prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — TCÖ:s statstjänstemannasektion framhåller attvid utvecklingen av datateknik är det grundläggande i vilken omfattningtekniken kan anpassas fill användarnas krav och behov.Del gäller säväl viddatasystemets införande som när del väl är i drift. Dessa krav på flexibilitetfår ofta stå tillbaka för krav på enhetlighet och snabb lagring av storamängder information. Det finns därför all anledning enligt TCO:sstatstjänstemannasektion - inle minst effekliviletsmässigl - att kontinuerligtutveckla datasystemet så att de anstäUda ges större förutsättningar att förståoch förändra teknikanvändningen ufifrån egna behov. Nära de direkt berördaanställda måste därför finnas tillräcklig ADB-kompelens. Men för alt sådankunskap ska kunna utvecklas, utnyttjas och bibehållas måste systemettillåta förändringar 1981/82:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 123 och anpassning efter viss mervärdeskatleenhelsbehov. Centralorganisationen SACOISR anser det viktigt allpersonalorganisationerna får medverka vid utvecklingen av de olika delsystemen,som innan de används bör testas i några län. Länsstyrelserna iSödermanlands, och , och anser attansvarsfördelningen bör vara enhetlig för inkomstskatt och mervärdeskatt. Treav dessa anser alt skattechefen bör fä ansvaret även för mervärdeskatleenhetensverksamhet. Enligt förslaget skallmyndighelerna själva fä besluta om den inre organisationen avmervärdeskalteenheterna. Statskontoret anser all detta förslag kan antas. bör i så stor utsträckning som möjligt kunna päverka sin inreorganisation. Statsmakternas styrning av verksamheten fillorganisationsutformningen bör kunna minska till förmän för en förbättraduppföljning av produkfivitel och verksamhet. Länsstyrelserna i ochKristianstads län delar uppfattningen att myndigheten själv bör bestämmaorganisafionen i detalj. Statskontoret anser använda bemanningsmodellen är ett bra instrument - framför allt när man påell rättvist sätt skall fördela befintliga resurser mellan olikaorganisatoriska enheter. Den slutliga bedömningen av hur stora resurser somtolalt skall reserveras för mervärdeskatleområdel kan dock inle göras enbartutifrån en matematisk modell. Man måste därutöver bedöma vilka effekter somuppkommer om förslaget genomförs och ställa dessa i relation lill kostnadernaför förslaget. Även faktorer som utbildningskapacitet ochrekryleringsmöjligheter bör vägas in i beslutsunderlaget. Statskontoret är inleberett all nu lillslyrka totalramar enligl utredningens förslag till bemanning.Efter första ulbyggnadselappen bör en prövning ske av vilka effekterresursförstärkningarna har fått eller beräknas få. Resurser får tillföras elleromfördelas till verksamhetsområden i enlighet med de bedömningar som man varjeår får inom skatteförvaltningen. Statsmakterna bör svara för totalramar ochmyndigheterna får de operativa prioriteringarna av befintliga resurser.Myndigheternas verksamhet och produktivitet bör i ökad utsträckning följas uppgenom en förbättrad verksamhelsrapporte-ring. Länsstyrelserna iUppsala, , , , och , ochKopparbergs län tillstyrker den i rapporten Prop.1981/82:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 124 Vidare framhållerlänsstyrelserna i , , och att deföreslagna resursförstärkningarna bör genomföras /83. I fråga om antalettjänster har länsstyrelserna i , , ,, , , och länframhäUil all del kan bli nödvändigt med en omprövning av bemanningen sedanutvärderingen av försöks- och utvecklingsverksamheten enligl förslaget hargenomförts. Länsstyrelserna i och påpekar altbemanningsförslagel inle har tagit hänsyn till förväntade lagändringar. Sådanaändringar kan komma all påverka behovel av personal. Länsstyrelserna iStockholms, , , , , ochJämtlands län hemställer att bemanningen av mervärdeskalleenheten skall ökas.Enligt i fär bemanningsförslaget ses som ettövergängsarrangemang, i den mån del har gjorts utifrån del besvärligaekonomiska läge som f. n. råder. Som en permanent lösning kan det dock inteaccepteras. Strävan måste bl. a. vara att få lill stånd en likformadmervärdeskallekontroll i landet. Enligl uppfattning innebär detnu föreliggande förslaget, all det, som hillills, blir lättare all undgå enkontroll i än på andra håll. vidhåller därför altlänet i del läge som är bör tilldelas fler tjänster. Enligl iSödermanlands län leder förslaget lill en mindre lämplig allokering avhandläggartjänster till län med mänga småjordbruk och andra mindre företag.Dessa grupper av skattskyldiga - i regel helårs- eller halvärsredovisande - harbegränsad omsättning och hör till branscher, som inle inrymmer nämnvärdaredovisningsproblem. i anser att bemanningsmodellenbör korrigeras med någon form av smålänsfaklor. i länifrågasätter den begränsning som har gjorts för storstadslänen i förhållandetill bemanningsplanen från det tidigare genomförda RS-projeklet. Altslorsladsfaklorn skulle göra sig mindre påmind på mervärdeskalleenheten änandra enheter inom skatteavdelningen kan knappast hävdas. anserall s. k. slorlänsljänster är så pass grundligt och sakligt motiverade altnågon begränsning inle får komma i fråga. Enligl i länbör mervärdeskalleenheten tillföras resurser utöver bemanningsförslaget medhänsyn lill all den s. k. slorsladsfaklorn bör fillämpas också för Hallandslän. Bosättningen i av skallskyldiga med komplicerade'inkomst- och förmögenhelsförhällanden är markant och tenderar att öka.Länsstyrelsen i vill understryka att bemanningsmodellenendast kan ses som en metod att beräkna personalbehovet. börfå använda sina resurser på del säll som är lämpligt med hänsyn till bl. a.näringslivsstruktur och kontrollbehov inom respektive län. Del måste finnasmöjlighet att omdisponera resurserna mellan olika enheter. 1981/82:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 125 vill understryka nödvändigheten av en kontinuerliguppföljning och utvärdering efter genomförandet av bemanningsmodellen så atteventuella brister åtgärdas. Utredningen omsäkerhetsåtgärder m. m. i skatteprocessen anser all den föreslagna ökningen avantalet tjänster endast kan få marginella effekter. Det hade varit önskvärt medallernaliva förslag beträffande bemanningen med olika ambitionsnivåer i frågaom kontrollen, som klart visade vilken konlrollinlensilel som erhålls med olikaresursinsatser för all kunna bedöma inom vilka ekonomiska ramar man borde rörasig. TCÖS statstjänstemannasektionbetonar alt förslaget lill bemanning är beräknat ufifrån dagens regelsystem ochdagens arbetsmängder. Varje lagförslag som berör mervärdeskalleenheternasarbetsuppgifter måste således resursberäknas så all beslutsfattarna antingentillför ytterligare resurser eller är medvetna om all tidigarebemanningsberäkningar, och därmed ambilionsniväavvägningar, sätts ur spel.Centralorganisationen SACOISR konstaterar all ärendemängden, främst avseeijdenyfillkommande skallskyldiga, har ökat avsevärt och redan nu avviker starktfrån tidigare gjorda mätningar, som ligger lill grund förbemanningsberäkningarna. Detta måste beaktas, liksom mervärdeskattens ökadestatsfinansiella betydelse, vid del slutliga ställningstagandet idimensioneringsfrägorna Enligt statskontoret årdel från besparingssynpunkt angelägel alt systemet införs även omrafionaliseringseffekterna i samband med införandel av ADB skall bedömasförsiktigt. Länsstyrelserna i , , , ,, , , och anser alt deförväntade rationaliseringseffekterna bör bedömas med största försiktighet.Länsstyrelsen i anser att eventuella rafionaliseringsområden börkonstateras först sedan de nya arbetsformerna har presenterats och del nyaADB-syslemets inverkan på tidsätgången har utvärderats. Länsstyrelserna iUppsala och bedömer alt de eventuella rationaliseringsvinsternamed stor sannolikhet kommer att konsumeras av nytillkommande arbetsuppgifter. Enligl TCÖSstatstjänstemannasektion visar erfarenheten att rationaliseringseffekterna isamband med förändringar av ADB-system ofta bedöms fel. Alltför oftaöverskallas intäkterna och underskallas kostnaderna. När det gäller bemanningeninnebär det all man dels tenderar all överskatta mängden arbetsuppgifter somminskar eller försvinner, dels underskallar mängden arbetsuppgifter somtillkommer. Sektionen anser det därför viktigt att man i samband med det nyaADB-systemet först konstaterar den eventuella faktiska rationaliseringseffektenoch först därefter gör motsvarande förändring av medelstilldelningen lilllänsstyrelserna. Prop.1981/82:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 126 Enligt statskontoretsmening bör totalramen för mervärdeskalleenheternas utbyggnad inle nu låsasfasl. En utbyggnad av föreslagen etapp 1 bör följas upp så att effekterna av enförstärkt kontroll kan studeras innan beslut om eventuell ytterligare utbyggnadav denna del av skatteadminislrafionen fallas. Statskontoret biträderutredningens förslag om ell successivt genomförande av förslagen rörandearbetsformer och ADB-stöd. Liksom utredningen betonar statskontoret behovet avuppföljning. Erfarenheterna från RS-projeklels genomförande visar all del kanvara stora svårigheter att omvandla förslag till verklighet. Del fordrasuppföljning och styrning från såväl regional som central nivå. Engenomförandegrupp bör bildas för alt följa del fortsalla genomförandel och geförslag lill älgärder. Effekter av vidtagna åtgärder bör årsvis redovisas tillregeringen. bör fillsammans med mervärdeskatteenheternaförsöka precisera målen för varje enhets verksamhet under visst är. Uppföljningbör därefter ske som en jämförelse mellan mål och utförd verksamhet. En merenhetlig redovisning av respektive enhets verksamhet, uttryckt i statistik,nyckeltal m. m., skulle underlätta jämförelser mellan olikamervärdeskalteenheter. En öppen sådan redovisning kan sporra lill bättreresultat om den kombineras med uppföljning och erfarenhelsöverföring. RSV börutarbeta elt enhetligt system för hur verksamheten skall redovisas.Genomförandet bör om möjligt ske något snabbare än vad utredningen harföreslagit även om projektkostnaderna härigenom ökas något.Riksrevisionsverket ser del som positivt all det tänkta systemet planeras bligenomfört i etapper. Ett successivt genomförande bör innebära en mindrebelastning på hela skatteförvaltningens resurser. Detta gäller såväl denlöpande verksamheten som utvecklingsarbetet. Länsstyrelserna iKronobergs, , och , , ,och tillstyrker förslaget om etappvis utbyggnad.Härigenom skapas förutsättningar för mervärdeskatleenhelerna all lättarebemästra övergängsproblem som personalen ges bättre möjlighet allpäverka systemets utformning. Länsstyrelserna i , samlGöteborgs och län framhåller att del krävs speciella resurser förgenomförandel av förslaget. Enligl i ärdel angelägel alt försöksverksamheten ges tillräckliga resurser och att igenomförandeplanen läggs in kontrollpunkler så all nödvändiga ändringar kangenomföras på ell tidigt stadium. i ifrågasätter omutmätt tid på försöksverksamheten räcker och om det slutliga genomförandel kanhinnas med enligl den uppgjorda planen. i anserall elt genomförande av nya arbetsformer som det löpande arbetetmåste fortgå ställer stora krav på planering. För att genomföra ochvidareutveckla förslaget är del nödvändigt med en akfiv medverkan fränriksskatteverket. Prop.1981/82:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 127 TCÖSstatstjänstemannasektion framhåller all beskrivningar av förslagens effekterbegränsas lill uppskattningar av konkreta prestalionsfaklorer. Resultatet blireffekter i begrepp som bemanningsnormer, rationaliseringsvinster, frekvens avkontrollinsats o. d. Självklart utgör sådana effeklbe-dömningar vikligakomponenter när det gäller alt avgöra den samlade effekfiviteten iverksamheten. Men bilden blir inle komplett förrän mer svårmätbara effekter påarbetsorganisation, arbetsinnehåll och arbetsmiljö beskrivs och bedöms. Inleminst viktigt blir delta dä användningen av datateknik avsevärt förändras. Detråder ingen oenighet kring del faktum all en verksamhels effektivitet ärberoende av en mängd faktorer. Definitionen av effektivitetsbegreppet imedbestämmandeavtalet på del stafiiga området (MBA-S) ger ullryck för delta.Utgångspunkten är att arbetsresultatet är en produkt av samtligaarbetsförhållanden. De förväntade samlade effekterna av utredningsförslagen redovisaspä ell par sidor och utgörs av ökade skatteintäkter, bättre preventiva effektersamt förbättrat beslutsunderlag för olika kontrollinsatser. Detta skall speglaeffektiviteten i verksamheten sådan den blir om förslagen genomförs. Menunderlaget för denna bedömning är inte komplett i och med all del saknaseffeklanalys beträffande arbetsinnehåll etc. Denna brist är enligl TCOsslatstjänslemannaseklions mening allvarlig. Del är i samband med utvecklingenav datateknik av avgörande betydelse hur arbetssituationen för de anställdapåverkas. Nedan anges några exempelpå frågor som borde ha besvarats i rapporten: - Hur förändras deanställdas möjligheter all päverka arbetsfördelning och arbetsplanering -1 Hur förändrasförutsättningarna för informationsspridning i organisationen - Hurpåverkas de reella och formella beslutsnivåerna i organisationen - Hurförändras den fysiska och psykosociala arbetsmiljön - Hurförändras förutsättningarna för gemenskap i arbetet, grupparbete ochsjälvständigt arbete - Hurförändras kunskapskraven och kunskapsnivån i organisationen? Och hur förändrassättet att "utnyttja de anställdas kunskaper" Denna typ av frågor börman försöka belysa under det fortsalla utrednings-och genomförandearbetel. I rapporten föresläs bådeen kontinuerlig och en samlad uppföljning/utvärdering. Del ärenligl TCOs slatstjänslemannaseklions mening mycket angeläget all dessa förslagförverkligas. Då stäms verkligheten av mot de förväntade effekterna ocheventuella korrigeringsålgärder sätts in. Därför är del då också viktigt allförväntade effekter på arbetsinnehåll etc. finns med. i understrykerviklen av all personalen får 1981/82:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 128 en grundlig utbildning innan den nya organisationenträder i kraft. Detta gäller såväl rena skattefrågor som administration ochADB. För många befattningshavare kommer den nya organisationen all innebäraförändrade och annorlunda arbetsuppgifter och arbetsförhållanden. Det är därförvikfigt jämsides med införandel av nya metoder och rufiner kompletterar med kontinuerliginformafion och utbildning. i framhåller all detkvarstår säväl utvecklingsarbete som försöksverksamhet. Detta kommer all laavsevärd tid i anspråk för utbildning av personalen. iNorrbottens län anser all del är svårt all med dagens resurser klara den löpandeverksamheten och bedriva omfattande försöksverksamhet ochutbildning. anser det därför nödvändigt att den föreslagnaetappvisa utbyggnaden vad gäller personalsidan omgående kommer till ståndeller i vart fall att medel anvisas för rekrytering av handläggare som fårgenomgå erforderlig utbildning inför omorganisationen.Centralorganisationen SACOISR vill poänglera viklen av all all personal utbildas i såvälADB, mervärdeskaltebeslämmelser som revision. Utbildningen bör påbörjas . 1981/82:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 129 Sammanfattning avbetänkandet Datorstöd för exekutionsväsendet, avgett av utredningenom redovisningssystemet för exekutionsväsendet () (Ds Kn 1981:5, 6, 7) Utredningens huvuduppgifthar varit all utreda frågan om hur ell ADB-system för exekutionsväsendet börvara utformat. Uppdraget har också omfattat en utvärdering av det på försökdrivna redovisningssystemet för exekutionsväsendet (). I de bedömningar somhar gjorts har frägor om decentraliserade verksamhetsformer och den enskildesintegritet ingått liksom även frägan om hur kronofogdemyndigheternas skiftandestorlek skall beaktas. Utredningsarbetet harbedrivits med största skyndsamhel. Arbetet har koncentrerats på all utvärderaREX och alt utreda alternativa driftstruklurer till . Dessutom fastställdesi början av utredningsarbetet följande förutsättningar. varofrånkomligt för exekutionsväsendet. Arbetsinriklningen för kronofogdemyndigheternabedömdes förbli i huvudsak oförändrad liksom även distriklsindelningen ocharbetsorganisationen. Dessutom behölls ambitionsnivå i de allernalivadriflförslagen som med hänsyn till den korta utredningstiden begränsades tilltvå centrala och tvä regionala förslag. Utvärderingen av hargjorts av en särskill anlitad expert medan de allernaliva driflslruklurerna harutretts av stalskontoret. Rapporterna har bifogals betänkandet som bilagorna Aoch B. Syftet med ell ADB-systemför exekutionsväsendet var att för kronofogdemyndigheterna skapa eltadministrativt stödsystem med möjligheter till rationellare organisation ocharbetsmetoder särskill i fräga om arbetsuppgifter av rutinkaraktär.Utvecklingsarbetet på ett ADB-baserat datasystem för exekutionsväsendetinriktades därför tidigt på all ersätta kronofogdemyndigheternasresurskrävande arbetsrutiner med förenklade ADB-baserade rufiner.Systemet skulle dessutom vara ett slöd vid planering och uppföljning avverksamheten för kronofogdemyndigheterna. Utvecklingsarbete ochförsöksverksamhet i fråga om utnyttjande av ADB för exekutionsväsendet harbedrivits under hela 1970-lalet. Försöksverksamhetenomfattar samtliga kronofogdemyndigheter (22 st) i , , ,samt . Det ADB-baseraderedovisningssystemet () bygger på alt informafion om gäldenärer och derasskulder samt vidtagna åtgärder avseende s.k. 1981/82:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 130 allmänna mål (främst skatter och böter) samlas iriksomfattande register. All datorbearbetning utförs av centralt placeradedatorer vid dalamaskincentralen för administrativ dalabehandling (DAFA). REXomfattar fem register (databaser) - cenlralregistrel, transaktionsregistret,namnregislrel, posl-nummerregistret och behörighetsregislrel. Kronofogdemyndigheterna har direkt åtkomst till registreradeuppgifter med hjälp av bildskärmar kompletterade med skrivulruslning. För attkunna kontrollera och reglera användningen av bildskärmar har dessaanslutits till ell speciellt behörighetskontrollsyslem. För detta ändamålanvänds behörighetsregislrel i vilket datorn kontrollerar om del användabehörighetskorlel är giltigt. Endast den säkerhelsansvarige vid respekfivekronofogdemyndighet har befogenhet att markera behörighet respekfive upphördbehörighet. Vidare är cenlralregistrel länsslulet dvs. kronofogdemyndighetenhar endast tillgång till samtliga uppgifter om gäldenärer i det egna länet. Förgäldenär som är registrerad vid kronofogdemyndighet i annat län ges endastuppgift om hos vilken kronofogdemyndighet handläggning pågår och hos vilkenuppgifter vid behov kan inhämtas antingen skriftligen eller per telefon. Enligl utredningen harREX kunnat anpassas väl lill den nya arbelsorganisafionen och liU demålfördelningsruliner som förekommer vid olika kronofogdemyndigheter. Det harockså kunnat konstateras att den nya arbelsorganisafionen i kombination med REXmedför enhetligare arbetsru-finer vid kronofogdemyndigheten. Det är lätt allbesvara förfrågningar från gäldenärer och myndigheter, eftersom ADB-systemetinnehåller notering om samtliga typer av mål och ärenden som förekommer vidkronofogdemyndigheten. Personalen upplever en större säkerhet med materialet iREX. Kredilering av betalningar, avkorlningar samt registrering av anstånd m.m.hinns med dag för dag. Nägra arbetsbalanser förekommer inte längre vilket ärmycket vanligt i det systemet. Bevakningsrulinerna uppfattas someffekfiva, särskilt rufinerna för avbetalningsplaner. Kronofogdemyndigheternasuppfattning är enligt utredningen att avbetalningsplanerna följs upp mycketbättre än med motsvarande rutiner i del systemet. Myndigheterna fårell effektivt underlag för planering, handläggning och uppföljning. Personalenfår bättre överblick och kan koncentrera sig på de gäldenärers mål som är mestangelägna all bearbeta. ger i delta avseende helt andra möjligheter tillstyrning av del exekufiva arbetet mot väsentligheter än det systemet. Systemet omfattar f.n. av de s.k. allmänna målen och av de s.k. enskilda målen vidkronofogdemyndigheterna. De enskilda målen är endast summariskt noterade församordningen av verkställigheten av de s.k. aUmänna målen. beräknas frigörapersonalresurser motsvarande 375 årsarbetskrafter vid kronofogdemyndigheterna.Dessutom beräknas personalresurser vid Prop.1981/82:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 131 länsstyrelsernas uppbörds- och dataenheter samlbilregister frigöras motsvarandeca 50 årsarbetskrafter. Avutvärderingsrapporten framgår all REX-kronofogdemyndigheterna och1980 drivit in uppskattningsvis 110 resp. 126 milj. kr. mer än om man inte hade haft . Säkerställande av den enskildes integritet De exekufivatvångsåtgärder som kronofogdemyndigheterna har fill sitt förfogande medföralltid intrång i gäldenärens egen rättssfär. Det är därför för den enskildesrättssäkerhet av särskild vikt att de uppgifter som ligger till grund förkronofogdemyndigheternas älgärder är rättvisande och fullständiga- innehåller inlenägra sekrelessbelagda uppgifter. Försöksverksamheten med har visat alldel inle är erforderligt alt registerföra sådan uppgifter. Något krav från användarnaall tillföra systemet sädana uppgifter som omfattas av sekretesskydd har inteheUer framställts. Under utredningens gång har emellertid förts fram att ellADB-system för exekutionsväsendet även skulle omfatta uppgifter av betydelse förindrivningsarbetet från andramyndigheters dalasystem. För all kunna bevakaatt den enskilde inte utsätts för inlegritetskränk-ningar avregisteranvändarna är det enligl utredningsmannen nödvändigt alländamälsbestämma ett ADB-registers funktion. I det sammanhanget erinrar han om alt ellADB-baserat redovisningssystem för exekutionsväsendet skall vara elt stöd förde administrativa rutinerna i indrivningsarbetet. Det sätt på vilketkronofogdemyndigheterna i har avskärmats från regislerinnehålletbeträffande gäldenärer i andra län än det egna kan inte anses vara i överensstämmelsemed ändamål. Det har kommit fram att det s.k. länsslutna systemet medförarbetskrävande rufiner. EnUgt utredningsmannen saknas anledning att tillgodoseden enskildes inlegritetsskydd i detta sammanhang på bekostnad av ettrationellt fungerande ADB-stöd för exekutionsväsendet sä länge som uppgifterna inle användsi strid med ändamålet medregistret. Exekutionsväsendetär för mänga statliga myndigheter det verkställande organet när del ärfråga om alt driva in pengar som inte friviUigt har erlagts. Många myndigheterär beroende av uppgifter om betalningar för sin egen verksamhet. I demanuella handläggningsrufinerna vid kronofogdemyndigheterna har fråganlösts genom omfattande och resurskrävande kontakter per brev ellertelefon mellan myndighelerna. ADB-tekniken erbjuder mera rafionella metoder.Enligt utredningsmannen skall uppdragsgivare fiU kronofogdemyndigheterna ha tillgångfill uppgifter ur kronofogdemyndigheternasADB-register som rör de egna ärendena. 1981/82:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 132 Statskontoret har i sinrapport driftstruklurer för exekutionsväsendets ADB-system närmareredogjort för fyra alternativ. Dessa är centralt syslem med drift vid DAFA (C1), centralt system med egen drift vid RSV (C 2), regionall syslem meddriftställen på kronofogdemyndighet i ort där länsdator finns (R 1) samlregionalt syslem med driftställen vid länsstyrelsernas datacentraler (R2).Dessutom redovisas elt nollallernaliv som avspeglar nuvarande omfattning avREX. De totalabemanningsresurserna i personår för drift, dataregislrering och systemunderhållsaml kostnaderna för de olika alternativen har av statskontoret beräknatsenligl följande ring (mkr) (25)2 (16)2 2inom parentes anges regionalt placerad driftpersonal Om respektivedriflslruktur genomförs pä del säll som föreslås av statskontoret kangenomförandel vara avslutat Tiden för genomförandelär förhållandevis knappt tilltagen för samtliga alternativ utom C 1. Enförsening på ell lill kan uppslå. DAFA och RSV har berettstillfälle alt ge synpunkter på slalskonlorels rapport. De underhand avgivnasynpunkterna har gell anledning lill en revidering av de kalkyler som harpresenterats i rapporten. En sammanfattning av de ackumulerade nuvärdesummornaför de olika alternativen framgår av följande tabell (belopp i mkr) till alt C 2