prop · G503113 · 1981-12-31 00:00:00 — Del statliga lokaliseringsstödet börenligt uppfattning vidgas så att det kan utnyttjas av kommunernai hela stödområdet. Länsstyrelsensskärgårdsutredning har presenterat ett förslag tillhandlingsprogram. Att genomföra åtgärderna, som syftar till att bibehåUa enlevande skärgård, kräver ökade insatser. Länets egna resurser kommer inte atträcka lill. Det krävs därför ell glesbygdsstöd av tillräcklig omfattning samlandra åtgärder på central nivå för att säkerställa vikliga funktioner iskärgårdsområdet. 1981/82:113 Bilagedel 131 Länsplaneringenoch medel för dess genomförande Enligtlänsstyrelsens uppfattning är de medel som tilldelats undersenare år för att genomföra åtgärdsförslagen i länsplaneringen mycketvärdefulla. kan det vara en svår balansgång alt dels tillgodosekraven på konkreta åtgärder för alt lösa kortsiktiga problem, dels arbeta framunderlag för den långsikliga samhällsplaneringen. anser att detär den senare delen som trots allt måste ges den största tyngden ilänsplaneringen. De kortsiktiga åtgärder som föreslås måste stämmas av mol delångsiktiga regionalpolitiska riktlinjer som länsprogrammen innehåller. Ävenlänsstyrelsens medverkan i andra långsiktiga planer som vägplanering,bostadsbyggande och den fysiska planeringen föratsätter att de övergripanderegionalpolitiska målen diskuteras igenom grundligt med jämna mellanrum. Länensmöjligheter att själva bestämma inriktningen bör dock ökas ytterligare ochegentligen endast begränsas av de krav som behandlingen av vissa regionalpolitiskafrågor i ställer. 5 Förslag till konkreta åtgärder Havetär en stor resurs, både som födoreserv och råvarureserv. kommerdenna resurs att utnyttjas intensivare. Kunskaperna om havet och havsteknikenär emellertid otillräckliga. En kraftig satsning på tillämpad forskning ochutveckling av industriprodukter inom havsteknikens områden är mycket angelägen.Länsstyrelsen stöder Göleborgsdelegalio-nens förslag att inrätta etthavstekniskl instUul i . Näringslivet har visat ett starkt intresse allmedverka, men ell genomförande kräver i inledningsskedet också någon form avstatligt engagemang. anser alt havsresursdelegationen bör ges iuppdrag att förverkliga planerna på ett havstekniskl institut. Länsstyrelsenanser alt det finns stora utvecklingsmöjligheter för akva-kultur (vattenbrak) ilänet. En positiv utveckling inom detta område skulle särskill gynna den nortadelen av länet, där behovel av ökad sysselsättning är stort. Ett aklivistatligt stöd behövs för att dels planera användningen av aktueUavallenområden, dels stimulera lill investeringar och försök med nyafiUämpningsområden. Inom länet finns flerahavsforskningsinslilulioner. Det är angelägel att de ges möjligheter att mötade anspråk som uppslår genom ell ökat utnyttjande av havets resurser.Länsstyrelsen anser att havsresursdelegationen bör se över den marinbiologiskaforskningens behov. En aktuell åtgärd är att upprasta Krisfinebergsmarinbiologisfca station i . Enligtlänsstyrelsens mening borde ett centralt handlingsprogram för decentraliseringav statliga verksamheter upprättas. Sysselsällningsulred-ningen har angett attomkring 10000 årsverken kan dencenlraliseras i den Prop.1981/82:113 Bilagedel 132 centralastatsförvaUningen under en 5 ä . börtillföras en rimlig andel, vUkel enligl mening innebär att 1000årsverken bör tillföras länet under 1980-lalet. I länsprogrammet nämns som enaktuell åtgärd alt förlägga "inslilulel för arbels-vägledning ochrehabilitering" lill . Sammanfattning av länsprogram 1980 för 1 Hittillsvarande utveckling och framtidsutsikter Älvsborgslän hade 1979 ungefär 423000 invånare. Under 1970-lalel ökade länets folkmängdmed ungefär 21000 personer. I två kommuner, Benglsfors och , minskadebefolkningen. minskade med 200 personer (-) lill 12250 och Boråsmed 4700 personer (-) liU 102900. Den starkaste befolkningstiUväxten harskett i länsdelen . Ökningen uppgick där liU 9500 personer ellerungefär . För hälften av den ökningen svarade Lerams kommun som tillhörGöteborgs bostads- och arbetsmarknad. Under1980-lalel förväntas befolkningen öka långsamt 1990 uppgå fill drygt430000 personer. beräknas öka mest {+5%). antasminska något under 80-lalels första hälft. Minskningen väntas falla helt påBorås kommun. Arbetsmarknadeni länet domineras av industrin, som svarade för avsysselsättningen. Samtliga kommuner utom , , ochAlingsås hade en högre induslriandel än riket som helhet. Avindustribranscherna var textilindustrin den viktigaste av dentotala sysselsättningen, Transportmedelinduslrin kommer på andra plats. Övrigverkstadsindustri har också slor betydelse. Under 1980-lalel väntas särskill verkstadsindustrinoch den kemiska industrin få ökad betydelse. Älvsborgslän har, i förhållande till folkmängden, landels minsta offentliga sektor. Detär andelen stats- och landstingsanställda som är låg. Den beräknas öka under80-lalel. Jordbruketsysselsatte 1975 av arbetskraften. Den andelen minskar. Anlalel arbelslillfälleni länet minskar troligen under första hälften av 80-talel, företrädesvis iSjuhäradsbygden. Därefter förväntas en svag ökning. Avlänets invånare förvärvsarbetade 198000, därav 25000 utanförlänsgränsen. av de förvärvsarbetande var kvinnor. 1981/82:113 Bilagedel 133 Förvärvsfrekvensenvarierar kraftigt mellan glesbygd och tätbebyggelse liksom mellan de olikalänsdelarna. I länet som helhet ligger den över riksgenomsnittet. Förvärvsfrekvensenför män är något högre än riksgenomsnittet. Den antas sjunka under 1980-talet.Del beror på bl.a. lägre pensionsålder, omfattande arbetsmarknadsutbildning ochförtidspensioneringar, saml att fler män ägnar sig åt studier. Förkvinnornas del är det främst i de av textilindustrin dominerande områdena iSjuhäradsbygden som förvärvsfrekvenseraa är höga. Under riksgenomsnittet liggersamfiiga kommuner i och . Kvinnornasförvärvsfrekvens kommer troligen att öka markant . Störstökning väntas i och samt i någon mån i Dalsland.Ökningen i blir mindre, eftersom utgångslägel är högre ochtekoindustrin minskar i betydelse. År1970 var kvinnornas andel av de arbetslösa i länet . hade andelenstigit till över hälften. Ungdomar utgjorde av dearbetslösa. Deras andel hade 1979 ökat tiU . Näringslivets krav ifråga omutbildning, yrkeserfarenhet, prestationsförmåga och hälsa innebär att det ihuvudsak är personer i åldrarna som efterfrågas. Arbetslösheten ärstörst över och under detta intervall. Genomatt arbetslösheten är som störst i åldrarna deftaintervall, har svårigheterna för arbetsmarknadsmyndigheterna att jämka sammantillgång och efterfrågan på arbete lUllagit . ,och utgör dominerande arbetsmarknader och bUdar centra i de trestörre pendUngsregioner som kan urskiljas. Nordöstra , sydöstraSjuhäradsbygden saml norra kan på grund av reslidsavslånden intehänföras lill dessa. Behovel av sysselsällning måste där läckas genom lokalefterfrågan. Pendlingenbedöms öka, även om de sfigande drivmedelspriserna dämpar utvecklingen.Sannolikt kommer stora krav att släUas på utbyggnad av kollektivtrafiken. 2 Allmänna mål och riktlinjer för utvecklingen i länet Attskapa förutsättningar för full sysselsällning och god miljö är drivkraften isamhällsplaneringen. Fungerande trafiksystem, vård och omsorg samtglesbygdsservice är andra viktiga utgångspunkter. 1981/82:113 Bilagedel 134 Deviktigaste målsättningarna för att förbättra tillgången till arbetstillfällenkan sammanfattas så här. Destörsta satsningarna från samhällets sida skall göras i ochSjuhäradsbygden. Där skaU antalet arbetstillfällen öka, främst i industrin ochden offentliga sektorn. Båda regionerna är exempel på ensida arbetsmarknader.Störte variation skall eftersträvas. Särskilt hög prioritet har norta ,där det också är angeläget att undanröja befinfiiga förvärvshinder.Sjuhäradsbygdens ställning som centmm för den svenska lekoindustrin måstebevaras och stärkas, bl. a. genom en ökad produktion. Länetstätorter skall bli mer självförsörjande i fråga om arbete. Del kan ske genombättre samordning av sysselsättningsplanering, fysisk planering ochtrafikplanering. Balansen mellan arbete och boende bör framför allt förbättrasi ensidiga bostadsorter inom pendlingsavstånd till . Grandläggandeservice skall upprätlhåUas även i glesbygderna. Trestads ställning som primärtcentram bör stärkas genom att fler kvalificerade servicefunktioner lokaliserasdit: högskola, teater etc. De interregionala och regionala tågförbindelsemamåste utvecklas. Likaså är det angeläget att Trestadsområdet i likhet medflertalet primära centra i landet inordnas i det intertegionala flygnätet.Dalslands befolkning bör öka. Därigenom stärks serviceunderlaget i området. Tyngdpunkteni länsprogrammets miljödel ligger på åtgärder mot försurningen av mark ochvatten och mot spridningen av tungmetaller. Utsläpp från trafik samt frånbefintliga och nya produklionsanläggningar måste begränsas. Redan uppkomnaskador skall i möjligaste mån repareras. Kravet på en bättre luftkvalitet är,av hälsoskäl, särskilt viktigt i de störte tätortsområdena. Skyddsvärda ochopåverkade områden bör bevaras. Allalänsinnevånare skaU ha tillgång till områden för närrekrealion. Konfliktermellan friluftsliv och annat naturutnyttjande skall motverkas. De negativaeffekterna av det moderna skogsbraket skall begränsas. Ibebyggelsemiljön skall eftersträvas en bättre samordning mellan arbete ochbostad samt en inriktning mot mindre energikrävande former för trafik ochboende. Exploateringenav naturtesurser som skog, torv, grus, och mineraler måste anpassas till deekologiska föratsättningarna. 1981/82:113 Bilagedel 135 Somplaneringsmål gäller att länet under 1980-talel skall bevara sin andel avrikets folkmängd. bör folkmängden inte minska i någonkommun. I kan dock en viss minskning behöva accepteras. I norta Dalslandskall planeringen baseras på en folkmängd som något överskriderlänsplaneringens prognoser. Nuvarandeproblem och förväntad utveckling av sysselsättning och service ger inteanledning att föreslå ändring i den nu gällande ortsplanen.Befolkningsunderlaget för det regionala centret /är i minsta lagetför att nödvändiga servicefunktioner på skall kunna anses tryggade.Därför krävs särskilda regionalpolitiska insatser. I Trestad måste de uppenbarabristerna i fråga om högre utbildning och interregionala kommunikationeravhjälpas. Dessutom krävs en över länsgränsen bättre fungerande arbetsmarknad. Utgångspunktenför avgränsningen av pendlingsregioner har varit nuvarandependlingsförhållanden kring länels primära centra Trestad och samldessutom kring . Kommuner som fill övervägande delen ingår i något avdessa centras pendlingsomland bör betraktas som ett gemensamt bostads- ocharbetsmarknadsområde. Dessutom finns inom länet andra områden där sammanhållnabostads- och arbelsmarknadsre-gioner behövs. Därför har respektivenorra pendlingsregioner avgränsats. Åmåls,, , och kommuner tillhör stödområde 3.Ulricehamns, , , och kommuner ingår i stödområdeI. Ale och har tidigare omfattats av det stöd som utgått inom varvsregionerna. NorraDalslands svaga arbetsmarknad motiverar all länsdelen prioriteras i fråga omregional- och näringspoUtiska insatser. , och bör därförplaceras i stödområde 4. De norra delarna av och Mellerads kommunerbör, vid akuta näringslivskriser innebärande större omställningsproblem, kunnapåräkna stöd enligt samma regler som föreslås gälla för norra . Sjuhäradsbygdendomineras av vikande näringsgrenar. Stödbehovet är stort. Särskiltnäringsgrenar som kan medverka till alt ensidigheten pä 1981/82:113 Bilagedel 136 arbetsmarknadenbryts måste få ökade stödmöjligheler. Därför bör området inordnas i område 3.Härvid bör även kommun las med. ILilla Edets kommun föreligger ett akut behov av insatser för att brytanäringslivels ensidighet. Omsärskilt regionalpolitiskt slöd blir motiverat i framliden för Göteborgsområdetvill understryka viklen av att även näringslivet i Ale och Lerumges samma stödmöjligheler. Glesbygdsstödutgår till sex församlingar i norta och bör utvidgas fill allaglesbygdsområden där. I kommuns södra del bör stöd liU andraverksamheter än jordbruket kunna utgå. Dessaåtgärder förutsäller ökad medelstilldelning. I annat fall kan inte stödområdetutvidgas. 3 Riktlinjer för olika samhällssektorer Åtgärderför att trygga tillgången på arbete Sysselsättningeninom industrin och den offenthga sektorn bedöms vara av särskill intresse. 1programmet behandlas dessutom näringsutvecklingen inom jord- och skogsbmkelsamt turism med tillhörande miljö- och sysselsättningsaspekter. Länsstyrelsenskall i sin verksamhet syfta till all främja utveckling av beflntliga företagsamt etablering av nya företag. Länsstyrelsenskall ha en ständig beredskap för all med andra berörda parter medverka lilllösningar av akuta förelagsfrågor. Arbetet med indu-slrifrågorna skall varaframåtsyflande, vilket kräver samarbete med bl.a. länsarbetsnämnden ochutvecklingsfonden. Föratt ytterligare underlätta etablering av nya industriföretag och utvecklingeni de befintliga förelagen skall verka för initiafiv som ökartillgången på riskvUligt kapital. Länsstyrelsenbör ta initiativ lill en granskning av möjligheterna att förbättra samordningenmellan yrkesutbildningen inom högskolan, gymnasieskolan ocharbetsmarknadsutbildningen. Länels ulbUdningsresurser skall utnyttjas såeffektivt som möjligt och bättre anpassas till industrins behov. Länsstyrelsenskall fortlöpande genomföra utredningar som belyser olika branschers strakluroch utvecklingsmöjligheter i länet. En redan påbörjad studie öververkstadsindustrin skall fördjupas och utmynna i slutsatser 1981/82:113 Bilagedel 137 omlämpliga åtgärder från samhällsorganens sida. Den mer energikrävande industrinbör ägnas särskild uppmärksamhet. Utvecklingsfondenbör främst syssla med den utvecklingsbara industrin. Fonden skall erbjudaföretag i hela länet grundläggande kredit- och förelagsservice. Därutöverskall resurserna disponeras efter de regionalpoUliska riktlinjerna. Inorta bör fonden göra särskilda ansträngningar för all främjautvecklingen av tillverkningsindustrin, särskiU i fråga om produktutveckling,marknadsföring och export. Fonden bör undersöka vilka fördelar som kan uppnåsgenom att företag, eller grapper av förelag, i regionen samverkar.Möjligheterna lUl ell ökat utbyte med den norska marknaden bör ocksåundersökas. Utvecklingsfonden bör bistå kommunerna i anskaffande avindustrilokaler och lämplig mark. Inorta måste fondens verksamhetsfält vidgas till att omfatta även annanverksamhet än industri, t. ex. turism. UtveckUngsfondensverksamhet i skall ha två huvudsyften. Den skall dels medverkatill en gynnsam utveckling av tekoförelagen och de förelag som anknyter lilldenna, dels stimulera alla utvecklingsbara förelag inom andraindustribranscher. Länsarbetsnämndenbör intensifiera sin tradifionella verksamhet i de regionalpolitisktprioriterade områdena. Särskilda ansträngningar måste göras för den kvinnligaarbetskraften i fråga om platsförmedling, arbetsmarknadsutbildning ochinformation (attitydpåverkan). Länsskolnämndenskall verka för alt öka tillgången till yrkesulbildad arbetskraft i hela länet.Särskill i norra och är del viktigt all dimensioneraoch inrikta gymnasieskolans utbud med ökad hänsyn till de expansiva delarna avindustrin. Kommunernabör i ökad utsträckning upprätta lokala sysselsättnings-planer. Del är ocksåviktigt att industrin kan erbjudas exploaleringsklar mark välbelägen i regionenur transport- och rekryleringssynpunkl. flertal kommuner i länet börintensifiera sin fysiska planering i detta avseende. Älvsborgslän har landets minsta offentliga sektor i relation till anlalel invånare.Länsprogrammel innehåller en rad konkreta förslag till åtgärder som höjersysselsättningen. Förslagen är direkt släUda lill enskilda myndigheter. Vidbeslut om lokalisering av offenllig verksamhet avser verka förföljande inriktning. - Nationellstafiig service skall för länels del i första hand förläggas till Trestad eller . Vidlokalisering av nytillkommande offentlig service av regionall slag skall i första hand eller prövas som ell alternativ och därefter , och . 1981/82:113 Bilagedel 138 - Vid eventueU omfördelning av befintUga statliga ochlandsfingskommunala verksamheter i Trestad skaU i första hand en lokaliseringtill eUer prövas. - Vid eventuell omfördelning av befintliga statligaoch landstingskommunala verksamheter i skall i första hand enlokaUsering till eller prövas. Ävenjord- och skogsbruk svarar för en betydande sysselsättning i länet. Ilänsprogrammet riktas direkta förslag fill åtgärder lill i första hand lantbraksnämndenoch . Inom jordbruket kommer troligen sysselsättningen attpå minska något. Uttaget av skogsråvara kan ökas genom bättreresursanvändning, nyplanleringar och bättre vård av skogsbestånden. Föratt främja projekt i glesbygden föreslås kommunerna inom slödom-rådet atteventueUt i samverkan med utvecklingsfonden inrätta en särskildrådgivningsfunktion. Denationella målen för rekreations- och handelspolifiken bör främjas genomåtgärder för turismen också i . Del finns även ett betydanderegionalt intresse att förbättra rekrealionsmöjlighelerna i länet för den egnabefolkningen och för invånare. Turismenbör i första hand främjas i de delar av länet som mer påtagligt kan dra nyttaav en ökad sysselsällning och ett förbättrat serviceunderlag. Främst gäller detlänets utpräglade glesbygder i norra och södra . Insatserför all stimulera en ökad turism skall därvid vägas mot behovel av skydd förmiljön. Länsstyrelsenoch kommunerna har redan tidigare gemensamt utarbetat ett program för det avstatsmakterna utpekade, primära rekreationsområdet Dalsland-Nordmarken.Länsprogrammet har därför kompletterats med en genomgång av vissa för turismenlämpliga områden i länets övriga delar. I första hand utpekas Borås-Viskadalen,Åsunden-Älradalen samt - . Dessa områden bedöms ha särskilt godaförutsättningar. Dämtöver berörs fem områden nära Trestad ochGöteborgsregionen. Kommunernabör, med inriktning på de utvalda områdena och i samarbete med bl. a. deregionala turistorganisationerna, intensifiera sin planering så attfritidsbebyggelsens omfattning och lokaUsering kan närmare bestämmas. a. med hjälp av Sltflelsen Västsvenska fritidsområden medverka tUl attmarkområden av särskild betydelse förvärvas för allmänna ändamål. Prop.1981/82:113 Bilagedel 139 Länsstyrelsenbör medverka med underlagsmaterial för kommunernas fortsatta planering. Råd ochinformation vid löpande, samråd om fysisk planering, liksom säkerställande avbetydelsefuUa rekreationsområden som naturvårdsområden och naturreservat ärockså betydelsefulla arbetsuppgifter. Övrigalänsorgan som bedöms kunna främja turismens utveckling är lantbraksnämnden,och länsarbetsnämnden saml utvecklingsfonden. Detär av stor regionalpoUlisk betydelse all de reguljära flygförbindelserna iTrestad får motsvarande standard som normalt gäller för övriga primära centra ilandet. Ensärställning bland länets järnvägar i riksnätet intar linjen . Trafikstandarden är mycket låg. Det är klart otillfredsställandemed tanke på järnvägens stora betydelse. SJbör undersöka föratsättningarna att med modernt, rullande materielutveckla en "Västsverigependel" mellan Trestad, och Göteborgsom väsentligt skulle förbättra länets tågförbindelser. Motbakgrand av de växande behoven av kollektiva arbetsresor är det starktmotiverat att den fortsatta planeringen av den lokala och regionalakollektivtrafiken i betydligt högre grad än hUtills inriktas på arbetsresor. Vänersjöfartenhar stor regionalpolifisk betydelse och därför är del viktigt att uppmärksamtfölja dess utveckling. kommer om så erfordras att i samråd medlänsstyrelserna i och att ta inifiativ till enutredning om hur de investeringar som gjorts i trafikanläggningar för Vänersjöfartenskall kunna utnyttjas på avsett säll. Åtgärderför att trygga en god miö Deakuta miljövårdsproblemen är myckel olika inom olika regioner beroende påskiftande föratsättningar. Det är därför väsentligt alt del framtidamiljövårdsarbetet bättre förankras i den regionala och kommunala planeringensaml att beslutsbefogenheterna i stor utsträckning förs ned fill regional nivå.Särskilda miljövårdsplaner behövs i kommunerna där långsiktiga målsättningaranges. Regeringenföreslås göra en översyn av uppgiftsfördelningen inom miljöskydds- ochnaturvårdsområdet mellan centrala, regionala och lokala organ. Sand-och graslillgängarna är ojämnt fördelade i länet och flera områden har brist pånaturgras. bör därför tiUsammans med kommunerna ta initiativ tiUupprättande av grasförsörjningsplaner i hela länet dock i första hand iTresladsområdet, och Boråsregionen. 1981/82:113 Bilagedel 140 Inommiljöskyddsområdet sköts övervakningen av bl. a. ,kommunerna, och . Den verksamheten måstesamordnas bättre, särskilt när del gäller miljöstörande verksamheter ochfillsyn över lillslåndel i recipienterna. Brislenpå resurser gör alt tillsynen inle kan bedrivas i den omfattningmiljöskyddslagsliflningen föreskriver. bör se över sin egentUlsynsverksamhel och göra nödvändiga prioriteringar saml diskutera ansvarsfördelningenpå tillsynsområdel med varje kommun. Länsstyrelsenbör även diskutera en samordning mellan tillsynen och miljöövervakningen medvatten vårdsförbunden, luftvårdsförbundel, kommunerna och . Storadelar av det formella ansvaret för vård och förvaltning av naturreservatligger på . Då de flesta sådana frågor ändå måste lösasregionall bör delegera även del formella ansvaret förvården och förvaltningen av naturvårdsobjekt till . Detär också angelägel att tillsynsansvaret vad gäller takter delegeras fillkommunerna. Överläggningarna bör därför ske mellan och kommunernaom den praktiska tillämpningen. Regeringenbör överväga all yllerligare minska svavelhallen i eldningsolja förVästsverige och skärpa bestämmelserna för försurande utsläpp. börför sin del i en samlad liUslåndsprövning verka för en kraftig minskning avutsläppen. Vidare bör tillkomsten av nya anläggningar som släpper ut storamängder försurande ämnen och tungmetaller motverkas. Arbetet bör bedrivas isamarbete med angränsande län. Anslagen till kalkning av vattendrag måste ökaskraftigt. Förall fortlöpande ha tillgång lill aktuellt material beträffande försurningen ilänet bör i samarbetet med kommunerna och fiskenämnden genomföraregelbundna undersökningar av försurningssilua-lionen ochtungmetallbelaslningen i länels yl- och grundvallen. bör också isamarbete med samfiiga kommuner, fiskenämnden och lantbruksnämnden upprättalångsikfiga kalkningsprogram dels för hotade eller skadade sjöar och vattendragdels i första hand jordbruksmark. och Viskan är de mest påverkade vallendragen i länet. Ytterligare åtgärdermåste vidtas för att förbättra vattenkvaliteten och värnavallenläklsinlressena. och berörda kommuner bör därför närmareklarlägga behovet av och formerna för vattenplanering inom dessa områden. Utsläppav försurande ämnen och tungmetaller fill atmosfären är orsaken till deallvarUgaste miljöproblemen i länet. Kunskapernaom luftförorenande ämnens effekt på människors hälsa är synnerligen bristfäUig.Regeringen bör låta utreda frågan om utökade resurser till forskning kringluftföroreningarnas hälso- och miljöeffekter. Den splittradeansvarsfördelningen på central nivå är ell stort hinder. 1981/82:113 Bilagedel 141 lernaatt förbättra samordningen genom inrättande av en särskild forskningsinstitutioni exempelvis bör utredas. börtiUsammans med berörda kommuner i kartlägga och ur omgivningshygie-nisk aspekt bedöma effekternaav gasformiga industriutsläpp och avgaser. Liknande arbete bör uträttas i Boråskommun. Övriga kommuner bör göra översiktliga bedömningar avluftföroreningssituafionen. Vadgäller frågor i anslutning fill avfallshanteringen i länet föreslås attkommunerna inom utreder möjligheterna att utöka dennuvarande verksamheten med omhändertagande av hushållsavfall liU att omfattaäven industriavfall för att erhålla en rationell och från miljöskyddssynpunktgodtagbar hantering. bör också fiUsam-mans med kommunen diskuterabildandet av nya renhållningsregioner för omhändertagande av hushållsavfall. BuUerfrågornahar fått ökad uppmärksamhet i miljövårdsarbetet.