prop · G503130 · 1981-12-31 00:00:00 — Enligt/örsra stycket punkt 1 beräknasavgiftsenheterna på 10 resp. på kraftverkels installeradegeneratoreffekt. Som jag har anfört i den allmänna motiveringen och i enlighetmed vad som förordats av , och kammarkollegiet ärdet den s. k. märkeffekten som skall användas som mått på kraftverketsutbyggnadseffekt. Denna framgår av en särskild märkning på generatorn ochuttrycks i kilovoltampére. Genom att antalet kilovoltampére multipliceras meden faktor för fasförskjutning, som också skall vara angiven på generatorn ochsom kan variera mellan 0,75 och 1,0, erhålls antalet kilowatt. I undantagsfall kan det förekomma alt man i eltkraftverk använder en alltför stor generator i förhållande till deninstallerade turbinen. I sådana fall måste man vid bestämningen av antaletavgiftsenheter i stället ulgå från turbinens verkningsgrad. Eftersom även uttrycket "effeKten vidmedelvattenföring" har disKute-rats vid remissbehandlingen, vill jagframhålla följande. Med medelvattenföring avses medelvärdet av ell antal underen flerårsperiod jämnt fördelade värden på vattenföringen i en seKlion av eltvattendrag. Häri sKall vid överledningar för Kraftändamål även inräknas den överleddavattenmängden. Utredningen har angivit innetiörden av "effekten vidmedelvattenföring" som effekten i etl för medelvaltenföringen lämpatmaskineri. Som anför är emellertid denna definition inte otvetydigoch den kan leda till onödiga utredningar och diskussioner rörande exempelvis 1981/82:130 559 vilkenfallhöjd och verkningsgrad ell dylikt maskineri bör konstrueras för. Jagbiträder hovrättens förslag att effekten vid medelvattenföring skall beräknasur utbyggnadseffekten genom direkt proportionering mellan medelvattenföringoch utbyggnadsvattenföring. utbyggnadseffeklen 100 MW och denna effektuppnås vid en drivvattenföring av 125 mVs (= utbyggnadsvattenföringen) samlmedelvaltenföringen är 50 m'/s, blir effektenvid medelvaltenföringen 100 x -5|L = 40 MW. Som framgår av andra stycket inträderavgiftsskyldighet för vattenkraftverk och valtenregleringar endast om antaletavgiflsenheter är minst 500 (=5 megawatt resp. ). Förvaltenöverledningar och vattentäkter inträder avgiftsskyldigheten när denvattenmängd som högst får ledas bort är minst en kubikmeter . Enligt tredje stycket skall vid utvidgning av eltvattenföretag antalet avgiftsenheter beräKnas på den sammanlagda effeKten,magasinsvolymen resp. vattenmängden. De begränsningar för toppeffekt resp.större magasinsvolymer som stadgas i punkterna I och 2 i första slycket gällerdärvid. I fråga om företag för vilka skyldighet att betala bygdeavgift enligtden nya lagen eller regleringsavgift enligl VL redan föreligger, skall dockytteriigare avgift belalas endasl för effcKl-, volym- resp.vattenmängdsöKningen. Även i delta fall beräKnas begränsningarna enligtpunKterna 1 och 2 i första StycKet för den sammanlagda effekten resp.magasinsvolymen. Avgiflsskyldighet för KraftverK och regleringar föreligger dåäven om utvidgningen inte medför en öKning av antalet avgiftsenheter med minst500. 38 För valtenKraftverK och valtenregleringar är avgiflen för varje avgiftsenhel, om företageltillhör Klass 1: avbasbeloppet, klass 2; avbasbeloppet, klass 3; avbasbeloppet, klass 4: avbasbeloppet. Förvattenöverledningar och vattentäkter är avgiften för varje avgiftsenhet, omföretaget tillhör klass 1: av basbeloppet, klass 2: avbasbeloppet, klass 3: av basbeloppet, klass 4; avbasbeloppet. Med basbeloppet avses det basbelopp som harbestämts enligl lagen (1962; 381) om allmän försäkring för december åretnärmast före del år som avgiflen avser. Vid inplacering i avgiftsklass skall hänsyn tastill de mindre eller större förändringar i vattenförhållandena som företagetorsakar samt de mindre eller störte olägenheter eller fördelar för bygden somföretagel medför. Paragrafen har behandlats i den allmännamotiveringen (avsnitt 2.13.2). Som jag har anfört där bör placering av ettföretag i klass 1 endast ske i undanlagsfall. Prop.1981/82:130 560 Om avgiftsbeloppet inte uppgiirtill hell krontal, skall överskjutande örelal falla bort (se lagen, 1972; 180,om avmndning av vissa fordringar till helt krontal, m.m.). För att åskådliggöra hur den nyaavgiften skall beräknas, om den skulle tillämpas , kan följande exempelanföras. Skyldighet att betala avgift före ett vattenkraftverk inträder år1981. Kraftverket har en installerad effekt av 15 MW (= 15000 kilov/att). Omnågon reduktion av effekten enligt 28 första stycket 1 inte görs, uppgårantalet avgiftspliktiga enheter enligt nämnda sladgande fill 1 500. Företagethar en sådan inverkan på vatten- och bygdeförhållandena alt det bör placeras iklass 2 enligt förevarande paragraf. Avgiften för varje avgiflsenhet skall dåutgöra av basbeloppet, som för är 16 100 kronor.Avgiften för varje enhet är alltså och enheter 24 150kronor. Denna avgift skall sedan räknas om åriigen med hänsyn lill ändringarnai basbeloppet för december månad. 4 6 Bygdeavgifl skall utgå från och med kalenderåretnärmasi då tillstånd all driva förelaget togs i anspråk till ochmed del år då företagel läggs ned. Bygdeavgiflen skall före varjeKalenderårs utgång betalas till i det län där företagethuvudsaKligen har utförts. Paragrafen har behandlats i den allmänna mofiveringen(2.13.2). Första stycket motsvarar 4 Kap. 146Qärde stycket första meningen VL och 11 kap. 3 8 första stycket i uti-edningensförslag. Utgångspunkten för avgiftsskyldighetens inträde är enligt stadgandetidrifltagandet av företaget och inte, såsom är fallet med den allmännafiskeavgiften, när arbetena påbörjas (se 108 i förevarande kapitel). Andra stycket motsvarar I 8 Iredjeoch Qärde styckena avgiflskungörelse. befallning medbygdeavgiftsmedlen går vid sidan av den vanliga budgetregleringen enligt 9 kap.regeringsformen Qfr 9 kap. 2 8 andra stycket andra meningen regeringsformen). Förevarande bestämmelser har behandlats i den allmännamotiveringen (avsnitt 2.13.3). De särskilda fiskeavgifterna enligt 5 6motsvarar avgifter enligt 2 kap. 8 6 VL och de allmänna fiskeavgifterna enligt66 ersätter avgifter enligt 2 kap. 106 VL. Bestämmelserna för de allmännafiskeavgifterna har i princip samordnats med vad som gäller för de nyabygdeavgifterna. Utredningens förslag innehållerinte några beslämmelser om allmänna fiskeavgifter. 1 stället föreslogutredningen alt femton procent av bygdeavgifterna skulle betalas tillfiskeristyrelsen alt användas för alt främja fiskel inom landet (I I kap. 4 8första meningen i utredningens förslag). 1981/82:130 561 För fiskeavgifter enligt 2 kap. 8 och 1066 VL finnssärskilda övergångsbestämmelser (se 15 6 promulgafionslagen). 56 1 stället för att meddela villkor enligt 3 kap. 11 6 får vattendomstoleneller förrättningsmannen, om det är lämpligare, ålägga tillståndshavaren attbetala en särskild avgift för främjande av fisket i det vatten som berörs avvattenföretaget eller inom något angränsande vattenområde. Avgiflen kanfastställas som en engångsavgift eller som årliga avgifter. Om avgiften fastställs alt utgå , skalldenna följa förändringarna i det allmänna prisläget sådana dessauttrycks i basbeloppet enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. Denfastställda avgiften skall sålunda multipliceras med del tal Qämförelsetal)som anger förhållandel mellan basbeloppet för december månad året närmast föredet år då avgiften fastställs och december månad året närmasi före det år dåavgiflen skall belalas. Paragrafen, vars första stycke motsvarar 2 kap.88VL och 11 kap. 5 8 i ulredningens förslag, har behandlats i den allmännamotiveringen (avsnitt 2.13.3). Av lagtexten framgår att avgifterna får användasför åtgärder bl. a. inom bivattendrag. Härigenom undanröjs den osäkerhet som f.n. råder i detta avseende. I likhet med vad som kan ske bör avgiftenkunna användas för alt bekosta kontrollen av efterlevnaden av meddeladebestämmelser fill skydd för fiskel, om ett behov av fortlöpande kontroll kanbestämt förutses Qfr prop. 1954:23 s. 67). Det är eller förrättningsmannen sombestämmer avgifterna i samband med prövningen av frågan om föreskrifter enligl3 kap. 116. I sistnämnda paragraf anges den ram inom vilken avgiftens slorlekskall bestämmas. Engångsavgifter skall enligt 106 tredje stycket i förevarandekapitel betalas till på lid som föreskrivs av vattendomstoleneller förrättningsmannen. I fråga om årliga avgifter finns ytterligarebestämelser i 106. De årliga avgifterna kan prövas om enligl 15 kap. 48. 6§ Den som har fått tillstånd enligl denna lag lill ett vallenföretag som avser 1. vattenkraftverk, 2. vattenreglering som avser års-eller flerårsreglering, 3. vattenöveriedning för någotannal ändamål än krafländamål, skall,om företagel kan antas skada fisket eller orsaka en inte obetydlig ändring i denaturliga vatlenslåndsförhållandena, betala en årlig allmän fiskeavgift förfrämjande av fiskel inom landel. Avgiften bestäms av att utgå efteravgiftsenheter och avgiftsklasser enligt 7 och 8 66. 36 1981/82. Prop, 1981/82:130 562 Paragrafen, som inleder de bestämmelser om allmännafiskeavgifter som ersätter 2 kap. 106 VL, har behandlats i den allmännamotiveringen (avsnitt 2.13.3). Uppräkningen av avgiftsskyldiga typer avvattenföretag stämmer i princip överens med vad som gäller för bygdeavgifternaenligt 1 6 första stycket. Eftersom avgiflsskyldigheten inträder närbyggnadsåtgärder som inverkar på vattenförhållandena påbörjas (se 108), harinledningen i första stycket dock formulerats på elt annat sätt än i 18. Det är som bestämmer de allmännafiskeavgifterna i samband med alt tillstånd meddelas till valtenföretaget. Somframgår av 8 6 sker en automatisk indexomräkning av avgifterna. De kan ävenprövas omenligt 15 kap. 128. 1. för vattenkraftverk varje enhetinstallerad generaloreffekt som omfattar fio kilowatt infill aveffekten vid medelvattenföring och varje enhet om Qugo kilowatt därutöver, 2. för vattenregleringar varjeenhet av regleringsmagasinels rymd som omfattar infill 100miljoner kubikmeter och varje enhet om därutöver, 3. för vattenöverledningar ochytvattentäkter varje kubikmeter av den vattenmängd som högst fårledas bort enligt meddelat tillstånd. Avgift skall inte betalas för vattenkraftverk ochvattenregleringar, om antalet avgiftsenheter är mindre är tio. När ett vattenföretag som avses i första stycketutvidgas, beräknas antalet avgiftsenheter på den sammanlagda effekten,magasinsvolymen eller vattenmängden. Om utvidgningen avser ell vallenförelagför vilket skyldighet atl betala allmän fiskeavgift enligl denna lag elleravgift enligt 2 kap. 108 vattenlagen (1918:523) redan föreligger, skall denytteriigare avgift som skall belalas avse endast ökningen av effekten,magasinsvolymen eller vattenmängden och då gäller inte andra slycket. Paragrafenhar behandlats i den allmänna motiveringen (avsnitt 2.13. Första slycket molsvarar vad som gäller förbygdeavgifterna enligt 2 6 första stycket utom så lill vida atl punkten 2 iförevarande paragraf endast har en indelning i enheter om 25000 och 50000kubikmeter och alltså inle även i . Som framgår av andra stycket inträder avgiftsskyldighetför vattenkraftverk och vattenregleringar endast om antalet avgiftsenheter ärminst 10. För bygdeavgifterna är motsvarande gräns 500 (se 2 6 andra slycket).För vattenöverledningar och vattentäkter inträder avgiftsskyldigheten liksom ifråga om bygdeavgifler när den vattenmängd som högst får ledas bort är minst enkubikmeter . I tredje stycket regleras frågan orn beräkningen avantalet avgiftsenheter vid utvidgning av ett vattenföretag 2 6 tredjestycket). Prop,1981/82:130 563 8 6För vattenkraftverk och vattenregleringar är avgiften för varje av giftsenhel, om företagel tillhör klass1; av basbeloppet, klass 2: av basbeloppet, klass 3;0,av basbeloppet, klass 4: av basbeloppet. För vattenöverledningar och vattentäkter äravgiften för varje avgiftsenhet, om företagel fillhör klass 1: avbasbeloppet, klass 2: av basbeloppet, klass 3: avbasbeloppet, klass 4; av basbeloppet. Med basbeloppet avses del basbelopp som harbestämts enligt lagen (1962: 381) om allmän försäkring för december åretnärmast före det är som avgiften avser. Vid inplacering i avgiflsklass skall hänsyn tastill den omfattning i vilken fisk och fiske förekommer i del vattenområde somberörs av företaget, fill den utsträckning i vilken vattenförhållandena ochfisket påverkas av företaget samt till omfattningen av de förpliktelser somföretagaren har ålagts enligt 5 8 eller 3 kap. 11 8. Paragrafenhar behandlats i den allmänna motiveringen (avsnitt 2.13.3). Jag hänvisar till vad som har anförts vid 3 8 omavmndning av överskjutande örelal. Om man tar samma exempel på avgiftsberäkningen somjag har lämnat vid 3 8, skulle för samma kraftverk om 15 MW i klass 2 bestämmasen allmän fiskeavgift om som sedan räknas om med hänsyntill ändringarna i basbeloppet för december månad. 9 8Om det årliga beloppet för allmänna fiskeavgifter är ringa, får före skrivas atl avgiflen skall betalas som en engångsavgift. härom skall meddelas om det årliga avgiftsbeloppet är mindre än femhundra kronor. Paragrafen, som motsvarar 2 kap. 10 8 1 mom. sistaslycket VL Qfr även SOU 1972; 14 s. 16 och 153), har behandlats i den allmännamotiveringen (avsnift 2.13.3). 10 6Åriig fiskeavgift skall ulgå från och med kalenderåret närmast då fillstånd att utföra sådana arbeten för förelaget eller atl vidta andra åtgärder som inverkar på vattenförhållandena togs i anspråk lill och med del år då företagel läggs ned. Åriig fiskeavgift skall före varje kalenderårsutgång betalas lill . Engångsavgift skall betalas fill fiskeristyrelsensenast som anges när avgiften bestäms. Paragrafenhar behandlats i den allmänna motiveringen (avsnitt 2.13.3). Första stycketmotsvarar 2 kap. 10 8 1 mom. första stycket VL. Prop, 1981/82:130 564 förelagetläggs ned jämställs att en vattenanläggning, för vilken avgiftsskyldighetföreligger, rivs ut. Andra stycket motsvarar 1 8 i 1953 årsavgiflskungörelse, som endast reglerar frågan om när åriiga avgifter skallbetalas. I tredje stycket har tagits in en särskild bestämmelse om tidpunktenför betalning av en engångsavgift. Denna får bestämmas av vattendomstoleneller förrättningsmannen efter omständigheterna i varje särskilt fall. Avgifterna skall enligl förevarandé bestämmelseralllid betalas lill medan avgiflskungörelseförutsätter atl del i ett avgiftsbeslut enligt 2 kap. 8 8 VL kan anges atlbetalning skall kunna ske till någon annan än en statlig myndighet. Delta skallalltså inte längre vara möjligt. Särskilda bestämmelser om större vattenföretag m.m. Kapitlet, som innehåller särskilda beslämmelser omstörre vatlenförelag m. m., är indelat i två avdelningar. Den förstaavdelningen avser regeringens prövningsrätt (1-7 68) och den andra behandlarfrågan om förberedelse av slörre vattenföretag (8-12 88). Med stöd av 4 kap. 17 8 första stycket VL har i 1 8vattenrättskungörelsen (1971; 789) angivits vilka företaig som alltid skallprövas av regeringen. Regeringen kan vidare enligt 4 kap. 17 8 andra styckel VLförbehålla sig prövningen av andra företag som är av betydande omfattning elleringripande beskaffenhet. Ett besked om förbehållet skall i så fall lämnasinnan eller synemännen avgör frågan om förelagels tillåtlighet.De nuvarande bestämmelserna om regeringens prövningsrätt tillkom genom enlagändring . Som jag har anfört i den allmänna motiveringen(avsnitt 2.2) bör regeringen även i fortsättningen ha band omtillådighetsprövningen av de största vattenförelagen liksom vallenföretag somberör känsliga vattendrag eller vattenområden. Handläggningen i övrigl avsådana mål bör liksom ske vid vattendomstol eller förrättning (se 12 kap.29 6 och 13 kap. 42 8). Vid regeringens prövning gäller de vanligatillåtlighelsreglerna i 3 kap. som också tillämpas av vallendomstolarna ochförrältningsmannen. Det är dock endast regeringen som har befogenhet attmeddela dispens enligl 3 kap. 4 8 andra stycket och enligl 6 8 andra meningen idetta kapitel. Dessulom har endast regeringen befogenhet alt meddela s.k.särskilda villkor för att tillgodose allmänna intressen (se 7 6 i deltakapitel). De företag som alltid skall prövas av regeringenbör som ulredningen har föreslagit anges i själva lagen. Jag delar utredningensuppfattning all den nuvarande uppräkningen i vatlenrättskungörelsen av sådanaföretag är väl avvägd. I enlighet med terminologien i 10 kap. 2 och 7 68 böremellertid 1981/82:130 565 storlekenav de kraftverk som skall prövas av regeringen uttryckas i kilowatt installeradgeneraloreffekt. Dessulom bör regeringen i lagen ges befogenhet att i särskildafall förbehålla sig fillåtlighetsprövningen av vattenföretag av betydandeomfattning eller ingripande beskaffenhel. 1§ Regeringen skall pröva tillåtligheten av följande slag av vallenföretag,nämligen 1. vattenkraftverk som är avseddaför en installerad generaloreffekt av minsl , 2. vattenregleringar med en störtevattenslåndsskillnad mellan dämnings- och sänkningsgränserna än tvii meterunder året eller en meter samt regleringar med mindrevattenståndsskillnad än som har angetts , om därigenom skall utnyttjas eltvattenmagasin av eller , 3. vattenöverledningar eller andravaltenbortledningar från vattendrag eller sjöar med en normal oregleradlågvattenföring av minsl en kubikmeter i bortledningspunktenrespektive utloppet, om den vattenföring som skall tas i anspråk överstiger enfemtedel av den normala oreglerade lågvattenföringen och del inte är uppenbartatt bortledningen kan ske utan olägenhel äv betydelse för allmänna intressen, 4. andra vattenkraftverk och andravaltenregleringar eller vattenöverledningar för vattenkraftändamål, om a) företaget avser någon avföljande älvar, nämligen älv, älv, älv och , b) förelagel avser någon av deälvar eller älvsträckor som anges i följande uppställning sträckanmellan Kärtbackslrand och Edebäck Ljusnan sträckanmellan och (Härjedalsljusnan) ochsträckan mellan Laforsen och (Mel-lanljusnan) , Ammerån ovan Överammer, Storån- Dammansamt Hårkan uppströms Hotagen , Storån uppströmsKlumpvallnet, , Saxån, Ransarån uppströms Ransarensaml Vojmån uppströms Tärnaånoch Girjesån, Juktån uppströms Fjosokken samtTärnaforsen mellan och Gäutan källflödena uppströms Sädvajaurerespektive Rebnis-jaure Lule älv StoraLule älv uppströms Akkajaure, Lilla Lule älv uppströms Skalka och TjakQajaure samt 1981/82:130 566 5. gmndvattentäkter förtillgodogörande av en störte vattenmängd än , 6. andra valtenregleringar,valtenöverledningar och vattenborlledning-ar än som har angetls fömt, omföixlagel avser någon av sjöarna , , , , Storsjöni eller Siljan och förelagel kan inverka märkbart på vattenståndet ieller vattenavrinningen ur sjön. Paragrafen motsvarar 15 Kap. 1 8 första stycKet iulredningens förslag saml 4 Kap. 17 6 första stycKet VL och 1 8 första stycKetvatlenrättskungörelsen (i senaste lydelse enligt SFS 1980:82). Somjag har anfört i inledningen till förevarande avdelning har i punkl I storlekenav de vattenkraftverk som alltid skall prövas av regeringen angivils i eninstallerad generatoreffekt (märkeffekt) av och inte somf.n. Härigenom används samma mått på effeKten som i fråga omavgifter enligt 10 Kap. Eftersom effeKlen-heten Kilowatt erhålls genom altantalet Kilovoltampére multipliceras med faKlorn för fasförskjutning, som kanvariera mellan 0,75 och 1,0, innebär ändringen i vissa fall en höjning avgränsen för de kraftverk som obligatoriskt skall prövas av regeringen. Jagvill dock erinra om regeringens möjligheter enligl 3 § alt förbehålla sigprövningen av kraftverk med en effekt som undersfiger . Med vattenreglering i punkterna 2 och 6 avses ensådan reglering som definieras i 1 kap. 4 §. Under definitionen faller inle, imotsats till vad som är fallet enligt vattenrältskungörelsen, en reglering imarkavvaltningssyfte, t. ex. för översvämningsskydd. Inte heller omfattas enreglering för förstärkning av en recipient för avloppsvatten. För attregeringen skall pröva sådana regleringar, fordras alltså elt särskiltförbehållsbeslut med stöd av 3 8. Med vattenbortledning i punkterna 3 och 6 avsesdels ytvattentäkter enligt definitionen i 1 kap. 4 8 och dels bortledning avvatten i annat syfte än tillgodogörande av vattnet, l.ex. utspädning av avloppsvatteni en recipient. Med lågvattenföring i punkt 3 avses medeltalet förett så stort antal år som möjligt av de vallenföringar som var för sig utgörden minsta vattenföringen Qfr 14 kap. 1 § VL). I punkt 6 behandlas vissa vattenförelag i våra sexstörsta sjöar. Förutsättningen för regeringens obligatoriska prövning är attföretaget kan inverka "märkbart" på vattenståndet i ellervatlenavrinningen ur sjön. Som ulredningen anfört vid tillKomsten avvattenrätlsKungörelsen (se SOU 1970:40 s. 41) torde bestämmelsen i praKliKenbli tillämplig på mindre korttidsregleringar och andra vattenregleringar.Däremot kan jag inte dela ulredningens uppfattning att bestämmelsen kommer attomfatta praktiskt taget alla valtenbortledningar från en sådan sjö, om vattneiinte återförs till sjön. Eftersom inverkan av vallenbortledningen skall varamärkbar på vattenståndet eller vattenavrinningen, torde endast bortledningen av 1981/82:130 567 mycketstora vattenmängder komma att falla under bestämmelsen. Smärre bortledningar,t. ex. vanliga vattenuttag för jordbmksbevattning, faller därför utanförbestämmelsens tillämpningsområde. 2 6I fråga om ändringar eller utvidgningar av vattenföretag gäller 1 8 endast om ändringen eller utvidgningen uppnår där angiven omfattning. Paragrafen motsvarar 15 kap. 1 8 andra stycket iutredningens förslag samt I 8 andra stycket vatlenrättskungörelsen. 3 §Om etl annal vattenförelag än etl sådant som anges i 1 och 2 66 är av betydande omfattning eller ingripande beskaffenhet, får regeringen förbe hålla sig prövningen av förelagels tillåtlighet. Besked om förbehållet skall lämnas fill eller förrätlningsmannen innan dom eller be slul har meddelats om företagets tillåtlighet. Paragrafen motsvarar 15 kap. 1 6 Qärde stycket iutredningens förslag saml 4 kap. 17 8 andra styckel VL. Bestämmelserna omfattar alla typer avvallenföretag. I likhet med vad som f. n. gäller i fråga om slörrevattenavlednings- eller invallningsföretag (se 7 kap. 46 8 första stycket och49 8 VL) avser regeringens prövningsrätt således även markavvattningsföretag avbetydande omfattning eller ingripande beskaffenhet. Förbehållsrätten gälleralla typer av dylika markavvattningsförelag och alltså även dikning, vilketutgör en nyhet i förhållande till VL. Somulredningen anför torde del utan någon särskild beslämmelse åligga berördaförvaltningsmyndigheter alt lill regeringen anmäla ell behov av beslut omförbehåll. I 8 8 vattenrältskungörelsen har dock kammarkollegiet särskiltålagts en skyldighet alt till regeringen anmäla behovel av förbehåll. Jagkommer att senare anmäla frågan om en motsvarighet till denna beslämmelse. 4 6Tillåtligheten av etl vattenföretag kan även komma under regering ens prövning enligt 3 Kap. 4 8 andra stycket. Paragrafen innehåller en erinran om denunderställning till regeringen som kan ske pä grund av dispensregein i 3 kap. 46 andra slycket. 5 §I samband med prövningen av etl företag som avses i 1-4 68 får regeringen även förbehålla sig prövningen av tillåtligheten av ett annat vallenföretag, om ansökningen avser tillstånd till båda företagen och dessa hänger samman med varandra eller fråga enligt 3 kap. 8 8 har uppkommit om jämkning eller företräde mellan dem. Beträffande etl sådant förbehåll gäller 3 8 andra meningen. Paragrafen motsvarar 15 kap. I 8 femte stycket iutredningens förslag och 4 kap. 17 6 tredje slycket VL. 1981/82:130 568 dockvidgats till att avse fall som underställts med stöd av 3 kap. 4 6 andrastycket. I fråga om konkurrens mellan vattenförelag som prövas samtidigthänvisas till vad som har anförts vid 3 kap. 8 8. 6 §För regeringens prövning gäller 3 kap. Om regeringen finner att företagel är av synnerlig betydelse från allmän synpunkt, får regeringen medge att företaget får komma till stånd även om hinder möter enligl 3 kap. 4 6 första stycket. Paragrafenmotsvarar 4 kap. 18 6 första-tredje styckena VL.