prop · G503150 · 1981-12-31 00:00:00 — Den allt störredispariteten mellan den inhemska och utländska räntenivån tillsammans medförväntningar om en nedskrivning av den svenska kronan ledde fill ell utflödeav valuta, vilket blev påfallande kraftigt. 1 syfte attdämpa det betydande valutautflödet vidtogs en serie åtgärder. Den 20 januaribeslöt alt höja diskontot från 10 lill . För alt förstärkadiskontohöjningens effekt på penningmarknadsräntorna - specialinlånings- ochhankcertifikatränlan - skärptes villkoren för DISKONTO I VALUTAKORGENS LÄNDER Prop.1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 178 Diagram10:2 Diskontot för samt emissionsvillkor för långa statslån 1979 1982 1979 1980 1981 1982 Den s.k. straffräntan höjdes från till (diagram 10:3). justerades kassakraven uppåt för atl öka bankernasuppläningsbehov i . I linje med strävan att pressa upp den inhemskaräntenivån höjde skallkam-marväxeldiskonlot, varvidden effektiva avkastningen på skattkammar-växlar kom att uppgå lill närmare17%. 1 början av febmari infördes utlåningslak. Detta innebar, allaffärsbankernas övriguUåning i svenska kronor, jämte tillväxt av fordran påfinansbolag och fordran i svenska kronor på utländsk bank avseende krediter förfinansiering av svensk export och import, skulle uppgå till högst under perioden30 . Avsikten med ålgärderna var dels att begränsautlåningen i svenska kronor dels alt stimulera förelagen alt la hem sinautlandslikvider. De vidtagna kreditpolitiska åtgärderna tillsammansmed aviserade finanspolitiska besparingsåtgärder bromsade upp utflödetoch vände det i elt inflöde. Omsvängningen i valutaströmmarna i kombination meden viss nedgång i den internationella räntenivån innebar atl kredilpolilikenkunde lättas något. En sänkning av de korta inhemska räntorna kunde äga rum.Fr. o. m. låg affärsbankernas kassakrav på , vilket var 2procentenheter lägre än under det ansträngda läget . Straffräntansänktes och den IIjuni med sammantaget 2 procentenheterlill . sänkte diskontot på skattkammarväxlar,varvid den effektiva avkastningen sjönk från strax lill cirka 14%.Under våren och sommaren steg 1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Diagram10:3 Korta räntor i 1979-1982 Procent 1979 Källa: . De korta räntorna på den svenska kredilmarknaden fortsattedock atl falla. Skallkammarväxelränlan sänktes ytteriigare i juli och augusti.Straffräntan behölls vid dessa båda fillfällen oförändrad.Penningmarknadsräntorna föll i anslutning till sänkningen av nyssnämnda räntor. Sometl led i den ekonomiska politiken devalverades den svenska kronan den14 . Devalveringen, sänkningarna av de inhemska marknadsräntornasamt nedgången i främst den amerikanska och tyska räntenivån gjorde det möjligtför att låta det svenska diskontot sjunka frän fill fr.o.m.den 15 oktober. Straffräntan sjönk från 15 lill . Enfortsatt nedgång i den internationella räntenivån möjliggjorde i början av 1982en ytterligare anpassning av den svenska räntan fill det svaga inhemska konjunkturlägetoch den sjunkande investeringsakfivitelen. Fr. o. m. sänkteriksbanken diskontot från . Härigenom återfördes diskontot till dennivå del hade före den kraftiga höjningen . För alt behållamöjligheterna att kontrollera valutaulflödet bibehölls straffräntan vid 14%.Penningmarknadsräntorna förutsågs härigenom komma atl hållas uppe. Kassakravenhöjdes ånyo lill för samtliga banker fr. o. m. för all mötakommande mycket stora statliga utgiftsöverskoll. Somframgått ovan tvingade det ansträngda valulalägel fram en myckelkraftig höjning av de korta räntorna. Räntesatsen pä prioriterade obligationerhöjdes visserligen lill 13,. 1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Obligafionsmarknadenblev dock dämpad. Marginalen mellan diskonto och statsobligationsränta krymptefrån 2,5 till 1,(diagram 10:2). De korta räntorna kom atl ligga över räntanför långfristiga placeringar. Placeringarna fick härigenom en kortare karaktärmed återverkningar på framför allt finansieringen av statsbudgeten. 1 och medatt den långa räntan hölls oförändrad vid diskonlosänkningen i oktober 1981ökade ånyo marginalen mellan kort och lång ränta lill . Åtgärderna ioktober föregicks av förväntningar om etl sjunkande ränteläge, som tillsammansmed bankernas goda likviditet ledde lill omfattande placeringar i stals- ochbostadsobliga-lioner. Den förbättrade balansen på kapitalmarknaden samt en svagkredit-efterfrågan möjliggjorde en säiikning av den länga räntan. Den 3december 1981 sänktes räntesatsen på prioriterade bosladsobligationer och förstatens långfristiga obligationslån till 12,. 1 ochmed diskonlosänkningen kom marginalen mellan diskonto ochstatsobligationsränta att återställas och vidgas lill 2,. Diagram10:4 SUtens budgetunderskott 1978-1982 Miljarderkr., 12-månadersförändringar. Prop.1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Diagram 10:5 Penningmängden samt dess påverkande faktorer19781982 Miljarderkr., 12-månadersförändringar -5 -9 -13 -17 -21 -25 TILLSKOTT FRÅNBANKERNAS ÖVRIG UTLÅNING I SV.KR. Anm. Valutaflödet definieras som förändringen ivalutareservens transaktionsvärde exkl. statens och riksbankenslånetransaktioner samt tilldelning av särskilda dragningsrätter. För atl öka statens upplåning pä marknaden utanförbankerna har betydande åtgärder företagits och påtagligaresultat uppnåtts. har emellertid del statliga utgiflsöverskoltelaccelererat i en än snabbare takt (diagram 10:4). Statens likvidiletslillskottlill ekonomin har därmed tilltagit (diagram 10:5). 1 syfte all begränsalikvidiletslillskotlen har åtgärder för all dämpa bankernas utlåning vidtagits.Under 1979 och 1980 kom etl kontinuerligt växande utflöde av utländska valutor,som i och för sig kanske haft samband med statsbudgetens utveckling, att verkaåterhållande pä penningmängdens tillväxt. Kredilefterfrågan var avmattad . Penningmängdenökade med 14,lill men låg genomsnittligtunder året Il-I2%över 1980 års nivå. Prop.1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 182 Penningmängd,ökning: Banktillgodohavanden inkl. bank- 31856 42491 certifikat(netto) Sedlar ochmynt 2638 2475 Valutareservens förändring - 11 5 266 Statens upplåning i utlandet (ökning = -) Statens upplåning utanför bankerna Medel på invesleringskonton i (ökning = -) Bankernas utlåning till allmänhelen exkl. refinansiering i utlandet Bankernas nettoförvärv av hypoteks- Bankemas fordringar på övriga Anm. Uppgifterna om valutareserven i tabellen redovisarbokförda värden. Detta innebär, att kurseffekten ingår i valutareservensförändring och i övriga riksbankstransaktioner och påverkar ej penningmängden.Källa: . Beloppsmässigt ökade penningmängden med 45 miljarder kr.under 1981, vilket var . mer än 1980 (tabell 10:1). Till denbetydande tillväxten 1981 bidrog bland annat statens transaktioner. Vidare varvalutaulflödet exklusive de statliga kapitaltransaktionerna väsentligt lägre1981 än 1980. De stora avlyften av bankernas, bosladsbyggnadskrediler underhösten 1981 som följd av de omfattande teckningarna på bosladsobligationer komdäremot att få en likviditetshämmande inverkan. Bankernas stock av uteslåendebostadsbyggnadskrediter minskade 1981 med . jämfört med enuppbyggnad på . Penningmängdens ökning översteg med några procentenheterbmllona-tionalproduklens ökning i löpande priser. Denna uppgick lill 9,0%mellan 1980 och 1981. Detta innebär, att den reala likviditeten, uttryckt somkvoten mellan ett genomsnitt av penningmängden över året och bruttonationalprodukten,visade en dragning uppåt (diagram 10:6). Prop.1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Diagram 10:6 Real likviditet 1976-1981 100 99 98 97 Den reala likviditeten är definierad som kvotenmellan ett index för penningmängden och elt index för bruttonationalproduktentill löpande priser. Källor: , och statistiskacentralbyrån. Likviditetsutvecklingen inom vissa sektorer växte banktillgodohavanden från kommuner,företag och hushåll med , vilket var drygt 7 miljarder kr.mer än 1980 (tabell 10:2). Placeringarna i bankcertifikat var, sett över 1981som helhet, . lägre jämfört med . kraftigt omslagfrån bankcertifikat till specialinlåning ägde rum under andra halvåret 1981.Bakom denna ulveckling låg stora svängningar i bankcerlifikalränlan under1981. Kommunernas banktillgodohavanden byggdes upp i en alllsnabbare takt vilket även kreditmarknadsstatisliska uppgifter förkommuner visar (tabell 10: 7). En ännu mer markant ökning ägde rum i företagensbanktillgodohavanden, där ökningen var nära . större 1981 än1980. Diagram 10:7 ger en samlad bild av de olikasamhällssektorernas reala likviditet. Vid skattningen av denna likviditetrelaleras den monetära likviditeten till elt mått på Iransakfionerna. Avdiagrammet framgår, att den snabba stegringen i kommunernas reala likviditetunder , lill följd av en snabb monetär expansion, bröts 1980.Kommunernas utgifter växte då i snabbare takt än den monetära likviditeten.Under 1981 fortsatte den nedåtgående trenden i kommunernas reala likviditetfrämst lill följd av Prop.1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Tabell 10:2 Inlåning i bankerna från vissa sektorer19801981 Milj. kr.,förändring Inklusive bankcertifikat, exklusive medel på konto iriksbanken. Bankerna har även inlåning från andra insättarkategorier än de somingår i tabellen varför tabellens summa ej överensstämmer med totalen förbankernas inlåning från allmänheten. en snabb utgiftsökning. Även industrins reala likviditetvände 1980. En bidragande orsak till denna utveckling var den produktionsökningsom skedde. vände industrins reala likviditet uppåt igen, då den monetäralikviditeten accelererade snabbare än industriprodukfionen i löpande priser.Hushållens reala likviditet uppvisar däremot en jämn ulveckling, dvs. i förstahand banktillgodohavandena hålls på en oförändrad nivå relativtkonsumfionsutgifterna. Diagram 10:7 Olika sektorers reala likviditet 1976-1981 Index 1976 = 100 1976 1977 1978 1979 Den reala likviditeten är för kommuner,industriföretag och hushåU definierad som kvoten mellan ett index förbanktillgodohavanden och ett realekonomiskt aktivitetsindex. Omvandlingen frånmonetär till real likviditet har åstadkommits genom en division för kommunernasdel med utgifterna för konsumtion och investeringar, för industriföretagensdel med industriproduktionen och för hushållens del med den privatakonsumtionen, allt i löpande priser. 1981/82:150 Bilaga 1.1 Revideradnationalbudget 185 Tabell 10:3 Bankernas likvida tillgångar 1980-1981 A. Påverkande faktorer Statens upplåning i utlandet (ökning = -) Statens upplåning utanför bankema (ökning = -) Allmänhetens innehav av sedlar och mynt (ökning = -) Investeringskonton i (ökning = -) (ökning = -) Kassakvotsmedel i (ökning =-) B. Affärsbankernas likvida tillgångar Nettofordringar på sparbanker och C. Spar- och föreningsbankernas likvida tillgångar Korta nettofordringar på affärsbanker Anm. Uppgifterna om valutareserven i tabellen redovisarbokförda värden. Detta innebär, att kurseffekten ingår i valutareservens förändringoch i övriga riksbanks-transaktioner och påverkar ej likviditetsutvecklingen. Bankernas likvida tillgångar exkl. kassakvotsmedel växtemed . 1981, vilket var . mer än 1980(tabell 10:3). Det var framför alll utflödet av utländska valutor, som verkademindre återhållande på bankernas likviditelslillväxt än 1980. Även statenstransaktioner gav etl slörre likvidiletslillskott jämfört med . över placerade affärsbankerna mer änhela sin likvidi-telsökning på . i statsobligationer, vilketvar inte av inlåningen inkl. bankcertifikalen. Kraftigasvängningar i utvecklingen av affärsbankernas likvida tillgångar och derasplaceringar ägde dock rum under loppet av året. växte, isamband med elt högt ränteläge på penningmarknaden, affärsbankernasskallkammarväxel-innehav påtagligt. Förväntningar om elt sjunkande räntelägeförsköt under den placeringarna. Affärsbankerna avyttradedå i hög grad skattkammarväxlar, som deras nelloköp av statsobligationerblev synnerligen omfattande. Prop.1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget TabeU 10:4 Kreditmarknaden och 11981 -:)93 16421 1 106 3459 6764 5215 464 188 275 276 -165 6713 3013 2795 4027 198 - 7 2984 2816 5281 3 857 -411 9 272 12351 14924 Genom valutabanker Genom mellanhandsinstitut 17 -121 - 6 11912 24117 1552 4 525 7 641 6899 -1 934 2022 6817 4834 2917 -9 6000 1717 1520 3 477 -78 7727 13 690 16 238 Genom valutabanker Genom mellanhandsinstitut ' Avser långfristig nettoupplåning inkl. företagenskortfristiga nettoupplåning i utländska banker för finansiering av export ochimport samt valuta bankemas utlåning i utländsk valuta till valutainlänning.Källa: och . Ufiåningen på den inhemska organiserade kreditmarknadenexkl. statens direkta kreditgivning framgår av tabell 10:4. Kreditgivningentill staten ökade, medan den sjönk till företagen. Den svenska upplåningen iutlandet uppgick till , vilket var . Prop.1981/82:150 BUaga 1.1 Reviderad nationalbudget 187 En sektorvis omfördelning ägde dock mm. svarade slaten förmerparten av ufiandsupplåningen, medan företagens andel härav dominerade 1981. Affärbankernastotala kredilgivning uppgick till . vilket var 8,7miljarder kr. mer än 1980. Ökningen avsåg främst långivning i form avobligationsplaceringar, men även refinansierade krediter i utländsk valutafill företagen ökade. Dekraftiga svängningarna i skatlkammarväxelräntan återspeglades somnämnts ovan i affärsbankernas finansiering av statsskulden. var placeringarna i skattkammarväxlar betydande, medan en omkastningfill statsobligationer ägde rum under den . somhelhet sjönk affärsbankernas skatlkammar-växelinnehav med drygt 7 miljarderkr., vilket var etl omslag på ca . jämfört med 1980.Affärsbankernas nettoköp av statsobligationer sjönk under första hälften av1981 för atl växa markant . Bakom denna kraftiga tillväxtlåg bl.a. en successiv nedtrappning av den korta räntan, varigenom placeringari statsobligationer kom att framstå som attraktivare. Även förväntningarna omett sjunkande ränteläge spelade in och försköl placeringarna. Innehavet avstatsobligationer växte med inte mindre än . Affärsbankernas totala kreditgivning fill staten kom härigenomatl uppgå till . 1981, vilket var en ökning med 7,7 miljarderkr. Molbakgmnd av rådande ränteförvänlningar gjorde affärsbankerna betydandeteckningar av bostadsobligationer . Dessa kom all uppgå lill23,. för , vilket var . mer än 1980.Affärsbankernas nelloköp av bosladsobligafioner var emellerlid av sammastorieksordning 1981 som 1980 dvs. Då den totala volymenobligationsemissioner var stor 1981 blev avlyften av affärsbankernasbostadskrediter omfattande detta år och kom att översliga ulbe-talningama meddrygt . Stocken av utestående bosladsbyggnadskrediler minskadesåledes med detta belopp. växte denna stock med . Diagram10:8 visar affärsbankernas begränsade utlåning i svenska kronor samtderas omfattande i utlandet refinansierade utlåning. Beloppsmässigtuppgick affärsbankernas totala övrigutlåning dvs. utlåning exkl.bostadskrediter lill . (tabell 10:5). Ökningen iaffärsbankernas totala övriguUåning hänförde sig i huvudsak tillföretagssektorn. Spar-och föreningsbankernas nettoplaceringar sjönk med . till ca 8miljarder kr. Nedgången berörde både bostadssektorn och förelagen. Spar-och föreningsbankernas nelloköp av bostadsobligationer var något lägre 1980 än1981. Även spar- och föreningsbankernas avlyft av bostadsbyggnadskrediter växtebetydligt och kom atl Prop.1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Diagram 10:8 Bankernas utestående krediter till andraändamål än bostadsbyggande Hänsyn är ej lagen till kurseffekten . Prop.1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 189 Tabell10:5 Bankernas utestående krediter till andra ändamål än bostadsbyggande1980-1981 Därav krediter i utländsk valuta Anm.Krediter i utländsk valuta redovisas till Iransaktionsvärde. Krediter till personligaföretagare ingår i näringslivet. uppgålill samma belopp som utbetalningarna. ökade stocken av uteståendebostadskrediter. Deras totala kredilgivning fill bostadssektorn blev ca 1miljard kr. lägre 1981 än 1980. Deenskilda försäkringsinrättningarnas totala netloplaceringar på kredilmarknadenväxte med . Det var i synnerhetderas bosladsobligationsförvärv, som blev omfattande. Nelloköpen härav uppgicktill . Bakom denna ulveckling låg förlängningen av den allmännaplaceringsplikten för försäkringsbolag och de speciella placeringskvoter, sominfördes för deras förvärv av bosladsobligationer. De faktiskabosladsplaceringarna översteg dock kraven. Även ränteförvänlningarna i slutetav lorde ha bidragit till försäkringsbolagens snabba ökning avbostadsobligationsköpen 1981. Under1981 översteg allmänna pensionsfondens pensionsutbelalningar dess ränteintäktermed , vilket var . mer än 1980. Dennaulveckling har i en accelererad takt pågått , dåpensionsutbetalningarna hade stigit till samma belopp som fondensränteintäkter. Trols ränteintäkternas stegring har takten i pensionsutbelalningarnavuxit än snabbare. Ökningen i pensionsutbetalningarna är följden av atl antaletATP-pensionärer ökar bl.a. genom pensionssystemets genomslag. Dessutom stigerpensionsbeloppen dels beroende på inflationen dels p.g.a. att nyblivnapensionärer har fler pensionsgrundade inkomstår och högre inkomster än tidigareårs pensionärer. Fondökningen blev ändå . större 1981 än 1980.Bakom denna uppgång låg en kraftig tillväxt i de influtna avgifterna bl. a.till följd av en höjning av avgiftsuttaget Prop.1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 190 Tabell 10:6 Statens budgetutfall samt upplåningsformer1980-1981 helår helår l:ahå 2:a hå Budgelutfallet (nettoutg.-) -54429 -66014 -23354 -42660 Statsskuldens förändring inom landel (ökning= + ) 32372 56646 18909 37 737 Statsskuldens förändring utom landet (ökning=-)-) 22057 9368 4445 4923 Anm. För att ernå överensstämmelse mellan uppgifterna förstatens upplåning och budgetutfallet har och statsverketskassaförändringar dragits av från skattkammarväxlar och korttidslÉm. 1981 lill 12,mot tidigare . utnyttjadeföretagen sin återlånerätt i lägre grad 1981 än 1980. Fondens placeringar påkapitalmarknaden i form av värdepapper och reverslån växte härigenom med drygt2 miljarder kr. Framförallt fondens nelloköp avstatsobligationer växte, men även deras neltoköp av såväl bostads- somföretagsobligalioner ökade. Fondens reverslån var lägre 1981 än 1980. 10.3 Den sektorvisa upplåningen Statens budgetutfall gav ell negativt saldo på 66miljarder kr. 1981 (tabell 10:6). Mot bakgrund av del förbättradebylesbalanslägel och en påtaglig ökning av den icke-stafiiga utlandsupplåningenkom ökningen av statens utlandsskuld att stanna pä 9,4 miljarder kr.Statens inhemska upplåning blev istället omfattande. I enlighet med strävandenaall placera så stor del av statsskulden som möjligt på marknaden utanförbankerna blev upplåningen där slor 1981. Statens upplåning i bankerna komändock att uppgå lill betydande belopp. Statsbudgetens finansiering präglades starkt av den snäva marginalen mellan kort och lång ränta, somuppkom i samband med räntejusteringarna . Teckningarna avstatliga obligationslån var dämpade, medan statens försäljning avskattkammarväxlar var betydande. skedde en omfattandestatlig obligationsupplåning. Beräknat från löpande inkomst- och ulgiftsredovisningaruppvisade kommunerna ett visst inkomslöverskott 1981. Enligtkredilmarknadsslatis-fiska uppgifter för kommuner och landsting förekom ettsmärre utgifts- Prop.1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 191 Tabell 10:7 Kommunernas rinansiella sparande 1980-1981 Övriga finansiella tillgångar' Summa finansiellatillgångar (1) Upplåning totalt därav: i utlandet på svensk kreditmarknad övrig inhemsk upplåning Övrigaskulder' Summa skulder (2) Finansiellt sparande (l)-(2) 1397 -364 Källor: och . överskott detta år (tabell 10:7). Trols denna utvecklingblev kommunernas uppbyggnad av de likvida tillgångarna betydande, vilket ocksåframgår av tabell 10:2. färdigställdes någol fler lägenheter än 1980eller ca 51600 lägenheter. Igångsättningen av bostäder sjönk med ca 6100lägenheter till 44000. Volymmässigt blev bostadsinvesteringarna lägre 1981 än1980. Investeringarnas värdemässiga ökning uppgick lill ca 6,1981, varvidbehovel av bosladsbyggnadskrediler ökade. tecknades bosladsobligalionslån för 23,5miljarder kr., vilket var . mer än 1980. Avlyften av uteståendebostadsbyggnads-krediter blev härigenom avsevärda 1981. Bankernas utbetalningarav bostadsbyggnadskrediter var begränsade . Bankernas stock avutestående bostadsbyggnadskrediter sjönk med . Då stora obligationsemissioner och stora avlyftmotvägde varandra 1981 begränsades ökningen i bostadssektorns nelloupplåningpå kreditmarknaden till knappt 800 milj. kr. Tabell 10:8 Bostadssektorns upplåning på kreditmarknadensamt hos staten 1980 och 1981 Obligationer Direkta lån från banker därav: affärsbanker spar- och föreningsbanker Lån från enskilda och offentligaförsäkringsinrättningar Prop.1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 192 Tabell 10:9 Företagens upplåning på kreditmarknaden samthos staten 1980 och 1981 Obligationer och förlagslån Direkta banklän därav: affärbankerna Upplåning hos övriga institut I utlandet' Genom valutabanker Övrigt ' Uppgiftema inkl. devalveringseffekt. (tabell 10:8).Neltoulbetalningarna av statliga bostadslån växte med 750 milj. kr. Företagens inhemska upplåning på kreditmarknaden sjönk medknappt . (tabell 10:9). Det varförsäkrings-inrättningarnas reverslån till företagen, som svarade förnedgången. En viss uppgång av företagens finansiering på obligationsmarknadenkunde konstateras 1981. Förelagens nelloupplåning utomlands uppgick under 1981lill knappl . Förelagens totala upplåning, dvs. på den inhemskakredilmarknaden, hos staten saml i utlandet uppgick lill 33 miljarder kr.vilket var . mer än 1980. Även den svaga utvecklingen av förelagens investeringarverkade i likvidiletshöjande riktning 1981. Företagens fasta investeringarökade med . Ett kraftigt lageromslag ägde mm fpån enlageruppbyggnad på . 1980 till en neddragning på 4,5 miljarderkr. Utvecklingen av de fasta investeringarna och lagren innebar därmedetl minskat finansieringsbehov från förelagens sida 1981. Företagens finansiella sparande kom emellertid all förbättrasmed ca . över balanserade i stort sett företagensavsättningar och uttag på konto i varandra. I och med förstakvartalets utgång upphörde konton för likviditetsutjämning, varvidinnestående medel jämte räntor utbetalades. Härigenom frigjordes runt 3,5miljarder kr. gjordes insättningar på tillfälligt vinslkonto iriksbanken. insatta pådella konto. Lagen om insättning på detta konto grundade sig pä regeringensproposition om insatser för alt underlätta nya löneavtal. Medel som insatts på Prop.1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 193 får utbetalning göras endast om företageterhållit tillstånd att ta vinslfond i anspråk. leddetillstånden till all företagen tog ut drygt I miljard kr. Totalt sett innebardessa transaktioner, atl företagen 1981 netto fick ut . Utvecklingenav förelagens finansiella sparande, totala upplåning samt transaktioner medriksbanken innebar en väsentligt högre likviditelsupp-byggnad än 1980,vilket stöds av utvecklingen av förelagens banktillgodohavanden i tabell 10:2. Utifrånde inkomst- och utgiftsprognoser för de olika sektorerna, som presenteras i deövriga kapitlen, framläggs i det följande vissa skattningar för dessa sektorersfinansiella variabler 1982. För1982 beräknas statens budgetunderskott bli , vilket är11 miljarder kr. mer än 1981. En viss förbättring av bytesbalansens underskottbedöms ske 1982. Den icke-slalliga upplåningen netto i utlandet kan dock kommaatl minskas någol, vilket skulle kunna innebära en slörre statlig upplåningutomlands än 1981. Statens anspråk pä den inhemska kreditmarknaden kommerändå alt bli större 1982 än 1981. Kommunernasfinansiella sparande beräknas förbättras med runt . 1982,varigenom en fortsatt uppbyggnad av deras likvida tillgångar kommer atl ske. Under1982 uppskattas färdigställandet av bostäder bli ca 7600 lägenheter färre än1981 eller ca 44000.