prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — Poslen begär vidareall få planera sin byggnadsverksamhet under /84 med antagandeom en medelsförbrukning för medelstora byggnadsprojektpå 125 milj. kr. Postverketredovisar all den totala kostnadsramen för Tomlebodaterminalen nu beräknaslill 565 milj i kr. I föregående års budgetproposition angavs en kapitalutgiftför terminalen på totalt 454 milj. kr. Verket har i en särskildframställning begärt tilläggsanslag med 83 milj. kr. för /82.Framställningen behandlas i tilläggsbudget II för innevarande budgetår. För särskildainvesteringar som avser del ekonomiska försvaret begär postverket eltanslag på 1,5 milj. kr. för komplettering av postgirots dator-utmslning för attsäkerställa driften i en krigssituation. Sedan budgetåret1981/82 gäller ett nytt finansieringssystem för postverkets investeringar. Endast medelstora ochstörre posthus - totalkostnad över 10 milj. kr. finansieras med anslag överstatsbudgeten. 1981/82:100 Bilaga 9 136 posthus och övriga investeringar finansieras med i verkettillgängliga likvida medel. För medelstora byggnader finns en kostnadsramangiven. Riksdagentar inle stäUning lill vilka projekt som skall inrymmas i ramen. Däremot skallregeringen godkänna igångsättningen av medelstora byggnadsprojekt. För dessabyggen anges också en planeringsram för budgetåret efter det budgetår sombudgetpropositionen avser. Genom detta finansieringssystem har postverket kunnatrationalisera sin lokalplanering som blivit mer flexibel. Enligt min mening kan ytterligareförbättringar i detta avseende uppnås ulan all del försvagar statsmakternasmöjligheter alt på ett övergripande sätt styra en betydelsefull, delvismonopolskyddad verksamhetsom postens. Jag föreslår därför att medelstora posthus fr.o.m. /83 får finansieras med ipostverkets rörelse tillgängliga Ukvidamedel. Del bör dock ankomma på regeringen all även fortsättningsvisgodkänna byggande av medelstora posthus. ilgift 1982/83 Medelstora posthus inkl. tomter 86,6' 273,5' ' I anslagsframställningen förutsätts att postterminaleni och i skall börja byggas under /83.Regeringen beslöt att postverket skall få starta byggenaredan hösten 1981. I tilläggsbudget II för /82 föreslås ettanslag på 83 milj. kr. för att läckamerkostnaderna detta år. Såsom framgår avtabellen begär postverket anslag som motsvarar en medelsförbmkningför posthus på 273,5 milj. kr. för /83. I fråga omrestbelalningarna för poslgirohusel etapp III och etapp I delar jagpostverkets bedömning av medelsförbrukningen. Den ökadetotalkostnaden för Tomlebodaterminalen, som nu beräknat,förklaras av postverket bl. a. med den allmänna höjningen avbyggkostnaderna och med den överhettade byggarbets mark nåden i Stockholmsområdetunder upphandlingsskedel. Del pressade lidsschemat har också spelat en betydelsefull roll förkostnadsökningarna liksom att bygget är såstort alt bara få entreprenörer inom vissa delar av bygget har haft tillräcklig kapacitet för attlämna anbud. Nägra möjligheter att nuändra byggnadsprogrammet för alt märkbart sänka totalkostnaden finns inte. Jag förordar att postverketsberäkning av medelsbehovel för budgetåret1982/83 godtas. För all täcka merkostnaden /82 föreslåspå tilläggsbudget IIell anslag på 83 milj. kr. 1981/82:100 Bilaga 9 137 har begärt medel för allförbereda ombyggnaden av den äldsta delen avpostgirohuset i . I anslagsframställningen har man redovisat en plan för postgirotslokalhållning i . Regeringen medgav i december 1978postverket att disponera 5 milj. kr.för projektering av denna s. k. etapp IV avposlgirohusbyggandet. Jag anser all del är angelägel all poslgirohusel färdigställsbl. a. med tanke på de kravsom den nya tekniska utrustningen ställer. Ombyggnaden medför att postgirot kan organisera sin verksamhet på ett rationeUtsätt. Därför bör etapp IV genomföras. Lägel på byggarbetsmarknaden i får avgöra tidpunktenför byggstart. Jag är inle nu beredd all beräkna medel för etapp IV iombyggnaden av poslgirohusel. Regeringen gav ielt beslut postverket tillstånd all starta byggandet avposllerminalen i och i med en sammanlagdtotalkostnad på 57,1 milj. kr. får förskollera kostnaderna /82 med driftmedel. Beslutet var motiverat avsysselsättningsläget. I enlighet med vad jag föreslagit i fråga om finansieringssystemetbör posthusen i och i sin helhet finansieras med i rörelsen tillgängliga likvida medel. Jag är inle bereddall nu la ställning lill frågan om särskilda investeringar för försvarsberedskapen. bör beräknas med en viss marginal utöver den beräknade medelsförbmkningen.Jag föreslår all medel för nästa budgetår anvisasenligl följande beräkning: Beräknad medelsförbrukning /83 168,9 Avgår beräknad ingående behållning -10,9 Anslag /83 166,4 I syfte attlångsiktigt förstärka postverkets ekonomi kommer jag efter samråd medbudgetministern senare all föreslå regeringen alt verket skall göra en extraavskrivning med 300 milj. kr. av statskapitalet, vilket förstärkerstatsbudgeten /83 med samma belopp. Jag hemställer att regeringen föreslår att 1. godkänna föreslagna riktlinjer förfinansiering av medelstora posthus 2. till Posthus m. m.för /83 anvisa ett reservationsanslag på . Prop.1981/82:100 Bilaga 9 138 Ersättning till postverket för befordran avtjänsteförsändelser 1980/81 Utgift 537985015 1981/82 Anslag 499850000* 1982/83 Förslag 465000000 * Till följd av att fr.o.m.budgetåret direktdebiteras för följesedelsbunden post har . överförts tillinkomsttiteln 2811 Övriga inkomsterav statens verksamhet. Från anslaget betalas ersättning lillpostverket för Ijänsleförsändelser inkl.särskild posldelgivning, debetsedlar och förtryckta deklarationsblanketter. Ersättning förbefordran av ijänsleförsändelser i allmänhet betalas enligl 3 §Ijänslebrevsförordningen (1979:33) och grundas dels på statistiska beräkningar,dels på exakta beräkningar. Principerna för beräkningarna bestäms efteröverenskommelse mellan postverket och riksrevisionsverkel. harberäknat ersällningsbehovel /83 till 5I778I000 kr. Sammaersättning beräknas för /84. Poslen räknar inle med någonvolymökning. Någon hänsyn till eventuellt framlida portohöjningar har inle lagils. Jag har inget allerinra mol postverkets beräkningar under de förutsättningar sompostverket anger. Sedan dessa beräkningar gjordes har emellertid vissa förändringargjorts i tjänstebrevsrällen. Jag föreslår vissa ytterligare förändringar. Hurdessa mer exakt kommer all påverka belastningen på Ijänslebrevsanslaget är svårt all nuberäkna eftersom uppgifterna om värdetav olika organs Ijänslebrevsräll är bristfälliga. Senast detta karl-lades var . Det är dock klart i vilkenriktning anslaget kommer all förändras. Ungefärlig storleksordning avolika förändringar kan också anges. De förändringar somgjorts och föreslås i ijänslebrevsrälten innebär besparingar för statsverket. Del skergenom minskal statligt engagemang i olika verksamheter, genom all kostnadsansvaret ochincitamentet till rationaliseringar av poslrulinerna förstärks och genom allgränsdragningen mellanIjänslebrevsberälfigade och icke-ljänslebrevsberätligade görs klarare. Endast statliga organ beviljasIjänslebrevsräll. Verks och myndigheters möjligheter all sänkaportokoslnaderna har ökat genom all poslen infört ell lågt ekonomiporto för alla brev med långsammarebefordran. Det är viktigt allekonomiportot utnyttjas i så stor utsträckning som möjligt. Del bör kunna leda lill minskad belastningpå anslaget. Rätlen all skicka ofrankeradeförsändelser fill myndigheter har inskränkts.Del innebär all anslaget för /82 har reducerats med 5milj. Genom all , stafistiska centralbyrån 1981/82:100 Bilaga 9 139 och centrala sludiestödsnämnden fr.o.m. budgetåret1981/82 själva betalar lill postverket för den följesedelsbundna poslen harbelastningen på anslaget minskal med ytterligare ca 100 milj. kr. Postverkethar i sina beräkningar tagit hänsynlill dessa förändringar. Följande förändringar som postverket inle kunnat la hänsyn lill påverkar ocksåbelastningen på anslaget. Tjänstebrevsrällen för landslingssjukhus och vissakommuners sjukhus avskaffas som en följd av ett avtal mellan statenoch landstingsförbundetom bidrag till den psykiatriska vården. övertar den 1 januari 1982huvudmannaskapet förKarolinska sjukhuset. - Vissa icke-statligaorgan förlorar sin Ijänslebrevsräll och andra i enlighet med beslut(prop. 1980/81:20, , rskr 101)om besparingar i statsverksamheten m. m. - Vissa administrativtmotiverade utökningar av frankeringsfrihelen görsför försändelser som skickas till arbetsmarknadsmyndigheter och . I samråd med chefenför föreslår jag all utsändning av blindskriftsförsändelser frånIjänslebrevsberälligade i fortsättningen skall belasta Ijänslebrevsanslaget. Jag föreslår vidareefter samråd med chefen för socialdepartemenlel all de allmännaförsäkringskassornas förvaltningsanslag belastas med värdet av försäkringskassornastjänslebrevsräll. Del bör ankomma på regeringen all vidta de omdisponeringar av medelsom detta kan föranleda. Del är betydligtbilligare all girera betalningar mellan konton än all förmedlabetalningar med ulbelalningskort, inbetalningskort och postanvisningar. Ca 1,5miljoner människor har personkonton eller postgirokonton. Många flertorde ha tillgång lill sådana konton genom någon familjemedlem. Jag bedömer att detfinns möjligheter till besparingar genom all öka antalet gireringar i betalningsförmedlingenlill och från myndigheter och verk. Om verken känner av portokoslnaderna förbetalnings-handlingarna ökar deras intresse av all utnyttja dessa möjligheter. Jagförordardärför all tjänstebrevsrällen under budgetåret avskaffas för ulbelalningskort,inbetalningskort och poslanvisningar. Regeringen bör bestämma om den närmaretidpunkten och om formerna för genomförandel och därvid la upp frågan om kompensation. Med hänsyn lill dessa förändringarbedömer jag all 465 milj. kr. bör anslåsför ersättning lill postverket för befordran av Ijänsleförsändelser. Jag hemställer all regeringen föreslår att till ErsättningtiU postverket för befordran av tjänsteförsändelser för /83anvisa ett förslagsanslag på . 1981/82:100 Bilaga 9 140 Ersättning till postverket for tidningsdistribution 1980/81 Utgift 66000000 1981/82 Anslag 60000000 1982/83 Förslag 54000000 beslut år1976 orn avgifterna i postverkets lidningsrörelse (prop. 1975/76:127,, rskr 301) innebar att lill postverket för tidnings-distribution /77 anvisades ett anslag på 90 milj. kr. Underskottet i postverketslidningsrörelse skall avvecklas genom en successivhöjning av lidningsavgifterna och i samband därmed en minskning av statsbidragen med lika delar underavvecklingsperioden. - räknat fr. o. m - skallavgifterna läcka lidningsrö-relsens särkostnader. För budgetåret1982/83 föreslår postverket all 54 milj. kr. anvisas fill ersättning för tidningsdistributionen. Jag hemställer att regeringen föreslår att fill ErsättningtiU postverket för tidningsdistribution för /83 anvisa ett anslag på54000000 kr. 1981/82:100 Bilaga 9 141 skall verkaför alt samhällets och enskildas behov av telekommunikationer tillgodoses.Verket svarar därvid för anläggning, drift och underhåll av de statliga teleanläggningarsom är underställda verket. har i sinanslagsframställning för /83 begärt ett invesleringsanslag förTeleanläggningar m. m. motsvarande en medelsförbrukning på . Teleanläggningar m. m. 1980/81 163700000 '1396400000 1265 100000 1981/82 295000000 1295 100000 1474000000 1982/83 verket 116100000 1442200000 1439100000 föredraganden 116100000 1438400000 1483000000 ' Inkl. 9,6 milj. kr. genomdisposition av finansfullmakten (regeringsbeslut 1981-04- Härutöver har isärskild skrivelse begärt 54 milj. kr. vid överföring av verketslarmdivision till bolagsform . Under detta anslagredovisas investeringar inom leleverksamhelen utom investeringar avseendelokallinjenäl, abonnenlulmslningar, bilar, maskiner och inventarier somsjälvfinansieras. Vissa typer av abonnenlutrusl-ningar finansieras dock enliglriksdagens beslut genom en särskild rörlig kredit i riksgäldskontorel. Televerkels investeringsramför /81 beräknades i prop. 1979/80:100 lill 1403,1 milj. kr.Till följd av förseningar i vissa delar av investeringsprogrammet harmedelsförbrukningen uppgått till I 265,1 milj. kr. För /82uppgår investeringsramen lill 1474 milj. kr. vilket är 99 milj. kr. mer än vadsom beräknades i prop. 1980/81:100. Investeringsramen har höjts genomregeringsbeslut om tidigareläggning av investeringar i sysselsällningsfrämjandesyfte och om utjämning av medelsförbrukningen mellan budgetåren. En specificering avteleverkets förslag lill investeringsprogram framgår av följande tabell (milj.kr. 1981/82:100 Bilaga 9 142 1980/81 Utgift '1439,1 ' Exkl. 54 milj. kr. avseende kapitalinsats vidöverföring av larmdivisionen till bolagsform1982-07-01. Investeringarna förlelefonrörelsen omfattar lelefonslalionsbyggnader, förbindelseanläggningaroch kopplingslekniska anläggningar. Investeringsbehovet styrs i stor utsträckning av ökningen av antaletabonnenter och den ökande teletrafiken inomlandet och med ullandel. Under /83 beräknas ca 30 milj. kr. för investeringar i en jordslation iÅgesla söder om . Densammanlagda utgiften beräknas fill ca 60 milj. kr. Stationen kommer att tas ibruk för satellitkommunikation inom . Den successiva övergången liU ny teknik i telefonnätetär en annan viktig faktor sompåverkar investeringsvolymen. Av investeringarna under /83avser ca 250 milj. kr. modernisering med AXE-maleriel. Moderniseringen avlelexnätel avslutas då de gamla lelexslalionerna i , och har ersatts med helelektroniska stationer. Utbyggnaden avlelexslalionen i Slockhoim fortsätterunder /83. Det allmänna datanätet logs i kommersiell drift . Datanätet kommer allbyggas ul med hänsyn fill beräknadefterfrågan. Investeringarna för kommersiell radio avser huvudsakligen uppförande av basradioslalioner för denautomatiska, landsomfattandemobilielefontjänslen NMT och modifiering av egna mo-bilradionäl MRT. Ungefär hälften av investeringsbehovetför frekvensför-vallningen avser enny pejlingsslalion i . Stationen kommer all avsevärt förbättra möjligheter allingripa mol otillåten radiotrafik. Arbetscentraler förfällpersonalen, förrådsanläggningar och fortsalla arbeten på enförvaUningsbyggnad för lelekonlorel i utgör merparten av investeringar i fasfigheter ochbyggnader. Av de föreslagnainvesteringarna räknar med all 10 milj. kr. avseendeinvesteringar för försvarsberedskap inle skall tillföras del för-ränlningspUktiga statskapitalet. föreslårall verket vid behov får utnyttja upp till 100 milj. kr. av nästkommandebudgetårs medgivna förbrukning för att avbalansera del löpande åretsförbmkning samt rätt alt intill 100 milj. kr. få utnyttja under ell budgetår ickeianspråklagna medel del nästkommande budgetåret. Prop.1981/82:100 Bilaga 9 143 har vidare ien skrivelse I98I redovisat sitt förslag beträffande kapitalbehoveti samband med de av beslutade ombildningarna av verkets larm- ochindustridivisioner fill bolag. Larmdivisionen skall övergå i bolagsform den 1juli 1982 och föreslår att del nya larmbolagels egna kapital därvidskall uppgå lill 54 milj. kr. bör ges möjUghet all göra dennakapitalinsats genom all akliekapilalel i ökas med 36 milj. kr.och reservfonden med 18 milj. kr., dvs. aktierna bör tecknas lill 150 %.Eftersom efter bolagsbUdningen inle längre behöver finansieralarmverksamhelen via verkels rörliga kredit kan ramen för denna sänkas.Sänkningen bör göras med ett jämnt belopp, 60 milj. kr. Ombildningen avinduslridivisionen, , lill bolag skall enligl riksdagsbeslutet ske snarastoch definitivt vara genomförd . har beräknatkapitalbehovet för bolagsbildning enligl följande (milj.kr. Kapitalbehov 360 374 389 Enligt kanreservfonden i industribolaget utgöra en lägre andel av del synliga egnakapitalet än i larmbolagel. Reservfonden i industribolaget föreslås därförutgöra av aktiekapitalet. Kapitalinsatsen bör, liksom beträffandelarmbolaget, göras via . Finansieringen av har hitfills ihuvudsak skett genom utnyttjande av rörliga kredit och genomihternt i genererade medel. Vid bolagsbildningen avlöses belastningen påden rörliga krediten av del egna kapitalel i bolaget. Till följd av annan mervärdesskatleredovisningblir dock kapitalbehov mindre i bolagsform än i verksform. Belastningenpå den rörliga krediten minskar alltså med ell större belopp än del somtillskjuts som eget kapital. Riksrevisionsverkel haryttrat sig över redovisning av larm-resp. industribolagetskapitalbehov. I en skrivelse den 29oktober 1981 har lämnat förslag fill fidpunkt för överföringen avTeli lill bolagsform. ledning har bedömt all del är till fördel för Telialt överföringen sker så snart del är praktiskt möjligt och förordar därför genomförs under /83. Molsällningarna om lämplig lidpunkt harvarit stora mellan ledning och berörda personalorganisationer. Televerkethar liksom ledning funnit alt de flesta skälen talar för en snabböverföring av lill bolagsform, dvs. under /83. Verketdelar dock Teli-ledningens åsikt all det skulle innebära ytterligarepåfrestningar för verksamheten om motsättningarna i fråga om överföringslidpunklenskuUe fortsätta. framhåller också all förberedelsernaoch själva ombildningen Prop.1981/82:100 Bilaga 9 144 skulle kunna ske myckel lugnare om detta kan ske ikonslmklivt samarbete mellan ledning och företrädare för Telispersonalorganisationer. Frånpersonalorganisationernas sida har som skäl lill en senare tidpunkt för en bolagsbildning framhållits all frågorna ombl. a. ekonomi, organisation,produktutveckling och marknadsföring bör klarläggas ytterligare. Vid deMBL-förhandlingar som skett med de centrala företrädarna för televerketspersonalorganisationer om den lämpliga fidpunkten för överföring av lillbolagsform har enighet uppnåtts om all överföringen bör ske i ell steg och inlesuccessivt. För att tillräcklig lid skall finnas tillgänglig förförberedelserna för bolagsbildningen, bl. a. för förhandlingar om nya avtal m. m. mellanarbetsgivarparter och arbetslagarparler har personalorganisationernabedömt all liden fram lill den Ijuli 1983 blir erforderlig. För att uppnå den ovan angivna samverkan mellanteleverket och dess personalorganisationerinför bolagsbildningen har anslutit sig lill denna uppfattning. Detta skulle således innebära attbolagsbUdningen sker i ell steg perden . Parterna är överens om all förberedelserna för bolagsbildningen skall påbörjas omgående ochdrivas i konstruktiv anda för all den överenskomna liden skall kunnainnehållas. Med hänvisning lillden gemensamma ståndpunkt som och personalorganisationerna kommit fram till föreslårteleverket all verket ges de finansiellamöjligheterna att öka akliekapilalel i så attinduslridivisionen då kan överföras lill bolagsform. Överföringensker lill , ell redan befintligt dotterföretag fiU TeleinvestAB. Då något behov av medel för överföringen inle erfordras /83 avser återkomma ianslagsframställningen för budgetåret1983/84 med närmare precisering av medelsbehovet. Genom riksdagensbeslut (prop. 1980/81:66, , rskr 132) om vissa åtgärder på teleområdethar en god grund lagts för en fortsatt gynnsam utveckling av vårt landstelekommunikationer. Konkurrensförhållandena på området har förtydligats genom en klarareavgränsning av monopolområde. Del är naturligt att förändringar idenna gränsdragning bör kunna ske om den tekniska utvecklingen eller andra skäl ger anledning lill del.Eventuella förändringar måste givelvis ligga inom ramen för de uttalanden som har gjortom samhällsroll. Enliglriksdagsbeslutet bör vidare verksamhet som bedrivs i konkurrens i princip ske ibolagsform. Viss verksamhet kommer dock alltjämt att bedrivas i verksform. För sådan verksamhet har fr. o.m. innevarande budgetår införtsseparat redovisning av kostnader och intäkter i televerkels räkenskaper. har inrättats meduppgift all pröva överklaganden av beslut som fallals av televerkels kontorför provning av privatägdautmslningar som avses anslutas lilltelenätet. Erfarenheterna av de förändringar som har genomförtssedan riksdags- 1981/82:100 Bilaga 9 145 beslutet för ungefär ell år sedan bör nuavvaktas. Dessa erfarenheter är en fömlsättning för eventuella överväganden omytterligare åtgärder på teleområdet kan anses erforderliga. Riksdagsbeslutet innebarockså att holdingbolagel inrättades som ell helägt dotterföretaglill . har vidare i ett senare beslut (prop. 1980/81:93, NU38, rskr 208) bemyndigat regeringen all medge att teckna borgen förTeleinvest AB efter prövning i varje särskill fall. Regeringen har däreftergett möjlighet att teckna sådan borgen intill ett belopp av 300milj. Om de samlade borgensåtagandena inom Teleinveslgmppen skulleöversliga detta belopp krävs alltså ett nytt regeringsbeslut. Del nya larmbolagel somskall bildas kommer all inordnas under Teleinvest AB.Larmverksamhelens resullalulveckUng har hillills varit ogynnsam och kraflfuUaåtgärder måste vidtas inom för all åstadkomma förbättringar. Medhänsyn lill alt verksamheten bör ges tillfredsställande finansiellaförutsättningar när den förs över lill bolag bör kapitalbehovet i dess helhettillgodoses med eget bundet kapital. Jag delar uppfattning omkapitalbehovels storlek och beräknar därför 54 milj. kr. som kapitalinsats vidbildandel av det nya larmbolaget. Insatsen bör göras via varsaktiekapital därvid höjs med 36 milj. kr. I enlighet med förslagbör aktierna tecknas lill och överkursen, 18 milj. kr., tillförasbolagets reservfond. bör ramen för televerkels rörliga kredit iriksgäldskontorel minskas med 60 milj. kr. I fråga om tidpunkten föröverföring av , , lill bolagsform harteleverket och dess personalorganisationer enats om all föreslå den 1 juli1983. Del blir därvid inte aktuellt med någon helt ny bolagsbUdning utan endasten höjning av aktiekapitalet i del bolag lill vilket verksamhet skallöverföras och som redan har bildals. Under detta bolag, ,sorterar f.n. Telefabrikalion i och Telefabrikalion iSkellefteå AB. Jag har också erfarit alt inköpsverksamhet alltsedan våren1981 sker genom . Liksom ochpersonalorganisationerna anser jag all överföringen av övriga verksamhetliU bör ske i ell steg och inle successivt. Jag förordardärför alt överföringen bör genomföras den Ijuli 1983. Därigenom gesfillräcklig lid för del erforderliga förberedelsearbetet. Jag noterar medtillfredsställelse all enighet har uppnåtts mellan ochpersonalorganisationerna om all förberedelserna skall påböijas omgående ochdrivas i konstruktiv anda. har medhänvisning till bl.a. Teleinveslgruppens soliditet akluaUserat en höjning avaktiekapitalet i i avvaktan på att verksamhet överförs lillbolagssektorn. Jag avser all återkomma i denna fråga. I fråga ominvesteringsbehovet i övrigt för /83 delar jag i huvudsakteleverkels bedömning. Verkels förslag präglas, enligl min me-10 1981182. Prop.1981/82:100 Bilaga 9 146 ning,av stor restriktivitet både i fråga om nätinvesleringar och övriga projekt. En senareläggning av enstakabyggnadsobjekl bör dock vara möjlig.Jag har därför reducerat förslag med ca 10 milj. kr. Del är angelägel alt, liksom , objekt utöverordinarie byggnadsprogram kan igångsättasmed kort varsel om så skulle visa sig erforderligt av sysselsätlningsskäl. Del är vidareangelägel all de investeringar i nätet som ingär i televerketsinvesteringsprogram kan genomföras. Framväxten av nya system för tal-, text-, bild-och dalakommunikafion kräver väl fungerande nät. Investeringar i nätet ärdärför framåtsyflande och lönsamma. De styrs i huvudsak av efterfrågan påtelefoner, abonnentväxlar och andra terminalutrustningar. Televerkelsinvesteringar i sådana utrustningar beräknas under /83komma all uppgå fill ca 1 550 milj. kr. vilka dels självfinansieras, delsfinansieras med en särskild rörlig kredit. Behovet av alt kunnautjämna medelsförbrukningen mellan budgetåren bör, i likhet med vad som skett undertidigare år, kunna tillgodoses genom särskilda regeringsbeslut om höjning av investeringsrameninom det tillgängligaanslagsulrymmel.