prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — För nästa budgetär förordar jag enfortsatt utbyggnad av den regionala stödverksamheten och beräknar medel förytteriigare två tjänster som speciallärare/reselärare och fyra tjänster som förskolekonsulent. Vidare beräknar jag ytteriigare medel förreseersättningar med . på grund avdels del ökade antalet tjänster, dels ökade kostnader för befintlig organisation. Till följd av detökade antalet tjänster beräknas också ytterligare medel för expenser m. m. med13 . (4). Enligt 1980 årsbudgetproposition bör de resurser som friställs vid genom delminskade elevunderlaget efter regeringens bestämmande kunna omfördelas tillresurscentrel vid . En förutsäftning är därvid dels alt den friställda resursenursprungligen tillkommit genom riksdagsbeslut, dels all omvandladresurs inle ersätts med från länsskolnämnden tilldelade limmar. SÖ har i sinanslagsframställning redovisat attför /83 ytterligare resurser frigörs vid skolan ochföreslagit alt dessa får omvandlas lill tjänster vid resurscentrel. I enlighet med SÖ:s förslag förordar jag all förnästa budgetär tvä speciallärartjänsteroch en halv adjunktsljänsl får överföras från skolan till resurscentrel.Vidare förordar jag att en och en halv vakant tjänst som yrkeslärare vidskolan dras in och all en deltidstjänst som övningslärare omfattande 24/29av hel tjänst inrättas vid centret. Jag kan inte biträda SÖ:s förslag om inrättande av enslöjdlärartjänsl (5). Efter vad jag harerfarit kommer integrationsutredningen (U 1978:07) alt under våren 1982överlämna sill slutbetänkande. I avvaktan på utredningens förslag är jagf.n. inte beredd Ullstyrka SÖ:s förslag till ytterligare tjänster vid resurscentrum(6). Försöksverksamhetenmed decentraliserad högstadieundervisninghar pågått och omfattar fr.o.m. /79 samtliga specialskolor för döva och gravt hörselskadade. Skolornas försöksverksamhet,liksom de utredningar och enkäter som har gjorts, har visat all det är fullt möjligt alt bedriva en god undervisning också vidsmå Prop.1981/82:100 Bilaga 12 289 En decentraliserad verksamhet underlättas ocksågenom de möjligheter som den nya läroplanen för (Lgr 80) erbjuder lillbl. a. årskurslösastadier. Jag tillstyrker därför inlegrationsulredningens förslag allförsöksverksamheten med högstadieenheter vid de regionala skolorna för döva och gravthörselskadade omvandlas lill en fast decentraliserad högsladieorganisation.Denna uppfattning delas av samtliga remissinstanser. Jag vill dock framhållaall en permanenlning av högsladieverksamhe-len bör ske inom ramen för nuvarandeorganisation och all förslaget inle innebär några nya ekonomiska åtaganden från statenssida. Enligt min meningbör möjligheten för Åsbackaskolans elever all genomgå sista högstadieåret vidBirgittaskolan finnas kvar. Jag delar även utredningens uppfattning all Hällsboskolanselever bör hänvisas lill högstadietvid i . Fr.o.m. läsåret1982/83 tillämpas Lgr 80 i sin helhet i kommunernas grundskolor. Enligl beslut år1965 (prop. 1965:70, SU 1965: 101, rskr1965:275) skall läroplan tillämpas för specialskolan med dejämkningar som kan vara erforderliga. Inom SÖ pågår f.n. ell översynsarbele för all anpassa Lgr80 lillundervisningen av specialskolans elever. Arbetet härmed beräknas enligl vadjag har erfarit inle vara slutfört förrän , varför del kan blisvårt för specialskolorna all lahänsyn härtill vid planeringen av /83. Mol denna bakgrund förordar jag alt specialskolorna läsåret1982/83 endast delvis övergår lill Lgr80. De bör tillämpa mål och riktlinjersaml kursplaner - däremot övergångsvis intetimplaner - i de delar som är möjliga inom ramen för gällande föreskrifter om organisationen. Del bör ankomma påregeringen eller myndighet som regeringen bestämmer att avgöra vilka närmare föreskrifter som kan behövas. Jag räknarinle med några nya kostnader på grund av denna tillämpning. Enligl 63 §specialskolförordningen (1965:478, omtryckt 1970:327) bestämmerlänsskolnämnderna för varje läsår i vilken utsträckning ickeordinarie lärareskall tjänstgöra vid varje skolenhet. SÖ häri supplementet lill Lgr69 för specialskolan utfärdatbestämmelser om anordnande av klasser m. m.Om man ser lill del totala antalet lärarveckotimmar per elev, dvs. Ijänster som tilldelats såväl via SÖ som vialänsskolnämnderna, förekommer del f. n. stora skillnader i lärarresurser mellande olika specialskolorna. i har i sill yttrandeöver betänkandet (DsU 1981: 2) Högstadium för specialskolorna för döva och hörselskadade framhållit all resurssyslemet börutformas på ell sådant säll allalltför stora avvikelser i tillämpning mellan oUka länsskolnämnder inle uppslår. Jag delar länsskolnämndens uppfattningall utformningen av bestämmelsernaom tilldelning av lärarresurser för specialskolorna bör utformas på ell sådant säll all i stort sett sammariktlinjer gäller för samtliga specialskolor.Härvid bör dock beaktas all vissa specialskolor även skall utgöra resurscentraoch förutom skolverksamheten även ha en utåtriktad 19 1981182. Prop.1981/82:100 Bilaga 12 290 verksamhet.Del bör ankomma på regeringen all efter förslag av SÖ faslsläUa de normer efter vilka lärarresurserna skall tilldelasspecialskolorna. Utgångspunkten bördärvid vara all åstadkomma ett resurslilldel-ningssyslem, där nuvarandeläranesurser, räknat per elev, skall kunna fördelas på ell sätt som intekan leda fill stora omotiverade skillnader mellanolika skolor. Jag avser att föreslå regeringen all ge SÖ i uppdrag all inkommamed förslag lill resurstilldelningssystem som bör utgå från högst nuvarande totala resursnivå. Del bör ankomma påregeringen alt utfärda sädana bestämmelser all denna nivä inle höjs budgetåret1982/83. I 1981 årsbudgetproposition anmälde min företrädare all frågan om kommunerna skaUerlägga avgift lill staten för de elever som bor i kommunen men som gåri specialskola bereddes inom (prop. 1980/81: 100bil. 12 s. 297). Denna beredning är nu avslutad. Utvecklingen har gått därhänall allt fler handikappade elever undervisas inom i sinhemkommun. I den mån kostnaderna för erforderliga stödinsatser,tekniska hjälpmedel m.m. för dessa elever inte läcks via statsbidrag svararkommunerna själva för kostnaderna. För eleverna i specialskolan liggerhela kostnadsansvaret på staten, varför kommunerna inle har någonkostnad för de elever som går i specialskolan. Enligl min mening är del dockrimligt all ell visst ekonomiskt ansvar ligger pä hemkommunerna. Jagdelar därför den uppfattning som framförts av och att kommunerna bör betalaen ersättning lill staten för de elever som bor i kommunen men som går ispecialskola. Ersättningen bör vara densamma som gäller vid samverkanpå skolväsendets område och bör tas ut fr.o.m. /83. De grundläggande bestämmelsernai frågan bör las in ien paragraf i skollagen (1962:319, omlryckl 1970:1026). Förslag lill en sådanparagraf, 47 §, i skollagen bör fogas lill detta protokoll som bilaga12.2. Jag beräknar enbesparing enligt huvudallernalivel av de administrativa kostnaderna vid specialskolan. Övriga förslagavseende verksamheten ärjag f.n. inle beredd alt biträda. Med hänvisningtill sammanställningen beräknar jag anslaget till , vilket innebär en ökning med . Jag hemställer att regeringen föreslår all 1. godkänna vad jag har förordat omhögsladieorganisalionen för specialskolornaför döva och hörselskadade, 2. godkänna vad jaghar förordat i fråga om bestämmelser för tilldelningav lärarresurser, 3. godkänna vad jag harförordat i fråga om tiUämpning av den nya läroplanen för (Lgr 80) i specialskolan fr.o. 4. anta inomutbildningsdepartementet upprättat förslag lill lag om ändring i skollagen (1962:319), 5. lill Specialskolanm.m. : Utbildningskostnader för /83 anvisa eft förslagsanslag av . 1981/82:100 Bilaga 12 291 Specialskolan m.m.: Utrustning m.m. 1980/81 Utgift 2663016 Reservation 475584 1981/82 Anslag 4123000 1982/83 Förslag 3 965000 Från anslaget bestridsutgifter för läromedel, undervisnings- och arbetsmaterial, inventarier m.m.,bibliotek, hörsel- och lalieknisk utrustning saml underhåll av hörapparater vidspecialskola. ; avgår engångsanvisning 600000kr. En beräkning av anslagetenligl huvudallernalivel innebär alt anslaget för nästa budgetår beräknas till3625000 kr. Enligl () mening bör dock någon nedskärning avdetta anslag inle göras, eftersom detta anslag hänger nära samman medföregående anslag (D 15) och med de förslag som där framlagts, särskill rörandeden fortsatta utflyttningen från inlernalen. Med hänsyn härtill och till denprioritering av insatser för de handikappade, som SÖ anser alltjämt skallgälla, bör minskningar av insatserna för specialskolans elever undvikas. SÖ beräknar medel förutrustning fill fyra nya enheter för s. k. småboende i villor eller lägenheter( + 340000kr. För nästa budgetår börmedel för utrustning lill specialskolan beräknas med utgångspunkt iskolöverstyrelsens huvudförslag. Jag beräknar därutöver medel för utrustning lillytterligare fyra enheter för s. k. småboende i villor eller lägenheter (3). Jaghemställer all regeringen föreslär all lill Specialskolan m.m.: Utrustning m. m. för /83 anvisa elt reservafionsanslag av3965000 kr. Specialskolan m.m.: Resor för elever jämteledsagare 1980/81 Utgift 8463483 1981/82 Anslag 9047000 1982/83 Förslag 9786000 Från anslaget ulgårersättning enligl kungörelsen (1965:254) om ersättning för resor för vissahandikappade m.fl., dock att, med tillämpning i övrigt av bestämmelserna inämnda kungörelse, del ankommer på resp. skolas styrelse all besluta omersättning får utgå i samband med elevers hemresor under veckosluten. 1981/82:100 Bilaga 12 292 Från anslagetbestrids även dels kostnader för skolskjutsar för externat-elever vidspecialskolan, dels resekostnader för målsman lill elev vid resa lillgemensam sammankomst pä skolan. Imånga fall sker elevs hemresa med flyg/låg, varvid färden mellan flygplatsen/järnvägsstationen ochhemmet sker med taxi. Endast i ett fåtal fall hämtar f. n. föräldrar sitl barn vid flygel. Ersättning utgår därvidenligl kungörelsen (1965:254) om ersättning för resor för vissa handikappade m. fi. Enligl denna ulgår för färd med egenbil ersättning enligl 11 § sjukre- seförordningen (1975:964), dvs. med0,/km. före slär all bestämmelserna ändras så att ersättning fär utgå enligl 4 § 1 mom. i Bilersällningsavlalet med beloppefter körlängd fr.o.m. . Flera föräldrar kan då tänkas varaintresserade av alt hämta sina barn. Kostna derna för statsverket skulle ändå bli lägre än vid laxiresa. Jag tillstyrkerskolöverstyrelsens förslag alt bestämmelserna ändras så alt i de fall resamed elev företas med ledsagares egen bil ersättning fär utgå enligt 4 § 1 mom. iBilersällningsavlalet med belopp efter körlängd fr. o. m. Jagräknar inte med alt förslaget skall medföra någon kostnadsökning. Jag har idenna fråga samrått med statsrådet . Anslaget bör för nästa budgetår föras upp med . Jag hemställer att regeringen föreslår att 1. godkänna vad jag har förordat omersättning vid resa som företas medledsagares egen bil, 2. till Specialskolanm.m. : Resor jör elever jämte ledsagare för budgetåret1982/83 anvisa ell förslagsanslag av . Prop.1981/82:100 Bilaga 12 293 Gymnasiala skolor m. m. Bidrag till driften av gymnasieskolor 1980/81 Utgift 3 386634706 1981/82 Anslag' 3 584000000 1982/83 Förslag 3733000000 Från anslaget utgårstatsbidrag till driften av gymnasieskolor enligl bestämmelser i förordningen(1966:115) om statsbidrag lill driftkostnader för viss utbildning (omlryckl1977:490, ändrad senast 1980:532 och 711 samt 1981:451 och 514). Enligtförordningen ulgår statsbidrag lUl lönekostnaderna för skolledare, biträdande skolledare,huvudlärare, lärare och inslitufionsföreslåndare. Statsbidrag ulgår också förinbyggd utbildning och för vissa särskilda ändamål i övrigt. Till inbyggd utbildninginom industri och hantverksaml handels- och konlorsyrken utgår statsbidrag med visst belopp per elev och undervisningstimme. Vid inbyggdutbildning för husligt arbete och förvård kan statsbidrag utgå med högst . räknat för varje förelag och redovisningsär. I nämnda förordningfinns även bestämmelser om statsbidrag till socialförsäkringsavgiflersom avser sjukförsäkringen och folkpensioneringen. För avgifter lill försäkring för tilläggspensionulgår statsbidrag enligl föreskrifter i särskild förordning. Enligl förordningen(1981:449) om minskning av vissa statsbidrag lill utbildning skall bl.a. en del avnämnda statsbidrag minskas av del belopp som annars skulle ha utgetts. Till de ytterligarebidrag som ulgår ur anslaget hör statsbidrag enligl förordningen(1980:533) om försöksverksamhet med gymnasial lärlingsutbildning. Deltabidrag beräknas med utgångspunkt i visst belopp per elev och lärofimme hosföretaget enligl i huvudsak samma syslem som gäller för inbyggdutbildning inom industri och hantverk saml handels- och konlorsyrken. Vidare ulgår uranslaget statsbidrag enligt förordningen (1980:534) om försöksverksamhet medinlroduktionsprogram och yrkesintroduklion knutna lill gymnasieskolan. Bidragulgår för inlroduktionsprogram med I 500kr.per elev, som deltagit , och för yrkesintroduktion med250 kr. per elev och vecka. Ur anslaget ersättsäven kostnader för särskUda bidrag till gymnasial utbildning för döva och gravt hörselskadade i kommuns gymnasieskolaoch till försöksverksamhet medgymnasial utbildning för svårt rörelsehindradeoch andra svårt handikappade vid gymnasium i . Härtill kommer bl.a. bidrag till kostnader för kor- Prop.1981/82:100 Bilaga 12 294 respondensundervisningpå gymnasial nivå och bidrag lill vissa lanlhushållsskolor med enskildhuvudman. Ramen förgymnasieskolans linjer och direkt grundskolanknulna specialkurser är 133950 årselevplalser i inlagningsklasser /82. Häriingår försöksverksamheten med gymnasial lärlingsutbildning omfattande 3000platser saml ell tillägg om 7000 platser. () föreslår på grund av del någotminskade antalet 16-åringar för /83 en intagningskapacilel av133700 årselevplalser i inlagningsklasser i årskurs 1 på linjer,grundskolanknulna specialkurserom minst ell års längd samt lärlingsutbildning, vilket motsvarar av antalet 16-åringar. Förslaget innebären minskning av dimensioneringenjämfört med /82 motsvarande 250 årselevplalser. En motsvarandeminskning har skett av antalet 16-åringar. Elevplalsernasföreslagna fördelning på olika studievägar framgår av följande tabell. Prop.1981/82:100 Bilaga 12 295 Utbildningsområde Antal Procent av antal SÖ har i enlighetmed budgetdirektiven framlagt ell alternativt förslag lill hur inlagningskapacilelen bör fördelas pågymnasieskolans linjer och minst ettårigadirekt grundskolanknulna specialkurser. Alternativet redovisar en merarbelsmarknadsinriktad fördelning av antalet intagnings-platser. Skillnaden i elevplalsanlal jämfört medhuvudalternativet, alternativ 1, framgår av följande tabell. Antalet behörigaförstahandssökande lill den direkt grundskolanknulna delen avgymnasieskolan var ca 137000 , vilket innebär en ökning med ca 3 800jämfört med föregående år. Antalet 16-åringar var oförändrat. Sökandei förhållande lill antalet 16-äringar uppgick till . Jämfört med föregående år är intressetför gymnasieskolstudier oförändrat högt. SÖ föreslår enintagningskapacilel på de tre- och fyraåriga linjerna av 40900 platser,vilket motsvarar av antalet 16-äringar. Totalt innebär delta en ökning med 1 900 elevplalser.SÖ föreslär all förändringarna Prop.1981/82:100 Bilaga 12 296 fördelas enligl följande: ekonomisk linje (+1000),samhällsvetenskaplig linje ( 100) och teknisk linje (+1000). För naturvetenskaplig och humanistisk linje beräknas oförändradintagningskapacilel. För de tvååriga teoretiska linjernaföreslår SÖ sammanlagt 16700 platser, vilketmotsvarar 13,av antalet 16-åringar. Detta innebär en minskning med 500 platser. Minskningen föreslåsske på de tvååriga sociala ochtekniska linjerna. SÖ föreslår aft musiklinjen får utökas till att omfatta 400 intagningsplalser. Totalt för deteoretiska linjerna räknar SÖ således i alternativ 1 med ett anlal elevplalserför /83 motsvarande 46,av antalet 16-åringar. Beträffandeyrkesinriktade tvååriga linjer och specialkurser samt gymnasialläriingsutbildning föreslär SÖ att antalet intagningsplalser skall vara 71 100 i årskurs /83. Delta motsvarar 57,av årskullen 16-åringar. SÖ föreslår följandeförändring i fördelningen av antalet intagningsplalser: distributions- ochkontorslinje (-300), drift- och underhållsteknisk linje (+100),fordonsteknisk linje (-100), konsumtionslinje (-500), social servicelinje(+1000), Iräleknisk linje (+300), verkstadsteknisk linje (-100) saml vårdlinje (-50). För allgymnasieskolan även i fortsättningen skall ha möjlighet all ta emot äldre ungdomari minst nuvarande omfattning föreslår SÖ att ytterligare 5000 platserberäknas för gymnasieskolans grundskolanknulna del. Sammanlagt räknarSÖ med 133 700 elevplatser i årskurs I inom gymnasieskolans linjer,grundskolanknulna specialkurser om längd och gymnasiallärlingsutbildning inkl. tillägget av 5000 platser för något äldre sökande. För specialkurser igymnasieskolan som är kortare än ett läsår eller vilka fordrar tidigaregymnasial utbildning eller viss ålder föreslår SÖ en total intagningskapacilelmotsvarande 34030 årselevplalser jämfört med 32 830 årselevplalser budgetåret1981/82. De utbildningsområden där utökningen har beräknats är tekniskaspecialkurser m. m. (+200), kurser inom industri och hantverk (+400), handels- ochkonlorskurser (+500) samt vissa specialkurser(+100). SÖ föreslår alloförändrat 1 000 årselevplalser skall beräknas för inlroduktionsprogram . För budgetåret1981/82 har medel beräknats för 5000 elevplalser för yrkesintroduklion om högst40 veckor. Antalet redovisade elever vid slutet av budgetåret var mer än 6500. SÖföreslår därför en utökning till 7000 elevplalser. SÖ hemställer ilikhet om bemyndigande all få göra omfördelning avelevplalser dels inom ramarna, dels mellan ramarna. SÖ föreslår vidare attnu föreslagna ramar fär utökas, om del visar sig nödvändigt av arbetsmarknadsskäl. Prop.1981/82:100 Bilaga 12 297 /82är den gymnasiala utbildningen för döva och gravt hörselskadade i Örebrodimensionerad för 250 elever. SÖ beräknar i likhet med skolstyrelsen medel för290 elever för /83. SÖ föreslår attförsöksverksamhet med engelskspråkig gymnasial utbildning som bedrivitsvid en skolenhet i Slockhoim får fortsätta även under nästa läsår. SÖ föreslår fortsattförsöksverksamhet med ändrad gymnasieorganisation i . Försöksverksamhetenmed gymnasial utbildning för svårt rörelsehindrade och andra svårt handikappade vidSkärholmens gymnasium i omfattade 24 elever /81. SÖräknar med ca 25 elever under budgetåren 1981/82 och 1982/83. Enligt vad SÖerfarit kommer integrationsutredningen att behandla verksamheten vid gymnasium. Motbakgrund härav räknar SÖ med oförändrad dimensionering av verksamheten ochberäknar endast yllerligare medel för kostnadsökningar av automatisk natur. SÖ föreslår fortsattsuccessiv avveckling av försöksverksamheten med pedagogisk gymnasieskolklinik i Lund.Kostnaden för /83 beräknaslill 200000kr. (-135000kr. SÖ föreslår allförsöksverksamheten med kombination av gymnasie-skolsludier och elitidrottutvidgas lill all omfatta 600 intagningsplalser /83. SÖ föreslårförsöksverksamhet med reviderad timplan för Dk-linjen i högst fem kommuner. SÖ föreslårrevidering av lim- och kursplaner för tvåårig jordbruks-, skogsbruks- ochIrädgårdslinje med bl.a. införande av tvåårig undervisning i svenska. SÖ föreslårpermanenlning av försöksverksamheten på konsumlionslin-jen med konsumenlekonomisk gren ochtextil gren. SÖ föreslårutbUdning av sjöinlendenlurpersonal genom yrkesprofilering på livsmedelsleknisk linje, variant förstorhushåll. SÖ föreslårpermanenlning av försöksverksamheten inom vissa grenar av vårdlinjen. SÖ föreslårpermanenlning av försöksverksamheten med social servicelinje. SÖ föreslårförändrad tandleknikerutbildning, specialkurs saml ambulanspersonalutbildning,omfaftande 40 veckors grundutbildning och 20 veckors kompletterande utbildning. SÖ föreslår all invandrarelever fårstudera svenska som främmande språk som ämne i utbyte mot undervisning i elteller flera obligatoriska Prop.1981/82:100 Bilaga 12 298 ämnen.Kostnaderna ryms inom bidraget på per dellagande elev förstödundervisning i svenska. SÖ föreslär allårskurs 4 inom T-linjen betraktas som ell högskoleår och värderas med 40 poäng. SÖ beräknarmedelsbehovel för gymnasial utbildning för gravt hörselskadade i Örebrokommuns gymnasieskola lill . enligl avtal mellan staten och kommun, SÖ beräknarmedelsbehovel för försöksverksamhet med gymnasial utbildning för svårtrörelsehindrade m.fl. vid tiU 408200kr., SÖ beräknarmedelsbehovel för tekniska och organisatoriska stödåtgärder ål handikappadeelever vid gymnasium och gymnasieskolan i lill 1400 000kr.,vilket innebär en ökning med 100000kr. pågrund av kostnadsökningar av automafisk natur. SÖ har i sinanslagsberäkning beaktat behovet av resurser för alt anordna tvåårig specialkurs för yrkesdansare ienlighet med tidigare fattade beslut. SÖ beräknar deltotala medelsbehovel under förslagsanslaget Bidrag lill driften av gymnasieskolor lill 3975069000kr. SÖ har i skrivelseden inkommit med en utvärdering av försöksverksamhetenpå vårdlinjens gren för barna- och ungdomsvård. SÖ har i skrivelseden redovisat uppdrag angående försöksulbildning av landtekniska biträden. SÖ har i skrivelseden inkommit med förslag lill utbildning till tandtekniker. SÖ har den 1 juni1981 inkommit med skrivelse angående försöksverksamhet med maskinförarutbildning. SÖ har i skrivelseden inkommU med förslag fill utbildning av ambulanspersonal. SÖ har i särskildskrivelse den 21 augusfi 1981 inkommit med förslag fill utbildning igymnasieskolan av sjöinlendenlurpersonal. SÖ har i skrivelseden inkommit med utvärdering av försöksverksamheten på gymnasieskolansvårdlinje, gren för hälso- och sjukvård. SÖ har i skrivelseden inkommit med utvärdering av försöksverksamhetenmed tvåårig social servicelinje i gymnasieskolan. SÖ har i skrivelseden inkommit med förslag lill revidering av vårdlinjens gren förbarna- och ungdomsvård. SÖ har i skrivelseden redovisat uppdrag angående kortare yrkesinriktade högre specialkurser. Prop.1981/82:100 Bilaga 12 299 Dimensionering budgetåren 1983/84 och 1984/85. SÖ har i sinlångtidsbedömning för budgetåren 1983/84 - 1986/87 redovisat förslag tillanlal elevplalser inom sex sektorer enligl nytt planeringssystem förgymnasieskolan. SÖ har senare i skrivelse ändrat detta förslag vad avser gymnasieskolans s.k. lilla ram. Jag vill försterinra om vad jag har anfört vid min anmälan av vissa gemensamma frågor inomskolväsendel. Elevplatsramar och stimulansbidrag budgetåret 1982183 Av () anslagsframställning framgår all intresset för gymnasieskolsludier forlsäller allstiga. Till innevarande läsår fanns ca 137000 behöriga förstahandsSökande lilllinjerna och de direkt grundskolanknulna specialkurserna inom gymnasieskolan,en ökning med ca 3800 jämfört med föregående läsår. Antalet 16-äringar år 1981är 123 950. Del är uppenbartall allt flera söker sig tillbaka lill skolan för fortsatta studier efter kortare eller längre uppehåll eftergrundskolan. Arbetsmarknadssituationenför ungdomarna har med all sannolikhet medverkat lill denna tendens. Enligt min meningär det utomordentligt angelägel all i sä stor utsträckning som möjligterbjuda ungdomarna utbildning. Härvid bör yrkesinriktad utbildning komma ifrämsta rummet. När jag i del följande behandlar dimensioneringen avgymnasieskolan under /83, kommer jag all förorda dels en ambitionsnivå,som lar hänsyn lill del förväntade stora antalet sökande tillgymnasieskolan, dels en återhållsamhet vad gälleromfattningen av utpräglat teoretiskt inriktade studievägar, dels ock enplanering som kan verka avlastande på högskolan. I propositionen(prop. 1981/82:25) med förslag lill tUläggsbudget I till statsbudgetenför /82 berörs kommunernas svårigheter, när del gäller att utvidga yrkesinriktadeutbildningar. Med anledning härav och molbakgrund av tidigare riksdagsbeslut föreslås i propositionen ell stimulansbidrag för innevarande budgetår.