) som transporter lillstödområdet (intransporter). TPR har prövat om det finns anledning att slopa slödelför transporter av råvaror och halvfabrikat lill stödområdet. TPR har därvidkommit fram till att det av regionalpolitiska och näringspolitiska skäl inteär lämpligt all slopa inlransportstödel. Jag villför egen del erinra om att en orsak till att intransportstödet infördes var ville stimulera en ökad förädling inom stödområdet genom att getransportstöd för råvaror och halvfabrikat som kommer från platser utanförstödområdet. Intransportstödel utgår främst till verkstadsindustrin och den kemiskaindustrin, dvs. industribranscher som har stor betydelse för utvecklingen avett differentierat näringsliv inom stödområdet. Jag är därför i likhet med TPRinte beredd att förorda att intransportstödel slopas. Slödel ligger väl ilinje med de regionalpolitiska strävandena 1981/82:30 4 allbygga upp en mer varierad och tryggare arbetsmarknad inom stödområdet. Intransportstödelär branschanknulel och kan endast lämnas för råvaror och halvfabrikat som delsskall genomgå en inte obetydlig bearbetning hos mottagaren, dels inteproduceras inom stödområdet. Erfarenheterna från bidragssystemet visar att detkan föreligga administrativa svårigheter att avgöra om en viss varukategoriproduceras och finns att tillgå inom stödområdet. Jag anser därför att del börankomma på regeringen eller den myndighet som regeringen utser att avgränsaintransportstödel i enlighet med stödets syfte och med beaktande av all stödetinte skall ge upphov lill orimligt extraarbete hos sökandena. Vadgäller den varuslagsmässiga avgrånsningen av stödet har TPR främst undersöktslödel lill skogsindustrins transporter. Med hänsyn lill c.it skogsindustrinsutvecklingsmöjligheter inom stödområdet i första hand är avhängigaråvamtillgången, och endast relativt marginellt iransportkost-naderna, harrådet föreslagit all kvarvarande stöd till papp- och papperstransporter slopasoch all transportstöd lill sågade produkter endast skall lämnas lill förelag istödområdets inland. Endast i inlandet torde enligt TPR:s mening transportstödetspela en regionalpolilisk roll när det gäller sågverksindustrin. Närtransportstödet infördes Fanns en tendens till alt den svenska sågverksindustrini allt högre grad skulle lokaliseras till södra och medåtföljande rundvirkestransporter söderut. För att motverka denna strävanbeslöts all sågade produkter skulle vara berättigade transportstöd.Situationen är nu annorlunda med brist pä rundvirke för skogsindustrin överhela landet. Tillgångenpå mndvirke och den därav betingade prisbilden på råvaror tillsågverksindustrin innebär sotn TPR visat att de norrländska sågverken i regelinte har sämre konkurrensfömtsätlningar än sågverken i södra och mellerstaSverige. För sågverk längs kusten med möjligheter till fartygs-transporter samlmed goda väg- och järnvägsförbindelser torde i stort sett de lägre priserna påråvarumarkinaden motsvara den fraklmerkoslnad som finns gentemot förelag isödra . Däremot är situationen för sågverken i stödområdets inland intelika god. Delfinns därför enligt min mening inte skäl för att sågade produkter bör vara enstödberättigad vara i kustregionerna samt i vissa inlandskommuner istödområdets södra del, där inga fakta påvisats som pekar på alt transportstödetdär är ett verkningsfullt inslag i samhällets regionalpoliUska stöd. Någonändring av produktionens lokalisering kan inte väntas om transportstödetslopas. Del bör ankomma på regeringen eller den myndighet som regeringen utseratt närmare avgränsa de områden för vilka stödet lill sågade trävaror skallslopas. .lag beräknar besparingen lill ca 18 milj. kr. Däremotbör stödet finnas kvar för högre förädlingsgrad av produktion Prop.1981/82:30 5 baserad på rundvirke. Det gäller l.ex. board, trähus ochmöbler, vilka branscher konkurterar med förelag i södra och . När detgäller papper är huvudparten av obearbetat papper inteslödberälligal. lämnas stöd till finpapper och papper av vissakvaliteter saml kartongpapp. De argument som jag har redovisat omproduktionen av sågade trävaror gäller också produktionen av de nämnda papp-och pappersvarorna. slopande av transportstödet för dessa varuslag tordedärför enligt min mening inte negativt påverka produktionens lokalisering.Besparingen som härigenom möjliggörs beräknar jag till 6 milj. kr. Genomändrat lokaliseringsmönsler och sänkningar av lägsta avstånd och vikt förbidragsberältigade transporter har distributionstransporter av dagligalivsmedel, såsom mjölk, bröd etc, kommit att bli bidragsberältigade. TPR anserdetta förhållande strida mol inlenUonerna för stödet. TPR föreslår därför allstödet lill dislributionstransporler av dagligvaror utgår. Jagansluter mig till TPR:s bedömning att utvidgningen av stödet till all omfattadenna kategori strider mol stödels huvudsyfte att främja den produktion som iannat fall skulle förläggas utanför stödområdet. Distribu-tionstransporter avtyp dagligvaror av lokal karaktär bör därför inte ha stöd. Den närmareavgränsningen härav bör del ankomma på regeringen eller den myndighet somregeringen bestämmer att fastställa. TPR harvidare föreslagit all kraven på vidareförädling skärps i förhållande lill vadsom nu tillämpas. Framför allt anses delta vara önskvärt vad gäller järn- ochslålvamindustrins produktion, l.ex. i fråga om graden av bearbetning av balkoch profiler. Jag anseratt det finns skäl all se över vilka varor som bör vara slödbe-rättigade. Jagvill härvid understryka vikten av alt kraven på vidareförädling skärps. Förall få lill stånd en önskad regional utveckling måste en ökad vidareförädlinginom stödområdet uppmuntras. Jag anser därför att man fortsättningsvis bör merstrikt tillämpa kravet på vidareförädling i enlighet med transportstödetssyfte. Ianslutning härtill vill jag la upp järn- och stålverkens produktion.Uppdelningen av järn- och stålverkens produktion i bidrags- resp. intebidragsberältigade produkter innebär ett administrativt problem. Sändningarnainnehåller normalt båda produklslagen. Då fraktbidraget till järn-ochstålverken torde sakna betydelse från lokaliseringssynpunkt anser jag allullransporlstödet helt kan slopas för järn- och stålprodukter. Kostnaden förstödet kan härigenom beräknas minska med ca 5 milj. kr. TPR harvidare undersökt olika förenklingsmöjligheler vad gäller transportstödetsgeografiska avgränsning och bidragsstorlek. TPR har därvid föreslagit attfraklslödet pä erlagd nettofrakl för slödberättigade transporter lämnas medsamma procentandel för alla transporter över en viss minimislräcka inom resp.Iransportslödzon. TPR har föreslagit alt mini- 1981/82:30 6 miavståndel sätts och att antaletIransportstödzoner minskas från nuvarande sex till tre zoner. Enligt TPR:s förslag skulle sålunda fraklbidrag lämnas med följande procentandelar för vardera transportstöd- zon. Övriga delar av stödområdet som har transportstöd Jag delar TPR:s uppfattning all transportstödet börutformas så enkelt och överskådligt som möjligt. En minskning av det nuvarandeantalet Iransportstödzoner och avslåndsklasser bör i och för sig underlättahanteringen av stödsystemet för såväl förelag som för TPR. Däremot anser jag inteatt TPR:s förslag lill indelning i Iransportstödzoner i tillräcklig gradtillgodoser de regionalpolitiska prioriteringar som måste göras vid en begränsadmedelsram för transportstödet. Enligt min mening måste därför de nordligasteoch inre delarna av landet prioriteras. Jag förordar därför en modifieradzonindelning som lar hänsyn till dessa regionalpolitiska prioriteringar. Jag delar däremot TPR:s uppfattning all endast transportersom överstiger bör vara bidragsgrundande. För all slödel vid enbegränsad kostnadsram skall kunna användas på ell sätt som bäst överensstämmermed stödets huvudsyfte all utjämna kostnadsskillnaderna för de långvägatransporterna föreslår jag att slödel även fortsättningsvis varieras med hänsynlill transportsträckans längd. För att underlätta förelagens administrativaarbete med alt söka bidrag anser jag dock att avståndsindelningen kan görasenklare än f. n. Sammanfattningsvis redovisas mina förslag i nedanståendeuppställning. av , , Filipslads, ,, , , och kommuner, av , , , ,, , , , , . Säters, ochÄlvdalens kommuner, av , , ,, och kommuner. Transportstödzon 2: . 1981/82:30 7 Transportstödzon 3: utom kommun. av , , ,och kommuner, av Bodens, , och kommuner. av Västerbollens län , , , ,, , och kommuner, av Atjeplogs, , ,, , , , , och Övertorneåkommuner. Kostnaden för stödet kan genom dessa förändradebidragsregler beräknas minska med ca 21 milj. kr. priser och volym. För all kunna erhålla transportstöd måste del sammanlagdabidragsgrundande beloppet vara lägst . Med tanke på de många mindreförelag som får transportstöd anser jag att man bör vara försiktig medalt höja den lägsta gränsen för bidragsgrundande belopp. Jag är därför inte nuberedd all föreslå någon förändring av beloppet. Del fraklbidrag som erhållsför en viss sändning bör emellertid slå i rimlig proportion lill dearbetsinsatser som handläggningen orsakar hos bidragssökande företag. Jag anserdärför att regeringen fortlöpande bör anpassa del lägsta bidragsgrundandebeloppet till prisförändringar på Iransportmarknaden. TPR har vidare haft lill uppgift att pröva frågan om ettsärskilt stöd lill sjötransporter. TPR har inte funnit några avgöranderegionalpolitiska skäl alt låta transportstödet även omfatta sjöfarten. Däremotframhålls att del kan finnas sjöfartspolitiska skäl för ett sjölransportstöd.TPR avser att senare återkomma i denna fråga. Frågan om sjölransportstöd ingår även iutredningsuppdraget för den särskilde utredare som tillsalts med uppdrag allutreda sjöfartens roll i trafikpolitiken (K 1980:4), den s.k.närsjöfartsutredningen. Utredaren skall redovisa resultatet av sitt arbeteunder år 1981.1 avvaktan på utredarens resultat är jag f. n. inte beredd altta ställning i frågan. Vad gäller transportstödets administrativa utformning harTPR övervägt olika rationaliseringsmöjligheter. TPR föreslår här altansökningar om stöd inte längre skall behöva åtföljas av fraktsedlar. Stickproveller andra kontrollmöjligheter bör i stället utnyttjas. Jag vill för egen del understryka angelägenheten av attadministrativa förenklingar genomförs för att underlätta bidragsförfarandel. Besparingen med dessa förslag har jag sammanlagt beräknatlill ca 50 milj. kr. mätt priser och volym. 1981/82:30 8 transportstödeti priser och volym kan därmed enligt nu föreslagna ändringar beräknastill 128 milj. kr. mol totalt ca 183 milj. kr. med oförändrade regler.