prop · G503103 · 1981-12-31 00:00:00 — Dessa utgångspunkter skall gälla ocksåför nya kommittéer som tillsätts. De frågeställningar rörande samverkan mellan förskola och skola som jag har angivit i del föregående är delvis mycket vida och skulle utan yllerligare precisenng delvis kunna leda till önskemål om och krav på förslag till omfattande och kostnadskrävande förändringar pä förskolans och skolans område. Mot denna bakgrund och mot bakgrund av del allmänna önskemålet att de kommittéer som tillsätts ej ges onödigt omfattande utredningsuppdrag skall kommittén begränsa sitt arbete till att kartlägga och utvärdera erfarenheterna av den försöksverksamhet med samverkan mellan förskola och skola som har bedrivits eller som fortfarande bedrivs i olika delar av landet. Utvärderingen skall bl. a. innefatta en bedömning av de ekonomiska konsekvenserna för såväl stat som kommun av ett reguljärt genomförande av respektive försöksverksamhet. Mot bakgrund av en redovisning av denna utvärdering bör kommittén till regeringen inkomma med sin bedömning av lill vilka områden ett eventuellt fortsatt utredningsarbete för alt åstadkomma en närmare samverkan mellan förskola bör koncentreras. Vid denna bedömning skall kommittén ha till utgångspunkt vad jag framhålUt i det föregående om finansiering genom omprövning samt kravet på återhållsamhet med förslag som medför ökade kommunala utgifier. 1981/82:103 Kommitténbör bedriva sitt arbete i nära kontakt med . Del II och samt de myndigheter, statliga utredningar, personalorganisationer och övrigaorganisationer som i övrigt är direkt berörda av utredningsarbetet. Kommittén bör bedriva sitt arbete skyndsamt. Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jagatt regeringen bemyndigar det statsråd som har lill uppgift alt föredra ärendenrörande skolväsendet att tillkalla en kommitté med högst sju ledamöter meduppdrag att belysa frågan om samverkan mellan förskola och skola, att utseen av ledamöterna att vara ordförande, att besluta om sakkunniga, experter, sekreterare och annatbiträde ål kommittén. Vidare hemsläller jag att regeringen beslutar att kostnadernaskall belasta nionde huvudtitelns kommilléanslag. Regeringen ansluter sig lill föredragandens övervägandenoch bifaller hennes hemställan. Organisationen av kyrkomusikernas verksamhet, m. m. Departementschefen, statsrådet , anför. Den kyrkomusikaliska verksamheten är kringgärdad avdetaljerade författningsbestämmelser. De grundläggande reglerna finns i lagen(1947:275) om kyrkomusiker (ändrad senast 1970:941). 1 lagen föreskrivs bl. a.att för kyrkomusikens uppehållande skall för varje territoriell församlingfinnas anställd kyrkomusiker. Närmare bestämmelser finns ikyrkomusikerförordningen, ursprungligen benämnd kyrkomusikerstadgan (1950:375,omtryckt 1973:681, ändrad senast 1978:877). Genom arbetsrättsreformen blev lagen (1976:600) omoffentlig anställning och anställningsförordningen (1965:601) tillämpliga på kyrkomu sikerna. Enligt 2 a § kyrkomusikerförordningen gäller bestämmelserna i 4, 8 och 9 §§ anställningsförordningen inte för anställning som organist, kyrko kantor, extra ordinarie eller extra biträdande kyrkomusiker. De undantagna paragraferna innehåller huvudsakligen tjänstetillsältningsbestämmelser. För skolkantorerna gäller i tillämpliga delar skolförordningen (1971:235, omtryckt 1979:717) och övriga för lärare 1 och 2 utfärdade föreskrifter, dock endast i den mån de inte strider mot kyrkomusikerförordningen. I lagen om kyrkomusiker stadgas all sådana anställnings- och arbetsvillkor som får bestämmas genom avtal faställs, efter av godkända grunder, under medverkan av regeringen eller myndighel som regeringen bestämmer (arbetsgivarverket). De viktigaste avtalen för kyrkomusikerna är huvudavial , allmänt avlöningsavtal för statliga och vissa andra tjänster 20 (AST), tjänsteförteckningsavtal förkyrkliga tjänster resp. för undervisnings- området (TFK och TFU) samt allmänt pensionsavtal förstatliga och vissa Skr. 1981/82:103 andra tjänstemän (PA). För kyrkomusikerverksamheten skall stiften vara indelade ikyrkomusikerdislrikl. Huvudregeln är alt varje territoriell församling utgörett distrikt. Regeringen kan emellertid föreskriva, att en församling skalluppdelas på skilda distrikt eller helt eller delvis förenas med en annanförsamling eller del därav till elt distrikt. var landetindelat i 2 192 kyrkomusikerdislrikl. Kyrkomusikerförordningen innehåller bestämmelser om deolika slag av kyrkomusikertjänsler som kan finnas. I varje kyrkomusikerdislriklskall normalt finnas en organistljänst eller en kantorsljänsl. Organisltjänstfår inrättas i distrikt med mer än 5 000 invånare och kantorsljänsl i distriktmed färre invånare. kan dock medge undanlag från denna regel. Iprincip ankommer del på att - efter förslag av kyrkorådet-fastställa distriktels tjänstetyp. Organisttjänsten kan vara ordinarie eller extra ordinarieoch är en självständig kyrkomusikalisk tjänst. I tjänsten kan emellertid ingåfyllnadstjänstgöring som lärare i musik antingen vid statliga eller vissastatsunderstödda läroanstalter eller vid musikundervisning tillvilken statsbidrag inle utgår. I de distrikt som omfattar en domkyrkoförsamlingskall det finnas en ordinarie organisttjänst, vars innehavare kallas domkyrkoorganistoch har vissa särskilda åligganden. Kanlorstjänsten är antingen en ordinarie tjänst somkyrkomusiker och lärare i för klass på lågstadiet ellermellanstadiet (lärare 1 resp. 2), s. k. skolkantorsljänst, eller ensjälvständig kyrkomusikalisk tjänst, s. k. kyrkokantorsljänsl. Denna är enextra ordinarie tjänst avsedd för minst halvtidstjänstgöring. I ett kyrkomusikerdislrikl, där arbetsuppgifterna är avringa omfattning och kantorstjänst av organisatoriska skäl inle lämpligen kaninrättas eller behållas, får i stället efter medgivande av domkapitletanställas en orgelspelare. Maj:ts cirkulär den 6 september 1967kan vidare medge att en lärartjänst, som ingår i en ledig skolkantorsljänst,får avskiljas ur kantorstjänsten för att tillsättas med ordinarie innehavareoch att en orgelspelare får anställas för de kyrkomusikaliska uppgifterna.Delta får ske under förutsättning alt tjänsten har visat sig vara svårbesalt. Vid sidan av organist- eller kantorsljänsl kan i ettdistrikt, där arbetsuppgifterna kräver det, efter medgivandeinrättas en eller flera tjänster som biträdande kyrkomusiker. Ikyrkomusikerdislrikl får för särskilda kyrkomusikaliska uppgifter anställas s.k. församlingsmusiker. Sådana musiker faller emellertid utanför denförfattningsmässiga regleringen på det kyrkomusikaliska området. Någon fullständig och aktuell statistik överkyrkomusikertjänsterna finns inte. Tillgängliga uppgifter visar emellertid alldet vid slutet av fanns sammanlagt 2 449 kyrkomusikertjänsler, varav432 organisttjänster, 1 072 skolkantorstjänsier (därav 630 med avskildlärartjänst), 412 kyrkokantors-ijänster, 268 tjänster för biträdandekyrkomusiker och 265 orgelspelarljän-sler. Kyrkomusikerförordningen innehåller i 2 kap. allmännabestämmelser om kyrkomusikernas tjänsteåligganden. I en organists åligganden ingår först och främst alt biträda vid gudstjänster och förrättningar, öva och leda kyrkokör, 21 1981/82:103 undervisa konfirmander i psalmsång ochvårda orgeln. Dessutom har Del II organisten att meddela frimusikundervisning åt ungdom i Under vissaförutsättningar och med viss begränsning kan organisten åläggas fyllnadstjänstgöringsom musiklärare. När det gäller sådan tjänstgöring vid statlig ellerstatsunderstödd skola bestäms omfattning och förläggning av länsskolnämnden.Fyllnadstjänstgöring vid musikundervisning regleras genomöverenskommelse mellan församlingen och kommunen. En domkyrkoorganist harutöver de nu angivna uppgifterna vissa stiftsomfallande funktioner, främst altvara musiksakkunnig i . Kantorer och orgelspelare har i princip sammakyrkomusikaliska åligganden som organister. Endast kyrkokantorer har dockskyldighet all meddela fri musikundervisning (). Skolkantorerfår inle tas i anspråk för kyrkomusikaliska åligganden på sådana lider att dehindras alt fullgöra sin lärartjänst. Biträdande kyrkomusikers åligganden bestämsomedelbart av den instruktion som gäller för tjänsten. I sådan Ijänsl kan ocksåingå fyUnadstjänstgöring och fri musikundervisning. För varje kyrkomusikertjänst fastställer eninstruktion. Förslag tiU sådan inslmklion upprättas av kyrkorådet, som har atthöra kyrkoherden och tjänsteinnehavaren samt i förekommande fall skolmyndigheterna.Kyrkomusiker är skyldig underkasta sig de jämkningar i sina tjänsteåliggandensom föranleds av ändringar i kyrkomusikerförordningen, i instruktionen för tjänsteneller i indelningen i kyrkomusikerdislrikl. bestämmer för varje kyrkomusikertjänst ettveckotimtal för den kyrkornusikaliska verksamheten (vari även inräknas den friamusikundervisningen) enligl normer som anges i 23 § kyrkomusikerförordningen.Dessa bygger på en omräkning av tjänstgöringstiden i visst antal veckotimmar,olika alltefter distriktens folkmängd och göromålens omfattning. Omprövning avveckotimtalet sker samt vid vakans på tjänsten. Organists, extraordinarie biträdande kyrkomusikers och kyrkokantors tjänstgöringsskyldighet fårinte översliga . motsvarar full tjänstgöring. När det gäller utbildningen av kyrkomusiker finns detsedan år 1972 för utbildning på högskolenivå kyrkomusikerlinjer vidmusikhögskolan i samt vid universiteten i och . Lägremusikutbildning meddelas bl. a. vid sommarkurser för avläggande av organist-och kantorsexamen samt brev- och sommarkurser för avläggande av pedagogiskexamen för kyrkokantorer. Dessa kurser organiseras av . Statsunderstödda kurser anordnas också vid Sköndalsinstituletskyrkomusikerlinje. Av den föregående redogörelsen framgår all denkyrkomusikaliska verksamheten regleras av bestämmelser som är mycketdetaljerade och delvis komplicerade. har därför aktualiseratsmer eller mindre genomgripande ändringar av författningsbestämmelserna. Jagskall något redogöra för de önskemål om ändringar som har framförts. anhöll om en översyn avkyrkomusikerstadgan. begärde kyrkomötet ändringar i stadgan. På uppdrag av Kungl. Maj:t verkställde en särskild utredare den begärda översynen. I ett betänkande (, stencil 1966:2) som lades fram lämnades dels förslag lill en helt ny och väsentligt förkortad kyrkomusikerstadga, dels 22 förslag till provisoriska ändringari stadgan. Enligt förslaget till ny stadga a. pastorat i stället för församling utgöra kyrkomusikerdislrikl. Skr.1981/82:103 Beslutanderätten i en hel del frågor skulle överflyttas från Kungl.Maj:t till Dir. 1980:85 domkapitlen. Skolkantorsljänsterna borde successivtawecklas vid uppkommande ledigheter. Förslaget till provisoriska ändringar istadgan innehöll huvudsakligen en ny metod för veckotimtalsberäkningen. Utredningsförslagenledde inte till någon mera fullständig revision av kyrkomusikerstadgan. Fråganom den kyrkomusikaliska utbildningen, som behandlades avorganisationskommittén för högre musikutbildning (OMUS), kunde nämligen kommaatt påverka den slutliga utformingen av stadgan. Däremot företogs vissa smärreändringar. ändrades sålunda kyrkomusikerstadgan bl. a. så altbeslutanderätten i vissa ärenden flyttades från Kungl. Maj:t till domkapitlen(SFS 1967:189). Vidare anpassades behörighetsvillkoren till den nyahögre utbildningen på en särskild kyrkomusikerlinje vid musikhögskolorna (SFS1973:681). Undersenare år har flera framställningar gjorts om ändringar i kyrkomusikerförordningen.Sålunda har i skrivelser , den 31 oktober1978 och framfört ett antal förslag till ändringar iförordningen gällande bl. a. den fria musikundervisningen, veckotimtalsberäkningenoch verksamheten för den s. k. sommarkyrkan. Vidarehar i skrivelser den 10 maj1973 och anhållit om en genomgripande revision avförordningen. I sistnämnda skrivelse framhåller förbundet bl. a. att en radbestämmelser i förordningen lämnar utrymme för olika tolkningar i väsentligafrågor. Enligt förbundets mening bör delar av förordningen kunna föras övertill eller anknytas till kollektivavtal. De olika tjänstetyperna i förordningenbör enligl förbundet också ses över. Förbundet har vidare i en skrivelse den 3oktober 1980 understrukit angelägenheten av att det företas en utredning somsyftar till en avveckUng av kyrkomusikerförordningen. I skrivelsen hänvisarförbundet till att dess kongress har ansett attkyrkomusikeranställningarna i framliden bör vara kyrkokommunala anställningar. Även1975 års allmänna kyrkomöte har begärt en grundlig revision avkyrkomusikerförordningen (andra tillfälliga utskottets betänkande 1975:14, kskr1975:40). Inågra framställningar behandlas särskill skolkantorsfrågan. iHallands län har i en skrivelse och länsskolnämnden iJämtlands län i en skrivelse särskilt pekat på svårigheternaalt återbesätta vakanta skolkantorstjänsier. har i enskrivelse anhållit om åtgärder för att kantorernastjänstgöringsförhållanden ändras. Vidare har i i enskrivelse hemställt om vissa reformer, främst medanknytning till skolkantorssituationen. Dessutom har allmännakyrkomöte anhållit om sådan ändring i kyrkomusikerförordningen atthögstadielärare med kyrkomusikalisk utbildning kan få skolkantorstjänsier (förstatillfälliga utskottets betänkande 1979:14, kskr 1979:19). Av det anförda framgår attden nuvarande regleringen av den kyrkomu sikaliska verksamheten, som till slor del har tillkommit , i olika avseenden är föråldrad. Sedan tillkomsten av kyrkomusikerförordning en har genomgripande förändringar skett i del regelsystem som gäller för de offentligt anställda. Mycket som förut reglerades i statliga Ijänstereglemen- len har numera överförts till avtal. Vikliga förändringar har skett på det 23 1981/82:103 arbetsrättsliga området. Dessa harinte avspeglats i de bestämmelser som Del II gäller för kyrkomusikerna. Reformer på skolans område harmedfört att den kombination av lärartjänst och kyrkomusikalisk tjänst somskolkantorstjän- sten utgör dåligt svarar mot de nya förhållandena. skolkantorstjänsier ger klart belägg härför. Enligl min mening bör en särskild utredare nu tillkallasför all göra en fullständig och förutsättningslös översyn av organisationen avkyrkomusikernas verksamhet och vissa därmed sammanhängande frågor, som bl. a.aktualiseras i de framställningar som har gjorts i ämnel . Utgångspunkt för övervägandena bör vara församlingarnasbehov av kyrkomusikaliska insatser och önskvärdheten av att upprätthålla en godkyrkomusikalisk standard. Det är angeläget att finna ett system som bättre ändel nuvarande kan anpassa den kyrkomusikaliska tjänsteorganisationen till olikaförsamlingars varierande behov. Den nuvarande metoden alt beräkna underlag förbestämmande av tjänstetyp och veckolimlal för kyrkomusikerns tjänstgöring tarinte hänsyn till vissa församlingars behov av säsongmässigt ökade insatser, t.ex. iden s. k. sommarkyrkoverksamheten, ellertilldet rika kyrkomusikaliska utbudsom kan förekomma i cityförsamlingar med litet befolkningsunderlag men medtillgång lill förnämliga orglar och förutsättningar för stora körframlrädandeno. Utöver församlingslivets behov bör emellertid ocksåbeaktas samhällets intresse av ett rikt förgrenat och differentierat musikliv.Jag vill erinra om att det i propositionen om den statliga kulturpolitiken(prop. 1974:28) framhölls att kyrkomusikerna utgör en mycket slor faktisktillgång i musiklivet. De står för en omfattande och varierad musikutövning ochutnyttjas också i många fall för andra uppgifter än de kyrkomusikaliska. Delkunde därför vara av intresse från kulturpolitisk synpunkt att vidga demöjligheter härtill som kyrkomusikerförordningen erbjuder. Jag delar dennauppfattning men vill understryka att även den rent kyrkomusikaliskaverksamheten i församlingarna mycket väl ansluter sig lill de av riksdagenfastställda målen för den statliga kulturpolitiken, sådana som de angavs i dennämnda propositionen (s. 295). Ansträngningarna bör därför inriktas på alt höjamusiklivet inom församlingarna liksom musiklivet i allmänhet genom att bättreän nu utnyttja kyrkomusikernas musikaliska kompetens. Jag vill i delta sammanhang framhålla värdet av den friamusikundervisning som organister, kyrkokantorer och en del biträdandekyrkomusiker meddelar som ett led i sin tjänstgöring och den omfattandekörverksamhet som de utövar. Den kör- och musikcirkelverksamhet som bedrivs isvenska kyrkans och andra trossamfunds regi har stor betydelse för rekryteringenav framtida musikutövare. Detta är tillgångar som bör tas lill vara också i enändrad organisation. Det är också väsentligt att omvårdnaden av det värdefullaorgelbeståndet i våra kyrkor inte blir eftersatt. Den nära samverkan mellan kyrka och skola som ärutmärkande för den hittillsvarande organisationen har varit av värde för båda parter och har bl.a. gett skolungdom tillfälle till sång- och musikutövning också utanför skolans ram. Del finns goda skäl all räkna med alt huvuddelen av kyrkomusikerna även kommer att behöva användas i läramppgifler. Det är därför angeläget all öppna möjligheter all i vidare utsträckning än vad kyrkomu sikerförordningen nu medger förena kyrkomusikalisk tjänst med lärartjänst inom det allmänna skolväsendet eller vid den kommunala . 24 Möjligheterna att kombineradeltidsanställning som kyrkomusiker med andra tjänster i kyrka och samhälle bör också kartläggas. En första uppgift för utredaren bör vara att klarlägga ivilken omfattning Dir. 1980:85 ' det behövs statliga bestämmelser för atttillgodose de kyrkliga och samhälleliga intressen som jag här inledningsvis harberört eller i vad mån de kan tryggas på annat sätt. En del bestämmelser ikyrkomusikerförordningen -1, ex. de förut berörda reglerna om fastställande avveckolimlal - är av den art att det kan te sig naturligt att ta in dem ikollektivavtal. Åtskilligt bör också kunna överlämnas åt de kyrkliga kommunernaalt själva bestämma om. Enligt kyrkomusikerförordningen har såväl regeringen somdomkapitlen och församlingarnas eller de särskilda kyrkomusikerdistriktenskyrkoråd att besluta i ärenden som rör kyrkomusikerorganisalionen ochtillsättandet av enskilda tjänster inom den. Utredaren bör överväga i vad månsådana ärenden kan handläggas av färre organ och på ell enklare sätt än f. n.En viktig fråga i detta sammanhang är i vad mån den nuvarande uppdelningen avarbetsgivarfunktionen mellan domkapitlen och de lokala kyrkoråden kan ersättasav en mera enhetlig ordning. Vidare bör övervägas vilken kyrkokommunal enhet -församling, pastorat eller annan - som på det lokala planet är lämpligast somanställningsmyndighet för kyrkomusikerna. Som jag i det föregående har nämnt finns del tjänster förvilka huvudmannaskapet delas mellan kyrka och skola eller någon annanarbetsgivare. När det gäller dessa tjänster bör utredaren studera frågan omansvars- och kostnadsfördelning för de olika arbetsgivarna och söka finna ettsystem med så enkla och enhetliga regler som möjligt. Den utjämning avkostnaderna för den kyrkomusikaliska verksamheten som sker inom den kyrkligaorganisationens ram genom avräkningen mellan pastoraten och kyrkofonden börinte behandlas i detta sammanhang. Den berör den mera vidsträckta frågan omkyrkofondens ställning och funktion. Denna torde komma alt behandlas i denutredning rörande kyrkofonden som regeringen har aviserat i propositionen ombesparingar i statsverksamheten, m. m. .(prop. 1980/81:20, bil. 7, s. 5) ochsom jag i annat sammanhang avser alt föreslå. En förutsättning för utredningsarbetet skall vara att denkyrkomusikaliska verksamheten i församlingarna inte skall medföra andrakostnader för staten, än sådana som kan följa av att statliga myndighetersmedverkan alltjämt bedöms vara nödvändig för att administrera kyrkomusikernasverksamhet. Möjligheten att genom en rationellare organisation göra besparingarför det allmänna bör las till vara. Utredaren bör också studera och ange de kompetenskrav somskall ställas för de olika slag av kyrkomusikaliska tjänster som kan bliaktuella . 1 samband därmed kommer också utbildningsfrågorna in ibilden. En arbetsgrupp inom universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) arbetar f.n. med en översyn av den högre kyrkomusikerulbildningen och har därvid ocksåbehandlat frågan om en integration av lägre och högre kyrkomusikaliskutbildning. Vid sina överväganden beträffande kompetenskraven bör utredarenhålla nära kontakt med UHÄ och andra för utbildningsfrågorna ansvariga organ,så att en samordning kan ske mellan utbildar- och avnämarintressen. Om enreform av utbildningen sker, bör särskilt beaktas frågan om meritvärderingenvid en jämförelse mellan olika sökande lill en tjänst som har genomgått denäldre resp. den nyare utbildningen. Med hänvisning lill vad jag nu har anfört hemställer jagefter samråd med 25 Skr.1981/82:103 chefen för och statsrådet allregeringen bemyndigar chefen förkommundepartementel att tillkalla en särskild utredare för att se överorganisationen av kyrkomusikernas verksamhet m. m., att tillkalla en särskild utredare för att se överorganisationen av kyrkomusikernas verksamhet m. m., att besluta om sakkunniga, experter, sekreterare och annatbiträde åt utredaren. Vidare hemställer jag alt regeringen beslutar altkostnaderna skall belasta femtonde huvudtitelns kommilléanslag. Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch bifaller hans hemställan. Översyn av lagstiftning om förbud mot investeringar iSydafrika och m. m. Beslut vid regeringssammanträde . Departementschefen, statsrådet , anför: Lagen (1979:487) om förbud mol investeringar i Sydafrikaoch trädde i kraft . Lagen syftar till att begränsa densvenska näringsverksamheten i och i avsikt att öka delinternationeUa trycket på den sydafrikanska regimen och påverka dessraspoUtik. Lagen innebär förbud för svenska företag att investera i Sydafrikaoch . Regeringen kan bevilja dispens för investering som avserersättning av försliten utrustning och som inte innebär någon utvidgning avföretagens verksamhet i eller . har regeringen prövatett sådant ärende. har /(UU 1979/80:27,rskr 1979/ 80:360) somi sin mening gell regeringen till känna att det ärmotiverat att regeringen nu gör en genomgång av lagens tillämpning samt alldenna genomgång bör bilda utgångspunkt för en kartläggning av möjligheterna förSverige alt vidta åtgärder även på andra områden såsom överföring av teknologi. I utrikesutskottels nämnda betänkande anförs attgenomgången bör belysa hittillsvarande erfarenheter och effekter av lagen, bl. a. i syfte allkonstatera eventuella luckor i bestämmelserna. Vad gäller frågan om andra åtgärder finns det enligt utskottets mening anledning för att pröva möjlighe terna att gå vidare med åtgärder mot , också på det bilaterala området. Teknologiöverföring berör ell brett spektrum av tjänster, rättig heter och kunskaper som i större utsträckning än varor och kapilalflöden rör sig över gränserna på ett svårkontrollerbart sätt. En inventering av detta vida område bör, enligt utrikesutskotlel, kunna ge en bild av möjligheterna för åtgärder som skulle kunna komplettera invesleringsförbudel, bl. a. vad avser 26 tekniska samarbetsavtal, patentoch licenser. Vid en kartläggning av föreslagen art bör vidare enligl utskottet självfallet enbedömning också Skr. 1981/82:103 göras av nya åtgärders förenlighet medSveriges internationella åtagan- Dir. 1980:87 den. Mot bakgrund av det anförda anser jag all en särskildutredare bör tillkallas med uppdrag att företa en sådan genomgång ochkarlläggning som nämnts. Med hänvisning lill vad jag nu har anfört hemställer jagatt regeringen bemyndigar chefen för att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att företaen genomgång av tillämpningen av lagen om förbud mol investeringar i Sydafrikaoch enligt vad angivits och att kartlägga möjligheterna att påangivet sätt vidga sanktionerna mot att besluta om sakkunniga, experter, sekreterare och annatbiträde ål utredaren. Vidare hemställer jag att regeringen föreskriver attkostnaderna skall belasta elfte huvudtitelns kommittéanslag. Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch bifaller hans hemställan. Tilläggsdirektiv till militära flygindustrikommitté(Fö 1979:02)