prop · G50395 · 1981-12-31 00:00:00 — Industriförbundetanser för det första att förfarandet med dispenser om undantag frånaktiebolagslagens låneförbud utgör en onödig administrativ omgång ibörsföretagen. Därför föreslås ett tillägg till aktiebolagslagen 12 kap 7 § 3stycket med innebörd att lån kan ges i strid mot låneförbudet om lånet ges föratt gäldenären skall köpa aktier i företaget eller företag inom samma koncern,så länge den anställdes innehav inte överstiger en procent av aktiekapitalet. Iproposition 1973:93 sid 135 anges exempel på situationer där dispenser bordekunna komma ifråga. Bland annat nämns sk sparplaner, system innebärande attanställda får låna av företag för att köpa aktier i företaget. Medden föreslagna begränsningen av den anställdes innehav till en procent avaktiekapitalet torde inte majoritetsaktieägare eller grupper av aktieägarekomma att omfattas av undantaget frän dispens från låneförbudsreglerna. Imotsats till förbundet finner vi inte något skäl till att ett undantag fråndispensförfarandet skulle begränsas till s k marknadsbolag. Den spridning avindividuellt ägande inom näringslivet, som ökat alltmer ochvilket organisationen välkomnar, kan inte ensidigt förbehållas en viss kategoriföretag. Aktiebolagslagens regler till skydd för tredje man i detta sammanhangtorde endast i undantagsfall behöva tillämpas. Om lagstiftaren anser att viden ändring enligt förbundets förslag - tredje mans Prop.1981/82:95 28 ställning skulle kunna komma att förändras i förhällandetill bolaget, kan en regel införas i aktiebolagslagen med innebörd attföretaget åläggs att pä lämpligt sätt informera sina intressenter omsparplanens villkor m m. Därefter står det borgenär eller annan fritt attkräva säkerhet för sin fordran eller få den betalad. Sammanfattningsvis tillstyrker SHIO-Familjeföretagen detav förbundet föreslagna tillägget till aktiebolagslagen med det förbehållet attregeln då bör gälla generellt, d v s för alla aktiebolag. anser för det andra att det råderoklarhet om innehållet i gällande rätt i vad avser tolkningen av reglerna ikommunalskattelagens 35 § 1 a mom 6 stycket och aktiebolagens bestämmelser omlåneförbud i samband med aktiesparfonder. Aktiesparfondernasmedel kan, som den nuvarande lagstiftningen är utformad, placeras endast ibörsnoterade aktier eller aktier som är föremål för liknande notering. Vårmedlemskrets, huvudsakligen mindre och medelstora familjeföretag, berörssålunda inte av reglerna om aktiesparfonder. I motionen 1980/81:1169 (bifogasi kopia) har föreslagits vissa ändringar i gällande regler om aktiesparfonder isyfte att ytterligare stimulera aktiesparandet att då även gälla aktiesparandei mindre och medelstora företag. Vi delar de synpunkter och stöder de förslagsom motionären redovisat i motionen. Vi delar dock förbundets uppfattning att det föreliggerett allmänt intresse att klargöra rättsläget i frågan. De förslag som framför i sin skrivelse tillstyrkesav oss. Beträffande eventuella oklarheter vad gäller tolkning av 35 § 1 a mom 6st i kommunalskattelagen anser vi, liksom , att åtgärderskyndsamt vidtages för att klargöra rättsläget. Inom detaljhandeln berörs endast ett fåtal företag avrubricerade skrivelses förslag enär förändringarna endast berör börs- eller fondhandlarno-teradeaktiebolag. Frän sida skulle vi gärna se, att möjligheternaför bildande av aktiesparfonder vidareutvecklas till att gälla även andraaktiebolag. Vidare ifrågasätter vi, om det inte är rimligt att ävenverkställande direktörer i dotterbolag till börsbolag skall undantagas frånlåneförbudet vid förvärv av aktier i moderbolaget. Dotterbolagens verkställandedirektörer är i många fall helt jämförbara med högre tjänstemän i en koncernsmoderbolag. Självfallet kan begränsningen om högst 1 procents innehav avaktiekapitalet även gälla för dessa verkställande direktörer. Kammarrätten i har till sitt remissyttrandefogat en promemoria som upprättats av länsrättsfiskalen somunderlag för yttrandet. aktiebolagslag innehöll varken förbud mot attaktieägare lånar pengar från bolaget eller bestämmelse om säkerhet för sådanalän. Prop.1981/82:95 29 lagstiftning infördes emellertid bestämmelser sominnebar ett långtgående förbud för ett aktiebolag att låna ut pengar tillaktieägare och vissa andra fysiska och juridiska personer. Efter vissa mindreförändringar återfinns läneförbudet numera i 12 kapitlet nya aktiebolagslagen(1975:1385), nedan kallad ABL. I lagrummets första stycke stadgas förbud för aktiebolagatt lämna penninglån dels till aktieägare, styrelseledamot eller VD i bolageteller annat bolag i samma koncern, dels också till vissa närstående fysiskapersoner samt även till juridiska personer över vars verksamhet någon ovannämndperson har ett bestämmande inflytande. Andrastycket innehåller fyra undantag från bestämmelserna i första stycket. Avintresse i förevarande sammanhang är undantaget under punkt 4 för aktieägaremed endast ringa aktieinnehav. Detta har definierats som innehav som ej uppgårtill en procent av aktiekapitalet i bolaget och ej heller, om bolaget ingår ikoncern, till en procent av de sammanlagda aktiekapitalen i koncernbolagen. Somytterligare spärr har införts att undantaget ej gäller om gäldenären ellerjuridisk person över vars verksamhet han har ett bestämmande inflytande ellerbåda tillsammans äger mer än 500 aktier i bolaget eller, om bolaget ingår ikoncern, i koncernbolagen. I tredje stycket upptas ett förbud att lämna penninglän isyfte att gäldenären eller honom närstående fysisk eller juridisk person somavses i första stycket skall förvärva aktier i bolaget eller annat bolag isamma koncern. Detta förbud är till skillnad mot förbudet i paragrafens förstastycke undantagslöst. 12 kap. 8 § ABL , eller bankinspektionen för bolag under desstillsyn, kan på ansökan medge undantag från 7 §, om det vid förvärv av aktier ibolaget eller annat bolag i samma koncern är påkallat av särskildaomständigheter eller om det i annat fall föreligger synnerliga skäl. Bolagetskända borgenärer skall höras över ansökningen, dock ej om deras ställninguppenbarligen inte påverkas. Om borgenär begär det, skall hans fordran betalaseller betryggande säkerhet ställas för den innan ansökningen får bifallas. 12 kap. 9 § ABL I lagrummet finns bestämmelser om en särskild förteckningför varje räkenskapsår som skall upprättas och bevaras under närlän lämnats efter dispens enligt 8 §. Förbundet anför i huvudsak följande. I samband med attaktiesparande i företag startat har de anställda ofta erbjudits lån avföretaget för förvärv av aktier i det egna bolaget. Dispens har regelmässigterhållits för dessa lån. Emellertid framstår med rimligt beaktande avborgenärers och skattemyndigheters intressen dispensförfarande i börsföretagensom en tämligen onödig administrativ omgång och synes endast medföra ettomotiverat merarbete i företagen. För att undanröja denna praktiska olägenhetförordar förbundet följande tillägg till 12 kap. 7 § tredje stycket ABL: "Vad nu sagts gäller icke penninglån till anställd ibolaget eller annat bolag inom samma koncern i syfte att gäldenären skallförvärva aktier i Prop.1981/82:95 30 bolaget eller i annat bolag inom samma koncern underförutsättning att den anställdes innehav av aktier i sådant bolag icke genomförvärvet kommer att överstiga en procent av aktiekapitalet." En på så sätt vidgad lånerätt bör måhända vara förbehållenbolag med spritt ägande. Sådana bolag skulle kunna definieras som aktiebolagvars aktier är noterade på fondbörs eller pä lista utgiven av sammanslutning avsvenska fondkommissionärer. 3 Syftet med låneförbudet i 12 kap. 7 § första stycket ABL Regleringen har två huvudsakliga syften. I första handvill man komma till rätta med den form av skatteflykt som tar sig uttryck i attaktieägare m.fl. tar län frän bolaget för privat konsumtion. Dessutom skallförbudet hindra att det bundna kapitalets verkan som borgenärsskydd sätts urspel. lade i betänkandet "Förslagtill aktiebolagslag m.m." (SOU 1971: 15) fram förslag till regler omförbud mot penninglän till aktieägare och styrelseledamöter som heltmotiverades av omsorgen om aktiebolagslagens borgenärsskyddssystem. a. att det måste anses strida mot aktiebolagslagstiftningensgrunder att en person skall kunna driva ett aktiebolag med den därav följandeförmånen av frihet frän personligt ansvar, trots att bolagets tillgångar tillstor del, kanske motsvarande , består i en fordran mot honomsjälv. Det innebär en urholkning av den säkerhet som aktiebolagslagen genomreglerna om bundet kapital vill ge inte bara aktieägarna utan även andra, såsomborgenärer och anställda. Utredningens motivering gjorde att låneförbudet intebehövde vara totalt. Det gällde ej för län som gavs mot betryggande säkerhet,ej heller för lån som höll sig inom ramen för bolagets fria kapital oavsett omsäkerhet lämnades eller inte. lagstiftningsärende (prop. 1973:93) åberopadeföredragande statsrådet liksom aktiebolagsutredningen borgenärsintressena. Mendet främsta syftet och det som föranledde att utredningsförslagets regler omlåneförbud utbröts till särbehandling var att man ville hindra skatteflykt.Föredragande statsrådet anförde bl. a. följande (sid. 66). Erfarenheten harvisat, att frånvaron av förbud mot lån till aktieägare och personer i bolagsledningenutnyttjas i stor utsträckning för att undgå beskattning. Det är förhållandevisvanligt att den som har ett dominerande aktieinnehav i ett bolag tar ut pengarfrån bolaget för sin privata konsumtion i form av lån och på det sättet undgåreller i varje fall skjuter upp beskattningen. Jag anser det angeläget att dennaform av skatteflykt elimineras. 4 Syftet med undantaget för aktieägare med ringaaktieinnehav Undantaget föreslogs av aktiebolagsutredningen medmotiveringen att låneförbudet huvudsakligen avser att träffa sådana fall dålåntagaren är en person med dominerande inflytande i bolaget, eftersom det ärsådana fall som är farliga och blivit mest uppmärksammade i praktiken.Utredningen föreslog därför undantag frän låneförbudet om aktieägaren ägermindre än en procent av bolagets aktiekapital eller eljest så ringa del däravatt den uppenbarligen inte är avgörande för bolagets beslut om lånet. Departementsförslagetupptog enprocentregeln och införde spärregeln om högst 500 aktier medmotiveringen att ett aktieinnehav strax under en procent kan vara att betraktasom ganska betydande i stora aktiebolag vars aktier 1981/82:95 31 är spridda hos allmänheten. I propositionen till nyaaktiebolagslagen (prop. 1975: 103 sid. 494) uppgav föredraganden attundantagsbestämmelsen har tillkommit bl. a. för att det skall bli möjligt förbolagen att ge penninglån till anställda som har ett mindre aktieinnehav ibolaget. 5 Syftet med låneförbudet i 12 kap. 7§ tredje stycket ABL föreslog inte förbud mot lån förförvärv av bolagets aktier. Frågan diskuterades överhuvudtaget ej i betänkandeti vidare mån än att det påpekades att man bland de svenska praktiskt sakkunnigahade anfört som exempel på ett onödigt och olämpligt hinder att en fackman somför att driva rörelse inom sitt område vill köpa aktierna i ett bolag menendast kan finansiera köpet genom bolagets medel skulle hindras från dettagenom ett förbud (bet. sid. 322). Föredragande statsrådet lagstiftningsärendekonstaterade att det inte torde vara ovanligt att en person som förvärvar ettbolag, finansierar inköpet genom län från bolaget och anförde därefterföljande. En sådan transaktion är emellertid mycket farlig för borgenärerna.Den innebär nämligen att betydande tillgångar fränhänds bolaget och tillförsde tidigare aktieägarna som bolaget får en revers från den nyeaktieägaren. Från borgenärernas synpunkt blir situationen densamma som den dåaktieägarna lånar från bolaget. Enligt min mening bör man i denna fråga intasamma ståndpunkt som i det danska förslaget, nämligen att lån till utomståendei syfte att denne skall förvärva aktier i det långivande bolaget inte tillåts (prop.1973:93 sid. 92). Någon ytterligare diskussion omkring detta förbud finns eji förarbetena förutom inom ramen för dispensbestämmelsen i 12 kap. 8§. 6 Syftet med dispensregeln i 12 kap. 8 § ABL Föredragande statsrådet ansåg vid lagstiftningatt det fanns skäl att öppna en dispensmöjlighet för den situationen att vidgenerationsskifte i ett familjeföretag arvtagaren ej har möjlighet att utan lånfrän företaget erlägga arvsskatten. Men även i andra situationer kunde detfinnas särskilda skäl att dispensera från låneförbudet. Om detta anfördes följande.En delägare i ett familjeföretag kan t. ex. ställa krav på att bli utlöst urföretaget. Övriga delägare kanske bara genom lån från bolaget kan skaffa demedel som behövs härför. Det kan i ett sådant fall finnas skäl att, medvederbörligt beaktande av borgenärsintressena, medge undantag från förbudetmot lån i syfte att gäldenären skall förvärva aktier i det långivande bolaget.Jag vill inte heller utesluta möjligheten av att det, inom ramen för denkontroll som en dispensmyndighet kan utöva, kan finnas anledning att låta enperson finansiera ett köp av ett aktiebolag genom län frän bolaget (prop.1973:93 sid. 94-95). I specialmotiveringen lämnades ytterligare följandeexempel. tillämpar ett system som innebär att anställda får lånaav företaget för att köpa aktier i företaget, s. k. sparplaner. Om ett sådantsystem berör ett större antal av de anställda bör dispens kunna ges. Skulledäremot endast verkställande direktören och hans närmaste medarbetare omfattasav systemet torde det som regel inte finnas anledning att ge dispens. Omdispens ges, kan dispensen utformas generellt, dvs. de allmänna villkoren försparplanen kan fastställas istället för att dispens ges för varje anställd försig (prop. sid. 135-136). Avsikten var emellertid att dispensregeln skulle tillämpasmycket rest- 1981/82:95 32 riktivtvilket lagtext markerats genom att synneriiga skäl skulle föreligga. Genomlagändring 1977 (SFS 1977: 1022) infördes den nu gällande utvidgademöjligheten till dispens nämligen om det vid förvärv av aktier i bolaget ellerannat koncernbolag är påkallat av särskilda omständigheter. Motiveringen vardet näringspolitiska intresset att motverka företagskoncentrationer genom attökade möjligheter skapas för förvärv av mindre företag som då i störreutsträckning kan bestå som fristående enheter. Emellertid framhöll föredragandestatsrådet att utvidgningen av lånemöjligheterna inte får leda till att manåter öppnar möjligheter till de skatteflyktsåtgärder som läneförbudet avseratt förhindra eller till att borgenärsintressena äventyras. Det måste därförliksom ske en noggrann prövning i varje särskilt fall (prop.1977/78:41 sid. 24). 7 Låneförbudets tillämplighet vid förvärv av andel i aktiesparfond Denidag vanligaste formen för aktiesparande hos anställda är enligt industriförbundetsparande i aktiesparfonder. Frågan uppkommer om förvärv av fondandelar i fondsom uteslutande eller till viss del består av aktier i företaget är attjämställa med direkt förvärv av aktier i företaget och därmed står i strid motnuvarande läneförbud i 12 kap. 7S tredje stycket ABL. Enligt förbundet harlänsstyrelserna ej tillämpat enheflig praxis. I vissa fall har dispens enligt12 kap. 8§ ansetts obehövlig medan i flertalet fall sådan dispens har ansettsnödvändig. Förbundet pekar också på den konsekvens som skulle kunna bli följdeni vissa fall vid tillämpningen av 35 § la mom. sjätte stycketkommunalskattelagen. Enligtaktiefondslagen (1974:931) förstås med aktiefond en huvudsakligen av aktiereller andra värdepapper bestående fond, som uppkommit genom kapitaltillskottfrän allmänheten och som äges av dem som tillskjutit kapital. Denna definitiongäller också för aktiesparfond enligt I § lagen om aktiesparfonder (1978:428)jämförd med resten av nämnda lag. Fondandelsägarnasrätt till fonden har alltså i lagtexten uttryckligen angetts vara enäganderätt. Departementschefen anförde i förarbetena till aktiefondslagen (prop.1974: 128 sid. 99) bl. a. följande. De investerare som placerat medel i de nuexisterande aktiefonderna torde i regel anse sig som ägare av de aktier ellerdelar därav som ingår i en fondandel. Att i lagen uttryckligen ange andelsrättensom en äganderätt skulle därför stämma överens med en redan nu gängseuppfattning. Det är också, med hänsyn till att inga andra än andelsförvärvarnatillskjutit kapital till fonden, naturligt att betrakta fonden och där ingåendevärdepapper som en förmögenhetsmassa som ägs av investerarna gemensamt.Jämförelse kan i viss utsträckning göras med ett vanligt aktieförvärv pä grundav vilket förvärvaren blir delägare i det aktiebolag vars aktier han förvärvat.Den omständigheten att fondandelsförvärvarens äganderätt av praktiska skäl är iviss mån begränsad - jag syftar här främst på de bestämmelser som föreslås ifråga om rösträtt för de i fonden ingående värdepapperen - utgör enligt minuppfattning inte anledning att frångå detta synsätt. Vidare uttaladedepartementschefen (prop. sid. 128) att man bör hålla den principiella synenpå investerarnas rätt som en äganderätt i minnet även när det gäller olikafrågor om fondandelsbevis m. m. Tvåav lagrådets ledamöter () ville emellertid utmönstrabestämmelsen om äganderätten. De menade (prop. sid. 236-237) attfondandelsägarna saknar en stor del av de befogenheter som brukar anses Prop.1981/82:95 33 ingåi äganderätten och att lagstiftaren ej bör använda en vedertagen juridisk termför att beteckna något annat än som brukar avses med termen. Departementschefenvidhöll sin uppfattning att äganderätten till fondegendomen skall tillkommafondandelsägarna och att detta skall komma till klart uttryck i lagen. Hanbemötte ovannämnda synpunkter från de två lagrådsledamöterna och anförde bl. a.följande (prop. sid. 248-249). Som framgår av remissförslaget får den rätt somtillkommer investerarna i en aktiefond sitt innehåll genom de befogenheter somtilläggs investerarna med avseende på fonden. De inskränkningar i denna rättsom föreslås är visserligen i några avseenden av ingripande slag. Väsentligenär inskränkningarna emellertid betingade av rent praktiska skäl. a. gällerdet den omständigheten att fondbolaget skall antecknas i aktieboken som ägare ti|laktier som ingår i aktiefonden. I och för sig skulle det inte föreliga något hindermot att fondandelsägarna antecknas som ägare i aktieboken. Detta är emellertidinte någon lämplig praktisk lösning. Det är också av rent praktiska skäl somrösträtten för aktierna i aktiefonden enligt remissförslaget inte skall utövasav andelsägarna själva utan av representanter för dem i fondbolagets styrelse.Jag vill vidare peka på den av mig föreslagna bestämmelsen i 40 § tredjestycket, enligt vilken vid en aktiefonds upplösning de behållna fondtillgängarnaskall utskiftas till andelsägarna. Bestämmelsen skulle, om det bedömts vara enlämplig lösning, lika väl ha kunnat utfprmas sä att andelsägarna i stället förpengar hade tillagts rätt att till sig få utskiftade i fonden liggande aktieroch andra värdepapper. Det är inte uteslutet att bestämmelsen kankomma att ändras så att utskiftning av värdepapper möjliggörs. En sådan utskiftningkunde medföra vissa fördelar, bl. a. genom att risken för kursrörelser påbörsen pä grund av försäljning av stora aktieposter från en sådan aktiefondminskades och genom att fonden kunde avvecklas . Ettförhållande, som enligt ett par lagrådsledamöters mening visar att investerarnaendast har en rätt till andel i fondens behållning, skulle härigenom iställetge vid handen att andelsrätten är en äganderätt. Det sagda visar enligt min uppfattningatt ett alltför teoretiskt betraktelsesätt inte bör anläggas på frågan omäganderätten till fondegendomen. Avovanstående redogörelse för lagstiftningsärendet vid aktiefondslagenstillkomst framgår således att fondandelsägarna äger i fonden liggande aktieroch andra värdepapper. Ett län till en anställd för förvärv av fondandel iaktiefond där det långivande företaget finns representerat i portföljen blirdärför förbjudet enligt 12 kap. 7§ tredje stycket ABL. Om man stiftar ettundantag i nämnda lagrum pä sätt industriförbundet förordat ovan vid punkt 2omfattar därför det undantaget även lån för förvärv av sådan fondandel. Fråganom detta måste uttryckligen anges i lagtexten som industriförbundet förordar isista stycket av skrivelsen liksom de lagtekniska aspekterna på ett sådanttillägg lämnas här öppen. Närvarande:f.d. justitierådet , regeringsrådet , justitierådet . tillhandakommet utdrag av protokoll vid regeringssammanträde den 22december 1981 har regeringen på hemställan av statsrådet och chefen förjustitiedepartementet beslutat inhämta lagrådets yttrande över förslag filllag om ändring i aktiebolagslagen (197,S: 1385). Förslagethar inför lagrådet föredragits av hovrättsassessorn Per . Förslagetföranleder följande yttrande av lagrådet: Lagrådet lämnar förslaget utanerinran. 1981/82:95 35 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, Åsling, Söder, , , , , , ,, Elmstedt, Tilländer, Ahriand, Propositionom låneförbudet i aktiebolagslagen (1975:1385) Föredragandenanmäler lagrådets yttrande' över förslag till lagom ändring i aktiebolagslagen(1975:1385). Föredragandenupplyser att lagrådet har lämnat lagförslaget utan erinran och hemställer attregeringen föreslår att anta förslaget. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att anta det förslag som föredraganden har lagtfram. Beslutom lagrådsremiss fattal vid regeringssammanträde . 1981/82:95 36 Propositionenshuvudsakliga innehåll........................ .... I Propositionens lagförslag ...................................... 2 Utdrag av protokoll vidregeringssammanträde den 22december 1981 ......................................... 4 1 Inledning ....................................................... 4 2 Allmän motivering.............................................. 5 2.1 Låneförbudet vid aktieförvärv.......................... .... 5 2.2 Utformningen av ett undantagfrän låneförbudet ................ .......................... 8 2.3 Låneförbudetvid förvärv av andelar iaktiefonder och aktiesparfonder .................... 9 3 Upprättat lagförslag ........................................ 11 4 Specialmotivering ......................... ....... ........ II 5 Hemställan .................................................... 13 6 Beslut .......................................................... 13 omändring av låneförbudet ................... .. 14 BUaga 2 Sammanställning av remissyttranden...... .. 16 Bilaga3 Det remitterade förslaget (bilagan har uteslutits här) Utdragav lagrådets protokoll .... 34 Utdragav protokoll vid regeringssammanträde .