prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — 1980/81; 90om riktlinjer för energipo-Utiken.Detta innebär för verkels del en kraftförsäljning om , vilket motsvarar en elanvändnirigsnivå förhela riket om inkl.överföringsförluster. För alt tillgodose denna elkonsumlionsnivä erfordras f.n. inle beslut om nägra nya produktionsanläggningar. Däremot erfordrasenligt verket omfattande utbyggnader av överföringsnätenför all elförsöijningen skall bli tillfredsställande. Utbyggnaden av stamnätet har försenals till följd av all behandlingen av koncessionsärendenahar tagit . En omfattande utbyggnad krävs nu enligt verkets bedömning bl.a. för alt produktionssystemet skall kunna utnyttjaspå ett ekonomiskt säll, för att uppnå liilfredsslällande drift- ochpersonsäkerhel saml för att minska överföringsförluslerna. Stora delar av eldistribulionsnälen är dessutom gamlaoch måste av det skälet förnyas. I nät som har tagits över avvallenfallsverkel krävs i viss omfattning invesleringsmedel för förnyelse avanläggningarna för alt uppnå liilfredsslällande personsäkerhet. Ianslagsframställningen berör verket vidare sina möjligheter att utöka sin verksamhet lillall även omfatta värmeförsörjning. Att verket huvudsakligentillsammans med kommuner eller andra intressenter, engagerar sig inomvärmeförsörjningen ligger väl i linje med vad som förordades i prop. 1980/81:90 omriktlinjer för energipolitiken. Del är viktigt att denna utveckling beaktas iden pågående organisationsöversynen inom verket. Prop.1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet För innevarandebudgetår har under reservationsanslaget Statens vattenfallsverk:Kraftstationer m.m. anvisats 2903 milj. kr., varav 355 milj. kr. påfilläggsbudget I (prop. 1980/81:90 bil. 1, NU 1980/81:60, rskr 1980/ 81:381, prop.1981/82:25 bU. 10, NU 1981/82:18, rskr 1981/82:126 och prop. 1981/82:61,NU 1981/82: 19, rskr 1981/82; 128) och 50 milj. kr. över finansfuUmakten försysselsällningsfrämjande åtgärder enligl särskilda regeringsbeslut. Anslaget ärberäknat med beaktande av att en marginal bör finnas för att möjliggöra en sådanökning av valtenfallsverkets investeringar under löpande budgetår som kanpåkallas från kraflförsörjningssynpunkl. Vattenfallsverkels investeringsramför innevarande budgetår uppgår lill 2904,5 milj. kr. I beloppet ingår utövervad som har tagits upp i budgetpropositionen dels 50 milj. kr. som under budgetåret haranvisats med stöd av finansfuUmakten i sysselsällningsfrämjande syfte, dels49,7 milj. kr. som vid budgetårets ingång återstod av medel som tidigarehade anvisats med stöd av finansfullmakten. Dessutom ingår i investeringsramen 295 milj.kr. somhar anvisats på tilläggsbudget I för dels inköp av vissa vatlenkraflfillgångar från FiskebyAB, dels kapitaltillskott lill Svenska . Av det sistnämndakapitaUiUskotlel om 335 milj. kr. har 275 milj. kr. stäUts fill verkets förfogande. Jag övergår nu lillalt redovisa mina förslag i fråga om vattenfallsverkels ulbyggnadsprogram,medelsbehov m.m. under /83. För detta budgetår förordar jag eninvesteringsram av 2871,2 milj. kr. Ramen är beräknad med beaktande av sådana kostnadsförändringarsom erfarenhetsmässigt kan beräknas ske lill del nya budgetårets början. Av följandesammanställning framgår hur valtenfallsverkets medelsförbrukning ungefär torde komma all fördelasig pä olika objeklsgrupper under budgetåret1982/83. Som jämförelse redovisas utfallet för /81 och denberäknade medelsförbrukningen för /82 (i milj. 741,2' 489,8' ' Inkl. 20 milj. kr. på tilläggsbudget I. Inkl. 50 milj. kr.via finansfullmakten. Inkl. 295 milj. kr. på tilläggsbudget I. Prop.1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 147 Medelsförbrukningenför vattenkraftanläggningar beräknar ydgtill 544,1 milj. kr. Medlen ärberäknade så all tidigare beslutade utbyggnads- och ombyggnadsarbeten vidHarsprånget, Ligga, Messaure och Vielas i , , iGöta älv och Stomorrfors i älv skall kunna fortsätta planenligt. För dessaarbeten har jag beräknat 407,2 milj. kr. Jag har också räknat in , som avserkapitaltillskott för ersältningskraft m. m., 7,3 milj. kr. som avseranläggningsmedel till regleringsförelag, 8,2 milj.kr. för eflerarbeten ochskaderegleringar, 108,9 milj. kr. för kompletteringar och små vattenkraftverk samt 11,7milj. för projekteringsarbeten rörande vallenkraflanläggningar. I medelsberäkningenför projekteringsarbeten har jag i enlighet med vad jag haranfört om förslaget all undersöka möjligheterna all bygga ul ochKalixälven, inle tagit upp medel för detta ändamål. Vattenfallsverkethar föreslagit en utbyggnad av Sädva kraftstation och utökad reglering avSädvajaure i . Utbyggnaden har genom regeringens beslut den 26juni 1980 förklarats lillåtlig enligl vallenlagen. Kraftstationenavses bli utrustad med ell aggregat med effekten 31 MW ochenergiproduktionen beräknas uppgå fill 114 GWh/är. I stationen kommer fallhöjdenmellan sjöarna Sädvajaure och alt utnyttjas. En del av fallhöjdeningår i den befintliga Ringsele kraftstation som färdigställdes och kommer attrivas ul i samband med att den nya stationen färdigställs. Energiproduktionen iRingsele har varit i genomsnitt 28 GWh/år under de senaste tio åren.Nettolillskottet i Sädva blir alltså 86 GWh/år. Sädvajaures utökade reglering innebär all dennuvarande dämningsgränsen höjs lio meter medan sänkningsgränsen blir oförändrad. Genom attregleringsmagasinels volym ökar blir del möjligt all öka elproduktionen ikraftstationerna mellan och havet och minska den . Kostnaden förutbyggnaden har beräknats lill 280 milj. kr. i del penningvärde som rådde ijuli1980 eller till 360 milj. kr. De egenfligabyggnadsarbetena på platsen beräknas bli påbörjade . Stationen skulledärigenom kunna tas i drift under / 86. Inför den planeradeutbyggnaden av Sädva kraftstation har förhandlingar förts mellanvatlenfaUsverkel, kommun och med utgångspunkt frånett mellan dem träffat avtal om samarbete vid eventuellexploatering av vatlenkraflresurserna i Skellefle älvs vattensystem uppströmsdämningsområdel för . Förhandlingarna harresulterat i en överenskommelse mellan valtenfallsverkel ochSkellefteå kommun om gemensam utbyggnad av Sädva kraft-slafion enligtvilken verket skall äga och kommunen . De överenskomnaägarförhållandena blir därigenom desamma som i . Överenskommelsen har därförutformats som ett tillägg lill konsortialavtalet avseende detta bolag. 1 TUläggsavlalelinnebär i korthet bl. a. all vallenfallsverkel som sin del av Prop.1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 148 de erforderliga delägarlånen lillbolaget skjuter till den staten tillhöriga fallhöjd som kommer att utnyttjas iSädva kraflsslation medan kommunen tillskjutersin andel i form av kontanlmedel. Statens fallhöjd har därvid värderats fiU 6,7 milj. kr. Hela fallhöjden avsesingå i fastigheten kronoöverloppsmark1:2 som enligt kontrakt har upplåtits lill med valtenfallsrätl. avslårmol överenskommen ersättning frånsin konlraklsenliga rätt och från de vatlenkraftbyggnader som finns på fastigheten. Fastigheten bör enligtvattenfallsverket övertalas tiU eftersom den lämpligen börutgöra strömfallsfastighet för . Kostnaderna för utbyggnaden av Sädvakraftstation inkl. ersättningen till BolidenAB förutses, med undantag för nämnda delägariån i form av apportegendomoch kontanlmedel, kunna läckas genom att lar upp lån påkapitalmarknaden mot borgen av delägarna. Behovelav borgensteckning har beräknats lill 360 milj. kr. varav valtenfallsverketsandel utgör 260 milj. kr. Somjag har anfört iandra sammanhang finner jag del motiverat all la i anspråk demöjligheter som finns till kompletterande vallenkraflulbyggnad i de redan exploaterade vattendragen. Enförutsättning är att denna kan ske utan altväsentliga miljövärden skadas. Somjag har nämnt har regeringentidigare funnit utbyggnaden av Sädva kraftstation vara lillåtlig enligt vattenlagen. Jag förordar därför attvattenfallsverkels investeringsprogram får kompletteras med dennautbyggnad. För att så skall kunna ske krävsriksdagens bemyndigande all dels godkännadel mellan vattenfallsverket och kommun träffade tilläggsavtaletbeträffande , dels medge vattenfallsverket att lill överlåtafastigheten kronoöverloppsmark1:2 och övrig staten tillhörig fallhöjd som kommer all utnyttjas i Sädva kraftstation mol alt bolaget ålar sig allfullgöra de förpliktelser som följerav att avtalet med angående valtenfallsrällen inlöses. Jag förordar medhänvisning till vad jag här har anfört all regeringen inhämtardessa bemyndiganden. Förkärnkraftanläggitingar och kärnbränsle har jag för nästa budgetår tagit upp 812 milj.kr. Medlen fördelar sig med 408,5 milj. kr. på , varav348,2 milj. kr. lill eflerarbeten, 390 milj. kr. lill block 3 i Forsmarkskraftstation, 6 milj. kr. till kärnbränsle och 7,5 milj. kr. som avser kapitalfillskoll fill ABKärnkraflulbildning. Kärnkraftutbildning, i vilket bolag vallenfallsverkel äger avaktierna, är mofiverat av den kostnadsökning bolaget har fått vidkännasi samband med anskaffandet av ytterligare en simulator-anläggning förutbildning av driftpersonal till kärnkraflstationerna ochOskarshamn 3 (prop. 1981/82:25 bil. 10, NU 1981/82:18. rskr 1981/82; 126). Medelsbehovet förövriga vännekraftanläggningar beräknarjag lill 18 milj. kr. Medlenfördelar sig med 12,9 milj. kr. på kompletteringar, huvud- Prop.1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 149 sakligen kvalitetsförbättrande åtgärder vid Slenungsundsverketoch arbeten på , och5,1 milj. kr. på projekteringsarbeten för ell anlal projekt för el- och värmeproduktion. Jag har inle beräknat medel för projektering av en resloljeeldadkraflvärmeanläggning, en s.k. GCC-anläggning,eftersom vattenfallsverket i sin anslagsframställning konstaterar all projektet av ekonomiska skäl inte kommer allgenomföras. Förvärmeproduktionsanläggningar har jag beräknat 17 milj. kr. Med undanlag för 300000kr. som är avsedda för projekteringsarbeten avser beloppet utgifierför att anskaffa och installera elpannor i Qärrvärmesy-stem ochprocessindustrier i syfte alt minska oljeförbrukningen med god fillgång på el. För investeringar idistributionsanläggningar har jag beräknat sammanlagt 1 379,9 milj. kr.Beloppet avser investeringar i driftövervakningsan-läggningar,slamnälsanläggningar, regionala och lokala nät. Huvuddelen avinvesteringskostnaderna hänför sig lUl redan påbörjade arbeten. Jag anser det vara av stor vikt att verketges möjlighet all genomföra de planeradeny- och ombyggnaderna inom dislribufionsnätel, dels från drift ochpersonsäkerhelssynpunkt, dels med tanke på den inle obetydliga energibesparing som på detta säll kan uppnås. avser hälften av de investeringari slamnälsanläggningar som verket föreslår under /83 sådana projekt som kan ge enenergibesparing på ca 40 GWh/år. Dettaarbete stämmer väl överens med del uppdrag som verket fick alt verka för åtgärder som syftartill bättre utnyttjande av befinfiiga energi-, produktions- ochdistribulionsanläggningar. Jag vill i deltasammanhang peka på vikten av all verket i görligaste mån försöker lägga ul de olika projekten i liden pä elt sådantsäll all sysselsättningen kan hållas på en jämn nivå. Medelsbehovet förövriga ändamål beräknar jag till 100,2 milj. kr. I detta belopp ingår 27,2 milj. kr. för inköp och komplettering avfastigheter, 20 milj. kr. för förvärvoch finansiering av eldislribulionsförelag, 50 milj. kr. för inventarier saml 3 milj. kr. förinvesteringar inom kanalrörelsen. Med hänvisning lill minaställningstaganden förordar jag all reservationsanslagetStatens vattenfaUsverk: Kraftstationer m. m. för /83 las upp med 2836 milj. kr.Beloppet har beräknats med beaktandeav all en marginal utöver investeringsramen bör finnas för att göra det möjligtatt öka valtenfallsverkets investeringar under löpande budgetår om detta skulle vara påkallat urkraflförsörjningssynpunkl. Investeringar i sysselsällningsfrämjande syfte bör,även i fortsättningen, finansierasöver finansfullmakten. Med del anslagsbelopp jag har förordat kan medelsreserven, med beaktande av all ingåendebehållning på anslaget kan beräknaslill ca 179 milj. kr., i början av näsla budgetår beräknas uppgå till ca144 milj. kr. Regeringen harbemyndigande all teckna borgen för förelag i vilka vallenfallsverkelförvaUar statens aktier intill f n. sammanlagt 8083 milj. Prop.1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 150 kr., varav högst 180 milj. kr. för lån lilleldislribulionsförelag (prop. 1981/ 82:25 bU. 10, NU 1981/82:18, rskr 1981/82:126). Av dentotala borgensramen har 7400 milj. kr. beräknats för Forsmarks Kraftgrupp AB:s upplåningsbehov. Den avvatlenfaUsverkel och riksgäldskontorel tecknade statliga borgen förbolaget uppgick till drygl 6571 milj. kr. Under innevarandebudgetår räknar vattenfallsverket med all stafiig borgen behöver tecknasför lån om ytterligare ca 900 milj. kr. för att finansiera utbyggnaden av block3 i Forsmarks kärnkraflslalion. Något behov av borgensteckning för all finansierablock 1 och 2 föreligger inte eftersom bådablocken numera är i kommersieU drift. Under budgetåret1982/83 har vattenfallsverket räknat med all statlig borgen behöver tecknasför lån om yllerligare 1400 milj. kr. avsedda för finansiering av block 3. Behovel av statlig borgensleckning förForsmarks t.o.m. utgången /83 har således beräknats lill (6571+900+1400=) 8871 milj. kr.,vUket belopp med 1471 milj. kr. överstiger del som har beräknats för bolagetinom den nu gällande totalramen. Med tanke på att förändringar ochförskjutningar av såväl kapitalbehov somupplåningslidpunkler kan uppkomma föreslår jag alt borgensramen räknas upp med 1 600 milj. kr. med hänvisninglill Forsmarks Kraflgrupp AB:s lånebehov. Som jag harredovisat i del föregående krävs dessutom att vattenfallsverket tecknarborgen för lån om ca 260 milj. kr. lill i samband medutbyggnad av Sädva kraftstation. Borgensramen bör därför räknas upp med detta belopp. Somjag harnämnt avser AB Kärnkraflulbildning anskaffa ytterligare ensimulaloranläggning. Finansieringen kommer delvis all ske genom lån påkapitalmarknaden mol borgen från bolagels ägare. Vallenfallsverkel har beräknatsin andel av denna borgensteckning lill totalt 105 milj. kr. I den nugällande borgensramen har 80 milj. kr. beräknats för den upplåning som kanaktualiseras under innevarande budgetår. För det av verket ochJokkmokks kommun bildade bolaget förutser verket behovav borgensteckning under /83 om 1,4 milj. kr. Jag räknar med attresterande borgensteckning för AB Kärnkraflulbildningoch borgensleckningen för , ryms inom den ramökning jaghar föreslagit. Av den ram om 180milj. som gäller för borgensåtaganden gentemot eldislribulionsförelaghade , ca 158 milj. kr. Under innevarandebudgetår förutses av verket erforderliga borgensåtaganden uppgå lill 17milj. Motsvarande behov under /83 beräknar vattenfallsverket lill 20 milj.kr. För all erforderligt utrymme skallfinnas föreslår vallenfallsverkel all ramen för borgensåtaganden gentemot eldislribulionsförelag höjs med 20 milj. kr.lill 200 milj. kr. Jag har inget att erinra mot vallenfaUsverkels beräkningav utrymmet för Prop.1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 151 ökad borgensteckning gentemot eldislribulionsförelag.Jag vill i sammanhanget emellertid ocksä beröra villkoren för den borgensleckning för sådana företag somsker genom valtenfallsverkets förvallningsbolag (). Ett av syftena medall bilda SEAB var all bl. a. frågor rörande eldistributionsbolagensfinansiering skulle kunna handläggas på ell för hela förelagsgruppen meraändamålsenligt säll (prop. 1978/79: 115, bil. 313-3l6och s. 324-325, NU 1978/79:60, rskr1978/79:429). Hit hör bl.a. att SEAB somägare av distribulionsbolagen tecknar borgen för dessa när så krävs i sambandmed upplåning på kapitalmarknaden. För dessa borgensåtaganden finns f. n. ingen av riksdag och regeringangiven ram. Med tanke på all deborgensåtaganden som sker via SEAB gentemot eldislribulionsiföreta-genväsentligen fyller samma funktion som de direkt av vattenfallsverket gjordaborgensåtagandena framstår nuvarande ordning med en borgensram som avser enbart vattenfallsverkels direktaborgensåtaganden, men lämnar SEAB:såtaganden utanför, inle som helt tillfredsställande. Åven om SEAB:s borgensåtaganden i formell mening inle ärdirekta statliga åtaganden får ändådet förhållandet att SEAB är ett av vattenfallsverket helägt förvallningsbolag anses innebära alt åtagandena ipraktiken är jämförliga. Jag anser det moldenna bakgrund vara motiverat all den av fastställda ramen förborgensåtaganden gentemot eldislribufionsförelag får avse såvälborgensåtaganden som görs direkt av vallenfallsverkel som de som görs indirektvia SEAB. Det får sedan ankomma på vattenfallsverket att svara för hur borgensåtagandenainom den vid varje tillfäUe fastställda ramen fördelas mellan verket och SEAB. Enligt vad jag harerfarit har SEAB gjort externa borgensåtaganden motsvarande ca 9milj. Del beräknade behovel av yllerligare borgensåtaganden för SEAB t.o.m. /83har beräknats fill ca 25 milj. kr. För att erforderligt utrymme för nyborgensteckning gentemot eldislribulionsförelag skall föreligga enligt denberäkning jag har redovisat i det föregående även sedan ramen har belastats med SEAB:s hillills ingångnaoch kommande borgensåtaganden bör ramen räknas upp med yllerligare 35milj. kr., dvs. lill (180+20+35=) 235 milj. kr. Borgen för tillfälliga lånmellan bolag inom bör enligl min mening dock kunna tecknas ulan all denna rambelastas. I enlighet med vadjag här anfört förordar jag all regeringen inhämtar bemyndigande attteckna borgen för lån intill sammanlagt (8083+1600+260+20+35 =) 9998 milj. kr.,varav 235 milj. kr. för lån liU eldislribulionsförelag. Med hänvisning tillvad jag har anfört hemställer jag all regeringen föreslår att 1. bemyndigaregeringen all godkänna del mellan och SkellefteåKraftverk träffade tilläggsavtalet beträffande i vad staten därigenom iklädersig ekonomiskaförpliktelser, Prop.1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 152 2. bemyndigaregeringen all medge all lill Bastusels Kraft ABöverlåter fasligheten kronoöverloppsmark 1:2 och övrig staten fillhörig fallhöjd somkommer alt utnyttjas i Sädva kraftstation mol all bolaget åtar sig all fullgöra de förpliktelsersom följer av att tidigare ingånget avtal med om upplåtande av dennafaslighet med valtenfallsrätlinlöses. 3. bemyndigaregeringen att teckna borgen för lån lill bolag i vilka statensvattenfallsverk förvaltar statens aktier intill sammanlagt ,varav högst . för lån fill eldislribufionsförelag, 4. lillStatens vattenfaUsverk: Kraftstationer m. m. för /83 underfjortonde huvudtiteln anvisa ett reservationsanslag av . 1981/82 Anslag 6100000 1982/83 Förslag 7900000 Från anslagetbestrids medlemsavgift i Inlernalionella Atom-energiorganet(lAEA), kostnader för dellagande i dokumentationssystem ochresekostnader i samband med visst inlernalionelll kärnenergisamarbele. Jagberäknar medelsbehovel för näsla budgetår under detta anslag till 7,9 milj. kr.Jag hemställer att regeringen föreslår all tiU Visstinternationellt energisamarbete för /83 anvisa ett förslagsanslag av . 1980/81 Utgift 1981/82 Anslag 1982/83 Förslag Från anslagettUlskjuts medel för att täcka kostnader för allmän administration m. m. inomSvenska (SP Exploralion). Bolaget bildades år1979 som ett helägt dotterbolag till i samband med all en ny organisation för den statliga oljeprospekleringenbeslutades (prop. 1978/79:115 bil. 1, NU 1978/79:60, rskr 1978/ 79:429). SP Exploralion har övertagit de resursersom tidigare byggts upp Prop.1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 153 inomde båda halvslatliga företagen () och . Anslaget bör tasupp med oförändrat belopp. Jag hemställer all regeringen föreslår att till Medelstillskott till för /83 anvisaett reservationsanslag av . Prop.1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 154 F. TEKNISK UTVECKLING M. Del föreliggandebudgetförslaget präglas av stor återhållsamhet med nya utgifier och oftakraftiga besparingar inom redan etablerade områden. TiU de områden som hargivits en sådan prioritet att de i stort sett helt har undantagits frånbesparingar hör satsningar på teknisk forskning och industrielltutvecklingsarbete. Insatser på dessa områden är av stor betydelse för industrinslångsiktiga möjUgheter att bibehålla och öka sin internationellakonkurrenskraft. Trots all industrins egna satsningar på utvecklingsarbete har ökatkraftigt är behovel stort av statligtutvecklingsstöd, främst vad gäller stöd lill riskfyllda projekt inom tekniskt avancerade områden. Bland de insatsersom staten gör kan framför allt nämnas utvecklingen av svensk rymdverksamhet.Detta område har enligt industrins bedömningar en stor kommersiell potentialoch utvecklingen har varit myckel snabbde . En arbetsgrupp inomindustridepartementet har diskuterat möjligheterna aft på olika säll stimulera denindustriella förnyelsen. Dess rapport (Ds I 1981:18) Innovationspolittk förfillväxt överlämnades . Gruppen har utifrån en helhetssyn päinnovalionsprocessen föreslagit en mångfald åtgärder som ulan stora kostsammaingrepp i nuvarande syslem väsenfiigt bör kunna förbättra innovalionsklimatel ilandet. Centrala förslag i gruppensrapport är inrättandet av ett riskkapilalförsörjningssystem för nya leknikbaserade företag och åtgärder för attöka teknikupphandlingens omfattning. Inomenergiforskningsprogrammels ram satsas även fortsättningsvis betydande resurser förutveckling av teknik, system och utrustning för all garantera denframtida energiförsörjningen och skapa mindre oljeberoende energisystem. Föratt klarlägga effekterna av dessa energipolitiska satsningar på denindustriella förnyelsen har medel ställts till förfogande för en studie som () genomför. Studien beräknas vara klar och skall utmynna iförslag tiU åtgärder för att bättreutnyttja de energipolitiska satsningarna för att främja svensk industrisinternationella konkurrenskraft. Forsknings- och utvecklingsarbetets omfattning Enligt uppgifterfrån stafistiska centralbyrån utgjorde de sammanlagdasatsningarna på teknisk forskning och utveckling i 1,avbrultonafionalproduklen, dvs. 8611 milj. kr. Prop.1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 155 Resterande ca 2%finansierades av andra svenska och utländska institutioner och organisationer.Forsknings- och utvecklingsarbetet utfördes till inom industrin och lill ca 30%vid universitet, högskolor, myndigheter, affärsverk saml privata institutioneroch organisationer. Verksamheten inom industrin avser till helt övervägande delindustriellt utvecklingsarbete medan verksamheten vid universitet och högskolor huvudsakligen avserforskning. Del anförda innebäralt har vidmakthållit den nivå på satsningar på teknisk forskning ochutveckling som uppnåddes . Denna nivå ligger högt vid en internationelljämförelse och överträffas endast av vissa av de stora industriländerna. Stöd till industriell förnyelse Samhällets slödtill industriell och teknisk förnyelse förmedlas bl.a. genom styrelsen förteknisk utveckling (STU), Fonden för industriellt utvecklingsarbete (Industrifonden) och deregionala utvecklingsfonderna. Regeringen ladevåren 1981 fram en proposifion (1980/81:130) om industripolitikensinriktning, m. m. Propositionen innehöll förslag lill treärsprogram och en treårigmedelsram för STU för perioden /82-1983/84. Förslag lades också fram om en treårigmedelsram för Industrifonden . beslöt i enlighet med dessaförslag (NU 1980/ 81:64, rskr 1980/81:425). Därmed har skapats en grund för en mer långsiktig planering avsamhällets långsikliga induslripoUliska slöd. STU lämnarfinansiellt stöd till mänga teknikområden. Några områden bedöms som särskiltviktiga för att stärka den svenska industrins konkurrenskraft. Dessa ärelektronik- och datateknik, bioteknik, materialteknik, verkstadsteknik,kemiteknik, iräleknik, massa- och pappersleknik saml teknik för hälso-och sjukvård. Under /83 förstärks även insatserna inom del havstekniska området. Industrifonden harunder 1981 lämnat slöd lill många intressanta och strategiskt vikligaprojekt inom svensk industri.