prop · G503102 · 1981-12-31 00:00:00 — Sverigesalliansfria utrikespolitik stödd på ett för våra förhållanden starkt försvarspelar en viktig roll för att vidmakthålla lugn och stabilitet i del nordiskaområdet. Härtill bidrar också de begränsningar som och själva ålagtsig i sin samverkan med sina allierade för att markera del defensiva syftet medsin allianspolitik. För del har den s. k. vänskaps- och biståndspaklenmed väl kunnat förenas med en neutralitetspolitik medsjälvständig profil, vars värde erkänts både av öst och väst. Vårt eget landsoch hela säkerhet gagnas bäst genom alt för en politik sombidrar till största möjliga uttunning av stormakternas inflytande i detnordiska området. Delmåste framstå klart för omvärlden all vår aktiva utrikespolitiska linje är eltullryck för en fasl och konsekvent svensk säkerhetspolitik. Den har enlångsiktig inriktning. måste vi realistiskt utgå från världen sådanden ser ut. En förutsättning för all skall kunna verka för enbättre värld är all landels oberoende vidmakthålls och all ingen kan betvivlasjälvständigheten i våra ställningstaganden. engagemang i delinlernalionella fredsarbetet är därför väl förenligt med all vi stöder våralliansfria utrikespolitik på ell efter våra förhållanden starkt och allsidigttotalförsvar. 1981/82:102 Bilagal Försvarsdepartementet 21 Enväsentlig förulsällning för den svenska säkerhetspolitiska linjen-alliansfriheti fred syftande lill neutralitet i krig-är att den möts med respekt ochförtroende i omvärlden. Vår neulralilelspolilik är inte inlernalionelllgaranterad eller Iraklalbunden. Vi har själva vall den och bestämmer självadess innehåll. Del är av största vikt alt omvärlden har förtroendeför vår vilja och respekt för vår förmåga all orubbligt hålla fasl vid denvalda utrikespolitiska linjen. För att denna avsikt skall bli klart förståddoch respekterad krävs all politiken inle görs beroende av tillfälliga faktorerulan förs med konsekvens och fasthet. Tilltron lill denna vår vilja och förmågaall i krig och vid andra allvarliga konflikter fullfölja den deklareradepolitiken grundläggs redan i fred och påverkas av statsmakternas agerande ochställningstaganden. Del är därför väsentligt att vi redan i fredslid kanupprätthålla respekten för vår territoriella integritet genom förmåga allupptäcka och avvisa utländska kränkningar. Vär politik får inte skapavare sig misstro eller förväntningar hos någon av stormakterna. Allra minst fården ge stormakterna någon grund för misstanken all svenskt territorium kanställas lill en annan makts förfogande och utgöra utgångspunkt för angrepp. Internationellabindningar, vilka gör del omöjligt för oss alt iaktta neutralitet, kan inleaccepteras. Delta innebär alt vi inte kan delta i ell förpliktandeutrikespolitiskt samarbete inom en grupp stater med syfte alt utformagemensamma ståndpunkter. Gränser sätts också för våra möjligheter att gå medpå en överflyttning av beslutanderätten från nationella lill inlernalionellaorgan. Vi räknar även i fortsättningen med ett nära och omfattande ekonomisktsamarbete över gränserna. Åtgärder kan dock behöva vidtas för all hindra allSverige i alltför hög grad blir beroende av andra stater för försörjningen medvikliga varor eller tjänster. alltför starkt beroendeförhållande kanutnyttjas för all kräva politiska eller militära favörer. Förberedelseroch överläggningar syftande lill militär samverkan med andra stater i krig ärhelt uteslutna. Det militära försvaret måste vidare vara så utformat all dessuteslutande defensiva syfte-försvar av del egna landet-klart framgår. Det kandärigenom inte av någon uppfattas som ett hot. Anskaffningenav för försvaret väsentlig materiel får inle ske så all kommer i enberoendeställning till andra länder av sådan art alt den kan utnyttjas förpåtryckningar eller så all vi i en krissituation slår ulan viktig materiel. Densvenska säkerhetspolitiken blir trovärdig och realistisk endast när den byggsupp och genomförs med stöd av ett allsidigt uppbyggt och inriktat totalförsvar.Vår försvarsförmåga kan inte bara mätas i ekonomiska eller andra materiellatermer. Den är i hög grad beroende av i vilken utsträckning människorna kännergemenskap med samhället och av att del förs en rättfärdig social och ekonomiskpolitik, som främjar framtidstron, tryggheten och solidariteten i del svenskasamhället. 1981/82:102 Bilaga1 Försvarsdepartementet 22 Industriländernaframför allt i är beroende av ell kontinuerligt flöde av varor frånandra kontinenter. Påtagliga risker finns för all motsättningar inom och mellanråvaruproducerande utvecklingsländer ger upphov lill krig och konflikter somkan lamslå produktion, skada anläggningar eller hota vikliga transportleder.Även om del är fred i , kan sådana s.k. fredskriser leda till allvarligastörningar i vår import av försörjningsvikliga varor. På läng sikt bör riskernaför fredskriser kunna minskas genom en ekonomisk och social utveckling iutvecklingsländerna. 1 ett kortare perspektiv är del nödvändigt att minskakonsekvenserna av störningar genom älgärder på nationell nivå och i samarbetemellan konsumentländer. Vår planering bör syfta lill att så långt möjligtupprätthålla produktion, export och sysselsättning i normal omfattning samllill all störningar i viktiga samhällsfunktioner undviks. Denfortsalla internationaliseringen av den svenska ekonomin innebär i principökade möjligheter för främmande makter all utnyttja ekonomiska maktmedel motSverige, t. ex. genom vägran all la befattning med svenska varor eller avbrotti utvecklings- och produklionssamarbele och stopp för eller inskränkning avleveranserna av vissa varor. Sådana former av ekonomisk krigföring torde undernormala förhållanden vara föga effektiva som metod att utöva ellsäkerhetspolitiskt inflytande. Supermakterna kan dock länkas i ökadomfattning söka utnyttja politiska och ekonomiska medel, inkl. ekonomiska hotoch påtryckningar, för att främja sina intressen. I en mera spänd situation iEuropa, kanske på gränsen till krig, kan också starkare intresse uppkomma allpåverka utrikespolitiska orientering. Åtgärder inom handelspolitiken,näringspolitiken och det ekonomiska försvaret måste därför i samverkan bidra tillalt avhålla från ekonomisk aggression. Förall kunna hävda neutraliteten vid krig i vårt närområde måste vårförsvarsmakt, som beredskap att försvara landet upprätthålls, haförmåga all avvisa kränkningar av svenskt territorium. Vidare måste åtgärdervidtas för all vi ulan tillförsel utifrån skall kunna trygga vär försörjning.För den senare uppgiften aktualiseras väsenfiigen samma typer av åtgärder somi händelse av ekonomisk krigföring. Vär befolkning mäsle också skyddas förkonsekvenserna av eventuell användning av ABC-slridsmedel i vårt närområde. Ettsjälvklart centralt mål för säkerhetspolitiken är all avhålla från militäraggression och möta hot om militär aggression. Om stater eller områden i vårnärhet dras in i en väpnad konflikt behöver detta inle oundvikligen leda lillall även angrips. Om någoldera maktblocket väljer att angripa Sverigeeller inte beror på hur dess polifiska ledning väger fördelarna med all fåtillgäng lill svenskt område mol de med ell angrepp förenade uppoffringarna. Viulgår från all en ungefärlig maktbalans fortsätter att råda mellanstormaktsblocken, vilket bland annat bidrar fill att stormakternas styrkor eventuellt krig i aUl väsentligt binds 1981/82:102 Bilaga1 Försvarsdepartementet 23 De resurser som kan disponeras för anfallsförelag mot sekundära målutan strategiskt intresse-som Sverige-är följaktligen begränsade iförhållande lill supermakternas övergripande säkerhetspolitiska mål och derasresurser. Om trots alla ansträngningar all stå utanför ändå blirindraget i ett krig skall alla tillgängliga resurser koncentreras på ettkraftfullt försvar och på en polifik som bevarar landels frihet, även om delkommer att innebära svåra påfrestningar och umbäranden för hela befolkningen. Vad gäller risken förkärnvapenangrepp delar jag försvarskommilléns bedömning all ett kärnvapenkrig iEuropa sannolikt kommer all få elt mycket snabbt förlopp lill följd avsuccessivt allt större vapeninsalser och de oerhörda skadeverkningar dessaleder fill. Militära operationer i ell sekundärt omräde som måste dårimligen förlora i betydelse. Om lyckats hålla sig utanför kriget idess konvenfionella fas är del mindre troligt att landet blir angripet sedankriget har trappats upp. En slutsats av detta är all ell svenskt försvar, somkan avhålla från konvenlio-neUt angrepp, bidrar till alt minska riskerna förall blir angripet med kärnvapen. Vårt totalförsvar bördärför även i fortsättningen utformas så att del vid kriser och konflikter iEuropa mellan stormaklsblocken har en sådan styrka, sammansättning ochberedskap att hot, påtryckningar eller angrepp mot inle kan bedömaslönsamt för någon. Totalförsvaret har i så fall den önskade fredsbevarandeförmågan. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen berederriksdagen tillfälle allla del av vad jag har anfört om säkerhetspolitiken. 1981/82:102 Bilaga 1 Försvarsdepartementet 24 3 Riktlinjer för totalförsvarets fortsatta utveckling 3.1 Försvarskommitlénhar i sina betänkanden behandlat de olika hot som vårt land kan komma altutsättas för och de uppgifter som totalförsvaret därvid skall kunna lösa.Totalförsvaret bör enligl kommittén utformas med hänsyn lill de förutsättningarvårt samhäUe, befolkningen saml de geografiska och ekonomiska förhållandenaskapar. Mol denna bakgrund har kommittén gett sin samlade syn påtotalförsvarets grundläggande inriktning. Värtförsvar inför yttre hot mot vår frihet är enligt försvarskommitlén enangelägenhet för hela befolkningen. De nödvändiga förberedelserna för att viskall kunna försvara oss är också en angelägenhet som berör alla delar avsamhället. Försvarskommitlénpåpekar alt begreppet totalförsvar inle avser någon särskild organisation. Delär i stället ett samlingsbegrepp för alla de åtgärder som är nödvändiga förall förbereda landels försvar inför yttre hot och all ställa om samhället förkris- och krigsförhållanden. 1 sådana situationer omfattar totalförsvaretsträngt taget hela samhället. svåra situation när samhället skall ställas om för kris eller krig måsteändringar i ledningsförhållanden, organisation och arbetssätt undvikas sålångt möjligt. Grundläggande för försvarsplaneringen bör därför, anserkommittén, vara alt ansvaret i fred för en samhällsfunktion, som skallupprätthållas under kriser och i krig, skall behållas i sådana situationer ochvara förenat med ell ansvar för alt erforderliga beredskapsåtgärder vidtas. Ettmilitärt angrepp mol utgör enligt försvarskommittén det största hotetmol vår nationella säkerhet. Totalförsvarets planering bör därför utgå från dekrav på uppoffringar, snabb omställning m.m. som ställs pä samhället vid ellmilitärt angrepp. Även de krav som en avspärrnings- och neutraliletssitualionställer måste beaktas i hög grad. Kommitténbedömer att totalförsvaret fyller sin fredsbevarande uppgift främst genomförmågan att avhälla från militärt angrepp. Det militära försvaret är för dettaändamål den viktigaste komponenten i totalförsvaret. Avstörsta betydelse är att varje medborgare efter sin förmåga bereds tillfällealt bidra lill landels försvar. Enligl försvarskoinmitlén fillgodoses dettabäsl om totalförsvaret även i fortsättningen bygger på plikttjänstgöring såsomden allmänna värnplikten, civilförsvarsplikten och andra former avtjänstgöringsskyldighet. Därtill bör framhållas de vikliga insatser som görsinom frivilligorganisalionerna. Kommitténanser att det militära försvaret måste kunna verka i olika militärpoliliskalägen och kunna omdisponeras vid ändringar i dessa. 1981/82:102 Bilaga 1 Försvarsdepartementet 25 svarskall kunna tas upp i varje del av landet mot angrepp varifrån det än kommer.Detta kräver all militärt försvar av någon styrka kan verka snabbi vid förförsvaret vikliga punkter och områden i alla delar av landet. Härutöver krävsförmåga till koncentrerade insatser. Stridskrafternaskall enligl försvarskommitlén kunna utnyttjas med tyngdpunkt i kust- ochgränsområdena. Del går emellertid inle all bortse från risken all en angriparelyckas tränga djupt in i vårt land. Därför måste elt effektivt och uthålligtmotstånd kunna föras i organiserade former i varje del av landet, även inomsädana delar som angriparen har tagit. I fred måste beredskap förinsats mol kränkningar av vårt territorium och luftrum kontinuerligtupprätthållas. Kommittén framhåller all den ökade risken för överraskandeangrepp leder lill att högre krav än fidigare måste ställas på all del militäraförsvaret inledningsvis skall kunna la upp strid med fredsorganisationensresurser på ell sådant säll att mobiliseringen kan genomföras. Del militäraförsvaret och övriga tolalförsvarsgrenar måste därvid kunna slutföra sinkrigsorganisering under pågående strids-handlingar mol svenskt territorium. Delmilitära försvaret måste enligt kommittén vara så utformat och övat all del isina huvuddelar är stridsdugligt efter en snabbi genomfördmobilisering. I särskill utsatta delar av landet, som l.ex. övre ochGotland, måste utbildningen redan i fred anpassas lill beredskaps-kravet. militärt angrepp mol är civilförsvarels uppgift alt skyddabefolkning och egendom mol skador saml rädda överlevande. Kommittén bedömer attvetskapen om all de civila förlusterna kan begränsas ökar viljan lill motstånd.Den anser all begreppet civilförsvar bör beteckna en verksamhet och inle enorganisation. I begreppet sammanfallas all civilförsvars verksamhet, oberoendeav vem som utför den. Elt väl utvecklat civilförsvar bidrar därmed tillbefolkningens molslåndsförmåga och omvärldens tilltro lill vår vilja allmotstå angrepp och påtryckningar och bidrar på detta sätt till totalförsvaretsfredsbevarande funktion. Civilförsvaretlöser sina uppgifter genom dels skadeförebyggande åtgärder i form avalarmering, skydd och utrymning, dels skadeavhjälpande åtgärder i form avundsättning. Slridshandlingarkan beröra stora delar av landet, vilket ställer krav pä de civilalotalförsvarsfunktionerna. Dessa skall skydda och bistå befolkningen i syfteall lindra krigels verkningar, tillgodose befolkningens mest livsnödvändigabehov av varor och tjänster saml understödja den militäraförsvarsansträngningen. Även nödvändiga funktioner i övrigt i samhället skallupprätthållas. Inomcivilförsvaret måste skyddslillgångarna snabbi kunna tas i anspråk ochviktigare enheter, bland dem ledningsorganen, snabbi kunna mobilisera ochträda i funktion utan yllerligare utbildning och övning. Förlandets förmåga lill försvar är del enligl försvarskommitlén nödvän- 1981/82:102 Bilaga 1 Försvarsdepartementet 26 digtatt näringslivet och samhället kan tillhandahålla de förnödenheter och tjänstersom fordras för all dels skydda befolkningen och tillgodose dess försörjningoch andra väsentliga behov, dels stödja del militära försvaret. Ett av syftenamed våra beredskapsålgärder-vid sidan av uppbyggandet och vidmaklhällandel avell militärt försvar och ell befolkningsskydd-är all skapa förutsättningar förall nödvändiga samhällsfunktioner skall kunna upprätthållas under kriser och ikrig. Ekonomiskt försvar är ellsamlingsbegrepp för alla de åtgärder som behövs för att vårt näringsliv och vårförsöijning skall kunna anpassas till de ändrade förhållanden som kriser ochkrig innebär. Det ekonomiska försvaret bygger i allt väsentligt på delfredsfida samhällets resurser. Planläggning och övriga beredskapsåtgärder ifred inriktas på all göra det möjligt all vid krig, avspärrning eller annankris tillhandahålla de varor och tjänster som behövs för landets försörjningoch försvar. Del ekonomiska försvaret innefattar alla de personal- ochmalerielresurser samt all den verksamhet i övrigt som erfordras för all uppnåen liilfredsslällande försörjningsberedskap. Sålunda ingår beredskapsåtgärdersom berör råvaruförsörjning, industriell förädling, handel, försörjning medenergi och arbetskraft, transporlverksamhel, väghållning, post- ochbankväsende, försäkringsverksamhel m. m. Imånga fall innebär beredskapsålgärderna marginella kompletteringar avsamhällets fredsresurser, men de har trots detta stor betydelse. Mångamyndigheter, organisationer och företag blir berörda av beredskapsplaneringen.Delta ställer enligt försvarskommitlén krav på en god samordning så allberedskapsålgärderna blir balanserade inom och mellan olika sektorer. Måletär f. n. att huvuddelen av del ekonomiska försvaret skall kunna klara depåfrestningar på vår försörjning som en ca ettårig avspärrnings-ellerkrigssituation kan medföra. Iplaneringen bör enfigl kommittén förutsättas en försörjningsstandard som förresp. försörjningsområde har anpassats lill vad som i olika situationer ärrimligt och möjligt. Isituationer som innebär hot, påtryckningar, krig i vår närhet eller olikaformer av ekonomisk aggression mol vårt land är det, anser kommittén, avavgörande betydelse alt genom en snabb, saklig och effektiv informafion spridakännedom om händelseutvecklingen och dess risker liksom om våraförsvarsåtgärder. Delta ingår i uppgifterna för psykologiskt försvar. Kommitténbedömer alt försvarsviljan och motståndskraften mol främmande propaganda är avavgörande betydelse i krig. Genomen öppen nyhetsförmedling och genom all befolkningen är förvissad omsamhällets omsorger, även under dessa svåra förhållanden, bevarasförsvarsviljan. Enligl försvarskommitlén är del också angelägel att effektivtmotverka försök från angriparens sida att genom propaganda undergräva vårmotslåndsanda. 1981/82:102 Bilaga1 Försvarsdepartementet 27 Viljanoch motståndskraften måste grundläggas redan i fred. Detta åstadkoms dock inlegenom någon särskild organisation med en sådan uppgift. Vi litar i slällel påvår demokratis inneboende styrka med fri åsiktsbildning, yttrandefrihet och tryckfriheti förening med fria massmedier. Försvarskommitlénhar understrukit vikten av all sådana förberedelser och åtgärder vidtas allinformations- och upplysningsverksamheten snabbi kan fungera i olikahotsituationer. Kommittén har vidare betonat den stora betydelsen av allövergången från freds- lill krigsorganisation kan ske smidigt. Kommitténframhåller också all forskningsverksamhet kring dessa frågor har betydelse förall skapa kännedom om dels vilka former av psykologisk krigföring som kan kommaall sällas in mol oss, dels hur befolkningen kan väntas reagera i kris- ellerkrigssituationer. Det senare är inle minst viktigt för all anpassadeinformationsåtgärder skall kunna förberedas i syfte all dels motverka onödigoro och ryktesspridning, dels ge befolkningen underlag för ett med hänsyn lillrådande läge lämpligt handlande. anser all starka skäl lalarför att denna forskning intensifieras och ges något ökade resurser. Med"övrigt totalförsvar" har traditionellt avsells de delar av totalförsvaretsom inte har inordnats under del militära försvaret, civilförsvaret eller delekonomiska försvaret. Övrigt totalförsvar är således inle någon enhefiiglolalförsvarsgren ulan utgör ell samlande begrepp för den försvarsverksamhelsom bedrivs av berörda myndigheter. Så gott som alla grenar av samhället ärengagerade i totalförsvaret. Verksamheteninom dessa delar av totalförsvaret skall i krig bidra lill all nödvändigasamhällsfunktioner kan hållas i gång och understödja de övriga loialförsvarsgrenarna.Kommittén har understrukit betydelsen av en effekfiv samordningsverksamhet ifred så att konsekvens uppnäs vid alla beredskapsålgärder. Kommitténhar särskilt pekat på betydelsen av frivilligorganisalionernas verksamhet. Avstor betydelse är också de insatser som ulan gottgörelse av statsmedel görs avdel svenska näringslivet. Hälso-och sjukvården har stor betydelse för civilbefolkningens liksom för de militäraförbandens molslåndsvilja saml samhällets funktionsförmåga i krig och vid andrakonflikllyper. Deflesta allvarligt skadade i ell krig - både militära och civila- kommer attkräva en kvalificerad vård inom den civila sjukvården. Målet är att varjemänniska skall få den vård som hennes tillstånd kräver. Det är därförnödvändigt att samordna sjukvårdsresurserna inom de olikatotalförsvars-grenarna. Försvarsmaktens sjukvårdsorganisation kompletterar den civila sjukvården. Hälso-och sjukvården måste kunna anpassas lill de skilda förhållanden ochförutsättningar i vilka de olika loialförsvarsgrenarna verkar. 1981/82:102 Bilaga 1 Försvarsdepartementet 28 ténanger all vårdstandarden måste kunna sänkas jämfört med fredslida förhållanden. Vidsin granskning av de olika lotalförsvarsgrenarnas planering har kommitténfunnit alt del föreligger eftersläpningar inom vissa områden, som har storbetydelse för samhällets funktion under kriser och i krig. Dit hör l.ex. fräganom utrustning, förbrukningsmateriel och läkemedel inom sjukvården. Kommitténhar därför särskilt behandlat dessa områden och föreslagit åtgärder. Genomsin uppgift all upprätthålla allmän ordning och säkerhet har polisen enbetydelsefull roll inom totalförsvaret. Kommittén har också understrukitpolisens vikliga roll i kuppförsvaret. Av ökad betydelse är den särskildaverksamheten för att hindra och uppdaga brott mot rikels säkerhet. Förverksamheten inom totalförsvaret vid krigsfara och i krig är enligl kommitténtelekommunikationer inom landet och med utlandet av central betydelse.Omställningen lill krigsuppgifler skall kunna genomföras snabbt. Försvarskommitlénbetonar lantmäteriverkets viktiga roll som huvudsaklig producent avkarlmaleriel och ansvarig för krigslryckningsorganisa-tionen. Försvarskommitlénhar förutom loialförsvarsgrenarna och övrigt totalförsvar även tagit upp vissafrågor som har bedömts vara särskill vikliga och grundläggande. Det gäller bl.a. ledningen och samordningen av totalförsvarets civila delar, denadministrativa beredskapen, ulnylljande av de lokala personallillgångarna,informationen om säkerhetspolitiken och totalförsvaret, skyddet mol verkningarav kärnvapen, biologiska och kemiska stridsmedel, försvarsforskningen samlsårbarheten i samhället. Jagvill inledningsvis anföra att jag i allt väsentligt ansluter mig lill deförslag lill riktlinjer för totalförsvarets fortsatta utveckling som försvarskommitlénhar lämnat. För all den svenska säkerhetspolitiken skall vara trovärdig ochrealistisk måste den som statsministern redan har berört-vid sidan av andrasäkerhetspolitiska medel-stödjas av ell tillräckligt starkt totalförsvar. Totalförsvaretbör vara så uppbyggt och organiserat att det är en hela folkets angelägenhet.Framtida krig och kriser kommer på olika sätt all beröra hela samhället ochhela befolkningen. Jagdelar kommitténs uppfattning att totalförsvar är alla de åtgärder som krävs förall förbereda landets försvar inför yttre hot och för alt ställa om samhällettill kris- och krigsförhållanden. Totalförsvaret och dess olika grenar måstebehandlas som delar av samhället och en ökad samordning mellan totalförsvaretsolika funktioner i samhället bör eftersträvas. Prop.1981/82:102 Bilaga 1 Försvarsdepartementet 29 Avstörsta betydelse är all varje medborgare allt efter sin förmåga beredsfillfälle att bidra lUl landels försvar. Detta tillgodoses bäsl om vårttotalförsvar även i fortsättningen bygger på plikttjänstgöring såsom denallmänna värnplikten, civilförsvarspliklen, tjänsteplikten för sjukvårdsan-ställdaoch andra former av tjänstgöringsskyldighet. För att ytterligare förankralolalförsvarsidén i samhället är de olika folkrörelserna av stor betydelse.Inle minst bör framhållas de insatser som frivilligorganisalionerna bidrarmed. Detsvenska samhäUets struktur och kapacitet är av stor säkerhelspoli-fisk ochförsvarspolitisk betydelse. Totalförsvaretbör därför, med beaktande av de olika hot som kan riktas mot oss, utformas medhänsyn lill de förutsättningar vårt samhälle, befolkningen saml geografiskaoch ekonomiska förhållanden skapar. Grundläggandeför försvarsplaneringen måste i huvudsak vara all ell ansvar i fred behållsäven i krig. Då samhället skall ställas om för kris eller krig mäsle ändringari ledningsförhållanden, organisation och arbetssätt undvikas i så storutsträckning som möjligt.