prop · G503123 · 1981-12-31 00:00:00 — Dessa båda sektorer, somtillsammans sysselsätter ca 50000 personer, kännetecknas av att stora mängderinformation (huvudsakligen om pengar) hanteras i standardiserad form. De hartidigt utnyttjat moderna hjälpmedel för databehandling - förut hålkortmaskineroch liknande och datorer av allt mer avanceradeslag. Båda branscherna har koncentrerats till färreoch större företag. Trots de fortlöpande rationaliseringarna har såväl bankersom försäkringsbolag ökat sin sysselsättning. Verksamhetensomfattning har nämligen ökat snabbt vare sig den mäts i omslutning, inlåningeller antal ärenden. Som framhålls i de båda rapporterna finns detomständigheter som kan leda till att banker och försäkringsbolag - liksom denoffentliga tjänstesektorn - inte kan väntas expandera sin verksamhet i sammatakt som . De möjligheter som kan uppstå fortsatt rationaliseringförutsätts ändå bli tillvaratagna. Åtminstone för bankernas del kan det enligtden ifrågavarande rapporten komma att finnas flera nya tillämpningar av datateknikunder . Detta kan eventuellt innebära atf datateknikenssysselsättningseffekter i bankerna relativt sett (men inte i absoluta tal) blirstörre än i övriga delar av kontorsområdet. Denna slutsats i rapporten haremellertid kritiserats starkt av , som i sitt remissvar istället 1981/82:123 Bilaga 4 22 bedömeratl datateknikens viktigaste sysselsättningseffekter i bankerna redan har ägtmm. SCBhar i en rapport till datadelegationen (B 1980:03) redovisat en undersökning avsysselsättningen i ADB-yrkena. Enligt denna sysselsattes ca 25000personer i ADB-yrken, varav två tredjedelar inom områdetsystemarbete/prpgrammering, en Qärdedel med drift av datoranläggningar ochåterstoden som företagare och arbetsledare. Den övervägande delen var anställdai enskilda företag, särskilt i serviceföretag och industriförelag. Ca 4000 varoffentligt anställda. Hälften av ADB-personalen arbetar i . Deär fill män och genomsnittligt sett yngre än i de flesta andra grupper. Merän en tredjedel har eftergymnasial utbildning. definition av ADB-personal som SCB använt utesluts de som är sysselsattamed dataregistrering. Dessa uppgår lill 9000-10000 och utgörs till avkvinnor. De rent dataregistrerande arbetsuppgifterna kommer emellertid på siktallt mer ersättas av olika automatiska, varför antalet sysselsatta med enbartdalaregistrering kpmmer att minska. 2.4Arbetets innehåll, miljö och organisation Somframgår av det föregående är dalatekniken förknippad med förändringar avarbetets innehåll och karaktär på många sätt. Både den fysiska och denpsykosociala arbetsmiljön påverkas direkt av den tekniska utrustningenskonstruktion. Utvecklingen är förknippad med en fortlöpande förändring av olikayrkesroller och därmed förbundna krav på yrkeskunskaper. Arbetets innehåll ochden psyko-sociala arbetsmiljön liksom de anställdas möjligheter till inflytandepåverkas emellertid inte enbart av den tekniska utmstningen utan i minst likahög grad av den arbetsorganisation som väljs. Jag ska i detta avsnitt redovisanågra erfarenheter och utvecklingstendenser inom detta område vilka berörarbetslivet som helhet. Dethar ofta hävdals alt kraven på yrkeskunskaper minskar genom den uppdelning avarbetsuppgifter i fler och fler delar som har ansetts kännetecknaindustrialismen. De organisalionsläror som uppstod vid 1900-talets börjanfrämst genom taylorismen utgick från tankegångar somi hög grad byggde päarbetsuppdelning. Även MTM-metoden som introducerades i på 1940-laletbyggde på atl arbetet skulle brytas ner i korta moment, som vart och ettskulle prissättas vid löne- och effektivitetsberäkningar. Inte minst vissamarxistiska författare har brukat framhålla denna utvecklingstendens (se t. ex.Harry Braverman: Arbete och monopolkapital). Många har personligen upplevt hurarbetsuppgifter förlorat sitt gamla innehåll till följd av denna utveckling.Kraven på yrkeskunskaper har emellertid inte minskat allmänt sett jämfört medtidigare skeden - tvärtom är yrkeskraven nu större än någonsin i både industrinPch tjänstesektprn. Den tendens till utarmning av yrkesrpller som följt av dentekniska utveck- 1981/82:123 Bilaga 4 23 lingeni vissa delar av arbetslivet, motsvaras sålunda av en tendens som verkar imotsatt riktning, dvs. mot aUl större krav på yrkeskunskaper. Den senaretendensen hänger sannolikt samman med att samhället har blivitalltmer komplicerat i fråga om både teknik och sociala förhållanden. Denförut nämnda norska utredningen (NOU 1980: 33) har ansett sig finna att det isamband med teknisk utveckling, och särskilt vid datorisering, sker en"polarisering" av yrkesstrukturen pä sä sätt att yrkesinnehäl-letblir fattigare för dem som har okvalificerade uppgifter somkvalifikationskraven höjs alltmer i övriga befattningar. Den norska utredningenhar också anfört att både offentliga och privata arbetsgivare inför allt flerformella utbildningskrav som gör det svårare för anställda i underordnade befattningaratt befordras till högre nivåer. Såvitt jag kan bedöma finns emellertid intenågot starkt belägg för att en "polarisering" som. resultat avdatateknik eller annan teknisk utveckling skulle vara en generellt giltigtendens, även om det finns exempel som pekar i denna riktning. Enligt den tidigare nämndaOECD-rapporten har det tillgängliga materialet från - medundantag av - i allmänhet inte givit något stöd för alt vare sigutarmning av yrkesroller eller "polarisering" skulle vara någonpåtaglig effekt av datoriseringen. Tvärtom framhåller OECD-rapportensförfattare att ett överväldigande material ger vid handen att kraven påyrkeskunskaper generellt sätt ökar. Det material som har redovisats avdataeffektutredningen om bl. a. verkstadsindustrin och försäkringsbranschen,liksom studie av kontorens datorisering, tyder likaså på atl dearbetsuppgifter på en arbetsplats som berörts av en datorisering oftast ärminst lika kvalificerade som dem som tidigare funnits pä arbetsplatsen. I vartfall ger det tillgängliga svenska materialet inte stöd för uppfattningen attarbetena i allmänhet skulle ha blivit fattigare pä innehåll. Så t. ex. framgårav EFI: s studie om försäkringsbranschen att andelen kvinnor som sysselsätts medrutinmässiga arbetsuppgifter sjunkit avsevärt . Detta är enligtmin mening huvudsakligen ett resultat av att rulinarbetsuppgifterna minskat iomfattning. Jag är medveten om att minskningen delvis också kanförklaras av att arbetsuppgifterna uppvärderats och därmed hamnat i ett högrebefallningsskikt. Jag bedömer för min delatl kraven på yrkeskunskaper med stor sannolikhet kommer att fortsätta att ökaför det stora flertalet grupper pä arbetsmarknaden. Behoven av utbildning avskilda slag kan förutses bli allt större. Kraven på teoretisk förståelse ochförmåga till överblick ökar för många grupper. Antalet tempoarbeten och andrarutinmässiga uppgifter får minskad omfattning i både industrin ochkontorsarbetet. Den Iradilionella uppdelningen på arbetare och tjänstemän kanväntas få mindre betydelse. Kraven på teoretiska kunskaper och förmåga att taansvar ökar för arbetarnas del, som ett antal tradifionellaindustriarbetaryrken av manuellt slag får minskad betydelse i likhet med vadsom har skett med en rad hantverksyrken. Prop.1981/82:123 Bilaga 4 24 Vikten av att de berörda arbetstagarna har en teoretiskförståelse för hela arbetsprocessens innebörd är särskilt stor i de fall dä detär aktuellt att ändra arbetsorganisationen. Det är sannolikt alt mänga av destörsta rationaliseringsvinster som är möjliga kan näs just genom eneffektivarearbetsorganisation, oavsett vilken teknisk utrustning som används. harvisat att en omställning från s. k. funktionell gruppering till flödesgrupperingav verkstadsmaskiner kan höja produktiviteten avsevärt, och både statskontoretoch har pekat pä möjligheterna att rationalisera kontor genomomgruppering av maskinskrivarpersonalen. Sådana organisatoriska förändringar,som också har stor betydelse för arbetsmiljön, är sällan en nödvändig följd avatt dateknik tas i bruk - lika litet som datatekniken måste användas för alten viss omorganisation skall kunna genomföras. Men det är sannolikt att deeffektivitetsvinster som en organisationsförändring medför ofta ter sigsärskilt stora om den förenas med en datorisering. Eftersom datatekniken till sin karaktär är generell finnsåtminstone på stpra möjligheter att förena datatekniken med de mestskilda fprmer av arbetsprganisatipn. På kort sikt kan dock bristen på kunskaperoch resurser för systemutveckling medföra atl företag installerar datorsystemsom inte är funktionella med hänsyn lill de organisatoriska konsekvenserna.Risken för detta är särskilt stor om de anställda som berörs saknartillräckliga kunskaper och formella möjligheter att påverka systemutformningeninnan denna beslutas. har med instämmande av åtskilligaremissinstanser framhållit riskerna med att de anställda inte ' kopplas in påett tillräckligt tidigt stadium i systemutvecklingsarbetet. Förutsättningarna för att de anställda skall kunna hävdasitt medbestämmande har således utomordentligt stor betydelse. Enligt minbedömning kan sådana arbetsorganisaloriska frågor som jag har berört inteväntas få en tillfredsställande lösning om inte de anställda på ett tidigtstadium deltar aktivt i atl utveckla datorsystemen och de organisatoriskalösningar som väljs. Uppläggningen av ett komplicerat datorsystem förutsätteren omfattande kartläggning av hela arbetsplatsen, varvid många personerskunskaper om olika delar av arbetsprocessen bör tas till vara. har enligt uppgift kunnat uppnå stora effektivitetsvinster just genomatt i systemutvecklingen ta till vara de anställdas kunskaper och idéer bättreän vad som har varit vanligt i . När datorsystem tas i bruk ändras ofta beslutsformerna. och koncerner fattas ofta beslut om datorsystem på högre nivåer änandra beslut som rör arbetsförhållandena. Ofta köps dalorsystem frän frislåendeleverantörer, vilket kan leda till all de anställdas reella inflytande översystemutformningen blir otillräckligt. Jag återkommer i del följande till dessafrågor. har också diskuterat vilka effekterdatorsystemen kan ha pä arbetsgemenskapen och i vad mån datoriseringen innebär 1981/82:123 Bilaga 4 25 atlförutsättningarna för mänskliga kontakter i arbetet förändras. pekat på att antalet arbetskontakter mellan de anställda kan minska tillföljd av en striktare planering ochuppdelning av arbetsuppgifterna. Dennaeffekt förstärks om' ett datorsystem byggs upp så att arbetsuppgifternaformaliseras, i synnerhet om beslutsfunktioner och or-dergivning byggs in idatorsystemet. Utredningen har emellertid också framhållit att datorisering kaninnebära ökade kontaktmöjligheter, t. ex. när yrkesroller utvidgas och andelenrutinmässiga uppgifter minskar. Datateknikenger möjligheter för företag att införa en mer omfattande kontroll av enskildaanställdas eller arbetslags prestationer. I vad mån och pä vilket sättföretagen utnyttjar denna möjlighet är bl. a. beroende av vilkenarbetsorganisation som väljs. De fackliga organisationernas roll isystemutvecklingsarbelel är särskilt viktigt när det gäller frågor av dettaslag. Spmjag har nämnt kan ensamarbete och andra former av glesare bemanning ivissa fall bli vanligare som följd av industrins datorisering. Det kan eventuelltockså komma att inträffa på kontorsområdet, t. ex. om arbete vid terminaler ihemmen skulle bli vanligare. anser att risken för flerensamarbeten ökar i samband med installationer av datorstyrd teknik.Arbetarskyddsstyrelsen följer emellertid utvecklingen i del avseendet. Ävenför dessa frågor har parterna visat stort intresse. Enundersökning som utförts av har givit resultat som tyder på att datorstyrdutmstning i verkstadsindustrin som regel är avsedd att användas i minst tvåskift. a. det faktum att sådana maskiner är relativt dyra kan föranledaföretagen att införa skiftarbete i ökad utsträckning. Å andra sidan kan de alltvanligare datorsystemen för prpduktion med begränsad bemanning förutsättaskunna medföra att färre personer berörs av skiftarbetet. Dataeffektutredningenhar därför bedömt att tekniken åtminstone på kan väntas medföra ettminskat behov av skiftarbete. För dem som berörs kan nattskiftsarbetenaemellertid bli ensamma och psykiskt påfrestande. Dettorde också finnas ett samband mellan dalatekniken och arbetsmarknadsparternasval av löneformer. Motiven för att ha ackordslöner är sannolikt svagare om enarbetsprocess är så organiserad att den enskilde eller ett arbetslag intedirekt kan påverka sin produktionsvolym. Dalateknikenkan på väsentliga punkter förbättra den fysiska arbetsmiljön. En allt störredel av det tyngre arbetet överläs av maskiner. Industrirobotar ochprocesstyrsystem kan eliminera många hälsovådliga arbetsmoment. Det haremellertid också visat sig uppstå nya risker för plycksfall och yrkesskador,främst vid de tillfällen då personal måste ställa om apparater som harplacerats i miljöer som normalt är obemannade. Ergonomiska, fysiska ochpsykosociala problem i samband med bildskärmsarbete och liknande är som nämntsföremål för omfattande studier. 1981/82:123 Bilaga 4 26 visalsatt sådant arbete inte innebär någon risk för strålskador eller ögonskador.Någon säker kunskap om i vilken mån det finns andra risker som är förknippademed bildskärmsarbete finns f. n. inte. Däremot vet man att längre tidsterminalarbete med nuvarande teknik medför påfrestningar på framförallt ögonoch axel-nackparti. Dessa frågor tar jag upp senare i samband med behandlingenav arbetsmiljölagen. 3 Sysselsättning och arbetsmarknadspolitik Jagövergår nu att behandla de arbetsmarknadspolitiska slutsatser som enligtmin mening bör dras ay vad som har kommit fram om datateknikens betydelse försysselsättningen. Låt mig först i likhet med dataeffektutredningen och så gottsom alla remissinstanser slå fast att datateknikens användning måste ses i sittsamhällsekonomiska sammanhang. Sysselsättningen bestäms nämligen främst avsådana faktorer som den internationella ekonomiska utvecklingen, vårtnäringslivs konkurrenskraft och förmåga till förnyelse, vår ekonomiska politikoch sammansättningen av den inhemska efterfrågan på varor och tjänster. Denekonomiska tillväxt som har ägt rum har till övervägande del berott påen ökande produktivitet, som har åstadkommits av såväl ökad kapitalmängd, somstrukturella förändringar i näringslivet och teknisk utveckling. Datateknikenär således en av många faktorer som medverkar till förändringar. Jaghar tidigare redovisat att datateknikens direkta effekter på den totalasysselsättningen sannolikt är små i jämförelse med den totala omsättningen påarbetskraft och övriga förändringar på arbetsmarknaden. Under de närmaste årenväntas datateknikens största rationaliseringseffekter inträffa ikontorssektorn. Datatekniken medför där en effektivering inom ett flertalfunktioner som t. ex. maskinskrivningsarbete, orderhantering, fakturering ochredovisning och - något senare - också av vissa slags handläggande arbete. Iindustrin kan vi förutse en fortsatt minskning av behovet av okvalificeradarbetskraft, något som bl. a. beror på att industrirobotar och olika styrsystemför produktion och lager minskar tempoarbetets pmfattning. De numeriskt styrdaverktygsmaskinerna innebär en fprtsatt förändring av arbetsinnehållet försvarvare, fräsare, borrare m.fl. grupper. Vidaremåste vi räkna med att den allmänna strukturella förnyelsen fortsätter i helanäringslivet, vilket är nödvändigt av många skäl. Datatekniken kan förutsespåskynda strukturomvandlingen i främst två avseenden, nämligen dels genom enökad användning av elektronik i produkter och dels genom att de alh bättrestyrmöjligheter som datatekniken erbjuder kan bidra till en koncentration avfärre och större anläggningar. Det sistnämnda gäller enligtdataeffektutredningen inom processindustrin bl. a. för delar avlivsmedelsindustrin. Å andra sidan kan datatekniken i vissa fall t. ex inomverkstadsindustrin ge nya möjligheter lill decentralisering. Prop,1981/82:123 Bilaga 4 27 villdock betona att datatekniken inte är den viktigaste anledningen tillstrukturella förändringar i näringslivet. De f. n. största omställningsproblemenhänger samman med ändrade marknadsförhållanden för stål-, gruv-ochtekoindustrin, vilka har orsakats av helt andra omständigheter än datatekniken. Atl försöka kvantifiera debortfall av arbetstillfällen som kan förknippas med datatekniken är somtidigare nämnts-förenat med stora svårigheter. Dels är det svårt att isoleradatateknikens effekter från andra förändringar som ofta genomförs t.ex. förändringar av arbetsfördelning och arbetsorganisation, dels saknasstatistiskt underlag för att belysa bruttoeffekterna för de anställda. Urvissa aspekter kan det anses vara föga intressant att försöka kvantifiera justdatateknikens sysselsättningseffekter eftersom det är utvecklingen av dettotala antalet sysselsatta som är del väsentliga. En fortlöpandestrukturförändring innebär alt resurserna utnyttjas så effektivt som möjligtoch är en förutsättning för bibehållen och ökad ekonomisk standard. Temporäraarbetsmarknadspolitiska, regionalpolitiska och andra omställningsproblem kandärmed uppstå, beträffande den totala sysselsättningsutvecklingen finns detdäremot ingen anledning till oro om en viss bransch stagnerar eller minskar sinsysselsättning så länge det finns andra näringsgrenar i landet som expanderar.Ur andra aspekter är det utan tvekan en allvarlig brist att det är förenat medsådana svårigheter att få en realistisk bedömning av just datateknikenseffekter eftersom det skulle ge kunskap om omfattningen av omställningsproblemoch en bättre beredskap för att kunna lösa dem. Minsyn på den arbetsmarknadspolitiska forskningen har jag senast givit uttryck föri regeringens proposition (1981/82: 106) om forskning m.m. som lagtsfram. Delegationen (A 1982:01) för arbetsmarknadspolitisk forskning, EFA, harsom främsta uppgift att initiera och samordna forskning på detta område samtse fill att forskningsresultaten blir kända och tillgängliga förbeslutsfattare, planerare och andra intressenter. Av EFA: s forskningsprogram,som regeringen har godkänt, framgår att den fortsatta forskningen bör omfattatvå huvudområden grundläggandeforskning kring arbetsmarknadens funktionssätt - utvärderingoch uppföljning av arbetsmarknadspolitiken. Enligtmin mening är det angeläget att inom ramen för dessa huvudområden initieraforskningsprojekt rörande bl. a. arten resp. omfattningen av deomställningsproblem pä arbetsmarknaden som datatekniken medför. Detfinns också anledning att erinra om att när det talas om bortfall avarbetstillfällen p. g. a. datatekniken sä är del inte liktydigt med att dessaarbetstillfällen hade funnits kvar om datatekniken inte introducerats. Alternativetför det företag som genom införande av ny teknik reducerade sin arbetsstyrkamed ett visst antal personer kunde ha varit att förelaget p. g. a. bristandekonkurrensförmåga fått lägga ner sin verksamhet helt och hållet. 1981/82:123 Bilaga 4 28 Deprognoser som gjorts beträffande datateknikens sysselsättningseffekterär alltså oftast teoretiska räkneexempel som i bästa fall pekar på den nyateknikens potentiella rationaliseringsvinster utan hänsyn till att omgivningenständigt förändras. Att göra realistiska prognoser av datoriseringens effekterpå sysselsättningen är alltså förenat med stora svårigheter om det över huvudtaget är möjligt. Däremot kan man skissera olika tänkbarahandlingsalternativ och ange under vilka förutsättningar dessa alternativ kanuppnås. En sådan förutsättning är kravet på en viss produktivitetstillväxt,som sannolikt kan uppnäs med olika rationaliseringsinstrument. Datatekniken ärett sådant. Dessa handlingsalternativ som alltså inte får förväxlas medprognoser kan tjäna som beslutsunderlag för politiker. Det förtjänar attpåpekas att framtiden i viss utsträckning kan väljas även om valfrihetenbegränsas på grund av stora utlandsberoende. Jaghar i ett tidigare avsnitt redovisat beräkningar av dalateknikens potentiellaanvändningsområde i olika näringsgrenar. Även om vårt nu tillgängligafaktamaterial är mycket ofullständigt anser jag att materialet inte ger någotstöd för farhågor om att dalatekniken i sig skulle kunna ge upphov till någonbetydande ökning av arbetslösheten . Jag vill dock erinra omatt datoriseringen genomförts i ett ekonomiskt klimat somkännetecknats av ökad efterfrågan pä varor och tjänster men atl 1980-laletsnarare kommer att kännetecknas av svag ekonomisk fillväxt. Det är klart attsysselsättningskonsekvenserna blir annorlunda om kraftiga rationaliseringargenomförs i en tillväxtekonomi jämfört med en ekonomi med svag tillväxt. Därtillkommer att den informationsteknologi som sprids i stor omfattning under1980-talet i sina effekter sannolikt väsentligt skiljer sig från 1960-taletsstordatorsyslem. De sammanlagda sysselsättningseffekterna av olika slagsrationaliseringar och strukturförändringar i arbetslivet kommer sannolikt attinnebära stora påfrestningar på arbetsmarknaden. Också demografiska faktorerhar självfallet betydelse för sysselsättningen. Jag vill betona att allaframtidsbedömningar av detta slag är behäftade med stor osäkerhet. Vi måstehela tiden vara beredda på att utvecklingen kan bli en helt annan än vad vi harförutsett. Som jag har anfört fidigare i bl. a. propositionen (1980/81: 126) omarbetsmarknadspolitikens framtida inriktning skall arbetsmarknadspolitiken präglasav stor flexibilitet och beredskap inför även oväntade förändringar.Arbetsmarknadspolitikens viktigaste del är platsförmedlingen pch åtgärder isamband därmed spm syftar till att i varje läge främja en anpassning mellanutbud och efterfrågan på arbetskraft. Det är också en viktig arbetsmarknadspolitiskuppgift att underlätta pmställningar med arbetsmarknadsutbildning, som jagskall återkomma till . måste särskilda insatser göras för atttrygga de svagaste gruppernas ställning på arbetsmarknaden. Datateknikensutveckling är en av många faktorer som bidrar till att öka behovet avarbetsmarknadspolitisk beredskap. Jag vill emellertid framhålla atl det ärarbetsgivarna som har del primära ansvaret Prop.1981/82:123 Bilaga 4 29 De omställningar som kan bli följden av datateknikens utvecklingär till övervägande delen av sådan art att de enligt min mening bör kunnagenomföras med naturlig avgång eller genom utbildningsinsatser. Ävenom datoriseringens sysselsättningseffekter totalt sett varitbegränsade kan de vara ojämnt fördelade såväl mellan olika grupper påarbetsmarknaden som över landet. Industrins strukturomvandling kan såledesdrabba vissa orter förhållandevis hårt. På samma sätt kan t. ex. nytillträdandeoch äldre arbetstagare få särskilda problem. Även om andra faktorer som nämntshar större betydelse än datatekniken som orsak lill stmkturella förändringar såvill jag erinra om alt ett antal större företagsnedläggningar har genomförtsunder senare år till följd av att mekaniska produkter ersatts av elektronik.Datateknikens användning i produktions-och processystem bedöms vidare som jagnyss har nämnt kunna påskynda stmkturella omvandlingar i fråga om mindreföretag, vilket kan medföra svårigheter pä små orter. Beträffandekontorssektorn delar jag statskontorets uppfattning att det däremot sannoliktbara är på relativt stora arbetsplatser som rationaliseringseffekterna kan bliså stora alt de medför någon mera betydande personalbesparing. De nyadatprbaserade kpmmunika-lipnsfprmerna kan ge större valfrihet vid lokaliseringav arbetsplatser. Kontorsautomation och ny kommunikationsteknik kan således iviss mån verka utjämnande på den regionala obalansen. Fleraandra omständigheter ulan samband med dalatekniken kan komma att medföra ökadesvårigheter på arbetsmarknaden . Det gäller för detförsta ungdomskullarnas storlek, som i liksom i många andra OECD-ländermedför en avsevärd ökning av arbetskraftsutbudet . Samtidigtkvarstår ett traditionellt yrkesvalsmönster. Det gäller vidare de strukturellaobalanserna i näringslivet och nödvändigheten av att begränsa de offentligautgifternas ökning.