prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — En decentralisering av ADB-systemet inom folkbokföring ochbeskattning måste försvåras i samma mån som centraliseringen drivsvidare. i framhåller all sårbarheten i ellcentralt system inle har beaktats tillräckligt. Störningar i elt centralt syslemdrabbar samtliga län med dyrbara avbrott som följd. Vid ett regionallsyslem skulle länen kunna hjälpa varandra om problem skulle uppslå i något län.Man kan inte heller bortse från sabotage eller liknande där ell centralt syslem är känsligare.Länsstyrelsen i anser att frågan om systemalternativ bör utredasvidare. Därvid bör kostnadssidanyllerligare studeras och kopplas samman med frågan om den eventuellanödvändigheten all regionaiisera ADB-systemet på in-komslskattesidan. ,som tillstyrker utredningsförslaget, vill starkt understrykanödvändigheten av att utvecklingen av ADB-systemet för arbetsgivaravgifterintegreras med förelagsskalteregislrel i enlighet med vad som ursprungligenplanerades. Statskontoret anser alt, med hänsyn till att belastningen påcentraldatorn är större än vad utredningen räknat med bör alla möjligheter tas till vara att förläggasatsvisa bearbetningar regionalt. Verket anser vidare att avsteget från normalhandläggningsordning i delta fall kan motiveras av praktiska och tidsmässigaskäl. Riksrevisionsverkel anser att utredningen inte uppfyller de krav påunderlag för beslut om investeringari statliga ADB-system som ställs enligt gällande bestämmelser. a. saknas en beskrivning av etthandlingsalternativ som utgår från befintligaresurser och nuvarande ambitionsnivå i verksamheten (s. k. noll-allernativ).Enligl länsstyrelsernas organisationsnämnd ger rapporten inte tillräckligtunderlag för en bedömning av de olika systemalternativen. Det saknas bl.a. en fördjupad utredning vad gäller deadministrativa konsekvensernabeträffande bl. a. arbetsmiljön. eventuellt utvecklingsarbete av ADB-systemetbör ske i nära samarbete med länsstyrelserna och länsstyrelsepersonal bör inlånas i så storutsträckning som möjligt. Prop.1981/82:100 Bilagall 85 TCO:sstatstjänstemannasektion (TCO-S) framhåller att vid utvecklingen av datateknikär det grundläggande i vilken omfaftning tekniken kan anpassas fill användarnas krav och behov. Det gäller såväl viddatasystemets införande som när det väl är i drift. Dessa krav på flexibilitetfår ofta slå tillbaka för krav på enhetlighet och snabb lagring avstora mängder information. Det finns därför all anledning enligt TCO-S - inteminst effekliviletsmässigl - all konfinueriigl utveckla datasystemet, såatt de anställda ges större förutsättningar alt förslå och förändrateknikanvändningen utifrån egna behov. Nära de direkt berörda anställda måstedärför finnas tillräcklig ADB-kompelens, men för all sådan kunskap skakunna utvecklas, utnyttjas och bibehållas måste systemet tillåtaförändringar och anpassning efter viss mervärdeskatleenhels behov.Centralorganisationen SACOISR anser del vikfigt att personalorganisationerna skall få medverka vidutvecklingen av de olika delsystemen, som innan de används bör testas i nägralän. För egen del får jaganföra följande. Administrationen och kontrollen av mervärdeskatten är ibehov av resursförstärkningar. Chefen för kommundepartementet kommer allla upp frågan om vissa personalförstärkningar, bl.a. genom inrättande av 35 tjänster pålänsstyrelsernas mervärdeskalteenheter.Del är dock uppenbart all alla brister i skatteförvaltningens resurser inle kan avhjälpas genomökade personalinsatser. De vinstersom kan uppnås genom elt ökat informationsutbyte mellan olika delar av skalleförvaltningen måste las lill vara.Delsamma gäller möjligheterna allersätta mer rutinbetonade arbetsuppgifter med maskinella bearbetningar. Härigenom skulle den berördapersonalen på ett mer direkt sätt än som är fallet kunna medverka lill eneffektivisering av administrationen,uppbörden och kontroUen av mervärdeskallen. Jag delar RSV:suppfattning all de vinster somjag nu har berört inte kan uppnås medmervärdeskattens nuvarande ADB-system. Ett nytt sådant behövs därför. Jaganser vidare att RSV:s utredning visar att systemet bör utformas enligl RSV:s alternafiv 1. Genomförandet av ellhelt nytt ADB-system kräver självfallet, som RSV också har framhållit, grundligaförberedelser. Jag delar uppfattningen alt genomförandel bör ske i etapper.Härigenom skapas en väsentlig möjlighet att göra de justeringar av systemet som visar signödvändiga under genomförandel. Del är angelägelalt de rationaliseringsvinster som ADB-systemet medför kan utnyttjas så snartsom möjligt. Det fortsalla utrednings- och ul-vecklingsarbelel bör sällas i gäng ulan dröjsmål. Jag föreslår därförall ett nytt ADB-system för mervärdeskallen i huvudsakligöverensstämmelse med del av RSV föreslagna allernalivet 1 skall genomföras.Genomförandel bör ske etappvis. Det ankommer på regeringen att ge RSVnärmare direktiv för det fortsatta utrednings- och utvecklingsarbetet. Därvid bör föreskrivas enfortlöpande rapporteringsskyl- 1981/82:100 Bilaga 11 86 dighet under arbetets gång. De särskilda etapperna börfå påbörjas först efter beslut av regeringen. Vidare bör RSV särskiU åläggas att åriigennoga följa uppbesparingseffekterna av systemet. Chefen förkommundepartementel kommer senare denna dag alt föreslå att medel anvisas för detta ändamål. Jag hemställer altregeringen bereder tillfälle allla del av vad jag nu har anfört. 1980/81 Utgift 234738123 1981/82 Anslag 214170000 1982/83 Förslag 228 115000 ärdels central förvaltningsmyndighet i fråga om beskattning, uppbörd av skall,folkbokföring och val, dels centralmyndighet för administration avexekutionsväsendet; allt i den mån uppgifterna ej ankommer på annanmyndighet. Verket är dessutom beskaltningsmyndighel för sjömansskall, kupongskatt och punktskatter. Riksskatteverketleds av en styrelse. Chef för verket är en generaldirektör som även ärstyrelsens ordförande. Denne har närmast under sig en överdirektör. Verket ärorganiserat på åtta huvudenheter, nämligen en avdelning för verkels administration, en för rällsärenden,en för direkt skatt, en för indirekt skall,er för kontroll.och revision, en för administration av exekutionsväsendet, en för folkbokföring och val saml en för driftteknik. Dessutom finns en enhet för allmännaombud och ett sekretariat för verksledningen. finns en och sjömansskat-tenämnden. Till verket ärenergiskatlenämnden, reklamskatlenämnden och kilometerskattenämnden knutna. Vid 1975 årsriksmöte beslutades om dels riktlinjer för en ändrad skatteadministrationoch taxering i första insians, m.m. (prop. 1975:87, SkU 1975:31, rskr1975:229), dels ett nytt system för automatisk databehandling inomfolkbokförings- och beskallningsområdel (prop. 1975:57, SkU 1975:32, rskr 1975:230). Besluten innebär bl. a. aft alla deklarationer skall granskas och föredrasinför taxeringsnämnderna av tjänstemän vid länsstyrelse eller lokal skattemyndighet.Skalleadminislralionen effekliveras bl. a.genom elt väl utbyggt ADB-stöd som underiag för granskningen och taxeringen. Den nya taxeringsorganisalionenbörjade, enligl beslut vid riksmötet1976/77 (prop. 1976/77:138, SkU 1976/77:49, rskr 1976/77:346), alt genomföras vid laxeringi Vissaändringar i laxeringssystemel gjordes lill 1980 och laxeringar. Undertiden fram lill övergången bedrevsett omfattande fortsall utrednings- och utvecklingsarbete som en successiv uppbyggnad av den nyagranskningsorganisationen ägde rum. Del nya dalabehandlingssyslemel har ensystemstruktur med en blandadregional och central registerföring. Under /76 beslu- 1981/82:100 Bilaga 11 lades all 21 län skall förses med egnadatoranläggningar (prop. 1975/76:100 bil. 9 s. 101, SkU 1975/76:35, rskr1975/76:212). Härfill kommer en datoranläggning hos för dencentrala ADB-driften. Även del nya ADB-systemet las i drift successivt sedan år1979. Det nya ADB-systemet kräver fler systemerare ochprogrammerare än det gamla ADB-systemet. har inrättade tjänster intehelt kunnat besättas, varför tillfällig personal har anlitats i vissutsträckning! har också ett nytt uppbördssystem för direktskatt tagils i drift. Beräknad ändring 1982/83 -Hl 0484 000 (därav lönekostnader) (125 121000) (-H2016000) (-1- 7503000) Expenser för annat än 1 enlighet medregeringens direktiv till myndighelerna har som huvudförslagi anslagsframställningen för /83 redovisat ellbesparingsalternafiv som, jämfört med det pris- och löneomräknade anslaget förinnevarande budgetår, innebär en minskning . Härutöver lämnar verket eltsidoalternativ, som innebär en viss utbyggnad av verksamheten. Löne- ochprisomräkning uppgår till . Riksskatteverketshuvudförslag innebär all anslaget föreslås nedräk- nal med fillsammans . sedan löne- och prisomräkningen har gjorts. Denna minskning fördelarsig på anslagsposterna Förvaltningskostnader , expenser för annat äneget behov , utbildning och informafion . samt densärskilda posten till regeringens disposition . Härutöver har verketföreslagit alt kompensationen för skall på bensin vid användning av traktoreUer skördetröska i jordbruk slopas. Detta medför minskadeadministrationskostnader hos om . , vilketverket anser bör få tillgodoräknas som besparing inom huvudallernalivel. Beträffande verksamhetensinriktning och genomförande har framhållit följande. Prop.1981/82:100 Bilagall 88 2.1 Huvudförslagethar möjliggjorts genom i huvudsak två åtgärder. Lönekostnaderna har reducerats med drygl 2 milj. kr. Genom alt på ADB- området i större utsträckningersätta konsulter med anställd personal och aft på andra områden inte återbesättavissa uppkomna vakanser kan detta vara genomförbart ulan all äventyra verksamheten. Under anslagetExpenser för annat än eget behov sänks kostnaderna för blankettryck m. m. med ca 1,7 milj. kr. 2.2 Nämndensför rällsärenden kansli inom rätlsavdelningen handlägger ärenden beträffandeförhandsbesked rörande direkt och indirekt skall. I samband medinförandel av den aUmänna skatteflyklsklausulen har möjligheterna lillförhandsbesked ökat. Någon nämnvärd ökning av antalet ansökningar medanledning av klausulen har dock inle kunnat noteras, varför f.n. inte yrktir några resurser för delta. Kansliet är dock hårt ansträngt påvissa punkter, främst gäller detta sekrelerarfunklionen, där riksskatteverketbedömer en förstärkning med en biträdande skaltedi-reklör som ofrånkomlig. För att skapautrymme för denna förstärkning inom ramenför besparingsallernalivel föreslår verket all en avdelningsdi-rektörsljänsldras in (-. 2.3 Möjligheternaför uppbördsseklionen inom avdelningen för direkt skatt att införårsskiftena lämna information, anvisningar och hjälplabeller m.m. lill de regionala och lokalamyndighelerna har försämrats. a. på all ändringar i skalteförfatlningar görs myckel kort lid innan deskall träda i kraft. För all göra del möjligt för de lokala skattemyndigheternaall klara av arbetet med all påföra preliminär skall för det nya inkomstårethar del varit nödvändigt för uppbördssektionen att informera om vad som föreslagils i bl.a. propositioner. Införandet av marginalskaitespärren har medfört krångligadebileringsregler och krävt storaresursinsatser. På grund av ny och ändrad lagstiftning har sektionen fillförls nyaarbetsuppgifter ulan all några nya resurser tillförts. För RS-reformensgenomförande på uppbördsområdet disponerar verket dock särskilda medelmotsvarande fyra årsarbetskrafter. Riksskatteverketföreslär all dessa resurser permanentas i form av fyra tjänster som förstebyråsekrelerare för alt uppbördsseklionens uppgifter skall kunnafullföljas på ett tillfredsställande sätt. 2.4 Enöversyn för att effektivera arbetet med punktskatterna har genomförts av ellsärskill projekt, del s. k. IPO-projeklel. Härvid har framla-gits förslag tillomorganisafion av punktskattesektionerna. Även möjligheterna lill tekniskt stöd har undersökts. För all realisera deintentioner som lagts fram i IPÖ-rapporlerna har ell särskillgenomförandeprojekl bildals. Under /82 skall den framtidaorganisationen läggas fast med avseende på bl. a. bemanning och fördelning avfunkfioner och skalteslag mellan de tre sektionerna. ADB-stödel skalldelaljutformas och ligga klart lill . Införandel av ADB-stödhar för avdelningen beräknats medföra en inbesparing av 24 Prop.1981/82:100 Bilagall 89 årsarbetskrafter i biträdes- och assistenlkarriären. Irapporterna har även en ambilionsnivåhöjning föreslagits som medför en ökningav antalet handläggare med 14,5 årsarbetskrafter. kan f. n. inte sägai vilken utsträckning delta förslag bör genomföras. Verket räknar med all hela organisafionenkommer all bli föremål för AB-förhandlingar. Först dä sådana förhandlingarhållils kan verket lämna ett definitivt budgetförslag beträffande erforderliga lönemedel. 2.5 Inomvalseklionen uppslår i mellanvalsperioden svårigheter all upprätthåUa en jämnsysselsättning. Någon form av projektanställning eller motsvarande kommerdärför all undersökas för den del av personalen som bara kan beredassysselsättning under valår. beräknar attlönekoslnadsbesparingen på grund av detta motsvarar en handläggartjänst i F 9-15 (-. 2.6 Verkelssyslemdriflseklion svarar för utveckling och underhåll av ADB-systemet förbeskattning, folkbokföring, val och faslighetsredovis-ning. Svårigheten allrekrytera personal för systemering och programmering har medfört att ell större anlal tjänstervarit vakania. Det därvid uppkomnaresursunderskotlel har så långt möjUgl avhjälpts genom anlitande av konsulter. Under verksamhetsplaneringen /82 framkom allbelastningen på programmeringsgruppen var så stor all planerade arbetsuppgifterinte kunde av med befintlig personal. Verket beslöt därför alt inte höjaambitionsnivån i ADB-slödel på ell stort anlal områden och fick vidta åtgärder för ytterligaresenareläggning av vissa delsystem. Målsättningenlill /83 är att i största möjliga utsträckning rekrytera personal lUl vakania tjänster. Dettajämte en oförändrad ambitionsnivå bör medföra all konsultkostnaderna kansänkas med ca . Vidare föreslås attmedel för tillfällig personal, motsvarande två årsarbetskrafter, försystemering och programmering av allmän fasfighetstaxering dras in (-. 2.7 Inomorganisationsseklionen har tvä tjänster för all förbättraspråket i blanketter och publikafioner. Verket föreslår att den ena tjänsten dras in(-. 2.8 Exekutionsjuridiskasektionen har i samband med utredning om ny utsökningsbalk förfogat över medelför tillfällig personal. Den nya utsökningsbalken träder i kraft den 1 januari1982, vilket medför alt viss del av den fillfälliga förstärkningen kan dras in (-172 187kr. 2.9 För all nå delfastställda sparmålet föreslår verket en minskning av medel motsvarande fem tjänster (-528072kr.). Därutöver föreslås att medel Tillregeringens disposition helt tas bort (-. Utöver huvudalternativet förriksskatteverket fram elt antal förslag tillförstärkningar av verksamheten. Dessa förslag innebär dels atthuvud-alternafivets minskningar inle genomförs, dels att verket tillförsytteriigare fio tjänster och medel motsvarande fyra tjänster. Prop.1981/82:100 Bilagall 90 Kostnaden för denna personalförslärkning uppgår till1 . Härutöver föreslås vissa gemensamma resurser öka med . När det gällerresurserna för verksamhet under nästa budgetår kan jaginledningsvis konstatera alt behovet av vissa medel som tilldelats verket medanledning av allmänna fastighetstaxering bortfaller. Dettagäller medel för systemerings- och programmeringsarbeten samtutbildning. Tillsammans uppgår del minskade medelsbehovel lill . Sedan deanslagsminskningar som jag nu nämnt har beaktats bör anslagför nästa budgetår beräknas med utgångspunkt i en tvåprocenligminskning i enlighet med generella budgetdirekfiv. harpåvisat möjligheter att inom en sådan ram genom omprioriteringar tillgodosevissa angelägnare utgiftsbehov. Jag förordar all huvuddelen av förslagenkommer tUl utförande. Jag ställer mig sålunda bakom riksskatteverketsförslag att nämndens för rällsärenden kansli inom rätts-avdelningen börförstärkas genom all en tjänst som biträdande skatledirek-tör inrättas iutbyte mol alt en avdelningsdireklörsljänsl dras in. Den av statsmakterna beslutade lagen mot skalleflykt(prop. 1980/81: 17, SkU 1980/81:8,rskr 1980/81:27) har fr. o. m. ökat möjligheterna fill förhandsbesked. Del har dock intemedfört någon nämnvärd ökning avantalet ansökningar. Det är ännu inle möjUgl all göra någon tillförlitligbedömning av hur ärendefillslrömningen kommer alt bli. Jag avser all hålla mig fortlöpande underrättad om utvecklingen avärendesitualionen och återkommertill regeringen i annat sammanhang om omständigheterna ger anledninghärtill. För alt bekämpa denekonomiska brottsligheten har en rad åtgärder vidtagits . Delsamarbete som inletts mellan olika myndigheter för att bekämpa den ekonomiskabrottsligheten anser jag vara myckel angelägel. , vars uppgift i dettasammanhang är all uppdaga och motverka organiserat skatteundandragande, har en viktig uppgift all fylla iett sådant samarbete. Jag ställer mig därför bakom riksskatteverketsförslag all förstärka revisionssektionen för bl.a. detta ändamål. Chefen för kommundepartementet kommersenare denna dag all föreslåförstärkningar av länsstyrelsernas personalresurser för kvalificerad revision.Detta bör kunna medföra kraftigt förbättrade förutsättningar för länsstyrelserna att delta i kampen mol denekonomiska brollslighelen. Allmänna ombudenhar till uppgift att bl. a. bevaka det allmännas intressen i s.k. meUankommunala skatteärenden.Allmänna ombuden anför också egna besvär.Den ökande belastningen på meUankommunala skal-terällen har medfört all allmänna ombudens verksamhet alltmer har koncentreratsuU att avge yttranden i besvärsmål som anhängiggörs av de skattskyldiga. Möjligheten all la initiativ tillegna besvär har blivit lidande Prop.1981/82:100 Bilaga 11 91 och har minskal drastiskt.Initialivverksamhelen leder erfarenhetsmässigt till betydande upptaxeringaroch förhindrar all stora värden undandras det allmänna. Det är därför angelägetatt den föreslagna förstärkningenav allmänna ombuden genomförs. Nya rutiner föruppbörd av skall logs i bruk enligl beslut av riksdagenvåren 1979 (prop. 1978/79: 161, SkU 1978/79:50, rskr 1978/79:379).Chefen för kommundepartementet kommer senare denna dag alt föreslå allrationaliseringsvinsten av denna reform för /83 motsvarande 10milj. används för all förslärka de delar av skatteadministrationen där enförstärkning är mest angelägen. Del föreligger fortfarande ett behov av ökadeinsatser på central nivä för all förbättra uppbörden. bördärför ges möjlighet all verka för en ökad samordning m. m. av uppbördskonlrollenpå regional och lokal nivå. Jag anser attriksskatteverket för detta ändamål liksom för insatser av offensiv karaktärinom skallekonlrollen och indrivningsväsendels område bör tillföras särskilda medel om 1 milj.kr. Med hänvisning lillvad jag har anfört och i övrigt lill sammanställningen beräknarjag anslaget till228 . för nästa budgetär. Jag hemställer att regeringen föreslår att tillRiksskatteverket för /83 anvisa ett förslagsanslag av . 1980/81 Utgift 1981/82 Anslag 1982/83 Förslag Enligtstämpelskaltelagen (1964:308) och expedilionskungörelsen (1964:618) harriksskafteverkel tillsyn över viss del av stämpelväsendet. svararför fillverkning och försäljning av stämpelmärken. Från detta anslag bestridskostnaderna för postverkels befallning med stämpel-väsendet. Anslaget hartidigare budgetår även disponerats av riksskafteverkel för stämpelbeläggning avobligationer. Då slämpelbeläggningen av obligationer numera avskaffats är delinle aktuellt all föreslå några medel för riksskatteverketsräkning för nästa budgetår. Kostnaderna för stämpelväsendel undernästa budgetår beräknar jag enligt följande sammanställning: 1981/82 Beräknad ändring 1982/83 1981/82:100 Bilaga 11 92 Jag vill i dettasammanhang erinra om alt en särskild utredare (1977:06) arbetar med all seöver reglerna om stämpelskatt och expeditionsavgift, m.m. Översynen syftar iförsta hand lill att få lill slånd ett förenklat och mer lällöverskådliglsyslem än del nuvarande. Behovet av förenkling är särskilt påtagligt i Fråga omexpeditionsavgifterna. Utredaren skall undersöka möjligheterna lill engenomgripande förändring av den avgiflslista som finns fogad lill expedilionskungörelsen.Vid sidan om användande av grövre schabloner skall övervägas om prestationerför vilka expeditionsavgift nu las ul i stället kan beläggas med kostnadsläckandeavgifter. Vidare skall möjligheterna lill rationalisering avslämpel-medelsuppbörden undersökas. Utredaren skall även överväga omstämpel-märkena, som redan i huvudsak har avskaffats för domstolarnasskalte-och avgiflsredovisning, bör mönstras ut ur ett framlida syslem. Jag vUl vidare erinra omall (SkU 1981/82: 15, rskr 1981/82:62) beslutat all kostnaderna förinskrivningsväsendet i princip helt skall täckas genom avgifter saml altstatens, kommunernas och landstingskommunernas avgiftsfrihet vid fingsrätternaslopas. Med hänvisning lillsammanställningen hemställer jag att regeringen föreslär att tiUStämpelomkostnader för /83 anvisa ett förslagsanslag av I804000 kr. Kostnader för årlig taxering m. m. 1980/81 Utgift 130262580 1981/82 Anslag 110000000 1982/83 Förslag 117000000 Från detta anslag betalasf.n. bl.a. ersättningar fillordförande och kronoombud i taxeringsnämnder enligl 129 § taxeringslagen(1956:623) samt kostnader för handräckning på grund av avtal med främmande makti vissa beskattningsärenden. Från detta anslag böräven andra kostnader som kan bli aktuella för allmän eller särskildfastighetstaxering kunna få bestridas. F.n. genomförs som jagtidigare har nämnt en av beslutad omläggning av formerna förlaxeringen i första insians. Genomförandel av den nyataxeringsorganisalionen påverkar medelsbehovet under delta anslag. Flerafaktorer medverkar lill delta. Antalet taxeringsnämnder minskar avsevärt.Ordförandens uppgift blir i första hand all planera och leda nämndens arbeteoch, i den omfattning det anses påkallat, föredra ärendena. Ordföranden skallvidare granska deklarationer i den utsträckning som behövs för en noggrann ochtillförlitlig taxering och vid behov begära eller själv företa yllerligareutredning i ärenden. Arbetet med den normala deklarationsgranskningen övergårdäremot lill Prop.1981/82:100 Bilagall 93 tjänstemän inom skatteförvaltningen. Särskill förordnadekronoombud kommer inle all finnas kvar. Å andra sidan utvidgas taxeringsnämndernasverksamheti olika avseenden och sträcks ul över nästan . Sam-mantagel bör dekostnader för taxeringsorganisalionen som betalas från delta anslag kommaall minska. Förutsättning finns nu för alt en allt större andel deklarationerskaU kunna granskas av tjänstemän. Enligl beslut avregeringen fär anslaget numera användas så allersättning kan disponeras av en länsstyrelse för högst del anlal deklarationersom förslahandsgranskades i länet av lekmän vid taxering. Med ledning av denhittillsvarande belastningen på anslaget och med beaktande av att någon allmänfastighetstaxering inte synes vara aktuell förordar jag allanslaget förs upp med 117 milj. kr. i stalsbud-getförslagel för nästa budgetår. Jag hemstäUer all regeringen föreslår all lill Kostnader för årlig taxeringm.m. för /83 anvisa elt förslagsanslag av . Ersättning till postverket m. fl. för bestyret medskatteuppbörd m. m. 1980/81 Utgift 33926510 1981/82 Anslag 28200000 1982/83 Förslag 31900000 Från anslaget betalasersättningar till postverket, affärsbankerna, sparbankerna ochföreningsbankerna för deras medverkan vid skalleuppbörden. Ersättningarnaavser bl.a. uppbörd och redovisning av skall som inbetalas genom postverket och bankerna,utbetalning genom postkontoren av överskjutande preliminär skall samlkostnader för postverkets bestyr medmervärdeskatten. Från anslaget betalas vidare ersättning till postverket för de kostnader som uppstår genom allkyrkobokföringsmyn-dighelerna underrättas om permanentaadressförändringar som har an-mäUs lill poslen. Rutinerna förskalteuppbörd har som ett led i RS-reformen lagts om (prop.1978/79:161, SkU 1978/79:50, rskr 1978/79:379).