prop · G503170 · 1981-12-31 00:00:00 — NDMdelar utredningens uppfattning att det är fullständigt orealistiskt att heltförbjuda lotterier och spel. Å andra sidan är det uppenbart att vissa lotterieroch spel medför olägenheter och problem av skilda slag och alt en ganskalångtgående samhällskontroll av lotteri- och spelmarknaden är nödvändig. NDMkan i stort sett ansluta sig till utredningens värdering av olika lotteri- ochspelformer med hänsyn lill riskerna för ekonomiskt oförsvarligaspelengagemang. NDM menar ocksä, i likhet med utredningen, att det är angelägetatt den totala lotteri- och spelmarknaden inte tillåts växa ohämmat. Även frånden synpunkten synes en samhällskontroU av denna marknad påkallad, Förde anställda vid företag med verksamhet inom området lotterier och spel är detett självklart intresse all verksamheten bedrivs under sådana former och på ettsådant sätt alt tryggheten och villkoren i anställningen inte är sämre än iandra branscher, TCO instämmer därför i utredningens allmänna övervägandenrörande behovet av offentlig reglering och kontroll inom området, Detråder bland oss stor oro för alt effekten av den nya lotlerilagen kommer attundergräva de berörda ideella organisationernas ekonomi och därigenom i mångafall omöjliggöra den ideella verksamheten, 3 Kravet på förvärvssyfte Enligthovrättens mening ger förslaget ett allmänt intryck av en alltför långtgåendereglering. Det mest betänkliga härvidlag synes vara att det enligt förslaget ejlängre skall vara av betydelse för lagens tillämpning om ett lotteri anordnasför allmänheten eller ej. De svårigheter som visat sig föreligga irättstillämpningen när det gäller alt bestämma begreppet "allmänheten"kan enligt hovrättens mening knappast motivera att lotterier i rent privatamiljöer - låt vara all de anordnas i förvärvssyfte - i princip omfattas avlotteri- och spellagen. Lagtextensutformning inger den uppfattningen att förvärvssyftet är knutet till självalotleriföreteelsen. Av specialmotiveringen till 1 och 2 §§ Prop,1981/82:170 176 framgåremellertid att rekvisitet skall anses uppfyllt även vid indirekt förvärvssyfte.Sådant syfte torde främst föreligga vid s. k. reklamlotterier. En alternativreglering av sådana lotterier skulle kunna åstadkommas genomkonsumentombudsmannens verksamhet. På motsvarande sätt skulle s. k.massmedialotterier i tidningar, som är ett annat exempel på lotterier medindirekt förvärvssyfte, kunna bli reglerade genom det organ som övervakarpressens verksamhet. Om dessa lotleriformer skall bedömas enligtlotterilagsliftningen bör lagtexten utformas så att delta krav klart framgår.De massmedialotlerier som anordnas i radio och TV uppfyller inle ens kravet påett indirekt förvärvssyfte och kommer följaktligen alt falla utanförlotterilagsliftningen. II § första stycket lotieriförordningen uppställs förvärvssyftesrekvisit vadgäller spelformerna automat-, roulett- och bingospel. De praktiskaerfarenheterna vid beivrande av olaga spel i dessa former har visat attrekvisitet relativt läll kunnat kringgås. Om arrangör och spelare uppgett attde gemensamt äger spelulruslningen och att de gemensamt förbrukar behållningenav spelet har i praxis förvärvssyfte inle ansetts föreligga, såvida intepåståendet varit osannolikt eller kunnat molbevisas. Sammanfattningsvisanser alt allvarliga invändningar kan resas motförvärvssyftesrekvisitet och att därför annat alternativ bör prövas. Elltänkbart sådant är att bibehålla rekvisitet "för aUmänheten" ochvidga begreppet på sätt skett i 9 § andra stycket allmänna ordningsstadgan (1956:617). BRÅanser att genom att lagen uppställer ett krav på att förvärvssyfte skallföreligga kan del uppslå svårigheter alt bedöma i vilken utsträckning lagenblir tillämplig, specialmotiveringen till lagförslagets 1 § (s. 466) exemplifieras vadutredningen åsyftar med alt uppställa ett krav på alt förvärvssyfte skallföreligga för att lotteri- och spellagen skall bli tillämplig. Som exempel päspel som inte kommer alt omfattas av lagen nämner utredningen sällskapsspeloch familjespel, också om mindre penninginsatser förekommer. Utredningen menaratt anordnaren av dessa spel i normalfallet inle har något förvärvssyfte meddet. När det gäller lagens tillämpning på spel som bedrivs i bridgeklubbaranför utredningen att lagen ibland kan vara tillämplig och ibland inte.Bridgespel som inte omfattas av lagen är l. ex. spel där spelarna själva delarpå alla de gjorda insatserna. I de fallen "kan det knappast sägas allförvärvssyfte föreligger". Däremot kan fråga om dobbleri föreliggeruppkomma. Överhuvud tagel tycks utredningen, enhgt BRÅs tolkning, mena att den föreslagnalagen inle blir tillämplig vid lotterier eller spel där insatserna går fillbakalill deltagarna i form av vinster eller på annat sätt, eftersom förvärvssyftedå inle föreligger. Omrena sällskapsspel, familjespel och liknande spel inle kommer att omfattas avregleringen i lotteri- och spellagen, och inte heller kommer att falla underden i BRÅ-PM 1979:4 föreslagna dobbleribestämmelsen, kommer dessa spelföljaktligen att bli straffria. Utredningens förslag till reglering avlotteri- och spelområdet förefaller alltså innebära en betydandeavkriminalisering på lotteri- och spelområdet. Utredningensförslag innebär att gränserna för det straffbara området blir mycket diffusa.BRÅ anser att det beträffande vissa spelformer som kan bedrivas på t. ex.invandrarklubbar och kaféer bör klargöras om de är straffria eller till vilkenlagreglering de kommer att hänföras. Prop.1981/82:170 177 påpekaatt, om dessa former av spel avkriminaliseras kan del i sin lur innebära enfara för att iUegal verksamhet kamoufleras och att bevissvärig-heterna.förpolisen ökar. EnligtBRÅs uppfattning förefaUer del mest lämpligt, om dessa former av spel skallvara straffbara, att de hellre bör omfattas av lagen om lotteri och spel än avbrottsbalkens regler om dobbleri. Syftet med en kriminaUse-ring i brottsbalkenär ju bl. a, att understryka ett brotts allvarliga karaktär, vUket också är ettmotiv tUI alt spel av nämnda slag bör omfattas av lotleri-och speUagen. Omgränserna för det straffbara området närmare klarläggs och om uttryckligstäUning tas tiU frågan om en avkriminaUsering av sällskapsspel och liknandespel tiUstyrker BRÅ däremot den föreslagna lagregleringen. Ytterligareen aspekt som bör framhållas, i samband med att den föreslagna lagenuppställer ett krav på alt förvärvssyfte skall föreligga, rör uppsåtsfrågan.Enligt BRÅs uppfattning torde den inledande bestämmelsen i lagförslaget tolkasalt även gälla för slraffbarhel. Det innebär alt genom att lagen uppställerrekvisitet "förvärvssyfte" synes det, enligt BRÅs mening, iansvarsfrågan krävas ett direkt uppsåt alt göra ett förvärv. När man i lagtextmed straffrättslig anknytning använder ordet syfte anses nämligen det subjektivarekvisitet vara avgränsat fill direkt uppsåt (jfr BrB kom I s. 26).Bestämmelsen omfattar därmed inle övriga former av uppsåt. BRÅ anser inte atten sådan snäv avgränsning av del subjektiva rekvisitet är önskvärd från sakligasynpunkter. BRÅhar i promemorian (PM 1979:4) föreslagit att dobbleribegreppel utvidgas tiU attomfatta i princip alla gärningar som inbegrips i lotteriförordningenslotteridefinition. För att undvika att också legala lotterier faller inombrottsbalkens tillämpningsområde har BRÅ i sin promemoria föreslagit att man idobbleribestämmelserna bör ta in ell olovlighelsrekvi-sit. Eftersomtillämpningsområdet för det av BRÅ föreslagna dobbleristad-gandet och den ibetänkandet föreslagna lotteri- och spellagen är olika, bUr spel som inte skeri förvärvssyfte straffbara enligt dobbleribestämmelsen om rekvisiten där ärtäckta. Om dessa spel i de fallen inte är olovliga enligt lotteri- ochspellagen bör olovlighetsrekvisitel i den av BRÅ föreslagnadobbleribestämmelsen utgå. Det får i stället anses följa av allmänna principeralt dobbleristadgandet inle har avseende på spel eller lotterier för vilkatillstånd lämnats eUer föreskriven anmälan har skett. Enligtförslaget krävs för att den nya lotlerilagen skall bli tillämplig bl. a. attlotteriet eller spelet anordnas i förvärvssyfte. Härmed avser utredningen bådefaU där syftet är rent kommersiellt, något som gäller t, ex, spel påvamautomater, och fall där avsikten är att behållningen skall användas förideell verksamhet, vUket gäller t. ex. bingospel som anordnas av en idrottsförening.I det allmänna språkbmket torde ordet "förvärvssyfte" förbindas medkommersieUa förhållanden. Del är därför önskvärt att välja ord som klart täckerbåda fallen, t. ex. "om ekonomiskt utbyte åsyftas". Skälet härtill ärfrämst all detta uttryck har en mera vidsträckt innebörd än ordet"förvärvssyfte". Uttrycket täcker nämligen också del fall när ettdirekt ekonomiskt överskott inle åsyftas men där anordnaren ändock får anses haett ekonomiskt utbyte, i vart faU . Vad nu sagts gäller t. ex.massmedialotterierna. Enligt nämndens mening bör den princip som härvidlag harknäsatts fillämpas också när det är fråga om s. k. sfimulanslotterier. Ett parexempel kan redovisas i sammanhanget. Ettfiskelaboratorium släpper i forskningssyfte ut märkt fisk i olika 12 1981/82. 1 saml Nr 170 Prop,1981/82:170 178 vattendragoch behöver härvid allmänhetens hjälp med att fisken återsänds UU laboratoriet.För att sfimulera allmänheten till detta beslutar laboratoriet alt lotta utvinster bland dem som sänder in utplanterad fisk. Laboratoriet avser härmedalt undgå de betydligt högre kostnader som skulle uppkomma, om laboratorietvalde att ersätta alla dem som gör sig besväret att tUlmötesgå laboratorietsönskemål. Ettpolifiskt parti vUl informera allmänheten om sin politiska verksamhet ochanordnar därför en tävling, innebärande att ett antal vinster utlottas blanddem som efter att ha mottagit ett från partiet utsänt material skickar in riktigtsvar på ställda frågor. På så sätt kan partiet sänka sina informationskostnadersamt värva nya partimedlemmar. Ett indirekt vinstintresse föreligger alltså. EntävUng med lotteriliknande inslag, som t. ex. motionsbingo, där avsikten äratt uppmuntra deltagarna till fysisk aktivitet och där alla insatserna gårtillbaka tiU deltagarna i form av vinster, skulle, med den uppfattning somredovisas i utredningen, inte vara att anse som lotteri. I endel kommuner har mofionsbingon fåll mycket stor omfattning. Vid vissafillfällen mer än 5000 deltagare. anordnas motionsbingo i visstfövärvssyfte. Som lagtexten är utformad kan det befaras att korporationsförbunden,som i huvudsak svarar för de flesta motionsbingololterierna, ändrarinriktningen så att förvärvssyftet helt bortfaller. Utan att del strider motföreslagna regler skulle mofionsbingon kunna belastas med administrationskostnaderoch vissa personalkostnader. Del överskott som tidigare förekommit vid motionsbingonoch som använts i övriga verksamheten kan tas in på "andralotterier". Myckel av kostnader för övrig verksamhet, såsom vissapersonal- och lokalkostnader, skulle också kunna bakas in imotionsbingoverksamhelen och betalas genom intäkterna därifrån. Eftersomlagen om spel och lotterier inte blir tillämplig på arrangemang ellerlotteriliknande tävlingar där förvärvssyfte saknas skuUe således en form avlotteri med upp liU /år för en och samma förening eUer förbund kunnaanordnas utan kontroU. Vinsterna skulle även kunna utgöras av kontanter.Godkända lotter skulle ej behöva användas. Delta måste vara högstofillfredsstäUande och inle heller vara utredningens avsikt. Säkert finns detfler liknande situafioner. Polisstyrelsenföreslår att ordet förvärvssyfte utgår och all del på annan plats i lagen klartsägs vilka undantag från lagen som ska gälla. Polisstyrelsenhar i princip inget alt erinra mot förslaget fill lag om lotterier och spel.Enligt 1 § omfattas lotterier och spel som anordnas i förvärvssyfte avlagregleringen. Att man knutit lagregleringen till begreppet förvärvssyfte ochicke går in på frågan om lotteriet anordnas för allmänheten eller ej tordeunderlätta kontrollen av lotterier. Nuvarande gräns mellan allmänhet eUersluten krets har icke alltid varit läll aft dra. De i1 och 2 §§ intagna bestämmelserna om vilka spel som skaU omfattas av denföreslagna lagregleringen uppfyller inle rimliga krav på klarhet. Den avutredningen valda tekniken innebär alt lagen görs generellt fillämplig på allaspel, som anordnas "i förvärvssyfte". Till lagens allmänna tiUämpningsområdehänförs sålunda både spel som anordnas för aUmänheten och spel som anordnas förolika slags begränsade personkretsar. Prop,1981/82:170 179 vidarespel både med och utan insatser. Denna teknik kan inte anses fillgodose rimligakrav på klarhet och rättssäkerhet. Dessutom blir följden därav att lagen kommeralt omfatta ett flertal företeelser som rimligen inle bör regleras därigenom.Då utredningen bl.a. i speciaimotiveringen till 1 § - anger att förvärvssyfteskall anses föreligga i varje fall då ell ekonomiskt överskott är åsyftat ochatt förvärvssyfte skall anses föreligga även i sådana fall, där inte insatserförekommer och där anordnaren inte har för avsikt att erhålla den lUltänklaförtjänsten direkt genom spelet ulan - som är fallet i reklamlotterier - endastindirekt, bUr de föreslagna bestämmelserna än mera oklara och svårtiUämpliga.Det kan exempelvis inle anses befogal att göra lagen tiUämplig på sådanasällskapsspel med mycket begränsade insatser, som är vanligt förekommande blandinvandrarna i vårt land eller på bridgespel som anordnas för medlemmarna ibridgeklubbar. Inle heller kan del anses vara ur rättssäkerhetssynpunktnöjaktigt att lagen är så utformad all den som tar initiativet lill sådant spelsom nämnts skall behöva sväva i Ivivelsmål om spelet är legalt elleriUegaU. (I specialmotiveringen tiU 1 § uttalar utredningen bl.a. "De renasällskapsspelen, som anordnas i familjer och liknande kommer däremot inormalfallet inte all omfattas av lagen även om exempelvis mindrepenninginsatser förekommer, eftersom den som tar initiativet till speletknappast har något förvärvssyfte.") Medhänvisning till det anförda förordar samfundet, att de grundläggande i 1 och 2§§ givna bestämmelsema omarbetas på sådant sätt, alt lagens tillämpningsområdeblir klart avgränsat. Omsyftet att bereda anordnaren ekonomisk förtjänst skall användas som kriteriumbör det lämpligen uttryckas med ett annat ord än "förvärvssyfte",som både i dagligt tal och i lagspråk har en innebörd, som antyder att frågaskall vara om en fortlöpande förvärvsverksamhet. Dessutom bör syftet att beredaanordnaren ekonomisk förtjänst göras kvalificerat. Vidare bör från lagenstillämpningsområde uttryckligen undantagas både sådana sällskapsspel och andraspel, där huvudsyftet är förströelse och sådana kombinerade tävlingar, därvisserligen slumpen spelar roll för valet av vinnare, men där den slufiigavinnaren utses efter tävhng, där skicklighets-moment är avgörande. NDMbefarar att i rekvisitet "i förvärvssyfte" felaktigt kan inläsas kravpå någon form av yrkesmässighet. Man bör därför välja ell annat uttryck;"i intäktssyfte" synes vara ell länkbart alternativ. 4 Penninglotterier, tips och totaUsatorspel Närdet gäller totaUsatorspel avviker det från andra spel så tUlvida att speletmöjliggör hög omsättning av pengar, såväl av den enskilde spelaren som av densom bedriver verksamheten. Utredningen redogör för synpunkter frånpolismyndigheter saml olika socialförvaltningar angående sociala effekter isamband med totalisaiorspel. Deras åsikter skiftar men verksamheten torde dockvara intimt kopplat lill olika sociala skadeverkningar som samhället måsle sepå med största allvar. Liksom i all annan spelverksamhet bedrivs totahsatorspelockså illegalt varvid verksamheten ofta kopplas till annan kriminellverksamhet. Utredningenhar övervägt olika åtgärder för att söka begränsa de sociala skadeverkningarnasom kan vara en följd av ohämmat totalisaiorspel. Prop,1981/82:170 180 totalisaiorspel.Styrelsen ser del som en brist att utredningen inle fördjupatprobleminvenleringen och ytterligare diskuterade åtgärdsförslag och förändringarav totalisatorspelet. Frågor av vikt som borde ha belysts ytterligare är lexkonsekvenserna av att heU frigöra spelverksamheten från hästsporlenscentralförbunds ekonomiska intressen och i stället överföra huvudansvaret heltpå staten, konsekvenser av att t ex begränsa det belopp som en person får salsai ett visst lopp, insatser från samhällets sida som kunde minimera eller heltavskaffa den illegala lolalisatorverksamheten, mm. Detstalskontrollerade spelet bör enligt utredningen inle tillåtas alt ytterligarebreda ut sig på det ideella spelels bekostnad. RRV anser emellertid inte atttillräckliga fakta har redovisats lill slöd för några säkra slutsatser angåendekonkurrensen mellan ifrågavarande spelintressen. Det förefaller inle osannoliktall skilda spelformer attraherar olika grupper av spelare. De spelformer somökat mest - totalisaiorspel och V 65 -karakteriseras sålundainte bara av en hög "maxiwin ralio" utan också av att slumpen inte ärensamt avgörande för utfallet av spelet. Endasttoialisatorverksamhet med hästar berörs. En liknande verksamhet i väsentligtmindre skala och i form av ell slags lotterisyslem förekommer vidhundkapplöpningar. Flera framställningar har gjorts om tillstånd att anordnatotaUsatorspel vid dessa. Utredningen borde ha kunnat finna anledning all gesynpunkter också på denna spelform. Desociala konsekvenserna av bl.a. totalisaiorspel behandlas ingående men sålundainte djurskyddshänsynen. Lantbruksstyrelsen vUl dock i detta sammanhangunderstryka vikten av alt veterinärer också i fortsättningen engageras vidtävlingar med djur. Upplysningsvis vill styrelsen nämna att styrelsen håller påmed en översyn av den veterinära funktionen vid hästlävlingar. Stödettill häslaveln är inle direkt knutet till medel som tas in tillstatskassan via totalisalor. Statens engagemang i och stöd till hästavel ochhästhåUning behandlas i en särskild utredning varför styrelsenssynpunkter i detta avseende bör anslå tUls denna utrednings förslag föreligger. Enav gmndprinciperna i utredningens förslag är alt behållningen av lotterier ochspel - med vissa undantag - skall tillfalla staten eller ideell förening. Ensärställning intar det sk totalisatorspelet. Betecknande för detta spel och destafiiga lotterierna - med sin nya "Bell-manslolt"och tipset med den nytillkommande formen "" - är dels attvinsterna utgörs av pengar och dels all omslutningen är stor. Denna tordemotsvara sammanlagt omkring 2/3 av den totala omslutningen i landet'.Utvecklingen kan medföra, att utrymmet för de traditionella lotterierna ochbingospelet, vilka för de ideella föreningarna utgör en viktig inkomstkälla -/år - forfiöpande krymper till följd av den starka konkurrensenfrån spelen med penningvinster. En sådan utveckling är enligt lotlerinämndensmening oroande från allmän synpunkt. Utredningen har inle ansett sig kunnaföreslå ändringar i själva spelformen eftersom detta har legat utanförutredningens uppdrag. Socialstyrelsenvill framföra en stark oro med anledning av de tecken på sociala problem ochbrottslig verksamhet som uppstår i samband med 1981/82:170 181 Destatliga lotterierna och totalisatorspelet har kraftigt ökatsin andel av lotterimarknaden. tvekan har denna utveckUng inverkatnegafivt på de ideella ändamålens andel av samma marknad. En starkt bidragandeorsak tUl denna utveckling är att de statliga lotterierna ger spelarenmöjlighel alt för en relativt blygsam insats vinna höga vinster samt att mananvänder sig av penningvinster, som är betydligt mer attraktiva än vamvinster. Enligt länsstyrelsensmening bör regeringen visa större återhållsamhet när det gäller alt introduceranya statliga lotteri- och spelformer eller utvidga redan etablerade sådana, såalt de ideella ändamålens andel av lotterimarknaden inte behöver vidkännasytterligare intrång. Bl.a.Statens handikappråd samt länsstyrelserna i , , , , , och , , , Folkrörelsernas , , lOGT-NTO och anför i huvudsak att de statliga lotterierna m. m. inle börtillålas all ytterligare breda ut sig på del ideeUa spelels bekostnad. Utredningenhar uttalat att loalisalorspelel inte bör tillåtas alt ytterligareutvidgas på bekostnad av andra lotterier och spel. Man finner det ocksåbetänkligt att en så stor del av lotterimarknaden förbe-hålles hästsporten ochatt härigenom häslaveln stöds oaktat lotterimedel ej får användas exempelvistill hundavel. har totalisatorspelet och isynnerhet V 65-spelet ökal i en omfattning som knappast kunde förutses. Motbakgrund härav kan det vara rimligt all en viss del av behållningen från V65-spelel eller vissa omgångar av spelet överföres lill andra ideella ändamål änhästsporlen. Länsstyrelsenfinner i Hkhet med utredningen det vara angeläget att de ideella föreningamages så goda möjligheter söm möjligt att själva finansiera sin verksamhet.Omfattningen och utformningen av det statliga spelet och totalisatorspelet bördärför avvägas med beaktande av intresset alt främja övriga lotterier. Det böremellertid påpekas att den ideella lolteriverksamheten främjas ej enbart genomen begränsning av de statliga spelen. Tvärtom anser sig havunnit den erfarenheten att kvaliteten på vamvinsterna har en avgörandebetydelse liksom vinstplanernas uppbyggnad, dvs förhållandel mellan antal hög-resp lågvinsler. Förmodligen spelar lotterivinstskatten en viss roU isammanhanget. Många ideella föreningar använder sig ofta av det minstbesvärliga sättet att driva ett vamlotteri nämligen genom att från ettserviceföretag köpa in såväl lottma-terial som vamvinster. Någon samlad tyngdför att hävda sig i konkurrensen med eUer totalisaiorspelfinns för dagen inle hos de ideella föreningama. Ett samgående i någon formmellan de olika ideella föreningarna gmndat på ren affärsbasis för att minskakostnader och höja kvaliteten på vinsterna kan därvid vara en lämplig väg. Länsstyrelseni län Försäljning av penninglotter, tips och totalisaiorspel har undersenare 1981/82:170 182 tidvisat ökande omsättningssiffror. Det nya BeUmanlotleriel, vari lottköparenomedelbart kan vinna upp tiU kontant och dessutom deltaga i en senaredragning med en högsta vinst av , kan enligt länsstyrelsensuppfattning komma att bU en aUvarlig konkurrent till de storarikslotterierna som anordnas av ideella föreningar. Risk föreligger alt destatliga lotterierna tar en större andel av marknaden på bekostnad av deideella föreningarna. Som utredningen påpekat bör därför de statliga lotteriernainte ges sådan utformning att de på ett icke önksvärt sätt kommer attkonkurrera med lotterier och spel för ideella ändamål. Rentallmänt måste som företag ges möjlighel alt utvecklas ochförnya sitt produkutbud. Lotteriutredningenhävdar att bl a penninglotteriema brett ut sig på del ideella speletsbekostnad. Vi menar all utredningen inle kunnat styrka delta påslående. Somframgår av diagram i utredningen har rikslolterier ökat sinomsättning med medan under samma lid ökat med 65 %.Därav kan slutas att någon "utbredning" av del statliga lotteriet påbekostnad av det ideella inte förekommit. VivUl mot denna bakgrund tUlbakavisa Lotteriulredningens påstående altPenninglotteriet skuUe ha utgjort en allvarlig konkurrent till bl a de lokalaideella lotterierna. Vi anser således inte att Penninglotteriels senastesatsning på det tidigare Nummerlotteriet inkräktar på de ideella lotteriernasverksamhet. Utveckling och expansion av penninglotterierna medför sannoliktsnarare att andra lotterier får uppmärksamhetsvärde och stimulans. De lokalalotterierna bör aUtså inte uppleva som en allvarligkonkurrent. Dels är dessa lotter ofta utformade annorlunda, dels är prisetmycket lågt. Den lokala förankringen gör alt det är personligtengagemang eller känsloskäl som leder lill köp. Orsakerna till att de ideellalotterierna upplever alt deras situation försämrats kan sannolikt spåras isamhällets förändringar. Del är svårt all få människor alt arbeta ideeUt.Del är nägot som aU föreningsverksamhet fått uppleva, inte bara de ideellalotterierna.