prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — Affärsverkenssammanlagda inlevererade överskott beräknas öka mellan budgetåren1981/82 och 1982/83. Ökningen beräknas till 360 milj. kr. Av denna ökning svarar för276 milj. kr. Ränteinkomsternaberäknas sammanlagt öka påtagligt. Delta gäller speciellt förränteinkomsterna på bostadslän. statsbudgetens utfall budgetåren 1976/77-1980/81 Det statligabudgetsystemet moderniserades /81. Statsbudgetens inkomstergrupperades efter karaktären på inkomsten när den flyter in ull den statligasektorn. Uppdelningen av statsbudgetens utgiftssida i en drift- och enkapilalbudget ersattes av en statsbudget för såväl drift- sominvesleringsulgifter. I tabell 4 presenterasstatsbudgetens inkomster och utgifter för budgetåren 1976/77-1980/81.Statsbudgetens inkomster för budgetåren 1976/77-1979/80 upptas i tabellenendast med slutsummor eftersom någon fullständig fördelning enligt den nyagrupperingen inle är möjlig. Inkomsterna pästatsbudgeten för /81 blev 155287 milj. kr. Del var en ökningmed 22796 milj. kr. eller 17,jämfört med /80. Statsbudgetensutgifter uppgick lill 215 238 milj. kr. under /81. Det var enökning med 32763 milj. kr. eller 18,jämfört med föregående budgetår.Statsbudgetens underskott, dvs. Statsbudgetens utfall budgetåren1976/77-1980/81. 1976/77 1977/78 1978/79 1979/80 1980/81 Inkomster Skatt på inkomst, realisationsvinst och rörelse Lagstadgade socialavgifter Skatt påegendom Skatt på varor och tjänster (exkl.mervärdeskatt) Mervärdeskatt Inkomsterav statens verksamhet Inkomster av försåld egendom Återbetalning av län Kalkylmässigainkomster Röriiga krediter (-1- = disposition, - = minskad Begreppet slopas fr. o. /81. Bilaga 2.1 Riksrevisionsverketsinkomstberäkning 15 skillnaden mellan utgifter och inkomster, blevför /81 59951 milj. kr. En närmare redogörelseför utvecklingen av statens inkomster och utgifter lämnas i RRV:s publikation"Statens finanser 1981". Där har bl.a. en schablonmässig fördelningav statsbudgetens inkomster gjorts för budgetåren 1978/79 och 1979/80 enligtprinciperna för den moderniserade inkomslgrupperingen. En detaljeradredovisning av budgetutfallet framgår av RRVs publikation "Statsbudgetensutfall /81". RRV genomför årligensedan 1968 en urvalsundersökning avseende fysiska personers självdeklaralioneri syfte att skapa säkrare underlag för en prognosering av statens inkomster avskatt på inkomst och förmögenhet. Undersökningarna används även för all beräknaeffekterna av ändringar i skattesystemet. Materialet avseende 1979 årsinkomster omfattar ca 23000 självdeklaralioner. års inkomsterundersöks även dödsbon och familjestiftelser. Deras andel av totalsumman ärdock mycket liten. Undersökningen avseende inkomster kommer att varaklar tidigast till verkels reviderade beräkning av statensinkomster. I tabell 5 redovisasresultatet av undersökning. Resultatet har använts i verketsprognosering av skatteinkomsterna fram t. o. m. /83. Taxeringen tillstatlig och inkomstskatt för A-längdens skattskyldiga' vid 1980 årstaxering Taxering tiU statlig inkomstskatt Inkomst av annan fastighet summa intäkter under tjänst summa avdrag under tjänst därav resor t. o. f. arbete Inkomst av tillfällig för- Sammanräknad inkomst, statligt Underskott i förvärvskälla. Underskott pä annan fastighet Allmänna avdrag, statligt- för vissa andra försäkringar makens ej utnyttjade avdrag Till statlig skatt taxerad inkomst Extra avdrag, statligt Till statlig skatt beskatt- Sammanräknad inkomst, kommunalt Allmänna avdrag, kommunalt Underskott i förvärvskälla, kommunalt makens ej utnyttjade avdrag, kommunalt 293 inkomst (inkl. utboinkomst) Extra avdrag, kommunalt Till skatt beskattningsbar inkomst (inkl. utboinkomst) Taxering till statlig för- Påförda skatter och avgifter Slutligt påförd skatt efter skattereduktion ' Fysiska personer,dödsbon och familjestiftelser. Summan av delposternastämmer inte överens med totalsumman underskott resp. allmänna avdrag beroendepå att den skattskyldige ej kunnat utnyttja hela avdraget vid taxering. Bilaga 2.1 inkomstberäkning 17 Antaganden för fysiska personers inkomster åren 19801983 Inkomstutvecklingenför de fysiska personerna har en avgörande betydelse för de direkta skatternasutveckling. På olika sätt påverkar den också förändringarna i de indirekta skatternaliksom de statliga affärsverkens inleveranserav överskott till staten. Utvecklingen för defysiska personernas inkomstskatter bestäms främst genom förändringar i inkomstav tjänst, dvs. huvudsakligen av lönesummeutvecklingen. Förändringarna i dentotala lönesumman påverkas av avtalsuppgörelserna mellan arbetsmarknadens parter och avändringar i sysselsättningen för anställda saml av den s.k.löneglidningen, dvs. för-Ijänstulvecklingenutöver den avtalsmässiga ökningen. Konjunkturinstitutetberäknade i sin höstrapport alt den totala utbetalda lönesumman ökade mellan åren 1979och 1980 och med 6,mellanåren 1980 och 1981. Beräkningarna förär 1982, som grundades pä de två-års avtal som slöts , väntadesge en ökning av den totalt utbetalda lönesumman . Vissa uppgifter somfrämst gäller sysselsättningsutvecklingen, vilka framkommit efter det att konjunkturinstiluletshöstrapport publicerades, har beaktats i det arbete som pågår med den preliminäranationalbudgeten. RRV har haft kontakter med konjunklurinslitutet och ekonomidepartementet och hardärvid kunnat stämma av nägra av de centrala antaganden som påverkarberäkningarna av statens inkomster. I de nya antagandena för lönesummansutveckling beräknas således en ökning av den utbetalda lönesumman mellanåren 1980 och 1981 på . I denna ökningstakt har korrigeringar gjortsi dels sysselsättning, dels avtalskomponenten jämfört med tidigare redovisade anlaganden. Mellan åren 1981och 1982 antas i det pågående arbetet med den preliminäranationalbudgeten att lönesumman ökar . RRV har i sina kalkyler utgåttfrån de senaste antagandena om lönesummans tillväxt, dvs. mellan åren1980 och 1981 och . fmnsinga avtal slutna på arbetsmarknaden och RRV har därför valt att liksom tidigare isådana sammanhang schablonmässigt skriva fram lönesumman . I dettasammanhang kan också nämnas att den principöverenskommelse om skatterna åren 1983-1985,som redovisats i förslag frän regeringspartierna och socialdemokraterna, inleingår i RRVskalkyler. Anledningen är att någon proposition inte avses föreläggas riksdagenförrän . Partierna bakom förslaget till skattereformen anser som en förutsättning för reformensgenomförande att det är nödvändigt att visa återhållsamhet medlönekraven . De utbetaldapensionerna förutses öka . harförslaget i prop. 1981/82: 30, ang. Vissa ekonomiskpolitiska åtgärder,beaktats vid beräkningarna av utbetalda pensioner. Prop.1981/82:100 18 Förslaget innebär att det s. k. basbeloppet lill grund för pensionsulbelalningarna . Basbeloppet för är1982 har i RRVs kalkyl beräknats . Totalt beräknaspensionsulbelalningarna öka med drygl . Förär 1983har RRV valt aft schablonmässigt skriva fram pensionerna . Av de olika pensionerna är detallmänna tilläggspensionen som fömtses öka snabbast. Pensionerna av de sammanräknade inkomsterna. För olika socialaförmåner, vilka numera upptas till beskattning, såsom sjukpenning, föräldrapenning, utbildningsbidrag,arbetslöshetsersättning m.m., fömtses också kraftiga ökningstal. Mellanåren 1980 och 1981 väntas dessa förmåner ökamed . har RRV antagit en ökningstakt på . För är 1980 gälldenya regler för beräkningarna av inkomst av jordbruksfastighet ochrörelse. Vid beräkningen medgavs avdrag för belopp som i räkenskapernaavsatts lill resultatuljämningsfond. Beloppen som avsattes fick uppgå till högst avlönekostnaden och för egenförelagare lill av den egna inkomsten. Vidare medgavs avdrag för avsättning lill allmäninvesleringsreserv. Avdrag fick göras med lägst . och högst av nettointäkten av förvärvskällanföre avsättningen. En fömt-sätlningför alt den skatlskyldige skall erhålla avdrag är att motsvarande belopp sätts in på ett särskilt räntebärandekonto i bank. Avsättningarna skall dessutom vara bundna . Av fysiskapersoners sammanlagda inkomst svarade inkomst av jordbmksfastighet för . Inkomst avrörelse svarade för . Iberäkningarna har antagits all inkomst av jordbmksfastighet och rörelse ökar resp. mellan åren 1980och 1981. förutses inkomsterna av rörelse öka med ca 8,och inkomsterna av jordbruksfastighet med7,. RRV har vidbedömningen av utvecklingstakten för de båda inkomslslagen beaktateffekterna av nya avdragsmöjligheter för egenavgifter. 1981/82: 10föreslås systemet med schablonavdrag upphöra. Den skatlskyldige fär iställetavdrag för det belopp som salts av för att täcka det löpande åretsegenavgifter. De nya reglerna föreslås gälla fr. o. m . Inkomst av kapitaluppgick är 1980 till 10556 milj. kr., vilket är av de sammanräknade inkomsterna. Mellan åren 1980 och1981 förutses en fortsatt kraftigökningstakt i inkomstslaget kapital, nämligen . Det beror främst på den höga räntenivån . Dengenomsnittliga räntenivån ökadefrån . Till detta kommer en inlåningsökning ,vilket sammantaget ger den höga utvecklingstakten. Prognosen tyder påen fortsalt inlåningsökning. Däremotpåverkar diskontosänkningen på dengenomsnittliga räntenivån som beräknas bli ca 11,8 Bilaga 2.1 Riksrevisionsverketsinkomstberäkning 19 Utvecklingstakten på kapitalberäknas därför till . har framskrivning gjorts . Effekterna avfasUghetstaxeringen påverkar inkomst av annan faslighet änjordbruksfastighet, underskott av annan fastighet och garanti-beloppet vid denkommunala taxeringen. Dels har vid den schablonmässiga intäktsberäkningenskikt- och intäktsprocentsatserna föreslagits ändrade, dels föreslås del s. k.extra avdraget höjas från . Vidare föreslås det s. k.repartitionstalel vid garantibeskattningen bli sänkt från . (Effekter, se RRVs inkomstberäkning Bilaga 2 och 3 prop. 1980/81:150.) Inkomst av annanfastighet än jordbruksfastighet har svarat för av fysiska personers sammanlagda inkomst. väntas ökningen bli . Ökningen är en följd av ovannämnda fastighetstaxe ring. och 1983 har RRV skrivit fram inkomsterna med . . . Underskott iförvärvskälla har ökat kraftigt vaije är med någrafå undanlag. Den mest betydelsefulla avdragsposten är underskoll av annanfasUghet som svarar för merparten av underskotten. Underskott av kapital svararför större delen av del resterande underskottet. De sammanlagdaunderskotten i olika förvärvskällor uppgick till 21 314 milj. kr. Detär av de sammanräknade inkomsterna. Effekterna avfastighetstaxeringen, tillsammans med diskontoförändringen , medför allutvecklingslakten beräknas till . År 1982räknar RRV med att underskotten ökar . , del år däunderskottsavdragen tilldrar sig ett allt större intresse med anledning av ettev. kommande skalteförslag, har RRV schablonmässigt skrivit framunderskottsavdragen . Antaganden för aktiebolagens inkomsterverksamhetsåren , 1981 och 1982 RRV genomför ioktober en undersökning av de svenska aktiebolagens, sparbankernas ochförsäkringsbolagens taxerade inkomster. Undersökningen bygger på uppgifterfrån en enkät till ett urval om ca 2 300 förelag. Urvalet görs med utgångspunkti företagens statligt taxerade inkomster och anlal anställda. Dessa uppgifterfinns i () centrala företagsregister. De taxeradeinkomsterna avser del föregående verksamhetsåret. Årets undersökning bygger påett urval som avser de statligt taxerade inkomsterna för . I enkäten ingår frågor omden till statlig och skattlaxerade inkomsten samt beräknade fyllnadsinbetalningar under våren 1982.Vidare ingår frågor angående storleken av del särskilda forskningsavdraget ochdet särskilda invesleringsavdraget. Prop.1981/82:100 20 I det följanderedogörs för vissa huvudresullal av undersökningen. Det bör observeras att uppgifterna vad gällerstorleksgruppen 0-19 anställda är mycketosäkra. Urvalet för denna grupp är jämfört med totala antalet förekommande företag mycket litet. Dessutom ärbortfallet störts inom denna grupp avföretag. En utförlig beskrivning kommer att publiceras i SCBsstatistiska meddelanden, serie F. Av tabell 6 framgårföretagens statligt taxerade inkomster enligt det definitivataxeringsutfallet för verksamhetsåren 1971-1980 (preliminärt utfall )och beräkning för . Enligl enkäten uppgick den tillstatlig skall taxerade inkomsten för till 4876 milj. kr. Det innebär en minskning med 17%jämfört med utfallet . Den statligt taxerade inkomsten beräknas enligt enkätenöka till 1981. Statligt taxerad inkomst föraktiebolag m. fl. 5 026 (Prel. 6236 (Beräkning) Av tabell 7 framgårövriga enkätresultat. Den kommunalt taxerade inkomsten beräknas ökamed mellan verksamhetsåren 1980 och 1981. Fyllnadsbetalningarna under våren1982 beräknas utgöra av den totala bolagsskatten . Det särskildaforsknings- och ulvecklingsavdraget som infördes beräknas uppgå till 561 milj. kr., vilket motsvarar en ökningmed jämfört med . Avdraget består av ett lO-procentigt basavdrag på de totalaforsknings- och utvecklingskostnadernasamt ett 20-procentigt ökningsavdrag på kostnadsökningen från föregående är. Förelag med fler än 2000anställda svarar för av det totala avdraget. 1981/82:70föreslär regeringen att rätten till ett särskilt forskningsavdrag permanentas. Ökningsavdraget föresläs höjt till och i gengäld sänks basavdraget till 5%>.Vidare föreslås att lönefaktorn räknas uppmed 2,5 istället för med 1,67. De nya reglerna gäller fr. o. m. 1983 ärs taxering. (A (A UD i5 45 M /! > :0 1 ON ( .C > ta 'C Jr; 03 Hrt ca c .H. c/1. : op c CT, ou o fä « E -0.3 - c > > £ « i/i - c/1 > t. j: OD. i2 O u c -o u U. o := iS .c 00r- o >*D Ov Vi Tt t- 0\ ~- r-ir-i n Vi Tt a\ ' r*~i Vi rx Tt ,>i OD 1 c -O C .:»: ;i OC "£ u "2 5 > -i - W ;_ t ,a> :o ca i- U. XI c: 1/1 oca « CO *> oo CO 1 1) I c c c (ux: ci c c l: (/o t/5 f 5 aj c - c - \DO n V-I \D ~ m \D n r Tt (1 r*-i Tt [ r- Tt r Ov rs) o + 1 + + + E _ E 11 o :i: S .E 00 r- Tt r-l r r- ON r- r- (V) (VI ri 'u w .- P c0\ 13 00 ;i C m »J ~ 2ta«JO = .So .S'--x.i2. '23.S B UZ ' o Tt o ON oo o r~- m (N r rsi Tt ++ + + + *--Q c/ OJ o '* c *- ca X .:«: (- ca> 00 ota i.- ov Os r* t n 00 O oo 0 < r* r Tt m _ ONON On ON Oc os On Ov 2 * ON I I I I I oo o o O (NI o o o 1/-1 o Prop.1981/82:100 22 Del särskildainvesleringsavdraget för maskininvesteringar är och gäller . Det tolala avdraget har i enkäten beräknats till1 566 milj. kr. Därav svarar företag med fler än 500 anställda för drygt50%. Del motsvarande avdraget för byggnadsinvesteringar är på (och har i enkäten beräknats till 138 milj. kr.Detta avdrag gäller till den 31 mars1982. Regeringen föreslår i proposition om vissa ekonomipolitiska åtgärder, m.m. (1981/82:30) att avdraget förbyggnadsinvesteringar föriängs till all gälla till . Avdraget ulgår även fortsättningsvis . I propositionen föresläs ocksåatt avdraget för maskin-investeringar upphör. Istället för detta avdragskall företagen få göra avdrag förmaskininvesleringar vid momsredovisning (se sid 74). Vid bedömning av1982 ärs statligt taxerade inkomster har RRV utgått från en trendmässigökning på . För upphör det särskildainvesleringsavdraget för maskininvesteringar. Detta i kombination meddevalveringen av den svenska kronan antas öka den taxerade inkomsten utöverden trendmässiga ökningen. RRV räknar därför med att den statligt taxerade inkomsten ökar med25% mellan verksamhetsåren 1981 och 1982. Bilaga 2.1 inkomstberäkning 23 Beräkning av de olikainkomsttitlarna 1100 Skatt på inkomst, realisationsvinst och rörelse Skatter på inkomst,realisationsvinst och rörelse redovisas under denna inkomsthuvudgruppsom upptar alla skatter som baseras pä en aktuell eller presumtivnettoinkomst. Kontot är elt samlingskonto som redovisar inkomsterna av deskatter och avgifter som debileras på de slutliga skattsedlarna var för sig,men uppbärs "preliminärt" gemensamt. Del belopp som skall redovisasunder 1100 utgör statens behållna inkomstskatt för . Eftersom densamfällda skalteuppbörden är preliminär sker utbetalningar elleromföringar från kontot när den slutliga taxeringen är klar. Kontot bestårsåledes av både inkomster och utgifter. Mol bakgrund av att beskattningsreglernaär vill skilda mellan juridiska personer och fysiska personer sker enuppdelning på dessa kategorier i redovisningen. I de undantagsfall närdet inle är möjligt att göra en uppdelning av inkomstskatterna på dessa tvåkategorier redovisas inkomsterna som ofördelbara skal-ter. Gemensamt förskatterna för de olika kategorierna är emellertid själva uppbördssyslemetvarför detta beskrivs gemensamt för titlarna nedan. Uppbördsförfarandelför skatt på inkomst, realisationsvinst och rörelse Preliminär A- och B-skatt Enligt uppbördslagen(1953:272) skall skattskyldig erlägga preliminär skatt med del belopp vilket så nära sommöjligt kan antas motsvara den i slutligaskallen ingående skatter och avgifter. Den preliminäraskatten utgår dels i form av preliminär A-skatt, dels i form av preliminärB-skall. B-skatten debiteras normalt med det belopp som enligl senastetaxering påförts som slutlig skatt. A-skatten utgår enligt preliminärskattetabellereller efter viss procent av uppburen löneinkomst. Preliminärskatletabellernafastställs för varje inkomstår av . Preliminärskattetabellernagrundas på följande förutsättningar nämligen att inkomsten är oförändrad under inkomståret att denskattskyldige endast kommer att taxeras för den inkomst som anges i tabellen att den skatlskyldige inte skall erlägga annan skatt än statliginkomstskatt ochkommunal inkomstskall att skaltskyldig, som uppfyller vissa i uppbördslagenangivna förutsättningar, erhåller skaltereduktion Prop.1981/82:100 24 att vid taxeringen för inkomsten inte andra avdragmedges än grundavdrag och såvitt gäller kolumnerna 3 och 4 s. k. förvärvsavdragatt statlig inkomstskattberäknas med tillämpning av det procenttal av grundbeloppetsom bestämts för inkomståret att inkomstskatt beräknas för skattekronaoch skalteöre till vissa i hela krontalbestämda belopp vilka bestäms vaije inkomstår. Den preliminäraskatten beräknas på del högsta beloppet i varje intervall. För inkomst av tjänst, som inteavser bestämd tidsperiod eller som inteuppbärs vid regelbundet återkommande tillfällen skall preliminär A-skatt utgå av inkomsten. I vissa fall,som l.ex. vid utbetalning avretroaktiva lönebelopp, ackordsersättningar o.d. skall preliminär A-skatt utgå enligt grunder som fastställs avriksskatteverket. Överlämnararbetstagare inte skattsedel på preliminär A-skatt tillarbetsgivaren skall avdrag förpreliminär A-skatt göras enligt förhöjda skatteskalor. Uppvisar vidare arbetstagare inte skattsedelpå slutlig skatt för arbetsgivaren skall under lid, då avdrag för kvarståendeskatt skall verkställas, avdrag för sådan skatt göras vid varjeavlöningslillfälle med lika stort belopp som avdraget för preliminär A-skatt. Preliminär A-skallskall utgå även för annan inkomst än sådan som utgör den skaltskyldiges huvudsakliga inkomstav tjänst, om del är särskilt påkallat uruppbördssynpunkl. Preliminär A-skatt skall utgå för artister-sättning som uppgår lill , sedanavdragen för särskild reseersättning gjorts, även om ersättningen ejutgör huvudsaklig inkomst av tjänst. Arbetsgivaresskyldighet alt verkställa löneavdrag för skatt avser såväl preliminär skall somkvarstående skall, varvid gäller, all preliminär skall utgår i första hand. De lokalaskattemyndigheterna kan på framställning av den skattskyldige eller på egetinitiativ under uppbördsåret vidta jämkning av den preliminärskatt som skallutgå, om jämkningen kan förväntas medföra bättre anpassning mellan preliminär och slutlig skatt. Preliminärskatten förfaller lillbetalning mars, maj, juli,september, under uppbördsårel, vilket omfattar liden fr. o. m. mars det ena året t. o. m.februari påföljande år. På titlarna somavser skatt på inkomst, realisationsvinst och rörelse redovisas under eltbudgetår uppbörden juli, det ena åretoch uppbörden januari, påföljande år. Titeln redovisar sålunda inte uppbördsåretspreliminärskatt. Preliminär A-skatt varierar mellan olika skatlelerminer pågrund av att inkomstunderlagel ändras . Preliminär B-skatt erläggsdäremot som regel med ca ensjättedel av det debiterade årsbeloppet varje termin och är därför istort sett stabil under uppbördsårets terminer. En förenkling av redovisningen avskatteuppbörden gäller fr.o.m. är 1980. Systemet med skatteanvisningarslopades. Pä detta finnsutrymme för att lämna en s. k. uppbördsdeklaration. I uppbördsdeklarationenskall arbetsgivaren lämna uppgift om redovisningsperiod, lönesumma m.m. S.k.summarisk redovisning kan nu tillämpas i fråga om all innehållen preliminärA-skatt. Kredilering verkställs på grundval av de uppgifter om preliminär skattsom arbetsgivaren lämnar för varje arbetstagare på kontrolluppgifterna. Kontrollenav arbetsgivarnas redovisning effektiviseras genom maskinella av-stämningarmellan kontrolluppgifter och redovisade skattebelopp. En arbetsgivare som intelämnar uppbördsdeklaration i rätt tid skall betala förseningsavgift. Har arbetsgivarenregelmässigt högst fyra anställda skall han också ange personnummer och namn päde arbetstagare för vilka skatteavdrag gjorts. När särskilda skäl föreliggerkan ålägga annan arbetsgivare all lämna sådana uppgifter. Om denskatlskyldige själv skall betala sin skatt skall detta ske med särskiltinbetalningskort, varvid också bankerna medverkar i skatteuppbörden.Uppgiftslämnandet enligt taxeringslagen (1956:623, TL) förenklades också ifråga om vissa räntor som betalas ut genom värdepapperscentralen VPCAktiebolag. Den som inte har betalttillräckligt med preliminär skatt under inkomståret kan görafyllnadsinbetalning året därpå. Denna tidsgräns har varitdefinitiv och gällt även de fall den skattskyldige fält anstånd med självdeklarationentill tidpunkt efter . har på förslag av regeringenbeslutat att en skattskyldig som fått sådant anstånd skall kunna görafyllnadsinbetalning och fä inbetalningen beaktad vidavgiftsberäkningen (SFS 1981:254). På fyllnadsinbetalningarsom görs skall den skattskyldige betala avgift efter 2 %.Förändringen tillämpas redan är 1981. Kvarstående och överskjutande skatt Sedan taxering verkställts och den slutligaskatten uträknats, sker en avräkning, varvid den skattskyldige gottskrivs ifråga om A-skatt det under uppbördsåret influtna beloppet jämte i förekommandefall s. k. särskilt uppdebilerat belopp samt i fråga om B-skatt det debiteradebeloppet. Dessutom gottskrivs den skatlskyldige fyllnadsbetalning avpreliminär-skalt. Understiger vid avräkningen den gotiskrivna preliminäraskatten motsvarande slutliga skatt, förfaller skillnaden, om denna är 25 kr.eller större, till betalning såsom kvarstående skatt under uppbördsterminerna imånaderna året efter taxeringsåret. Om den kvarstående skattenuppgår till högst , skall den betalas i sin helhet . Påkvarskatlen skall den skatlskyldige erlägga en avgift, kvarskatteavgift, sominte är avdragsgill. Denna är f.n. 8%om den kvarstående skatten överstiger . I annat fall är den av denkvarstående skatten. Prop.1981/82:100 26 Fr. o. m. taxering höjs procentsatsernalill 10 resp. . Avgiflbe-lopp som understiger . påförs emellertid inte,vilket innebär all avgift inte utgär om den kvarstående skatten uppgår tillhögst . Överstiger däremot den preliminära skatten motsvarande slutligaskatt, återbetalas del överskjutande beloppet, om delta är . eller större,till den skatlskyldige. Dessutom ulgår ränta pä det överskjutande beloppet omräntebeloppet överstiger . Räntesatsen för ränta på överskjutandepreliminär skatt bestäms . Den anknyts till inlåningsräntan ibank. Ränta utgår för en lid av . På preliminär skatt som erlagtsefter året efter inkomståret men samma årulgår emellertid ränta för av . Räntebeloppet påöverskjutande skatt är maximerat till100000 kr. Räntesatserna för taxeringen 1981 är fastställda till resp.5,(SFS 1980:997). Kvarstående och överskjutande skatt på titeln avser inkomståret som avslutas elthalvt är före budgetårels ingång. Tillkommande skatt ärskatt som skall erläggas i huvudsak på grund av beslut om ändrad taxering sedanslutlig skatt påförts eller lill följd av eftertaxering. Sjömansskallen är endefinitiv källskatt, som tillfaller staten.