prop · G503221 · 1981-12-31 00:00:00 — 1. samfällighetenligt faslighetsbildningslagen (1970:988), 2. annan mark somgemensamt ullhör ägarna av de mantalssalta fastigheterna i en socken, 3. servitut ellerannan särskild rättighet som hör till flera fastigheter gemensamt, 4. samfällighetenligt anläggningslagen (1973; 1149), 5. samfällighet enligt lagen(1982:000) om exploateringssamverkan. Med delägarfastighel förstås ilagen fastighet som har del i samfällighet och med delägare ägaren avdelägarfastighel. 4§ Samfällighet förvaltas antingen Samfällighet förvallas anfingen direkt av delägarna (delägarför- direkt av delägarna(delägarför valtning) eller av särskilt bildad valtning) eller av särskilt bildad samfällighetsförening (förenings- samfällighelsförening (förenings förvaltning), förvaltning). I fråga om mark som är belägen inom ett samverkansområde gäller även vaddärom föreskrivs i lagen (1982:000) om exploateringssamverkan. 5§ Avstyckas samfällighet som av- Avstyckassamfällighet som av- ses i 1 § första stycket I eller 2 eller ses i 1 § förstastycket 1 eller 2 eller viss ägovidd av sådan samfällighet viss ägovidd av sådan samfällighet utan att ha övergått till annan ägare ulan att ha övergått till annan ägare och förvaltas samfälligheten av och förvallas samfälligheten av samfällighetsförening, övergår samfällighetsförening, övergår äganderätten till den sålunda bil- äganderäUen fill densålunda bil dade fastigheten genom avstyck- dade fasligheten genom avstyck ningen fill föreningen. ningen till föreningen. dock ej samfällighetsförening som förvaltar enexploateringssamfällighet enligt lagen (1982:000) om exploateringssamverkan. 18§ ändamålär all förvalla den samfällighet för vilken den bildats. får ej driva får ej driva verksamhet som är främmande för det ändamål somsamfälligheten skall tillgodose. verksamhet som är främmande för det ändamål som samfällighetenskall tillgodose. som förvaltar en exploateringssamfällighetenligt lagen (1982:000) om exploateringssamverkanfår ej äga mark. 20§ bildas vid sammanträde med delägarna genomatt de antager stadgar och utser styrelse. Sammanträde enligt första styckethålles av den som fastighetsdomstolen förordnat därtill. Sådant förordnandemeddelas på begäran av delägare. Dock skall i samband med förrättning enligtfastighetsbildningslagen (1970:988) eller anläggningslagen (1973:1149),faslighetsbildningsmyndighelen eller, om särskild förrättningsman förordnatsenligt 4§ sistnämnda lag, denne hålla sammanträde enligt första stycketbeträffande samfällighet som beröres av förrättningen, om delägare isamfälligheten begär det eller om del är av väsentlig betydelse från allmänsynpunkt att samfällighetsförening bildas. Sammanträde enligt första stycket hålles av den som fastighetsdomstolenförordnal därtill. Sådant förordnande meddelas.på begäran av delägare. Dockskall i samband med förrättning enligt fastighetsbildningslagen (1970:988),anläggningslagen (1973:1149) eller lagen (1982:000) om exploateringssamverkanfastighetsbildningsmyndigheten eller, om särskild förrättningsman förordnatsenligt 4§ anläggningslagen, denne hålla sammanträde enligt första stycket beträffandesamfällighet som beröres av förtättningen,' om delägare i samfälligheten begärdet eller om det är av väsentlig betydelse från allmän synpunkt attsamfällighetsförening bildas. I fråga om sammanträde för bildande avsamfällighetsförening äger 7§ andra stycket, 8-11 §§, 12 § första stycketförsta punkten och 14 § motsvarande tillämpning. Hålles sammanträdet i sambandmed förrättning enligt faslighetsbildningslagen (1970:988) eller anläggningslagen(1973:1149), äger dock i fråga om delgivning av kallelse till sammanträdel vadsom gäller om delgivning av kallelse lill sammanträde vid förtättningenmotsvarande fillämpning. I fråga om sammanträde för bildande avsamfällighetsförening äger 7§ andra stycket, 8-ll§§, 12 § första stycket förstapunkten och 14 § motsvarande tillämpning. Hålles sammanträdet i samband medförtätlning enligt faslighetsbildningslagen (1970:988), anläggningslagen(1973:1149) eller lagen (1982:000) om exploateringssamverkan äger dock i frågaom delgivning av kallelse till sammanträdet vad som gäller om delgivning avkallelse till sammanträde vid förrättningen motsvarande tillämpning. 23 §' I fråga om av beslut vid sammanträdet äger15 § motsvarande tillämpning. Har fastighetsbildnings- eller an-läggningsbeslutmeddelats, får sammanträde för bildande av samfällighetsförening hållas innanbeslutet om samfällighetens bildande vunnit laga kraft. Som delägare anses därvidägaren av fastighet som enligt beslutet skall ha del i samfälligheten. Beslutsom fattas vid sammanträdet gäller endast under fömtsättning att fastighetsbildnings-eller anläggningsies/Mrer vinner laga kraft eller, i fråga omanläggningsbeslut, att förordnande meddelas enligt 27 a § anläggningslagen(1973:1149). Har fastighetsbildnings-, an-läggning.y- ellerexploateringsbeslut meddelats, får sammanträde för bildande avsamfällighetsförening hållas innan beslutet om samfällighetens bildande vunnitlaga kraft. Sorn delägare anses därvid ägaren av fastighet som enligt beslutetskall ha del i samfälligheten. Beslut som fattas vid sammanträdet gäller endastunder förutsättning atl fastighetsbildnings-, anläggnings- ellerexploateringsbeslutet vinner laga kraft eller, i fråga om anläggnings-beslut,all förordnande meddelas enligt 27 a § anläggningslagen (1973:1149). skall upplösas, när den eller desamfälligheler som förvallas ay föreningen upphör atl bestå. Upplösning skallvidare ske, om medlemmarna är ense om det och medger det. Om rättför fastighetsbildningsmyndigheten atl förordna om upplösning avsamfällighetsförening finns bestämmelser i anläggningslagen (1973:1149). skall upplösas, när den eller desamfälligheter som förvahas av föreningen upphör all beslå. Upplösning skallvidare ske, om medlemmarna är ense om del och medger det.Bestämmelser om rätt för faslighetsbildningsmyndighelen att förordna omupplösning av samfällighetsförening finns i anläggningslagen (1973:1149) ochlagen (1982:000) om exploateringssatn-verkan. Denna lag träder i kraft . ' Senaste lydelse 1977:365. 1981/82:221 165 Lagom ändring i lagen (1970:990) om förmånsrätt för fordran på Härigenom föreskrivs att I § lagen (1970:990) omförmånsrätt för fordran på gmnd av fastighetsbildning skall ha nedan angivnalydelse. 1§ Har vid förrättning enligt faslig- Har vid förrättning enligt fastig- hetsbildningslagen(r70:988) be- hetsbildningslagen (1970:988) eller stämts alt ägare av fastighet skall lagen (1982:000) om exploaterings utge ersättning till annan sakägare samverkan bestämts att ägare av och har fordran på ersättning icke fasfighel skall utge ersättning till förfallit lill betalning tidigare än ett annan sakägare och har fordran före utmätning eller konkursan- ersättning icke förfallit till betalning sökan, skall med fordringen följa fidigare än före utmätning el- förmånsrätt enligt 6§ 1 förmåns- ler konkursansökan, skall med rättslagen (1970:979). fordringen följa förmånsrätt enligt 6§ 1 förmånsräUslagen(1970:979). Samma förmånsrätt tillkommer fordran på ersättningi pengar enligt 5 kap. 31 § tredje stycket fastighetsbildningslagen för skogsom ej kunnat uttagas inom föreskriven tid. Dennalag träder i kraft . 1981/82:221 166 Lag om ändring i lagen(1973:1152) om förmånsrätt för fordringar enligt lagen(1973:1150) om förvaltning av samfälligheter Härigenom föreskrivs att lagen (1973:1152) omförmånsrätt för fordringar enligt lagen (1973:1150) om förvaltning avsamfälligheter skall ha nedan angivna lydelse. Med samfällighelsförenings fordran på belopp, somvid uttaxering enligt lagen (1973:1150) om förvaltning av samfälligheterpåförts ägare av fastighet eller innehavare av tomträtt, följer förmånsrättenligt 6 § 1 eller 7 § 2 förmånsrättslagen (1970:979), om beloppet ickeförfallit till betalning tidigare än före utmätningen ellerkonkursansökan. Om föreningen förvaltar en exploateringssamfällighetenligt lagen (1982:000) om exploateringssamverkan, gäller förmånsrätten dockinte större belopp än som följer av exploateringsbeslutet. Dennalag träder i kraft . 1981/82:221 167 Lag om ändring i byggnadslagen (1947:385) Härigenom föreskrivs atl 25, 48,70, 107, 113 och 116§§ byggnadslagen (1947:385)' skall ha nedan angivnalydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Stadsplan skall utmärka och lillgränserna angiva de för olika ändamål avsedda områden som ingå i planen,nämligen gator, torg, parker och andra allmänna platser samt specialområden, såsom järnvägs- ochandra särskilda trafikområden, skydds- eller säkerhetsområden för vissaanläggningar, hamnområden, idrottsområden, begravningsplatser ochvattenområden. Jämväl höjdlägen skola i erforderlig omfattning angivas. Stadsplan skall ock innehålla deytterligare bestämmelser angående områdenas bebyggande eller användning iövrigt som finnas erforderliga. Om en stadsplan skall genomförasenhgt bestämmelserna i lagen (1982:000) om exploateringssamverkan och om markdärvid skall tas i anspråk från någon fastighet vars ägare inte deltar i dennasamverkan, skall planen innehålla uppgift även om detta. Skall mark enligt stadsplanenanvändas för annat ändamål än enskilt bebyggande och kan markens ägare tillföljd härav nyttja marken allenast på sätt som står i uppenbart missförhållandetill dess tidigare värde, vare kommunen skyldig att lösa marken. När förflutit fråntomtindelnings fastställande, åligge lösningsplikt kommunen jämväl beträffandetomtdel som ägaren kan nyttja allenast på sätt som står i uppenbartmissförhållande lill markens värde. Frågan humvida lösningspliktföreligger skall bedömas efter den fastighetsindelning som gällde vid tidenför stadsplanens anlagande, med de ändringar av indelningen som skett förplanens eller för tomfindelnings genomförande. I fråga om mark som är belägen inomett samverkansområde enligt lagen (1982:000) om exploateringssamverkan gällersärskilda bestämmelser. Prop.1981/82:221 168 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 70 § Lägges stadsplan över område ien ägares hand, må regeringen på ansökan av kommunen vid planens fastställandeförordna, atl mark som för områdets ändamålsenliga användning erfordras Ullgala eller annan allmän plats eller till allmän byggnad skall utan ersättningtillfalla kommunen, i den mån det med hänsyn till den nytta ägaren kanförväntas få av planens genomförande och övriga omständigheter prövas skäligt.Den mark som förordnandet avser skall angivas till läge och gränser. Markenskall avträdas, när kommunen behöver taga den i anspråk för avsett ändamål. Första stycket gäller också nårstadsplan fastställs inom ett samverkansområde enligt lagen (1982:000) omexploateringssamverkan. Vad som i första stycket föreskrivs om ägaren skalldärvid i stället gälla exploateringssamfälligheten. När fråga väckts om tillämpning avvad i första stycket sägs, skall göra anmälan därom hosinskrivningsmyndigheten för anteckning i fastighetsboken: och vare överlåtelseav mark som äger rum efter det sådan anmälan inkommit ej hinder för förordnandeom markens avstående lill kommunen. Vid fastställande av ändring avstadsplan äger regeringen på ansökan av kommunen, om synnerliga skäl ärodärtill, förordna atl mark som avslåtls enligt första stycket skall utbytas motannan mark, såvitt det kan ske utan förfång för ägaren. Har tätbebyggelse uppkommit ellerkan sådan bebyggelse väntas uppkomma å viss ort, och föranleda ejomständigheterna till atl stadsplan upprättas, skall genom kommunens försorgbyggnadsplan upprättas, i den mån sådan plan finnes erforderlig för regleringav bebyggelsen. Byggnadsplan skall utmärka och tillgränserna angiva de för olika ändamål avsedda områden som ingå i planen, såsombyggnadsmark samt vägar och andra allmänna platser. I den mån sä erfordrasskola jämväl höjdlägen angivas. Erfordras särskilda bestämmelserangående områdenas bebyggande eller användning i övrigt, skola sådanabestämmelser inlagas i planen. Om en byggriadsplan skall genomförasenligt bestämmelserna i lagen (1982:000) om exploateringssamverkan och om markdärvid skall tas i anspråk från någon fastighet vars ägare inte deltar i dennasamverkan, skall planen innehålla uppgifter även om detta. 1981/82:221 169 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1I3§ Lägges byggnadsplan överområde i en ägares hand, må regeringen eller, om fastställelseprövningenankommer på , denna vid planens fastställande förordna, atl ägarenskall, ändå alt 112 § ej är tillämplig, ulan ersättning upplåta obebyggd mark,som för områdets ändamålsenliga användning erfordras till väg eller annanallmän plats, i den mån del med hänsyn till den nytta ägaren kan förväntas fåav planens genomförande och övriga omständigheter prövas skäligt. Den mark somförordnandet avser skall angivas till läge och gränser. Marken skall upplåtas,när den behöver tagas i anspråk för avsett ändamål. Första stycket gäller också närbyggnadsplan fastställs inom ett samverkansområde enligt lagen (1982:000) omexploateringssamverkan. Vad som i första stycket föreskrivs om ägaren skalldärvid i stället gälla exploateringssamfälligheten. Väckes hos kommunens fullmäktigefråga att göra framställning om förordnande som i första stycket sägs, skallbyggnadsnämnden göra anmälan därom hos inskrivningsmyndigheten för anteckningi fastighetsboken; och vare överlåtelse av mark som äger rum efter del sådananmälan inkommit ej hinder för förordnande om markens upplåtande. Uppkommerfråga om förordnande enligt första stycket hos , har denna attfullgöra den nu stadgade anmälningsskyldigheten. Äro synnerliga skäl därtill, målänsstyrelsen i samband med ändring av byggnadsplan besluta om jämkning i förordnandesom avses i första stycket, såvitt del kan ske utan förfång för ägaren. Har i byggnadsplan bestämts attmark skall användas till väg eller annan allmän plats utan atl skyldighet allupplåta marken föreligger enligt 112 eller 113 §, och kan markens ägare lillföljd av vad sålunda bestämts nyttja marken allenast på sätt som står iuppenbart missförhållande lill dess tidigare värde, vare han berättigad tillersäitning för den skada som han härigenom lider. Samma lag vare om innehavareav sådan nyttjanderätt eller annan särskild rätt till marken som upplåtitsinnan byggnadsplanen fastställdes. Skyldighet alt svara för ersättningenåligger i fråga om mark, som är avsedd fill allmän väg, väghållaren samlbeträffande annan mark vägförening inom vars område marken är belägen. när fråga uppkommer om ersättning i fall som sist nämnts, skalllänsstyrelsen föranstalta om sådan förenings bildande. Ersättningen skall bestämmas attutgå med visst årligt belopp, med rätt för såväl den ersättningsskyldige sommarkens ägare eller annan sakägare att i händelse av ändrade förhållanden ellersedan tio år förflutit från del ersättningen senast bestämts erhålla nyprövning av beloppet. Vad i fråga om ersättning avtalats eller uppenbarligenförutsatts skola gälla mellan den ersättningsskyldige och sakägare gälle jämvälmot den som efter byggnadsplanens fastställande förvärvat sakägarens rätt lillmarken. Prop.1981/82:221 170 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Frågan humvida ersältningsphktföreligger skall bedömas med hänsyn fill den fastighetsindelning som gällde vidtiden för byggnadsplanens fastställande, med de ändringar av indelningen somskett för planens genomförande. Ifråga om mark som år belägen inomett samverkansområde enligt lagen (1982:000) om exploateringssamverkan gällersärskilda bestämmelser. Denna lag träder i kraft . Prop.1981/82:221 171 Närvarande:f. d. justifierådet , regeringsrådet , justitierådel . Enligt lagrådet lillhandakommel utdrag av protokollvid regeringssammanträde har regeringen på hemställan avstatsrådet och chefen för beslutat inhämtalagrådets yttrande över förslag till 1.lag om exploateringssamverkan, 2.lag om ändring ifaslighetsbildningslagen (1970:988), 3.lag om ändring ianläggningslagen (1973:1149), 4.lag om ändring i lagen(1973:1150) om förvaltning av samfälligheter, 5.lag om ändring i lagen(1970:990) om förmånsrätt för fordran på gmnd av fastighetsbildning, 6.lag om ändring i lagen (1973;1152) om förmånsrätt för fordringar enligt lagen (1973:1150) om förvaltning avsamfälligheter, 7.lag om ändring i byggnadslagen(1947:385). Förslagenhar inför lagrådet föredragits av hovrättsrådet ochdepartementssekreteraren . Förslagen föranleder följandeyttrande. Förslagettill lag om exploateringssamverkan Det remitterade lagförslagets syfte är främsi attunderiätta en mera aktiv medverkan av markägarna vid exploatering av mark somär uppdelad mellan flera ägare och att åstadkomma en utjämning av vinstenmellan ägarna så att alla, oavsett vad deras mark kommer atl användas till, fårnytta av de bebyggelsemöjligheter som en plan innebär. Detta har ansetts främjaen från allmän synpunkt önskvärd bebyggelseplanering. Tekniskt skall reformengenomföras pä så sätt, att vid sidan av lagen om exploateringssamverkannuvarande fastighetsrättslig lagstiftning - bl. a. byggnadslagen,fastighetsbildningslagen och anläggningslagen - blir tillämplig i fråga omexploateringen. 1981/82:221 172 Den föreslagna lagstiftningen ger anledning tillerinringar i skilda avseenden. Förslaget bygger på betänkandet (SOU 1979:65och 66) Ny plan- och bygglag. I betänkandet är förslaget till lagstiftning omexploateringssamverkan anknutet lill det däri framlagda förslaget till nybyggnadslagstiftning. Genom alt frågan om exploateringssamverkan utbrutiistill särskild behandling har förslaget i stället fått anpassas lill den nugällande byggnadslagstiftningen. Förändringen har medfört speciella problem,och del sätt på vilket anpassningen har skett går ej fritt från invändningar.Detta får såsom framgår av vad lagrådet anfört vid förslagets 11 § - framförallt anses gälla gmnderna för fördelningen av den ekonomiska somverksamheten väntas medföra. Särskilt anmärkningsvärt är här alt enligtförslaget den som ej äger mark inom en detaljplan, som skall genomföras genomsamexploalering, men medverkar i företaget på grund av innehav avexploaleringsbar mark i närheten, skall kunna deltaga i vinstutjämning utan atthans fastighet underkastas några bindande föreskrifter av plankaraktärbeträffande markanvändningen. Vidare kan konstateras alt den föreslagnaregleringen är mycket komplicerad. De rättsliga konsekvenserna av elt beslutom exploateringssamverkan beror på hur en rad delvis svårtolkade bestämmelseri olika lagar kommer att tillämpas under exploaieringsförrältningens gång.Avgörandet av olika frågor lämnas åt kommunen, fastighetsbildningsmyndighetenoch sakägarna. Det måste därför ej sällan te sig tämligen ovisst vad detslutliga resultatet av en samverkansförtättning blir, något som självfallet ärbesvärande för fastighetsägare som har alt ta ställning till om de skalldellaga i ett planerat samverkansföretag. Tillämpningen av lagstiftningenkommer att ställa stora anspråk på kunskaper och omdöme hos förrätlningsmannenoch de kommunala tjänstemän som sysslar med frågorna. Förslaget är sålunda behäftat med vissa brister ochskulle tvivelsutan ha vunnit på en ytterligare bearbetning. Med hänsyn härtilloch till angelägenheten av en god samordning med byggnadslagstiftningen iövrigt kan ifrågasättas om det inte varit lyckligare, om en reglering i ämnetfått vänta till den föreslående allmänna reformen av sagda lagstiftning. Svårigheterna att konstruera en lagstiftning med desyften som angetts inledningsvis är emellertid i och för sig betydande. Eltbehov av regler för vinstutjämning vid exploatering av mark för bebyggelse harlänge ansetts föreligga. Trots de påtalade svagheterna innebär förslaget ettbetydelsefullt steg mot en tillfredsställande lösning av denna fråga. Även omde i det föregående gjorda anmärkningarna är ägnade att framkalla tveksamhetinför det föreliggande lagförslaget, vill lagrådet därför inte - i vart fall ejom vad lagrådet vid 11 § förordar beträffande principerna för fastställande avandelstal i exploateringssamfällighet godtages - motsätta sig atl förslagetgenomförs. 1981/82:221 173 anför för sin del; I motsats till vad som gällerenligt opinionsvillkoren i 5 kap. 5§ andra stycket faslighetsbildningslagen och7 § anläggningslagen innebär paragrafen, att man inte beaktar inställningenhos nyttjanderättshavare, bl. a. hyresgäster, till den prövade frågan. Häravviker det remitterade förslaget från utredningens ståndpunkt; enligt dessförslag, som i denna del inte tycks ha mött någon remisskritik, skulle hänsynockså las fill meningen hos hyresgäster i de berörda fastigheterna. Skälen fördepartementsförsla-gel är främsi, alt hyresgäster inte skulle ha sammapåtagliga intresse av exploaleringsfrågan och här på vissa andra sätt kantillvarata sina intressen. Möjligen kan tilläggas att en exploateringssamverkani många fall kan innebära huvudsakligen besvär och olägenheter för deras del,t. ex. genom att de på gmnd av exploateringen måste flytta från fastigheten;det kan alltså försvåra en exploatering, som annars anses önskvärd, om attderas inställning tillmäts betydelse i samverkansfrågan. Trots det sagda sätter jag i fråga,om inte vikt bör fästas vid hyresgästernas mening också i detta sammanhang.Flera argument kan anföras för detta. En exploatering kan få väsentlig inverkanpå hyresgästernas levnadsförhållanden eller i vart fall på deras närmiljö, ochäven när avgörandet kan anses endast gälla vem som skall vara huvudman förexploateringen kan denna fråga bli betydelsefull för det sätt varpå företagetkommer atl genomföras. Självfallet underlättas vidare ett smidigt genomförandeav all så många av de berörda som möjligt har en posifiv inställning lill ensamverkan. Det gäller ju här inte någon vetorätt för hyresgästerna -endast enmöjlighet all låta deras uppfattning om företaget få väga med vid bedömningen.Genom sista meningen i paragrafen minskar risken att en negalivhyresgäslopinion skulle få omotiverat stor betydelse för avgörandet. Del slårklart alt utredningsförslagets ståndpunkt stämmer bättre med den allmännatendensen inom lagstiftningen atl öka hyresgästemas inflytande påsin miljö. Om ett opinionsvillkor bör las in i lagen, förordar jag därför altparagrafen får följande avfattning: samverkansområdel och hyresgästerna i fasligheter inom området meraallmänt . . .-. En fråga av väsentlig betydelse förtillämpningen av paragrafens andra stycke är vilket område som skall medräknas,när andelstalen skall bestämmas enligt där angivna gmnder; omfattningen avområdet avgör nämligen vilken mark som berörs av värdeutjämningen. Närsamverkansområdet sammanfaller med den plan, som skall genomföras genomexploate- 1981/82:221 174 ringen,eller eljest i sin helhet berörs av exploateringsålgärder - vilket oftast synesbli fallet i prakfiken - bör givetvis hela området medräknas.Exploateringsåtgärderna kan emellertid enligt förslaget ibland komma att avseett betydligt mindre område än samverkansområdel. Lagtexten ochspecialmotiveringen lill paragrafen lyder närmast på att andelsberäkningen isådant fall skall baseras på exploateringsområdet. Dit skulle då i första handräknas mark som omfattas av aktuell detaljplan, men även annan inomsamverkansområdet belägen mark som direkt berörs av fastighetsreglering ellerandra exploateringsåtgärder. Fastigheter med mark inom samverkansområdet, vilkainte på dylikt sätt bidrar med mark lill exploateringsföretaget, skulledäremot ej erhålla andelstal enligt andra stycket. Underföredragningen av förslaget i lagrådet har upplysts att denna tolkning avstadgandet i andra stycket inte varit åsyftad. Meningen är i stället alt iandelsberäkningen skall deltaga all mark inom samverkansområdet oberoende avom den berörs av exploateringsåtgärder eller ej, fömtsatl att marken i och försig är exploaleringsbar. Sålunda skall bortses från sådan mark som redan ärbebyggd eller eljest tagen i anspråk på sådant sätt att den icke kan komma ifråga för exploatering.