prop · G50313 · 1981-12-31 00:00:00 — Eldriven Eldriven Diesel- I II driven Summa skatter per kördmil, öre En väsentlig svårighet med att bestämma en skattenedsättning på detta sättär naturligtvis att det är svårt att bedöma "normalkörsträckor" förolika typer av eldrivna fordon. Ännu svårare är det att förutsäga om deeldrivna fordonen (särskilt deras batterier) i framtidenkommer att utvecklas så att väsentligt längrekörsträckor blir nöj liga. Skulle körsträckorna iframtiden komma att bli väsentligt längre än måste beskattningens nivå därför åter övervägas. Det bör påpekas att stora variationer i årligakörsträckor också förekommer bland konventionellt drivna fordon. De eldrivna fordonen kanförmodas komma att utnyttjas för sådan trafik där konventionella fordon nu används för korta årliga körsträckor. Detta böremellertid inte vara något avgörande skälmot att fordonsskatten för de eldrivna fordonen generellt sätts ned, om de genomsnittligt har väsentligt kortare körsträckor än konventionella fordon. Den föreslagna sänkningen av fordonsskatten grundar sig således i huvu(3-sak på att de eldrivna foretonen kan förväntas ha betydligt kortare körsträckor än konventionella fordon. Detta antagande avseremellertid, som framgått av föregåendeavsnitt, fordon som enbart drivs med elektricitet från batterier som medförs vid färden. Om elektriciteten helt ellerdelvis tas från tråcänät eller från en förbränningsmotordrivengenerator i fordonet behöver de angiwia begränsningarna i körsträckor inte föreligga.Anleeäning att sänka foretonsskatten för sådana fordon finns därför inte medde utgångspunkter vi här har haft. Med tanke på att antaletfordon för vilka fordcnsskatten skall sänkas f.n. ärlitet, har vi övervägt att åstadkomma sänkningen genom dispensbeslut av regeringen eller enlämplig nyndighet. Ett sådant förfarandeär dex;k konstitutionellt tveksamt.Eftersom ett sådant system inte heller ger några praktiska fördelar,bör skattesänkningen komma till uttryck 1981/82:13 51 Detta föreslår vi åstadkoms genom ett tillägg i bilaga 1 till VSL. Denföreslagna sänkningen av fordonsskatten innebär med nuvarande for-(tonsantalett skattebortfall för staten i stor lek so redningen . 4.2 Förmånligarebeskattning av eldrivna fordon Enligtdirektiven är det nöj ligt att de eldrivna fordonens särskilda egenskaper kankomma att motivera en förmånligare beskattning för deras del än vad som gällerför andra fordon. Vårt förslag till ändrade regler bör därför vara sådant attbeskattningen av eldrivna fordon kan göras förmånligare än enligt förslagen iföregående avsnitt. Enförmånligare beskattning av eldrivna fordon skulle i princip kunna ske genom enytterligare nedsättning av fordonsskatten utöver vad som föreslagits. Enannan möjlighet är att sänka kilometerskatten för el-(3rivna fordon, dvs. enkraftigare nedsättning än den nu gällande neeJ-sättningen till av annarsutgående kilometerskatt. Slutligen skulle beskattningen kunna ytterligaresänkas om energiskatten på dei elektricitet som används för laddning kunde tasbort eller kompenseras. Belydandeaeininistrativa, kontrollmässiga och praktiska svårigheter skulle föreligga omåtgärderna skulle inriktas på energiskatten. En eventuell ytterligarenedsättning av skatten på eldrivna fordon bör därför göras genom en sänkning avfordonsskatten eller kilometerskatten. Båda dessa alternativ kan i principgenomföras. 4.3.1 Principerför nuvarande beskattning Somfrairgått av avsnitt 2.1.2 är försäljningsskatten en viktskatt, dvs, skattenutgår i förhållande till foretonets tjänstevikt. Den ursprungliga skatteskalanutformades etock så att skatten schablonmässigt skulle utgöra avfordonets pris i detaljhandeln. Denna värdeprincip har emellertid numeraurholkats, bl.a. till följd av att skatteskalorna inte justerats sedan år1973. Någon fullständig anpassning har heller aldrig Prop.1981/82:13 52 varitmöjlig, eftersom ett foretons pris inte är proportionellt not dess vikt.Förhållandet belyses av uppgifterna i tabell 4:5. Tabell4:5 Förhållandet försäljningspris/tjänstevikt för några bilmodeller Bil Tjänste- Försäljnings- Pris, kr. Försäljnings vikt, kg skatt, kr. skatt i % avpriset 'Nybilsprisi 15/1 1981 enligt uppgift från AB Bilstatistik. 4.3.2 Principerför jämförelser av försäljningsskatten för olika Anskaffningskostnadeiför ett eldrivet fordon är f.n. avsevärt högre än för ett konventionelltforeton. Om den ursprungliga värdeprincipen till-lärrpades, skulle skattenför eldrivna forctoi således sättas högre än för andra fordon. Med tanke på denurholkning av värdeprincipal som skett, kan denna enligt vår mening intemotivera någon skillnad i beskattningen mellan eldrivna och konventionellafordon. Denandra tänkbara jämförelsegrunden är foretonets tjänstevikt, som direktpåverkar skattebelastningen. För en eldriven personbil eller lätt lastbilkommer med nuvarande teknik en nycket stor del - uppskattningsvis minst400-500 kg - av tjänstevikten att bestå i batterivikt. Även om det eldrivna foretonetkan sakna vissa av de delar som ingår i tjänstevikten för ett konventionelltfordon (t.ex. bränsletank ex:h bränsle) måste tjänstevikten för ett eldrivetfordon bli avsevärt högre. Skillnaden blir betydligt större än den skillnadsom nu kan finnas mellan t.ex. en bensindriven och en dieseldriven personbilsntjdell. Prop.1981/82:13 53 Det är tveksamt om en eldriven personbilmed t.ex. tjänstevikt kan konstrueras så, att den vad gällerpassagerar- och lastkapacitet blir jämförbar med t.ex. en behsindriven personbil med 1 tjänstevikt. Om man ändå antar attde två foreJonen är jämförbara, blir försäljningsskatten förden eldrivna bilen (1 800x2,30+4x290=) . ex:h för den bensindrivna (1 400x2,30=) . Skattei för den eldrivna bilen skulle således i detta fall bli högre än för den bensindriv na. Till detta kommer mervärdeskatt påskillnadsbeloppet. Som framgått av föregående avsnittfår de eldrivna foretonen genom batteriviktenregelmässigt en högre tjänsteviktoch därmed högre skatt änlikvärdiga konventionellt drivnaforeton. En utjänning av skattebelastningen bör därför göras. måste av praktiska skäl bli schablonmässig. Skillnaden i skattebelastningen beror alltså till helt övervägande del påbatterivikten. Den metod som skall tillänpasbör därför utgå från att konpensation skall lämnas fördenna vikt. Eftersom konpensationen måstebli nycket schablonmässig, finns det enligt vår mening inte anleeiiing att komplicera beräkningen geiom att ta hänsyn till vikten av bränsletank,bränsle osv. i konventionella foreSon. En tänkbar metod är att skatten föreldrivna fordon beräknas på grundval av tjänsteviktenmed avdrag för ett visst bestämt antal kg, avsett att motsvara normal batterivikt.Fördelen med en sådan metod skulle främst vara att skatten kunde bestämmaspå ett förhållandevisenkelt sätt. Nackdelarna ligger i att denfaktiska batterivikten kan komma att variera avsevärt mellan olika fordon. Tekniska framsteg på batterisidan kan också leda till en minskad batterivikt. En annan tänkbar schablcnmetodär att försäljningsskattenberäknas för tjänsteviktenminus den faktiska batterivikten fördet enskilda fordonet. De nackdelar som angavs för den föregående metodei skulle då inte uppkomma.En nackdel skulle etock vara att man i varje eiskilt fall måste bestämmaoch länna uppgifter om batterivikten. Medtanke på att endast ett litet antalskattepliktiga foreton kan väntastillverkas , fårdeina nackdel beetoitas som liten. Prop.1981/82:13 54 viföreslår därför att försäljningsskattei för eldrivna foreton schablonmässigtlikställs med skatten för foreton med andra drivmedel geiom att skattenberäknas på tjänstevikten minus batterivikten. Som batterivikt bör då ocksåräknas vikten av de anorciiingar som håller samman battericellerna (se vidarespecialmotiveringen). Denya bestämmelserna bör gälla även för motorcyklar. Vi erinrar etock om attskatten för motorcyk.lar utgår för viktklasser, vilket i något fall skullekunna leda till att någon reell skatteminskning inte blir följden av denföreslagna reduktionsregeln. Prop.1981/82:13 55 5 SPECIAIMOTIVERING '' I det följande lämnas en specialmotivering till ett par av de föreslagna författningsändringarna. Vissa ändringar, som kommenterats påannat ställe eller som inte har ansetts kräva särskildakommentarer, har utelämnats. 1 Lag om ändringi vägtrafikskattelagen I den nya bestämmelsenanges att fordonsskatten för vissa typer av eldrivna fordonskall utgå av de belopp som utgår förmotsvarande brännoljedrivna m.fl. fordon. Bestämmelserna gälleralla i bilagan upptagna motorfordon utom traktorer i klass II. Skatten för sådana fordon är redan nu beräknadför en kort genomsnittlig körsträcka på allmän väg. Det finns inte anledning anta att eventuellaeldrivna klass IItraktorer skulle få ännu kortarekörsträckor. För att den lägre skatten skall utgå krävs för det första att fordonet uteslutande drivsmed elektricitet från batterier i fordonet eller i släpvagn till fordonet. Kan fordonet drivas såväl medelektricitet från batterier som med elektricitet från t.ex, det allmännanätet gäller således inte den lägre skattesatsen (se vidare avsnitt 4,1,4), Om fordonet visserligen drivs uteslutande med elektricitetfrån batterier, men batterierna laddasmed hjälp av en förbränningsmotori fordonet, gäller inte heller den lägre skattesatsen (se s. 45) , 3 Lag om ändringi lagen om försäljningsskatt på motorfordon I ett nytt tredje stycke stadgas bl.a, att i fråga an eldrivna fordon sam drivs med elektricitet frånbatterier skall som tjänstevikt anses tjänstevikten minus vikten av drivbatterierna. Motivet för särreglerna föreldrivna fordon är vad gäller försäljningsskatten att sådana fordon till följd avbatterivikten skattemässigt missgynnas i förhållande tillandra fordon, I motsats till vad som gällerför Prop, 1981/82:13 56 vägtrafikskatten, saknas därför anledningatt inskränka reglerna så att fordon med inbyggda, t,ex. bensindrivna,laddningsaggregat skulle falla utanför. Batterier till elfordon består ofta av ett stort antal battericeller. För att inte beskattningen skall bli beroende av hurcellerna fogas samman, bör även de anordningar som erfordras härför räknas av från tjänstevikten. 1981/82:13 57 Sammanställningav remissyttrandena över vägtranksltatte-utredningens betänkande (Ds B 1981:4)Översyn av vägtrafikbeskattningen Del 3 Beskattningen av eldrivna fordon Etiighethar rått bland remissinstanserna om det berättigade i att minska skatteuttagetpå eldrivna fordon. Utredningens förslag till skattelättnader för sådana fordonhar också tillstyrkts eller lämnats utan erinran av nästan samtligaremissinstanser. Vissaremissinstanser har framfört kritiska synpunkter på förslaget. STU har framhållitsvårigheterna att skilja rent batteridrivna fordon från s.k. hybridfordon ochhar sammanfattningsvis anfört att ett elfordon bör definieras som ett fordonmed endast elmotorer anslutna till drivhjulen, atl jämförelsen mellan denrörliga beskattningen av förbränningsmotordrivna och eldrivna fordon bör görasför fordon med lika stor energitillförsel, att tjänstevikten för elfordon böravse fordon exkl. batterier och ev. elaggregat och att elfordonen bör befriasfrån försäljningsskatt. har ansett att alla eldrivna fordon skall undantas från all försäljningsskattoch dessutom från all fordonsskatt och kilometerskatt fram . EnligtAB , som i huvudsak inte har haft någon erinran mot deframlagda förslagen, finns vissa skäl som talar för att batterivikten böravräknas vid fastställandet av fordonsskattens och kilometerskattens storlek.Bolaget har dock menat att ett bättre sätt vore att beskatta aktuellafordonskategorier efter totalvikt. har i och för sig tillstyrkt en förmånligare beskattning avelfordon men ansett att det inte är en tillräcklig åtgärd för att uppnå en miljövänligarebilpark. har strukit under utredningens synpunkt att det skulle innebärabetydande tekniska (främst mät-tekniska) problem att göra avsteg från normalenergibeskattning för den elenergi som används för laddning av elbilarnasbatterier. Det ekonomiska stöd för elbilar vattenfallsverket av olika skäl -miljömässiga och andra - har ansett befogat bör enligt verket ske pä annat sättän genom befrielse från elskatt. /?5VochSvenska åkeriförbundet har understrukit vikten av att beskattningens nivå återmåste övervägas om körsträckorna för eldrivna bilar skulle kommaatt bli väsentligt längre än f. n. Utvecklingen bör därför, har verket betonat,följas noga så att fordonsskatten och ev. den totala vägtrafikskatten efterhand anpassas efter dessa fordons kostnadsansvar. RSVhar vidare förutsatt att de uppgifter som behövs för att beskattningsmyndighetenskall kunna fastställa vägtrafikskatt förs in i bilregistret. Det bör således,enligt verket, framgå om det är fråga om ett fordon som är 1981/82:13 58 inrättatför drift uteslutande med elektricitet från batterier och inte försett medförbränningsmotorer. Närdet slutligen gäller detaljerna i de framlagda författningsförslagen har RSVgjort följande påpekande. Enligt RSV:s mening bör 4 § tredje stycket iförslaget till lag om ändring i lagen (1978:69) om försäljningsskatt påmotorfordon förtydligas i följande hänseende. Det sista ledet "ocheventuella särskilda anordningar i vilka dessa har monterats" synes inteåterge det som enligt specialmotiveringen åsyftats. Det som åsyftats äranordningar som erfordras för att foga samman ett antal battericeller.