prop · G5034 · 1981-12-31 00:00:00 — 1 vissa organ, t. ex.länsstyrelsens styrelse, länsvägnämnd, polisstyrelse, taxeringsnämnd ochförsäkringsnämnd utser eller kommunfullmäktige samlliga ledamötereller samtliga ledamöter utom ordföranden. 1 andra organ, t. ex. länsskolnämnd,skogsvårdsstyrelse, lantbruksnämnd, styrelse för allmän försäkringskassa och pensionsdelegalionutser eller kommunfullmäktige endast en del av ledamöterna. Beiräffandevissa av nämnda organ finns bestämmelser om att ledamöterna kan utsesproportionellt, medan sådana bestämmelser saknas för en del av organen. 1 en promemoriasom f. n. upprättas inom kommundepartementet kommer all föreslås sådanaändringar i olika specialförfaltningar atl det skall bli möjligl att tillämpaden proportionella valmetoden beträffande samlliga nu ifrågavarande organ. Varken i kommunallagen eller i de författningar somreglerar de förut nämnda statliga och liknande organen finns bestämmelser somgör del möjligt för kommunfullmäktige eller att beslula att devalda ledamöternas eller suppleanternas mandatperiod skall upphöra i förtid.När mandatperioden är bestämd i lag eller annan författning, vilket är falletmed kommunslyrelsen, förvaltningsutskottet, de specialreglerade nämnderna. 1981/82:4 25 revisorerna, revisorssuppleanterna, förbundsfullmäkligeoch de statliga och liknande organen, är alltså en sådan avkortning intetillåten. Undervissa förutsättningar torde däremol en annan regel gälla i fråga om de kommunallagsregleradenämnderna och beredningarna. Regeringsrätten har nämligen i dom den 2 december1976 (R 76 2:82) funnit alt kommunfullmäktige inte hade överskridit sin befogenhelgenom att besluta om avkortning av löpande mandatperioder. Sedan ledamöter ochsuppleanter i två kommunallagsreglerade nämnder utsetts för en mandatperiod , hade fullmäktige i samband med en organisationsförändring, varigenom engemensam nämnd skulle inrättas, beslutat atl mandatperioden för ledamöternaoch suppleanterna i de två nämnderna skulle upphöra efler endast . Syftetmed åtgärden var oslridigl att en rationellare nämndorganisalion skulleåstadkommas. Det kan anlas att denna omständighet var av avgörande betydelseför målets utgång. En väsenllig kommunalrättslig princip är nämligen attfullmäktige inte utan ledamotens frivilliga avsägelse får återkalla ettförtroendeuppdrag under löpande mandatperiod. Denna princip grundas, somprofessor framhåller i en kommentar till rättsfallet (1977 nr 4 s. 21), på att det är ett allmänt intresse att deförtroendevalda tryggas i utövningen av sina uppdrag. Uppdragsom ledamot eller suppleant i styrelsen för elt akliebolag eller en ekonomiskförening upphör i förlid, om den som har ulsett ledamoten eller suppleantenbegär det (8 kap. 2 § aktiebolagslagen och 21 § lagen om ekonomiskaföreningar). Sedan det snabbare valgenomslaget genomförts beträffandekommunfullmäktige och landsting i och med den nya kommunallagen, har enordning tillskapats som innebär alt den tillträdande majoriteten försl fårmajoritet i de beslutande organen, fullmäktige och landsting. Det snabbarevalgenomslaget motiverades bl. a. med att det fick anses otillfredsställandeatt en politisk majoritet, som grundar sig på ett val lidigare, fårsitta kvar och påverka verksamhelen för årel efter ett nyll val (prop.1975/76:187 s. 280). Det ansågs vidare att ett snabbare valgenomslag skullekunna vitalisera den politiska debatten i kommunerna och landstingskommunerna.Med hänsyn till partiernas nominering av ledamöter i de olika nämnderna, somnormalt pågår , ansågs del inlerealistiskt att låta det snabbare valgenomslagel omfatta även nämnderna.Föredragande departementschefen anförde i samband med tillkomsten av den nyakommunallagen bl. a. att en nackdel med den nya ordningen är att den frånträdandemajoriteten får behålla möjlighelen alt avgöra frågor som ligger inomnämndernas beslutanderätt. Under en kortare lidsperiod ansågs dock en sådanordning kunna godlas (prop. 1975/76:187 s. 281). anförde att utskottet ocksåövervägt frågan om etl 1981/82:4 26 snabbare valgenomslag lill'styrelsen och övriga nämnder(KU 1976/77:25 s. 26). Enligt utskottet är det en fördel om samtliga kommunalaoch landstingskommunala organ,kan tillträda och börja arbeta så snarl sommöjligt efter valet. Slarka praktiska invändningar hade emellertid framförtsmot ett lika snabbt valgenomslag för styrelsen och de övriga nämnderna som förfullmäktige. Detta skulle bl. a. innebära atl del från demokratisk synpunklvikliga nomineringsarbetel måste bedrivas så snabbt att de politiskapartiorganisationernas inflylande skulle kraftigt inskränkas. Utskottet ansågdärför att förslaget i propositionen om alt styrelsen och de övriga nämndernaskall tillträda först året efler valet måste godlas. kunde olägenheterna med en kvardröjandebeslutskompetens hos dessa organ anses vara begränsade. Del kunde, ansågutskottet, förutsättas att de avgående nämnderna i händelse av majoriletsväxlingskulle la skälig hänsyn till valutslaget och inte otillbörligt föregripa ochbinda de nytillträdande nämndernas verksamhet. Detta är, framhöll utskottet,självfallet av särskild betydelse i fråga om styrelsen och de specialregleradenämnderna. 1 sambandmed tillkomsten av kommunallagen väckte flera remissinstanser frågan om vadsom händer om valet av ledamöter i fullmäktige och landsting av någon anledningöverklagas och kanske upphävs. i påpekade bl. a.att del vid etl snabbare valgenomslag uppenbarligen blir omöjligl alt hinna medett omval före mandatperiodens början. Vid besvär med omval i någon valkretseller annan rättelse som följd 'måste man enligl räkna med atl deutsedda fullmäktige - sedan de beslutat om skattesats och budget -i något fall kan komma att få en sådan ändrad sammansättning atl omkastademajoritetsförhållanden blir följden. Föredragande departementschefen ansåg dockatt bestämmelsen i 15 kap. 8 § vallagen inte borde ändras. Det förhållandetatt ett omval kunde leda till en omkastning i majoritetsförhållandena kundenaturligtvis medföra viss olägenhet. Enligt departementschefen var den dockinte av en sådan arl, att förslaget om snabbare valgenomslag inte bordegenomföras (prop. 1975/76:187 s. 282). 1 denna promemoria behandlas frågan om valen lillkommunala och landstingskommunala styrelser och nämnder m. fl. organ bör görasom, när omval av kommunfullmäktige och landsting har skett. På grund avbestämmelsen i 15 kap. 8 § vallagen gäller beslut varigenom någon har utsettstill ledamot av landsting eller kommunfullmäktige eller till suppleant utanhinder av alt besvär har anförts över beslutet. Delta innebär atl beslut somhar faltals av kommunfullmäktige och landsting, t. ex. om utseende av ledamöteri styrelser och nämnder m.fl. organ, blir gällande även om valet avfullmäktige eller upphävs. omval av fullmäktige eller landsling behöver naturligtvis inle innebära att denpolitiska majoriteten i den beslutande församlingen ändras. Att en ändring avmajoritetsförhållandena i den beslutande församlingen inte kan få genomslag ikommunstyrelsens och förvaltningsutskottets sammansättning framstår somotillfredsställande. En sådan ordning stämmer inte väl överens med motiven förborttagande av den s. k. eftersläpningen. 1 det sammanhanget betonadeföredragande departementschefen, som nämnts i del föregående, bl. a. intressetav att ell skifte i den politiska sammansättningen av det representativaorganet och styrelsen sker . Det kan också finnas ett starkt intresseav att sådana ändringar i valutslaget som inte påverkar majoritetsförhållandenai den beslutande församlingen men som innebär förskjutningar i styrkeförhållandenamellan flera majoritets- eller minoritetspartier får slå igenom i styrelsen. Vad som har sagts gäller i första hand kommunstyrelsenoch förvaltningsutskottet. De anförda synpunkterna är emellertid tillämpligaockså på övriga kommunala och landstingskommunala nämnder. Också när det gällerde kommunallagsreglerade nämnderna är treåriga mandattider vanliga, även omkommunfullmäktige resp. själva bestämmer mandattiden för dessanämnder. Regeringsrättens dom i det förut nämnda rättsfallet kan knappast loikasså att fullmäktige eller skulle ha befogenhet att avkortamandatperioden för en kommunallagsreglerad nämnd och förrätta ett nytt val avden anledningen alt den beslutande församlingens sammansättning ändrats genom ellomval. En lösning är att genom ändringar i kommunallagen öppna enmöjlighet för de nyvalda kommunfullmäktige och det nyvalda atl,efter ett omval, besluta att uppdragen för ledamöterna och suppleanterna istyrelsen och övriga nämnder skall förfalla och förrätta nytl val av ledamöteroch suppleanter för återstoden av tjänstgöringstiden. En alternativ lösning äratt införa en automatiskt verkande regel av innebörd att uppdragen förledamöterna i styrelsen och övriga nämnder upphör när omval av fullmäktigeeller har skett. Det kan givetvis tänkas att ett omval leder tillförskjutningar mellan de politiska partierna utan atl majoritetsförhållandenaändras. Också i ett sådanl fall skulle ett parti, som erhållit ökat antalmandat i fullmäktige eller , kunna göra anspråk på en större andelav platserna i styrelsen och övriga nämnder än vad partiet fåll i det tidigarevalet. Det kan antas att majoriteten normalt inte skulle motsätta sig altnämnderna väljs om, när förskjutningar av betydelse i styrkeförhållandenamellan några partier har skett. För att man skall kunna få en garanti för attde mindre partiernas inlressen tillgodoses även om det inte är obligatorisktatt förätta nytt val av styrelsen och övriga nämnder synes det emellertidnödvändigt all införa en regel som ger en minoritet i den beslutandeförsamlingen rätt alt påkalla nytt val. För att en minoritetsskyddsregel skall fylla sitt syftefullt ul måsle den 1981/82:4 28 ulformas så atl den tillgodoser även partier som inte kangöra anspråk på mer än någon enslaka plats i de största nämnderna. Del skulleockså kunna hävdas att man borde kräva att de ledamöter som begär alt nya valtill nämnderna skall hållas representerar partier som har fått ökad representationi den beslutande församlingen. Om också den sisl anförda synpunkten skallbeaktas, kan minoritetsskyddsregdn bara lill en del ulformas efter förebild av beslämmelseni 2 kap. 23 § kommunallagen om rätt atl påkalla proportionellt val. Regelnskulle därför bli så komplicerad atl del inte framstår som lämpligt atl belaslakommunallagen med en sådan regel för de sällsynta fall där omval tillkommunfullmäktige eller landsting sker. Med hänsyn till atl omval sker så sällan synes mycket talaför atl välja en lösning som innebär alt nytl val lill styrelsen och övriganämnder alltid skall förrättas i sådana fall. Ifall omvalet inle har lett tillnågra förskjutningar av betydelse i styrkeförhållandena mellan partierna, ärdet visserligen onödigl all förrätta nytl val till styrelsen och övriganämnder. 1 elt sådant fall blir det emellertid mycket enkelt atl förrätta denya valen. Något omröstningsförfarande kommer normalt inte att behövas. Delbör observeras att även en lösning som ger en minoritet rätt att påkalla nyttval lill styrelsen och övriga nämnder teoretiskt sett kan leda lill atl nya valmåste hållas, trots att någon ändring av betydelse inte har skett i denbeslutande församlingens sammansättning. Även för del fall attkommunfullmäktiges eller landstingels sammansättning har ändrats genom omvaletkan en minoritetsskyddsregel leda till att nya val måste hållas även tillnämnder i vilka minoriteten inle har några befogade krav på ökadrepresentation. En minoritetsskyddsregel synes därför inte innebära någraegentliga fördelar framför en ordning som innebär atl nytt val till styrelsenoch övriga nämnder alllid skall förrättas efter omval av kommunfullmäktigeresp. Med slöd av det anförda föreslås att del i 3 kap. 5 §första stycket kommunallagen införs en bestämmelse som innebär att uppdragenför ledamöterna och suppleanterna i styrelsen upphör , lämpligen tvämånader, efter det atl det beslut varigenom har fastställt ulgångenav omvalet har vunnit laga krafl saml alt de nyvalda fullmäktige resp. detnyvalda skall förrätta nyll val av ledamöter och suppleanler föråterstoden av tjänstgöringstiden. Motsvarande kommer då att gälla även för de specialregleradenämnderna genom all del för deras del i olika specialförfaltningar finns enhänvisning till nämnda paragraf i kommunallagen beträffande mandattider m. m.Genom en hänvisning i 3 kap. 13 § kommunallagen bör den nu föreslagna beslämmelsengöras tillämplig även på de kommunallagsreglerade nämnderna. De förslagnalagändringarna kommer också att innebära att de nyvalda fullmäktige skallförrätta nytl val av sådana lokala organ som avses i lagen (1979:408) om vissalokala organ i kommunerna (omtryckt 1979:1167). Det bör anmärkas att uppdragsom avses i 3 kap. 12 §'kommunallagen självfallet förfaller i och med attuppdraget som ledamot eller suppleant i själva nämnden upphör. Mandatperioden för kommunstyrelsen i ärenligt 3 kap. 5 § andra stycket endast . Kommunfullmäktige bestämmersjälva mandatperioden för de specialreglerade nämnderna i Slockholms kommun.Eftersom 3 kap. 5 § första stycket alltså inte gäller för dessa nämnder, skulleett stort antal specialförfattningar behöva ändras för att nytt val av specialregleradenämnder skall kunna ske. Den särskilda organisationen av kommunalförvaltningeni ses f. n. över av kommunalrättsutredningen (Kn 1977:06) förStockholm. Med hänsyn till dessa förhållanden synes det f. n. inte varanödvändigt eller ens lämpligt atl låta reglerna om nytt val av kommunstyrelsenoch övriga nämnder gälla för . Enligt 5 kap. 1 § kommunallagen väljer nyvalda fullmäktigeunder år då val i hela riket av fullmäktige har ägt rum tre eller flerarevisorer och lika många revisorssuppleanter för granskning av de tre följandeårens verksamhet. Genom ett tillägg i paragrafen bör föreskrivas attkommunfullmäktige resp. efter ett omval även skall företa nytt valav revisorer och revisorssuppleanter för återstående tjänstgöringstid. Detsynes inte finnas anledning att inle låta den nya föreskriften gälla också förStockholms kommun. I kommunallagen finns det inte några närmare bestämmelserom sådana beredningar som enligt 1 kap, 5 § får tillsättas för alt beredaärenden som skall avgöras av kommunfullmäktige resp. . bestämmer själv om beredningarnas sammansättning,mandatperioder m. m. En beredning torde kunna entledigas när som helst, omnågon bestämd mandattid inte har fastställts (Kaijser, Kommunallagama II, 1975, s. 272). Med hänsyn till atldet är fråga om organ som inte har någon beslutanderätt och inte någraförfattnings- och verkställighetsuppgifter synes del inte nödvändigt att införaföreskrifter som garanterar att ändringar i den beslutande församlingenssammansättning alltid får genomslag för beredningarnas del. Om val till kommunfullmäktige eller i enkommun eller landstingskommun som ingår i ett kommunalförbund upphävs och omvalskall äga rum, bör uppdragen för förbundsfullmäktige och suppleanter förfallasamt nytt val för återstoden av tjänstgöringstiden förrättas. Däremot synesinte tillräckliga skäl föreligga att införa bestämmelser om att förbundsfullmäkligeskall förrätta nytt val av förbundsstyrelsen och övriga nämnder eller avrevisorer och revisorssuppleanter. Det anförda föranleder ändringar i 8 § 1mom., 12 och 16 §§ kommunalförbundslagen. Uppdrag som ledamot i styrelsen för ett akliebolag elleren ekonomisk förening upphör bl. a. om den som har utsett ledamotenbegär det (8 kap. 2 § aktiebolagslagen och 21 § lagen om ekonominskaföreningar). Några särskilda regler i nu förevarande hänseende behövs därförinte när det gäller styrelseledamöter i aktiebolag och ekonomiska föreningarsom utses av kommunfullmäktige eller landsting. Detsamma får anses gälla ifråga om stiftelser. Lagen (1929:116) om tillsyn över stiftelser innehållerinte några 4 1981/82. Prop.1981/82:4 30 bestämmelser om styrelseledamöternas mandattid. Det tordeinte finnas något som hindrar att man i stadgarna för en ellerlandstingskommunal stiftelse lar in beslämmelser som molsvarar t. ex. den nyssnämnda regeln i 8 kap. 2 § aktiebolagslagen. När det gäller val av nämndemän i tingsrätt och länsrättinfördes genom en lagändring som trädde i kraft möjlighelatt förrätta valet proportiondlt (prop. 1975/76:64, JuU 18, rskr 124). Föredraganden konstaterade i proposiiionen att det såvälfrån allmänt demokratiska utgångspunkter som med hänsyn till förtroendet fördomstolarna var angeläget all garantier skapades mol atl nämnden fick en ipolitiskt hänseende ensidig sammansättning. Han ansåg inte atl det behövdebefaras all förslaget om att valel skulle kunna ske proportionellt skulle ledatill någon ökad politisering av nämndemansvalet (prop. 1975/76:64 s. 41). Inteheller justitieutskottet ansåg att förslaget var ägnat att leda till en ökadpolitisering (JuU 1975/76:18 s. 27). Enligt utskottets mening borde ändringensnarare ulgöra ett motiv för strävanden mot samförståndslösningar vid utseendetav nämndemän. Någon föreskrift om atl nämndemän skall väljas om efler det atlval till kommunfullmäktige eller landsting gjorts om synes inte böra införas.En sådan föreskrift skulle innebära all det politiska inslaget vid val avnämndemän blev alltför markerat. Innan erfarenhelerfrån det rent kommunala området föreligger, finns det skäl atl vara återhållsammed att införa regler om nytl val av ledamöter i statliga eller andra ickekommunala organ. I fråga om statliga organ m.m. lill vilka kommunfullmäktigeeller utser ledamöter synes del därför bara under vissaförutsättningar finnas anledning att överväga om de valda ledamöternasmandatperiod bör avkortas och nytt val förrättas. Till en början bör det krävasall kommunfullmäktige eller utser flertalet ledamöter. För att etlnytt val skall kunna komma i fråga synes det emellertid också böra krävas attdet med hänsyn till organets uppgifter framslår som särskill angeläget att enändring i valmyndighetens politiska sammansättning påverkar organets sammansätlning.Detta innebär atl det knappast finns anledning att nu överväga frågan beiräffandeandra organ än slyrelse. Enligt lagen (1976:891) om val av ledamöter ilänsstyrelses styrelse består styrelsen, uiöver ordföranden, av 14 ledamöter.Dessa utses av eller, om det i länet finns en kommun som inte ingåri landstingskommunen, av och kommunfullmäktige med den fördelningmellan dem som regeringen beslämmer efter befolkningstalen. Vid lagenstillkomst framhöll föredraganden bl. a. att länsslyrelsen har mänga uppgiftersom är av stor betydelse för länets invånare och alt det därför är angelägetatt invånarna bättre än vad som då var fallel kan utöva inflytande på förtroendemanna-slyrdsenssammansättning (prop. 1976/77:19 s. 4). Styrelsen borde enligt föredragandenåterspegla de politiska partiernas styrka i länet. Dessa synpunkter ansågs blibäst tillgodosedda genom att landslingen fick utse Prop.1981/82:4 31 samlliga styrelseledamöter ulom ordföranden. Mol bakgrundav dessa uttalanden bör del föreskrivas att och kommunfullmäktige efteromval i landstingskommunen resp. kommunen skall förrätta nytt val av ledamöteri styrelse. En regel moisvarande den som enligt del föregåendebör tas in i 3 kap. 5 § kommunallagen bör alltså införas i 43 § länsstyrelseinslruktionen(1971:460, omtryckt 1979:234, ändrad senast 1980:87). De i denna promemoria behandlade problemen är aktuellaäven för de kyrkliga kommunernas del. Med hänsyn till att en särskild utredning(Kn 1977:04) har tillkallats för alt göra en översyn av lagen (1961:436) om församlingsslyrdse(omlryckl 1976:500, ändrad senast 1980:86) har dock förslag lill ändringar pådel kyrkokommunala området inte utarbetats. De ändringar i lagen om församlingsslyrdsesom kan behövas torde i huvudsak kunna ulformas efter förebild av de föreslagnaändringarna i kommunallagen. De författningsändringar som har föreslagits i detföregående bör träda i kraft . Såvitt känt har det barabeträffande en kommun förordats att omval skall ske till kommunfullmäktige efter1979 års val. Det synes f. n. inte finnas anledning att införaövergångsbestämmelser som gör det möjligl för denna kommun alt välja omledamöter och suppleanter i styrelsen och övriga nämnder. Som ovan angetts gäller enligl 15 kap. 8 § vallagen beslutvarigenom någon har utsetts till ledamot av landsting eller kommunfullmäktigeeller lill suppleant även om beslutet överklagas. Någon motsvarande bestämmelsefinns inte beiräffande den som utsetts till ledamot eller suppleant i styrelseneller annan eller landstingskommunal nämnd. Detta förhållande har aktualiserats genom en dom sommeddelats av regeringsrätten den 23 oklober 1979 i mål nr 3881-1977.Omständigheterna i målet var i korthet följande. Kommunstyrelsen i kommunhade antagit ett anbud från laslbilscentralbeträffande sopkörning. Över beslutet anförde ell antal personer besvär ochåberopade som grund bl. a. alt kommunstyrelsens beslut var orikligt, eftersomlänsstyrelsen hade ogiltigförklarat kommunstyrelsens sammansättning. Länsslyrelsenyttrade, såvitt nu är i fråga, all den omständigheten atl länsslyrelsen hadebifallit anförda besvär rörande valet av kommunstyrelse inle innebar attkommunstyrelsen fattat ogiltiga beslut. Med hänsyn härtill ocheftersom del inle hade visats alt beslutet annars var olagligt i något av dehänseenden som angavs i 76 § kommunallag, lämnade länsstyrelsenbesvären utan bifall. Sedan klagandena fullföljt sin talan till regeringsrätten,anförde regeringsrätten i dom följande. 1981/82:4 32 I kommunstyrelsens beslut har deltagitledamöter och suppleanler som kommunfullmäktige i kommun valt den 13december 1976. Detta val har upphävts av regeringsrätten genom dom den 9november 1978. Vid angivna förhållanden kan kommunstyrelsens beslut icke ansesha tillkommit i laga ordning. Regeringsrätten upphäver därför, med ändring avlänsstyrelsens beslut, kommunstyrelsens beslut . Regeringsrättens dom innebär sålunda att samlliga beslutsom kommunstyrelsen fattat fram lill , alltså , skulle ha upphävts, om de hade överklagats på den grunden att valet avkommunstyrelsen hade överklagats och senare upphävts. Det måste anses vara enallvarlig olägenhet att alla beslut som fattas av en nämnd i denangivna situationen kan bli upphävda efter kommunalbesvär. En möjlighet attkomma lill rätta med detta problem skulle kunna vara att för nämndernas delinföra en bestämmelse motsvarande den som i 15 kap. 8 § vallagen finns förledamöter i landsting och kommunfullmäktige. Frågan synes emellertid lämpligenböra prövas av den kommitté, kommunalbesvärs-kommittén (Kn 1977:05), som hartillkallats för att göra en översyn av kommunalbesvärsprocessen m. m. Lag om ändring i kommunallagen (1977:179); Härigenom föreskrivs att 3 kap. 5 och 13 §§ och 5 kap, 1 §kommunallagen (1977:179) skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 5 § Ledamöter och suppleanter i sty- Ledamöteroch suppleanter i sty- relsen väljes , räknat från relsen väljs för treår räknat från och och med året efter det med året då år då val i hela riket av fullmäktige val i hela riket av fullmäktige har ägt har ägt rum. Om val till fullmäktige har upphävts och omval har ägt rum, förfaller uppdragen förledamöterna och suppleanterna i styrelsen efter det att beslut varigenomlänsstyrelsen har faststäUt utgången av omvalet har vunnit laga kraft. Denyvalda fullmäktige skall förrätta nytt val av ledamöter ochsuppleanter för åter- I väljes dock ledamöter och suppleanterårligen för tiden intill nästa val vid första sammanträdet med fullmäktige underIjänstgöringsåret. stöden av tjänstgöringstiden. Vad som sägs i detta styckegäller inte i fråga om . 1 väljs ledamöter och suppleanler /'styrelsen åriigen för tiden intill nästa val vid första sammanträdet medfullmäktige under tjänslgöringsärel. Om ledamot som har utsetts vid proportionellt val avgårunder tjänstgöringstiden, inträder suppleant, enligt den ordning mellan suppleanlernasom beslämts vid valet, i ledamotens slälle för återstoden avtjänstgöringstiden. Om annan ledamot avgår, förrättas fyllnadsval föråterstoden av tjänstgöringstiden.