prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — Enligt utredningensuppfattning bör man i en fortsatt forsknings- och försöksverksamhet ägnasärskild uppmärksamhet år frågorna om samhällsinformation, tvåvägskommunikation ocheftersatta gruppers kommunikationsmöjligheter. 5 Översyn av mervärdeskatteenheternas organisation Regeringen uppdrog imars 1979 åt att göra en översyn av länsstyrelsernasmervärdeskatteenheters organisation. De synpunkter som hade förts frami civilutskottets betänkande, CU 1978/79:24 och till detta fogat yttrande av skatteutskottet, SkU1978/79:4y, skulle beaktas vid översynen. Riksskatteverketredovisade till regeringen rapporten avmervärdeskatteenheterna. Rapporten innehåller bl. a. förslag tillny 1981/82:100 Bilaga 3 Gemensamma frågor 39 registreringsrutin för de skattskyldiga fillmervärdeskatt, ett nytt uppbördssystem för mervärdeskatt, ett nytt system förinformationsutbyte mellan mervärdeskatt och inkomstskatt samt ett nyttADB-system för mervärdeskattbaserat på direktminnesteknik. Rapporten beskriver två olika systemstrukturer. Den ena innebär att mervärdeskatteregistret primärtförs integrerat i företagsskatteregistret på dator med sekundär lagring länsvis. Enligt det andraalternativet förs registret primärt länsvis på länsstyrelsernas datorer. II Utredningsarbete under1981182 1 () (Utredningen omöversyn av lagstiftningen om personorienterad ADB-information m. m.Ju 1976:05. Tilläggsdirektiv : 14 och 1980; 82.) DALK tillkallades år1976 för att dels göra en allmän översyn av datalagen (1973:289),dels utreda datoriseringens inverkan på offentlighetsprincipen, dels övervägaåtgärder för att förbättra allmänhetens tillgång till myndigheternasADB-material, dels slutligen lägga fram förslag till lagbestämmelsersom föranleds av internationella överenskommelser m. m. DALK har därefter fått vissa filläggsuppdrag. År1979 fick man i uppdrag attytterligare överväga frågan om författningsreglering av det statliga person- och adressregistret (SPAR). Enligttilläggsdirektiv (1980: 14) skulle möjligheternaatt införa en mera generell personregisterlagstiftning utredas. Enligt tilläggsdirektiv (1980:82) skulle DALKmed förtur dels undersöka vilkaåtgärder som kan vidtas för att på kort sikt rafionalisera verksamheten hos datainspektionen dels kartlägga ochanalysera datalagens ekonomiska ochadministrativa konsekvenser. erhölls tilläggsuppdraget att utreda och inkomma med förslag omett nytt avgiftssystem förverksamheten vid datainspektionen. Förslaget skulle ansluta till de ändringar i regelsystemet som kommittén kundekomma att föreslå (jfr nyssnämnda tilläggsdirektiv). Kommittén haravgivit delbetänkandet Personregister-Datorer-Integritet, Översyn avdatalagen, (SOU 1978:54) promemorian Författningsreglering av SPAR m.m. (Ds Ju 1979: 19) samt delbetänkandet Offentlighetsprincipen och ADB, Insyni tillgång till information hos myndigheterna. (SOU 1980:31) I september 1981avgavs promemorian Tillstånd och tillsyn enligt datalagen (Ds Ju 1981:15 och16). I denna redovisar DALK enligt tilläggsdirektiven (1980:82) olikaåtgärder som kan vidtas för att på kort sikt rationalisera datainspektionensverksamhet. Dessutom diskuteras datalagens ekonomiska och administrativakonsekvenser för de registeransvariga och möj- 1981/82:100 Bilaga 3 Gemensamma frågor 40 ligheterna att mildra dessa effekter. I december 1981presenterades promemorian Nya avgifter för datainspektionens verksamhet (DsJu 1981; 23). Enligt arbetsplanen skall DALK avge ettslutbetänkande om engenerell personregisterlagsliftning. 2 Sårbarhetsberedningen (SÅRB) (Information och rådgivning i frågor om säkerhet ochsårbarhet på dataområdet.Dir 1981:48.) Försvarsministerntillkallade ijuli 1981 på regeringens uppdrag en beredning för säkerhet och sårbarhet pådataområdet. Beredningen inrättades som enföljd av de förslag som lades fram av den tillsattasårbarhetskommittén (SÅRK). Beredningen har följande uppgifter: närmareprecisera vilka sårbarhetsfaktorer och -problem som kräver särskild uppmärksamhet och åtgärder frånsamhällets sida vara remissinstans och rådgivande organ medrepresentation för berördastatliga myndigheter, kommuner och näringsliv vara rådgivande i frågor rörande säkerhet och sårbarhetpå dataområdet utreda frågor som SÅRK ej behandlat bl. En handlingsplanför beredningens arbete överlämnades lill försvarsministern . Avsikten är attarbetet skall vara tidsbegränsat och att en utvärdering av gjorda erfarenheterska ske som grund för formerna för en fortsatt verksamhet. 3 Utredning om ett basregister för registrering av uppgifter om företag ochorganisationer Statskontoret fick iapril 1980 i uppdrag att utarbeta ett förslag fill hur ett för samhälletgemensamt basregister över landets företag och organisationer bör utformas ochbyggas upp. I uppdraget ingick utöver att ge förslag om utformning,informationsinnehåll, registeransvar och praktisk hantering även attundersöka behovet av en särskild författningsreglering av registret motsvarande den som gäller förSPAR. Uppdraget harslutförts och redovisats för regeringen . att ett basregister skall omfatta alla företag,organisationer och myndigheteri attuppgifterna skall vara tillgängliga för såväl privata som offentliga användare att registret genomförs för att tas i bruk . Prop.1981/82:100 Bilaga 3 Gemensamma frågor 41 4 Utredning om de personaladministrativainformationssystemen Statskontoret fick tillsammans medstatens löne- och pensionsverk (SPV) i uppdrag att lämnaförslag om den närmare uppgiftsfördelningen mellan SPV som centralförvaltningsmyndighet för de statliga centrala personaladministrativaADB-systemen och de anslutna myndigheterna och driftställena för dessa ADB-system, att senast den 1juli 1982 redovisa möjligheterna till effektivisering och kostnadssänkning avstatens generella löneuträkningssystem (SLÖR) genom bl. a. automatisk dataöverföringtill SLÖR från anslutna myndigheter och begränsning av den preliminära lönebearbetningen, att senast den 1juli 1981 redovisa en förstudie beträffande möjligheterna att med uppgifterfrån SLÖR och andra statliga löneuträkningssystem tillgodose behovetav för statsförvaltningen gemensam personalstatistik. Ett förslag omuppgiftsfördelningen och möjligheterna till kostnadssänkningar kommer att redovisas . Man kommer därvid bl. a. attdiskutera utvecklingen av lokalt ADB-stöd. En kartläggning avför statsförvaltningen gemensam personalstatistik redovisades i en delrapport ijuli1981. En slutlig avrapportering planeras ske . 5 Utredning och frågor rörande verksamheten vid DAFA Regeringen gav ifebruari 1981 statskontoret i uppdrag att utreda verksamheten vid datamaskincentralen föraministrativ databehandling (DAFA).Utredningen avser i vilken utsträckning och i vilket tidsperspektivDAFAs kunder själva bör få ta över datordriften. Utredningsarbetet bör enligt uppdraget belysa vilka datordriftslösningarsom kan komma ifråga för respekfivekund. Likaså bör förutsättningarna för gemensamma drifts- ochutvecklingsresurser för myndigheter på samma ort undersökas. Effekterna av ev.förändringar, speciellt de ekonomiska och personalmässiga, bör också klarläggas. En förstaavrapportering har skett . Man redovisade därvid bl.a.vilka av DAFAs kunder som i första hand bör komma i fråga beträffande ändrad driftform samt förslag till fortsatta aktiviteter. 1981/82:100 Bilaga 3 Gemensamma frågor 42 6 Redovisning för användningen av ADB inomstatsförvaltningen Statskontoret har imaj månad 1981 fått i uppdrag att ärligen utarbeta en redogörelse föranvändningen av ADB i statsförvaltningen. Årets redovisning framgår av bilaga 3:3. Regeringen gavsamtidigt statskontoret i uppdrag att efter samråd med ,, , , universitets- ochhögskoleämbetet samt - utarbeta anvisningar förutformning av en särskild ADB-redovisning för sådana statliga myndigheter somhar en omfattande verksamhet avseende utveckling och drift av ADB-system. De nämndasamrådsmyndigheterna skall med ledning av statskontorets anvisningar, somöverlämnades till regeringen , upprätta en särskild ADB-redovisning över sin verksamhetmed början för /83 och överlämna denna till regeringen. 7 Uppdrag åt statens arbetsmarknadsnämnd Regeringen har iapril 1981 uppdragit åt statens arbetsmarknadsnämnd (SAMN) att medutgångspunkt i de utredningar och de rapporter som finns tillgängliga belysahur kvinnors arbetsmarknad inom den statligt lönereglerade sektorn kommeratt påverkas av framtida datoriseringar. Arbetet bör enligt direktivenbedrivas i nära kontakt med dataeffektutredningen och datadelegationen. Arbetsmarknadsnämndenskall redovisa resultatet av uppdraget till regeringen senast den . 8 Program för forskning om datateknikens framtidaanvändning () har fått i uppdrag att utarbeta ett samlat program förforskning om datateknikens framtida användning m. m. FRN har den 1 juni1981 tillsatt en arbetsgrupp för ändamålet. Arbetsgruppen börenligt uppdraget inventera och definiera angelägna problemområden förforskningsinsatser, översiktligt inventera pågående svensk och nordiskforskning inom området, bedöma forskningsbarhet och tillgängligforskningskompetens pä respektive områden och redovisa ett så långt möjligtangelägenhetsgraderat förslag till forskningsprogram. Gruppen bör även bedöma hur finansieringsansvaret förföreslagna forskningsprogram skall fördelas. Arbetsgruppen har inovember 1981 redovisat en arbetsplan och vissa grundläggande synpunkter förnämnden. Överväganden och förslag avser manpresentera . Prop.1981/82:100 Bilaga 3 Gemensamma frågor 43 (Datateknikens effekter på sysselsättning ocharbetsmiljö. Dir 1978:76.) Kommitténskall göra en samlad utredning av datateknikens framtida effekter på sysselsättning och arbetsmiljö. Utredningenbör ge underiag för principiella ställningstaganden i frågor som rörutvecklingen under dels de närmaste5-10 åren dels . Trerapporter har sammanställts: - Datorer i arbetslivet. - Datoriseringens betydelse iförsäkringsbranschen - en förstudie. - Bankernas datorisering under 80-talet- investeringar, planer och vi sioner. Ettdelbetänkande Industrins datorisering - effekter på sysselsättning och arbetsmiljö (SOU 1981: 17) publicerades iapril 1981. harföljande rapporter presenterats; - Bankdatorisering i 80-talsperspektiv (Ds A 1981:13) - Datoriseringen i försäkringsbranschen (Ds A1981:14) - Kontorsautomation i statsförvaltningen (Ds A1981: 15) - Kontorensdatorisering - effekter på sysselsättning och arbetsmiljö (Ds A 1981:16). En kompletteranderapport till den sistnämnda om industrins kontor är underutarbetande. En rapport om datorisering inom varuhandeln planeras /82. Dessutom har utredningeninitierat en debattskrift om datorer och rationalisering. 10 Data- och elektronikkommittén () (Utredning omdatateknikens och elektronikens effekter på näringslivets utveckling. Dir 1978:66.) Kommittén börenligt sina direktiv först kartlägga i vilken utsträckning näringsliv ochsamhälle utnyttjar datorer eller annan utrustning för avancerad automation och sedan sökabedöma på vilka områden och i vilkettidsperspektiv ett utnyttjande av ny teknik kan vara tekniskt möjligt ochekonomiskt fördelaktigt. Med detta materialsom bakgrund bör kommittén söka bedöma vilka effekter på administration, produktionoch produktivitet inom olika branscher och regioner som ett ökat utnyttjande av deaktuella teknikerna kan få. Vidare bör effekterna på investeringsbehovet ochenergiefterfrågan beräknas. Kommittén skall också kartlägga vilken produktion av produktionsutrustningsom finns inom landet och analysera vilka utvecklingsmöjlighetertillverkare av sådan utrustning kan förväntas ha. överväga om och i vilken form åtgärder bör Prop.1981/82:100 Bilaga 3 Gemensamma frågor 44 sättas in från samhällets sida i syfte antingen attstimulera ett ökat och effektivare utnyttjande av denna teknik eller attförbättra möjligheterna att förutsäga och förbereda de omställningar som kanbehöva ske. Kommittén skall också överväga om åtgärder bör sättas in för attunderlätta utvecklingen av nya och effektivare produktionsmetoder liksom användningen av nya material och ny utrustning. Kommitténhar avgivit följande rapporter: - Datateknikoch industripolitik. Industri- och forskningspolitiska program inom data- ocheletronikområdel i olika länder. (SOU 1980:17) - Datatekniki verkstadsindustrin. Datorstödd konstrukfions- och tillverkningsteknik. (SOU 1981:10) - Datatekniki processindustrin. Datorstödda produktions- och processstyrsystem. (SOU 1981:11) - Datatekniki industriproduktionen. Förslag till industripolitiska åtgärder (SOU 1981:59) - Industri-och forskningspolitiska program inom data- och elektronikom-rädet.Reserapporter från , , , , och . (Ds I 1980:7) - Datateknik,ekonomisk tillväxt och sysselsättning. Tre uppsatser sammanställda av data-och elektronikkommittén, (, ) - Elektronikeni fabriken - hot eller hopp. Sammanfattande skrift avsedd bl.a. förstudieändamål omfattande ungefärligen samma områden som SOU 1981:10 och11 (, Liber Föriag) har dessutompublicerat konferens- och reserapporter på engelska, tyska och franska. Kommittén avser attunder 1982 bl. a. studera företagens totala datoranvändning. 11 SINDs utredningsarbete på dataområdet Regeringen uppdroghösten 1978 (PM , industridepartementet) åt statens industriverk (SIND) att i samarbete medstyrelsen för teknisk utveckling utredasvensk elektronikindustris nuläge och utvecklingsmöjligheter. I uppdraget sägsatt en lämplig områdesindelning av den svenska elektronikindustrin böreftersträvas med hänsyn fill den bedömda framtida utvecklingen inomelektronikområdet. För varje delområde bör SIND kartlägga nuläget och söka bedöma denframtida marknadsutvecklingen, väntade tekniska förändringars framtida effekter påproduktionsstruktur och sysselsättninginom branschen, produktionsutvecklingssituationen och möjligheterna fill fortsatt inhemsk produktion, behovet avintegrerade kretsar och komponentförsöijning, utbildningsbehovet samt detinternationella beroendet. 1981/82:100 Bilaga 3 Gemensamma frågor 45 Det framtagnamaterialet bör bl. a. kunna tjäna som underlag för närmare analyser avdatateknikens effekter på sysselsättningen. Uppdraget omfattaren rad frän varandra delvis skilda frågor. SIND har därför definieratett antal delprojekt och redovisar utredningsarbetet successivt i form avföljande delrapporter under huvudrubriken i : - Komponenteroch utbildning (SIND 1979; 6) nov -79 - Elektronikanvändningeni svensk verkstadsindustris produkter (SIND1980: 20) dec -80 - Denmindre elektronikindustrin (SIND 1981:1) feb -81 - Fordonselektronik(SIND 1981:6) dec -81 - Kommunikationselektronik mars -82 - Hemelektronik mars -82 till 1990 - en sammanfattande rapport (SIND 1981: 5) dec -81 - Givare(STU ansvarig utredare) 1982 - Optoelektronik(STU ansvarig utredare) 1982 (Beredningsgruppen fick sina direktiv , Dir 1979;103.) Beredningsgruppen har sammanfattat sinuppgift enligt följande: Utarbeta ett konkret förslag samlad lösning för den regionala och lokala samhällsplaneringens informationsförsörjning. uppmärksamhet åt frågan om hur ADB kan bidra tillrationaliseringen av denadministrativa verksamheten och övrig ärendehandläggning inom länsstyrelserna utomskatteavdelningarna. Utarbeta förslag till lösning av vissaADB-organisatoriska frågor. I december 1980avgavs lägesrapporten vid länsstyrelserna. Rapporten redovisardels den ADB-verksamhet som förekommer vid länsstyrelserna med undantag av destora och allmänt kända ADB-tillämpningarna dels beredningsgruppens planer för den fortsattaverksamheten. Statskontoret har påkommitténs uppdrag studerat rationaliseringsmöjligheterna med hjälp av ADB vidlänsstyrelserna med undantag av skatteavdelningarna. Uppdraget har redovisatsi rapporten m.m. för rationalisering inom länsstyrelserna. Kommittén avseratt arbetavidare med vissa av de frågor som rapporten behandlar. Kommittén beräknaratt kunna lämna sitt slutbetänkande . 1981/82:100 Bilaga 3 Gemensamma frågor 46 (ADB-baserat redovisningssystem förexekutionsväsendet. Dir 1980; 29.) En särskild utredarefick i uppdrag att utreda frågan om hur ett ADB-system förexekutionsväsendet bör utformas. 1 uppdraget ingick även att göra en utvärdering av det påförsök drivna REX-systemet. Utredaren bordeockså pröva frågan om decentraliserade verksamhetsformer för ett sådant system liksom frägan om hurden enskildes integritet skulle säkerställas. Utredningsarbetetbedrevs med stor skyndsamhet och resultatet av det presenterades ijulimånad 1981 i betänkandet Datorstöd för exekutionsväsendet (Ds Kn 1981:5, 6 och 7). I betänkandetföreslås att REX-systemet genomförs i hela landet. Förslaget innebär attett centralt ADB-system genomförs för hela exekutionsväsendet med direktterminalåtkomst till registerinnehållet för de olika kronofogdemyndigheternai landet. föreslås som slutlig anslutningstidpunkttill systemet. Den enskildesintegritet avses skyddas genom att tillgången till uppgifter urREX regleras i en särskild författning. Utredningsmannenberäknar att om förslaget genomförs, kan den sammanlagda nettoökningen avindrivningsresultatet , omräknat till nuvärde, utgöra nära 400 milj. kr. Prop.1981/82:100 Bilaga 3 Gemensamma frågor III Förteckning över dels betänkanden, rapporteretc. som avgivits under budgetåren 1980/81 och 1981/82 dels utredningarnasplanerade publicering (DEU) Data- och elektronikkommittén () () DEU DEU DEU DEU Systemutveckling (småskrift) sommaren -80 Bankemas datorisering (rapport) sept -80 Datateknik, ekonomisk tillväxt ochsysselsättning (de- sept -80 Elektronikanvändningen i svenskverkstadsindustris dec -80 produkter (rapport) Verksamhetsberättelser och -planer vid destatliga da- dec -80 tacentralerna (rapport) Anskaffning av ADB-utrustning (betänkande) dec -80 ADB-projekt vid länstyrelserna (lägesrapport) dec -80 Struktur 90 (rapport) dec -80 Den mindre elektronikindustrin (rapport) feb -81 Den framtida fastighetsdataverksamheten(delbetän- Allmän, översiktlig information om ADB (rapport) mars -81 Datateknik i processindustrin. tions- och processtyrsystem (rapport) Datateknik i verkstadsindustrin. tions-och tillverkningsteknik (rapport) Industrins datorisering - effekter påsysselsättning april-81 och arbetsmiljö (delbetänkande) Maskinvaran inför 80-talet (småskrift) april-81 Socialförsäkringens datorer (slutbetänkande) maj -81 Nya medier (slutbetänkande) juni -81 Basregister över företag och andraorganisationer (rap- juli -81 Gemensam personalstatistik (delrapport om denstat- juli -81 Datorstöd för exekutionsväsendet (betänkande) juli -81 Datateknik i industriproduktionen(delbetänkande) Tillståndoch tillsyn enligt datalagen (promemoria) sept -81 Elektroniken i fabriken - hot eller hopp(sammanfat- tändeversion av tidigare utgivna rapporter) Användningen av ADB i statsförvaltningen(redovis- ningen utgörbilaga 3:.) Arbetsplan och vissa principiella synpunkter päpro- gram för forskning om datateknikens framtida använd ning (redovisning till FRN) Bankdatorisering i 80-talsperspektiv (rapport) nov -81 Datoriseringen i försäkringsbranschen (rapport) nov -81 Kontorsautomation i statsförvaltningen (rapport) nov -81 Kontorens datorisering - effekter påsysselsättning ocharbetsmiljö (rapport) ADB mm för rationalisering inom länsstyrelserna (Statskontorets rapport) Första redovisning av frägorna kring DAFA(rapport) dec -81 Fordonselektronik (rapport) Nya avgifter för datainspektionens verksamhet(för- slag) Utvecklingsmöjligheter ochutvecklingsmöjligheter lill 1990 - ensammanfattande rapport Rapport om datorisering inom varuhandeln årsskiftet Slutlig rapport beträffande den statligapersonalstali- jan -82 stiken Prop.1981/82:100 Bilaga 3 Gemensamma frågor FRNs arbetsgrupp ADB-beredningsgruppen SIND (Styrelsen för teknisk utveckling ansvarig utredare) SIND (Styrelsenför teknisk utveckling ansvarig utredare) DALK Redovisning av hur kvinnorsarbetsmarkand inom den statliga sektorn kan påverkas av framtida datorisering Kommunikationselektronik(rapport) Hemelektronik (rapport) Slutrapport avseende depersonaladminislrativa infor- våren-82 mationssystemen Arbetsgruppensslutredovisning till nämnden juni-82 Givare (rapport) 1982 Optoelektronik (rapport) 1982 Slutbetänkande betr. en generellpersonregisterlag- stiftning Prop.1981/82:100 Bilaga 3 Gemensamma frågor 51 Användningen av ADB istatsförvaltningen Föreliggande redovisning, som utarbetatsmed hjälp av statskontoret, har som syftealt fillgodose behovet av översiktlig information om ADB i statsförvaltningen. Den bygger i huvudsak pä densärredovisning av ADB-verksamhetensom har skett i myndigheternas anslagsframställningar enligt särskilda anvisningar. Annan information somutnyttjats är exempelvis uppgifter tillgängliga hos stalskontoret ochförsvarets rationaliseringsinstitut.Affärsverkens ADB-verksamhet omfattas endast i vissa avsnitt. De statliga bolagen är delvis inkluderade iavsnittet som behandlar ADB-utrustning. Redovisningen behandlar i huvudsakutnyttjandet av ADB för administrafiva ändamål. Den ADB-verksamhet som gällerreglering av processer och förlopp avteknisk natur berörs därför inte. I princip berörs inte heller denADB-användning, som avser rationalisering av kontorsarbetets olika basfunklioner, l.ex. ord- och textbehandling, förutom inledningsvisi kapitel 1.1.2. Redovisningen inledsmed en översiktlig information i avsnitt 1 i syfte alt ge ensammanfattande helhetsbild av statsförvaltningens ADB-användning. Därefterredovisas i avsnitt 2 för varje ADB-användande myndighet kostnaderna för ADB-verksamheten samldennas driftorganisation och desshuvudsakliga inriktning. Planerade förändringar anges huvudsakligen somanskaffningsbehov av utrustning. Viktigare ADB-system beskrivs mer detaljerat.Avslutningsvis ges i avsnitt 3 en redovisning av vissa statliga publikafionerinom ADB-området. I fem olika avsnittpresenteras användningsområden, kostnader, organisation, personal ochutrustning för ADB-verksamheten inom statsförvaltningen. Redovisningav användningsområden, kostnader och organisation omfattar myndigheterinom civila statsförvaltningen (exkl. affärsverken) och försvaret.Avsnittet om personal omfattar även affärsverken. Redovisningen avutrustning inkluderar i vissa delar både affärsverken och de stafiiga bolagen. /./. / Större tillämpningar m. m. Ett begränsat antalADB-tillämpningar svarar för merparten av statsförvaltningens ADB-kostnader.De större tillämpningarna inom den civila statsförvaltningen (exkl. affärsverken) återfinns inom deverksamhetsom- 1981/82:100 Bilaga 3 Gemensammafrågor 52 råden som är uppräknade i tabell 1 (med dencentralt ansvariga myndigheten nämnd inom parentes). Tillämpningarna inomdessa områden svarade /81 för eller ca 500 milj. kr. av de ianslagsframställningarna för /83 redovisade ADB-kostnaderna iden civila statsförvaltningen (exkl. affärsverken). De totala kostnaderna förde ADB-användande myndigheterna uppgick till ca 800 milj. kr. Tabell 1.Verksamhetsområden med de större ADB-tillämpningarna inom den civila statsförvaltningen (exkl.affärsverken) Andel (%) av de naderna i den ci- - fastighetsregistrering och in- skrivning (centralnämnden för - administration inom polis- - administration av allmän för- - bil- och körkortsregistrering - statistikproduktion (statis- - administration av skatter, väsendet ()- - löneuträkning (statens löne- - ekonomisk redovisning (riks- - administration av arbetsför- ' Avser endast kostnaderredovisade av den centralt ansvariga myndigheten. Utrustningskostnaderför länsstyrelser, lokala skattemyndigheter och kronofogdemyndigheter ärinkluderade. ' Inkluderar ADB-kostnaderför redovisningscentralema. '' Se även avsnitt 1.2. Ett annat sätt attbetrakta statsförvaltningens ADB-verksamhet är att studera förekomsten avADB-tillämpningar för olika ändamål. I tabell 2 redovisas den procentuellaandelen myndigheter som har egna ADB-tillämpningar inom någraanvändningsområden. Med egna ADB-tillämpningar avses de där myndigheten självansvarar för drift och/eller utveckling av systemet. Således räknas inte t.ex. det generella lönesystemet SLÖR som ett eget system för vaije anslutenmyndighet utan endast för statens löne- och pensionsverk (SPV).