prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — länslandsting har tagit över huvudmannaskapet för karolinskasjukhuset i . Vidare har en preliminär uppgörelse träffats med Uppsalaläns landsting om ett överlagande av huvudmannaskapet för akademiska sjukhuseti fr. o. m. . Sammanlagt berörs drygt 15 000anställda av här nämnda huvudmannaskapsförändringar. En rad besparingar ochförenklingar av regelsystem inom ansvarsområde föreslås. Med hänsyn till detsamhällsekonomiska läget är det nödvändigt alt åstadkomma kostnadsbesparingarinom sjukpenningsförsäkringen som inte berörts av vidtagnabesparingsåtgärder. En proposition med förslag om införande av viss självrisk isjukförsäkringen kommer att lämnas till . Förslagetkommer att utformas så att en likvärdig självrisk införs för alla grupper påarbetsmarknaden. Ett särskilt högriskskydd för hälsosvaga grupper kommer attinföras inom sjukförsäkringens ram. Andra åtgärder somföreslås är betydande administrativa besparingar inom försäkringskassorna somföljd bl. a. av reducering av arbetsvolymen och ändrade ulbetalningsruliner.Riksförsäkringsverket ges i uppdrag att redovisa hur verket ochförsäkringskassorna kan minska antalet tjänster med 2500 alternativt 4 000. Vidare föreslås att ersättningen från sjukförsäkringenlill förelagshälsovården avvecklas. Även inom tandvårdsförsäkringen föreslåsytterligare besparingar. Höjt sjukpenningavdrag vid sjukhusvistelse föreslåsliksom höjda avgifter för besök hos privatpraktiker. Anslaget förvidareutbildning av läkare föreslås reducerat. Totalt beräknas dessabesparingsåtgärder innebära minskade kostnader under socialhuvudlileln och inomsocialförsäkringen med sammanlagt 2 483 milj. kr. När hänsyn tas fill skattebortfall m.m. uppgår 1981/82:100 Bilaga 8 3 besparingarna till ca 1 880 milj. kr. Härtillkommer en minskad anslagsbelastning med 475 milj. kr. under /83som en följd av överföring av vissa fondmedel från de allmännaförsäkringskassorna. Effekterna av föreslagnabesparingar och det minskande antalet sjukdagar gör det möjligtatt sänka arbetsgivaravgiften till sjukförsäkringen och minskaskallefinansieringen av folkpensionskoslna-derna genom en höjning avfolkpensionsavgiflen inom ramen för en oförändrad total arbetsgivaravgift.Därigenom kan effekterna av de vidtagna åtgärderna och det sjunkande sjuktaleti sin helhet påverka statsbudgeten. Förslag i denna fråga läggs fram undervåren 1982. myndigheteroch motsvarande har med några få undantag beräknats med utgångspunkt ianslagsframställningarnas huvudförslag, dvs. en minskning av det löne- ochprisomräknade anslaget . Socialdepartementetsstörsta utgiftspost är anslaget till folkpensioner. Antalet folkpensionärerberäknas vara 2 milj. varav 1,4 milj. ålderspensionärer. Cahälften av folkpensionärerna med ålders-, förtids-eller änkepension harpensionstillskott. Folkpensionskostnaderna beräknas för nästa budgetår lill 37320 milj. kr., vilket är en ökningmed 2 690 milj. kr. jämfört med innevarande budgetår. ATP-utbetalningarnaberäknas till 29 600 milj. kr. Tillsammans utbetalas frän den allmännapensioneringen (inkl. ATP och bostadsstöd) ca . Äldreomsorgen kommer äveni fortsättningen alt vara en av de viktigaste socialpolitiska uppgifterna.Ålderspensionärerna har i del närmaste fördubblats . Antaletpersoner kommer att öka med närmare 70 000 fram lill sekelskiftet.Befolkningsutvecklingen medför alt samhället måste avsätta kraftigt ökaderesurser för att tillgodose de äldres behov av ekonomisk trygghet, omsorg ochsjälvständighet. Dessutom måste de äldre erbjudas en god omvårdnad när de blirsjuka eller annars behöver vård. En tillsatt parlamentariskäldreberedning behandlar frågor om samordning av samhällets insatser för deäldre. Social hemhjälp ochfärdtjänst utgör viktiga delar av samhällets stöd till äldre och handikappade.Statsbidragen för social hemhjälp och färdtjänst beräknas för budgetåret1982/83 uppgå till 1 840 milj. kr., vilket är en ökning med 235 milj. kr. Familjepoliliken intar enbetydelsefull plats i del socialpolitiska arbetet. Genom det allmännabarnbidraget får alla familjer ett grundläggande ekonomiskt stöd. per barn och år. Fr. o. m. kompletterades deallmänna barnbidragen med ell flerbarnstillägg om från det tredjebarnet och . per barn och år för de därpå följande. Kostnaderna förbarnbidragen och flerbarnstilläggen under /83 beräknas till 5205 milj. kr. Det ekonomiska stödetfill föräldrarna vid vård av barn i hemmet har väsentligt vidgats under senareår. De sammanlagda utbetalningarna från 1981/82:100 Bilaga 8 4 föräldraförsäkringen uppgår nästa budgetår lill4 830 milj. kr. ATP-rält för vård av egnasmå barn i hemmet införs . Utbyggnaden avbarnomsorgen fortsätter. Statsbidragen till barnomsorgen ökar med ca 140 milj.kr. till 5 550 milj. kr. budgetåret1982/83. Kommunförbundels enkät visar all 68 000 platser i daghemoch 30 800 platser i fritidshem beräknas bli färdigställda under åren1977-1981. Dessutom beräknas tillkomma 49 700 platser i familjedaghem, vilketär 39 700 fler än som förutsattes vid riksdagsbeslut. Genom att statsbidragetden utvidgas lill all omfatta också dellidsförskolor och öppnaförskolor markeras rätten för alla barn att få del av de stimulerandeaktiviteterna inom barnomsorgen. Bidragsförskott, som är eltekonomiskt grundskydd för barn vars föräldrar lever åtskilda, ulgår f. n. fördrygt 230 000 barn. Bidragsförskott ulgår av basbeloppet. En genomgripandeförändring av socialvården sker genom den nya socialtjänstlagen som träder ikraft . Lagen ulgår från en helhetssyn pä människan. Socialaaspekter får genom den nya lagen en väsentligt ökad betydelse isamhällsplaneringen. Delegationen för social forskning som är knuten tillsocialdepartementet kommer bl. a. att prioritera forskning och utveckling medanknytning lill den nya lagstiftningen. En överenskommelse harträffals om all kommuner och landsting tar överhuvudmannaskapet för ungdomsvårdsskolor och nyklerhetsvårdsanstaller m. m. Delinnebär att kommuner och landsting gemensamt skall svara för all behovet av vård eller boende inom blir tillgodosett. Förutsättningarhar därigenom skapats för en bättre fungerande vårdkedja inom såvälungdomsvården som missbrukar-vården. Socialhuvudlileln gerinte ensam en fullständig bild av samhällets insatser på del socialpolitiskaområdet. Till totalbilden hör även vissa anslag som redovisas under andrahuvudtitlar, kostnader för allmän försäkring som inle las över statsbudgeten,saml landsfingens och kommunernas kostnader för sjukvård och sociala insatser. I följandesammanställning redovisas de tolala samhällsutgifterna för socialpolitiken åren1977 och 1982. (Arbetsmarknad och bostadsproduktion är inle medräknade.) 1981/82:100 Bilaga 8 i milj. kr. Sjukvård och sjukförsäkring Äldre och handikappade Barnfamiljer övrigt 58 113 87 90 Utgifterna för densociala tryggheten beräknas alltså öka under femårsperioden 1977-1982.Del allmännas tolala kostnader för sociala insatser uppgår tillca . Räknat i andel av bruttonationalprodukten innebär detta enökning från till . Den allmännaförsäkringens ekonomiska omfattning ökar kontinueriigl , bådeabsolut och relativt i förhållande till den totala samhällsekonomin.Ersättningarna som betalas ut från försäkringen motsvarar efter skatteavdragomkring av den totala privata konsumtionen i landet. Försäkringens ökandeandel av folkhushällel beror främst på de successiva höjningarna avfolkpensionsbeloppen som skett , det ökande antalet pensionärermed ATP liksom den allmänna ökningen av säväl antalet som andelen pensionärerbland befolkningen. Även sjukförsäkringen med föräldraförsäkring ochtandvårdsförsäkring har byggts ut betydligt . Förmåner från folkpensioneringenutgår f. n. till ca 2 milj. personer. Därav är ca 1,4 milj. ålderspensionäreroch 310 000 förtidspensionärer. ATP-pensionerna får allt störrebetydelse. F. n. har av ålderspensionärerna utöver folkpensionen.Bland förtidspensionärerna är motsvarande andel . Flera betydelsefulla ochkostnadskrävande pensionsreformer har genomförts under det senaste årtiondet.Den allmänna pensionsåldern har sänkts och möjligheterna lill rörligpensionsålder har vidgats. De folkpensionärer somsaknar eller har låg ATP har fåll årliga standardförbättringargenom höjda pensionstillskott. Pensionstillskott ulgår normall inle lillpensionärer som begärt undantagande från ATP och inle heller lill efterlevandelill dessa. För att särskilt värna omde pensionärer som har enbart folkpension eller låg ATP föreslås en utbyggnadav pensionstillskotten av basbeloppet , vilket innebären ökning med . för år räknat. 1981/82:100 Bilaga 8 6 pensionstillskott kommer då alt uppgå till 47 %av basbeloppet. För förtidspensionärerna blir motsvarande pensionstillskott av basbeloppet. helt pensionstillskott uppgår för lill . förensamstående ålderspensionär och lill . för elt pensionärspar,motsvarande resp. av basbeloppet. För en ensam förtidspensionäruppgår årsbeloppet till . Härtill kommer nyssnämnda höjnig av pensionstillskottetmed . Folkpensionsförmånerna ärindexreglerade och storleken på pensionen bestäms med utgångspunkt ibasbeloppet. Fr. o. m. gäller nya beräkningsgrunder förbasbeloppet. Det innebär att pensionsbeloppen följer den allmänna prisnivån menvid indexberäkningen bortses från indirekta skatter, tullar och avgifter samtförändringar av energipriser. Tidpunkten förindexuppräkning av folkpension m. fl. basbeloppsanknutna förmåner har ändratsså all uppräkning fr. o. m. görs endast en gång om året.Basbeloppet skall i fortsättningen fastställas i december året före det årbasbeloppet avser. Basbeloppet för har fastställts fill . För att uppvägaeffekterna av den ändrade tidpunkten för indexuppräkningen föreslås utöverutbyggnaden av pensionstillskotten höjda ersättningsnivåer förhandikappersättningen. För nästa budgetårberäknas folkpensionskostnaderna öka med 2 690 milj. kr. jämfört medinnevarande budgetår, och uppgå lill 37 320 milj. kr. Härtill skall läggasATP-utbetalningarna som beräknas lill 29 600 milj. kr. och kostnaderna förbostadsstödet till pensionärerna vilket har uppskattats lill 3 400 milj. kr.för /83. ulgårstatsbidrag lill kommunall bostadstilläggtill folkpensionärer (). höjs de slalsbidragsgrundandebostadskostnadsgränserna med /mån. till /mån. för ensamståendeoch med /män. till /mån. En nedre hyresgräns islatsbidragsreglerna för KBT införs fr. o. m. . Det innebär allstatsbidrag inle utgår för den del av bostadskostnaden som ligger under 80kr./män. Antalet ATP-pensionärerär f. n. drygl 1,3 miljoner. ATP finansieras genom avgifter från arbetsgivareoch egenförelagare. Fr. o. m. beräknas ATP-avgiften på sammalöneunderlag som övriga socialavgifter. ATP-avgiften för är ,vilket är en viss höjning jämfört med . Genom höjningen tillförsallmänna pensionsfonden medel som underlättar att klara de mer långsiktigautgiftsåtagandena inom ATP-systemet. Delpensionsförsäkringeninfördes för anställda. Härigenom öppnades en möjlighet attsuccessivt minska arbetsinsatsen mellan 60 och 65 ärs ålder för en mjukövergäng lill ålderspension. År 1980vidgades delpensioneringen till att omfatta även egna företagare ochuppdragstagare. 1981/82:100 Bilaga 8 7 För dem som beviljatsdelpension utgör pensionen av inkomstbortfallet. För nyfillkommandedeltidspensionärer utgör pensionen av inkomstbortfallet. F. n. har ca 64500 personer delpension. har delpensionsreformen utnyttjats av ca113 000 personer. Sjukförsäkringssystemetsom omfattar hela befolkningen ger rätt till dels sjukpenning vid sjukdom med90 % av arbetsinkomster . , dels viss ersättning isamband med läkarvård och läkemedelsinköp, tandvård, sjukhusvärd och viss annansjukvårdande behandling samt för sjukresor. ökadeantalet sjukdagar som ersätts av sjukförsäkringen från drygt 19 till knappt 23dagar per försäkrad och år. har dock antalet sjukdagar minskattill 1981. Avgiften för en patientvid läkarbesök i den offentliga sjukvärden är . fr. o. m. den 1 Januari1982. Pafientavgiften vid besök hos privatpraktiserande läkare är i allmänhet35 kr. Avgiften för receptbelagda läkemedelsinköp är fr. o. m. den 1 januari1981 maximalt . förbättrat skydd förde grupper som har höga sjukvårds- och läkemedelskostnader infördes den 1 juli1981. Det innebär bl. a. att man inte behöver betala för mer än sammanlagt 15läkarbesök och/eller läkemedelsinköp . Läkarbesökoch läkemedelsinköp räknas tillsammans för alla barn i en familj,vilket särskilt gynnar flerbarnsfamiljerna. Antalet ersattabehandlingar i öppen vård ökar. Framför allt har en snabb utveckling skett avhemsjukvården, en vårdform som är av stor betydelse för de äldre och som oftautgör elt gott alternativ till omhändertagande inom den slutna sjukvården. Som nämnts inledningsvisär avsikten att få lill stånd kostnadsbesparingar bl. a. genom elt syslem medökad och likvärdig självrisk i sjukförsäkringen. Ett särskilt skydd förhälsosvaga grupper skall då införas inom sjukförsäkringens ram. En propositionmed förslag i dessa frågor skall lämnas till . Detnya systemet skall träda i kraft fr. o. m. . Den allmännatandvårdsförsäkringen omfattar alla försäkrade fr. o. m. Barn ochungdomar har rätt till avgiftsfri tandvård genomlandslingens folktandvård. Tandvårdsförsäkringen ersätter kostnaderna förtandvård enligt tandvårdstaxan . och avkostnader däröver. Ett förslag till ytterligare besparingar inomtandvårdsförsäkringen motsvarande 200 milj. kr. kommer all föreläggasriksdagen . En parlamentariskkommitté har lill uppgift att se över tandvårdsförsäkringen. Däri ingår bl. a.alt se över reglerna om nyetablering. Utredningen kommer altöverlämna sitt huvudbetänkande. En proposition kommer därefter att läggas framunder . Kostnaderna försjukförsäkringen exkl. föräldraförsäkringen beräknas för till 26 140milj. kr., varav 14 105 milj. kr. är kostnader för sjukpenning. 1981/82:100 Bilaga 8 8 Sjukförsäkringenfinansieras till av statsbidrag och lill av socialförsäkringsavgifterfrån arbetsgivare och egenförelagare. Socialförsäkringsavgifien tillsjukförsäkringen utgör fr. o. m. av löneunderiagel. Arbelsskadeförsäkringenomfattar anställda, uppdragstagare och egenförelagare. Försäkringen träder invid skada som leder lill inkomstbortfall. I princip ulgår full ersättning förinkomstbortfall lill den som drabbas av skada i sitt arbete. Del är denfaktiska nedsättningen i den försäkrades förmåga all skaffa sig inkomsl genomförvärvsarbete som bestämmer livräntans storlek. Den allmänna försäkringenadministreras centralt av och lokalt av de allmännaförsäkringskassorna. Vidare finns enbesvärsorganisation för överprövning av försäkringskassornas beslut isocialförsäkringsärenden m. m. Denna beslår av tre regionala försäkringsrätteroch som högsta instans en försäkringsöverdomstol. Antalet nya ärenden somkommer in lill försäkringsrätterna är större än vad rätterna hinner behandla.En besvärlig balanssiluation har därför uppstått. Regeringen har lagtfram förslag om åtgärder för all minska ärendebalanserna hosförsäkringsrätterna. Dessa åtgärder innebär införande av en utökad omprövningav beslut hos försäkringskassorna, överflyttning av mål om arbetsgivaravgift m.m. frän försäkringsdomstolarna till de allmänna förvaltningsdomstolarna, enutökad behörighet för domare att ensam fatta beslut saml vissa förenklingar ide interna arbelsmlinerna. Vidare föresläs en fullföljdsbegränsning iförsäkringsöverdomstolen. Härutöver föreslås föratt få en snabbare ärendehantering i försäkringsrätterna en ökning av anslagetmed 5 milj. kr., motsvarande en personal-förstärkning med 28 tjänster. Dessaåtgärder bör tillsammans i betydande grad minska väntetiderna förbesvärsärenden. Allmän försäkringskassafinns i varje landstingskommun saml i kommun som inle tillhör landstingsområde.Tolalt finns 26 försäkringskassor. En stor del av verksamheten bedrivs vidlokalkontor och filialexpedilioner. F. n. finns ca 450 lokalkontor och 135filialexpedilioner. Antalet anställda vid försäkringskassorna har under senareär ökat kraftigt, från ca 11800 årsarbetare fill ca 17 000 årsarbetareår 1981. Fr. o. m. budgetåret1982/83 införs ell nytt budgetsystem för försäkringskassornasförvaltningsulgifter. Anslag lill dessa utgifter skall anvisas pä statsbudgetenenligl motsvarande regler som gäller för statliga myndigheter. Vidare ändrasförsäkringskassornas räkenskapsår från kalenderår lill statligt budgetår. Medel anvisas lillförsäkringskassornas förvaltningskostnader enligt de nya principerna. Därvidförutsätts en betydande reducering av förvaltningskostnaderna under nästabudgetår till följd av reducering avarbetsvolymen, ändrade ulbelalningsrufiner m. m. Reduktionen av anslaget utöverhuvudförslaget kan medföra en begränsning av antalet anställda vidförsäkrings- 1981/82:100 Bilaga 8 9 kassorna med 700-800 årsarbetare. Förändringenav antalet anställda blir beroende av hur besparingen fördelas på olikakostnadsslag. Nedgången i arbetsvolymen, olika förenklingar isocialförsäkringssystemet samt rationaliseringar i ärendehanteringen medföratt man kan minska förvaltningskostnaderna ytterligare.Riksförsäkringsverket ges i uppdrag att redovisa hur verket ochförsäkringskassorna kan minska antalet tjänster med 2500 alternativt 4 000. De fonder för denobligatoriska sjukförsäkringen som finns bokförda hosförsäkringskassorna föreslås överförda till staten. De överfördafondtillgängarna, 475 milj. kr., bördärvid räknas av mot statens löpande utgifter för sjukförsäkringen. Fr. o. m. är 1982 gällerett enklare och enhetligare system för beräkningen av arbetsgivaravgifter ochegenavgifter till socialförsäkringenm. De olika avgifterna förs samman till en gemensam lag om socialavgiftermed enhetliga regler för avgiftsunderlag m. m. De nya avgiftsreglerna innebärförenklingar och administrativa lättnader för såväl myndigheter somarbetsgivare och egenförelagare. För att gå vidare påvägen all fä ett effektivare debiterings- och uppbördssystem försocialavgifterna har en socialavgiftsutredning tillsatts för att göra en översyn av rutiner ochorganisationsfrågor på detta område. Familjepolitiken måstesälta barnet i centrum. Samhällets familjepolitiska uppgift är alt skapaförutsättningar för all föräldrar och barn tillsammans skall kunna.forma sintillvaro så all den bäst passar varje familj. Ansvaret för barns värd ochfostran ställer krav dels på föräldrarna, dels på samhället. Det är ettansvarför samhället att skapa förutsättningar för fullvärdiga livsvillkor. I planeringen av boende- ochuppväxtmiljöer liksom arbetslivet måste hänsyn tas lill barnfamiljernassituation. Barn behöver nära kontaktmed sina båda föräldrar. Detta är en viktig utgångspunktför familjepoliliken. Strävandena att göra det möjligt för föräldrar all delapå föräldraansvaret ingår också som ett led i arbetet att åstadkommajämställdhet mellan kvinnor och män. Ekonomiskt stöd ochsocial service är medel att skapa social trygghet för barnfamiljerna. Samhällets direktaekonomiska stöd lill barnfamiljerna utgörs främst av allmänna barnbidrag inkl.flerbarnstillägg, bostadsbidrag, föräldrapenning, bidragsförskott ochbarnpensioner samt bidrag för vård av handikappade barn. Genom de allmännabarnbidragen tillförsäkras alla familjer med barn ett grundläggande ekonomisktstöd. Barnbidraget, som utgår med lika belopp för alla barn, utbetalas tillomkring 1 milj. familjer med ca 1.7milj. 1981/82:100 Bilaga 8 10 Barnbidraget utgår med . per barn ochår. Fr. o. m. den 1 januari1982 kompletteras de allmänna barnbidragen med ett flerbarnstillägg. Det utgårmed elt fjärdedels barnbidrag, f. n. , för familjer med tre barnunder och med ytterligare ett halvt barnbidrag, dvs. ,för varje därpå följande barn. Kostnaderna förbarnbidragen och flerbarnstilläggen under nästa budgetär beräknas till 5 205milj. Som komplement till deallmänna barnbidragen utgår inkomstprövade bostadsbidrag till familjer med lågainkomster och familjer med flera barn. Det ulgår lill ca 340 000 familjer meddrygl 685 000 barn. Anslaget för bostadsbidrag behandlas underbostadshuvudtiteln. Föräldraförsäkringen geralla föräldrar ett ekonomiskt skydd i samband med barns födelse och sjukdom.Den ger också föräldrarna ekonomiska möjligheter att vara hemma hos sina barnunder fram t. o. m. barnets första skolår. Försäkringen infördes år1974 och har successivt byggts ut och förbättrats. Försäkringensföräldrapenning ulgår med en garantinivå på . per dag under sex mänader ianslutning till barns födelse eller adoptivbarns ankomst till familjen. För demsom har sjukpenning över garanlinivån utgår föräldrapenningen med samma beloppsom sjukpenningen, dvs. av den sjukpenninggrundande inkomsten. Den 1 januari 1980infördes en särskild rätt till havandeskapspenning. Denna ersättningsform ärkombinerad med en rätt till omplacering för kvinnor som i graviditetensslutskede på grund av arbetets art inle kan fortsätta i sitt normala arbete.Havandeskapspenning utgår under till den som inle har kunnat bliomplacerad till lättare arbete. Föräldrar med barn föddaefter har rätt lill särskild föräldrapenning undersammanlagt för varje barn. Även den särskilda föräldrapenningenulgår med lägst . per dag eller det högre belopp som svarar motsjukpenningen. Föräldrar med barn födda efter har från den 1juli 1980 rätt till särskild föräldrapenning under sammanlagt sex mänader.Under tre av de månaderna utgår ersättningen med belopp som motsvararsjukpenningen, dock lägst . utgår ersättningenenligt garantinivån lika för alla oavsett inkomst. Den särskildaföräldrapenningen får tas ut under de tidsperioder som föräldrarna självafinner lämpliga fram till och med barnets första skolår. Den kananvändas både vid hellidsledighet och och utgår somhel, halv eller fjärdedelsföräldrapenning. Den förbättring av stödetvid vård av små barn som skett genom utbyggnaden av föräldraförsäkringen utgörett ekonomiskt komplement till den lagstadgade rätten till förkortad arbetstidsom gäller för småbarnsföräldrar . Lagen om rätt tillledighet för vård av barn ger föräldrar rätt att vara helt lediga från arbeteteller all förkorta sin dagliga 1981/82:100 Bilaga 8 11 arbetstid till tre fjärdedelar av normalarbetstid så länge de vårdar barn under ett och . Rätten lill förkortadarbetstid till i vanliga fall gäller till dess barnet äråtta är eller har avslutat det första skolåret. Denna rätt fill ledighet ärfristående från ersättningsreglerna inom föräldraförsäkringen. Föräldrarna hardock allfid rätt till ledighet från sin anställning under tid då ersättningulgår från föräldraförsäkringen. Förvärvsarbetandeförälder som tillfälligt behöver stanna hemma vid barns sjukdom har rätt lillföräldrapenning utöver de tider som nämnts i det föregående. Föräldrapenningför tillfällig vård av barn kan utgånär barnet eller dess ordinarie vårdare är sjuk eller i samband med besök i denförebyggande barnhälsovården. Föräldrapenningen utgår i dessa fall med sammabelopp som sjukpenningen. Ersättning kan utgå under ochbarn . Vidare kan sådan föräldrapenning utgå under 10 dagartill fadern i samband med barnets födelse. De totala kostnaderna förföräldraförsäkringens förmåner beräknas för nästa budgetår till ca 4 830 milj.kr. Enligt de finansieringsregler som gäller täcks av kostnaderna genomarbetsgivarnas och egenföretagarnas socialavgifter lill sjukförsäkringen och genom statsbidrag, vilket innebär alt ca 725 milj. kr. faller på staten. har nyligenfattat beslut om införande av en rätt till ATP för föräldrar som vårdar egnabarn i hemmet. De nya reglerna gäller fr.o.m. den 1 januari1982. Föräldrar med svårthandikappade barn i hemmet kan få vårdbidrag med samma belopp som folkpensionenför en förtidspensionär. Vårdbidraget är graderat i helt eller halvt bidrag.Helt värdbidrag ulgår f. n. av basbeloppet vilket för innebär32 . Vårdbidraget beskattas som inkomst och blir ATP-grundande för denförälder som svarar för omvårdnaden av barnet. Vårdbidrag utgår f. n. för ca13 600 barn. Anhörigvärdskommitlén harnyligen avlämnat ett delbetänkande med förslag till förändringar avvårdbidraget. Utredningens förslag innebär huvudsakligen att en del avvårdbidraget skall utgöra en skattefri merkost-nadsersältning för de särskildakostnader som handikappet medför.