prop · G50399 · 1981-12-31 00:00:00 — Utrustning av detta slag kan enligt finna användning förmånga andra ändamål än grus- och sandexploatering. och anser altfrågan om utbildning av maringeologer år viktig, även om inte utredningen harberört den. De påpekar att inte bara SGU har behov av sådan personal utan denkan behövas för många andra uppgifter också. T. ex. kan ansökningar omutvinningstillstånd komma att behöva föregås av kartering och likaså tordeområden som kan tänkas bli avsatta som reservat behöva karteras. Prop.1981/82:99 241 Ingenjörsgeologisk kartering för anläggningar avolika slag i och utomlands kommer sannolikt att öka. Man anser deldärför angeläget att rekryteringen säkerställs genom att utbildningentilldelas erforderliga personella och materiella resurser. 4 Utredningens förslag beträffande marin täktverksamhet - Systematiskresurskartering av sand- och grusförekomster genomförs utanför dekustnära tätprtsregipner där framtida brist på landbaserat material förväntas.Karteringen föreslås bedrivas under till en årskostnad av ca i1979 års kostnadsläge. - Detta förslagtill begränsad kartering kan senare utvidgas till större områden eller görasheltäckande över den svenska kontinentalsockeln. - SGU bör haansvaret för karteringen. Dessa förslag tillstyrks bl.a. av , ,, , generaltullstyrelsen, SGU, STU,, , , , , , länsstyrelserna iUppsala, , , , , , och , , ,, och kommuner, Kungl. , Industriförbimd, LRF,Naturvårdssektionen inom samt . Några remissinstanser viU ha en snabbare kartering.Sjöfartsverket och i och län vill ha enbegränsning till bristområdena. RRV och kammarkollegiet är tveksamma tillbehovet av marin kartering. Askölaboratoriet tvivlar på värdet, för t. ex.miljövården, av den förslagna karteringen. och anser allkarteringen av landområden bör prioriteras och statskontoret vill att denorganisatoriska lösningen och kostnaderna skall undersökas noga före ettbeslut. Några remissinstanser påpekar att del är viktigt attkarteringen sker så fort som möjligt och helst i snabbare takt än vadutredningen föreslår. Delegationen för samordning av havsresursverksamhetenföreslår att man ytterligare begränsar undersökningens omfattning för attdärmed kunna uppvisa snabbare resultat. IVA å andra sidan menar att en brist iutredningen är att man inte hårdare trycker på att en mer grovmaskig, men heltäckandekartering av hela svenska kpntinentalspckeln genpmförs, varefter de merintressanta områdena kan särskiljas för framtida detaljstudier. 1981/82:99 242 IVAframhåller att mycket arbete här redan utförts vid universitet.Vetenskapsakademien och tror att utredningen är väloptimistisk vid bedömningen av hur en kartering skulle la. IVA ochSveriges anser att SGU:s resurser är för små för att de skaUkunna klara en intensifierad karteringsverksamhet. Någrauniversitetsinstitutioner framhåller att det är viktigt att enhetliga normerutarbetas beträffande inventering och kartläggning av kontinentalsockelnsnaturresurser. ,och i förordar att karteringen förbereds isamråd och samverkan med andra berörda myndigheter så att karfläggningen ävenkan utnyttjas i andra sammanhang, t. ex. för naturvård, miljövård, fiske ochvattenplaneringen i sin helhet. i län vill attkarteringen samordnas med fortsatta arbete med att ta framunderlagsmaterial för bedömning av behovet av reservat. a. länsstyrelseni anser att även motstående intressen bör kartläggas isamband med den geologiska karteringen för att underlätta de avvägningar somskall göras mellan samhäUets behov av aktueUa resurser och andra intressen närdet gäller havets utnyttjande. Flerauniversitet och högskplpr tar upp karteringen ur fprskningssyn-punkt. Umeåuniversitet anser att en resurskartering av grus i haven skulle öka kunskapenom grusåsarnas ev. förlängning ut på havsbottnen. De anser också att en ökaddokumentation är nödvändig ur forskningssynpunkt. Grustäkt i marin miljö elleri insjöar skulle kunna ge värdefulla kunskapsbidrag tiU forskningen förutsattatt rikflinjer för dokumentation av dessa formationer utarbetas. Göteborgsuniversitet och föreslår att, i samband medframtida subakvatiska grus-och sandexploaleringar och parallellt medutvinningen av material, en bred geovetenskaplig undersökning genomförs vid ettstort antal fyndigheter. kommun erinrar om att UHÄ på regeringens uppdragframlagt ett omfattande program för forskning m.m. inom ekosystem.Kommunen förutsätter att om detta och utredningens förslag genomförs, så måstede maringeologiska bedömningarna och utvärderingarna i karteringsarbetet skemed fullt beaktande av forskningsprogrammet. Askölaboratoriettvivlar på det diskuterade värdet för miljövården, fisket, fiskeribiologin ochkulturminnesvården av en margineU ökning av insatserna vid förslagna kartering. Sjöfartsverketliksom även i län framhåller att inventeringen börske med inriktning mot de områden där bristerna kan förutses. Länsstyrelsentillägger dock "eller där samhället anser en styrning mot marintäktverksamhet önskvärd". Länsstyrelseni tror inte att det gruset, med undantag för någraplatser, kommer att få så stor betydelse förgrusförsörjningen. Dels är massornas kvalitet inte lika intres- 1981/82:99 243 santsom man har trott, dels är kunskaperna om effekterna på motståendeintressen dåliga. och anser att så länge karteringen av landområden är ofullständigbör den typen av kartering ges betydligt högre prioritet än den marinakarteringen. Medhänsyn till att någon akut bristsituation inte redovisats anserriks-revisonsverket det tveksamt om man nu bör genomföra en så omfattande marinkartering som föreslagits. RRV anser även att kostnaderna för denna karteringbör klarläggas ytterligare. KammarkoUegiet anser att den i slutrapportenföreslagna resurskarteringen inom vissa kustnära områden till en kostnad av 4Mkr under knappast torde vara samhällsekonomiskt motiverad omdet inte blir en markant eflerfrågeökning. Beloppet bör sättas i relationtiU de inkomster staten f. n. har från sandutvinningen. Kollegiet vill ställafrågan om det finns tillräckliga skäl för staten att engagera sigekonomiskt i en verksamhet, vars lönsamhet inte går att överblicka. Statskontoretanser det väsentligt att den organisatoriska lösningen och kostnaderna blirföremål för grundligt studium före ett beslut, med hänsyn till att arbetet medkarteringen skulle sträcka sig över och innebära betydande kostnader.Särskilt vill statskontoret att möjligheterna att utnyttja beflntliga resurserhos andra myndigheter skall undersökas. samt länsstyrelserna i ochJönköpings län m.fl. anser att karteringen bör utsträckas till att omfattaäven de större sjöarnas bottnar. Utredningensförslag: Frågan om statligt företagsengagemang avseende sand- och grusulvin- ningi havet tas upp till prövning när de närmare förutsättningarna för ökadsådan verksamhet klarlagts genom främst den av utredningen Endastsju remissinstanser har yttrat sig i denna fråga. framhåller alt täktverksamheten är av stort ekonomiskt intresseför landet och att det är angeläget att staten engagerar sig. Norrköpingskommun, LO och tycker inte att man skallvänta med att ta ställning till statligt företagande. anser att frågan om statligt företagsengagemang kan avföras urdiskussionen . stöder utredningens förslag. Remissinstansernaskommentarer LO påpekar att frågan också har beröring med annan havsverksamhelän 1981/82:99 244 grus-och sandtäkt, nämligen med mineralprospektering till havs, hamn-och farledsinvesleringaroch annat. LO anser att berörda kommuner i någon form bör engageras i ett påstatligt initiativ bildat bolag. Verksamheten bör avse ett vidare område änmarin sandtäkt. Grustäktsverksamhet i ett statligt företag bör ske på sammakonkurrensvillkor som för övriga företag. framhåller alt utredningen pekar på att branschen iSverige i hög grad är en småföretagsbransch. täktverksamhet skulle krävaett betydande mått av storföretagsverksamhet med betydande kapital ochdistributionsorganisation. finns bara lämpliga företagskonstellationermed erfarenhet på det området utomlands. Risken är påtaglig, anserfabriksarbetareförbundet, alt medan SGU kartlägger och samhället i övrigt ingetgör, så handlar dessa utländska, redan etablerade företag och skaffar sig täktverksamheti svenska vatten. Diskussionen om ett statligt företagande får då på 1990-taletföras i underläge. som karteringen sätts igång bör därför initiativtas från statlig sida att, tillsammans med några större svenska naturgrus- ochmakadamföretag, etablera ett bolag för marin täktverksamhet med syfte att iförsta hand utveckla ett kunnande på detta område för att sedan kunna ta tag idenna verksamhet i större skala när så bedöms lämpligt. Detta bolag bör hastatligt majoritetsförhållande, bl. a. mot bakgrund av att de sandtäkternamåste betraktas som hela samhällets gemensamma egendom. Norrköpingskommun ifrågasätter, om inte staten bprde engagera sig aktivt på elt tidigtstadium, bl. a. med hänsyn till att verksamheten kan komma att få storomfattning Pch att den tprde bli förenad med utpräglade stordriftsfördelar. Detborde vara ett riksintresse att samordna verksamheten redan från början. Statenbör även kunna medverka aktivt vid framtagningen av den materiel i form av mudderverk,sandpråmar etc. som måste ske, innan täktverksamheten kan få någon störreomfattning i . anser alt denna fråga kan avföras ur diskussionen redan i dag.Industriförbundet skriver att det torde vara en accepterad syn attstatens övervakningsfunktion snarare är ett argument mot ett kommersieUtstatligt engagemang anför ett sådant. Det av anfördaargumentet om stordriftfördelen för ett halvstat-ligl företag försvagassamtidigt av den nu aktuella utredningens bedömning att den havsbaseradegrusutvinningen inom överblickbar tid inle kommer att få någon stor omfattningi . Dessutom finns ett antal enskilda företag som ärverksamma inom området och har erfarenhet av exploatering och marknadsföring. Prop.1981/82:99 245 Fiskeristyrelsenoch ges i uppdrag att utarbeta principförslag till allsidigaundersökningar för att klarlägga inverkan på den miljön. (Se avsnitt4.3.1.) I avvaktan påresultaten från dessa undersökningar tillämpas viss restriktivitet vid tillståndsgivning. (Se avsnitt 4.3.1.) Kostnadsansvaretutreds för inventeringar och förundersökningar avseende marinarkeologiskalämningar. (Se avsnitt 4.3.2.) täktverksamhetbör undvikas i särskilt viktiga områden för andra av havet beroende intressen. (Se avsnitt 4.3.3.) Innan åtgärdervidtas som kan påverka möjligheterna till marin täktverksamhet förutsättssamråd ske med de myndigheter som företräder mineralintresset. (Se avsnitt4.3.4.) Förslagen tillstyrks bl. a. av generaltullstyrelsen, Askölaboratoriet,länsstyrelserna i Uppala, , , , ochNorrbottens län, , , och kommuner, LRF ochNaturvårdssektionen inom naturvetares förbund. håller med utredningen om att detär angelägel alt ytterligare klarlägga hur olika sektorsintressen påverkas avmarin täktverksamhet. framhåller i anslutning härtill att deundersökningar som behövs skall bekostas av staten. Vattenöverdomstolen noterar utredningens påpekande ombehovet av undersökningar för att bygga upp ett adekvat kunskapsunderlag somgör det möjligt att avväga och planera det bästa utnyttjandet av resurserna. Vattenöverdomstolenvill i detta sammanhang erinra om det kunskapsmaterial som finns i vattenmålenfrämst vad gäller större muddringsarbeten. 4.3.1 Täktverksamhetens inverkan på den miljönUtredningens förslag: Fiskeristyrelsenoch ges i uppdrag att i samråd med berörda intressenterutarbeta principförslag till allsidiga undersökningar för att klarlägga den havsbaseradetäktverksamhetens inverkan på den miljön. Undersökningarnabör i första hand finansieras med statsanslag. I avvaktan påresultaten från dessa undersökningar tillämpas viss restriktivitet vid tillståndsgivningtill täkl inom vatlenpmråden som inte varit föremål för täktverksamhet. Förutom viss tveksamhet hos ett par remissinstanserbeträffande finansieringen med statsanslag har samtliga som yttrat sig om förslagentillstyrkt Prop.1981/82:99 246 dessa, bl.a. , , statensnaturvårdsverk, STU, DSH, , ,fiske nämnderna i och , länsstyrelserna i ,, , och , och ,och kommuner, Kungl. , , av samt . Tveksamma till finansiering med statsanslag ärstatskontoret och fiskeriintendenten i mellersta distriktet. Även remissvar som behandlar täktverksamhetens inverkan påden miljön, utan att direkt hänföra sig till utredningens förslag, hartagits med i detta avsnitt. kommun anser att förutsättningar för att klarläggaden havsbaserade täktverksamhetens inverkan på den miljön bör finnasredan nu, efter alla delundersökningar som utförts där täktverksamhetbedrivits. i anser att det ärnödvändigt att integrera de ekologiska konsekvensundersökningarna med dekarleringar som föresläs i utredningen. Kostnaderna för dessa undersökningarbör finnas med vid den totala kostnadsberäkningen för utvinning av sand ochgrus. understryker att man måste ha ettnoggrant kartlagt utgångsläge, en referensram, för att kunna belägga sand- ochgrusutvinningens inverkan på sediment, bottenmorfologi, strömmar och ekosystem.Sektionen anser också att länsstyrelserna bör vända sig tilluniversitetsinstitutioner för yttrande när ärenden om marin täktverksamhetpresenteras. Askölaboratoriet påpekar att den faktiska kännedomen omeffekterna av sandtäkt är praktiskt taget obefintlig. De hypotetiska effekternapå såväl fisket som naturvården är dock väl redovisade. Behovet av forskningför att klarlägga de ekologiska konsekvenserna är i utredningen klart uttalade,en åsikt som laboratoriet kraftigt vill understryka. Länsstsrelsen i anser att det är mycketväsentligt att del i samband med elt eventuellt tillstånd till marin läktbestäms en väl tilltagen tid då allsidiga undersökningar, innan verksamhetensigångsättande, kan bedrivas. Ansvarsfördelningen för undersökningar före-under-eftertäktverksamhet, särskilt i områden där verksamhet tidigare ej bedrivits, börklargöras. Även understryker att undersökningar måste utförasinnan ens provtäkt medges. vill att kontrollundersökningar avmiljöstörande effekter skall utföras under och efter täkl. konstaterar att miljökonsekvenserna avmarin täktverksamhet ännu är ganska okända och verket delar därförutredningens ståndpunkt att viss restriktivitet bör tillämpas vid tillståndsgivningenför täktverksamhet i havet. 1981/82:99 247 Fiskeristyrelsenframhåller att varje läkt är unik. Generella slutsatser måste därför avnödvändighet användas med försiktighet. De kan aldrig ersätta undersökningar pådet aktuella täktomrädet. Samma åsikt framförs bl. a. av iGöteborgs och län. Fiskeristyrelsenanser att särskilda medel skall utdömas för att, i varje enskilt fall, skadansomfattning skall kunna fastställas och de skadekom-penserande åtgärderna skallkunna dimensioneras. Styrelsen kan alternativt tänka sig att sädana medelanvisas från täktavgifterna. Behovetav kartläggning och skydd för fiskens reproduktionsområden tas upp av fleraremissinstanser. Göteborgsuniversitet påpekar att kartläggningar av fiskens lekplatser är säsongsbundnaoch tidskrävande, varför de borde inlemmas redan på prospekteringsstadiet i deregioner där marin täktverksamhet kan bli aktuell. Länsstyrelseni vill särskilt påpeka att påverkan på ett t. ex. marinbiologisktvärdefullt område kan bli förödande även genom indirekta konsekvenser från en täktverksamheti närheten. Fiskeriintendenteni nedre södra distriktet skriver att inverkan i en insjö kan få relativt störreeffekt, då en större del av t. ex. ett totaU lekbestånd kan påverkas ochinvandring från annat häll av naturliga skäl är begränsad. I ett insjöomrädesom borde helst sanduttag under vattenytan helt undvikas. Skulle detändå komma i fråga bör innan tillstånd ges effekterna utredas. Ifiskeriintendentens i nedre södra distriktet uttalande instämmer länsstyrelseni Örebro.län. Generaltullstyrelsenoch Fiskenämnderna i och m.fl. tar upp frågan om ingreppsom stör fiskets bedrivande. i säger bl.a. att ivarje enskilt tillstånd fortlöpande samråd bör ske med det lokala fisket föratt undvika förstörelse av trålfiskeområden o. dyl. Någrauniversitet, , m.fl. understryker vikten av att även studeramaterialtransportens dynamik i tilltänkta täklområden. UHÄskriver t. ex. att resurser krävs inte bara för en omfattande geologisk och geomorfologiskkartläggning av havsbottnen utan också för kvalificerade studier av dynamikeni den materialtransport som sker i havet. Utan en sådan bred baskunskap blirdet svårt att bedöma konsekvenserna av en marin täktverksamhet för områdetsbottenströmmar, vattenkemi och fauna. SMHIpåpekar att kännedom om vågklimatet t.ex., direkt kan ange områden, som, pägrund av hög frekvens av vågor med stor amplitud, är tillgängliga alltför fådagar , för att göra grus- och sandutvinning lönsam. Dessutom kan riskenför erosionsskador i samband med takt bedömas på ett tidigt stadium. Göteborgsuniversitet anger att marin täktverksamhet visat sig orsaka 1981/82:99 248 negativaekologiska effekter, dels genom att hål och fåror uppkommer på bottnen och delsgenom att turbiditeten ökar. Detta har dokumenterats leda till ett flertalbiologiska effekter, bl. a. reducerad produktion. Det är således angeläget, attråd och riktlinjer för bedrivande av marin täktverksamhet skyndsamt utarbetas,där fiskeri- och miljöskyddande aspekter särskilt beaktas. ,och kommuner anser att ev. påverkan på stränderna ochdärmed följande negativa effekter för bl. a. friluftsbaden har behandlats försummariskt. Som exempel tar man upp erosion, grumling och buller. Ävensektionen för väg- och vattenbyggnad vid tar bl.a. upp fråganom påverkan på stränder. Sektionen skriver att grus- och sandtäkt invid starktsvallade moränackumulationer kan få oönskade effekter på intilliggande stränderi form av ökad abrasion, utglidningar och ras. På samma sätt kan takter utanförde gotländska grus-och sandkusterna, bl. a. invid , skada stränderna, varsmorfologi är direkt beroende av materialtransporten genom kustströmmar utmed deutanförliggande bottnarna. Beträffande riskerna för grumling av vattnet skriversektionen bl.a. att täktverksamhet på bottnar med lera och sill i anslutningtill sandackumulationer, dvs. överlagrande dessa i form av bäddar eller i derasomedelbara närhet, orsakar olika grader av grumlingar. Härigenom minskarvattnets genomsläpplighel av ljus, vilket i första hand påverkar fotosyntesen.Sektionen påpekar att det ännu saknas forskningsresultat som belysereffekterna av grumlingarna och slamöverlagringen på havsbottnarna ochomfattningen av sådana störningar på ekosystemen kvalitativt, kvantitativt ochöver tiden. Någraremissinstanser har kommenterat finansieringen. Göteborgskommun anser att de biologiska undersökningar som är nödvändiga innan en grustäktpå havsbottnen i större skala kan få komma i gång bör bekostas av täktintressena. Halmstadskommun påpekar att enligt utredningens förslag kartering endast bör ske ianslutning till de regioner som förmodas få brist på grus. Kommunen anser attvid ansökningen om marin exploatering utanför dessa områden exploatören bör slåför kostnader som uppkommer i samband med de undersökningar som behöver görasmed hänsyn till fiske och vetenskap. Kammarkollegietframhåller att måste ges tillräckliga undersökningsresurser.Enligt kollegiets synsätt måste man fråga sig om staten överhuvudtaget börengagera sig i täktverksamheten, om det är så att denna inte kan bärakostnaderna för nödvändiga undersökningar. 4.3.2Marinarkeologiska lämningar Utredningens förslag: Kostnadsansvaret utreds för inventeringar och förundersökningar somriksantikvarieämbetet anser nödvändiga för att från antikvarisk synpunkt kunnabedöma olika täktprojekt. Prop.1981/82:99 249 Ytterligare resurser bör satsas på att öka kunskapen omde marinarkeologiska lämningarna för att bättre underlag för ställningstagandei bl. a. täktärenden skall erhållas. Endast ett fåtal remissinstanser har yttrat sig om dessaförslag. och i Västerbottenslän finner det angeläget att man närmare utreder frågan om kostnadsansvaretenligt förslaget. DSH framhåUer att även statens bör vararepresenterat i den föreslagna undersökningen. påpekar att undersökningarna kan blimycket dyrbara och leda till att underlag för affärsmässig låktverksamhetsaknas. i län anser att deöversiktliga inventeringar som förutsätts utföra isamband med utredningens föreslagna resurskartering skall finansieras medstatsanslag. I detta skede finns ju inte någon exploatör som kan svara förkostnaderna, men inventeringarna måste i alla fall göras, för att denallsidiga avvägningen av intressemotsättningarna skall kunna ske. framhåller att en samordnadplanering på ett tidigt stadium under medverkan av berörda myndigheter förkulturminnesvårdens del vore värdefull ur flera aspekter. På detta sätt skulle man i ett tidigt skede kunna infogaoch sammanväga olika sektorers anspråk samt samverka vid karteringar, inventeringar,forskning och teknisk utveckling. understryker också alten större kännedom om befintliga lämningar är nödvändig för attkulturminnesvårdens krav skall kunna tillgodoses i en långsiktig planering. i påpekar att man vetmycket litet om pålverk, rustbäddar, spärrsystem osv. och att dessa typer avmarina fornlämningar därför är extra angelägna alt dokumentera/inventera. anser att det i vattenlagen bör gesökade möjligheter att tillvarata kulturminnesvårdens intressen i samband medexploateringar i vatten. 4.3.3 Viktiga områden för andra intressen bör undvikasUtredningens förslag: täktverksamhet bör undvikas i områden som ärsärskilt viktiga för andra av havet beroende intressen, såsom främst flskel, natur-ochkulturminnesvården, sjöfarten samt försvaret. i anser att det är viktigt, attför fisket och fiskreproduktionen värdefulla områden undantages från täktverksamhet,och att bör ges resurser för att utföra noggrann kartering avdessa områden. Prop.1981/82:99 250 denten i mellersta distriktet understöder starkt tanken påatt vissa särskilt viktiga områden avsätts som reservat. De tillstyrkerockså förslaget att täktverksamhet bör undvikas inom område där starkamotstående intressen finns. i anser att marin täktverksamhetinte bara torde komma att medföra kpnsekvenser för livet under vattenytan utanäven i många fall medföra störningar på t. ex. salarnas uppehållsplatser, häckningsplatserför sjöfågel pch även bpplatser för arter som havsörn och berguv. anser att tiUstånd omfattande områdenvid eller i närheten av lokaliserade äldre vrak ej bör ges. anser att täktverksamhet ej bör tillåtas ianslutning till vattenområden med ett högt farledsutnyltjande med hänsyn tillsjöfartens behov av framkomlighet pch sjösäkerhet. militärkommando understryker angelägenheten avsamråd med försvarsmakten i vad avser läktansökningar till havs. biträder utredningens uppfattning att täkuillståndsom regel inte bör meddelas inom skydds- och kpntrpllpmråden med hänsyn tiUdessas betydelse för landets totalförsvar. - Innan åtgärder vidtas som kan påverkamöjligheterna till marin täkt verksamhet, som t. ex. förordnanden om nya, eller förändringar av gränser för befintliga trålfiskeområden och avsättning av reser vat, skall samråd ske med de myndigheter som företräder mineralintres set. Endast har kommenterat dettaförslag, som förbundet betraktar som positivt. - Bestämmelsen omatt industriverket skall underställa vissa täktärenden regeringens prövningpermanentas. (Se avsnitt 4.4.1.) - Bestämmelseinförs så att förutom sand-, grus- och stentäkt även läkt av övriga jordarteroch av lösa block omfattas av tillståndsplikt. (Se avsnitt 4.4.2.) - Täktavgiftenbör även i fortsättningen i huvudsak bestämmas efter affärsmässiga grunder. (Seavsnitt 4.4.3.) - Täkttillståndbör som regel villkoras av att det efter avslutad läkt utförs översiktligadjupmätningar inom täktområdet. Dessa skall ombesörjas och bekostas avinnehavaren av täkttillståndet. (Se avsnitt 4.4.4.) - I avvaktan påresultaten från resurskarteringen bör viss restriktivitet tillämpas vid tiUståndsgivningi de fall då täktmaterialet avses exporteras. (Se avsnitt 4.4.5.) 1981/82:99 251 Uppgifter om prpduktipn av täktmaterial i insjöar samt i havet på