prop · G503106 · 1981-12-31 00:00:00 — Särskilda skäl bör i delta sammanhangendast anses föreligga dels om innehavaren varit sjuk- eller föräldraledigunder en längre lid eller innehaft uppdrag som facklig förtroendeman ellerfullgjort militärtjänstgöring och därvid i betydande omfattning varit befriadfrån de arbetsuppgifter som är förenade med innehav av doklorandljänsl, dels omhandledning inle har kunnat erbjudas i normal omfattning på grund av ämnetsspeciella karaktär. Det ankommer på regeringen alt meddela de bestämmelser somfordras. Innehavare av doklorandljänsl bör normall helt ägna sig ålforskarutbildningen. Som en parallell till vad jag förordat i fråga omutbildningsbidrag för doktorander bör innehavare av doklorandljänsl dock kunnaförena denna med viss undervisning eller annat arbete omfattande högst 20procent av full arbetstid ulan att detta påverkar tjänsten eller förlängerstudietiden. Också när det gäller doklorandljänsl. som har inrättats avhögskolestyrelsen, bör styrelsen kunna föreskriva, att innehavaren skall varaskyldig alt åta sig viss undervisning m. m. inom den angivna ramen. Om doklorandljänsl inrättats av forskningsråd ellersektorsorgan bör den av rådet (motsv.) efter vederbörligt samråd placeias vidviss högskoleenhet och institution. Frågan om hur doktorandtjänst skalllillsällas bör avgöras i varie särskill fall. 1 vissa fall kan del vara meständamålsenligt alt först tillsätta tjänsten och därefter placera den vidinstitution med utgångspunkt bl.a. i innehavarens önskemål. 1 andra kan fråganom tillsättning avgöras på sedvanligt sätt av den högskoleenhet vid vilkentjänsten är inrättad eller placerad. Doktorandljänslen bör, inom avgränsade områden, kunna bliav utomordentligt stor betydelse för att säkerställa en kvalitativt godrekrytering till forskarutbildningen. Tjänstens attraktivitet bör ligga inteminst däri. alt den studerande inom ramen för en statligt reglerad tjänst gesmöjlighet att helt ägna sig åt egen utbildning. 1 detta avseende blirdoktorandtjänsten unik. Jag har vid min medelsberäkning under avsnittetAnslagsberäkning för /83 utgått från alt doktorandljänslenlönemässigl kommer alt ligga i paritet med nuvarande assislentljänster. Innehavare av doklorandtjänsl eller av utbildningsbidragför doktorander bör kunna förlägga en del av sin utbildning lill utländsktuniversitet eller forskningsinstitution under förutsättning att detta är lillfördel för utbildningen och inte medför en förlängning av studietiden. Avvecklingen av nuvarande assistent- ochamanuenstjänsterna aktuali- Kartong: S. 148, Utgår: raderna 19-23 De individer tillgodosetts. 1981/82:106 148 Befintliga assistent- och amanuensljänsler bör i principdras in när löpande förordnanden går ul. Detta gör del möjligt alt genomföraomläggningen med början den underförutsättning att några nya förordnanden inle meddelas efter i år.Del bör ankomma på berörda högskolemyndigheter att i anslutning lill all delämnar underlag för omvandlingen inför varje budgetår redovisa om särskildabehov föreligger all inom något område av högskolan ha en nägol annan tidplanför omläggningen. Jag avser senare att föreslå regeringen att uppdra åt UHÄ ochövriga berörda högskolemyndigheter all noga följa övergången fill den nyaordningen och analysera konsekvenserna av omläggningen för såväl de studerandesom verksamheten inom högskolan och komma in lill regeringen med de förslagtill åtgärder som kan erfordras. Inom högskolan finns ellbetydande anlal assistenter och amanuenser, som förordnades för första gångenföre . Med stöd av övergångsbestämmelserna till förordningen1975:386 om lidsbegränsning av anställning vid vissa högskoleenheter och vissaforskningsråd förordnas dessa för högst ell år i sänder. LÄTU har föreslagit,att denna övergångsbestämmelse skall upphöra all gälla . Mångaav dessa amanuenser och assistenter lorde, som LÄTU framhåller, vara väl meriteradeför tjänst som högskoleadjunkt eller en rent administrativ tjänst. Förordnandesom assistent eller amanuens enligt de bestämmelser som gällde budgetåret1974/75 bör inle få meddelas att gälla efter . Frågan omfortsall anställning inom högskolan för dessa individer bör prövas av berördahögskolemyndigheter med hånsyn till omständigheterna i varje särskill fall.Den föreslagna tidsfristen ger högskolemyndigheterna god lid för deomprioriteringar som då kan bli aktuella. Jagkommer under avsnittet Anslagsberäkning för /83 alt beräknamedel för 48 doktorandljänsler vid forskningsråd. För /84 börmålet vara att bereda utrymme för sammanlagt IOO tjänster. Jag avser ocksä allförsöka bereda utrymme för ett ökat anlal utbildningsbidrag budgetåret1983/84. En liktpunkl bör därvid vara att inrätta ca IOO nya bidrag. Regeringenbör inhämta godkännande av vad jag har förordat i fråga omutbildningsbidrag för doktorander, inrättande av amanuens- ochdoktorandtjänster saml avveckling av nuvarande amanuens- ochassislentljänster. har också lagt fram ett belänkande (SOU 1981:30) Forskarutbildningens meritvärde. Kommittén, som erhöll 1981/82:106 149 tilläggsdirekfivrörande denna fråga , har fullgjort sitl arbete under en relativtkort tidsrymd. Den har redovisat värdefuUa sammanställningar över tjänster förvilka man har krävt forskarutbildning eller vetenskaplig kompetenssaml sådana för vilka motsvarande krav fortfarande gäller. presenterat sina synpunkter och förslag pä ett klart och urpedagogisk synvinkel föredömligt sätt. Remissinstanserna visarockså ell stort intresse för frågor sammanhängande med forskamtbildningensmeritvärde. De har inle bara lämnat svar på utredningens förslag utan ävenanvisat nya vägar som kan leda liU ell förbättrat meritvärde av forskamlbUdningen.Innan jag går närmare in pä utredningens förslag vill jag understryka att dessainte är av den art all de fordrar beslut av . De är lUI den del de rördel statligt reglerade området sådana att regeringen eller annan myndighet kanbesluta om dem, i några frågor efter förhandlingar eller överiäggningar medpersonalorganisationerna. Vidare vill jag framhålla all förslagen - ell dryglsjuttiotal -berör ell flertal departements områden och ell myckel stort anlalmyndigheter, vilket nödvändiggör ytterligare överväganden innan stäUning kanlas till enskildheterna. Jag har emellertid ansett del vara lämpligt att i miltanförande som berör forskningsfrågor redovisa ulredningsförslagen ochremissyttrandena. Jag vill härvid erinra om att kommittén tillkallades medanledning av ställningstagande till prop. 1978/79:119 om vissafrägor rörande forskning och forskarutbildning. 1 del följande kommer jag ävenatt redovisa mina synpunkter pä utredningens och remissinstansernas förslag. Inledningsvisvill jag framhålla all jag helt delar kommitténs uppfattning attforskamlbildning bör ges ökat meritvärde vid IjänsletUlsättning ochtjänstebefordran. Del fortsatta beredningsarbete somjag bedömt nödvändigt föratt kunna la slutlig ställning till åtskilliga av kommitténs förslag bör utgåfrån detta. Kommitténsuppfattning all en avslutad forskarutbildning normaU bör ge högre lön ängmndulbildning har fält ett blandat mottagande. En knapp majoritet avremissinstanserna intar en positiv inställning varvid mänga dock liksomkommittén stryker under all arbetsmarknadens parter har all la ställning lUIfrågan. Även jag ansluter mig helt fill synpunkten alt detta är en fråga förarbetsmarknadens parter. Kommitténföreslår alt doktorsexamen och den av utredningen förordade nya meUanexamenskall fä tillgodoräknas som fyra resp. i för-Ijänsthänseende, dvs. Delta förslag härav kommittén preciserats all inom vissa områdenavse tjänsteår som lärare, präst, domare, läkare eller veterinär. Förslaget harlillslyrkls av elt flertal, vad gäller de preciserade områdena för präster ochdomare. Några remissinstanser, främst arbetsgivarna för läkare och veterinärer,har en kritisk inställning till förslagen. I några yttranden har framförtssynpunkter på dubbelräkning vid forskamlbUdning under innehav avtjänst saml dubbelräk- 1981/82:106 150 ningdå forskamlbildning skulle ge såväl tjänsteår som särskilt meritvärde enliglbedömningsgrunden skicklighet för tjänsten. Det är enligt min meningrimligt att den tid, dock högst , som en forskarstuderande ägnar ät sinutbildning vid IjänsleliUsältning får likställas med tjänstgöring i statligIjänsl. Härvid måste givelvis samma principer gälla som vid annanförtjänstberäkning, dvs. all verksamhet inom samma område som den söktatjänsten vanligen får ett högre värde än verksamhet inom andra områden. Inteheller finns det enligt min mening några hinder för alt doktorsexamen härvidräknas som en särskild merit efter beford-ringsgmnden skicklighet på samma sättsom särskilda insikter av betydelse eller lämplighet för den sökta tjänsten,som förvärvals eller dokumenterats vid annan tjänstgöring, har ett meritvärdesom skicklighet även om tjänstgöringen tillgodoräknas som förtjänst. Enliglmin mening lalar övervägande skäl för att avlagd doktorsexamen bör likställasmed i förtjänslhänseende. Med utgångspunkt i vad jag nu har anförtkommer ytterligare beredning all ske bl.a. om vUka områden som bör komma ifråga för tillgodoräknande av doktorsexamen i förtjänslhänseende. Kommitténs förslag allregeringen skall utfärda ell cirkulär med vissa allmänna riktUnjer omforskamlbUdningens meritvärde har fäll ett övervägande positivt mottagande.Enligl förslaget skulle myndighelerna i befallningsbeskrivningar och vidtillsättning av Ijänster särskilt beakta behovet av vetenskaplig kompelens förairbelsuppgifterna. I några yttranden anses dock förslaget väl allmäntformulerat och man ifrågasätter vilken betydelse cirkuläret skuUe fä. I andrayttranden framhålls all kompetensen måste ha betydelse för arbetsuppgifterna.Jag vill i detta sammanhang stryka under att kommittén klart har markerat som villkor för behörighet inte bör ställa högre krav än vad som motiverasav arbetsuppgifternas art. Vidare har kommittén ansett all prakfiskyrkeserfarenhet av betydelse för del aktuella området också måste beaktas ochalt hänsyn bör las lill meriter som har förvärvals pä annat håll. Vidsammanvägningen bör emellertid enligt kommittén en vetenskaplig erfarenhet fäen betydande vikt. Enligl min mening lalar många skäl för all som kommittén harföreslagit genom ett cirkulär ge allmänna riktlinjer för bedömning av frågorsammanhängande med meritvärdet av forskamlbildning m.m. Slufiig ställninghärtill och lill utformningen av eventuella rikfiinjer bör dock las först efteryllerligare beredning. Jag har i denna fräga samrätt med statsrådet . Kommitténhar också lagt fram konkreta förslag om behörighetskrav, meritvärde,forskningsinriktade tjänster, tillgodoräknande av forskamlbildning,löneställning för forskamlbUdad tjänsteman, tjänsfiedighet för forskamlbildningm. m. inom områdena för bibliotek, arkiv, museer, skolväsendet, högskolan,forskningsinstitutioner. , rättsväsendet, förvaltning, läkare,landläkare, övrig personal inom hälso- och sjukvården saml velerinärväsendel.Förslagen har fått elt myckel blandat Prop.1981/82:106 151 posUivl ställningstagande, dock i olikagrader, föreligger för ett flertal av de förslag som berör främst högskolan,forskningsinstitutioner m.m., och rättsväsendet. Efterberedning inom fär ställning tas till de konkreta förslagen iden del de kräver eller i övrigi bör föranleda ell beslut av regeringen. Jagvill i detta sammanhang erinra om all del rör sig om ell sextiotal konkretaförslag som berör inle bara den statliga och kommunala verksamheten utan ävenandra områden. Påskolområdet gäller att utfärdar regler om poängvärdering avlärare vid IjänstetiUsätlningar. Dessa regler ger i normalfallet en poäng förgenomgången forskamlbildning som motsvarar tre tjänsteår för gmndskoletjänstoch för tjänst i gymnasieskolan. Jag anser, efter samråd med statsrådetTUlander, att den nuvarande regleringen uppfyUer rimliga anspråk på värderingenav forskarutbildning sett från skolans utgångspunkt. Jag ulgår från att SÖföljer utvecklingen pä området och därvid bl. a. uppmärksammar värderingen avmellanexamen och även i övrigt av en icke fullföljd forskamlbildning. I fråga omden enskilda sekiorn har kommittén lagt fram synpunkter om forskamtbildningensmeritvärde och därvid framhålUt vissa konkreta åtgärder som enligl kommitténbör genomföras inom högskoleorganisationen för alt förbättra meritvärdet. Dessaförslag, bl.a. del som berör den nya mellanexamen, har mottagits positivt avremissinstanserna. 1 yttrandena har även tagits upp andra synpunkter som berörmeritvärdet för den enskUda sektorn. Jag avser all i annat sammanhang återkommatill regeringen med förslag tUl uppdrag till UHÄ att beakta och vidtaga deåtgärder som UHÄ finner påkallade med anledning av vad kommittén och remissinstansernahar anfört och föreslagit om forskarutbildningens meritvärde för den enskildasekiorn. Kommitténs förslag om utredning rörandeforskarutbildningens meritvärde för arbelsuppgtfler inom områden som tidigarehar saknat forskningsanknytning saml om en särskUd utbildningsgång ellerkortare variant av bibliotekarielinjen för den som har avlagi doktorsexamen harfält ett positivt mottagande. Jag delar kommitténs uppfattning om behovel avatt utreda dessa frågor. Jag avser all senare återkomma lill regeringen medförslag om uppdrag lill UHÄ att med beaktande av vad utredningen ochremissinstanserna anfört utreda och föreslå de åtgärder som bör vidtas inomangivna områden. Regeringen bör bereda tillfäUe att la del av vadjag har anfört om tillgodoräknande av doktorsexamen i förtjänslhänseende. Organisation och finansiering av viss forskning inomprimärvården och Efter samråd med chefen för socialdepartemenlel ochstatsrådet fär jag anföra följande. 1981/82:106 152 Forskningoch utbildning inom primärvård (öppen hälso- och sjukvård) och angränsandeområden inom har sedan är 1968 bedrivits vid vårdcentralen iDalby och vid de socialmedicinska fällslafionerna i och sedanår 1970 resp. . Syftet med denna försöksverksamhet har varit all nä enbred samverkan mellan å ena sidan forskning och utbildning och å andra sidanhälso- och sjukvård, socialvård, skola och andra primärkommunala verksamhetersaml all få kunskap om de lämpligaste formerna för en sådan samverkan. Försammanhangels skull lämnar jag här en kort redogörelse för den hittillsvarandeförsöksverksamhetens organisation och finansiering. Vidvårdcentralen i bedrivs forskningsprojekt inom fyra områden, nämligenomsorgen om äldre och handikappade, förebyggande åtgärder, behandlingsmetoderoch primärvårdens organisation och innehåll. Enligtavtal är 1964 mellan staten och svarar staten förkostnaderna för den personal som är avsedd för utbildnings- ochforskningsändamål. Verksamheten leds av och bekostas med medelfrån anslag under femte huvudtiteln i statsbudgeten. För /82uppgår anslagen under socialdepartementels huvudfilel Vårdcentralen i Dalby:Förvaltningskostnader till . och Vårdcentralen i : Forsknings-och utbildningsverksamhet till . Forsknings- ochutvecklingsverksamheten i har över statsbudgetensfemte huvudfilel erhållU . i forskningsstöd fränannat håll. Forsknings-och utbildningsverksamheten i förstärktes genom att en tjänst somprofessor i invärtesmedicin, särskill öppen hälso-och sjukvård, inrättades viduniversitetet i . Denna Ijänsl har ändrats lill enprofessur i allmänmedicin, förenad med tjänst som distriktsläkare vidvårdcentralen i . Forsknings- och utbildningsverksamheten omfattar ävensociala och andra samhäUsvetenskapliga frågor. Tierpsprojeklelstartade är 1970 på initiativ av i samverkan med länslandsfing och företrädare för . Socialstyrelsenangav syftet raed projektet vara bl. - att klarlägga sambandet mellansociala och medicinska förhåUanden, - att undersöka orsakerna tilloch följderna av sociala och medicinska störningar, - all klarlägga gränsområdetmellan sociala och medicinska insatser, - all mäta effekter av insaltaåtgärder, - att mäta verkningsgraden avsociala och medicinska syslem. Ensärskild projektorganisation beslående av företrädare för socialsty- Prop.1981/82:106 153 relsen,läns landsting och har lell och samordnat arbetet iTierp. Forsknings- och utvecklingsarbetet kom på ett tidigt stadium alluppdelas i social forskning, för vilken dåvarande i svara, och socialmedicinsk forskning under ledning av densocialmedicinska institutionen vid i . Projektethar främst finansierats med bidrag frän del under femte huvudtiteln upptagnaanslaget Forsknings- och utvecklingsarbete samt försöksverksamhet, frånanslaget under nionde huvudtiteln samt frän Spri.Socialstyrelsen har anvisat medel för ändamålet från , medanden socialmedicinska inslilulionen vid i har anvisatmedel frän de två övriga finansiärerna. Bidrag har även ulgållfrån Apoteksbolaget och dåvarande . samhällsinformation (NSI).Tierpsprojeklel har under liden /72 till 1981/82 erhållit ca 9 milj.kr.,varav 5,7 milj.kr. frän anslag under femte huvudtiteln och 2,4 milj. kr. Vilhelminaprojekleltillkom är 1973 efter överläggningar mellan företrädare för ,, kommun, universUetet i ochdåvarande i . Skälen var bl.a. all tillhörde des.k. totalsatsningskommunerna i försöksverksamhet med socialservice i glesbygd och all försöksverksamheten följdes upp av sociologiskainstitutionen vid universUetet i Umeä på uppdrag av . Projektethar letts av en särskUd projektorganisation, där del beslutande organet harvarit en ledningsgrupp med representanter för . Västerbollensläns landsting och kommun. Vilhelminaprojeklelhar huvudsakligen finansierats via anslaget Forsknings- ochutvecklingsverksamhet samt försöksverksamhet under femte huvudtiteln.Delegafionen för social forskning (DSF) har medverkat vid beredningen avbesluten om medelsanvisning. Totalt har projektet beviljats 4,5 milj. kr /74. Därjämtehar medel beviljats från femte huvudtitelns forskningsanslag för i och vid socialmedicinska inslilulionen viduniversitetet i . Regionslyrelsen i högskoleregion har lämnat bidragmed . frän anslaget lill forskningsanknytning. Eninterdepartemental arbetsgrupp har gjort en översyn av försöksverksamheten päde tre orterna. Arbelsgmppen har i rapporten (Ds S 1981:26) Primärvård ochsocialtjänst i förändring föreslagU att försöksverksamheten skall inordnas ihögskoleorganisationen saml alt erforderliga resurser förforskningen enligl förslagen skaU föras över frän anslag under femtehuvudtiteln till anslag under nionde huvudtiteln. Rapporten har remitteratslill de organ inom högskolan, som närmast berörs av arbetsgruppens förslag. 1981/82:106 154 Efterremiss har yttranden över arbelsgmppens förslag avgivUs av ,universitets- och högskoleämbetet (UHÄ), styrelserna för uni-versUeten i Lundoch och högskolan i saml av medicinska forskningsrådet.Remissinstanserna är överlag positiva lill arbelsgmppens förslag allpermanenta verksamheten i , och och att föra.inprimärvårdsforskningen i högskolan. Jaglar först upp den allmänna bakgrund, mot vilken arbelsgmppens förslag på skildapunkter bör bedömas. Ilikhet med arbelsgmppen anser jag all forskning och utbildning av del slag delhär gäller bör utgå från de villkor som gäller i del praktiska arbetet inomhälso- och sjukvården och inriktas mol de vårdpoUliska målen och de växandeproblemområdena l.ex. förebyggande insatser, de äldres vårdbehov, missbmk,ledförsUlning och reumatism. Omvänt gäller också alt den vetenskapligaforskningen och dess resultat ofta ger instmmenl för förändringsarbete.Erfarenheter frän forskningsenheten vid vårdcentralen i samt desocialmedicinska fältstationerna i och lalar härför. Socialtjänstlagenoch förslaget lill ny hälso- och sjukvårdslag ulgår från en gemensam grundsynpä omsorg om människor. Såväl socialtjänst som sjukvård har vikliga uppgtfter iatt värda. Undra och trösta. Slor vikt läggs också vid insatser för attförebygga skador, sjukdom och ohälsa samt för all främja välfärd. Uppgifternahar naturligtvis funnits såväl inom socialtjänst som sjukvård redan fidigare.Först i de nya lagarna har de emellertid klarare kommit till ullryck. Utvecklingenav samverkan mellan socialtjänst och sjukvård för all främja välfärd och hindraohälsa förutsätter att de som är verksamma inom de båda områdena i ökadomfattning får ömsesidig kunskap om varandras arbetsfält. Utveckling ochutbildning gagnas av all bygga på vetenskaplig grund. Sjukvården har här entradifion, genom sin anknytning liU den medicinska forskningen, vilken främst harnaturvetenskaplig gmnd. Utvecklingen av primärvården liksom med dennasamverkande delar av kräver större insatser också från samhälls-och beleendeve-lenskaplig forskning. Tvärvetenskaplig forskning är därförnaturlig inom detta fall. Institutioner för socialt arbete, socialmedicin ochallmänmedicin blir därvid naturliga centra för sådan forskning.FoU-verksamhelen bör därvid ske i samverkan med berörda huvudmän och i direktkontakt med primärvårdens och arbetsfält, där problemen finnsoch där den vetenskapliga forskningen bl.a. kan bidra med förklaringsmodeller,utvärderingar och förslag fiU lösningar. Sedan1970-lalel har en strävan från samhällets sida varit all söka ombalanserasjukvårdens resurser till primärvård i samverkan med socialtjänst. Dennautveckling har gått långsammare än väntal. FoU-enheler med fältanknylning förbearbetning av problem inom primärvård och socialtjänst bedöms kunna främjadenna utveckling. 1981/82:106 155 Inomprimärvärden tUlämpas kunskaper från medicinens samtliga områden. 1 delpraktiska sjukvårdsarbetet är det dessutom nödvändigt att även kunna användakunskaper från de samhäUsvetenskapliga och beieendevelenskapliga områdena. Delvetenskapliga underiagel för t. ex. allmänläkarens verksamhet är ännuofullständigt jämfört med andra medicinska verksamhetsområden. Den förstaprofessuren i allmänmedicin är den tidigare nämnda professuren viduniversitetet i . Den allmänmedicinska hög-skoleulbUdningen är i ettuppbyggnadsskede. a beräknas en tjänst som professor i allmänmedicin blitillsatt vid i . Enligl del program förutbyggnad av forskningsområdet allmänmedicin som UHÄ har fört fram ianslagsframställningen för /82 tas även upp förslag om attinrätta professurer vid universiteten i och Umeä. Dettvärvetenskapliga ämnet socialt arbete är avsett all bilda grund för såvälyrkesverksamhet pä del sociala området som för forskarutbildning. En viktig delav underiagel för den forskning som är knuten lill utbildningen skall vara depraktiska erfarenheter som socialarbelama får från sin verksamhet. Resultatenfrän forskningen inom detta ämne mäsle också föras ul och fillvaratas bl. a.genom ett fortlöpande utvecklingsarbete inom . Tjänster somprofessor i socialt arbete har inrättats vid universiteten i ,och . Jag har i prop. 1981/ 82:100, bil. 12 (s. 478) behandlatell förslag från UHÄ aft åven inrätta en tjänst som professor i socialt arbetevid i . Jag har därvid erinrat om uiveckUngsarbetel i Dalbyoch arbetsgruppens förslag i fråga om den framfida verksamheten där samtförordat att principbeslut fattas om att inråtta en tjänst som professor (24)i socialt arbete vid i . 1 fråga om tidpunkten förinrättande av tjänsten har jag förordat ell ställningstagande i samband med allbeslut fallas på grundval av arbetsgruppens förslag. Jagövergår nu lUl all behandla arbetsgruppens förslag. Arbelsgmppenhar i rapporten visat hur man inom försöksverksamheten vid de treforskningsenheterna byggt upp kompelens inom utbildning i vetenskaplig metodikoch forskningsplanering för olika personalgmpper inom primärvård ochsocialtjänst. Jag finner del synnerligen värdefullt att denna kompetens taslill vara inom högskolan och förs vidare lill andra kommuner och landsting, somkan ha behov av ell mer organiserat samarbete med forskning och utvecklinginom högskolan. Jag finner ocksä all arbelsgmppens förslag att försöksverksamhetenskall inordnas i högskolan väl överensstämmer med de riktlinjer förforskningsplanering inom högskolan somjag har förordat.