prop · G503130 · 1981-12-31 00:00:00 — Vidare kan ändrade eller nya bestämmelser om innehållande ochlappning av vatten enligt 9 6 utverkas, l.ex. beträffande en reglering föröversvämningsskydd. Reglerna om förverkande av tillstånd m.m. i 5 och 688 blirtillämpliga, liksom 2 8 om verkan av all förelagel inle utförs inom föreskriventid (se 12 kap. 31 6 tredje stycket). Slutligen kan en enskild innehavare avelt tillstånd till etl markavvattningsförelag eller en markavvatlningssamfälligheti egenskap av tillståndshavare begära omprövning enligt 88. En enskilddellagare i en markavvatlningssamfällighet kan också begära omprövning i vissafall, men då tillämpas 15 6 andra slycket. Förverkandefrågorna skall prövas avvatlendomslolen, medan omprövningsfrågorna enligt Iredje slycket i förevarandeparagraf prövas vid en ny förrättning. I dessa fall skall ansökan omförrättning göras hos . Åndrade förhållanden i samfälligheter 15§ Om en dom eller elt beslut enligt 3-6, 8-10 eller 14 8 inverkar på frågan omen samfällighets fortsatta bestånd, kretsen av deltagare ellerkostnadsfördelningen mellan dem, får eller förrältningsmanneni samband med prövningen meddela de ändrade beslämmelser som behövs. Inträder, sedan en samfällighel har bildats enligtdenna lag, i andra fall än som avses i första styckel ändrade förhållanden somi inte ringa mån inverkar pä frågan om sättet för förelagets utförande, kretsenav dellagare eller kostnadsfördelningen mellan dem, får frågan på ansökan av endeltagare eller den som vill delta i samfälligheten omprövas av vatlendomsloleneller, såvitt avser en markavvaltningssamfällighet, vid en ny förrättning.Även ulan atl sådana förhållanden har inträtt, får en omprövning äga mm, om idet tidigare avgörandet hjir föreskrivits alt frågan får omprövas efter en vissfid och denna lid har gått ut. Prop,1981/82:130 649 Vid omprövningen gäller bestämmelserna om utförandeav vattenföretag i tillämpliga delar. Den som inträder som deltagare i en beståendesamfällighet skall, om särskilda skäl föreligger, åläggas att i skäligutsträckning ersätta de övriga deltagarna deras kostnader som nedlagts igemensamma anläggningar. Vad som sagts nu gäller också när andelstalet höjs fören fastighet som ingår i en samfällighet. Paragrafen inleder den avdelning som reglerarfrågor om ändrade förhållanden i en samfällighet enligt denna lag, dvs.samfälligheter för markavvattning, bevattning, vattenreglering ochvattenöverledning (se 5-7 kap.). Förevarande paragraf har behandlats i denallmänna motiveringen (avsnitt 2.5.9). Paragrafen kan tillämpas även beträffande äldresamfälligheter (se 18 6 första stycket och 21 6 i promulgationslagen). Första stycket saknar en direkt motsvarighet isåväl VL som utredningsförslaget. Genom stadgandet ges en möjlighet alt isamband med en omprövning för l.ex. allmänna inlressen också omprövadelaktighetsfrågor m.m. En sådan omprövning kan l.ex. medföra sådanainskränkningar i förelaget alt några deltagare får mindre nytta av detta,varför andelstalen måste ändras. Andra stycket motsvarar 7 kap. 4 6 och 16 kap. 288i utredningens förslag Qfr 35 8 anläggningslagen) samt bl. 3 kap. 11 5 Qärdestycket, 7 kap. 59 8 och 10 kap. 77 och 78 88 VL. De nya förhållanden som kan föranleda omprövning ärav många olika slag. Del kan vara fråga om fakfiska förändringar avseendesjälva marken, t. ex. sättningar, skogsplantering, nybyggnad av väg m. m. Vidden tidigare prövningen kan del ha gjorts beräkningar beträffande nyttan ellerunderhållskostnaden, vilka senare visar sig oriktiga Qfr prop. Naturhinder som uppdagas först under anläggningsarbetet nödvändiggör intesällan ett ändrat utförande. Detta är ofta fallet vid markavvattningsföretagoch har särskilt beaktats i VL, som i 7 kap. 595 ger möjlighet till jämkning pågrund av bl. a. ofömtsedda arbetssvårigheter. För all möjliggöra en sådanjämkning har kravet på inverkans omfattning i paragrafen satts något lägre än ianläggningslagen som innehåller ett väsentlighetsrekvisit. Ocksåomständigheter utanför företagets område, såsom ändring i de hydrologiskaförhållandena, l.ex. på grund av nytillkommen tätbebyggelse uppströms etlmarkavvattningsföretag, kan leda till att de ursprungliga förutsättningarna förföretaget mbbas. I fråga om en reglerings- eller bevattningssamfällighet vara fråga om att ansökningar från nya bevatlningsintressenter medför behovav en utvidgning av deltagarkrelsen. Som jag har anfört vid 6 kap. 2 8 tredje stycketbör ulan någol särskilt yrkande la upp de omprövningsfrågor somen anslutning enligt det stadgandet kan föranleda. Prop, 1981/82:130 650 När omprövning skall ske av en viss fråga innebärdetta inle att prövningen behöver begränsas till denna. Frågan kan nämligen haett sådant samband med andra moment i fillståndet till förelagel, l.ex.andelslalen, alt även dessa måste prövas på nytt. Förevarande paragraf medger inte någon omprövningav beslutade ersättningar åt sakägare som inte ideltar i samfälligheten.Beslut i sådana frågor slår fast, om inte villkoren för ersättning föroförulsedd skada är uppfyllda (se 208 i förevarande kfipitel). Även utan att ändrade förhållanden har inträtt kanomprövning ske efter en viss fid. Det fordras då att det tidigare avgörandetinnehåller en föreskrift om detta (se 12 kap. 31 8 andra stycket punkl 10 och13 kap. 47 8 första stycket punkt 11). En sådiin föreskrift kan vara befogad ide inle sällsynta fall då företagets utförande och verkningar i skildahänseenden är svåra att på förhand exakt bedöma. När omprövningen avser en bevattnings- ellerregleringssamfällighet prövas frågan av som elt ansökningsmål(se 13 kap. 13 8 första stycket punkt 12). Omprövning avseende enmarkavvaltningssamfällighet handläggs vid en ny förrättning. Vid omprövning gäller enligl iredje stycket sammamateriella regler som vid förelagets tillkomsl i fråga om tillåtlighet,tvångsrälter m.m. Qfr 118 första stycket i förevarande kapitel). Fjärde stycket, som delvis har utformats med 37 8anläggningslagen som förebild, innehåller bestämmelser om den ekonomiskaregleringen när en fastighet inträder i en bestående samfällighel eller närandelstalet höjs för en deltagande fastighet. Bestämmelserna motsvarar 6 kap. 46 och 7 kap. 96 i ulredningens förslag och bygger på samma princip som 3 kap.10 8 andra stycket och 8 kap. 25 tredje stycket nya vattenlagen. Skyldigheten att bidra för den nytillträdande avserkoslnaderna för utförandet av gemensamma anläggningar, l.ex. regleringsdammar,pump-stationer. Med sådana kostnader bör jämställas vad som efter företagetstillkomst har lagts ned på delta i syfte alt förbättra det. När en redan ansluten faslighels andelslal höjs viden omprövning eller genom en överenskommelse enligt 168, kan det, i synnerhetom höjningen är betydande, vara befogat med en ekonomisk reglering av sammaslag som vid nyanslutning. Bestämmelsen i den andra meningen reglerar dennafråga. I stadgandet anges inle hur ersättningen skallbestämmas utan detta får bedömas från fall till fall. En naturlig utgångspunktär naturligtvis koslnaderna för anläggningarnas utförande, inbegripet deersättningar för ianspråktagande av utrymme för anläggningarna som kan hautgått till sakägarna saml med modifrkafioner med hänsyn lill anläggningarnasålder och skick. Anläggningskostnaden bör räknas om lill dagens penningvärde.Det torde endast i undantagsfall vara möjligt att knyta ersättningens storiektill något försäljnings- eller återanskaffningsvärde. Den inträdandes nytta avföretaget bör beaktas. 1981/82:130 651 Enligt 38 6 anläggningslagen skall den som utträderur en samfällighet vara berättigad till ersältning för sin andel i elt beräknatöverskott respektive skyldig att betala ersättning för elt beräknatunderskott. Det typiska för de vattenrättsliga samfälligheterna tordeemellertid vara all en minskning av deltagarkrelsen inle medför att nyttan avföretaget ökar för övriga deltagare, utan ett utträde torde för dessas del snarareinnebära en försämring genom atl deras andel i drifts- ochunderhållskostnaderna ökar. En lagbestämmelse för utträde, motsvarandeanläggningslagens, skulle Komplicera förhållandena. Jag biträder därförutredningens ståndpunKl alt inle la in någon motsvarighet till anläggningslageni nu förevarande hänseende. Som ulredningen har anfört får del utan någonsärsKild föresKrifl anses följa atl förevarande bestämmelse om ersättning vidinträde i en bestående samfällighet ocKså Kan tillämpas i fall enligt 7 Kap. 1och 2 88, då en samfällighet bildas efter det att anläggningar för en regleringpå grund av ett tidigare tillstånd redan har utförts. 16§ En överenskommelse om att någon skall inträda i eller utträda ur ensamfällighet enligl denna lag, alt en deltagares andelstal skall ändras elleralt samfälligheten skall upphöra har samma verkan som en tillståndsdom ellerett tillståndsbeslut, om överenskommelsen på ansökan av en deltagare godkännsav eller, om överenskommelsen träffas vid en förrättning, avförrältningsmannen. Elt sådant godkännande får inte lämnas om det är uppenbartatt överenskommelsen strider mot denna lag. Första slycket gäller även i frågaom en överenskommelse mellan deltagarna i en bevattningssamfällighet om en nyfördelning av vatten inom ramen för det för deltagarna sammanlagt medgivnavattenultaget. Första stycket motsvarar 6 Kap. 7 6 och 7 Kap. 5 8i utredningens förslag Qfr 43 8 anläggningslagen). I de fall en samfällighet förvaltas av ensamfällighetsförening innebär en fastställelse av en överensKommelse omsamfällighetens upphörande inte att samfällighetsföreningen upplöses. Sedangodkännandet av överenskommelsen har vunnit laga kraft, åligger del styrelsenatt upplösa föreningen enligt bestämmelserna i 61-65 66 lagen om förvaltningav samfälligheter. Enligtandra stycket blir det också möjligt att fastställa en överenskommelse om enny fördelning av vatten i en bevattningssamfällighet. En omfördelning av vattenmellan deltagarna i bevattningssamfälligheten skall normalt kunna ske med slödav 6 kap. 3 6 genom frivilliga överenskommelser mellan deltagarna ulan alt manskall behöva gå till för atl få överenskommelsen fastställd.Vid ändrade förhållanden som kan antas bli bestående för framfiden kan det dockvara lämpligt all godkännande inhämtas för att ge stadga ålförhållandena. Frågan om fastställelse av vattendomstol enligldenna paragraf handläggs som ansökningsmål (se 13 kap. 13 8 första stycketpunkt 13). Förevarande paragraf kan tillämpas även beträffandeäldre samfälligheter (se 188 första stycket och 21 8 i promulgationslagen). Prop,1981/82:130 652 17 8 Om tillståndet till etl vattenföretag, som skallulföras inom ramen för en samfällighet enligt denna lag, på grund av 2 8 första slycket har förfallit, får deltagare i företaget begära alt prövar om de koslnader som har lagts ned på företaget skall belalas endast av sökanden eller om även övriga deltagare skall ta del i kostnaden. Paragrafen motsvarar 7 kap. 58 5andra stycket VL och 22 kap. 116 1 utredningens förslag. Paragrafen avser frågan omkostnadsansvaret för utförda arbeten i sådana fall då förelagel har utförtstill en del men inte till sä väsentliga delar som krävs för all del inte skallanses vara förfallet enligt 2 S första slycket. Enligt utredningsförslagetborde stadgandet tillämpas också i de fall då tillståndet har förklaratsförverkat. Eftersom förverkandepåföljden emellerlid endasl kan drabba gällandetillstånd, som förutsätter atl arbetena har utförts lill väsentliga delar,föreligger enligt min mening inte någol behov av en särskild konstnadsprövningi sådana fall. I enlighet med vad som föreskrivs iVL skall kostnadsfrågan enligl förevarande paragraf handläggas som ellansökningsmål (se 13 kap. 13 6 första stycket punkt 14). 18 6 Om en fastighet som är ansluten lill en samfällighelenligl denna lag ingår i en sammanläggning, övergår fastighetens skyldigheter mot de övri ga deltagarna på den nybildade fastigheten. Första styckel gäller också när enfastighet genom fastighetsreglering i sin helhet överförs till en annanfastighet. 19 8 Om en fastighet som är ansluten till en samfällighetenligl denna lag delas, får fasfighetens skyldigheter mot de övriga dellagarna fördelas mel lan de särskilda delarna genom beslut vid fastighetsbildningsförrättningen. Första slycket gäller också när endel av en faslighet genom faslighets-reglering överförs till en annanfastighet. Fördelningen skall ske enligl degrunder som gäller vid bildande av den ifrågavarande samfälligheten. Den gällerendast till dess annat har bestämts enligt denna lag och skall inle beaktasvid tillämpningen av 15 eller 168. Paragraferna motsvarar 6 kap. 5 och686 samt 7 kap. 6 och 786 i utredningens förslag Qfr 41 och 42 Si!anläggningslagen). I paragraferna regleras frågan omhur man vid fastighetsbildning skall förfara med de skyldigheter som åvilar defastigheter som ingår i vattenrätlsliga samfälligheter. Av 198 iredje styckelandra meningen framgår att beslutet vid fastighetsbildningsförr.ättningen då enfastighet delas eller ingår i en fastighetsreglering endasl är provisoriskt.Det hindrar alltså inte en ny fördelning som sker vid en omprövning enligt 15eller 168 i förevarande kapitel. I fråga om de rättigheter som ärförenade med de i samfälligheten ingående fastigheterna finns fördelningsregleri fastighetsbildningslagen (se 1981/82:130 653 58, 10 kap. 46 och 11 kap. 5 6). Jag vill särskilt understryka att derättigheter och skyldigheter som är knutna till en strömfallsfastighet enligtvattenlagen inte bör delas upp på flera fasligheler. Bestämmelserna i 18 och 1988 gäller även vidfastighelsbildningsåtgärder rörande fastigheter som är anslutna tillsamfälligheter enligt VL (se 22 6 i promulgafionslagen). 20§ Om elt vatlenföretag, som har utförts i enlighet med ett tillstånd enligtdenna lag, medför skador som inle förutsågs av ellerförtätlningsmannen när fillståndet meddelades, får den skadelidande framställaanspråK på ersättning som avses i 9 Kap. 1 -1086. OmsKadorna är betydande, får den sKadelidande begära sådana ändringar avvattenföretagel på förelagarens bekostnad som, utan all medföra skador förtredje man eller väsentliga olägenheter för tillståndshavaren, är ägnade atlförebygga eller minska framlida skador. Anspråkpå gmnd av ofömtsedda skador skall för alt få las upp till prövning anmälasfill eller den , högst , som Kan habeslämts i samband med tillståndet. Tiden räknas från utgången av den avdomstolen eller förrätlningsmannen bestämda arbetstiden. Bestämmelserna i preskriptionslagen (1981:000)gäller inte anspråk enligt denna paragraf. Paragrafen motsvarar 10 kap. 198 i ulredningensförslag samt 2 kap. 24 och 51 66, 3 kap. 11 6 Qärde stycket, 5 kap. 66 och 7kap. Paragrafens bestämmelser innebär en inskränkning aven tillslåndsdoms eller elt tillståndsbesluls rättskraft och den har därför avsystematiska skäl placerats i förevarande kapitel i stället för, som iutredningsförslaget, i ersättningskapitlel. När del gäller paragrafens tillämpningsområde avsesinte någon ändring i förhållande lill gällande rätl. Det skall alltså röra sigom. en missbedömning i fråga om de faktiska verkningarna av ett vattenföretag.En ofömtsedd skada enligt bestämmelsen skall alltså anses föreligga närvattendomstolen eller förrättningsmannen har förbisett en skada ellermissbedömt omfattningen därav. Med en skada som omfattas av paragrafen bör jämställasdet fallet att ett företag för tillgodogörande av vattenkraft lar i anspråkstörte del av någon annans fallhöjd än som har angivits i tillslåndsdomen. Utredningen anser att paragrafen också bör kommafill användning i det fall alt ägaren till ell mark- eller vattenområde, som isamband med tillståndsbeslutel oriktigt har antagits tillhöra sökanden, villföra lalan om ersättning för skador på området. Jag hänvisar till vad jag haranfört härom vid 1 6 i förevarande kapitel. Första stycket skiljer sig något från molsvarandebeslämmelse i utredningsförslaget genom alt del inte uttryckligen sägs alt denskadelidande 1981/82:130 654 alternativtkan begära skadeförebyggande åtgärder. Enligt 9 kap. 1 6 tredje stycket skallden ersättningsskyldige, om det är lämpligt, åläggas att utföraskadeförebyggande åtgärder i stället för att utge ersättning för skadan. Jaganser inte att det behövs någon erinran härom i detta sammanhang. Andrastycket reglerar frågan om ändringar i vattenföretaget på grund av inträffadeofömtsedda skador. Enligt utredningsförslaget skall, om den oförutsedda skadanär betydande, den skadelidande ha rätl att utöver ersättning begära sådanaändringar i de anläggningar som ingår i valtenföretaget att framlida skadorförebyggs eller minskas. Ett villkor för ett bifall till en sådan begäran är emellertidatl ändringarna inte förnärmar Iredje mans rätl eller medför en väsentligolägenhet för förelagaren. Bestämmelsen motsvarar bl. 2 kap. 246 andrastyckel VL. Enligl denna senare bestämmelse har den skadelidande dock möjlighetatl utöver förändringar i vatlenföretagets utförande begära ändringar i förvatlenföretaget meddelade bestämmelser om innehållande och lappning av vaiten(lappningsbestämmelser). Skillnaden i detta hänseende mellan VL ochutredningsförslaget motiveras av utredningen med atl förändringar i gällandetappningsbeslämmelser regelmässigt medför inverkan på Iredje mans rätt och påallmänna intressen. Utredningen anser därför att stadgandet är opraktiskt. mån en skadelidande sakägare anser att ändrade tappningsbestämmelser börmeddelas, bör han enligt utredningen få vända sig fill kammarkollegiet ochanhålla atl kollegiet begär omprövning av tillståndet. Flera remissinstanser, bl. a. , anseratl den nuvarande möjligheten all ändra gällande tappningsbestämmelser vidomfattande oförutsedda skador bör bibehållas. En omprövning enligtutredningsförslaget är enligt remissinstanserna inte möjlig då endast enskildaintressen drabbas av oförutsedda skador av ett vallenföretag. Jaganser liksom remissinstanserna att den nuvarande möjligheten att vid ofömtseddaskador av betydenhet ändra meddelade lappningsbestämmelser bör bibehållas,eftersom bs-.stämmelserna om omprövning av ett vattenföretag i 9 8 iförevarande kapitel inte blir tillämpliga då en ofömtsedd skada drabbar eltenskilt intresse. På samma sätt bör en ändring kunna ske beträffande meddeladebeslämmelser om vattenuttaget vid valtenöverledningar och vattentäkter samt omskötseln av etl markavvattningsförelag (se 2 kap. 51 8 andra slycket och 7kap. 578 andra stycket VL). Sådana ändringar liksom ändringar på anläggningarsom ingår i vattenförelaget kan sammanfattande lämpligen betecknas somändringar av vattenföretaget. I förevarande beslämmelse anges alltså atl denskadelidande, då den oförutsedda skadan är betydande, kan begära sådana ändringarav valtenföretaget atl framlida skador förebyggs eller minskas. Ändringar påanläggningar som ingår i vattenförelaget skall självfallet ulföras och bekostasav förelagaren. Förutsättningen för alt ändringar skall få föreskrivas är,liksom enligl gällande rätt, att dessa inte medför Prop, 1981/82:130 655 väsendigaolägenheter för företagaren och dessulom att några skador inte uppstår förtredje man. Anspråk enligt första eller andra stycket fårframställas såväl av enskilda fastighetsägare som av företrädare för allmännaintressen. Parterna bör liksom nu vara oförhindrade atl genom avtal i förvägreglera eventuellt uppkommande ofömtsedda skador. En sakägare kan alltså isamband med en uppgörelse om skaderegleringen i det ursprungligaansökningsmålet avstå från rätten alt väcka talan för oförutsedda skador. I detta sammanhang vill jag framhålla att jag, imotsats lill utredningen, också har ansett att det behövs en motsvarighet i dennya lagen till 2 kap. 316 andra slycket och 2 kap. 568 andra styckel VL om rättför en skadelidande att även i vissa andra fall utverka bestämmelser omtappning och vattenuttag. Elt sådanl stadgande har tagils in i 22 6 iförevarande kapitel. I tredje stycket regleras frågan om sättet altframställa anspråk för oförutsedda skador. F. n. gäller beträffande sättet altframställa anspråk på grund av en oförutsedd skada olika regler beroende på omden skadelidande vill yrka ersättning för skadan eller om han vill yrka enändring i gällande tappningsbestämmelser eller företagets utförande. I delförsta fallet skall han anmäla skadeståndsanspråket till inomden lid som gäller eller särskilt har bestämts för sådana anspråk (se bl. 24 8 första stycket VL). Skadeståndsanspråket prövas då i det urspmngligaansökningsmålet (om förfarandet se 11 kap. 68 8 VL). I de båda senare fallenåligger det däremot den skadelidande att ansöka om stämning påtillståndshavaren (se bl. 11 kap. 178 första styckel punkt 26 VL). Skillnaden i de angivna hänseendena mellanersättningsanspråk och andra anspråk sammanhänger bl. a. med attersättningsanspråken enligt den ursprungliga lydelsen av 11 kap. 68 8 andrastycket VL alltid skulle handläggas först sedan liden för anmälan hade gäll ut.Anspråk på ändringar av vattenföretaget ansågs däremot böra behandlas omgåendeoch den skadelidande gavs därför möjlighet atl genom en särskild lalan få tillstånd en omedelbar prövning. Efter en lagändring får numera ävenersättningsanspråk prövas före utgången av tiden för anmälan, om det finns skälfördel. I utredningsförslaget upprätthålls inte dennaskillnad mellan ersättningsanspråk och andra anspråk. Utredningen föreslår atttalan i båda fallen skall väckas genom ansökan om stämning fillvattendomstolen. Några remissinstanser anser atlanmälningsförfarandet bör behållas. Ett par av dem, nämligen ochVänersborgs tingsrätter, anser att anmälningsförfarandet bör kunna fillämpasockså när det gäller yrkanden om ändringar av vattenföretaget. har anmälningsförfarandet fungerat smidigt. Tingsrättenanser att det skulle te sig främmande för sakägarna att behöva upprätta enstämningsansökan och Prop, 1981/82:130 656 betalaen ansökningsavgifl för alt få ersättning för skador som har uppkommit tillföljd av ell vattenföretag. Jag anser att det inle längre finns någon anledningatt behålla den nuvarande skillnaden mellan ersättningsanspråk och andraanspråk när det gäller formen för alt framställa anspråken. Det är lämpligl atlsådana frågor kan avgöras samfidigt. Enligt min mening talar hänsynen lill deskadelidande och praktiska skäl för all anmälningsförfarandet används för allaanspråk pä grund av oförutsedda skador. Förevärende stycke har utformats iöverensstämmelse härmed. Möjligheten atl efter omständigheterna pröva anspråkenantingen före eller efter utgången av den gällande tidsfristen bör bibehållas(se 21 6 andra slycket första meningen). I förevarande stycke regleras också frågor om tidenför väckande av anspråk. Ett sådant anspråk skall enligl VL normalt väckas från utgången av den för förelaget bestämda arbetstiden. Tiden kan dockav eller förrättningsmannen utsträckas till högst eller,såvitt avser grundvattenläkter, . Utredningen föreslår en minsta lid om fem och enlängsta tid från utgången av den bestämda arbets- ellerigångsättningsfiden i fråga om alla företagstyper. Den längre liden bör enligtutredningen kunna tillämpas i fråga om sådana företag, särskillvaltenregleringar och vattentäkter, vars fulla inverkan på vattenförhållandenakommer att inträda . Vid remissbehandlingen har S\ea hovrätt ansett atlnormaltiden bör vara , medan har framhållit alt del i lagtexten börmarkeras alt tiden bara i undantagsfall får bestämmas till . Sveahovrätt anser också all tiden skall börja löpa först sedan tillståndet till väsentligdel har tagils i anspråk. För egen del vill jag anföra följande. Det typiskaför en sådan skada som del nu är fråga om är att den inte har kunnat förutsesredan i samband med alt tillståndet gavs och alt den i stället framträder ellerkan urskiljas först någon tid efter del att tillståndet har tagils i anspråk. del fall kan det dröja mycket länge innan en skada uppstår. Ett typisktexempel är erosionsskador, som kan inträffa som ligger långlfram i liden. Andra silualioner är sådana då elt tillstånd harutnylQats endast till en del men senare utnyttjas lill fullo med nyaoförutsedda skador som följd.