prop · G50356 · 1981-12-31 00:00:00 — En naturlig frägainom struklumtredning har därför varit om detla produktionssystem äroptimalt från företagsekonomisk synpunkt. För alt belysa dessa frågor har detekonomiska utfallet beräknats för ett antal olika produklionsstmkturer vidolika antaganden om tillgängligt marknadsutrymme. Resultatet av dessaberäkningar har visat all den nuvarande strukturen, dvs. alla enheter i drift,ger det bästa resultatet om den totala produktionsvolymen är ca 23 milj. toneller större. Härav har företaget dragit slutsatsen att om det långsiktigamålet för marknadsutvecklingen uppnås bedöms totalresultatet bli bäst med allaproduktionsenheter i drift. Denna slutsats gäller under vissa förutsättningarom prisutveckling och kostnadsutveckling etc. och sedan varaktiga förändringar,t. ex. effektivisering och rationalisering av verksamheten, genomförts. När delgäller att vidta åtgärder av typen konjunkluranpass-ning måste yllerligarefaktorer beaktas och tillfälliga undanlag kan komma att göras från de långsiktigaslutsatserna. Avgörande för frågan om produktionsstrukturen är således om den erforderiigaleveransvolymen, minst 23 milj. lon , kan uppnås. Som tidigare framgåttutgår bedömningen av förelagets kapitalbehov frän en genomsnittlig leveranskvantitelde närmaste åren om ca 22 milj. lon . Det långsiktiga målet är attleveranserna ska uppgå till 25 milj. ton , varför nuvarande produktionsstmk-lurt. v. anses motiverad. steg under hela 1960-lalet med 6,bl.a. tack vare enökad produkfion. Under början av 1970-lalel var produktiviteten, mätt somproduktion per anställd, i stort sett oförändrad för att sedan sjunka underåren 1975-1978 som en följd äv den minskade produkfionen. Trots en återhämtningsedan år 1978 är produktiviteten inte högre än i slutet av 1960-taletvilket måste betecknas som mycket otillfredsställande, särskilt när man larhänsyn till de investeringar som genomförts. Med hänsyn till den otillräckligaproduktivitetsutvecklingen och lill att malmpriserna väntas släpa efter denallmänna pris/kostnadsutvecklingen konstaterar företaget att det är nödvändigtatt göra stora insatser för att förbättra produktiviteten. I förelagelshandlingsplan fastslås att produktiviteten vid utgången av skall uppgå fillminst 4500 lon per årsanslälld, vilket är Prop.1981/82:56 13 30%högre än . Rationaliseringsmöjligheterna finns bl.a. inom administrationenliksom i produktionen genom fortsatta process- och metodförbättringar samtinom verksamheten i hamnarna och hanteringen i anslutning tilljärnvägstransporterna. Den viktigaste fömlsällningen för alt denna rafionaliseringspotentialskall kunna utnyttjas är en betydligt ökad personalrörlighet, såväl externt sominternt. Som ett led i rationaliserings-arbetet avser företaget att överföraövertalig personal till en särskild organisatorisk enhet som kommer allsysselsättas med olika projekt, utbildning m.m. beräknas investeringsulbetalningarna inom järnmalmsrörelseni löpande penningvärde uppgå till ca 350 milj. kr. Detta innebär attinvesteringarna kommer all ligga på en väsentligt lägre nivå än under desenaste åren och planen fömtsätter alt endast för järnmalmsverksamhetennödvändiga investeringar kommer alt genomföras. Imitten av måste la ställning till de investeringar somerfordras i Kimna och för brytning av malm på djupare nivåer ännuvarande huvudutfraklsnivåer. Projektarbetebedrivs för att utforma ett gruvsystem som skall kunna tas i drift i Kiirunavaaradå malmen ovanför den nuvarande huvudtransportnivån har tagit slut. Med gmvsyslemavses här inte enbart transportapparaten utan hela flödet inom gmvan, dvs.såväl brytning som transport. Undersökningsarbeten och snedbanedrivning harredan påbörjats och måste enligt förelaget fortsätta med oförändrad takt föratt skapa erforderligt beslutsunderlag. Gmvsyslemav den typ som f. n. används i innebär att investeringsbeslut måste tassom leder lill utbetalningar innan intäkter frånverksamheten flyter in. Trots att kapitalkostnaden för en konventionelltutformad huvudnivå mätt i kronor per ton är låg i förhållande lill alt starta hellnya järnmalmsgruvor, ligger del totala investeringsbeloppet istorleksordningen närmare 2000 milj. kr. i dagens penningvärde. strävarefter att hitta gruvsystem som kräver mindre insatser och där man kanutnyttja lidigare gjorda investeringar i större utsträckning än vad somhittills har varit fallet. Företagel anser att möjligheterna att hitta sådanalösningar är goda, vart'ör storieken på investeringsbeloppet kan komma allreduceras och beslutstidpunkten senareläg-gas. räknar med attanläggningsarbetena för en konventionell huvudnivå skulle behöva påbörjasunder . Närdet gäller påverkas beslutstidpunkten för en ny huvudnivå av denomfattning i vilken olika malmkroppar kommer alt brytas hksom av råmalmsullagetunder . Invesleringsarbetena behöver enligt knappastpåbörjas förrän under senare delen av 1980-lalel. Den bedömda kostnaden för enny konventionell huvudnivå är ca 750 milj. kr. i dagens penningvärde. 1981/82:56 14 betalade för järnvägsfrakter 596 milj. kr.till () och 101 milj. kr. till Norske Slalsbaner (NSB),totalt 697 milj. kr. Kostnaderna för järnvägstransporterna tar i anspråk drygt30% av malminläkler. och SJ har gemensamt genomfört en jämförelsemellan i och malmbanor hos ell större antal internationellagruvbolag som konkurrerar med . Jämförelserna har syftat till att jämföramalmbanan med konkurrenternas järnvägar i fråga om teknisk och administrativstandard. Studien har resulterat i ett gemensamt konstaterande att enbetydande rationaliseringspotential föreligger. SJ, NSB och har kommitöverens om all samarbeta i ett projekt som syftar fill att systematisktavhjälpa dessa brister. Samarbetet väntas leda lill en sänkning avtrafikföretagens kostnader, vilket bör medföra en minskning av . har i en skrivelse till regeringen den 5februari 1981 hemställt alt avgifterna för malmfrakterna skall sänkas. LKABunderstryker i skrivelsen alt nuvarande fraktvillkor är kommersiellt oskäligaoch att ett bibehållande av dessa villkor skulle äventyra malmfältsgruvornasfortlevnadsmöjligheter. föreslår att avgiften för malmfraklerna skallmotsvara kostnaderna för malmtrafiken för SJ inkl. kapitalkostnader för reinvesteringaroch rationaliseringsinvesleringar. Enligt bedömning skulle SJ, även omnuvarande malmfrakler halverades, fortfarande ha full kostnadstäckning inkl.kapitalkostnader för reinvesteringar och rationaliseringsinvesleringar. Vid i och Narvikfanns följande personalstyrka. 869 3 092 3 961 Totalt 1467 5136 6603 har f.n. 7300 anställda. Sedan mitten av1970-talet har personalstyrkan inom järnmalmsrörelsen minskal med ca 1 500personer. infördes anställningsstopp vid iNorrbotten och . fick efter riksdagsbeslutsärskilda statliga medel lill investeringsarbeten för att upprätthållasysselsättningen för den övertaliga personalen. Härigenom sysselsattes drygt400 årsarbetare båda åren. För att minska övertalighelen erbjöds under år 1978också personal frivillig förtidspension. 1981/82:56 15 Dessutompermilterades större delen av de anställda . Föratt möta leveransuppgången hävdes anställningsstoppet för vissa specialkalegorierav anställda. Enviss balans inom arbetarkategorin uppnåddes men denkraftiga nedgången i leveranserna tvingade företagetatt genomföra kortfidspermiltering . Under år 1981har korttidspermiltering skett i anslutning till semestern.Vidare stoppades produktionen i ochfyradagars produktionsvecka tillämpas fram lill . Förelagelsprognoser för leverans- och produktionsutvecklingen leder lill alt del framlidapersonalbehovet är lägre än antalet anställda f. n. För att ökakonkurrenskraften måste kostnaderna för produktion och administrationnedbringas. Företagsledningen har gjort bedömningar som indikerar enövertalighet på ca 300 tjänstemän och drygt 600 kollekfivanställda. Övertalighetenär fördelad på samtliga produktionsställen. Lönerna för denna personalstyrkaingår i prognoserna över företagets kapitalbehov. har under år 1981erbjudit frivillig förtidspensionering ål tjänstemän födda ochtidigare. Genom denna åtgärd beräknas ca 100 personer lämna förelaget. Enligtföretagels bedömning beräknas övertalighelen beträffande arbetare vara elimineradvid utgången av förutsatt att produktionen uppgår lill minst 24 milj.lon . Övertaligheten beräknas kunna lösas genom naturlig avgång fömlsatlatt de finansiella fömtsättningarna står lill buds. LKABavser att överföra övertalig personal till en särskild organisatorisk enhetsom kommer att sysselsättas med projektarbeten, utbildningsverksamhet m. m. LKABhar gemensamt med kommunerna i malmfälten deltagit i utredningar som syftar fillatt sfimulera industriell diversifiering. Detta har resulterat i de s. k.Gällivare- och Kimnaprojekten som arbetar med utredningar om olika projekt somkan ge sysselsättning inom malmfälten. Viss nyetablering har skett härigenom.LKAB anser alt ytterligare sysselsättning bör kunna beredas genom dessaprojekt om särskilda finansiella medel ställs till förfogande av samhället. LKABhar redovisat prognoser över företagets resultatutveckling och finansiellaställning för den närmaste femårsperioden. har gjorten bedömning av förelagels kapitalbehov för . Enligtprognosen väntas leveranserna öka till 20,5 milj. lon årslåga nivå på drygt 18 milj. lon. kan konjunkturen kommaall förbättras för all kulminera . Nettoresullalelbedöms innebära fortsatta förluster för varje enskilt år 1981/82:56 16 medundanlag förelaget väntar sig en högkonjunktur på malmmarknaden. Ävenmed en förväntad halvering av de svenska fraktsatserna för malmtransporlernahar resultatet för bedömts till en förlust på ca 500 milj. kr. Den förväntadeutvecklingen leder fill alt det egna kapitalet sjunker kraffigt under periodenvilket skulle tvinga styrelsen alt upprätta s.k. kontrollbalansräkning för altklargöra om likvidationsplikt enligt aktiebolagslagen föreligger eller ej. Hämtövermåste beaktas att enligt gällande låneåtaganden inte får låta det egnakapitalel understiga långfristiga skulder exkl. skulder tillStatsföretag. Detla väntas inträffa . Om så sker ägerlångivarna rätl alt förklara resp. lån förfallet till betalning. En analys av bolagetskapitalbehov visar att kapitalanspråken växer snabbi.Företaget påpekar att del är hell orealis-fiskt alt anta att av egen kraftskulle kunna exlernfinansiera del myckel stora kapitalbehov som föreliggerframöver. måste därför rekonstrueras finansiellt om förutsättningar föröverlevnad skall föreligga. Syftet med en finansiell rekonstruktion bör varaall stärka bolagets resultat, soliditet och likviditet. Statsföretag harhemställt alt staten skall medverka i en finansiell rekonstruktion av . understryker allvissa faktorer är särskilt svåra att bedöma i den framtida utvecklingen.Prognoserna bygger på viktiga fömtsättningar rörande kvanfiteler, priser ochkursutvecklingen för dollar. En känslighels-analys visar all resultatetvarierar kraftigt under olika antaganden. Om således dollarkursen underperioden kommer att ligga kvar på nuvarande höga nivå och prisnivån inte ändrasär behov av stöd mindre än vad som antagits i prognoserna. Å andra sidanfinns en betydande risk för att beräknade leveransvolymer inte uppnås. På grundav svårigheterna att bedöma den framtida utvecklingen begär Statsföretag i sinskrivelse ett kapitaltillskott på totalt 1900 milj. kr. LKABarbetar med fleråriga planer för bl.a. marknadsbefrämjande ål-gärder och åtgärderför att höja effektiviteten i produkfion och administrafion. framhållerall det mot denna bakgrund är önskvärt att de finansiella förutsättningarnafastläggs genom en engångsrekonstmktion. Det lågakapacitetsutnyttjande som f.n. råder och som antas föreligga underprognosperioden aktualiserar frågan om värdering av anläggningstillgångarna.Anläggningarna är dimensionerade för en produktion av ca 30 milj. lon. Vid enbedömd utnytljandegrad av erhålls inte ett rörelseresultat som täcker kapitalkostnaderna.Ett nedskrivningsbehov av anläggningstillgångarnas värde bedöms därförföreligga. En genomgång av nedskrivningsbehovet har visat attanläggningstillgångarnas bokförda värde bör skrivas ned med 700 milj. kr. Rekonslmktionen föreslåsbli en kombination av medel för nedskrivning av anläggningstillgångar ochförstärkning av del egna kapitalet. 1981/82:56 17 tillskottför nedskrivning av anläggningstillgångar med tidigare nämnda 700 milj. kr.erhålls ett bokfört värde på tillgångarna som kan accepteras med beaktande avförväntat kapacitetsutnyttjande. Erforderlig likviditelsför-slärkning erhållsom bidraget utbetalas kontant. En del av bidraget kan användas för amorteringav vissa lån. Revisorerna i har till industridepartementet avlämnat ettsärskilt yttrande över värderingen av anläggningstillgångarna och tillstyrkeren nedskrivning av tillgångarnas bokförda värde. Genomökning av del egna kapitalet stärks soliditet och bolaget får därvid enbuffert mol framlida eventuella föriuster som bolaget får en bas föregen upplåning om behov därav uppslår. Del egna kapitalel behöver ökas medtotalt I 200 milj. kr. eftersom rekonstruktionen bör ha en sådan omfattning allytterligare slöd inte skall vara aktuellt . Tillskottetkan i bolaget redovisas som beskattad reserv och tas i anspråk om förlusteruppslår. 3.6Förslag till statliga insatser Tillde åtgärder som krävs för all skall kunna uppnå lönsamhet hör enligt minmening bl.a. en finansiell rekonstruktion av förelaget och en reduktion avkostnaderna för järnvägstransporterna av malm. Jag kommer i det följande attföreslå att staten skall tillskjuta medel till för att medverka lill enfinansiell rekonstruktion av företaget. Regeringen har lidigare denna dag påförslag av statsrådet och chefen för framlagtförslag lill om all SJ skall få statliga medel för att kunna reducerafraktkostnaderna för malmtrans-porter för åren 1982-1984.1 prop.1981/82: 32 föreslås sålunda att 600 milj. kr. anvisas för ändamålet påtilläggsbudget I fill statsbudgeten för innevarande budgetår. Delutredningsarbete som har genomfört pekar bl. a. på följande slutsatser. Marknadsulrymmelför huvudmarknad i kommer under början av 1980-lalel att varabegränsat. Den genomsnittliga leveransvolymen beräknas enligt företagelsprognoser till ca 22 milj. ton . har genomsnitfiigtlevererat 20 milj. ton . För all företaget skallkunna uppnå planerade leveransvolymer krävs myckel kraftiga marknadsinsalser. Marknadenför högfosformalmer beräknas dessutom minska snabbt . Föratt kompensera bortfallet av högfosformalmleveran-serna måste försäljningen av lågfosformalmeroch pellels öka. Produktiviteteninom både produktion och administration måste förbättras. Detla beräknas medförafortsatta personalminskningar. Jag finner det angeläget all företaget gör allaansträngningar för att nå uppställda produk-tivitelsmål. Alla möjligheter altöka produktiviteten måste tillvaratas. Deförhållanden jag här har redogjort för kommer all leda till sysselsätt-2 1981/82. 1981/82:56 18 ningssvårigheleri de kommuner som berörs av järnmalmsrörelse, främst i ochKiruna kommuner. Allaberörda parter måste samarbeta för all medverka till en positiv utveckling avförelaget. Del kommer att ställas stora krav på företagsledningen, personalenoch personalorganisationerna samt kommunerna och staten. Eftersomlönsamhet är den enda garantin för en långsiktig överlevnad av järnmalmsrörelsernai och får strävan all uppnå delta mål inte motverkas av allLKAB åläggs andra sysselsättningspolitiska uppgifter än de som ligger i dennormala verksamheten. Enfråga som kommer att aktualiseras är investeringar i nyahuvudnivåer. För fortsatt produktion krävs investeringar i nyahuvudnivåer i Kimna och i . Ställningstaganden härtill behöver dockenligt företaget inte las förrän tidigast under 1980-talels mitt. Närdel gäller utvecklingen inom vill jag anföra följande. Resultatutvecklingenhar under en följd av år varit klart negativ och successivt försämrats. Desammanlagda underskotlen efter finansnetto uppgår för till2200 milj. kr. Stafiigl stöd för föriusttäckning har uppgått lill2030 milj. kr. Den likviditets- och lönsamhelskris som förelaget nu hamnat i ärallvarligare än lidigare. Förelaget saknar finansiella reserver för alt mötakrisen. Den senaste resultatprognosen för pekar på en nelloförlust på750 milj. kr., vilket motsvarar av omsättning eller . Under1970-lalel har marknadsandelar på de naturliga europeiskanärmarknaderna inom EG sjunkit från år . Dennamarknadsutveckling med volymförluster och prisinstabililel har varit förödandeför företaget. är i en sådan situation att långt gående åtgärdermåste vidtas för att garantera företagels långsikliga överlevnad.Förelagsledningen har redovisat att man med olika insatser kan bringaförelagets ekonomi i sådan ordning att fortsatt långsiktig gruvdrift ochframtida investeringar framstår som meningsfulla för samhället och företagel. Järnmalmsrörelsenutgör den helt dominerande delen av verksamhet. Företagel anser därföralt del är väsentligt att resurser och kapacitet så långt möjligt kankoncentreras på denna verksamhet. Det handlingsprogram som förelagetpresenterat för all förbättra resultatutvecklingen för gruvorna berör förutomden finansiella sidan marknaden, produktionen, den tekniska utvecklingen ochjärnvägstransporterna. Resultalprognosenför den närmaste treårsperioden visar på fortsatta förluster och betydandekapitalbehov. Del egna kapitalel sjunker snabbt och skulleLKAB kunna bli skyldigt att enligt sina lånebestämmelser återbetala lån. Underår 1983 skulle utvecklingen kunna leda till att företaget blir likvidalionsplikfigt.Det är orealistiskt att Stats- Prop.1981/82:56 19 företagoch skulle kunna finansiera del myckel stora kapitalbehov som harberäknats. Jagbedömer att staten bör medverka i en finansiell rekonstruktion av företaget.Avsikten med den finansiella rekonstrukfionen bör vara alt stärka förelagetsresultat, likviditet och soliditet. Rekonstruktionen bör vara av en sådanstorleksordning att företaget kan bedriva sin verksamhet ulan fortsattastatliga stöd för föriusttäckning inom överskådlig lid. De analyser somgenomförts visar att bolaget behöver ett tillskott på 1 9(X) milj. kr. för attläcka kapitalbehovet . Vidberäkningen av kapitalbehovets storlek har Statsföretag tagit hänsyn till denföreslagna reduceringen av fraktsatserna på 600 milj. kr. Underförutsättning all får ell tillskott på 1900 milj. kr. och fraktkostnadernareduceras med 600 milj. kr. räknar företaget med att kunna genomföra denfinansiella rekonslmktionen på planerat sätt. De stora kapitalkostnadernaskulle då kunna minskas och företaget skulle enligt sina prognoser få möjlighetatt vid periodens slut redovisa ell positivt resultat efter finansnetto. Förår 1982 räknar med alt redovisa en neltoförlusl även med beaktande av denfinansiella rekonstruktionen. Den föreslagna redukfionen av fraktkostnadernaupphör vid utgången av . Enligt min mening måste frågan omjärnvägsfrakterna få en mer definitiv lösning. Det gemensamma utredningsarbetesom utförs av , SJ och NSB beräknas vara avslutat i början av år 1982.Utredningen kommer att peka på vilka möjligheter fill samarbete mellanförelagen som finns och hur fraktkostnaderna skall kunna sänkas på lång sikt. F.n.utreds inom ramen för regionalpolitiken generella reformer som syftar lill enregional differentiering av arbetsgivaravgifterna. Om en sådan reform genomförskommer denna att beröra även och skulle innebära sänkta kostnader ochförbättrade resultat för företagel. Ett genomförande av en sådan reform kanberäknas fä gynnsamnia effekter såväl vad gäller rörelsekoslnader somfinansiella kostnader för förelaget. Jag bedömer därför att behovet av slafiigatillskott till ligger på en lägre nivå än Statsföretags beräkning. Jaganser att ett tillskott på 1 500 milj. kr. är tillräckligt för att genomföra enfinansiell rekonstrukfion av . Beloppelsstorlek bör också medge att fortsätta med utvecklingsarbete inom mineralområdel,bl. a. prospektering. av rekonstruktionen utgörs av en extra nedskrivning av bolagets anläggningstillgångarmol bakgrund av det kapacitetsutnyttjande som antagils i analysen och den resultatsiluaiionsom bolaget befinner sig i. Denna nedskrivning uppgår till 700 milj. kr. Föratt kunna finansiera denna nedskrivning behöver bolaget tillskott från staten.Tillskottet bör utbetalas kontant mot bakgrund av bolagets storalikviditetsbehov. Det likvida lill-skotlel avses användas för amortering avvissa lån vilket medför att räntekostnaderna minskar. Resterandedel av rekonstruklionsbeloppel, 800 milj. kr., bör enligt 1981/82:56 20 företagetsförslag användas för att öka del egna kapitalet och avsällas fill en beskattadreserv i . Soliditeten stärks härigenom och bolaget får en buffert att mötaframtida förluster. Jagvill understryka all avvikelser i de förutsättningar som ställts upp för resullatprognosernainnebär all det verkliga utfallet kan variera kraftigt. Prognoserna är mycketkänsliga för variationer i förutsättningarna. Om variationerna samverkar i enoch samma riktning är resultateffekterna dramatiska. visar detla denosäkerhet som lever i. Detta i sin lur mofiverar en finansiellrekonstruktion som syftar till att ge företaget en finansiell ställning ochstabilitet som gör att bolaget klarar påfrestningar till följd av konjunkturvarialioner. Tillskottenlill bör föras via Statsföretag. Jag förordar sålunda att Statsföretag fårett ägartillskott pä 1 500 milj. kr. för att genomföra en finansiell rekonstmktionav . Ett anslag av 1500 milj. kr. för detta ändamål bör las upp påtilläggsbudget I lill statsbudgeten för innevarande budgetår. Jag vill i dettasammanhang nämna att regeringen tillsatte den s.k. Malmfältsulredningen(Dir. 1981:33) som har fill uppgift att arbeta fram ell program för malmfältensutveckling på . I direktiven anges hur sysselsättningsproblemen imalmfälten och Norrbollen skall angripas. Ett första inslag är en rekonstrukfionav för all garantera en långsiktig överlevnad av järnmalmsrörelsen. Ettandra inslag måste vara alt så snabbi som möjligt genomföra de lönsamma projektsom är färdigutvecklade och som kan ge ny sysselsättning. Ett Iredje inslag är nyssnämndauiredning som skall utarbeta ett program för utvecklingen på och taupp insatser som måste göras . Jag vill också nämna attjag avser att återkomma lill regeringen med särskilda åtgärder för attupprätthålla sysselsättningen i . De problem som kan uppslå påarbetsmarknaden i till följd av rationaliseringar inom börkunna lösas bl. a. genom en intensifierad användning av arbetsmarknads- och regionalpolitiskamedel. 4 Finansiell rekonstruktion av Innanjag går in på de förhållanden som rör vill jag först bl.a. redogöra för demarknadsbetingelser som stålindustrin i världen och i arbetar under. Under1950- och 1960-talen hade västvärlden en kraftig ekonomisk tillväxt. Storaindustriinvesteringar och infrastrukturella satsningar medförde Prop.1981/82:56 21 enstark och sfigande efterfrågan på stål. De traditionella stålländerna i Europaoch byggde upp en stor slålkapacilet för alt tillgodose dennaefterfrågan. Men också nya stålländer tillkom. Del var under denna periodJapans stålindustri utvecklades lill en av världens främsta. Redan under 1960-laletförsvagades stålbranschens lönsamhet på grund av del ökande utbudet, samtidigtsom den internationella efterfrågan började mattas av. Denna utvecklingkulminerade under 1970-talel i en akut kris för västvärldens stålindustri. Närden djupa och långa nedgången inträffade stodstålindustrin med en betydande överkapacitet. Rafionaliseringar försvårades avden nedåtgående ekonomin. Branschens förluster tvingade fram omfattandestatliga handels- och industripolitiska åtgärder för att hålla stålindustrinvid liv. Utvecklingenunder saml en del av redovisades i prop.1980/81:67. Min framställning koncentreras därför och 1981. Den återhämtning i ståleflerfrågansom pågått fortsatte lill en början men kom underandra halvåret att förbytas i en marknadsförsvagning. Totalt under år 1980minskade stålförbrukningen i väriden jämfört med året innan. Ståleflerfråganminskade inom OECD-områdel .