prop · G503116 · 1981-12-31 00:00:00 — Delhävdas ibland all det skulle föreUgga brist pä riskvilligt kapital i samhället.Bankföreningen anser dock alt det finns gott om både låne- och riskkapital påmarknaden. Problemet är all del riskvilliga kapitalet söker sig liUandra placeringar, därför alt del inle av skalleskäl ler sig attraktivt förfinansiärerna att salsa kapital i mindre och medelstora förelag. Behovel avsädana kapilalliUskott är speciellt stort för denna företagsamhet, bl. a.därför att förelagen behöver höja sin soliditet så all för expansionenerforderligt lånekapilal blir tUlgängligt på rimliga villkor. Villkoren förriskkapitalplaceringar måste från förelagens synpunkt göras merförmånliga än villkoren för gängse lånekapilal. Fondhandlareföreningeninstämmer i utredningens bedömning att en betydligt vidare krets av företag änsom hitfills varit fallet bör beredas möjligheter lUl extern finansiering genomemission av aktier, vinslandelslån, konvertibla skuldebrev etc. Under en långföljd av år har soliditeten i flertalet förelag successivt försämrats och i endel fall är det fråga om drastiska försämringar. För altföretagen skall kunna konsolideras och än mer för all de skall kunna expanderamåste deras egna kapital öka i förhållande lill skulderna. Del börunderstrykas, all förelagsägarnas/ledningarnas vilja och förmåga all engagerasig i expansiva investeringar förutsätter lönsamhetsutsikter som medger enviss intern genere-ring av eget kapital. Någon återgång till 1950- och 60-talenshöga nivåer för företagssparande och självfinansiering är dock inte att väntaulan företagen måste i betydligt högre grad än hitfills varit fallet filiföraseget kapital utifrån. Marknadenutanför den, som slår de börsnoterade förelagen lill buds är myckel tunn. Enmarknad för övriga företag, i slor utsträckning medelstora och mindre förelag,bör skapas. Del räcker inte med all organisera en primärmarknad, dvs. För att en sådan marknad skall kunna existera måste del ocksåfinnas en sekundärmarknad, dvs. en kontinuerlig handel i emitteradevärdepapper. Omde av utredningen förordade förändringarna genomförs lorde detta leda till en vitaliseringav kapitalmarknaden för medelstora företag, vilket kan innebära en attraktiv"framtidsbild" också för växande mindre företag. Avväsentligt större betydelse i detla sammanhang är dock all slalsmaklernaframöver medverkar lill en rimlig skattemässig behandling av uldel- 1981/82:116 48 ningarfrån riskkapilalplaceringar i näringslivet. Viktiga inslag är härvid elimineringeller kraftig reduktion av dubbelbeskattning, lägre marginalskatter saml enlångsiktigt stabil sänkning av förmögenhetsbeskattning. För den här aktuellaförelagsgruppens möjligheter att överleva som självständiga förelagsenheterspelar även arvs- och gåvobeskatlning en viktig roU. Föreningenär posifiv liU all frägan om riskvilligt kapital lUl mindre och medelstoraföretag nu las upp lill behandling. Föreningen överlämnade den 6 oktober 1981till regeringen en skrivelse om åtgärder för att öka riskkapi-lallUlförseln fillnäringslivet. En del av de förslag som framfördes i skrivelsen tillgodosesgenom de förslag som framläggs i ulredningsbelänkan-det "Tillväxlkapilal".Detta gäller förslagen beträffande börshandeli "smäförelagsakfier" utvidgningav skattefondsparandet liU icke börsnoterade företag likformigaregler för beskattning av utdelningar på akfier i börsnoterade förelag och ickebörsnoterade förelag inrättandeav nya former för investmentbolag i smäförelagsakfier. Problemet med rikskapitalfiltförseltill mindre och medelstora förelag samtdel ringa intresset för aktier i dessa företag beror, vilket framhölls i skrivelsen,lill en icke obetydlig del på beskatlningssituationen och den därav följandeotillräckliga avkastningen på denna typ av placeringar. Del är därför angelägetatt beskattningsreglerna förändras i sådana avseenden som föresläs iföreningens skrivelse. Utredningenförefaller själv en smula skeptisk till vad som kan åstadkommas även om allaåtgärder genomförs. Å ena sidan sägs att tillflödet av riskkapital lill de småoch medelstora företagen kommer all bli begränsat, å den andra framhålls allstatsmaklens kostnader för åtgärdspaketet är närmast försumbara. har som uppgift all la tillvara de mindreaktieägarnas intresse när del gäller frågor som har med akliehandel att göra.Ur förbundels synvinkel är det självfallet en fördel om åtgärder vidtas sombreddar möjligheterna all spara i aktier. Mol den bakgrunden ställer sigförbundet positivt lill utredningens allmänna syfte. konstaterarförbundet all utredningen avstått från all diskutera grunden till problemet,nämligen den bristande lönsamheten. Utredningen hävdar alt direktiven hindrarden all la upp frågor som har med lönsamheten alt göra. Om man vill höjatillförseln av eget kapital lill de berörda företagen återstår då endastnyemissioner o.dyl. Det är framför alll genom åtgärder som sänker kostnaden förnyll eget kapital som utredningen hoppas att detla syfte skaU uppnås. Eltanlal av dessa åtgärder har närmast karaktären av att undanröja en diskrimeringav investeringar i icke-börsföretag jämfört med börsföretag. Viktigasthärvidlag torde vara utvidgningen av uldelningsavdragel fill all gälla också utdelningsinkomslerfrän icke-börsföretag. Enligt Aktiespararna är detta ell naturligt steg all laäven om utredningen synes ha underskattat kostnaderna för dess genomförande.Man kan nämligen förmoda all som en följd av en ändrad lagsiiftning, enomfördelning frän lön till Prop.1981/82:116 49 utdelning kommer all äga rum med en motsvarande reduktionav underlaget för arbetsgivaravgifter. Vi konstaterar att den föreliggande utredningen heltavstått frän att försöka anlägga ell vidare perspekfiv pä sin uppgift. Densvenska kredit-och kapitalmarknaden förtjänar knappt ordet marknad längre.Detaljregleringarna är många och utvecklingen tycks gå emot en ännu hårdarestyrning av marknadskrafterna. Valet mellan olika placeringsalternativ haralltmer blivit beroende av skattelagstiftningen. Snarare än all medverka lillatt införa skatteregler som är neutrala mellan olika investeringsallernalivinnebär utredningen angående de små och medelstora företagens finansiellasituation ett steg vidare längs regleringslinjen. Om utredningens alla förslaggenomförs skulle det innebära ytterligare lappar i skatletäcket som påverkarfördelningen av riskkapital negativt. För den akliesparande allmänheten lederdelta till all möjligheterna att utvärdera olika placeringsalternaliv yllerligareförsvåras. Även om Akfiespararna tillstyrker vissa av utredningensförslag därför att de eliminerar bestämmelser som diskrimerar sparandet i icke-börsak-lierär vårt huvudkrav att en ny utredning lillsätts. Denna utredning bör ha somuppgift alt verka för ett avskaffande av regleringar och subventioner som idagstyr kapitalmarknaden och införandel av elt skattesystem som är neutralt vadavser olika placeringsalternaliv. Utredningens förslag---- syftar lill all underlätta demedelstora före lagens riskkapilalförsöijning. Föreningen bejakar dell3 syfte och anser alt utredningen fört fram många konstruktiva förslag. I vissa avseenden tycks emellertid utredningen ha underskattat svårigheterna och därmed hamnat i förslag med något orealistisk utformning. Svårigheter föreligger då del gäller all uppfyllautredningens mål om förbättrad riskkapilalförsörjning via förändringar i börshandel och place ringsregler. Grunden till svårigheterna ligger i att en aktiemarknad är ett slordriftsfenomen. Det är en fel utgångspunkt att aktierna i små företag ägs av "små människor" med små innehav och att marknaden för sådana aktier kan fungera som akUebörsen i övrigi bara med den skillnaden att transaktionsbeloppen är mindre. Snarare torde det vara så att de kapital placerare som lockas lill placering i små icke börsregistrerade företag vill göra större än genomsnittliga placeringar beroende på riskegenskaperna och informalionskoslnaderna.- Just detta förhållande innebär emellertid all enligtföreningens bedömning de i och för sig motiverade förändringarna vad gällerreglerna för värdepapperhandel och placeringspolilik torde få en myckelbegränsad effekt. föreningsbankers förbund instämmer i utredningensuppfattning alt del är befogal med förbällringar i del allmännaföretagsklimatet i landet. Utredningens förslag om åtgärder all höja förelagenssolidUet, Uksom åtgärder för all förbättra förelagens skallesituation, är ocksåbefogat. 1981/82:116 50 1.22 Sverigehantverks- och industriorganisation/familjeföretagen Demindre och medelstora förelagen har slor betydelse när del gäller all skapa nyaarbetsliUfällen. De har ocksä en viktig roll vid utveckling av nya affärsidéeroch tillverkningsprocesser. Ofta är de mindre förelagen mer flexibla än störreförelag och kan lättare anpassa sin verksamhet lill förändradekonjunktursituationer. Småförelagenulgör en viktig beståndsdel i den svenska ekonomin. De mindre och medelstoraförelagen sysselsätter tillsammans över I miljon människor. Delär därför angelägel att man från samhällets sida, och då inle minst molbakgrund av landels nuvarande ekonomiska läge, slår vakt om de mindre ochmedelstora företagen så att de på ett effektivare sätt kan fullgöra sin roll isamhällsekonomin. Videlar utredningens uppfattning alt lättnader på del finansiella området inle ärtillräckliga för att förbättra del allmänna företagsklimatet för små ochmedelstora företag. Företagare anser sig i vissa fall missgynnade av samhället,vilket bl.a. har sin grund i utformningen av social- och skalle-poUfiken, enbesvärande byråkratisk ordning och en oberättigad kritik av den mindreföretagsamheten som bl.a. försämrat allmänhetens atfityder fill företagandeloch dess roll i samhäUel. Förelagamas och företagensskattesituation mäsle också förbättras. I små företag görs oftast en samladbedömning av förelagels och den egna personliga ekonomin. Del är dennaövergripande lönsamhetsbedömning som ligger lill grund för benägenheten lillexpansion. Sä länge skatterna ligger på den höga nivå de gör hämmasnaturligt nog benägenheten all expandera. Utredningen framhåller denegativa effekter den svenska dubbelbeskattningen av aktier leder lUl ochpåpekar alt en naturlig slutsats är alt den mest effekfiva åtgärden i syfte allförbättra kapilalförsöriningen lill småföretagen vore alt för dessa förelagslopa den nuvarande dubbelbeskattningen och då främst i finansiärsledel. Vivill understryka viklen av åtgärder i den föreslagna riktningen. Frånflera utgångspunkter är del angelägel all de mindre förelagens soliditetförbättras. God soliditet behövs för all företagel skall kunna slå emot fiUfälUgabakslag och för all förelaget skall kunna engagera sig i riskfylldautvecklingsprojekt. med normal fiUväxllakl och god lönsamhet kan den önskade solidUetennormall uppnås genom reinvestering av i företaget genererade medel. För all deltaskall vara möjligt krävs god lönsamhet. Tyvärr har lönsamhelsnivån i svenskindustri varit alltför låg , vilket medfört alt även förelag mednormal tillväxt har haft behov av externt genererade medel. Försnabbt växande förelag finns även med god lönsamhet behov av nyemissioner. Detär främst för dessa företag som en vidgad handel med små och framföralltmedelstora företags aktier, kan få en viktig uppgift. En vidgad aktiehandel kangenom nyemissioner medverka till förbättrad soliditet. Den kan ocksä medverkatill all underlätta problem exempelvis i samband med generationssktflen. TraditioneUtär svenskt småföretagande koncentrerat ägarmässigl. 1981/82:116 51 person,eller ell fåtal släktingar, är ägare lill hela förelaget. Frägan om ett vidgatägande har överhuvudtagel inte övervägts. Alternativen lill ell fortsatt ägandeinom familjen har normalt varit försäljning till elt större förelag eller ellinvestmentbolag, eller försäljning av hela företaget lill någon eller någraprivatpersoner, ofta anställda. Delfinns flera skäl lill denna tradition. Viktigast är alt dubbelbeskattningeneffektivt förhindrat utdelning pä mindre förelags aktier, något som har gjortdessa ointressanta för utomstående ägare. Den ringa handeln med aktier hargjort alt den som engagerat sig med ägarkapilal i elt mindre förelag normaltmåste betrakta dessa medel som låsta under myckel lång lid. Del har inlefunnits någon omsättning på smäförelagsakfier. som har ställ lill buds för att komma i åtnjutande av de kapitalresursersom finns på den organiserade kapitalmarknaden har varit börsintroduklion.Steget från elt familjeägl företag med koncentrerat ägande lill börsen harvarit stort och utan behövliga mellanformer. SåvittFörbundet kan bedöma finns det ett betydande intresse bland medelstora förelagför all sprida förelagels ägande på fler händer. Moldenna bakgrund ställer sig Förbundet generellt positivt till reformer somunderlättar övergången frän helt familjeägda företag lill marknadsbolag, ochsom medverkar lill att skapa för de medelstora förelagen avpassademellanformer mellan familjeförelaget och börsbolaget. Ibetänkandet framläggs tvä sådana förslag, dels inrättandet av en "Alli-lisla"på , dels insfitutionella förändringar för all vidga handelnmed icke börsnoterade företags aktier. Bankendelar i stort utredningens uppfattning att intresset för kapitaltillskott lillde små och medelstora förelagen är beroende av skattesystemets utformning.Reglerna för underskollsavdrag och för sparstimulanser blir sannolikt avcentral betydelse. Densvenska aktiemarknaden har vitaliserats . Framgångarna för sparandeti aktiesparfonder har härvid spelat en viktig roll. Del finns i eltbetydande utbud av riskkapital. Möjligheten all utnyttja aktiemarknaden som enkälla för riskkapital står emellertid öppen endasi för större förelag som redanär börsnoterade eller står i begrepp all bli det. anser det motiverat att skapa förutsättningar förutvidgad marknad för riskvilligt kapital. Dels bör möjligheterna öppnas förföretag som inle kvalificerar sig för en börsno-lering, dels börmöjligheterna att placera i värdepapper vidgas för de institutioner som slårför utbudet av riskkapital. Genomall låta olika intressen representeras i en utredning, kan man redan inomutredningens ram ha möjlighet alt finna en vidare förankring av de förslag somsedan presenteras av utredningen. Detta skulle också på ell tidigt stadium geolika parter möjligheter lill en fördjupad analys av de viktigasteproblemställningarna som presenteras i utredningen. I de fall dä utredningsuppdragetulförts av en person mäsle analyser och slällningsla- 1981/82:116 52 gandenske efter utredningens slutförande. Detla förfaringssätt borde leda till altremisstiden för sådana utredningar förlängdes. I föreliggande fall är remisstidenför vikliga förslag i prakfiken , vilket leder fill storasvårigheter för remissinstanserna att göra noggranna överväganden avremitterade förslag. TCO vill mol denna bakgrund ifrågasätta beslutet om denstarkt begränsade remisstiden. I övrigi vill TCO framföra följande uppfattning. Medhänsyn lill utredningens metodik måste man konstatera alt utredningens förslagnärmast är en lista på önskemål som framförts av olika företrädare förnäringslivet. Sålunda saknas analyser pä en rad vikliga och avgörande punkter.Som exempel kan nämnas följande: Förslagens effekter på dentotala tillgången av riskvilligt kapUal. Medför förslagen alt det skeren överföring av riskvilligt kapital från större till mindre förelag? Om svaret är ja på fråga 2.,återstår frågan om detta är önskvärt. Hurökar tillgången på riskvUligt kapital invesleringsbenägenhelen? Dä denna typ av utredningar saknas och då TCO inte, bl. a. med hänsyn fillremisstidens längd, haft tillfälle alt på egen hand utföra dessa måste konstalerasall underlag för elt detaljerat yttrande saknas. Påell principiellt plan kan emellertid konstateras all det finns ingen anledningatt mindre och medelstora företag skall diskrimineras i förhållande lill destörre. TCO delar utredningens uppfattning att de mindre och medelstoraförelagen är en viktig beståndsdel i den svenska ekonomin. De sysselsättertillsammans mer än en miljon människor. Det är därför av central betydelse attdessa förelags försörjning med riskkapital tryggas. ---- Vidinförande av nya former för handel med värdepapper som omsättssällan finns emellertid risk för manipulation av marknaden. Stora köpare och"insiders" kan på olika säll utnyttja detla till egen fördel. För attskydda andra grupper är del därför viktigt att denna värdepappershandelbedrivs så öppet som möjligt. Alla transaktioner och alla innehav av de värdepappersom blir föremål för handel, bör därför omfattas av samma typ av registreringsom Värdepapperscenlralen bedriver. Denna information skall sedan varatillgänglig för eventuella köpare och säljare. Utvecklingsfondeninstämmer med utredningen att älgärder är befogade i syfte att höja förelagenssoliditet, vars utveckling inger farhågor för framliden. Utvecklingsfondeninstämmer allmänt i utredningens slutsatser att behov föreligger av nyaförslag, åtgärder och incitament som leder lill all balansen mellan eget ochfrämmande kapital i förelagen förbättras. Förstora grupper inom fondens målgrupp kan soliditeten vara så låg som ,ibland lägre, vilket åena sidan speglar de rådande villkoren kreditgivare haralt rätta sig efter, å andra sidan de svårigheter företagen har alt bibehållaen självfinansieringsgrad och därmed tryggande belåningsreserv. Fondenvill också understryka följande iakttagelser och erfarenheter: expansion,i bemärkelsen maximalt utnyttjande av företagens produkter och know how för tillväxt och sysselsällning är ej elt givet mäl för förelagen, inle ens för utpräglat lillväxlkapacitiva företag - förelagär nästan undantagslöst inställda pä att lånefinansiera i högsta möjliga grad del kapitalbehov som kan föreligga. 1981/82:116 53 Troligenär ej atlilydsfrågor endast avgörande här ulan i hög grad brislen på aUernativlkapital till lån. Även om del råder delademeningar om detta påverkar riskvilligheten hos förelagen så är det en allmänuppfattning alt möjligheten att ta risker begränsas starkt genom den omfattandelånefinansieringen. Man skall i sammanhanget inle förbigå den påverkankreditgivarna har på företagen. Som följd av låg soliditet medverkar säkertkreditgivare lill betoning av konsolidering framför expansion och risktagning. Detlaär inle kreditgivarnas fel. Del är rimligt all råda fill måttfullhet ochöverlevnad framför risklagning då förelagens reserver mol påfrestningar numerär allmänt dåliga. Delta kan fonden också notera i sin stafistik över bristandebelal-ningsfullgörelser vilka f. n. ökar. Som utredningen påpekarsynes detta vara en alltmer tilltagande ond cirkel med bl.a. orsakerna högskuldsättning, inflation, lönsamhetsproblem och höga kapitalkostnader ibotlen. En svensk småföretagareinvesterar alltför ofta med utgångspunkt från gällande skalleregler snarare änmed utgångspunkt från det företagsekonomiskt kanske mest adekvata. 2 Ny lista (A Ill-lista) på Vadförst gäller del kapilalkrav som bör ställas på bolag för alt kunna registreraspä en A Ill-lisla synes som elt minimum . egetkapital fä godtas. Kravet motsvarar nuvarande minimikrav enligt förordningen omStockholms fondbörs. 1 fråga om aktiernas spridning måste krav ställas somförhindrar otillbörlig kurspäverkan. All minsta anlalel börsposter sätts till100, vilket föreslås, ulgör inle någon garanfi härvidlag. För att enrepresentativ kurssällning skall kunna ske bör minsta anlalel börsposlägarevara betydligt större, förslagsvis åtminstone 200. Det bör också krävas attbörsposter omsätts med viss regelbundenhet. Skall börsstyrelsen kunna fylla sinfunktion som garant för en handel i sunda former utan risk för kursstyrning av majoritelsinnehavareeller för annan otillbörlig påverkan lorde kompletterande regler i nämndahänseende vara nödvändiga. En angelägen uppgift för börsstyrelsen bör vara allse lill att aktie avföres från notering om inte en något så när regelbunden omsällningsker. En alldeles särskilduppmärksamhet kommer från börsstyrelsens sida all få ägnas handeln med A Ill-listansaktier. Någon lättnad i administrativt avseende betr. dessa aktier är alltsåinte möjlig. a. bör de ifrågavarande bolagen kunna lämna sådan informationom sin verksamhet som ger en tillförlifiig grund för bedömning av ställning ochutvecklingsmöjligheter. Enligt förslaget bör börsslyrelsen bestämma om hur oftahandel med fondpapper på A Ill-listan skall äga rum. Inspektionen utgår frånatt daglig handel med dessa papper skall vara möjlig. Utifrånvad sålunda anförts om vissa ändringar ser inspektionen ej några hinder motinförande av en A Ill-Usta i överensstämmelse med utredningens tankegångar. Prop.1981/82:116 54 Utifrån de synpunkter som kammarrätten har alt beaktaföreligger ej anledning lill erinran mol utredningens förslag. Kollegiet ställer sig positiv till införandet av en A Ill-lislamed mindre stränga villkor för liUlräde än vad som gäller för A Il-listan.Det synes härvid rimligt all för A lll-lislan ställa de minimikrav som finnsi fondbörsförordningen. Det får förutsättas att börsstyrelsen tar de initiativsom är nödvändiga för tillskapandet av en sådan lista. Inrättande av en s. k. A Ill-lista medför att en ny grupprelativt stora familjeförelag bereds möjlighet all inregistrera bolagels aktierpå fondbörsen. Företagaren får härigenom möjlighet till uttag av del av bolagetskapitalliUväxl genom löpande försäljningar av aktier i stället för stortlöneuttag. Försäljningen av sädana aktier beskattas i förhållande lill löneinkomsterrelativt lågt. Den tidigare ägaren kan även i fortsättningen genom olikarösträtt för aktier behålla stort inflytande i förelaget. En inregistrering avsådant bolag medför emellertid inle direkt något kapitaltillskott förförelagels verksamhet. Genom notering på fondbörsen har dock ell bolag med godaframtidsutsikter tillgång till en stor kapitalmarknad. Bolaget har sålundagenom noteringen erhållit viss status som vanligen förbättrarförelagsledningens kontakter med allmänhet, myndigheter, banker m.m. I förmögenhelshänseende kommer aktierna efterinregistrering på fondbörsen all värderas enligt marknadsprincipen moltidigare värdering enligl av framräknat substansvärde. Dennaändring av värderingen innebär i vissa fall betydande ökning av förmögenhetsvärdelför aktierna. Utredaren föreslär all lägsta godtagbara värden för en A Ill-listabör vara ett aktiekapital om minst 2 milj. kr. och ell eget kapital om minst 4milj. Kravet på spridning av aktierna innebär all bara IOO börsposterkommer all behövas för notering. Det låga spridningskravel kan medföra vissrisk för osund spekulation i kursutveckling. har emellertidinget emot all en A Ill-lista enligt utredarens förslag inrättas på Stockholmsfondbörs. När del gäller utredningens förslag inrättande av en s.k. A lll-lisla på - bedömer att del har litenbetydelse för all lösa kapilalförsörjningsproblemen för värmländska små ochmedelstora företag. De inträdeskrav som föreslås för notering på A lll-lislanär så höga all sannolikt endasi elt fåtal värmländska förelag kan komma ifråga.Länsstyrelsen är likväl beredd att tillstyrka förslaget. RSV är väl införstått med att vissa rättviseskäl lalar föralt handel med värdepapper avseende små och medelstora förelag främjas. Prop.1981/82:116 55 emellertid av konlroUlekniska skäl och med hänsyn lillsvårigheter med värdering och avvägning inte tillstyrka förslaget. De konlroUlekniska svårighelerna, dvs. möjligheterna förbeskattnings-myndigheterna att erhålla erforderliga uppgifter för beskattningär främst utdelning men även vinster vid försäljning etc, minskar lill viss delom utredningensförslag om--- en utökad möjlighet lill registrering på RSV finner emellertid alt sådanverksamhet förmodligen kan införas och framföraUt få mer stadgade former iframliden, vilket lorde medföra all motsvarande kontrolltekniska svårighetersom arbetsgruppen för bankränlor och premieobligationer (BROPO) påtalat i sinredogörelse om obligationsmarknaden kommer att uppstå .