prop · G503106 · 1981-12-31 00:00:00 — Det står även klart utsagt i gällande interimistiska instmklioneralt handläggarna skall bedriva forskning inom sina speciella ansvarsområden.Museet, som en gång i liden var en informell fakultet inom kuUurhistoriskforskning, har genom fiderna också motsvarat detta krav vilket ännu idagavspeglas i tjänstemännens vetenskapliga utbildning. Ca en tredjedel avhandläggande tjänstemän har fil lic, doktorsexamen resp. doktorsgrad i sinutbildning. Utredningensförslag rörande skolväsendet har - utöver vad som redovisats i del föregående -bl. a. givit följande synpunkter. () anser det inle realistiskt all länka sig all öka antalet lektorsljänsleroch all utvidga lektorsinslilulionen att omfatta nya områden. Även avekonomiska skäl torde del vara svårt att genomföra de föreslagnaåtgärderna. 1 fråga om gmndskolan kan del också tfrågasätlas om pedagogiskaskäl kan mofivera en sådan utvidgning. EnUgt SÖ:s mening bör man i första handsträva efter all de inrättade men ej tillsatta tjänsterna erhåller innehavareoch att långtidsvikariat lillsälls i de fall där den ordinarie innehavaren ärledig från tjänsten. SÖdelar utredningens mening att nuvarande krav i fråga om teoretisk utbildningför lektorsljänsler inle bör sänkas. Någon skärpning av kraven kan SÖemellertid inle finna skäl för. Vidare tillstyrker SÖ all doktorsexamen införssom slternafivl krav för behörighet fill Ijänsl som lektor i tekniska ämnen. Ifråga om meritvärde, erinrar SÖ om alt i prop. 1980/81: 107 s. 58 har uttalats,att del ankommer pä SÖ all meddela de ändrade anvisningar för meritvärderingvid fillsättning av lärartjänster fr. o. m. , som blir följden avslopande av betyget i lärarskicklighel. SÖ kommer i samband med fullgörandet avdetta uppdrag även att överväga om forskarutbildningens meritvärde börrevideras. SÖtiUstyrker att lektorsljänsler ledigkungörs som alternativt ell- eller Ivåämnesljänsler. UHÄtillstyrker kommitténs förslag beträffande skolan. Sverigeslantbruksuniversitet tror i likhet med utredningen alt del kan ha Prop.1981/82:106 424 vissbetydelse för rekryteringen liU högre utbildning att fler forskarutbildadelärare, särskill lektorer, tillförs gymnasieskolan. Även för lärare i högrespecialkurser inom jord, skog och trädgård bör doktorsexamen kunna vara enmerit. Även inom vore del positivt att ha vissa forskamtbildadelärare. Forskningsrådsnämndenanser del särskUt angelägel all lektorsinstitutionen åtempprällas inomgymnasieskolan. Arbetarskyddsstyrelseninstämmer i utredningens åsikt, all lektoraten vid gymnasierna ärutomordentligt viktiga, när del gäller att stimulera elevernas intresse förhögre studier och att över huvud laget hålla undervisningens kvalitet uppe.Lektoraten måste därför, enligl arbelarskyddsslyrelsen, bibehållas ulan attkompetenskravet sänkes under doktorsexamen. SFSåberopar sitl remissvar på LUT-74 där man visade en positiv inställning till enökning av lektoraten inom gmnd- och gymnasieskolan. Det är, enligl SFS:s ochutredningens uppfattning, en av de bästa vägarna att sprida ell vetenskapligtsynsätt inom grund- och gymnasieskolan. Problemet är att innehavare av doktorsexamen- trots en inom många områden osäker arbetsmarknad - inte söker lektoraten.Vad SFS kan förstå, beror detta på att personer med doktorsexamen är alltförinriktade på den vetenskapliga karriären inom högskolan som dennakarriär (i princip) är stoppad för en person som lämnar högskolan för alttjänstgöra som exempelvis lektor på gymnasiet. Problemet bör mötas genom dels ökar värdet av "utomvetenskaplig sysselsällning" vidtillsättning av tjänster inom högskolan och dels ändrar inriktningen på forskamlbildningenså all den bättre förbereder för annan karriär än den akademiska. 1 LUT-74 ochi den allmänna skolpoliliska debatten har man uppmärksammat behoven av en ämnesmässigtbredare lärare vilken är en förutsättning för all kunna minska anlalel lärarekring eleven på högstadiet. Denna strävan skulle motverkas om man kraftigtökade andelen ämnesmässigt smala tjänster inom dessa årskurser. Därför bör man,enligt SFS, som krav uppställa alt lektoraten på högstadiet antingen skall varatreämnesljänsler inom SO- alt. NO-områdel eller ha ämnesmelodisk inriktning. SACOISR,som fillstyrker utredningens förslag, vill dock påpeka all del finns en vissrisk med alt stärka doktorsexamens meritvärde vid fillsättning av adjunklsljänster.Del kan nämligen, enligl /SR, leda lill all personer med doktorsexamen ihög grad stannar kvar vid universitetsorterna och det därigenom skapas enobalans när del gäller lärarkompetensen i det allmänna skolväsendet mellandessa orter och landet i övrigi. Konjunkturinstituteterinrar cm alt utredningen i förbigående nämner alt vad gäller skolledartjänster(rektors- och sludierektorstjänsler) det numera inle förekommer några särskildabehörighetskrav och all utredningen inle föreslår några sådana. Inle hellerföreslår utredningen några andra åtgärder för all ge forskarutbildning ökatmeritvärde för just dessa tjänster. 1981/82:106 425 administrafivaIjänster inom högskoleområdet anser emellertid utredningen att doktorsexamenbör betraktas som en väsentlig merit. Institutet anser all man på liknande sätli såväl den lokala som centrala adminislra-fionen inom det allmännaskolväsendet bör sträva efter all rekrytera personal med forskamlbUdning inomnågot undervisningsämne. Särskill gäller delta skoUedare för gymnasieskolorna samlpersonal inom den centrala administrationen. Institutet anser nämligen attbrist på teoretisk kompelens inom något undervisningsämne normall förvärvadgenom vetenskaplig skolning - hos skolledare och administratörer, både lokalloch inle minst centralt, framför allt är del som har lett fill en successivt minskadförståelse för vikten av ämneskunnande och systematik i kunskapsuppbyggnadeninom del allmänna skolväsendel. Del är därför vikfigt alt bryta dennautveckling. Utredningen påtalar ju också en minskad förståelse förämneskunnande inom den centrala skoladministrationen. Ifrågaom högskolan föreligger bl. a. följande särskilda synpunkter. UHÄhänvisar beträffande kravet om doktorsexamen för lärartjänster inom högskolantill vad UHÄ anfört i denna fråga i yttranden över dels lärartjänstutredningensbetänkande, dels belänkandet Forskningens framfid. Vad gäller administrativatjänster inom högskolan vill UHÄ framhålla att det självklart för både UHÄ ochde lokala och regionala högskolemyndigheterna är av betydande värde att inompersonalen ha personer med vetenskaplig utbildning och erfarenhet av forskning.Samtidigt måste meriter av delta slag alltid förenas med meriter som meradirekt anknyter liU de planeringsuppgifter, förvaltningsuppgifter etc. somresp. UHÄ kommer, liksom hittUls, att i första hand föruppgifter avseende planering och utveckling av utbildning och forskning försökarekrytera personer som uppfyUer delta kriterium. För UHÄ liksom för övriga högskolemyndighetermåste emellertid de närmare kvalifikationskraven prövas från tjänst fill ijänslpå säll som berörts i del föregående. Sverigeslantbruksuniversitet framhåller all en svår gränsdragning uppstår när man vUlavgränsa den gmpp tjänster för vilka behörighetskravet skall varadoktorsexamen. Lanlbruksuniversiletel har den uppfattningen att förvetenskapliga tjänster främst inom universitet och högskolor doktorsexamennormalt bör vara behörighetskrav. För andra tjänster med vetenskapliganknytning bör doktorsexamen i likhet med utredningens förslag lUlmätas eltväsentligt meritvärde. HSFRtillstyrker i allt väsentligt utredningens förslag beträffande tjänster inomhögskoleväsendet. ställer sig emellertid tveksamt till att forskamlbildningoch doktorsexamen skall betraktas som särskild merit för rent administrativatjänster, oavsett om dessa är inrättade vid högskoleväsendet,forskningsinstitutioner eller förvaltningen i allmänhet. Undantag bör dockgöras för tjänster rörande forsknings- och utvecklingsarbete. Utbildning föroch erfarenhet av administration torde i de flesta fall vara att föredraga närdel gäller administrativt arbele. 1981/82:106 426 ställer sig bakom utredningens förslag om allförbättra forskamtbildningens meritvärde inom högskolan. Som seklorsforskningsinslilututan egen forskamlbildning betraktar insfitutet högskolans traditionella ochunika uppgifter i fråga om forskning och forskamlbildning som synnerligenbetydelsefulla för sina möjligheter att rekrytera forskare och repliera påhögskolans teori- och metodkunnande. Arbetarskyddsstyrelsenanser liksom utredningen, att doktorsexamen principiellt bör vara kompetenskravför lärartjänster vid högskolan, som inte uttryckligen betecknas somrekryteringstjänster lill forskamlbildning. SACOISRanser alt doktorsexamen eller motsvarande kompelens bör vara ettbehörighetsvillkor för alla tjänster för undervisning och forskning ihögskolan, som inte är avsedda som rekryteringstjänster för forskarutbildade.Nuvarande regler måste dock gälla inom läramtbildningarna i avvaktan på att enämnesmetodisk forskamlbildning anordnas. "Motsvarande kompetens" fårheller inte tolkas mer restriktivt än hillills när det gäller utbildningar därdel är angeläget för högskolan att rekrytera lärare med kvalificeradyrkeserfarenhet, l.ex. inom teknik och socialarbete. /SR anser det heller inlelämpligt all kategoriskt slå fast all den vetenskapliga skickligheten bör vägatyngst, som befordringsgmnd vid tillsällning av lärartjänster. NFRtar upp frågan om fillsättning av tjänster som forskarassistent och anser idenna fråga alt om någon redan i samband med doktorsexamens avläggande är docentkompeteni:bör denne självklart ha företräde i motsats till vad som gäller under nuvarandeförhållanden. En tidsgräns bör emellertid införas, förslagsvis att tjänstenmåste sökas efter doktorsexamen. Beträffandeforskningsinstitutioner m. m. är åsikterna delade. Förslagetalt doktorsexamen eller motsvarande kompetens skall vara ell minimikrav för behörigheiför vissa forskartjänster biträds av bl. a. statens provningsanstaU, statensbakteriologiska laboratorium, meteorologiska och hydrologiska instUut,arbetarskyddsstyrelsen och , varvid de tre sistnämndaunderstryker all det rör sig om ett fåtal tjänster för vUka detta krav böruppställas. För övriga tjänster bör doktorsexamen vara en tungt vägande ochofta utslagsgivande merit. Sistnämndasynpunkt förs även fram av bl. FÖAframhåller att förslaget knappast innebär någon förändring för myndigheten ochalt de regler som f. n. gäller får anses fungera bra från FOA:s synpunkt. Andraremissinstanser såsom och marintekniskainstitutet anser i stället all den reella kompetensen och lämpligheten förarbetsuppgifter bör gälla vid tillsättning även av tjänster. Ifråga om administrativa tjänster vid dessa myndigheter delar flertalet av demsom yttrat sig i frågan utredningens förslag all doktorsexamen bör Prop.1981/82:106 427 tillmätasell betydande meritvärde, varvid emellertid många stryker under alt ävenyrkeserfarenhet m. m. kan ha ell stort meritvärde. Ifråga om utredningens förslag som rör föreligger yttrande frånärkebiskopen - efter hörande av övriga biskopar - och Svenska kyrkansutbildningsnämnd. Ärkebiskopentillstyrker att tjänstgöring som lärare, assistent eller amanuens vidreligionsvetenskaplig institution får tillgodoräknas som likvärdig medprästerlig tjänst ulan regeringens tillstånd i vatje särskill fall. När detgäller tjänster på riks- och sfiftsnivå med ansvar för den prästerliga fortbildningenmenar ärkebiskopen att doktorsexamen är en viktig del av utbildningsbakgmnden.Men också annan bakgmnd kan vara av värde. Också här gäller det att vidanställandet ta hänsyn lill utbildnings- och erfarenhetsbakgmnd av olika slag.Det vore därför olyckligt om för dessa tjänster skulle komma att krävasdoktorsexamen. I fråga om tillgodoräknande av doktorsexamen som generelltmotsvarande fyra tjänsteår instämmer ärkebiskopen i utredningens förslag. Dockbör även här meriter av olika slag kunna vägas mol varandra. framhåller alt beträffande tjänster med ansvar för denprästerliga utbildningen på stiftsnivå, som omnämns av utredningen, gäller idagatt innehavare av sådana tjänster har ell betydligt vidare arbetsområde medansvar för hela utbildningsfällel och en betydande administrativ uppgift.Nämnden menar all det vore mycket önskvärt att det fill sltftensutbildningsnämnder kunde knytas tjänster för kvalificerade utbildnings- ochforskningsuppgifter. Dessa måste dock komma utöver de tjänster som f. n. finns,där arbetsuppgifterna inle är av en art som ger forskamlbildning ettsjälvklart företräde. de förslag som utredningen framför omprästtjänster med undanlag av förslaget om lönedtf-ferenliering samlkonstaterar alt flertalet av de specialljänsler för vilka forskamlbildning voreönskvärd återstår att inrätta. Yttrandenaöver utredningens förslag rörande rättsväsendet kan sammanfallas enligtföljande. Enmajoritet i styrelse samt , kammarrätten iStockholm, och tillstyrker all doktorsexamen vidjuridisk fakultet får tillgodoräknas som tjänstetid vid fillsättning avdomartjänster. Enligt bör examen alltid tUlgodoräknas som fyratjänsteår oavsett hur lång fid avhandlingsarbetet faktiskt har tagit och ävenom det utförts jämsides med annan tjänstgöring. Även går pådenna linje dock med den inskränkningen all regeln inte bör gälla vid innehavav sådan särskild tjänst med forskningsinriktning som utredningen föreslår.Domstolsverkets majoritet och kammarrätten i Slockhoim anser att den faktiskautbildningstiden, dock maxi-maU , skall få tillgodoräknas men - iprincip - ulan dubbelräkning vid tjänstgöring . ÄvenSACO/SR anser all någon dubbelräkning av tiden inte bör ske. En reservant idomstolsverkets styrel- Prop.1981/82:106 428 seframhåller att förslaget om obligatorisk tillgodoräkning av fördoktorsexamen vid juridisk fakultet strider mot nutida tankar om slopande avformella tjänstelillsättningsviUkor och motverkar en strävan att få fram den filltjänsten mest lämpade sökanden. Marknadsdomstolentillstyrker utredningens förslag om att den obligatoriska domamtbUdningenavkortas för den som avlagi doktorsexamen vid juridisk fakultet men framhålleratt en förkortad notarielid knappast har någon praktisk betydelse.Domstolsverket biträder förslaget alt liden för nolariemerilering avkortas med ellår men avstyrker att tjänstgöringstiden för behörighet fill assessorstjänslavkortas. Enligl bör liden för nolariemerilering förkortas med sexmånader. För behörighet liU assessorstjänsl bör enligt hovrätten forskamlbUdningenkunna ersätta sex månaders tjänstgöring som fiskal i hovrätt, dock bör kravenpå tjänstgöring i underrätt saml nio månaders tjänstgöring somadjungerad ledamot inte efterges. Kammarrätten i anser altdoktorsexamen - även i annat ämne än vid juridisk fakultet - efter prövning ivarje enskUt faU bör kunna likställas med annan utbytestjänstgöring, dvs. geen förkortning av notariefiden med högst . Kammarrätten avstyrkerdäremot en förkortning av minimikravet för behörighet tUl assessorstjänsl menframhåller att dispens kan vara motiverad i särskilda fall. SACOISR tillstyrkerden föreslagna avkortningen av notarietiden men betonar att den resterandetjänstgöringen bör fullgöras endast vid domstol. , , kammarrätten i och marknadsdomstolensom SACOISR ställer sig avvisande till förslaget att den som avlagt jurisdoktorsexamen skall garanteras nolarieplals. 1 några av dessa yttrandenföreslås en ändrad värdering av forskarutbUdning som sidomeril. Förslagetatt lärare i rällsvetenskapligt ämne i högskolan bör få tjänstgöra somadjungerad ledamot i hovrätt och kammartätt har mottagits med synpunkter somsammanfattningsvis innebär all nuvarande ganska snäva ramar för högskolanslärare alt få adjunklion bör vidgas. förslag om tjänstledighet för domare med B-avdrag eller oavkortadlön vid forskamlbildning vid juridisk fakultet har lämnats såväl positiva som negafivasynpunkter. och har inget att erinra mol meragenerösa regler. Kammarrätten i , som är tveksam fill tjänstledighetmed oavkortad lön tar bl.a. upp problemen vid tjänstledigheter för arbetetsplanering och behöriga gång. , som anser att möjligheten tiUbetald ledighet för forskamlbildning skulle verka stimulerande på domarbanan,nödgas avstyrka förslaget då kompensation för kostnaderna vid ledighetknappast kan påräknas. Förslagetom särskUda tjänster med forskningsinriktning vid vissa domstolar tas upppositivt av arbetsmarknadsdomstolen och SACOISR. anser att merakonkreta förslag bör utarbetas i samarbete med Prop.1981/82:106 429 t.ex. företrädare för hovrätterna, innan man tar ställning tUl förslaget.Kammarrätten i kan inle tillstyrka förslaget men framhåller altvarvad forskar/domarkarriär kan lösas genom adjunklion av forskaren ellertjänstledighet för domaren. , som framhåUer att kommittén intenärmare utvecklat hur sådana tjänster skulle infogas i domstolarna ochdomarkarriären, avstyrker förslaget. Förslaget att tjänstgöringsom lärare i rällsvetenskapligt ämne i högsko-. lan bör likställas meddomartjänstgöring vid beräkning av tjänsteår har givit anledning tiU skildasynpunkter. Kammarrätteni har inte något att eriiira mot all viss lids tjänstgöring somlärare i rätlsvelenskapligl ämne får tillgodoräknas vid tjänsteårsberäkningeninom de statliga juristkarriärema. Sveahovrätt har ingen erinran mot att den som genomgått domamt-bildning och somdärefter upprätthåller tjänst som lärare i rällsvetenskapligtämne vid högskola bör få tillgodoräkna sig på samma sätt somtjänstgöring vid domstol. Det kan dock ifrågasättas om sådant fillgodoräknandeskall kunna gälla för obegränsad lid Uksom om rätten inte borde begränsas filllärartjänst vid juridisk fakultet. Domstolsverketanser att en fömtsättning för förslagets tillämpning är att den lärartjänstgöringsom avses bli jämställd med domartjänstgöring är av kvalificerad art och utövasav lärare med domarutbildning. Tjänstetyperna, som enligl verket fömtsättsvara professor, docent eller universitetslektor, bör närmare preciseras. Marknadsdomstolenfinner det inte möjligt att la ställning till förslaget, vars praktiskainnebörd för domstolsväsendet inte har närmare klarlagts. SACOISRanser det mindre lämpligt all likställa tjänstgöring som lärare i rällsvelenskapligaämnen med domartjänstgöring vid beräkning av tjänsteår. Däremot anser /SRatt hänsyn skall tas till sådan tjänstgöring efter avlagd doktorsexamen vid densedvanliga bedömningen av förtjänst och skicklighet. Ifråga om förslagen rörande förvaltningen har - utöver vad som redovisats i detföregående bl. a. framförts följande synpunkter. Förslagetatt egen erfarenhet av forskning normall bör fömlsältas för handläggandeuppgifter inom statlig förvaltning som innebär ulnylljande avforskningsresultat eller planering och administration av forskning stöds av bl.a. , statens planverk, statens provningsanstalt, konjunkturinstUutetoch styrelsen för u-landsforskning. är erfarenhet av egen forskning en väsentlig merit för dessaarbetsuppgifter inom den offentliga kulturförvaltningen. Krifiskasynpunkter mot förslaget lämnas av bl. a. och statensnaturvårdverk. Förslagetatt även för planerings- och utredningsarbete i övrigi inom allmän förvaltningforskarutbildning bör betraktas som en väsentlig merit stöds av bl. 1981/82:106 430 StatensprovningsanstaU betonar att forskarutbildningen bör betraktas som en meritbland många. är osäkert på hur stort meritvärde som forskamlbildningskall ha för planerings- och utredningsarbete inom kuUursektorn vid sidan averfarenhet från det område som det aktuella utredningsarbetet avser. kan inle stödja det enligt planverket mycket allmänna uUalandet.Det måste enligt verkets synsätt i hög grad vara beroende på fors kararbetetssakinnehåll och därmed forskarens sakkunskap i del för tjänsten aktuellaämnesområdet. Såvälstatens planverk och som avstyrker kravet på forskamlbildning som behörighei för tjänst somchef för naturvård senhet. avstyrker även kravet på forskamlbildningsom behörighet för tjänst som länsantikvarie. I det föregående har redovisats riksantikvarieämbetelssynpunkter i fråga om tjänst som länsantikvarie. Angåendefrågor som sammanhänger med en mellanexamen finns flera synpunkter. Bl.a.skolöverstyrelsen, konjunkturinstilulel, , statensplanverk och statens industriverk visar en positiv inställning lillutredningens förslag. förordar emellertid en annan benämningän licentiatexamen, bl. a. för att undvika förväxling med den gamlalic.-examen. Liknande förslag föreligger även från andra remissmyndigheter. Iflera yttranden betonas utredningens förslag alt den föreslagna meUanexameninte skall ge behörighet till några tjänster. Riksanlikvarieämbelelanser alt ställningstagande lill en meUanexamen måste föregås av att innehålleti examen diskuteras och preciseras. Det finns enligl myndigheten en risk all meUanexamenkommer all motsvara avbrutna forskarstudier. Utgångspunkten för denna examenbör i släUel vara ell naturligt slutmål för en ämnesmässig fördjupning. SACOISRanser all en mellanexamen endasi bör inrättas där del finns elt entydigtarbetsmarknadsbehov. Bl.a. arbelarskyddsstyrelsen, delegationen för vetenskaplig och tekniskinformationsförsörjning och flera av museimyndigheterna framhåller betydelsenav en mellanexamen inom sina verksamhetsområden. och Svenska LäkaresäUskapet däremot framhåller att något skälför en meUanexamen inle föreligger vad gäller medicinsk fakultet. Beträffandeförslagen om läkartjänster delar UHÄ, medicinska forskningsrådet. och utredningens synpunkter om meritvärdet avforskarutbildningen. Ävensocialstyrelsen framhåller värdet av forskamlbildning. Landstingsförbundetär kritiskt mol utredningens förslag rörande meritvärde och anser bl.a. allutredningen betonar vikten av att förslärka del formella meritvärdet, varigenomutredningen hoppas kunna öka det reeUa meritvärdet. Prop.1981/82:106 431 Förslagetatt doktorsexamen även i prekliniskl ämne bör jämställas med fyra årstjänstgöring vid beräkning av antalet tjänsteår har inle accepterats av demsom yttrat sig i frågan. EnliglSACOISR bör - med hänsyn till de sjukvårdsmässiga krav som ställs påläkartjänster - doktorsexamen få tillgodoräknas fullt ut, dvs. som ,först efter uppnådd specialistkompetens. framhåller att det kan diskuteras om doktorsexamen i aUalägen obetingat skall jämföras med tjänstgöring. Avhandlingensbetydelse inom den sökta specialiteten samt tjänstens nivå kunde motivera ettgraderat tjänsteårstiUskotl. En analys och precisering av hur meritvärdet börberäknas för olika typer av tjänster är önskvärd. Landstingsförbundetanser förslag i riktning att kvalitativa meriter skall omräknas lillkvantitativa mått vara elt uttryck för ett ålderdomligt synsätt. a. tar upp sistnämnda synpunkt, anser sig inte kunna fillslyrkaförslaget om tjänsteår för doktorsexamen. , , och /SR biträderutredningens förslag att doktorsexamen bör vara behörighetskrav för tjänst somöverläkare vid undervisningssjukhus; dock enligt /SR med möjlighet tilldispens. ,som finner det önskvärt med vetenskaplig kompetens motsvarande doktorsexamenför dessa tjänster, anser inte alt formella krav härom bör införas. Landstingsförbundeterinrar om pågående utredningsförslag och utredningar, bl.a. förslag om nysjukvårdslag och behörighetskom-milté. Förbundet anser att frågor om behörigheioch tillsättning bör tas upp lill diskussion först när behörighetskommitténavslutat sitt arbete. Förslagetatt de sakkunniga bör rangordna de sökande som uppförs på förslag till fastaläkartjänster stöds av och . Såvälsocialstyrelsen som har däremot inle funnit anledning attåterinföra bestämmelserna om rangordning som utmönstrades så sent som i böijanav 1970-lalet. ,och tillstyrker förslaget att särskild hänsynskall tas till genomgången eller pågående forskamlbildning vid ansökan lilltjänst som underläkare för allmänljänstgöring (AT-block) vidundervisningssjukhus. /SR anser att förslaget är värdefullt, men villframhålla alt del vore en smidigare lösning alt forskar-registrerade generelltfick dispens från kravet alt AT skall fullgöras på block.