prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — indelning i kommuner, landstingskommuner ochförsamliingar (indelningsändringslagen) regleras slutavräkningen de två förstaåren efter de tre typfallen av indelningsändring. I det första fallet - ettområde förs över frän en kommun tUl en annan - påförs avräkningsposlernarörande området den kommun som området tillhörde före ändringen. I det andrafallet -en kommun delas upp - påförs avräkningsposlerna de nya kommunerna iförhällande till deras andel av skatteunderlaget i den odelade kommunen. Härgörs ett tillägg av innebörd att skatteunderlaget skall beräknas medtillämpning av reglerna i 2 § första stycket utdebiteringslagen om procentuellreducering av skatteunderlaget. I det tredje fallet - sammanläggning avkommuner - tillfaller avräkningslikviderna frän de förutvarande kommunernagivetvis den nybildade kommunen. Regler om hurbestämmelserna om maximering av skatteunderlaget har tagits in i en ny 4 §indelningsändringslagen, medan nuvarande 4 § fått beteckningen 5 §. Syftet äratt uppnå symmetri mellan förskott och slutavräkning. I paragrafen föreskrivsdärför att maximeringsregeln efter indelningsändringenvid slutavräkning skall tillämpas som om den äldre indelningen fortfarandegällde. 2.1 Förändring av vissa energiskatter m. m. Ett centralt mål förenergipolitiken är ett minskat oljeberoende. Oljeberoendet kan minskas genominsatser för energihushållning och ersättning av olja med andra energislag.Energiskatten utgör härvid ett av de verksammaste styrmedlen. Av uttalanden bl.a. i prop. 1980/81:90om riktUnjer förenergipolitiken (bil. I s. 41) framgåratt priset på energi böranvändas för att uppnå en god energihushållning. Genom attenergianvändarna informeras om att energin successivt kommer att bli alltdyrare, oavsett tillfälliga variationer i t.ex. oljepriserna, skapas en stabilgrund för planeringen av fortsatta insatser för energihushållning ocholjeersättning. Energiskatten bör användas i detta syfte. Åven denstatsfinansiella situationen och balansproblemen i utrikeshandeln motiverar enhöjning av energiskatten. Energiskatten pä el är f.n.något högre än skatter och avgifter pä olja i förhållande tillenergiinnehållet. Den goda tillgängen på el bör användas föratt ersätta olja. Vidare gäller att priset på bensin i är lägre än iflera andra europeiska länder. Mot bakgrund härav bör skatten på eldningsoljoroch andra skattepliktiga oljor samt på bensin höjas. Jag anser att höjningenbör vara . per kubikmeter för oljorna och per liter för bensin. 1981/82:100 Bilaga 2 Budgetförslaget 80 Åven skatten på gasol ochmotoralkoholer bör höjas. 1979/80: 30 om höjning av skatten på energi,m. m. uttalades bl.a. att skatteuttaget på gasol skulle stå i samma relationtill det sammanlagda skatte- och avgiftsuttaget pä bensin som gällde före skattehöjningarnai (-). Skatte- och avgiftsuttaget pä bensin uppgårefter den nu föreslagna höjningen till per liter. Detta innebär attden sammanlagda skatten på gasol bör bestämmas till (TTr5Xl71 =) perliter, vilket innebär en höjning med per liter. När det gällermotoralkoholer har i prop. 1980/81:49 om stöd för åtgärder för att ersättaolja, m. m. uttalats att skatteuttaget bör vara ungefär hälften av skatten påbensin. Skatten på bensin blir efter den nu föreslagna höjningen perliter och skatten på motoralkoholer bör därför bestämmas till per liter,vilket innebär en höjning med per liter. Energiprishöjningarna, deenergipolitiska styrmedlen och konjunkturbe-tingade orsaker har medfört att användningenav olja har minskat mer än enligt tidigare bedömningar. Fleraenergipolitiska verksamheter finansieras genom den särskilda beredskapsavgiftsom utgär på oljeprodukter. Den minskade förbrukningen gör att inflytande medelinte motsvarar kostnaderna för beslutade ambitionsnivåer i fråga om dessaåtgärder. Mot denna bakgrund kommer statsrådet attföreslå att beredskapsavgiften höjs med . per kubikmeter olja. De av migförordade energiskattehöjningarna i kombination med höjningen avberedskapsavgiften kommer enligt min mening att ytterligare stimuleraenergihushållning och oljeersättning 2.1.2 Nedsättning av allmän energiskatt Industrier med merabetydande bränsle- och kraftkostnader har alltsedan en allmän energiskattinfördes i åtnjutit viss nedsättning av sådan skatt varigenom skattenskostnadsfördyrande effekt begränsats. Bestämmelser härom finns numera intagna ilagen (1974:992) om nedsättning av allmän energiskatt. Skattenskostnadsfördyrande effekt har härigenom kunnat begränsas. Åven för yrkesmässigväxthusodling sker nedsättning av energiskatten. För industrins del gällersom en generell regel att energiskatt på elkraft och annat bränsle än drivmedeltill motorfordon, dvs. eldningsoljaoch fasta kolbränslen, som förbrukas vid industriell tillverkning, inte skallöverstiga av de tillverkade produkternas försäljningsvärde fritt fabrik.Riksskatteverket beslutar om nedsättning enligt denna generella regel. Vidare gäller enligt 2 §andra stycket lagen att regeringen, när särskilda skäl föreligger, kan förvisst företag medge nedsättning utöver vad som följer av den allmänna regeln.Detta bemyndigande har utnyttjats . På ansökan harregeringen genom individuella beslut medgett industrin nedsättning avenergiskatt i sådan omfattning att skat- 1981/82:100 Bilaga 2 Budgetförslaget 81 tens belopp begränsats till viss procent av defillverkade produkternas försäljningsvärde fritt fabrik. Nedsättningen bestämdes förperioderna 30 juni 1976 och den 1 juli 1976-den 31 december1976 så att skatten maximalt blev av de tiUverkade produkternasförsäljningsvärde. För kalenderåren 19771981 har nedsättningen genom ärligabeslut bestämts till 1,. För är 1981 beräknasnedsättningen för de ca 130 företag som beviljats en sådan innebära minskadeskatteintäkter för staten med drygt 570 milj. kr. enligt de uppgifter somföretagen lämnat under slutet av eller . Under hösten 1981beslutade om vissa sfimulanser för en förbättrad virkesförsörjning.Frägan om hur dessa åtgärder skulle finansieras lämnades då öppen.Stimulansåtgärderna beräknades få positiva effekter för skogsindustrin i formav ökad aktivitet i skogsbruket, ökade exportmöjligheter, minskat behov avimporterat virke och en aktivare avverkning. Med hänsyn till dessaförhållanden är det rimligt att skogsindustrin fär finansiera en del avkostnaderna för stimulansåtgärderna. Chefen för kommersenare denna dag att redovisa den del av finansieringen som skogsägarna börsvara för via skogsvårdsavgiften. Regeringen har beslutat omnedsättning av energiskatt för vissa enskilda företag. Därvid harnedsättningsgraden minskats något för de företag som förädlar skogsprodukter.Nedsättning har för dessa företag medgetts till 1,av de tillverkadeprodukternas försäljningsvärde i stället för den i övrigt tillämpade gränsen1,. Kostnaderna för nedsättningen beräknas därigenom minska med ca 70 milj.kr. Jag har beaktat denna effekt i min beräkning avinkomsterna under inkomsttiteln energiskatt. 2.1.3 Kompensation för bensinskatt i vissa fall Kompensation förbensinskatt lämnas individuellt till dem som förbrukat bensin vid användning avtraktor eller skördetröska i jordbruk enligt lagen (1974:870) om kompensationför skatt på bensin i vissa fall. Kompensation lämnas också enligt kungörelsen(1968:440) om kompensation för bensinskatt vid yrkesmässig användning avmotorsåg och enligt lagen (1960:603) om bidrag till vissa handikappade ägare avmotorfordon. Kompensation förbensinskatt lämnas också kollektivt till den yrkesmässiga trädgårdsodlingen,rennäringen och fiskerinäringen. De kollektiva kompensationerna lämnas överanslag på huvudtitel. Chefen förjordbruksdepartementet kommer att ta upp frågan om att slopa dekollektiva restitutionerna till trädgårdsnäringen, fisket och rennäringen. Kompensationen filljordbrukarna för traktorer och skördetröskor är f. n. /år för traktor,/år för en självgående skördetröska och 6 1981182. Bilaga I och 2 1981/82:100 Bilaga 2 Budgetförslaget 82 /år för en skördetröska med hjälpmotor.Kompensationen beräknas /82 uppgå till ca 8 milj. kr. Kompensationen förbensinskatt vid yrkesmässig användning av motor-säg beräknas pä kostnaden för bensinoch smöijolja och medges om denna kostnad har uppgått till lägst . Kompensationen beräknastill av kostnaden om denna ärhögst . och annars av bensinskatten.Kompensationsbeloppet beräknas för /82 uppgå till ca 7milj. Bidrag tillhandikappade fordonsägare utgår med ett belopp som motsvarar skatten pä 700liter bensin för en bil och bensin för en motorcykel. Den administrationsom krävs för att betala ut den individuella kompensationen ärtämligen omfattande i förhällande till de belopp som utgär. Mot bakgrund härav samt med hänsyn till deuppsatta besparingsmålen finns det enligt min mening nu skäl att avveckla densärskilda kompensationen förbensinskatt till jordbrukare somanvänder bensindrivna maskiner i jordbruketoch till dem som använder motorsågar. Denna åtgärd inryms i detbesparingsprogram jag tidigare redovisat. Kompensationen filljordbrukarna regleras i en särskild lag. Denna bör upphävas. Förslaghärom har upprättats inom budgetdepartementet (bilaga 2.3). Lagen börupphävas den . bör kompensation utgå med hälften avdet belopp som skulle ha utgått om lagen fortfarande hade gäUt. Kompensationentill dem som använder motorsåg regleras i en förordning. Jag avser att senareföreslå regeringen att även den författningen upphävs. Kompensationen utgär förbeskattningsår. Författningen bör gälla för beskattningsår som börjar före den 1 juli1982. De nu föreslagna åtgärderna beräknas för /83 medföra enbesparing om ca 4 milj. kr. medan effekten pä helår räknat blir ca . Härtillkommer att kostnaderna föradministration av kompensationen bortfaller efter hand. Vad gällerkompensationen till de handikappade fordonsägarna bör denna däremot finnas kvar i oförändrade former. Ettskäl härtill är att bilstöds-kommittén (S 1979:04) f.n. ser över formerna för samhällets stöd fillhandikappade fordonsförare. Kommittén har därvid i uppgift att föreslå ett enklare administrafivt system för bilstödet tillhandikappade. Därvid kan även kompensationen av bensinskatt komma att beröras.Jag har i denna fråga samrått med chefen för ochstatsrådet . Uppbörden avmervärdeskatt sker dels i samband med import av skattepliktiga varor, delsefter yrkesmässig omsättning inom landet av skattepliktiga varor och tjänster. Denmervärdeskatt som tas ut vid importen 1981/82:100 Bilaga 2 Budgetförslaget 83 betalas till och utgör till den heltdominerande delen avdragsgill ingående mervärdeskatt hos importören. I vissafall är den ingående skatten högre än den utgående. I ett sådant fallåterbetalas det överskjutande beloppet. Utformningen avuppbördssystemet för mervärdeskatten vid import medför att olika likviditets-och ränteeffekter uppstår. Detta hänger samman med fakturerings- ochbetalningsrutinerna hos och med redovisningen av mervärdeskatt tUllänsstyrelsen. Det förekommer att mervärdeskatt som skall betalas tiUtullverket kan återfås från innan den har betalats filltullverket. Så är fallet t. ex. när någon som redovisar mervärdeskatt förperioder om en kalendermånad har tullkredit. I andra fall kan effekterna varamindre eller de motsatta. Det är enligt min meningangeläget att de olika frågor som har samband med uppbörden av mervärdeskattvid importen kan lösas så att de skattskyldiga inte gör några påtagligalikviditets- eller räntevinster pä uppbördsförfarandet. Jag avser att i samrådmed chefen för ta upp dessa frågor till behandling i regeringensä snart som möjligt. Jag räknar med att de förslag som denna behandling kan getill resultat kan föreläggas . Effekterna av en sådanomläggning kommer statsfinansiellt att påverka /83 vilket jagvägt in vid min beräkning av posten för beräknat tillkommande utgiftsbehov,netto. Skatten på eldningsoljaoch andra skattepliktiga oljor redovisas f. n. i huvudsak förredovisningsperioder motsvarande kalenderkvartal. Skatten skall betalas inom enmånad efter redovisningsperiodens utgång. Detta innebär att den genomsnittligakredittiden för skatten är . Skatterna på bensinredovisas f. n. i huvudsak för redovisningsperioder om en månad. Skatten skallbetalas efter utgången av redovisningsperioden. Detta innebär attden genomsnittliga kredittiden för skatten är . 1969 ärspunktskatteutredning (Fi 1970:57) har i sitt slutbetänkande Punktskatter ochprisregleringsavgifter (SOU 1981:83) föreslagit att redovisningsperioden fördessa skatter skall vara två kalendermånader med en betalningsfrist om 35dagar. Den genomsnittliga kreditfiden blir då . Utredningen har vidareföreslagit att förkortningen skall genomföras med viss fördröjning.Betänkandet remissbehandlas f.n. och jag avser att ta upp frägan omutredningens förslag när beredningen är avslutad. Jag vill dock redan nuavisera att jag anser att en förkortning av kredittiderna förskattebetalningen när det gäller skatterna pä olja och bensin framstår somangelägen. Kredittiderna är väsenfiigt längre än de som i allmänhet tillämpaspå den indirekta beskattningens område. Jag avser därför att så snart sommöjligt föreslå regeringen de författningsändringar som behövs för att förkortakredittiderna. 1981/82:100 Bilaga 2 Budgetförslaget 84 De senaste årensbesparingsarbete har bedrivits på olika sätt och i olika former.Myndigheternas utgiftsramar har aUmänt beskurits . Väsentligabesparingar har åstadkommits genom ingrepp i olika bidrags-och regelsystem.För besparingsarbetet krävs att erforderligt beslutsunderlag finns tillgängligt. Åven om sådantbeslutsunderlag kan tas fram inomregeringskansliet är det angeläget att också myndigheterna och utredningsväsendet ger underlag fill besparingar ianslagsframställningar, betänkanden o.d. Under senare tidhar det funnits en strävan att som ett led i besparingsarbetet starta olikaöversynsprojekt. Sättet att bedriva sådana projekt varierar. Vanligendeltar dock berörda myndigheter och de stafiiga effektivi-seringsorganen.Översynerna kan avse regel- och bidragssystem o.d. De kan ocksåvara organisationsöversyner. Enomprövningsverksamhet som medverkar till att förbättra statens finanser måsteofrånkomligen få effekter för allmänheten eller statligt anställda. Det har därför i tidigare sammanhangstrukits under att igångsättandet av översyner måste grundas på en klarpolitisk vilja för att inte dessa skallleda till främst negativa effekterhos berörda myndigheter och organ. Ikompletteringspropositionen (prop. 1980/81:150 bil. 2 s. 33) lämnade jag ensammanfattning för det aktuella läget beträffande översynsprojekten. Påmotsvarande sätt vUl jag nu kort beskriva hur utredningsarbetet harfortskridit och redovisa de översynsprojekt som har tillkommit under höstensbudgetarbete. Beskrivningar av projekten kommer också att lämnas senare av berörda statsråd. Översynen avrättshjälpen fortsätter. På grundval av endepartementspromemoria som håller på att arbetas fram, kommer besparingar attföresläs till en proposition . Vidare har regeringen beslutat att tillsätta en kommittéför ytterligare överväganden angående rättshjälpen. Helärseffekten av dekommande åtgärderna beräknas komma att uppgå fill 50 milj. kr. om utrikesförvaltningen, vars uppgift är att för perioden1982/83-1986/87 redovisa besparingar om 50 milj. kr. i fast penningvärde, har avslutatsitt arbete. Chefen för utrikesdepartementetkommer senare denna dag att som ett led i detta arbete föreslå en besparing för det kommande budgetåret om 10 milj. kr. Försvarsdepartementet.Inom projektet samverkan mellan försvaret och övriga samhällssektorer har arbetethittills inriktats mot frågor rörande samordnad dykutbildning, samordning kommun-fredsförbandoch utnyttjandet av flygvapnets flygtransportresurser. En närmare redovisning av projektet kommer attlämnas tiU totalförsvarspropositionen . Närdet gäller översynen av försvarets materielunderhåll har 1980 ärs 1981/82:100 Bilaga 2 Budgetförslaget 85 underhållsutredning (U 80) lämnat ettdelbetänkande (Ds Fö 1981:07). U 80 räknar med att de lämnade förslagen skall ge årliga besparingar på ca100 milj. kr. Förslag fill avses lämnas itotalförsvarspropositionen. U 80 fortsätter sitt arbete i en andraetapp med att bl. a. närmare preciseraomfattningen av försvarsmaktens egna underhällsresurser. Ytterligarebesparingar kan dä bli aktuella. Den andra etappen skall vara avslutadden Ijuli 1982. Socialdepartementet.Översynsarbetet rörande statens bakteriologiska laboratorium (SBL) och statensveterinärmedicinska anstalt (SVA) är i principavslutat. En föreslagen samordning av vaccinproduktionen vid SBL och SVA beräknas ge en årlig besparing om ca6 milj. kr. Vidare kan en planerad nybyggnad för SVA undvikas. Beträffande SBLhar förhand-Ungar med Stockholmsläns landsting inletts i syfte att uppnå ett mer rationellt utnyttjande av laboratorieresurserna inom SBL ochlandstinget. Beträffandeöversynen rörande receptförskrivningen m. m. avvaktas resultatet av enförvaltningsrevision som kommer att redovisa. Med hänsyn tUlbehovet av en mera långsikfig bedömning av resursbehov ochbesparingsmöjligheter vid försäkringskassorna har givitsi uppdrag att utarbeta en rafionaliseringsplan för ochförsäkringskassomas verksamhet med inriktning på att successivt kunnaminska administrationen med 2500,alternativt 4000 tjänster. Vid utarbetandet av denna plan bör verket samråda med statskontoret, riksrevisionsverketoch försäkringskasseförbundet. fortsätter sitt översynsarbeterörande centrala, regionala och lokala organisation. har i sin anslagsframställning redovisatatt översynen av organisationen päolika nivåer torde leda fram fill en minskning av personalen med frän nuvarande ca 10000 till ca 7500tjänster t. o. m.1986. Ett femtiotal arbetsområden blir aktuella för sammanläggning medintilliggande arbetsområden. Enligt chefen för är det angeläget att verket även framgentanpassar sin organisation till medelstilldelningen. Frägan kommer fortlöpandeatt bevakas. har ioktober 1981 redovisat sin utredning om möjligheterna att minskabeläggningsslitaget av dubbdäck. Chefen för har i annat sammanhanganfört att ett totalförbud mot dubbar inte är mofiverat. Nya normer för dubbadedäck kan fastställas fr. o. m.vintersäsongen 1982/83. De nya normerna kan innebära en minskning av vägslitaget med . Normerna blir istort gemensamma i . Vidarepågår ett arbete att utveckla en nordisk forskning med inriktning pä att gemensamma normer ochföreskrifter utfärdas som grundas pä funktionella provningar. 1981/82:100 Bilaga 2 Budgetförslaget 86 översynav isbrytarverksamheten redovisades i en skrivelse den 21 september 1981.Verket anser att gällande målsättning för isbrytarverksamheten bör ligga fastvilket förutsätter oförändrad isbrytar-kapacitet. anser att detflexibla sätt på vilket trafikrestriktioner och prioriteringar tillämpasfungerar bra och skapar underlag för ett effektivt utnyttjande av tillgängligaisbrytarresurser. Rapporten föranleder f. n. inga åtgärder från regeringenssida. Statskontoret har nyligenfått i uppdrag att utreda möjligheterna till produktionssamverkan mellan dencivila och den militära vädertjänsten. För- och nackdelarna med en ökadsamverkan bör belysas bl.a. genom försök, i vilka berörda myndigheter deltar. Inom departementet pågårvidare en översyn av stalsbidragsgivningen lill kollektivtrafiken. Därvidkommer att beaktas bl.a. den förändrade situation som uppkommit genom bildandetav regionala huvudmän för länstrafiken i landet. (E 1980:02) genomför en översyn av den statligastatistikproduktionen. Utredningens huvuduppgifter är att kartlägga behovet avstatlig statistik saml att göra en prioritering av statsfinansierad statisfikinom och mellan skilda områden. Utredningen har nyligengenom tiUäggsdirektiv fått i uppdrag att vid slutredovisningen av sitt arbetelämna synpunkter på vilka begränsningar av slatistikproduktionen som bör ske omresurserna för den anslagsfinansierade statliga statistiken pä kort sikt måsteminskas . räknar med att avsluta sitt arbete underår 1983. Budgetdepartementet.Statskontoret har fått i uppdrag att undersöka vissa frågor rörandemyndigheternas resurser för sin interna administration. Därvid skall bl.a.undersökas om det finns myndigheter med jämförelsevis låga resp. högakostnader samt skälen till detta. Åtgärder som kan vidtas för att sänka deinterna administrationskostnaderna skall också redovisas. Uppdraget beräknasvara avslutat . Utbildningsdepartementet.Ett uppdrag kommer, enligt vad jag erfarit, att ges tillstatskontoret att i samråd med finna grunder för ettschabloniserat system för bidrag till gymnasieskolan. I nuvarande system ärbidraget låst till de direkta kostnaderna för olika verksamheter. Ettschabloniserat bidrag med friare resursanvändning skulle göra det möjligt förhuvudmännen att genomföra utbildningen anpassad till de individuella, lokalaförhållandena. En översyn avmöjligheterna till administrativ och teknisk samverkan mellan de centralamuseerna skall göras inom en organisationskommitté. Reglerna för arkiveringm. m. i den offentliga verksamheten har setts över av en arbetsgrupp.Arbetsgruppen har redovisat en rapport med förslag tifieffektiviseringar inom arkivområdet. Rapporten kommer att sändas ut på remissunder våren. 1981/82:100 Bilaga 2 Budgetförslaget 87 seröver möjligheterna att minska kostnaderna för administrationen inom högskolan. Jordbruksdepartementet.Översynen av statens veterinärmedicinska anstalt (SVA) är som tidigare nämntsavslutad. Förslaget har remitterats. En proposition i frågan kommer enligt vadjag erfarit att lämnas , varvid besparingar i verksamheten kommer attövervägas. Handelsdepartementet.Översynen av är avslutad. Arbetet har givit till resultat atten besparing om 1,7 milj. kr. kan göras under /83. I samband med SverigestUlträde till den europeiska patentkonventionen (EPC) diskuterades frägan omatt erfarenheterna för svensk del och konsekvenserna pä sikt för svenskapatent- och registreringsverket av medlemskapet i europeiskapatentorganisationen (EPO) borde utvärderas. har varit medlem i EPOi . Chefen för avser därför att ta initiativtill en sådan utvärdering. Vidare kommer en översynatt göras kring möjligheter att ta ut avgifter för sin medverkaninom andra områden och på andra tider än de som normalt gäller för klarering avtrafik. Inriktningen kommer att vara att ta fram ett avgiftssystem som är såutformat att det inriktar trafikföretagen att förlägga sin trafik sä atttullverkets resursbehov för expediering av trafik kan begränsas. Arbetsmarknadsdepartementet.Inom departementets verksamhetsområde pågår översynsprojekt av olika slag.Främst kan nämnas den översyn som stiftelsen gör av sinorganisation, m. m. Bostadsdepartementet.Översynen av lantmäteriverkets verksamhet är avslutad. Verket har i ensärskild rapport kartlagt möjligheterna och effekterna av att ändra reglernaför eller upphöra med den s. k. beteckningsreformen. Frågan bereds f. n. inomregeringskansliet. Arbetet på olika nivåermed att förenkla byggnormer och låneregler och att flytta besluten närmare deenskilda bör fortsätta. kommer vissa riktlinjer att lämnas förmyndigheternas fortsatta arbete med en översyn av de nuvarande standardkraven ilåneregler och byggbestämmelser. Inriktningen på detta arbete bör vara att medbevarade bostadssociala mål minska kostnaderna i byggandet. Industridepartementet.Ett uppdrag om en förutsättningslös översyn av branschprogramverksamheten avsesatt lämnas. Syftet skall vara att studera vilka insatser som gjorts ochresultaten av dessa. Översynen skall ligga till grund för en samlad bedömningav vilket behov som fortsättningsvis kan finnas av dessa tidsbegränsadeåtgärder. Kommundepartementet.Översynen av planeringsaktiviteterna vid länsstyrelserna är avslutad. Den harlett fill en besparing på statsbudgeten om 5 milj. kr. Avslutningsvis vill jagnämna att regeringen har tillkallat en expertgrupp för studier i offentligekonomi (Dir 1981:25). 1981/82:100 Bilaga 2 Budgetförslaget 88 bidra till att bredda och fördjupa underlaget förframtida budgetpolitiska och samhällsekonomiska avgöranden.