prop · G50330 · 1981-12-31 00:00:00 — En sådanförlängning kräver godkännande. Jaghemställer således all regeringen föreslår attgodkänna att regeringen förordnar om fortsatt tillämpning av 2-4, 6, 8 och 9§§allmänna prisregleringslagen (1956:236) under Uden den 21 december 1981-den 20december 1982. Tryckeri, Stockliolm 1981 Prop.1981/82:30 Bilaga 7 Prop.1981/82:30 I Anmälantill proposition om vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m. m. Inomarbetsmarknadsdepartementets verksamhetsområde föreslås tre besparingsåtgärderbli genomförda med verkan fr. o. m. den Ijanuari 1982, nämligen dels slopandeav delprogrammet Delaljplaneringsbidrag inom programmet Sysselsällningsskapandeåtgärder, dels slopande av överföringsmöjligheten inom lönebidrag och dels enviss sänkning av statsbidraget lill . [1]Slopande av detaljplaneringsbidrag. Programmet Sysselsällningsskapandeåtgärder omfattar bl. a. delprogrammet Delaljplaneringsbidrag, vilket syftarlill att främja upprätthållandet av en beredskap av färdigprojek-teradebyggnads- och anläggningsprojekt som kan användas för att motverkaarbetslöshet. Bidraget kan användas för i huvudsak följande tvä ändamål, nämligendels för projektering av vissa kommunala anläggnings- och husbyggnadsarbeten,dels för statlig projektering av skogsvägar och skogs-vårdsarbelen. Dessutomkan bidrag utgå för inventering av utredning av naturvårdsprojekt lämpliga allulföra som beredskapsarbeten. har bidrag också utgått för projekteringav bostadshus, men den möjligheten slopades efter förslag i regeringensproposition (prop. 1980/81:20, AU 1980/81:11, rskr 1980/81:56) om besparingarinom statsverksamheten. Detaljplaneringsbidragelhar tillkommit för alt säkerställa att färdigpro-jekterade objekt finns itillräcklig omfattning i objeklreserven för beredskapsarbeten. Objektreservenunder /81 motsvarande enligt ()bedömningar ca 13 miljoner syssel-sällningsdagar, medan de utfördasysselsätlningsdagarna uppgick ca 4,5 miljoner. Reserven är således underett normalt budgetår avsevärt störte än del faktiska antalet utfördasysselsättningsdagar. Prop.1981/82:30 2 ringsbidragetsbetydelse för arbetsmarknadspolitikens effektivitet är obetydlig,eftersom man även ulan delta torde få tillräckligt med objekt förberedskapsarbeten. Jag vill härvid framhålla att projekteringskostnadennormalt är en relativt liten del av hela kostnaden för en investering. Jagförordar med hänvisning lill del nu anförda all detaljplaneringsbidragel fr.o. m. den inte längre skall kunna beviljas. Före den 1 januari1982 fattade beslut får dock fullföljas. Delta kan beräknas medföra enbesparing för statsverket på ca 36 milj. kr. Jaghemställer att regeringen föreslår attgodkänna vad jag har anfört om slopandet av möjligheterna all erhålladelaljplaneringsbidrag. [2]Särskilda åtgärder för arbetsampassning och sysselsättning. För alt beredaanställning åt en sådan arbetshandikappad för vilken andra åtgärder intelämpligen kan vidtas för all underlätta en arbelsplacering får lönebidraglämnas enligt förordningen (1980:338, ändrad 1981:445) om anställning medlönebidrag. Lönebidrag lämnas till arbetsgivare som anställer en arbetssökandesom på gmnd av nedsatt arbetsförmåga annars inte skulle få arbete på denreguljära arbetsmarknaden. För en arbetshandikappad som redan är anställd hosarbetsgivaren får lönebidrag lämnas endast om det finns synnerliga skäl och omen annan arbetshandikappad som anvisas av arbetsförmedlingen anställssaml att nedsättningen i den anställdes arbetsförmåga är så stor, att hanannars inte skulle få behålla anställningen. Lönebidragför redan anställd får lämnas av lönekostnaden för den anställde varefter förnyad prövning kan ske. Bidrag för redan anställd får intelämnas lill statliga myndigheter, allmänna försäkringskassor, affärsdrivandeverk eller allmännyttiga organisationer. Isin anslagsframställning för /83 föreslår AMS all bidraget isamband med överföring av redan anställda anställning med lönebidragslopas. Delta skulle enligt styrelsen ge en minskning av medelsbehovet underdelprogrammet Anställning med lönebidrag med 10 milj. kr. Jagdelar AMS uppfattning att möjligheten all erhålla bidrag genom alt överföraredan anställda till an:>tällning med lönebidrag kan slopas. Som framgått avmin redogörelse är reglerna för överföring ytterst restriktiva och kantillämpas enbart i de fall då arbetstagarens anställningstrygghet är reellthotad. I de fall nedsättningen i den anställdes arbetsförmåga är så stor alldet föreligger saklig grund för uppsägning på grund av den anställdespersonliga förhållanden, men den anställde ändå vill fortsätta att förvärvsarbeta,får arbetsförmedlingen - på samma sätt som gäller för andra arbetssökande -pröva möjligheterna till annan arbelsplacering. Jagförordar att möjligheten att erhålla bidrag genom all överföra redan anställdatill anställning med lönebidrag upphör redan frän 1981/82:30 3 1982.Liksom bör dock överföringsmöjlighelerna finnas när det gälleranställda som återgår i arbete efter all ha uppburit helt sjukbidrag enligtlagen (1962:381) om allmän försäkring. Vidare förordar jag attmöjligheten att förlänga lönebidrag för dem se har överförts lill anställningmed lönebidrag upphör från samma tidpunk. Jag avser här personer för vilkalönebidrag utgått under minsl . Besparingen beräknas uppgå lill 11,0milj. Sammanlagt kan besparingen uppgå till 21 milj. kr. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen attgodkänna av mig förordade ändringar i riktlinjerna för anställning medlönebidrag alt tillämpas fr. o. m. . [3]Bidrag till . har /82 tilldelats medel för aft täcka underskottet i verksamheten(driflbidrag) motsvarande av lönesumman för arbetslagarna i skyddatarbete. Stiftelsenhar redovisat ett minskat behov av driftbidrag.Det har uppnåtts genom en radresultatförbättrande åtgärder inom sliftelseorganisa-tionen. Av den redovisadelånglidsbedömningen framgår aft den gynnsamma utvecklingen beräknas fortsättaunder hela planeringsperioden. Enligtmin mening bör genom ytteriigare ralionaliseringsålgärder de beräknaderesultatförbältringarna kunna åstadkommas tidigare. Driftbi-dragsprocenlen bördärför redan under andra delen av innevarande budgetår kunna sänkas till 129%.En procent motsvarar ca 13 milj. kr., vilket innebär en besparing om ca 80milj. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen altgodkänna den av mig förordade förändringen av driftbidraget till StiftelsenSamhällsföretag att tillämpas fr.o.m. . Prop.1981/82:30 Bilaga 8 Prop.1981/82:30 1 vidregeringssammanträde Föredragande: statsrådet Anmälantill proposition om vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m. m. [1]Bostadslån för ombyggnad av småhus. Bostadslånets storlek bestäms på grundvalav ell i särskild ordning fastställt låneunderlag. Vid ombyggnad gäller alllåneunderlagel skall motsvara den ombyggnadskoslnad som länsbostadsnämndengodkänner. I den godkända ombyggnadskoslnaden ingår därvid både material- ocharbetskostnader. Arbetskostnaden ingår oberoende av vem som utför arbetet. Ifråga om lån energibesparande åtgärder i småhus har regeringen, som chefenför förulskickade i prop. 1980/81:20 om besparingar istatsverksamheten m. m. 12), beslutat om ändrade regler för all hindraalt statliga medel används lill s.k. grå verksamhet. De ändrade reglernainnebär all arbetskostnaderna för energibesparande ål-gärder, i motsats tillvad som gäller vid ombyggnad, får ingå i låneunderlagel endast om arbetetutförs av någon annan än lånesökanden. Reglerna innebär vidare att en ansökanom utbetalning av lån i dessa fall skall innehålla vissa uppgifter om arbetetoch vem som har ulfört detta. Ansökan skall dessutom innehålla en av sökandenundertecknad försäkran på heder och samvete alt uppgifterna är sanningsenliga.Uppgifterna skall av länsbostadsnämnden lämnas lill . 1980/81:20framhöll chefen för som bakgrund lill de redovisaderegeländringarna bl.a. all det är angeläget all arbeten med energibesparandeåtgärder utförs i sådana former alt de sociala åtagandena för arbetskraftentryggas och all sociala avgifter och skaller betalas. Energibesparande åtgärderoch ombyggnadsåtgärder har samma karaktär och utförs också i stor utsträckningsamtidigt. Jag föreslår därför all möjligheten att få bostadslån tillarbetskostnader vid ombyggnad av småhus begränsas på samma sätt som i fråga omlån lill energibesparande åtgärder i sådana hus. Om lånet avser ombyggnad avsmåhus bör 1 1981/82. 1981/82:30 2 såledesarbetskostnader få ingå i låneunderlagel endast om arbetena utförs av annan änlånesökanden. I övrigt bör del ankomma på regeringen eller efter dessbemyndigande att meddela närmare bestämmelser i frågan. Deändringar som följer av vad jag nu har föreslagit bör träda i kraft den 1januari 1982.1 likhet med vad som beslutades i fråga om energisparslödel bördock nu gällande bestämmelser fortfarande tillämpas i ärenden, i vilka ansökanom lån har kommit in till kommunens förmedlingsorgan före nyssnämnda tidpunkt. Omlånlagarna även i fortsättningen utför eget arbete vid ombyggnad av småhus ilika stor omfattning som , innebär mitt förslag att statens utgifterför bostadslån minskar med ca 70 milj. kr. och utgifterna förräntebidrag med ca 25 milj. kr. under del första året av lånetiden, räknat påen årsproduktion. Med hänsyn lill den lid som förflyter mellan ansökan ochutbetalning av bostadslån kommer utgiftsminskningen att ske successivt medbörjan under /83. Jaghemställer all regeringen föreslår attgodkänna vad jag har förordat om ändrade grunder för bostadslån tillarbetskostnader vid ombyggnad av småhus. [2]Samordning av räntebidrags- och låneregler för ga-age. Enligt nuvarandebestämmelser för räntebidrag får ägare av sådina bostadshus, som uppförs ellerbyggs om med stöd av bostadslån, rä itebidrag lill kostnaderna för ränta påden del av faslighetslånen inkl. bostadslånet som belöper på låneunderlagelför bostäder. Därvid inräknas också låneunderlagel för lokaler om det inte överstiger20000 kr. I fråga om småhus som bebos av låntagaren innebär bestämmelsen atträntebidrag normalt lämnas lill räntekostnaden även på den del avfastighetslånen som avser garage. För flerbosladshusen och för sådana småhussom upplåts med hyres- eller bostadsrätt uppgår däremot den del avlåneunderlaget som avser garage normall till högre belopp än , vilketinnebär att bestämmelsen i dessa fall hindrar räntebidrag för sådana utrymmen. motion lill 1980/påtalades denna skillnad. Civilut-skoltetuttalade (CU 1980/81:29) med anledning av motionen att reglerna borde ses över.Enligt utskottet torde det kunna vara möjligt all ulan administrativa negativaeffekter åstadkomma en belåning av egnahem, som inte ger dem fördelar i dessahänseenden före andra boendeformer. Vad utskottet anförde har gettregeringen till känna (rskr 1980/ 81:244). Detankommer på regeringen att besluta om de ändringar som behövs för alltillgodose riksdagsutlalandel. För sammanhangels skull vill jag dock anmäla alljag denna dag avser alt föreslå regeringen att avveckla den möjlighettill räntebidrag för lån till lokaler som de nuvarande reglerna medger.Ändringen bör träda i kraft den . Prop.1981/82:30 3 stämmelserbör dock fortfarande tillämpas i ärenden, i vilka ansökan om lån har kommit inUll det kommunala förmedlingsorganet . Denändring som jag nu har redogjort för beräknas medföra en minskning av statensutgifter för räntebidrag med ca 45 milj. kr. för av lånetidenräknat på en årsproduktion. Med hänsyn till den lid som förflyter mellanansökan om och utbetalning av bostadslån kommer utgiftsminskningen all skesuccessivt med början under /83. [3]Bostadsbidrag. Samhället lämnar individuellt bostadsstöd lill folkpensionärer.Huvuddelen av delta stöd utgår i form av kommunall bostadstilllägg Ullfolkpension (KBT). Som komplement härtill finns enmöjlighet för pensionärer all i vissa fall få statskommunalt bostadsbidrag.Bestämmelser härom finns i förordningen (1977:392) om slalskommunalabostadsbidrag vissa folkpensionärer m.fl. Stödet är inkomstprövat ochberoende av den bostadskostnad som fastställts i samband med beslut ombostadsbidrag. har beslutat (prop. 1980/ 81:100 bil. 16, CU1980/81:29, rskr 1980/81:244) att statsbidrag för skall beviljas förbidrag till bostadskostnader . för en ogift person ochmellan 550 och . Oreduceral bostadsbidrag beviljas om denbidragsgrundande inkomsten inte överstiger . för en ogift person och29000 kr. Vidare gäller att utgående bostadsbidrag skall minskas medkommunall bostadstillägg lill folkpension, som utgår för den lid som bidragetavser. Delslalskommunala bostadsbidraget pensionärer nådde sin största utbredning idecember 1978, då bidrag utbetalades lill ca 61000 personer. a.förbättring inom KBT-syslemel har antalet pensionärer som uppbär statskommunaltbostadsbidrag minskat lill ca 6600 vid ingången av /82.Samhällets totala kostnad för detta bostadsstöd har av riksförsäkringsverketberäknats ca 8 milj. kr. Härav faller ca 3 milj. kr. påstatsverket vid nuvarande slalsbidragsnivå. Enligt vad jag har erfarit uppgåradministrationskostnaderna ca 7 milj. kr. Stödet har numera vanligen ringaekonomisk betydelse för mottagaren och står inte heller i rimlig proportiontill administrationskostnaden. Jag förordar därför all stödet avvecklas i ochmed utgången av . Jaghemställer att regeringen föreslår aftgodkänna vad jag har förordat i fråga om avveckling av statskommunalabostadsbidrag lill vissa folkpensionärer m. fl. [4]Tomträttslån. Kommuner som upplåter tomträtt lill mark för bostadsändamål kanfå ett särskilt statligt lån, s.k. tomträtlslån. Om lomlråll mark upplåtsför nybyggnad och den utförs med stöd av stadiga bostadslån lämnas tomträtlslånmed av del belopp med vilket låneunderlaget för bostadslånet har minskatspå grund av att huset uppförs på tomträllsmark. I annat fall lämnas tomträtlslånmed av det kapitaliserade värdet av 1981/82:30 4 lomlrällsavgälden.Ett tomträtt slån är amorteringsfritt och amorteras därefter med entrettiondel . På lånet betalas bosladslåneränla från utbetalningsdagen. Närmarebestämmelser för långivningen finns i tomträtlslånekungörel-sen (1965:905,omtryckt 1976:793) och i bostadsslyrelsens tillämpningsföreskrifter lillkungörelsen. Omtomträtt lill mark upplåts för sådan nybyggnad som utförs med stöd avbostadslån lämnas tomlrällslånel under kalenderåret då bostadslånhar beviljats. I övriga fall lämnas lånet under kalenderåret dåbyggnadsnämnden har besiklal byggnadsprojektet eller i fråga om ombyggnad delår då ombyggnaden påbörjades. Under /81 utbetalades sammanlagt194 milj. kr. Medhänsyn lill del stalsfinansiella lägel förordar jag all den statligalåneandelen sänks från av beräkningsunderlaget. Mitt förslag nuvarande ullåningsvolym en årlig besparing för statsverket om ca 150 milj.kr. Mittförslag om alt minska statens låneandel innebär vidare att kommunerna ifortsättningen blir hänvisade till all finansjera störte delen av sinamarkförvärv för lomlrättsändamål med lån från kredilmarknaden. Jag vill isammanhanget erinra om de två s.k. kommunlåneinsUlulen - och KommunlåneinstilulelAB. Instituten har tillkommit för alt kanalisera långfrisUga krediter lillkommunerna, särskilt till de mindre kommunerna som inte själva lånar upp medelpå obligationsmarknaden. Vid överiäggningar mellan företrädare för bostadsdepartementetoch har framkommit att är beredd alt vidta åtgärder sommöjliggör för kommunlåneinstilulen alt öka sin årliga upplåning i en omfattningsom svarar mol den inbesparing staten gör lill följd av milt förslag. Somframgår av vad jag har anfört i del föregående lämnas tomträtlslån under åretefter det kalenderår då fömtsättningama för lån har uppkommit. Jag förordar attden föreslagna sänkningen träder i kraft och tillämpas pålån som lämnas fr. o. m. . Jaghemställer att regeringen förslår altgodkänna vad jag har förordat om ändrade gmnder för lån till kommuner somupplåter mark med tomträtt för bostadsbebyggelse. [5]Energisparstöd. Från anslaget Vissa energibesparande åtgärder inombostadsbeståndet m. m. bestrids bl. a. utgifter för statens ekonomiska stöd förenergibesparande åtgärder i kommunala och landsUngskommunala byggnader ochanläggningar. Fr. o. m. den 1 juh 1981 lämnas stöd i form av lån enligtförordningen (1981:590) om lån till energibesparande åtgärder i kommunala och landsUngskommunalabyggnader.m.m. Stöd utgick tidigare i form av bidrag lill en del av den totalainvesteringen. Ändringen genomfördes på gmndval av förslag i prop. 1980/81:133med rikUinjer för energisparverksamheten i byggnader m. m. 1981/82:30 5 Vidsin redogörelse för de allmänna principerna för del framUda energisparandel ibyggnader anförde chefen för all de kraftigaenergiprishöjningarna hade medfört alt bidrag inte längrevar nödvändiga för att energisparandel skulle vara attraktivt. Bidragen bordedärför slopas för alla typer av åtgärder. Detta fick dock inte medföra allfinansieringen av energisparåtgärderna försvårades. Chefen förbostadsdepartementet förordade därför all bidragen genomgående ersattes avlån. Förkommunernas del innebär de nuvarande reglerna följande. Lån lämnas i mån avtillgång på medel för alla åtgärder som syftar lill bättre hushållning medenergi eller användning av andra energislag än olja. Bidrag lämnas dockalltjämt lill arbeten för vilka ansökan har kommit in före . Lånlämnas till energisparåtgärder dels i kommunala och landstingskommunalabyggnader och anläggningar, dels i byggnader och anläggningar, som tillhörvissa stiftelser och ideella organisationer. Frågor om lån prövas av bostadsslyrelsenoch lån lämnas för hela den kostnad som styrelsen godkänner. Riksdagenhar för /82 fastställt ramen för bidrag och lån lill energibesparandeåtgärder i kommunala och landsUngskommunala byggnader m.m. lill 175 milj. kr. (prop.1980/81:133, CU 1980/81:37, rskr 1980/81:384). Jaghar inhämtat alt 14 ansökningar har kommit in till bostadsslyrelsen underinnevarande budgetår fram millen av september månad. De sökta lånen uppgår lillsammanlagt ca 3 milj. kr. De bidrag som övergångsvis kommer all beviljas /82 uppgår enligt bostadsslyrelsen till ca 160 milj. kr. ochskall avräknas mol den fastställda ramen på 175 milj. kr. Detta innebär såledesatt nästan hela den tillgängliga ramen tas i anspråk av nu inneliggandeansökningar. Den faslighetsekonomiskalönsamheten för energisparålgärder som vidtas i kommunala ochlandstingskommunala byggnader och anläggningar har bedömts vara hög, mätt igenomsnittlig besparingskostnad. Kommuner och landsting har genom sin ställningpå kreditmarknaden normalt inga svårigheter att själva finansiera sådanainvesteringar. Med hänsyn härtill och lill statens behov av att begränsautgifterna föreslår jag att det statliga låneslödet avvecklas. Detta innebäratt kommuner och landstingskommuner m.fl. i fortsättningen själva får ta delfulla finansieringsansvaret för energisparålgärder i sina byggnader och anläggningar.Jag förordar alt låneslödet avvecklas i och med utgången av . Ingabeslut all bevilja lån till energibesparande åtgärder bör således meddelasefter . För de lån som beviljas före delta datum och somryms inom den av beslutade ramen bör äldre bestämmelser gälla. Jaghemställer aft regeringen föreslår altgodkänna vad jag har förordat om avveckling av lån energibesparandeåtgärder i kommunala och landsUngskommunala byggnader m.m. Prop.1981/82:30 Bilaga 9 Prop.1981/82:30 1 Anmälantill proposition om vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m. m. ÅTGÄRDER INOM INDUSTRIDEPARTEMENTETS VERKSAMHETSOMRÅDE Besparingarinom det regionalpolitiska stödet till näringslivet Ändamåletmed del regionalpolitiska stödet näringslivet är att skapa nyaarbetstillfällen i lönsamma företag på orter som är långsikUgl drabbade avarbetslöshet och undersysselsätlning. Eftersomdetta ändamål även i nuvarande ekonomiska situation är myckel angelägel måstede besparingar som är nödvändiga även inom regional-poliUken noga övervägas, såalt de inte får negaUv effekt på företagens investeringar. De flestasysselsättningstillfällen som kan skapas på det regionalpolitiska stödetsvillkor innebär lägre samhällsekonomiska kostnader i de fall altemativet förde berörda människorna är arbetslöshet. Eftersom detta ofta är fallet i deregioner där undersysselsältningen och arbetslösheten är hög får vidgenomförandet av besparingarna de sämst ställda stödområdena inte drabbasalltför hårt. Riksdagenhar fastställt en beslutsram på ca . för det regionalpolitiskastödet näringslivet under budgetåren 1979/80-1983/ 84. Eftersom investeringsbenägenheleninom industriföretagen ly-värt varit låg inom stödområdet, liksom ihela landet, har beslutsramen inte utnyttjats fullt ul. Detta förhållandetillsammans med de besparingsåtgärder jag kommer all föreslå i det följandegör all jag räknar med att beslulsramen kommer att räcka lill även vid en ihögsta grad önskvärd och nödvändig ökning av industriinvesteringarna. Innanjag går närmare in på hur de nödvändiga besparingarna bör utformas vill jagerinra om att regeringen tidigare redovisat sin avsikt alt under våren 1982förelägga en proposition om den framlida regionalpolitiken. Infördenna proposition pågår f. n. olika slag av utredningsverksamhet som berör de regionalpolitiskastödmedlen. Jag avser att sedermera återkomma lill regeringen med förslag omytterligare effektiviseringar I 1981/82. 1981/82:30 2 avdel regionalpolitiska stödet. Jag avser då bl. a. all föreslå regeringen all idel sammanhanget pröva differentiering av arbetsgivaravgifterna som regionalpolitisktstödmedel. Jag räknar även med att återkomma lill frågan om besparingar inomregionalpolitiken i ett samhällsekonomiskt perspektiv. Lokaliseringsstödet,dvs. avskrivnings- och lokaliseringslån, utgör den dominerande delen av del regionalpolitiskaslödel. Besparingsåtgärderna måste därför för all få någon störte effektinriktas på detta stöd. Förlokaliseringsstödets användning gäller i enlighet med beslut ettflertal regler och begränsningar för när stöd kan utgå, dess maximala storlekosv. Bestämmelserna återfinns i förordningen (1979:632) om regionalpolitisktstöd. Besparingsåtgärderna lar sikte på att genom ändringar i dessa uppnå engod besparingseffekt ulan all hämma företagens möjlighet att genomföra regionalpolitisktangelägna investeringar. Beträffandemöjligheten alt bevilja avskrivningslån föreslår jag därför att denbegränsningen görs att avskrivningslån lill maskininvesteringar ochinventarier, som f.n. enligt 20§ i nämnda förordning kan utgå i samtligastödområden, begränsas till stödområdena 46. Lokaliseringslånkan lämnas för ändamål som anges i 28 § första och andra styckena inämnda förordning. Första stycket gäller byggnader och markanläggningar samtmaskiner och inventarier med en beräknad avskrivningslid av mer än tre år.Andra stycket gäller anskaffning av omsättningstillgångar, patent, licenser ochliknande saml kostnader för marknadsföring, produktutveckling och liknande isamband med alt ell företag nyetableras, bygger ul eller strukturerar omverksamheten. Beträffande lånens storlek gäller dels att de endast får lämnastill den del ett projekt, lill följd av exempelvis brist på bankmässigasäkerheter, inte kan finansieras på den gängse kreditmarknaden under normala marknadsmässigavillkor, dels att de tillsammans med eventuellt avskrivningslån får uppgå lillhögst av del godkända stödunderlaget. Regeringen kan dock om synnerligaskäl föreligger bevilja lokaliseringslån med högre belopp. Debesparingar som jag föreslår tar i första hand sikte på all begränsaanvändningen av lokaliseringslån. Jag anser det nödvändigt all bankerna lar ettstörte ansvar för finansieringen av lokaliseringsslödsprojeklen. Bankerna har kapacitet för detta. mån brist på formella säkerheter gör del omöjligt för bankerna att lämnakrediter kan enligt gällande regler industrigaranlilån beviljas för angelägnaprojekt. Del är även möjligt för de regionala utvecklingsfonderna all beviljarörelselån eller lönegaranti för de ändamål vartill lokaliseringslån inteutgår.