prop · G503102 · 1981-12-31 00:00:00 — Defältförband som inle kan tilldelas den modernaste malerielen och för vilkamycket begränsade ekonomiska medel kan avsättas bör enligl kommitténs meningstå kvar i krigsorganisationen. De bör därvid liksom nu utnyttjas främst förväl planlagda och förberedda försvars- och fördröjningsuppgifter. Kommittén ärenig om all beslut om dessa förband inle behöver fattas , men de ickesocialistiska ledamöterna förordar att antalet brigader av äldre typ minskasunder perioden /88 - 1991/92. Kommitténanser vidare all del är väsentligt all vi disponerar elt stort antal förband såalt strid kan tas upp i varje del av landet, varifrån angreppen än kommer.Lokatförsvarsförbanden avses härvid främst för försvarsuppgifter vid gränser,hamnar, flygfält och kuslsträckor som är av väsentlig betydelse för vårtförsvar. Den minskning i anlalel förband som överbefälhavaren har föreslagUanses inte vara av en sådan omfattning all den äventyrar den verkan somkommittén bedömer erforderlig. Kommitténkonstaterar att fillgången på stridsfordon av olika slag ökar hos länkbaraangripare. Inom ramen för sina uppgifter måste markstridsförbanden därförkunna bekämpa pansrade fordon. Överbefälhavarenredovisar i programplanen all han under 1980-lalel har planerat alt mekaniseraett anlal förband inom ramen för den befintliga organisationen och materielen.Beväpnade helikoptrar med förmåga till pansarbekämpning på stora avståndanskaffas. Lätta pansarvärnsvapen och nya slridsvagnsminor införs tidigt ikrigsorganisationen. Nortlandsbrigader, pansarbrigader saml vissaförslärkningsförband utrustas med tunga pansarvärnsrobolar i början av1980-lalet. Ammunition med verkan mol stridsvagnar planeras anskaffas fillgranatkastar- och artilleriförbanden. Alla brigader samt vissa bataljoner ochlokalförsvarsförband tillförs i slutet av 1980-talel ett varierande antal lättapansarvärnsrobolar. Lätta slridsfordon anskaffas för all ökaförbandens eldkrafl, rörlighet och skydd. Kommitténförordar all pansarvärnssyslemel förstärks, bl. a. genom en utökning avarméflygel. Denna åtgärd kommer även all förbättra förmågan tUlsjuktransporter. I övrigi lar kommittén inte ställning i detalj liU överbe- 1981/82:102 Bilaga2 Försvarsdepartementet 20 fälhavarensförslag lill åtgärder för all förbättra pansarvärnsförmågan. De ickesocialistiska ledamöterna nämner dock att den planerade mekaniseringen börgenomföras och att lätta slridsfordon på lång sikt bör tillföras dekvalificerade förbanden. Förluftvärnsförbanden innebär överbefälhavarens planering att ett stort anlalförband utrustas med den inom landet utvecklade och tillverkade lättaluftvärnsrobolen 70. Därmed ersätts äldre materiel i ell antal av de nuvarandebrigaderna och i ett antal fördelningsluflvärnsbalaljoner. Kommitténär enig om all del är önskvärt all i framliden disponera luflvärnssyslem medaUväderskapacilel saml ökad räckvidd och höjd-täckning. De icke socialistiskaledamöterna anser all överbefälhavarens planering är lämpUg. Desocialdemokratiska ledamöternas ställningstagande i denna fräga är merdetaljerat. De anser all utvecklingen av luflvärnssyslemen kan behöva ske i tvåsteg. bör luflvärnsrobolsyslem 70 utvecklas motmörkerkapacitet samt ökad räckvidd och verkan. I ett andra steg bör systemetutvecklas mot aUväderskapacilel och en ännu större räckvidd. Det bör ankomma påregeringen all senare lägga fram slutligt förslag. Därvid bör den samordning avrobotverksamhelen som kommittén förordar i annat sammanhang beaktas. Marinslridskraflemaomfattar ylallackförband, ubälsförband, helikopterförband, min- ochminröjningsförband, kuslarlilleriförband saml lednings-, bas- ochunderhållsförband. Försvarskommitlén anger all ylaliack-förbanden är derörligaste och slagkraftigaste av övervaltensstridsförban-den. De ickesocialistiska ledamöterna framhåller särskill alt anlalel förband är avavgörande betydelse som de enskilda enheterna måste tillförsäkras ensådan kvalitet all de kan möta en angripare med utsikt lill framgång. Kommitténär enig om all överbefälhavarens planering för ylallackför-banden är lämplig.Del innebär bl. a. all de tolv fartygen av typ Spica T 131 bestyckas medsvensktiUverkade robotar med lång räckvidd. Vidare planeras de sex fartygen avtyp Spica T 121 ersättas tidigare än beräknat genom att varvsslödsmedel hartillförts och genom omplanering inom försvarsmakten. Två robotbåtar harbeställts och levereras och avsikten är allbeställa ytterligare fyra . Ledamöternaur moderata samlingspartiet understryker därutöver all möjligheterna all genomomplanering öka antalet sjömålsrobolar bör studeras med utgångspunkt i allåstadkomma en bättre uthållighet hos detta viktiga vapensystem. Kommitténi sin helhet framhåller att sjömineringar ingär som en viktig del av försvaret.Mot bakgrund av den ökade risken för överraskande 1981/82:102 Bilaga2 Försvarsdepartementet 21 anfallär det viktigt att minor kan börja läggas ul med kort varsel. Det är ocksåangeläget att vi redan i fred har god tillgång till moderna sjöminor. Kommittén konstaterar att överbefälhavarensplanering leder lill alt de nytillförda övervatlensstridsförbanden liksomubåtarna får god förmåga att ta ombord och fälla minor. De studier rörandeflygminfällning som överbefälhavaren har bedrivit på kommitténs uppmaning visaratt minering från transportflygplan och helikoptrar kan ge ett viktigttillskott lill vår mineringsförmåga. Kommittén förordar att studiernafortsätter. Om de visar all det är lämpligt bör resurser för flygminfäUningplaneras in. har kommitténframfört att det är angelägel all säkerställa skyddet mot angriparensminkrigföring genom en viss lägsta tillgång på kvalificerademinröjningsresurser medan de kvantitativa behoven så långt möjligt även ifortsättningen bör fillgodoses med civila fartyg som tas i anspråk i krig ochvid beredskap. Kommitténär enig om att en viss modernisering av nuvarande minröjningsflottiljer börgenomföras, bl. a. genom att äldre minsvepare ersätts av minröjningsfartyg avtyp M 80. De icke socialistiska ledamöterna förordar därvid en något störrekrigsorganisation och en något högre moderniseringsgrad än desocialdemokratiska ledamöterna. Samfidigt understryker hela kommittén attakfiva åtgärder kan komma att behövas för att understödja anskaffning avfiskefartyg som är lämpade som hjälpminsvepare i krig och vid beredskap. Förmåganatt säkra sjöstridskraflernas operationsfrihel har prioriterats vidöverbefälhavarens planering för minröjningsförbanden. Detta godtas av desocialdemokratiska ledamöterna, medan övriga ledamöter anser del vara angelägetatt ell utökat skydd kan beredas även för den övriga sjöfart som är nödvändig.Centerpartiels och folkpartiels ledamöter pekar också på minröjningsfartygenssärskilda förmåga all medverka i övervakningen av sjöterritoriet. Kommitténär enig om all förmågan all upptäcka och avvisa främmande ubåtar som kränkervårt territorium är betydelsefull. Den kvalUicerade ubåtsjakten bör därvid äveni fortsättningen bygga främst på ubålsjaklför-band. Kommittén anser all deåtgärder som överbefälhavaren har planerat för att förbättra möjligheterna allingripa med nuvarande helikoplerför-band för ubåtsjakt liksom övriga åtgärderför ubålsjakl är lämpliga. Mol bakgrund av all den fartygsburna ubålsjaktenblir av ringa omfattning anser dock kommUtén all överbefälhavaren bör undersökamöjligheterna att utnyttja en del av flygvapnets tunga heUkoptrar förövervakning och ubålsjakl för all därigenom öka uthålligheten och snabbarekunna ingripa inom olika havsområden. Iavvaktan på en särskild utredning som överbefälhavaren genomför införförsvarsbeslutet tar kommittén i sitt slutbetänkande inte ställning lill vilkaytterligare resurser för övervakning och ingripande som kan behöva Prop.1981/82:102 Bilaga 2 Försvarsdepartementet 22 De icke socialistiska ledamöterna ulgår från en kostnadsram avhögst 200 milj.kr. Centerpartiels och ledamöter pekar på attdetta är en klart högre ambitionsnivå än försvarsbeslut. Desocialdemokratiska ledamöterna anger all ställning till överbefälhavarensutredning och behovet av eventuella omplaneringar får tas när utredningen ärklar. Samfiiga ledamöter är dock eniga om att möjligheterna bör prövas altutnyttja de fyra robotbåtar som avses beställas i slutet av planeringsperiodenäven för ubålsjakl. Försvarskommitténframförde i sitt föregående betänkande alt ubålsförbanden även i framfiden ären väsentlig komponent för bekämpning av en angripares invasionsslyrkor tillsjöss. Den tekniska utveckUngen skapar successivt förbättrade möjligheter förderas insatser bl. a. genom att de kan ges förmåga all lägga ut störremineringar än , både i vår kustzon och längre från kusten. Kommitténprioriterade ubålsfunklionen och underströk all anlalel ubåtar bör vara såstort som möjligt. Planeringen innebär bl. a. alt användningstiden förnuvarande ubåtar förlängs och all ubåt A 17 anskaffas. Denplanerade inriktningen av ubåtsförbandens krigsorganisation är enligtkommitténs mening lämplig. Moderata samlingspartiets ledamöter förordar all 13ubåtar anskaffas, medan de övriga anger en inriktning mot 12 ubåtar. Försvarskommitlénkonstaterar alt de fasta kustarlilleriförbanden svarar för elt i förvägutbyggt och förberett försvar av betydelsefulla platser och områden vid vårkust. De rörliga kuslarfillertförbanden skall i hotade riktningar kunnaförslärka och förtäta del fasta försvaret. De skall därutöver i samverkan medmark-, sjö- och flygslridskrafler kunna lösa försvarsuppgifler på de sträckorav vår kust där fasta kuslartilleriförband saknas. Motbakgrund av att hotel ökar mot fasta förband och att den mililärtekniskautvecklingen ökar osäkerheten om var en angripare landstiger, förordarkommittén alt rörligt kustarfilleri prioriteras före fasl sådant. På vissasärskUt betydelsefulla platser krävs dock allljäml ell i förväg utbyggt ochförberett försvar. Överbefälhavarensplanering innebär alt ombeväpningen och moderniseringen av de tunga rörligakuslartilleribataljonerna med bl.a. en ny kustartilleripjäs fullföljs. Omorganisationenav dagens rörliga spärr- och kustjägarförband till amfibiebataljoner påböijasunder programplaneperioden. Nuvarande lätta kustrobolar ersätts tiU allrastörsta delen /88-1991/92. Försvarskommitténanser alt den redovisade planeringen i huvudsak är lämplig men föreslår att enanskaffning av sjömålsrobolar med lång räckvidd bör prövas i samband med atten framtida ersättning av nuvarande artilleriförband inom kustartUlerietplaneras. Samtliga ledamöter utom de från moderata samlingspartiet anger attersättningen av de lätta kuslrobo-tarna kan behöva uppskjutas. 1981/82:102 Bilaga2 Försvarsdepartementet 23 Basresursernabör enligt en enig kommitté medge att marinens förband samlas till ett aktuelltoperationsområde. Överbefälhavarensplanering innebär alt den bas- och underhåUsorganisationen fill marinslridskraflernas förändrade krigsorganisation.Krigsorganisationen för sjukvårdstjänst behålls dock i huvudsak.Basorganisationens rörlighet ökas. Denna inriktning anser hela kommittén varalämplig. Försvarskommitténär också enig om all respekten för del svenska territoriets integritet måstegrundläggas och upprätthållas redan i fredstid genom all vi har förmågan attupptäcka och möta kränkningar. Detta innebär bl. a. att våra omgivandehavsområden måste övervakas som det måste finnas enledningsorganisation som kan leda insatser med tUlgängliga resurser. Kommitténbedömer alt det finns svagheter i vår fredsfida övervakning. Förmågan inomdetta område bör därför förbättras. Del planerade nya radarsyslemet för sjö-och luftövervakning bör därvid byggas ul med böljan i de områden där bristernabedöms stora. Vidare bör utbyggnaden av sjöbevakningscentraler fortsätta.Marinens, och resurser bör samordnas ytterligare iavsikt att effektivisera övervakningen och rapporteringen. Försvarskommitlénhar redovisat två alternativ för inriktning av flygstridskrafterna och föranskaffning av framlida flygplanssyslem. Skiljakfigheternamellan moderata samlingspartiels, och ledamöter åena sidan och de socialdemokrafiska ledamöterna å den andra avser främstanskaffningen av elt nytt flygplanssyslem saml antalet jaktdivisioner. Försvarskommitténär enig om att luftförsvaret kommer all få ökad betydelse mol bakgrund av denmililärtekniska utvecklingen och vårt läge i det nordiska området. Svensktluftrum får vid en konflikt i vår omvärid inle kunna utnyttjas av någonderaparten utan all vi kan vidta motåtgärder. Enligl kommUléns mening skallluflförsvarsförbanden kunna försvåra en angripares flygkrigföring mot vårtland. De skall därvid skydda våra övriga stridskrafter och sådana områden ochanläggningar som är vikliga för totalförsvaret. Jaktflygeloch luftvärnet bUdar tillsammans med slridslednings- ochluftbevakningsförbanden ett sammanhängande luftförsvarssystem. De ickesocialisfiska ledamöterna av kommittén har uppfattningen all jaktflyg medrobotar även bör utgöra huvudkomponenten i luftförsvaret. Överbefälhavarensplanering innebär alt krigsorganisationen kommer att bestå av tolvjaktdivisioner. Av dessa kommer nio divisioner att ombe-väpnas med flygplan JA37 medan övriga tre divisoner är ulrus- Prop.1981/82:102 Bilaga 2 Försvarsdepartementet 24 tademed flygplan J 35 Draken som behålls i organisafionen lill millen av1990-talel. Kommitténär enig om alt anlalel divisioner utrustade med flygplan JA 37 bör varaåtta. De icke socialistiska ledamöterna anser att inriktningen därutöver börvara all behålla fyra divisioner av flygplan J 35 så all det totala antaletblir tolv divisioner. Även de socialdemokratiska ledamöterna anser all fyradivisioner med flygplan J 35 bör behållas men endasttre till mitten av 1990-talel. mening är det belydelsefuUl alt i framliden kunna bekämpa enangripares invasionsstyrkor utanför eller i anslutning lill våra gränser ochkuster. Attackflygförbanden spelar i detta avseende en betydelsefull roll,inle minst i försvaret mot ett överraskande angrepp. Överbefälhavarenplanerar all behålla nuvarande fem och en halv divisioner med medellungaattackflygplan . En division med lätta attackflygplangår ur organisationen , medan övriga fyra ulgår fram liU år 1992.Planeringen innebär vidare en anskaffning av nya vapen, bl. a. en styrdglidbomb, fill atlackförbanden för att öka del medeltunga allackflygets effekt.Kommittén är enig om att planeringen är lämplig. De socialdemokratiskaledamöterna framhåUer dessutom att möjligheterna all utnyttja förbanden längrebör prövas i avsikt att minska kostnaderna. Detfaktum all ell angrepp kan sältas in mot oss med kortare varsel än tidigareökar enligl kommitténs mening kravet på en väl fungerande underrättelsetjänst.Flygspaningsförbanden ingår som en väsenfiig komponent för all förseriksledningen, överbefälhavaren m. fl. chefer med erforderliga underrättelser.En enig kommitté har därför funnit all flygspaningsresurser förundertättelseinhämlning är nödvändiga inom en överblickbar framlid. Överbefälhavarensplanering för spaningsförbanden innebär alt tre divisioner utrustade medflygplan SF/SH37 Spaningsviggen behålls under 1990-lalet. Viktenav väl fungerande bas- samt slridslednings- och luflbevaknings-syslemunderstryks. Kommittén erinrar om all slridslednings- ochluflbe-vakningssystemel (stril) inle enbart är avsett för luftförsvarsuppgifterulan även skall ge underlag för alarmering av civilbefolkningen. Kommitténfäster också uppmärksamheten på att de s. k. kryssningsrobolarna i vissaavseenden kommer all ställa ökade krav på strilsystemet, som bl.a. av dettaskäl bör kompletteras med flygburna radarulruslningar. Överbefälhavarensplanering för bas- resp. strilsystemet kan enligl kommittén ligga fill grundför den fortsatta verksamheten. De socialdemokratiska ledamöterna anser dockall utbyggnadstakten kan behöva prövas och att en slutlig detaljavvägning inomprogrammet flygvapenförband kan leda lill vissa förändringar av inriktningen. Flygstridskraflernasutveckling behandlas yllerligare i avsnillet 1.5 Anskaffning av ett nyllflygplan och flyginduslrifrägor (s. 97). 1981/82:102 Bilaga2 Försvarsdepartementet 25 ,som har nått en bred enighet i fredsorganisationsfrågan, konstaterar alt detpå flertalet punkter råder god överensstämmelse mellan försvarskommillénsarbetsutskotts slufiiga förslag liU utveckling av del militära försvaretsfredsorganisalion och överbefälhavarens fredsor-ganisationsplan. Kommitténdelar utskottets uppfattning alt fredsorganisationen måste reduceras. Iprincip ansluter sig kommittén fill förslagen när det gäller omfattningen avoch tidpunkterna för strukturförändringarna. Vid den slutliga prövningen av hurändringarna i fredsorganisalionen skaU genomföras bör del på nytt övervägas omett eller ett par av de till nedläggning föreslagna förbanden kan behållas t.v. Kommitténs förslag innebär att besparingarna inom fredsorganisationen måstevara minst 7 900 milj. kr. /83 - 1991/92. Kommittén har vidsin avvägning mellan loialförsvarsgrenarna samt i sina överväganden ochförslag lill inriktning av del militära försvaret räknat med att den angivnabesparingen kan uppnås. Kommittén tar dock inle ställning liU alla detaljer iförslaget utan anser det nödvändigt alt dels vissa kompletterande utredningaroch bedömningar genomförs, dels förslag från några pågående utredningarinväntas innan ett konkret förslag föreläggs så attdet kan ingå i försvarsbeslutet. all strukturen hos de centrala myndighelerna inomförsvarsmakten ses över inför nästa försvarsbeslut, varvid bl. a. en samordningmed den civila statsförvaltningen bör övervägas. Fredsorganisafionensutvecklirjg saml inriktningen av besparingsarbetel inom försvarsmaktenbehandlas mera ingående i avsnittet 1.4 (s. 51). Försvarskommitténär enig om att den allmänna värnplikten har stor betydelse som grund för detmilitära försvarels uppbyggnad. Det är kommitténs bestämda uppfattning attdenna grund alltjämt bör slå kvar som det är viktigt alt det råderbalans mellan organisationens storlek samt materielens och personalenskvalitet. Vidsin behandling av fredsorganisationens utveckling tar kommittén upp frågan omförändringar i antalet värnpliktiga. En av utgångspunkterna har därvid varitatt få ett jämnt utnyttjande av ulbildningsanordningarna. Överbefälhavarensplanering innebär att flera värnpliktiga under en övergångstid får uppskjutasin första tjänstgöring. Kommittén anser att en sådan utveckUng bör undvikas,eftersom den bedöms öka de sociala och ekonomiska problemen för de värnpliktigasom berörs. Nuvarandeutbildningssystem är en kombination av grundutbildning och återkommanderepelitionsutbildning. Ulbildningsfiderna under såväl grund- somrepetilionsutbUdning är differentierade och principieUt anpassade lill behovelav utbildning för enskilda och förband. 1981/82:102 Bilaga 2 Försvarsdepartementet 26 7,5månader som kortaste lid för grundutbildning och ell modifierat VU60-system förrepelitionsutbildning anser kommittén i allt väsenfiigt vara lämpligt ochföreslår att det aUtjämt bör tillämpas. De angivna tiderna för grundutbildningförutsätter att nuvarande genomsnitfiiga uttag av öv-ningsfid per veckaalltjämt tillämpas. Planeringeninnebär att antalet värnpliktiga som ges 15 månaders utbildning ökas från ca 1500 till 2000 . Överbefälhavaren anmäler därutöver attgrundutbildningstiderna i nuvarande utbildningssystem är så korta altallvariiga brister föreligger i förhåUande lill de reducerade utbildningsmålsom fastställdes . UtveckUngen av utbildningsmetoder ochutbildningshjälpmedel fortsätter inom hela försvarsmakten och bör kunna ledalill att vissa brister täcks. Planeringeninnebär vidare all fuUständig repefitionsutbUdning genomförs så allkrigsförbanden och personalens förmåga all lösa sina huvuduppgifterupprätthålls. Utbildningen förbättras kvalitafivt genom alt ell utökat antalstörte övningar genomförs . anser alt den redovisadeplaneringen för grund-, repetitions- och befälsulbildningen sammanlagt ger engodtagbar utbildningsnivå hos våra krigsförband. Dock anser kommittén all enprövning bör ske av möjligheterna till och konsekvenserna av en anpassning avveckoutbildningsliden lill den i arbetslivet i övrigi gängse. Därvid måste dockett högre uttag tUlämpas i samband med övningar utan att delta får påverka dennormala utbildningstiden. Iett särskilt yttrande lar folkpartiels ledamöter upp frågan om all årligendirektrekrylera 3 500 - 4000 yngre män liU civilförsvaret för att därigenombidra lill en föryngring av organisationens personal. De direktrekrylerade ut i samband med värnpliktsinskrivningen med hjälp av befattningsbeskrivningarsom jämförs med individernas förutsättningar. Försvarskommitténär enig om all del faktiska minimibehovet av värnpliktiga ihandräckningstjänsl bör prövas noga. Överbefälhavarensplanering innebär all del årliga behovel av handräckningsvärnpliktiga kommerall minska från nuvarande 4700 lill 3 500. Dessa kommer att krigsplaceras delsi de bevakningsenheter som skall svara för de bevakningsuppgifter som har förtsöver från civilförsvaret, dels i underhållsförband och depåer.Försvarskommitlén anser all överbefälhavarens planering och inriktning ärlämplig och föreslår alt den läggs lill grund för den fortsatta verksamheten.Kommittén understryker alt här aktuella värnpliktiga skaU ges en sådanutbildning vid sidan av sina arbetsuppgifter i fredsorganisationen att de kan utnyttjasi krigsorganisationen. KommUtén delar överbefälhavarens uppfaUning aUbegreppet handräckningsvärnpliktig bör utgå. Folkpartietsledamöter framhåller i ett särskilt yttrande att del kan tänkas allcivilförsvaret för vissa uppgifter kan utnyttja yngre män som av Prop.1981/82:102 Bilaga 2 Försvarsdepartementet 27 olikaskäl inle anses lämpliga för någon av försvarsmaktens krigsbefatl-ningar ochsom därför antingen frikallas eller placeras somhandräck-ningsvärnplikliga. Försvarskommitlénanser att vårt syslem för inskrivning av värnpliktiga fungerar väl. Del äremellerfid nödvändigt att kontinuerligt se över systemet med hänsyn lill nyaforskningsrön, erfarenheter från verksamheten och de förändrade krav som utvecklingenav krigsorganisafionen medför. Tillsammans med berördamyndigheter har överbefälhavaren sell över inskrivningssystemet i syfte att bl.a minska avgångarna under grundutbildningen. Undersökningen visar dels all detotala avgångarna skulle kunna minskas något, dels all andelen avgångar ökar jusenare den värnplikfige inkallas tiU grundutbildning. Genom att förbättra detmedicinska underlaget, genom all pröva de värnplikfiga mera ingående vidinskrivningen och genom att i vissa fall genomföra förnyad prövning av dem somrycker in eller senare efter inskrivningen skulle avgångarna kunnaminskas. Detta kräver ökade resurser vid vämpliktsverket. I detta sammanhangpekar kommittén på del angelägna i att utvecklingen av ledarskap och utbildningsmetoderfullföljs. Försvarskommitténhar tagit del av resultatet av den undersökning som överbefälhavaren efterriksdagens beslut har genomfört om de värnpliktigas och vapenfriaIjänsteplikligas ekonomiska situation under grundulbUdningen. Deicke socialisfiska ledamöterna anser all del är angelägel all systemet förvärnpliklsförmåner ses över för alt klarlägga förmånernas fördelning,del administrativa systemet och vilka frågor som måste lösas. Iavvaktan på resultatet av den utredning i frågan som regeringen har tUlkaUalanser dessa ledamöter att förslag fill förbättringar på de punkter därmissförhållandena är uppenbara bör föreläggas i anslutning till 1982års försvarsbeslut. En slutlig justering av den aUmänna förmånsnivån börgrundas på beslut om ell nyU system. Även de socialdemokratiskaledamöterna förordar förbättringar av värn-pliklsförmånerna. De anser all enram bör läggas fasl för den fillsalta utredningen om dessa. För denkommande femårsperioden bör härvid målet vara alt nå upp till en förbättring avförmånerna som motsvarar en dagersättning om .