prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — Erfarenheterna avSveriges samarbete med WFP är i huvudsak goda. Samarbetet har därförefterhand byggts ut. Förutom genom ordinarie bidrag stöder programmetgenom att kanalisera övrigt multilateralt livsmedelsbistånd samt visskatastrofhjälp genom WFP. verkar för aft enstörre andel av världens sammanlagda livsmedelsbistånd skall gå genom WFP ochför att WFP skall spela en aktiv roll i katastrofsammanhang. Jag hälsar medtillfredsställelse WFPs engagemang och samordnande roll förlivsmedelsleveranserna i de internafionella hjälpaktionerna i ,, och . WFPs bidragsmål förperioden är . Den svenska utfästelsen uppgår till 72milj kr åriigen för budgetåren 1981/82 och 1982/83. Två tredjedelar av bidragetär bundet fill upphandling i . Mottagarländerna skallnormalt svara för de lokala kostnaderna för transportfordon, enklajordbruksredskap, köksutrustning m m. Detta kan inte finansieras över WFPsreguljära resurser för den händelse att motta-gariandet inte kan svara fördessa kostnader. I sådana fall måste WFP förlita sig på särskilda bidrag, ominte projekten skall bli lidande. Utöver ett ordinarie bidrag för budgetåret1982/83 på föreslår jag därför ett separat kontantbidrag till WFP på3 milj kr att användas för de ovan nämnda lokala kostnaderna. konvention om livsmedelshjälp (FAC) Samfiiga ländersåtaganden uppgår till 7,6 milj ton spannmål åriigen. Konventionen har föriångtsmed tvä år till . Det svenska bidraget kanaliserasgenom WFP och består av vete, som levereras i form av mjöl. Förtäckande av frakt- och administrationskostnader får WFP ett särskilt bidrag. Jag föreslår ett bidrag för /83pä . 1981/82:100 Bilaga 6 48 InternationeUa beredskapslagret av livsmedel förkatastrofinsatser (lEFR) har åtagit sigatt /82-1983/84 hålla svenskt vetesamt vissa andra svenska livsmedelsprodukter i beredskap för akutanödhjälpsinsatser. Det svenska katastroflagret utgör en del av lEFR, somenligt FNs rekommendationer skall uppgå till . bidrag ställs ihuvudsak till WFPs förfogande. lämnar även WFP ersättning för uppkomna fraktkostnader. Under /81upphandlades även vegetabilisk olja i . På grund av den storaefterfrågan på matolja i katastrofsituationer anser jag det motiverat att detsvenska åtagandet i fortsättningen även skall innefatta ca 1 250 tonvegetabilisk olja, förutom vete. Det svenska åtagandet börockså utsträckas t o m /85. För /83 beräknarjageft medelsbehov på sammanlagt inkl lagring och frakt, för nödvändigpåfyllnad av det svenska lagret med vete och vegetabilisk olja. åtaganden inomlivsmedelsbiståndet är delvis kvantitativa, varför den exakta kostnadeninklusive frakt är svår att förutsäga. Eventuella extra medelsbehov börbestridas från den ointecknade reservationen under anslagsposten Övrigamultilaterala bidrag. Övriga organisationer /82 164600 000 /83 179 400 000 FNs hjälpprogram för Palestina- flyktingar (UNRWA) 55000 000 FNsflyktingkommissarie () 60 000 000 Internationella federationen för familjeplanering (IPPF) 50000 000 handelscentrum (ITC) 10000 000 Importkontoret för u-landsprodukter (IMPOD) 4400 000 FNs hjälpprogram för Falestina-fiy klingar(UNRWA) På grund avorganisationens ytterst svåra finansiella situation har , med förbehållför godkännande, utfäst ett bidrag på för budgetåret1982/83 (). Samma belopp har utfästs för budgetåren 1983/84och 1984/85. Utfästelsen har givits förutsatt att UNRWAs roll inte väsentligtförändrats till följd av den politiska utvecklingen i . 1981/82:100 Bilaga 6 49 En del av bidragetför 1982/83 har redan betalats ut som förskott eftersom organisafionenpä grund av sin kritiska finansiella situation står inför hotet att tvingasinställa sin undervisningsverksamhet. Härvid har medel ur den ointecknade reservationendisponerats. Organisationen hari takt med de senaste årens ökade flyktingströmmar blivit en alltviktigare kanal för bistånd fill fiyktingar världen över. Det beräknas idagfinnas drygt 10 miljoner flyktingar i världen, varav ca 8,5 miljoner berörsav UNHCRs verksamhet. De största flyktinggrupperna - tillsammans ca 5milj personer - finns i , framför allt pä jämte , (flyktingarfrän ), och . I finns destörsta fiyktinggrupperna i (ca 1,7 miljoner flyktingar frånAfghanistan) och i . Antalet flyktingar i har ökatunder genom den allvariiga flyktingsituationen i . 10%av landets befolkning kunde betraktas som flyktingar. /82() lämnar ett bidrag till UNHCRs reguljäraprogram på . Därutöver förutses extra bidrag av sammastorleksordning från bl a katastrofanslaget till särskilda operationer. Sådanabidrag har utbetalats för insatser i , , ,och till ett sammanlagt belopp av . UNHCRs budget uppgår preliminärt till ca , varavde särskilda operationerna svarar för . En avsevärt större del avverksamheten ingär i det reguljära programmet, en utveckling somkan välkomnas. En större del av det svenska bidraget kan därför gä till den reguljärabudgeten. har, medförbehåll för godkännande, utfäst sig att öka det ordinariebidraget för /83 () till 60milj kr. För /84 () har, med förhåll för godkännande, utfästs ettlika stort belopp. Internationella federationen för familjeplanering (IPPF) Med hänsyn till den vikt Sverigetillmäter stöd till familjeplanering ingicksi ett avtal om fortsatt stöd till Internationella federationen förfamiljeplanering (IPPF). Enligt detta avtal skall bidra med totalt 150milj kr /82 - 1983/84. Jag föreslår ettbidrag pä för /83. För /84 har iavtalet - med förbehåll för godkännande -utfästs ett bidrag på . 1981/82:100 Bilaga 6 50 UNCTADIGATTs internationella handelscentrum(ITC) bidrag tillUNCTAD/GATTs internationella handelscentrum (ITC) har uppgått till . Jag föreslår ett bidrag på 10milj kr för /83. En utfästelse pä samma belopp bör göras förbudgetåren 1983/84 och 1984/85. stöder också ITCsverksamhet inom anslagsposten Särskilda program under anslaget C 2. /82 beräknas detta stöd till drygt 2 miljkr. /83 kan kostnaderna för detta stöd beräknas minska till 1milj kr. Importkontoret för u-landsprodukter (IMPOD) För /82anslogs ett belopp på till Importkontoret för u-landsprodukter(IMPOD). Efter samråd med chefen för föreslår jag /83 ett anslag på . Avtalet om den gemensammafonden för råvaror slöts ijuli 1980 och är nu öppet för undertecknande ochratificering. har aktivt verkatför fondens tillblivelse som ett led i upprättandet av en ny ekonomiskvärldsordning. har ratificerat avtalet (prop.1980/81:115, UU 1980/81:22, rskr 1980/81:270). Det är angeläget att avtaletsnarast träder i kraft. För /82har anslagits för medverkan i fonden. På grund avväxelkursförändringar krävs ytterligare , som kommer att tas ur denointecknade reservationen under anslagsposten Övriga multilaterala bidrag. Övriga multilaterala bidrag Budgetåret1981/82 117700000 /83 18775000 Övrigamultilaterala bidrag används till bidrag till en mångfald olika organisationer.Den kan även användas för bidrag, som kan komma att aktualiseras i samband medpågående eller förestående internationella förhandlingar. Storleken är dockinte möjlig att förutse. är en reserv i den mulfilateralabudgeten. Den kan också användas för katastrofinsatser. Under /83finns behov av medel för att finansiera bl a följande insatser. har beslutat geett bidrag om sammanlagt 2,2 milj i särskilda dragningsrätter (SDR) till etträntesubventionskonto i Valutafondens system för supplementär finansiering.Den första inbetalningen om 1,1 milj SDR, vilket motsvarar ca ,gjordes . Prop.1981/82:100 Bilaga 6 51 inbetalningen, som skall ske under /83,krävs ca . Ett avtal harslutits med Karibiska om ett svenskt bidrag på 26 milj krtill bankens specialfond att utbetalas under två budgetår. Det skall användasför att bidra till den ekonomiska och sociala utvecklingen, i synnerhet i bankens fattigaste medlemsländer.Bidraget är avsett att användas i bankens utlåning på gynnsamma villkor iöverensstämmelse med bankens regler för specialfonder. Inom denna ram ansvarar bankenför länder- och projektval. Upphandlingen får ske i bankens medlemsländer och i ländersom ger bidrag till banken, med undantag för sådana länder som inte gerSverige samma förmån. Den första utbetalningen om /82. För /83 föreslår jag ett bidrag på . För att tillgodosedet starkt växande behovet av resurser för industrialiseringbeslutade det Internationella finansieringsbolaget (IFC) 1977 att ökakapitalet med fill . Tecknande av kapitalandelar kanske fram till . De större givarländerna, liksom , Finlandoch , har beslutat eller kommer att besluta att teckna sina andelar. IFCs verksamhet harunder ökat kraftigt och i stigande grad inriktats påde fattigare . IFC spelar, enligt min uppfattning, en viktigroll för att stimulera fiödet av privata medel till och utgör därmed ett betydelsefulltkomplement till och . börfortsätta att stödja denna del av världsbanksgruppen och därmed bibehålla sinmöjlighet att päverka IFCs verksamhet i önskad riktning. Jag föreslår därför attSverige tecknar sin andel av IFCs kapitalökning. Denna andel uppgårtill , motsvarande ca , vilket utgör avkapitalökningen. inbetalda insats uppgår till . Den utgör 1,av det ursprungliga kapitalet. Inbetalning av hela densvenska andelen i kapitalökningen måste ske före . Konferensen om nyaoch förnybara energikällor i visade att har ett stort behov avenergibistånd. Även på det multilaterala området krävs ökade insatser. Jag anser det därförviktigt aft får möjligheter att öka sin utlåning förenergiändamål, t ex genom en särskild energifilial. Visar det sig inte möjligt attåstadkomma detta bör andra vägar prövas att öka den multilateralalångivningen för energiändamål.Sverige kan delta i sådana arrangemang, och andra program som syftar fill att stärka u-ländernasenergiförsöijning, bl a genom att utnyttja den ointecknade reservationen under denna anslagspost. Ökade multilateralainsatser behövs emellertid också för att finansiera grundläggandestudier om enskilda energisituafion, energiplanering,förinvesteringsstudier och liknande. Somjag tidigare nämnt har regeringen beslutat att ge bidrag till UNDPsenergikonto. 1981/82:100 Bilaga 6 52 har underbudgetåren 1980/81 och 1981/82 lämnat bidrag till interimsfonden för vetenskapoch teknik för utveckling med sammanlagt ca . Avsikten är att den skall ersättas av ett permanentfinansieringssystem. har under enföljd av år spelat en aktiv och pådrivande roll i förhandlingarna om ett sådantfinansieringssystem. Vårt bidrag bör därför ligga kvar på en relativt hög nivä.Den exakta storleken får dock bestämmas med hänsyn tagen till bl a andragivarländers insatser. Liksom under tidigarebudgetår bör också vissa andra midtUaterala bidrag belasta denna anslagspost.Som exempel kan nämnas årsbidrag till Röda Korsets internationella kommitté,FNs center för transnationella företag (CTNC), FNs boende- och bebyggelsecenter(Habitat), FNs fond för kontroll av beroendeframkallande medel (),och kvinnofond. Jag beräknar att ca behövs försådana bidrag. I samband med kommandeinternationeUa förhandlingar kan denna anslagspost också utnyttjas för t exutomstående experter, inköp av konsulttjänster och för att anordna mindreseminarier och symposier. 1 förra åretsbudgetproposition föreslogs att skulle göra insatser för att bekämpaökenspridning i i samarbete med multilaterala organisationer. Dessainsatser redovisas i fortsättningen under anslaget C 2. Medelsbehovet för bidragunder anslagsposten Övriga multilaterala bidrag överstiger det föreslagnaanslaget för detta ändamål. Den ointecknade reservationen under anslagspostenÖvriga multilaterala bidrag, som beräknas uppgå till ca vidingången av /83, kan emellertid användas för att finansiera endel av dessa bidrag. Det gäller i första hand bidragen till IMFsräntesubventionskonto (), Karibiska () ochIFC (32 tnilj kr). Som jag tidigare redovisat bör också medel för ökning av detsvenska bidraget till UNDPs verksamhet i de minst utvecklade länderna (15 miljkr) och gemensamma fonden () tas ur den ointecknade reservationen.Efter det att dessa bidrag betalats beräknas reservationen uppgå lill ca 95milj kr. Jag anser det angeläget att ha en reserv av denna storieksordning. Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagenatt 1. godkännade riktlinjer för multilateralt utvecklingssamarbete, somjag har förordat i detföregående 2. godkänna de gjordautfästelser, som angetts i det föregående 3. bemyndiga regeringen attdelta i Afrikanska utvecklingsfondens tredje påfyllnad med ett årligt belopp istorieksordningen 4. bemyndiga regeringen attteckna andel av Internationella finansieringsbolagets (IFC)kapitalökning 1981/82:100 Bilaga 6 53 5. bemyndiga regeringen attgöra de utfästelser och åtaganden, som jag härutöver har föreslagit i detföregående 6. till Bidrag tillinternationella biståndsprogram för /83 anvisa ettreservationsanslag av . 1980/81 Utgift 2 866 300 000 Reservation 1221900 000 1981/82 Anslag 3 667 007 000 1982/83Förslag 4 054 777 000 Styrelsen förinternationell utveckling (SIDA) föreslår för /83 en höjning avbiståndet genom SIDA med till . SIDA har därvid utgåttfrån att de totala anslagen för internationellt utvecklingssamarbete skall ökamed . SIDAs förslag baserar sigpå antagandet att biståndsanslagen för /83 skall motsvara1,av bruttonationalinkomsten (BNI) , såsom den beräknades i maj1981. SIDA har vidare utgått frän en oförändrad fördelning av biståndsanslagenför mulfilaterala och bilaterala ändamål. SIDAs förslag begränsar sig fill deanslagsposter som disponeras av styrelsen, dvs anslaget C 2. Bilateraltutvecklingssamarbete med undantag för anslagsposterna Bredare samarbete ochSärskilt förmånlig kreditgivning till u-land. När det gällerprogramländerna för svenskt bistånd framhåller SIDA att flera av dem harekonomiska problem som är de svåraste sedan självständigheten. Vid sidan avexterna faktorer pekar SIDA på tvä orsaker till problemen: livsmedelsbrist ochöverbetoning av nyinvesteringar i stora projekt pä bekostnad av drift,underhåll och effektivt tillvaratagande av befintliga resurser. SIDA pekar bl a på attimportberoendet inom livsmedelsproduktionen bör motverkas genom ökad användningav arbetsintensiva metoder och lokala resurser. Vidare förutses åtskilliga nyainvesteringsbetonade insatser komma att få uppskjutas till förmån förrehabilitering och drift av existerande anläggningar och institutioner. I fleraländer kan också importstöd behövas för att öka handlingsutrymmet och minskabehovet av drastiska nedskärningar av import för produktionsändamål. SIDA har, i enlighet medutrikesutskottets uttalande (UU 1980/81:20), fortsatt arbetet med att utvecklaberedningsformer för importstödet. Detta har skett dels genom en översyn avrikflinjerna för importstödet, dels genom att upphandlingsplaner utarbetats förytterligare länder. De nya riktlinjerna syftar till att genom striktareberedningsformer öka biståndets effektivitet. Prop.1981/82:100 Bilaga 6 54 I ett avsnitt ombiståndets ämnesinriktning framhåller SIDA att den är ett resultat av densk landprogrammeringen - en arbetsform SIDA funnit ändamålsenlig ochväl fungerande. I det sammanhanget understryks vikten av att biståndetkoncentreras till ett fåtal sektorer i vaije land. Initiativ från svensk sida att ta upp nya ämnesområden iett pågående samarbetsprogram motverkar denna strävan. SIDA föreslår inganya samarbetsländer under /83. Höjningarna avlandramarna för , , , , Sri Länka, och föreslås blinågot större än beräknad svenskprisstegring. För och föreslås höjning motsvarande prisstegringen medan lägre höjningar föresläs förBangladesh, , ,och . Oförändrade nominella anslag föreslås för , och . FörPakistan och föreslåsminskning respektive oförändrat belopp. Därmed beräknas pågående projekt kunna avslutas och det långsiktigautvecklingssamarbetet upphöra. För föresläs en real ökning avbiståndet. För budgetåret1982/83 förordar jag att anslaget till bilateralt utvecklingssamarbete höjsmed till . Detta innebär en ökning med ca 11procent i förhållande till anslaget för innevarande budgetär. På grundval avSIDAs anslagsframställning har regeringen fortsatt översynen av detbilaterala biståndets fördelning och innehåll. Avvecklingen av det långsiktigautvecklingssamarbetet med och , som anmälts i Qolåretsbudgetproposifion (prop. 1980/81; 100, bil 6), kommer att fullföljas.Därutöver förutser jag f n inga förändringar i kretsen av samarbetsländer. Biståndets ämnesfördelningoch inriktning på särskilt angelägna ändamålhar behandlats i ett tidigare avsnitt. Medelsramarna för samarbetet med mottagarländerna bör ses som ett uttryck fören strävan att bibehålla en ihuvudsak oförändrad aktivitetsnivå, samfidigt som behoven och möjligheterna att nå målen för samarbetet beaktas.Stor vikt måste fästas vid mottagarlandets möjligheter att tillgodogöra sigbiståndet. Vid bedömning avmottagningskapaciteten bör hänsyn tas till förekomstenav outnyttjade biståndsmedel från föregående och löpande budgetår men ocksåtill en rad andra faktorer som samarbetslandets planering och egna resurser för genomförande av biståndsprogram.Jag har funnit detta naturligt främst med tanke på att utvecklingssamarbetetmed de flesta mottagarländerna ärlångsiktigt. Medelsramar, som är avpassade efter samarbetsländernas mottagningskapacitet, bidrar också fill att medlen användspå ett sätt som motsvarar kraven på ökad effektivitet i biständsgiv-ningen. Med denna utgångspunkt kan medelsramarnasutveckling för de enskildasamarbetsländerna utfalla olika under skilda budgetär utan att det Prop.1981/82:100 Bilaga 6 55 behöver vara ett uttryck för förändringar i viljan attsamarbeta med det ena ellerandra landet. Förslagen tillmedelsramar för mottagarländer och andra ändamål framgår av tabell 3. Beträffande ,, , , och finner jag att lägre höjningar än de avSIDA föreslagna är tillräckliga för att genomföra pågående och planerade program under budgetåret1982/83. Tyngdpunkten iutvecklingssamarbetet med och förskjuts alltmer motändamälsbestämt bistånd med särskild inriktning på fattiga befolkningsgrupper.Under en övergångstid uppstår ofta förseningar i genomförande ochutbetalningar. För gäller förseningarna främst programmen inom hälsovård, utbildning ochfiske. I fräga om Indienhar långsiktiga program för skogsbruk och dricksvattenförsörjning utarbetats eller häller påatt utarbetas. Nya projekt förbereds ocksåinom hälsovården. Betydande outnyttjade medel kommer att föreligga vidutgången av innevarande budgetår. Först efter ytterligare nägra är kangenomförandet av det ändamålsbestämda biståndet nä en sådan omfattning, att de tillgängliga resurserna kan fullt utnyttjas. Idet framtida utvecklingssamarbetet med bör även förmånliga u-landskrediterkunna komma till användning. Vid sidan avinsatsen för flyktingar och återuppbyggnad i har samarbete nyligeninletts för utveckling av landsbygden. Jag har därför ansett att en något lägremedelsram än den SIDA föreslagit är tillfyllest. Den föreslagnahöjningen av medelsramen för utvecklingssamarbetet med , somavser landsbygdsutveckling i vid bemärkelse, bör göra det möjligt, att ilandramen inrymma fortsättningen av en markvårdsinsats, som påbörjas underinnevarande budgetår med medel från anslagsposten Särskilda miljö- och markvårdsinsatser. I takt med alt depågående projekten i slutförs är det möjligt att något sänkalandramen och ändå ha utrymme för nya insatser. Det framtida biståndet tillVietnam kommer huvudsakligen att inriktas på ett vidare och fördjupat samarbeteinom skogsindustri och hälsovård. Nya insatser kommer att planeras inomprimärhälsovård, för utbildning i anslutning till tidigare projektoch för rehabilitering av befintlig industri även inom nya områden, bl a isamarbete med svenska företag och organisationer. Vidare planeras insatser förförbättring av lagring och transport av bl a livsmedel. För biståndet tillSomalia har SIDA föreslagit att den planerade avvecklingen senareläggsmed och att en medelsram om ytterligare ställs tillförfogande för /83. Stödet används främst för en fiskebätsfabrik. En plan för effektivisering avanläggningen har utarbetats och syftar fill att fabriken efterutgången av 1983 skall kunna Prop.1981/82:100 Bilaga 6 Bilateraltutvecklingssamarbete budgetåren 1981/82-1982/83 (milj kr) Katastrofer m. m. givning till u-land' ' Vissainsatser i och det karibiska området omfattade budgetåret1981/82 medelsramar för humanitärt bistånd i (), förNicaragua () samt för och (vardera 10milj kr). I tabellen har medlen för och förts till anslagsposten Bredare samarbete (jfr fotnot *).För och för Humanitärt bistånd i har särskildaanslagsposter inrättats. -/82 Flyktingar och befrielserörelser mm i södra . ' /82 Särskilda miljö- och markvärdsinsatser.From /83 utgår också under denna anslagspost bidrag för miljö- ochmarkvärdsinsatser i Sahel-området, som tidigare belastade anslaget C 1. Bidragtill internationella biståndsprogram. " Enligt BITS'anslagsframställning för /83, bredare samarbete (60 miljkr) samt finansiellt stöd () för , ochSudan. -' Anslagspostenbetecknades /82 Förmånliga u-landskrediter. /82: 27, UU1981/82: 12, rskr 1981/82: 69. Avser BITS'anslagsframställning för /83. " Av detta belopp har1,överförts till anslaget C 5. 1981/82:100 Bilaga 6 57 drivas utan tillskott av biståndsmedel. Om planen kanföljas bör redan anslagna medel vara tillräckliga för fabrikens behov av utländsk valutaunderen övergångsperiod. Även övriga insatser bör kunna fullföljas med befintligaresurser. Jag ser därför inte behov att nu anslå ytterligare medel. Om såskulle visa sig erforderligt, bör dock anslagsposten Bredare samarbete kunna tas ianspråk för tex kompletterande konsultinsatser. Vid utformningen avmedelsramar för övriga mottagarländer har jag följt SIDAs förslag utombeträffande Sri Länka, där jag föreslagit högre belopp. I fräga om Botswanaoch anser jag oförändrade medelsramar vara tillräckliga för att genomförapågående saniarbetsprogram. För biståndet tillBangladesh och har jag föreslagit mindre höjningar avmedelsramarna. Därvid har beaktats dessa länders begränsade mottagningskapacitet. Höjningarna avmedelsramarna för , , , och år avsedda att geutrymme för utvecklingssamarbetei huvudsakligen oförändrad omfattning. BeträffandeNicaragua har särskild hänsyn tagits till att stora hjälpbehov föreligger påkort sikt. Som förutskickats i fjolårets budgetproposition, räknar jag med attbiståndet till , på samma sätt som biståndet till ,efter en period av betydande hjälpinsatser kan övergå i samarbete i andraformer. För att underlätta planeringen av insatser bör utvecklingssamarbetetmed och följa de principer som gäller för programländer. har denhögsta medelsramen av samtliga programländer. är Tanzaniasstörsta bilaterala biståndsgivare. Den svåra ekonomiska situationen i gör ett fortsattstarkt biständsengagemang från svensk sidaangeläget. Biståndets kvalitet är därtill lika viktig som biståndets storlek,vilket uppmärksammas i biståndsmyndigheternas dialog medTanzanias regering. Totalt 135 milj krav anslagsramen för Sri Länka bör utgå som importstöd till vattenkraftsprojektetKotmale. Detta kostnadsberäknas f n till ca i utländsk valuta. Somframhölls i Qolårets budgetproposition har projektet drabbats av betydandekostnadsstegringar, vars omfattning då inte kunde fastställas. De hänför sig tillflyttning av en planerad dammbyggnad och till förstärkningsarbeten av berggrunden,som inte kunde förutses vid projektets planering. Dammbygget har därigenom försenats, vilket bidragit tillkostnadsfördyringen. Kotmale-projektethar hög prioritet i den lankesiska regeringens investeringsplan. Det ingår iett omfattande lankesiskt program för bevattning och för utbyggnad avvattenkraft, som stöds av bl. a. , och Västtyskland.Programmet förväntas fä stor betydelse för landets ekonomi.Kraftverksutbyggnaden kommer att begränsa kostnaderna för oljeimporten.Elbristen, som tvingat flera industriföretag att inskränka ochi vissa fall lägga ned verksamheten, avhjälps. Prop.1981/82:100 Bilaga 6 58 mets genomförande har inneburit påfrestningar för SriLänkas ekonomi men har också bidragit till hög ekonomisk tillväxt och en markantnedgång i arbetslösheten.