prop · G503135 · 1981-12-31 00:00:00 — Det intresse för som bar funnits hos utländska bolag har emellertid till stor del gällt uppköpav befintliga företag dels för att komma överexpansiva, tekniskt avancerade och lensamma svenska företag, dels föratt överta svenska företags försäljningsorganisationer. Den ovan beskrivna utvecklingen ken innebära att ssjchälletoch de anställda i företagen fårallt mindre möjligheter xill insyn och påverkan i de multinationella företagens verksamhet. I fråga on svenska koncerner finns numera ganska goda möjligheter till insyn och påverkan frånsamhällets och de anställdas sida. Genom samordning av exempelvis fackligainsatser kan man finna former förinformations- och förhandlingsverksEuiihet ned räckvidd upp i koncernledningen. har samhället och de anstäJJ.daemellertid inte samma möjlighet till insyn och påverkan av besluten. Detta är enligt länsstyrelsensmening betänkligt i då det krävsen ökad samverkan mellan samhället, de anställdaoch företagen. Skäl talar således föratt sarhället bör tillförsäkra sig någonform av lagfäst kontroll av den utlandsägda företagssektorni . Enligt mening kan emellertidstarkt ifrågasättas om utredningen har haft tillräckligtunderlag för sina framlagda förslag i dessa eys.eenden. Prop.1981/82:135 131 vill särskilt framhålla,att det av flera olika skäl är angeläget att lagstiftningen inte får sådan allmän utformning att den kan uppfattas som direktdiskriminerande för de utländska företagen.De samhällsekonomiska effekterna och konsekvensernaför gränsregionema i landet mänte också utredas, innan beslut fattas i frågoma. Beträffande de allmänna policyfrågomavill framhålla följande. Deutländska företagen verkar inom betydelsefulla områden med bland annat avancerad teknologi och lämnar därför värdefullabidrag till svensk ekonomi och industriell utveckling. , som är mera ett hemland för internationella företag än ett värdlandför utländska företag, hao- dessutom stort intresseav att behandla utlandsägda bolag på ett icke diskriminerande sätt för att i gengäld kunna hävdamotsvarande behandling av svenskägda företag i utlandet. Något överhängande behov av att med anledning av den pågåendestrukturomvandlingen inom den svenska industrin snabbt införa en långtgående kontroll av utländsk företagsamhet i landet finns inteheller. Av de nedläggnings fall som inträffat har utredningen inte kunnat dra några generella slutsatser om att utlandsägda företag i krissituationerskulle handla på annat sätt än svenskägda företag. Det är helt allmäntockså så att ett dotterbolag inom en stor koncern i allmänhet har störreekonorisk uthållighet än ett ensamt företag.Tillhörigheten till en internationell koncernger dessutom ofta företaget möjlighet att förutse och anpassa sig till marknads- ochproduktionsförändringar. Utredningen har inte berört de s&mhällsekonomiska effekterna av utländsk företagsetableringi . Dessa frågor har tidigare belysts avkoncentrationsutredningen. angav som en generellslutsats att vetenskapligt underlag saknas föratt tillskriva de internationella koncernerna både de goda och de skadliga följdersom brukar förknippas med dem i den allmänna debatten. Dessa frågor kommer att på nytt behandlas av den pågåendeutredningen om de internationella investeringamas näringspolitiska effekter. Enligt mening bör resultatet av denna utredning avvaktas innan man tar ställning till fråganom och i vilken form utländsk företagsetablering i skall kontrolleras. En väsentlig brist i föreliggande utredning är enligt mening att man intebelyst de problem som kan uppstå om olikaregler gäller för företagsetableringi tätbefolkade gränsregioner, exempelvis . intar en liberal attitydtill utländska direktinvesteringar. Hågon lagstiftning som tar sikte på kontroll av utländskföretagsetablering finns inte. GenomDanmarks anslutning till EG har företagenvisat ett successivt ökat intresse för etablering i som alternativ tilletablering i . En för utländska företag diskriminerande svensklagstiftning skulle ytterligare accentuera fördeltirnamed etablering i Danmeurk i stället för i Prop.1981/82:135 132 Företag somplanerar att etablera sig i Öresundsregionenkommer sannolikt att välja i stället för , om företagen finner den svenska lagstiftningen vara otillfredsställande ur deras synpunkt. En sådan skillnad i etablerings förutsättningarnainom skulle enligt mening vara olycklig med tanke på det nycket besvärligaläge som länets näringslivför närvarande befinner sig i. Effekterna för näringslivet och samhället om olika bestä-Tjnelser för industrietablering råder inom gränsregionerbör således även utredas innan beslut fattas omkontroll av utländsk företagsetablering. Bakgrunden till utredningens förslag om kontroll av utländska företagär vissa negativa erfarenheter somvunnits under den nuvarande djupa konjunktursvackan. Enligt uppfattning talar emellertid vägande skälför att man avvaktar ytterligare några årserfarenheter innan man tar slutlig ställningtill frågan om behovet och utformningen avlagstiftning på förevarandé område. I ett betänkande, somomfattar inte mindre än 670 sidor, har utredningen omutländska övertaganden av svenska företag granskat den utländska etableringen i och andra länder. Trots omfånget har utredningen inte lyckatsbelysa de frågor, som har stort intresse för kommunerna. Utredarna borde belyst vilka för-och nackdelar stora internationella och även nationella koncerner medför för deregioner och de kommuner där verksamheterna ligger. Bland fördelarna kan nämnasstabil sysselsättning och finansiell styrka för de lokala enheterna. Bland nackdelarna anförs ofta att - avstånden mellan anställda,fackliga organisationer och företagsledningenökar - avstånden mellan kommun och verklig företagsledning ökar - vissa orter förlorar kontorspersonal, företagsledare och ibland också tekniker påutvecklingssidan till följd av att stora företag övertaranläggningar - företagets skatter till kommunerna minskar. Mycket tyder påatt det kan vara svårt för kommuner och fackliga organisationer att Få besked frånden verkliga koncernledningen. Kommunalförbundetförutsätter, att statsmakterna vid ev översynav gällande regler för utländsketablering i tar hänsyn till att inte bara centralastatliga myndigheter utan också berörda län, regioneroch kommuner har stora intressen att bevaka i Prop.1981/82:135 133 sambandmed utländska övertaganden eller investeringar i . Enannan brist i utredningen, också den med regional anknytning är att den inteberört det önskvärda i att samma regler gäller på båda sidor om gränsen itätbefolkade gränsregioner, t ex . Följderna för västraSkånes del av t ex hårdare styrning av utländskt kapital i och enbibehållen, liberal linje i borde ha belysts. Detta hade varit lättför utredningen att åtminstone i ett kort avsnitt ha behandlat denna fråga, eftersom den senaste innehåller en omfattandekartläggning av det största industriområdet, , i . Malmökommun (ma.ioriteten): Iutredningen har tyvärr ej enighet kunnat nås om en gemenssn lip.js för lösningau frågan beträffande kontroll av utländsk företagsetablering i landet. Au de redouisade alternativen uill kommunstyrelsen klart förorda det som betecknas kontrollinjen. Kommunstyrelsen kan i huvudsak ansluta sig till de synpunkter som anförts i utredningen av företrädarna för denna linje. Inom bl.a. känner man alltmer på olika sätt au detförhållandet att ett större antal strategiska beslut fattas i kon-cernsnhetsr utanför kommungränserna. Uerkningarna au dylikt s.k. organisationssamband blir för näringsliu och sysselsättning än msr påtagliga när det gäller utländska och multinationella företag och koncerner. Möjligheterna att ta tillvara samhällets och de anställdas intressen i förhållande till utlandsägda företag - särskilt stcrkoncernsr - sr ofta begränsade. Augjorda suärigheter skapas genom bristandemöjligheter till insyn. De praktiska möjligheterna att påverka den Prop.1981/82:135 134 utifrån styrda beslutsprocessen är små.Med bristands insyn och inflytande följerosäkerhet om de sysselsättningsmässigakonsekuenserne. Beslutsordningen inom en internationsli koncern kan vidare gehinder för beaktande au för uårt landsutveckling uppställda sociala och ekonomiska mål. Lagstiftning och autal för samhällets och de anställdas insyn i och inflytande öuer svensk arbetsmarknad blir ofta suåra att tillämpapå tillfredsställande sättpå de utlandsägda företagen.Bristen i dessa avseenden ar giuetuis allvarliga ocr, rimmar ej med den pågåendeutvecklingen beträffande samuerkan mellan samhälle och företagsamt demokratisering au företagen. Enligt kommunstyrelsens mening Lalar tungt vägande skäl- bl.a. sociala och ekonomiska - föratt kontrollinjen skall följas, -led denna linje kan den utländska företagssektornbeaktas och vänas in i den statliga regional- ochlokaliseringspolitiken och även i denkommunala planeringen. Härigenom kan otuiuelaKtigt skapas bästa förutsättningar församhällets utueckling och tilluaråtagandet au arbetstagarnas intressen. Kommunstyrelsen uill också instämma i förslaget frånförespråkarna för kontrollinjen om inlemmandet auutländska företagen i ett koncessionssystem. Prop.1981/82:135 135 kommun (minoriteten): Kommunstyrelsens majoritet anslöt sig uid remissbehandlingen au SOU 197B:73 Kontrollau utländsk företagsetablering i ra m till det alternatiui utredningen som betecknas som kontrollinjen. Motiueringarna för en lagstiftn-ng enligt kontrollinjen färgas uppenbart au dagens aktuella suårighater förkommunens och regionens näringsliu. Han har fått en Föreställning att lagstiftning skulle på-uerka utländskakoncernledningar att fatta För kommunenpositiva lokaliseringsbeslut i harmoni med kommuns planering. Ui bs-tuiular starkt, att några som helat positiua effekter skulle kunna nås genom ett fullföljandeav kontrollinjen, eftersom denna till sin natur är klart protektionistisk. Den för Sueriges näringsliu enda möjligamåste uara likabehandlingslinjen,som helt ansluter sig till den au DEICD 1576 antagna principen Om nationellbehandling au 'jtiäncska Företag, som bedömssom uäsentli för suenska företagsinternstionelia u=rk3.2mhet. För Suerigs är alla sysselsättningskapande injssterir.gar angelägna.Utlandsinvesteringar har i huuudsak de senaste åran endast förekommit i redan här etablerade företagoch äuen små marginelis förändringar t ex i form au .skärpt kontroll-lagstiFtnino kan cefinitiut få icke endast nysta-bleringar au utländska Företagutan ocksä utbyggnad au etablerac-s Foretagmed utländska intressenter att helt uteblitill uppenbart men För sysselsättning och uälstånd. Det suenska näringslioetsstarka bsroends au fria men uälordnads internationellaförhållanden för företagandet belyses enklast med konstaterandet att suenska Företags utlandsuerksamhet är betydligt störreän det utlandskontrollerade Förstagandst i Suarige. En kontroll-lag-stiFtningkommer att FS negatiua FöljdeFfek ter au en storleksordning,mot uilka de tankbara au kommunstyrelsens majoritat som positiva bedömda eFFekterna mäteuäga mycket lätt. 1981/82:135 136 Länsstyrelseni (ma.ioriteten): Allmännosynpunkter pé ett kontrollsystew Den kartläggning av den internationella och inhemska utvecklingen och redogörelse fär utgAngslUget son ut redningengenomfort är mycket omfattande och ambitiös. Utredningen konstaterar att utvecklingen givit upphov mycket omfattonde och komplicerad debatt son rör praktiskt taget varje omräde av sonhällslivet. Utredningen anser sigkunna draga den slutsatsen av debatten ott ett visst saraförstånd föreligger om att företagandets internationaliseringmedför bSde sörskildo möjligheter och särskilda problem. För mänga ör det problemen som dominerar,medan det för ondra ör möjligheterna som träder i förgrunden. När det gäller orten och betydelsen av deproblem som förknippats med de multinationella företagens verksamhet och hur dessaproblem skall bemästras, är emellertid meningarna delade. Den C3niahet som sålunda framkommer i den allmänna debatten, har också kommit till uttryck inomutredningen. Meningarna inom utredningen går såledesstarkt isäx, när det gäller ott bedöma i vad mån de utländska direktinvesteringarna här i landet motiverar en samhällelig kontroll av utländsk företagsetablering och utlandsägda företagsverksamhet. Inom utredningenhar således på initiativ av enskildaledamotsgrupper utarbetats tre olika förslag till lag om kontroll av utländsk företagsetablering hör i riket. Inget av förslagen hor kunnot samla en majoritetinom utredningen. Innan går inpå de tre förslagen synes det lämpligt ott något behandla de allmänna synpunktet om vilka utredningenör överens. Enligt direktiven bör utgångspunkten förutredningsarbetet voro ott någon radikal omläggningav allmänna politik ifråga om utländska direktinvesteringar inte är oktuell. Utredningen säger sig dela uppfattningen ottdetta ör en riktig utgångspunkt. instämmer i denna grunduppfattning. Enligtlänsstyrelsens mening bör den tillmätas en förhållandevis stor betydelse när det gäller att utvärdera de tre förslagen till kontrollog somutredningen lagt from. 1981/82:135 137 Länsstyrelsendelar utredningens uppfattning ott utländska direktinvesteringar kan nedföra viktiga bidrag till svenskekonomi och svenskt näringsliv. Enligt mening bör många av de problem som kon uppkommagenom internationella investeringar och multinationella företags verksamhet kunna lösas genom överenskommelser och samordning avolika åtgär der på internationell basis. Överväganden och förslag till internationella åtgärder ligger emellertid helt utanför utredningsuppdraget. Utredningenhar, som den själv framhåller, haft att inrikta sig på nationella åtgärder som kon vara påkallade i avvaktan på ott internationella åtgärder kommer till stånd. Länsstyrelser, anser ott detta Br enbetydelsefull omständighet, när det gäller att taga ställning till de tre utredningsförslagen. Det synes önskvärt att problemen med de internationellaföretagen i första hand löses genom samordnade åtgärder på internationell basis. Alltför långtgående nationella åtgärder kon verka hömmonde på utvecklingen. anser, att detta förhållande bör tillmätas betydelse när det gäller att utvärdera de olika förslagen till kontrollog. Det äremellertid som utredningen påpekar, ytterst en frogo om vörderingar. Utredningens ledamöter hor dör-för inte kunnot enas om vilkoproblemen ör och vilken betydelse de bör tillmätas. Denna avsaknad av gemensamuppfattning om problemen hor också varit en av anledningarna till ott utredningens ledamöter kommit till olika meningar ombehovet och lämpligheten ov att lagstiftningsvägen .införa ett system för kontroll av utländsk företogsetoblering ocn utlandsägda företags verksamhet. Det förhällandet att utredningen inte kunnatenas om ett gemensamt förslag,som åtminstone omfattas av en majoritetinom utredningen, talar enligt mening, för att man bör gå försiktigt from med lagstiftningsåtgärder. Länsstyrelsenhor ovan under rubriken "allmänna synpunkter på ettkontrollsystem" redovisat visso omständigheter som enligt uppfattning bör tillmätas sörskild vikt. I förstahand bör därvid noteras att utgångspunkten för utredningsarbetet enligtdirektiven bör vara att någon radikal omläggning ov allmänna politik Prop.1981/82:135 138 ifråga omutländska direktinvesteringar inte är aktuell. Utredningen säger sig dela denna uppfattning.Utredningen är också enig i uppfottningen ott utländska direktinvesteringar kon medföra viktiga bidrag till svensk ekonomi och svenskt näringsliv. Mot denna bakgrund ligger det nära till hands att förorda försiktiga och inte alltför långtgående åtgärder, särskilt som många av de problem som kon uppkommai samband med multinotionello företags verksamhet, bör kunna lösas genoro överenskommelser och samordning ovolika åtgärder på internationell basis.Mellanstatliga överenskommelser ör ott föredra framför ensidiga nationella lagstiftningsåtgärder. Det synes viktigt attbalansen från rent företagsekonomisk synpunkt interubbas mellan olika länder.Det är denna uppfattning som ligger tillgrund för likabehandlingslinjen. Enligt mening ör dock likabehandlingslinjen alltför passiv. Det synes uppenbart, attdet oll-männo måste skaffa sig ett instrument som möjliggör ingripande i de fall dör problem uppkommer. Även om mongo problem torde kunno lösos inom romen för interno-tionello överenskommelser, kommer det - såvitt kon se - alltid ottfinnas behov ov en log-stiftning som möjliggör ingriponde i speciella fall. Detta talar för det av förhandlingslinjen förordade systemet. Lönsstyrelsendelar inte kontrollinjens uppfattning, ott problemen ör så allmänt förekommande, att det måste skopas ett särskilt kontinuerlig uppföljning av de utlandsägda företogens verksamhet i . En sammanfattning av vad hör anfört leder fram till ott det ov förhandlingslinjen föreslagna systemet ör ott föredra framför kontrollinjen ochliko-behondlingslinjen. Beskattning i Sveriqo av de multinationello företagen Fråganom de multinationello företogensbeskattning i ingårinte i utredningsuppdraget. Beskattningsfrågan är dock så nära förbunden med de multinationella företagens verksamhet ott man intekon bortse från densamma. Utredningen har också berört den i oliko sammanhang i betänkandet, men inte ansett sig homandat att lägga fram några förslag. Prop.1981/82:135 139 Ett ov skälen till ott fråganom de multinationella företagensbeskottning i inte blivit föremål för utredning ör - som nämnts ovon - att den behandlas inomOECDrs skattekommitté.Detta ligger i linje med den oilmönnfl uppfattning redovisat ovan. överenskommelser och åtgärder på internationell basis ör att föredra framför ensidiga nationella åtgärder. En ligt mening kan emellertidinte alla problem lösas genom internationella överenskommelser ochrekommendationer. Det finns åtskilliga andra problem, som bör utredas tnorost möjligt. Det svenska skattesystemet bygger i hög grad pä medverkan från arbetsgivare och företag. Detta gäller såvOl företagets egen beskattning som deanställdos. I den ollmänno debatten har frågan om de multinationella fOre-togens beskattning praktiskt taget helt kretsat kring företagets egen beskattning. Frågan angående de anställ dos taxeringar är givetvis lika viktig, eftersom värt system för beskattning av fysiska personerbygger pä ott arbetsgivarna lämnar kontrolluppgifter. Detsamma gäller redovisning ov källskott, betalning ov socialaavgifter m m. Det finns exempel pä ott anställda hos ett multinationellt företags dotterföretag i fått lön från koncernföretog i annat land. De svenskaskattemyndigheternas kontrollmöjligheter begränsasgivetvis till det svenska dotterföretaget. Av särskiltintresse ör helt naturligt den interna prissättning som tillämpas inom en multinationell koncernnär det gäller varor och tjönster. ör avgörande för företagets beskattning i . Utredningen berör frågan och konstaterar, ott den reglerosgenom en bestämmelse i 43 § kommunalskattelagen. Denna bestämmelse är emellertid sä utformad, ott det åligger skattemyndigheterna ott visaott obehörig vinstöverföring skett frän det svenska företaget till utlandet. Detta medför att bestämmelserna i 43 § kommunolskottelogen om obehörig vinstöverföring till utlandet genom internprissättning är praktiskt taget omöjlig ott tillämpa. LO hor - som framgår ov betänkandet - i skrivelse tillfinansdepartementet angåendeinkomstbeskattningen av internationellt verksamma företag föreslagit, ott reglerno utformas så att bevisbördan angående prisnoteringar och andravillkor åvilade företaget, Enliat lönsstyrelsens raoning kon detta voroen framkomlig väg. En sådan regel skulle fä betydelse inte endost för utlandsägda företags beskattning i utan öven för beskattningen av svenska moderföretag med dotterföretag i utlandet. Även i sistnämnda fall finns 1981/82:135 140 intresse ov ott kontrollera om obehöriga vinstöver-flyttningor skett från till utlandet. Det synesangeläget att frågan utredes. Även beskattnings-frågan för verksamhet som drives ov utländskt företags filial här i , bör därvid beaktas. Län33t:\Tel3eni (minoriteten): Enligt vår mening hade länsstyrelseni sitt yttrande bort förordoden s k kontrollinjen. Vi reserverar oss i den delen mot beslut och åberopor som motivering de sköl som onförts för kontrollinjen ov utredningensordförande samt ledamöterna . Prop.1981/82:135 141 I finns idaiC ett fatal utiand.=;ägiaindu striföretag, röretagen är i re{;el sså. Ett T-oreta;; ha.r dock merän 100 sysselsatta. utlandsägda sektoi'n i läijet har nästanundantagslöst tilik.Dmrnit under 19T0-talet. Så sent som harett företag nyetablorats och två lörsrtag: övertagits av utländskaintressenter. Även ora omfattningen i:r liten finns det nu fog for att hävdaatt ut- ländsk företagsetablering inte i.4n'p7s är ovanlig i länet. lall har de utlandaärdf. fcretagen i länet relativt stor betydelse lör "y.ssjisättning-en i ie koiiiiEuner där dofinn I 0.2 fallen är det av rcslono.lpolitiska 2i:äl viktigt s-tt ko:,iaunenoch berörda länsiivnäigheter iår en infoi-nation frän decsa företag om planern. m soc är jäniförbar med den svensi:-ägda företag lämnar. ".er till kan in.ea aiKilrk-ningar riktas not de utlandsägda företagennär det giiller sådana inforraationskontaliter. Son: exempel ir-j anges ätt de tv.i företag so-n sr skyldiga att lä-ruiii inior-ittion ino.-: ra-nenför informationssystemet företag-sar'älle \TilS-Byr,':é~iet i, läninat säd;in In.-Tonr.ation. Fråi'» såväl fackligt ioin ko:r.;;iun£:lt håll har deutlä;;dska övertaganden eller nyetaolerJ.:':;.'-. !- soii: skett de senasteåren uppiattats .op:' positivt. r.'jT. i:o.~D-; t:a Eoi;; förflutit hilc.-;.!' å a.idrn .idan inteunderl.-jg för n:i-:;:-i lå;igtgående slutsataei" o-r: hur det kantiirucs-s Mi i ira.-jtddc;. Med 'länsjni till att .det nittj.lls inte vatdt r-l.gra problo.Ti med de ":.;tla;;d3Ur;-dr. föfOtf..ren i inct i for;:, av .ledlii-Viiiigör eller personalinskrariningar, sa. '\nsr vi såle;;e3 erfiienret av hur jc. ?s;; företag kan tänkas ippträda i en sådi:tJdt-j:;-tioii. Ii-L-nt all;::änt är vi dock ciedvetni oir: att denf.'ic.-:. '.ig:i iiisjaien liksoi:: insynen från . '2;v'-;dig;".et'jrnas siaa ;3. ''i oi: r.v-sevart iLindre cti,ett sve. 'iskt fc.ret;;g över.cär i utlä-''iJf;.-: igo. Av det skäi&t i-r vi beredda att löroraa. en ökadkontroll av utländskt inflj-tande vS. företa.g i landet. ".fSr dock inte iitforMas så att seridsc. från etablerdn-i Itindet. ;.ied hanrjn-; till der: bj-t:;siöo-f-jj-nhet vi har av proble:.-.et avstår vi dock .frdn att tadefinitiv stdlliiins - r.ågot av de frlfgo;. forsxageu rdr-iae Irontrcll ay iitländak företagntjMt i lanoet . Av tabell 7.2 i utredningen framgiir att utlandsägdabolags inveateringstlllstSnd inte i ett enda fall sveett In-veeterlngar 1Norrbotten. Eftereom ISnsstyreleens erTaren-heter av utländsk företagsetableringsåledes är minimala avstår ISncstyrelaen från yttrande i dessa frågor. Prop.1981/82:135 142 Länsarbetsnämndendelar helt "Kontrollinjens" uppfattning att det förhållandetnärinternationella koncerner oftast genom dotterföretag är verksamma här i landetmånga gånger kan ge upphov till problem pä skilda områden. Ett välkänt ochgrundläggande problem rör de konsekvenser beslutsordningen inom eninternationell koncern kan fä för samhället och de anställda. Den styrning somden internationella koncernen utövar över sitt dotterföretag innebär ipraktiken att viktiga beslut om dotterföretagets verksamhet i realitetenfattas annorstädes än i detta företag. Att en styrning av underordnadeföretag före-konmer ligger i koncernbildningens natur och har i samma mänberättigande för internationella som för inhemska koncerner, Ocksä för eninhemsk koncern gäller att det mänga gånger är moderföretaget som i realitetendisponerar över dotterföretagets möjligheter att pä ett meningsfullt sättfullgöra sina förpliktelser gentemot samhället och de anställda. Vad beträffarutlandsägda företag har samhället och de anställda emellertid långtifrånlikvärdiga möjligheter till insyn i och påverkan av beslutsprocessen.