prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — Privat och offentligkonsumtion svarar för av efterfrågan inom landet. För att efterfrågan inteskall öka alltför snabbt måste således konsumfionen totalt sett hällastillbaka. Den större delen av åtstramningen har lagts på den privatakonsumtionen. Detta skedde i ett första steg då mervärdeskatten ochvissa punktskatter höjdes motsvarande en indragning av köpkraftsutrymme pädrygt 2,. Som utförligare kommer att redovisas senare har ocksåkreditpolitiken inriktats på att begränsa konsumtionens efterfrågan. Utlåningentill hushållen begränsades sä att den enbart ökade i löpande priser. Hushällens totalarealinkomster föll 1981. Löntagarnas reallöner efter skatt minskade med4% medan de totala pensionerna realt ökade med 2,. De besparingar somföreslogs i proposition 1980/81:20 har verkat nedåtdragande påhushällens inkomster. Den strama politiken harsåledes minskat hushällens realinkomster. Enligt senast tillgängliga uppgifterskulle hushållen dock ha minskat konsumfionen i något lägre grad än vad sommotsvarar inkomstminskningen. Sparkvolen skuUe därmed ha sjunkit ochkonsumtionsnedgången begränsats fiU 1,. Den offentligakonsumtionen ökade med 1,. Tyngdpunkten låg på den kommunala konsumtionen somökade med 3,enligt preliminära uppgifter. Detta är mer än som tidigarebedömts troligt. Exkl. effekterna av kommunernas beredskapsarbeten varökningstakten 3,1980 och 3,1981. beslutades om enbegränsning av det finarisiella utrymmet för kommunerna med 1,8miljarder kr. Vidare förändrades reglerna vad gällde utbetalningen avkommunalskattemedlen vilket innebar att kommunernas ränteinkomster blir någotlägre. Dessa åtgärder vidtogs mot bakgrund av en bedömning att den kommunalavolymökningen 1981 skulle stanna vid . När det gäller de fastainvesteringarna har en minskning skett; bidragande härtill är sannoliktosäkerheten om den internationella konjunkturen, det höga ränteläget samt denrelativt kraftiga ökning som uppnåddes . Devalveringen ger en omedelbareffekt pä importpriserna och den inhemska prisnivån. Den senare effekten kanteoretiskt beräknat bli 2,5 å . Såvitt nu kan bedömas har genomslagethittills blivit mindre än beräknat. Inte desto mindre skulle den prisindex somingår i löneavtalen ha ökat mer än de 9,4 %tf under loppet av året som utlöserkompensation om inte motverkande åtgärder vidtagits. Den av regeringenföreslagna sänkningen av mervärdeskatten var dimensionerad dels med tanke påatt en Prop.1981/82:100 Bilaga 1 10 rimlig efterfrågenivå skulle hällas 1982, dels med tankepä att en utlösning av avtalsklausulen ej skulle behöva ske. Genom attdevalveringens genomslag pä prisnivån blivit mindre än väntat, och då räntan kunde sänkasi oktober,blir det möjligt att nå samma mål även inom ramen för en lägre sänkning av mervärdeskatten. Sänkningen avskattesatsen frän 23,46 fill (exkl skatt) per sänkerpriserna pä skaltebelagda varor med 1,vilket motsvarar pä den totalakonsumentprisnivän. Därmed ufiöses inte prisklausulen , marginalen utgör ca 0,5procentenheter. Därmed undgår man att näringsUvets kostnader höjs avdenna anledning. En utlösning av klausulen hade inte heller givit löntagarna fullkompensationför den högre inflationstakt det då varit fråga om. Konsumentprisernasteg med under loppet av 1981. 1980 var motsvarande ökningstakt 13,. Den totalaproduktionen i landet, BNP, beräknas ha sjunku drygt 1/. Om man tar hänsynockså till de utländska räntebetalningarna och fill att bytesförhållandet försämrats finner manatt bruttonationalinkomsten -som är ettmått pä den resursförbrukning vi kan tillåta oss inom ramen för oförändratbytesbalanssaido - sjunkit mer eller med ca 1,. Som framgår av nationalbudgeten har deninhemska förbrukningen minskat med närmare3%. Detta har främst drabbat importen, produk-fionsminskningen stannarvid 0,. Nettot av export och import ger ett -0,8 Import av varor och tjänster -6,5 -2,1 -6,1 Statliga myndigheter och affärsverk -1,5 -2,8 -3,5 -1,4 -1,3 -2,8 Export av varor och tjänster -1,5 -0,1 -2,1 Lageromslag i procent av föregående års BNP. 1981/82:100 Bilaga 1 11 positivt bidrag till produktionen om . 1 förhållandetill 1980 är det en betydandeomsvängning i resursanvändningen som åstadkommits. Som jag tidigare framhållithar detta huvudsakligen åstadkom-n.itsgenom inhemsk åtstramning. För att en varaktig förbättring av bytesbalanssituationenskall komma till stånd krävs också en expansion av den konkurrensutsatta produktionen. Devalveringen hargivit förutsättningar för detta. Avmattningen avproduktionen har endast fått begränsad effekt pä sysselsättningen ochantalet sysselsatta har fortsatt att öka . Totalt beräknas ca10000 fler personer vara sysselsatta 1981 än 1980. har dockutbudet ökat med drygt 35000 personer. För att motverkaökad arbetslöshet har successiva arbetsmarknadspolitiska insatser gjorts. Ivåras beslutades om insatser utöver den reguljära arbetsmarknadspolitiskaverksamheten på . I tvä omgångar har ytterligaremedel, sammanlagt ca tillskjutits med successivt ökad inriktningpä ungdomar. Härigenom har ökningen av arbetslösheten hållits tillbaka. lågarbetslöshetsnivån pä ca 3%mot vid dess böijan. 3 Den ekonomiska politikens mål och inriktning Den ekonomiskautvecklingen , dä den första oljechocken drabbade världsekonomin,har varit svag inte endast i utan även i prakfiskt taget alla andraindustrialiserade länder. Åren efter 1973 har präglats av inflation, arbetslöshetoch låg tillväxt. I många länder har man stora underskott i statsbudgeten. Självfallet harOECD-omrädet också ett stort underskott i sin samlade bytesbalans som motsvarasav överskott hos de oljeexporterande länderna. Det är således uppenbart att Sverigeutgör endel av en internafionell bild och att våra problem ingalunda är unika. Vid en intemationeUjämförelse finner man att hävdat sig väl när det gällt attförsvara sysselsättningen men att vår utveckling i andra avseenden varit sämreän genomsnittet. Mest slående är att den svenska industriproduktionen utvecklats svagtoch det höga bytesbalansunderskottet. I de senaste årensfinansplaner och propositioner om den ekonomiska politiken, senast i proposition1981/82:30, har orsakerna till denna utveckUng analyserats. Sammanfattningsvis kanman konstatera att dels har de internationeUa förutsättningarna varit väsentligt sämreefter oljechockerna än tidigare, dels har den interna svenska utvecklingen ivissa avseenden förvärratsituationen. På det internationeUa planet fmns detanledning att understryka att medan vi gynnades av successivtfallande realpriser på olja, 1981/82:100 Bilaga 1 12 JämförelseSverige och övriga 19731981 Inflationstakt Arbetslöshet Tillväxt i BNP Underskott i bytesbalans' Industriproduktionen 1981 (index 1973 = 100) ' Avser förhållandena 1981i procent av BNP. snabb liberalisering av världshandeln, högtillväxt för våra exportmarknader, stabila växelkurser och låg inflationstaktoch en åtminstone undervärderad krona har vi därefter drabbats av ennegativ utveckling i samtliga dessa hänseenden. Den interna utvecklingeni har bl.a. karakteriserats av successivt skärpt progression ochstigande marginalskatter, dåligt fungerande arbets-, kapital- ochråvarumarknader, samt snabba offentliga utgiftsökningar. De åtgärder somvidtagits i första hand devalveringarna 1977, inflationsskyddet avskatteskalan, uppbromsningen av den offentliga utgiftsökningen, och ett antalåtgärder för att öka funktionsdugligheten hos den svenska ekonomin har haften positiv inverkan men måste följas upp med ytterUgare åtgärder för att merfundamentalt vända utvecklingen. De djupgåendebalansbrister som präglar den svenska ekonomin och vars mest dramatiska uttryckär underskotten i bytesbalans och statsbudget har således sina rötteråtskilliga år tillbaka i tiden. Härav följer också att utvecklingen inte kanbrytas med nägra enkla och snabbt verkande patentmediciner. Arbetet med attrestaurera den svenska ekonomin måste i stället bygga pä en långsiktig ochkonsekvent genomförd strategi. En ytterligareutgångspunkt för den ekonomiska politiken utgörs av de internationellakonjunkturutsikterna. Enligt beräkningar(Economic Outlook No 30) kommer den internationella konjunkturuppgången att blinågot svagare och komma något senare än man tidigare ansett sig ha anledningatt räkna med. Det är framför allt i som produktionsuppgångenförsenats. Totalt beräknas OECD-områdets produktion som nämnts öka med 11/4%1982. Världshandeln beräknas öka med 3 ä och ökningstakten i konsumentprisernasjunka något till 8 å . Tyngdpunkten i uppgångenligger då BNP för totalt beräknas öka med enårstakt av 3 1/. 1983 skulle bli ett relativt utpräglat högkonjunkturär. FörVästeuropas del bärs ökningen upp av en ökad export i första hand till OPEC och i viss utsträckning också av högre privat konsumtion. I Förenta staternakan skattesänkningen och ökade försvarsutgifter fä en relativt kraftigstimulanseffekt. 1981/82:100 Bilaga 1 13 skuUe den konjunkturdämpning som intensifierades fjärdekvartalet 1981 i och som alltjämt är kännbar fä en begränsad varaktighet. Det finnsemellertid, som jag tidigare angivit flera osäkerhetsmoment och även om denangivna utvecklingen framstår som den mest sannolika måste prognosen omges med reservationer. Det är oroväckandeatt även om konjunkturen vänder uppåt 1982 så kommer den internationella inflationenatt förbli hög och arbetslösheten att öka till mycket höga tal. Dessa problem kan lätt kommaatt förvärras av den något ensidigabetoning av penningpolitiska och monetära mål som kännetecknar politikeni vissa länder. Polifiken har ocksåmedfört kraftiga ränte- och växelkursfluktuationer som skapar betydande problemför omvärlden. har mot denna bakgrund- i likhet med bl.a. de övriga nordiska länderna - i olika internationella sammanhang pekat pä att en merpragmafisk uppläggning av denekonomiska politiken med en balanserad kombination av finans-, kredit-och utbudspolitik skulle vara välkommen. I västvärldensnuvarande ekonomiska situation föreligger betydande risker för ökadprotektionism. Sådana tendenser har heller inte saknats . Skulledessa accentueras kommer alla länder att förlora. Icke minst gäller detta ettlitet land som som i avgörande grad bygger sitt välstånd pä den specialisering som deninternationella frihandeln möjliggör. Det är däiför naturligt att sökermotarbeta dessa tendenser. Säväl vårt egenintresse som vår trovärdighet iinternationella sammanhang kräver att vi inte själva genom lagstiftning ellerdiskriminering gerspridning ät dessa tendenser. 3.2 Den ekonomisk-politiska strategin Det råder i Sverigesedan läng tid tillbaka enighet om målen för den ekonomiska politiken: låginflationstakt, god fillväxt, full sysselsättning, rättvis inkomstfördelning och regionalbalans. De olika målen har också ett inbördessamband. Full sysselsättning torde t. ex.långsiktigt endast kunna upprätthällas vid en låg inflationslakt. Påmotsvarande sätt utgör stabila priser, full sysselsättning och god tillväxt den viktigaste förutsättningen när det gäller attförbättra villkoren för de sämst ställda i samhället. En diskussion omden politik som krävs för att återvinna den samhällsekonomiska balansenmåste ta sin startpunkt i den aktuella situafionen och i de internationella förutsättningarna. Regeringensekonomiska offensiv har mot den angivna bakgrunden två huvudinslag, sominnebär att vi både arbetar och sparar oss ur krisen. För det/ör.sfavidtas en rad åtgärder för att stärka den konkurrensutsatta sektorn och höjaden svenska ekonomins effektivitet och produktionsförmåga. Hit hördevalveringen av den svenska kronan, skattereformen och Prop.1981/82:100 Bilaga 1 14 en rad åtgärder för att förbättra arbets-, kapital- ochråvarumarknadernas -Det är uppenbart att vi för att nå målen för den ekonomiska politiken måste uppnå en ökad tillväxt i den konkurrensutsattasektorn, i första hand industrin.Det förtjänar att poängteras att detta är det enda sättet att långsikfigt trygga den fulla sysselsättningen. Som framhållits iolika sammanhang är det givetvis ingen lätt uppgift att uppnå ökad tillväxti den utlandskonkurrerande sektorn i en situation där många andraindustriländer söker lösa sina balansproblem pä samma sätt. Vi kan emellertidinte fortsätta att ta på oss en oproportionerligt stor del av det samladebytesbalansunderskottet i västvärlden som följt i oljeprishöjningarnas spär. År1981 uppgick vårt bytesbalansunderskott till 2 1/av BNP attjämföra medknappt för hela OECD-området. Vi måste återtaåtminstone en del av de andelsförluster vi gjoit i världshandeln på senare år.Härvidlag är konkurrenskraften av avgörande betydelse. Devalveringen i kombination medde relativt låga avtalen innebär att vår konkurrenskraft förbättras. Det ärdärutöver nödvändigt att företagenutnyttjar det utrymme som skapats tUl att sänka sina relativpriser och återtaförlorad terräng. För det andra måstevi hålla tillbaka de resursanspråk som finansieras via de offentliga budgetarna. Vad beträffar viktenav att uppnå ökad tillväxt i den utlandskonkurrerande sektorn råderprincipiell enighet i den svenska debatten även om det finns olikauppfattningar om hur detta skall åstadkomm.as. På den andra punkten föreligger principiellt skildasynsätt. Således finns desom hävdar att vi i nuvarande läge av hänsyn tUl sysselsättningen bör avståfrän att spara i de offentliga utgifterna. En sådan strategi lideremellertid av ett antal avgörande svagheter. Den bortser från attunderskotten i bytesbalans och statsbudget begränsar vår ekonomisk-politiskahandlingsfrihet. Vi kan inte ersätta en för låg utländsk efterfrågan på svenskavaror och tjänster med en sfimulans av inhemsk efterfrågan. För att finansiera en sådanexpansion skulle staten bli tvungen att låna än mer, vilket skulle leda tillett tryck uppåt pä räntor och inflationoch medföra ökade risker för valutautflöde. Alternativet voreatt kraftigt höja skatterna vilket skulle förvärra kostnadsinflationen,komplicera avtalsförhandlingarna och accentuera desor-ganisationstendensernai den svenska ekonomin i form av svarta och grå marknader m.m. I bägge fallenskulle således den utlandskonkurrerande sektorns förutsättningarförsämras, vilket skulle leda till krav på ytterligare stimulans av den inhemskaefterfrågan osv. i en ond cirkel som inte kan undgå att fä negativa konsekvenser försysselsättningen. Förslag om ökadstimulans av den inhemska efterfrågan bortser också frän erfarenheternaav hur den svenska ekonomin reagerar på efterfrågesti- Prop.1981/82:100 Bilaga 1 15 Relativefterfrågan /och bytesbalansen 19701982 Faktisk tillväxt i inhemsk efterfrågan i jämförtmed hela (skala till vänster) resp. bytesbalansens saldo i procent av BNP(skala till höger). RELATIV EFTERFRÅGAN BYTESBALANS IPROCENT AV BNP 41- / \ / \ -: 2 ' I I I I I L_J L 1970 1972 1974 1976 1978 1980 1982 Härvidlag är erfarenheterna frän1970-talet entydiga. När vi fört en i relation till omvärlden försiktig efterfrägepolitikhar vår konkurrenskraft förbättrats och förutsättningar skapats för en posifivutveckling av bytesbalansen; när vi istället stimulerat deninhemska efterfrågan har utvecklingen varit den motsatta (diagram 3). Utvecklingen är ettuttryck för att det vid rådande insfitutionella förhållanden påarbetsmarknaden, lönestruktur m.m. finns det sä mänga infla-tionsskapandeflaskhalsar att möjligheterna att driva en aktiv efterfrägepolitik är starktbegränsade. Den givna slutsatsen är att vi på olika sätt bör förbättraarbetsmarknadens funktionssätt. Jag återkommer härtUI i det följande. En ytterligare orsak tillatt vi inte kan stimulera den offentliga efterfrågan är att den - till den delden innebär en snabb ökning av antalet offenfiiganställda - riskerar attmedföra att den offentliga sektorn bUr löneledande. Besparingsarbetet måstesåledes drivas vidare med all kraft av en rad strukturella skäl. Självfalletmedför detta att de från budgeten utgående stimulanseffekterna blir mindre.Skulle den totala efterfrågenivån i samhället därmed i någon fas avkonjunkturcykeln bli för låg kan detta pareras med förändringar pä budgetensinkomstsida. Budgetens utgiftssida ärett trubbigt inslruitient i konjunkturpoUtiken också av det skälet att det tarläng tid meUan det att förslag om besparingar inom ett visst område väcks ochtill dess att de sätts i verket och hinner få effekt. Inkomstförändringar kandäremot beslutas och sättas i kraft med relativt kort varsel. Den ekonomiska politiken med sin kombination avoffensiva åtgärder Prop.1981/82:100 Bilaga 1 16 för att stärka den utlandskonkurrerande sektornoch återhållsamhet med offentliga utgifter och inhemska konsumtion är utformadför att successivt återföra den svenska ekonomin till balans. Exporten kommeratt öka påtagligt 1982. Detta kommer, med viss tidseftersläpning, att dra medsig ökad sysselsättning och ökade investeringar. Erfarenheterna frän 1977års devalveringar understryker vikten både av att vidta åtgärder för att öka flexibilitetenpå arbets- och kapitalmarknaderna och av att hälla tillbaka den inhemskaefterfrågan så att inte devalveringens positiva effekter går förlorade ikompensatoriska pris- och lönehöjningar. Devalveringens första fas blev dengängen en framgång genom att företagen kunde avveckla de betydande överlagrenoch bättre utnyttja befintlig kapacitet. Marknadsandelar ätervanns i begränsadutsträckning. Den andra fasen att överföra resurser frän den skyddade sektorntill den konkurrensutsatta - misslyckades dock, vilket sammanhängde med stelhetenpå arbetsmarknaden m.fl. faktorer och med den alltför snabba ökningen avefterfrågetrycket 1979. Det är viktigt att vi nu drar nytta av dessaerfarenheter. Utsikterna att 1981 ärsdevalvering fär ett varaktigt positivt utfall är också goda. En serie åtgärdersom ökar ekonomins flexibilitet har vidtagits respektive förberedes. Vidare ärsuget frän den offentliga sektorn väsentligt lägre. Kommunerna ökade1978 och 1979 sin personal med i genomsnitt över 45000 personer vilket i stortsett motsvarade hela nettotillskottet på arbetsmarknaden. torde denkommunala ökningen bli mindre än hälften sä stor som efter 1977 årsdevalvering. En annan positiv faktor är att företagens vinstsituation är bättre,liksom deras möjligheter att attrahera nytt riskkapital, vilket ökar derasmöjligheter att följa upp devalveringen med motsvpande relativprissänkningar. Innan jag övergår tillatt mer i detalj behandla den ekonomiska politikens olika komponenter vill jagunderstryka att statsmakternas roll är att lägga grunden för en posifivutveckling. För att politiken skall ha åsyftat resultat krävs därutöver attandra parter som har stort infiytade i den svenska biandekonomin såsomlöntagarnas organisationer, kommuner och företag tar sin del av ansvaret. 3.3 Åtgärder för att förbättra den svenskaekonomins produktionsförmåga Devalvering och kamp mot infiationen Den svenska kronandevalverades . skedde en kursjusteringinom ramen för det europeiska monetära samarbetet som innebar att kronans värdesänktes ytterligare något. Med hänsyn till att lönerna i under 1982förutsätts öka relativt måttligt innebär detta att den svenska industrinskonkurrenskraft bör förbättras påtagligt. Det relativa kostnadsläget beräknassjunka med 1982 jämfört med genomsnittet . Detta börmöjliggöra en sänkning av våra exportpriser och leda till ett visst återtagandeav marknadsandelar Prop.1981/82:100 Bilaga 1 Marknadsandelar och relativpriser för svenskexport 19701982 Bearbetade varor till OECD-området. Index 1970 = 100 ' I I \ 1 L 1970 1972 1974 1976 1978 1980 1982 Diagrammet, somavser situationen för bearbetade varor, exkl. fartyg, illustrerar tydligtdet välkända sambandet mellan pris- och marknadsandelar. Högre priser går hand i hand medlägre marknadsandelar och vice versa. Detär emellertid också uppenbart att det därutöver finns en sjunkande trend ifråga om våra marknadsandelar. Trotsatt relativpriserna 1979-1981 låg påungefär samma nivå som uppgick marknadsandelen bara till av dentidigare nivån. En viktig orsak tUlden sjunkande trenden torde återfinnas i vår industris struktur. De friskaoch lönsamma delarna inom industrin har visserligen expanderat mentillväxten har inte varit fillräcklig för att kompensera den sjunkande exportenfrån företag som på grund av ändrade prisförhällanden på världsmarknadeneller av andra skäl fått en sämre konkurrenskraft. Utvecklingenunderstryker vikten av att industripolifiken inriktas pä att underiätta en nödvändigstrukturomvandling. För attdevalveringen skaU kunna fä en långsiktig positiv verkan är det nödvändigt attde fördelar som den initialt medför i konkurrenskraftshänseende inte äts upp av ökad inflation. Själva devalveringenmedför att importen blir dyrare. Därmed ökar de svenska företagensmöjligheter att konkurrera på hemmamarknaden vilket också är avsikten.De ökade importpriserna leder teoretiskt till att konsumentprisindex påsikt stiger med vid en devalvering om ca 2 1981182. Nr 100.Bilaga 1 och 2 1981/82:100 Bilaga 1 18 Genomslaget av devalveringen har varitmindre än väntat vilket torde sammanhänga med den ekonomiska politikens relativt restrik-fiva inriktning. Ett av motiven föratt sänka mervärdeskatten var också att dämpa inflationen och hindra attlöneavtalens prisklausuler utlöstes. I syfte att förhindra att devalveringenger upphov till prisstegringar utöver demsom direkt följer av ökade importkostnader och för att dämpa inflationsförväntningarna har prisstopp gällttill . Det efterföljs av en period av intensiv prisövervakning avsamma omfattning som före prisstoppet. Pä kan dock inflationen intebekämpas genom prisregleringar. Detmåste i stället ske genom att de underliggande orsakerna tillprisstegringarna angrips. Sammantaget har den förda politikenmedfört att avtalens prisklausul intebehövde utlösas. Det är väsentligt att sä ej heller sker 1982. Lönerna beräknas detta är öka med inkl. enberäknad löneglidning om . Efter det att hänsyn tagits till en förutsedd ökning i produktiviteten om börkostnaden per producerad enhet öka med ca 3,i industrin. Jag räknar med att prisökningen under loppet av 1982blir avsevärt lägre än under 1981.Den strama inriktning som den ekonomiska politiken givits kommer ocksåatt verka dämpande pä inflationen. I detta sammanhanghar också växelkurspolitiken en viktig roll att spela. harmöjlighet att ändra riktmärket för valutaindex så att kronan apprecieras med upp fill . Företagens vinster beräknas öka 1982(diagram 5). Driftöverskottet (netto), mättsom andel av förädlingsvärdet i tillverkningsindustrin, beräknas stiga tUl ca16% enligt beräkningar. Det pressade vinstläget har utgjort enallvarlig hämsko på säväl företagensmöjligheter som deras benägenhet att investera, utvidga rörelsen och anställa personal. Den återhämtning som förutsesutgör därför ett positivt inslag i den ekonomiska bilden. Vinsterna kommerUkväl inte att nå upp till mer än vad som utgjort normalår under tidigarekonjunkturcyklar. Företagens position är också väsentligt svagare än tidigare.Soliditeten har sjunkit från år . Detta har medfört att deränteutgifter som skall betalas ur driftsöverskottet vuxit kraftigt, en utveckling somytterligare accentuerats avdet starkt höjda ränteläget. Av diagrammetframgår också att avkastningen på det totala i företagen arbetande kapitaletligger långt under läneräntorna. Det är också att märka att avkastningen pä företagens egna kapitalvarit negativ i reala termer under senareär. Därmed har företagens kapital successivt urholkats. Prop.1981/82:100 Bilaga 1 ............... Avkastnlnq på tatolt kapital ... \ /................... 1970 1972 1974 1976 1978 1980 1982 En nations välståndmåste byggas på arbetsinsatser, produktiva investeringar ochsparande. Det är i grunden en självklarhet att skattesystemet måste utformas meddenna utgångspunkt. Därutöver har skatterna viktiga uppgifter att fylla också istabiliserings- och fördelningspolitiska hänseenden. Genom oljechockernahar som nation blivit mindre rikt. Oljenotan har - trots stora och på senare är fruktbaraansträngningar att spara eller ersätta olja- vuxit frän 5 miljarder motsvarande av exporten fill 28 1/2 miljarder motsvarade avexporten .