prop · G50320 · 1981-12-31 00:00:00 — - Enanställning inom företagsgruppen skall förbättra möjligheterna att få ett arbete på den reguljära arbetsmarknaden. Företagsgruppenutgör en del av det svenska näringslivet och verksam heten skall bedrivas effektivt och med iakttagande av affärsmässiga principer. och 24 regionala företag med huvudkontor ochverkstäder i vaije län. är knutet dels ett säljbolag --, dels en fastighetsfond som äger och förvaltar företagsgruppens ca400 fastigheter. Deregionala företagen är juridiskt självständiga stiftelser med staten och resp.landstingskommun som stiftelsebildare och har under eget resultatansvar ansvarför det skyddade arbetet inom länet. Företagen uppträder under egna namn. Iledningen för varje företag finns en styrelse och VD. Följandeföretag ingår i Samhällsföretagsgmppen: AVEBE-industrier-na, ,, län, ALEAVERKEN, , KLINTLAND, ÖstergöUandslän, HÖGLANDSVERKEN, , , , ,län, VISBY-PRODUKTER, . 1981/82:20 153 , Kris-Uanstads län, PILEPRODUKTER,, , , BOHUSGRUPPEN, län, In-dustrigmppen DAL-VÄST, , , ,, , , län, WESTMANNAPRO-DUKTER, Västmanlandslän, DALAGRUPPEN, , , ,, , , , SAFAC,Västerbouens län och FORMEL-PRODUKTER, . Samhällsföretag, medstaten som stiftelsebildare, har till uppgift att svara för finansiering ochsamordning av de regionala företagens verksamhet. Samhällsföretag skall bl.a.: - fördela de statliga medel somtilldelas företagsgmppen och fastställda budget för företagen - fatta övergripande beslutbeträffande ekonomi, planering, personal- och rehabiliteringspolitiska frågor - tillgodose behovet avbranschmässig samordning. Denverksamhet som övertogs av Samhällsföretagsgmppen var: - 287 verkstäder för skyddatarbete, som drevs i landsting (189 st) och kommuner (98 st). Denna gruppomfattade ca 17600 anställda. - 40 kontorsarbetscentraler medca. 1600 anställda, som drevs av länsarbetsnämnderna. - 45 verkstäder för industriellaberedskapsarbeten med 1600 anställda, som drevs av . - Hemarbete i landstingskommunalregi och visst hemarbete med glesbygdsstöd via utvecklingsfonderna. Hämtöver tillfördes knappt5000 tjänstemän, verkstadschefer, arbetsledare, instmktörer m. fl. anställdafrån de tidigare huvudmännen. Samhällsföretagsgmppensproduktion är mycket skiftande på de olika verkstäderna. Sammantagetrepresenterar verksamheten ett tvärsnitt av svensk mindre och medelstorindustri. ProdukUonen baseras totalt sett till största delen på lego- ochunderleverantörsavtal med det övriga näringslivet. Fördelningen på olikabranscher i förhållande till antalet anställda ser ut ungefär så här: Mekanisk, : finmekanik,skärande bearbetning, svetsning, ytbehandling och gjuteri. Trä, : inne- ochutemöbler, snickeriproduktion, trähus, presentartiklar, belysningsarmaturer,formpressning. Grafisk, : innefattandetryckeri, repro, microfilmning, bokbinderi, kontorsservice, screentryck,svetsning av plastmaterial t. ex. kontorsartiklar. mekanisk, 6%:tillverkning och montering av stark- och svagströms-komponenter inkl.elektronik. 1981/82:20 154 Teko,: tillskärning och sömnad av arbetskläder, konfektion och ply-måer samtträtofflor. Plast,: formspmtning och vacuumformning. Övrigindustri, : montering och förpackning, ljustillverkning, sameslöjd,röllakansmattor, lagerfunktioner m. m. Förgemensamma marknadsförings- och försäljningsinsatser har ett gemensamtsäljbolag bildats, . Det har f n. ett dotterbolag i . Samhällsföretagsgruppenkonkurterar på lika villkor med det övriga näringslivet. Prissättningen påvaror och tjänster gmndas på rådande marknadspriser. Ett gemensamt kontakt- ochsamrädsorgan i marknadsfrågor har upprättats. I detta ingår fömtomSamhällföretag, , SHIO-Familjeföretagen och SvenskaHandelskammarförbun-det. Detta organ är bl. a. till för att bedöma otillbörligakonkurtensförhål-landen på marknaden. De regionala företagen är medlemmar ihandelskammare och i andra näringslivsorganisationer i sina resp. län. Pågrund av verksamhetens speciella karaktär är den förlustbringande mätt medtraditionella företagsekonomiska mått. Förutom försäljningsintäkter utgår detdärför statligt bidrag för att täcka driftunderskottet och för att finansieranyinvesteringar. Det statliga bidraget utgår för att täcka de merkostnaderföretagsgruppen har på grund av sina speciella uppgifter jämfört med andraföretag. Dessamerkostnader gmndas enligt vår uppfattning på - ett lägre arbetstempo på gmndav anställdas handikapp förenat med löneförutsättningar som i det närmasteliknar annan industri - ett betydligt högre antalarbetsledare och annan stödpersonal än vad produktionen normalt kräver - en mer omfattande maskinellutmstning på vissa arbetsplatser än vad som krävts vid reguljär verkstad föratt kompensera handikapp - en lokahseringspolitik sombygger på sociala kriterier - finnas nära de arbetshandikappade i stället förföretagsekonomiska (företagsgruppen har verkstäder i 210 kommuner,ibland även på flera olika platser i samma kommun) - att inga särskilda arbetsmarknadspolitiskabidrag kan utgå vid konjunk-turavmattningar eller bristande orderingång, ejheller kan personal per-mitteras. Samhällsföretag räknar medatt från /1982 kunna visa ett socialt bokslut som värderarvåra merkostnader i jämförelse med vad verksamheten betyder samhällsekonomiskt. För det förstaverksamhetsåret, som avsåg 1 :a , har statsbidrag utgått medsammanlagt 1000 milj. kronor för drift och investeringar. beslutangående statsbidragets storlek har gmndats på beräk- 1981/82:20 155 Av detta belopp avser 1,75 milj. kr vissaövergångskostnader avseende det regionalpolitiska hemarbetet. Resterande998,25 milj. kr i bidrag har av Samhällsföretag fördelats på bidrag till delsdrift, dels invsteringar för resp. regionalt företag samt för sin egenverksamhet. Ca 40 milj. kr har använts till förberedelsearbetet . Storleken av bidragen harslutligt dimensionerats så att det täcker dels det regionala företagetsunderskott före avskrivningar och dels de reinves-teringar som bedömserforderliga i resp. regionalt företag. Avskrivningar enligt planhar gjorts på maskiner och inventarier med 6,, vilket motsvarar 12,räknatpå helår. Förhela företagsgmppen har resultatet varit något gynnsammare än vad riksdagenräknade med om man även beaktar pris- och löneförändringar. För finansiering av det iföretagsgmppen erforderliga rörelsekapitalet har ställt en rörligkredit i om 400 milj. kr till Samhällsföretags förfogande. Genom att också ifortsättningen öka utnyttjandet av verkstäderna räknar vi med att ytterligareca 2500 handikappade skall kunna ges anställning de närmast åren.Marginalkostnaderna såväl investerings- som driftsmässigt blir betydligt lägreän ökning genom utbyggnad. harallt färte anställda gått över till annat arbete, f. n. . Någon ökning avdetta antal har inte kunnat konstaterats . fastladesett program med olika stimulerande insatser, som bör gynna en högre övergångtill den reguljära arbetsmarknaden . Ytterst är det dock denlokala och regionala arbetsmarknadssituationen, som avgör vilka möjlighetertill arbete som kan erbjudas. Samhällsföretagsgruppensverksamhet och därmed dess storlek är beroende av de arbetshandikappadesmöjligheter till arbete hos privata och offentliga arbetsgivare. Allt flerhandikappade vill ha arbete och undvika förtidspension. ser möjligheternaallt kärvare ut . Det är ytterst som får avgöra omSamhällsföretagsgruppen skall ge fler chans till arbete i detta läge.Samhällsföretags ambition är att försöka sänka behovet av bidrag Ullföretagsgmppen något i relativa tal genom en radresultatförbättrande insatser. Det bör vara möjligt under förutsättning att enrimlig orderingång kan garanteras. kommer Samhällsföretag att beredaarbete åt allt fler gravt handikappade, vilket successivt höjer kostnadsnivånför stödinsatser av olika slag. Hur effekten av detta och deresultatförbättrande åtgärderna påverkar kostnadssituaUonen är docksvårt att överblicka f n. Resultat före disp. -15,0 -15,2 -15,3 , AB Atomenergi, har till uppgift att bedrivaenergiteknisk forskning och utveckling. Verksamheten är koncentrerad tillStudsvik, sydväst om och nordost om , därlandets största resurser för detta ändamål finns samlade. Bolagetsverksamhet, som varit övervägande kärntekniskt inriktad, har under1970-talet successivt utvidgats till att också omfatta annan energiteknik.Verksamheten omfattar kontraktsforskning, teknikutveckling, konsulting,försäljning av produkter samt service inom teknikområden som materialprovning,energirelaterade säkerhets- och miljöfrågor, kämbränsle, utbildning avreaktoroperatörer, förbränning och förgasning, solenergi, energilagring ochdistribution. Vissaverksamhetsgrenar har avskiljts från moderbolaget och samlats i särskildaföretag, i regel etablerade Ullsammans med andra företag. Resultat före disp. Ifebruari 1979 tecknades avtal mellan svenska staten och () angående . Enligt detta avtal överläts till statenSveriges utsädesförenings nettotillgångar, vilka sedan i form av apportegendomtillfördes det nybildade växtförädlings- och utsädesbolaget (fömtvarande ). Genom apportegendomen ökadesaktiekapitalet till 22,4 milj. kr. Efter genomförd kapitalökning ägs lika delar av svenska staten och SLR. Ovanstående avtal intogs iregeringens proposiUon 1978/79:130 varefter godkännande gavs av . Bolaget började sin verksamhet . 1981/82:20 157 Enligt bolagsordningen skall bolaget genom växtförädling,produktion och marknadsföring förse jordbmk och trädgårdsnäring med det sortmaterialsom dessa näringar efterfrågar samt idka därmed förenlig verksamhet. Huvuddelen av lantbruksrörelsen är förlagd till Svalövmedan trädgårdsrörelsen är fördelad på och ,. E. Ohlsens Enke A/S, . Verksamhet avseende växtförädling ochträdgårdsrörelse bedrivs i övrigt på ett flertal platser inom landet. Bolagetscentrala administration är förlagd . Koncernomsättningen uppgicktill 246 milj. kr. och för moderbolaget 202 milj. kr. Totalt antalanställda inom koncernen utgör 704 och för moderbolaget 569. Bolaget har kunnat stärka sinamarknadsandelar för huvuddelen av växtslagen. Produktionsapparaten harutbyggts och effektiviserats. Resultat före disp. fick statsmakternas uppdrag att sluUigtomhänderta sådant hälso- och miljöfarligt avfall som kommuner och enskildaavfallsproducenter ej själva kan ta hand om på ett frän resurs- ochmiljösynpunkt godtagbart sätt. Verksamheten är auktoriserad genom förordningenom miljöfarligt avfall (SFS 1975:346) och sker på non-profit bas. I samband med detta beslut rekonstruerades och någraav de gamla ägarna (, och AlfaLaval) lämnade bolaget. Kvar blev och nytillkomna ägare blevstaten genom jordbmksdepartementet och föravfallsbehandling. /76 hade en behandlingsresurs(dotterbolaget i Lövsta). Detta företag utförde återvinningav lösningsmedel och olja samt förbränning av pumpbart och fast avfall. övertog en våtkemisk anläggning avTerta Skr.1981/82:20 158 i och senare knöts ännu en våtkemiskanläggning vid Graab-Kemi i till genom långtidsartende. SAKABs verksamhet började med en inventering av befintligabehand-hngsresurser för miljöfarligt avfall inom och utom landet. Detkonstaterades att det fanns en överkapacitet för behandling av avfallsolja ochstor brist på resurser för kvalificerad förbränning. Mot denna bakgmnd beslötSAKAB att låta Ångteknik som totalentreprenör projektera en centralbehandlingsanläggning med förläggning i Kumla kommun. Tillstånd enligt miljöskyddslagen att uppföra och drivabehandlingsanläggningen lämnades av idecember 1978. Sedan beslutet överklagats hos regeringen av bl.a. statens naturvårdsverkhar ett flertal olika alternativa lokaliseringsorter för anläggningen prövats.Något bättre alternativ än Norrtorp har därvid inte framkommit. Regeringen hari beslut fastställt det av koncessionsnämnden lämndetillståndet. Genom beslutet har dock villkoren för verksamheten i fleraavseenden skärpts. SAKABs verksamhet är inriktad på att ge service åtkommuner och industrier genom att ta hand om och behandla miljöfarligt avfallför de-stmktion eller återvinning. Företaget arbetar f. n. med att bygga upp resurserför att kunna ta hand om allt miljöfariigt avfall som insamlats avlandets kommuner inom ramen för det kommunala monopolet. Bolagets främsta egna resurs vid sidan av de våtkemiskaanläggningarna i och är Industridestillation i Lövsta. Enligtregeringsbeslut av skall förbränningen vidIndustridesUllation upphöraden , medan lagrings- ochomlastningsverksamheten får fortsätta till . Som komplement behandlingen vid egna anläggningarutnyttjar i , , ochFrankrike. har byggt upp ett regionaltsystem av mottagningsstationer. Sådana finns nu i , , ,, och . Deponier för metallhydroxidslam finns iGävle, Kumla, och . Bolaget har gjort flera försök att etablera lager föremballerat avfall i avvaktan på att den centrala anläggningen skall kunna tas ibruk, vilket beräknas kunna ske . kommer att sätta inall kraft på att skapa sådana lager. siktar också mot att successivt minska exporten avmiljöfarligt 1981/82:20 159 avfall så att all export till förbränningsanläggningarutomlands skall vara avslutad . Genom beslut av har SAKABsaktiekapital, tidigare 7 milj. kr., ökats till 28 milj. kr. genom nyemissionriktad till staten, som därigenom äger företaget till . De båda andraägarnas andel går ner till gemensamt. Omsättningen, exkl. övriga rörelseintäkter, har under år1980 uppgått till 28,5 milj. kr. och investeringar har gjortsmed 3,8 milj. kr. Antalet anställda har i medeltal varit 57. 1980/81* Resultat före disp. AB började sin verksamhet den 1 januari1965 i anslutning till att bestämmelserna om den allmänna periodiska fordonskontrollenträdde i kraft. Frän gäller den ärligakontroll-besiktningsskyldigheten för samtliga registrerade fordon som är två åreller äldre. är bolaget riksprovplats för motorfordon,tertängfordon och släpfordon till motorfordon. Bolaget svarar för den helt övervägande delen av denofficiella provningen inom fordonsområdet. Bolaget utför vidare kontroll avkilometertäknar-apparatur på brännoljedrivna och övriga kilometerskattepliktigafordon samt utfärdar intyg om att kontrollmärke har förstörts. Därjämte utförbolaget frivilliga trafiksäkerhetskontroller och konditionsbesiktningar samtvägningar av fordon. Bolagets verksamhet skall drivas på självkostnadsbasis,dvs. intäkterna frän besiktningsverksamheten skall täcka bolagets totalakostnader. Verksamheten under verksamhetsåret 1980181 Under /81 utförde bolaget 3,95 milj.fordonsbesiktningar (1979/80 3,92), vilket innebär en ökning med 0, 1981/82:20 160 Underperioden godkändes 79,av de kontrollbesiktigade fordonen (1979/80 79,1)medan 20,underkändes på gmnd av en eller flera brist-fålligheter avbetydelse för trafiksäkerheten. Förbesiktningsverksamheten disponerades 171 bilprovningsstafionerpå 158 orter.Bolaget äger 75 anläggningar, övriga är förhyrda. Detekonomiska utfallet för verksamhetsåret blev ett överskott på närmare 6 milj.kr. Överskottet möjliggjordes av att förtättningsavgifterna höjdes med ca 12%den 1 april 1981. Avgifterna hade då varit oförändrade sedan den 1 december1979. Tillväxttakteni fordonsbeståndet är och fömtses också bli låg. Underlaget för bolagetsverksamhet är sålunda stagnerande. Besiktningsvolymen förefaller de närmasteåren att öka med endast omkring en halv procent . Resultat före disp. StatensVattenfalls verk engagerade sig första gången i eldistributionsverksamhetbedriven i bolagsform genom förvärv av . Först under1960-talet påbörjades emellertid i samband med en målmedvetenomstruktureringspolitik från statsmakternas sida avseende landetseldistribution ett mer omfattande engagemang i eldistributionsbolag parallelltmed en utökning av verkets egen detaljdistributionsverksam-het. Vid slutet av1970-talet omfattade verkets bolagsengagemang ett 20-tal företag. Underår 1978 gjorde verket en framställan om att få bilda ett särskiltförvaltningsbolag för att administrera statens aktieinnehav i de olika eldistributionsbolagen.Detta godkändes av och /80 kunde - SEAB - starta sin verksamhet som moderbolag i en koncern- - genom att förvärva statens aktier i ett antaleldistributionsbolag. Skr.1981/82:20 161 Genom inrättande av ett särskilt moderbolag med skyldighetatt upprätta eget årsbokslut och koncernbokslut erhålls en förstärkt insyn frånsåväl statens som övriga intressenters sida. Utöver en effektivisering av ägarefunktionenmed bl.a. målsättningen att förtänta statens kapitalengagemang på etttillfresställande sätt kommer bolagsgmppens finansieringsfrågor, gemensammaavtalsfrågor, försäkringsfrågor etc. att kunna underlättas. I ingår utöver moderbolaget, som är helägtav , följande dotterbolag: AB , , AB , , ,AB , , , ABVärmdö och AB Ange . Moderbolaget äger härutöver aktieandeler i följande bolag:AB Alebyg-dens , , , , AB och . var SEAB:s och förstaverksamhetsår. Koncernens omsättning uppgick 499 milj. kr. och åretsresultat 2,8 milj. kr. Koncemens balansomslutning per den 31 december 1980var 589 milj. kr. Koncernens inköp och produktion av el var 2275 GWh (inköp95%, produktion ) en kostnad av 310 milj. kr. Intäkterna avelförsäljning-en uppgick 455 milj. kr. Antalet lågspänningsabonnenter varca 158500 varav ca 28000 elvärmeabonnemang. investerades 95 milj. kr. Koncernen hade 647 årsanställda. Från inlånadespå entreprenadbasis 23 årsanställda. Moderbolagets omsättning uppgick till 22,6 milj. kr. varaverlades 18,9 milj. kr. som räntor till för upptagna lånmotsvarande en förtäntning av detta staUiga kapitalengagemang . Åretsresultat har inte medgivit utdelning på aktieinnehav i moderbolaget. Moderbolaget hade en anställd - verkställande direktören.För administrativa uppgifter anlitades på entreprenadbasis personal anställdhos . Vissa bolag har haft svårigheter att medstigande inköpskostnader för el och ökande räntekostnader vid stagneradelförsäljning ge 11 1981182. 1981/82:20 162 tillfredsställandeavkastning pä moderbolagets kapitalengagemang. synes bättrefömtsättningar härför föreligga sedan försäljningspriserna höjts /81 och bättre anpassats till bl.a. inköpskostnaderna för el.Under fömtsättning att tarifferna för bolagens elkraftleveranser underkommande år kan anpassas till kostnaden för inköp av el och övrigakostnadsökningar bundna till distributionsverksamheten synes möjligheterföreligga för en fortsatt gynnsam utveckling inom ramen för av staten uppställtförtäntningskrav. Härtill synes också en förväntad försäljningsökning på gmndav konvertering från oljebaserad till elbaserad husuppvärmning kunna bidraga. Resultat före disp. Bolagetbildades i enlighet med ett mellan , och träffatkonsortialavtal. Frånbörjan ägde av aktierna och de båda övriga kontrahenterna 25%vardera. Enligt ett nytt konsortialavtal som godkänts av i maj 1981och som trätt i kraft äger , Forsmarks KraftgmppAB , och SydsvenskaVärmekraftaktiebolaget av aktierna. Bolagetsomsättning har ökat från ca 0,5 milj. kr. 1972/73 ca 123 milj. kr. Bolagetssyfte är att företa utredningar om behov och tillgångar beträffande nukleärtmaterial och tjänster inom kämbränslecykeln för landets kämkraftstaUoner, främjaen samordnad upphandling, verkställa upphandling, ta initiativ projektinom bränslecykeln samt samordna, planera och vidta åtgärder för åstadkommandeav en säker hantering och förvaring av använt kärnbränsle och radioaktivtavfall, liksom utöva annan med kärnbränslecykeln förenlig verksamhet. 1981/82:20 163 Verksamhetenunder året har omfattat forskning, utredningar och projekt av gemensamtintresse för de svenska kärnkraftproducenterna främst beträffande natumran,anrikningstjänster, reservlager av anrikat uran och slutdelen avkärnbränslecykeln. Slutdelen innefattar upparbetningstjäns-ter, mellanlagringav använt kärnbränsle och aktivt avfall, transportsystem och slutlig förvaringav radioaktivt avfall resp. använt kärnbränsle. Leveransema av natumranfrän har planenligt fortsatt . Under början av åretslutfördes en första etapp leveranser av anrikat uran från tillreservlagret, som lagras hos Asea-Atom i . Sammanlagt uppgår lagret nutill ca anrikat uran. Mot slutet av åretkontrakterades natururan med . Uranet kommeratt levereras . Uranprospekteringen harfortsatt i södra . har tilldelat SKBFsju undersökningskoncessioner. Två nya har dessutom sökts. Fortsatta borrningarvid Lilljuthatten har visat en fyndighet innehållande åtminstone uran. SKBF har delvisfinansierat LKABs undersökningar i Pleutajokk. Fortsatta provbortningar och enny provbrytning har utförts för att säkrare uppskatta uranmängden i tillgängligmalm. har lämnat in en ansökan om utvinning enligt § 136 a byggnadslagen. Arbetet inom det s. k.projekt (KBS) har fortsatt och antagitkaraktären av ett breddat forsknings- och utvecklingsarbete beträffandeslutdelen av kärnbränslecykeln. Härmed ingår detta arbete som normal del avverksamheten. Byggnadsarbetet på ettcentralt mellanlager för använt kärnbränsle (Clab) har planenligt kunnatigångsättas och fortskrider normalt. Anläggningen beräknas ståfärdig . har förhandlingar inletts meddet finska företaget , , om mellanlagring av enbegränsad kvantitet av använt kärnbränsle frän detta företag. Arbetet på etttransportsystem för använt kärnbränsle har fortskridit. Som ett led isamarbetet mellan bolaget och - med vilket företag bolaget harupparbetningskontrakt om sammanlagt ca använt kärnbränsle har ettfranskt dotterbolag d'Armement (Sofrasam)bildats. SKBF äger och av Sofrasam. Ett transportfartyg harbeställts hos Nouvelle des Ateliers et Chanfiers du Havre, ACH.Leverans beräknas ske . har de svenskakärnkraftproducenterna bildat Rådet för Kärnkraftsäkerhet, RKS. Rådet harfrämst till uppgift att verka för största möjliga säkerhet vid drift avkärnkraftanläggningar i . Rådets personal har anställts av SKBF. 1981/82:20 164 Deinernationella kontakterna har skett bl. a. genom deltagande iarbetetet inom och lAEA. Ett omfattande flerna-tionelltsamarbete sker beträffande radioaktivt avfall. Med , Canadaoch finns därvid formella samarbetsavtal. Det tidigare samarbetet medUS över undersökningar på i graniten iStripa har avlösts av ett fyraårigt projekt organiserat inom OECDs ram och meddeltagande från ett flertal nationer. Uppbyggnaden av ett slutlager enligt avKBS föreslagna principer provas härmed under realistiska förhållanden. Bolagetutför tjänster till övervägande del för delägarnas räkning. Verksamheten skallenligt konsortialavtal visa varken vinst eller förlust. Underåret har i medeltal 18 personer varit anställda. ABSvensk laboratorietjänst (Svelab) 1980/81* Resultat före disp. Svelabbedriver regional laboratorieverksamhet inom områdena veterinärmedicinsksjukdomsdiagnostik, fodermedelskontroll, livsmedelskontroll ochvattenkontroll. Denna verksamhet sker vid elva regionlaborator- Regionalalaboratorier för veterinärmedicinsk diagnostik har funnit sedan är 1908 iSverige. Dessa laboratorier drevs av hushållningssällskapen. Då de statligalantbruksnämnderna inrättades beslöt att den veterinäraverksamhet som hushållningssällskapen bedrev inte skulle inordnas ilantbruksnämndena. En särskild utredning drog upp riktlinjerna för denveterinärmedicinska rådgivnings- och laboratorieverksamheten. beslötriksdagen att ett halvstatligt laboratoriebolag med namnet skulle bildas. Frånstarten och fram t. o. m. var staten och dåvarandeSveriges ägare resp. av bolagets aktiekapital. År1975 ägde en riktad nyemission rum, varigenom 1981/82:20 165 aktiekapitaletökades till 2 milj. kr. och ägarkretsen utökades med . Detnuvarande ägandeförhållandet är följande: staten (jordbmksdepartementet) ,jordbmksnäringen () , konsumentkooperationen (KF)och den privata livsmedelsindustrin (Industrins Livsmedelsgrupp) . Genomdetta ägandeförhållande tillgodoses såväl konsument- som producentintressetoch Svelabs karaktär av opartiskt företag med det allmänna som huvudintressentbefästs. Svelabskall enligt bolagsordningen driva veterinärmedicinsk laboratorieverksamhetoch därmed förenlig verksamhet i syfte att i första hand främjaanimalieproduktionen. Verksamheten bedrivs i konkurrens med kommunala ochprivata laboratorier. Enligt beslut skall Svelab vara självbärande,vilket lyckats.