prop · G5033 · 1981-12-31 00:00:00 — Beredningen har därför karllagide hinder som eventuelli kan finnas mot anställning av kvinnor som befäl ochsedan angett rikllinjer för hur dessa hinder skall kunna tas bort. Karlläggningenhar inriktals på krigsorganisationen, eftersom dess krav har bedömts avgöra vareventuella gränser skall sällas för kvinnors lilllräde lill befälsyrkel.Kartläggningen har därtör huvudsakligen omfallal uppgifter för yrkes- ochreservbefäl där befattningshavarens kön kan bedömas ha avgörande belyddse lillföljd av arbetsmiljön och arbelels natur. Granskningen har genomförts medhänsynstagande till vissa faktorer som påverkar kraven i befälsrollen. Deviktigaste särdragen och de krav de ställer pä personalen inom de aktuellayrkesgrupperna har analyserats och beskrivits. Beredningen har under sitt arbete följt jämslälldhelsarbeteloch arbetet med den nya befälsordningen. Den har dessuiom följt upperfarenheterna från den förslå etappen av siu arbete, utländska erfarenheter samlsvenska och utländska forskningsinsatser. Beredningen framhåller särskill all var och en bör bedömasoch behandlas pä grundval av sina lörulsädningai' för del arbete som det ar IVågaom. Ulvecklingen mol ell befälsyrke som inte äi bundet till kön ingår i slriivan-denai samhällel alt nå en jämnare fördelning mellan kvinnor och män i olika yrken.Kvinnors lilllräde till belälsbelältningar bedöms positivt påverka försvarsmakiensfövulsättningar aU rekrytera personal till befälsyrkel. 1981/82:3 23 Lämplighel och förmåga att tiänslgöra som befäl är cenlralabegrepp i del mililära prövnings- och urvalssysiemet. Chefsrollen förändras successivtoch gruppen har fäll ökad betydelse. Denna utveckling är positiv för både mänoch kvinnor. Utländska mililära erfarenheter liksom svenska erfarenheler fråndel civila arbetslivet lyder dock på att kvinnor i högre grad än män måste visasin ledarförmåga innan de godtas som chefer eller ledare. Tillgänglig litteratur visar atl skillnaderna mellankvinnor och män i fråga om beteende och anpassning tenderar all minska när påfreslningarnai miljön ökar. Prakiiskl skulle della innebära all del inle finns någon givenorsak lill all kvinnor skulle reagera annorlunda än män på de renl psykiska påfreslningarnai slridssituationer. Kvinnors ulbildnings- och yrkesval bör även inom försvaretbaseras på en avvägning mellan individuella anlag och förulsällningar resp.organisationens rekryleringsbehov inom del akluella området. Beredningen anser all traditionella uppfallningar omkönens siörre eller mindre lämplighel inle är någol godtagbart skäl atl undanlakvinnor från någon lyp av uppgifter för yrkesbefäl. Inte heller prakliskaproblem är godlagbara skäl. 1 undantagsfall kan sådana dock behöva accepteras.En bedömning får göras från fall till fall. 1 den nya befälsordningen anlas den sökande preliminärtsom officers-aspiranl efter avslulad gmndulbildning. Avgörande för alt densökande skall bli preliminärt antagen är den förmåga som han har visal underden mililära grundutbildningen. Alll yrkesbefäl måste kunna lösa uppgifterna att varachefer, fackmän och ulbildare. En chef måste ha förmåga att förena sillchefskap med ledarrollen, dvs. den som har det formella chefskapet måste handlapå ell sådant sätt all han ocksä blir den naturlige ledaren. Chefskapetsinnehåll växlar med den nivå på vilken del utövas. Chefen måste således utövaett ledarskap som anpassar sig lill befattningens nivå, den akluella silualionen,personalen och uppgifterna. Liksom chefsrollen utövas fackmannarollen på alla nivåer ifreds- och krigsorganisationen. Rollen som fackman har en yrkesinriklad del ochen allmän del. Rollen som ulbildare är särskill framträdande ifredsorganisationen. Allt yrkesbefäl måste därför ha sådana kunskaper ochpersonliga egenskaper all de kan tiänslgöra vid befälsskolorna. De kvinnor som ulövar befälsyrkel skall verka som chefer,fackmän och ulbildare ulan all kraven i de olika rollerna särskill anpassas lilldem. Den mililära miljön, arbelsuppgifterna och den sociala slällning som befälsyrkelmedför skapar yrkesbefälsrollen. Del är dock önskvärl och angelägel all denenskilde för med en del av sig själv, sina erfarenheler och värderingar in iyrkesrollen. Övergängen lill en befälsrekrytering som är oberoende avkön innebär Prop.1981/82:3 24 en genomgripande förändring. Den bör därför genomföras ietapper. Härigenom kan information och övriga förberedelser i anslutning lillolika åtgärder ges en sådan bredd saml fä en sådan lid för genomslag all ålgärdernafår avsedda effekter. Det är angelägel all försvarsmaklen har en beredskap allla emol kvinnorna på elt sådanl säll all de i realiteten får lika goda förulsällningarsom männen all lyckas. Del är ocksä viktigt all kvinnorna själva har fått möjlighelalt lära känna del nya yrkesområdet. Beredningen bedömer att del finns goda förulsällningar föralt inom en snar framlid bereda kvinnor tillträde lill befälsyrkel även inomarmén och marinen. Att genomföra förändringar kan vid sidan av sakliginformation och öppen debatt vara ett säll alt nå etl positivt klimat i dennafråga. Beredningen anser ocksä att del både frän försvarsmakiensoch de enskilda kvinnornas synpunkl torde vara lill fördel all kvinnor och män ulbildastillsammans på så sätt all flera än några enstaka kvinnor ingår i en och sammautbildningsenhet. 3 Kvinnors tillträde tiil befälsyrkel Armé förbandens uppgift är atl i samverkan med marin- ochflygvapenförbanden försvara vårt land mot invasion. Arméförbanden indelas ifältförband, lokalförsvarsförband, regionala lednings- och underhållsförband samlhemvärnslörband. Vissa förband har strid som huvuduppgift (l.ex. skylte- ochpansarbataljoner) medan andra har strid som andrahandsuppgifl (t. ex. ingenjör-och underhållsbalaljoner). Flertalet förband skall kunna uppträda i småenheter (t.ex. pluton) utspridda över slora ylor. De skall med utnyujande avolika stridssätt-anfall, försvar, fördröjnings- och avvärjningsslrid - kunnalösa tilldelade uppgifter. Ulbildningenlill yrkesbefäl genomförs iruppslagsvis resp. genom arméns lekniska kår förpersonal i leknisk tiänsl. Del årliga rekryteringsbehovet av aspiranler för yrkesbefälsulbildningenligl den nya befälsordningen beräknas lill lolall ca 670. Personalbehovet i fred och vid lällförbanden styrrekryteringen av yrkesbefäl inom armén. Yrkesbefälel krigsplaceras försl i derörliga fällför-banden och förs därefter över lillbefattningar i lokalförsvarsförbanden resp. lill elt begränsal anlal slalionäraförband, t.ex. slabsförband på mililärområdesnivån. Yrkesbefälelmåsle kunna las i anspråk i så stor utsträckning som möjligl med hänsyn lillkunskaper, erfarenhel och ålder. Del varken kan eller bör finnas några andrabegränsningar än dessa när del gäller de förbandslyper eller den huvudtiänstsom befälet skall kunna placeras i. 1981/82:3 25 Antalet befallningar för yrkesofficerare är begränsal ochsärskilda åigärder för kvinnorna skulle begränsa möjlighelerna all placera democh även deras karriärmöjligheter. Kvinnligt befäl bör kunna placeras i alla lyper av förbandsom organiseras av de s. k. speciallmppslagen saml på längre sikl även i deförband som har strid som huvuduppgift. Marinens förband har till uppgift all i samverkan medandra slrids-krafier förhindra eller försvåra anfall som rikias mol oss överhavet. Dessuiom skall de skydda sjöfarten och övriga förtlyttningar lill sjöss samlmedverka i övervakningen och incidenlberedskapen. Marinens uppgifter löses medkustartilleri och sjöstridskrafter. Kustartilleriets förband och vapensystem har ulformals försjö-fronis-, luftvärns- och markslrid. De skillnader som finns mellan kustartilleriels olika förbandslyperär mesl pålagliga vid jämförelser mellan fasla, rörliga och sjögående förband.De sistnämnda kan ha varierande uppgifter och arbetsförhållanden. Den övervägande delen av kuslarlilleriförbanden är faslaförband. De haren framskjuten gruppering och är ofta isolerade. De röriigaförbanden är till sin karaklär fältförband anpassade lill skärgårdsmiljön. Yrkesbefälelkrigsplaceras försl i rörliga förband, där kraven pä fysisk kapacitet i allmänhelär högre, och därefter i de fasta förbanden. Med högre ålder går befälet övertill befallningar i förband som har strid som andrahandsupp-gift. Gmndrekryteringen av yrkesbefälel är inriklad på olika huvudtiänslereller yrkesgrupper. Det åriiga rekryteringsbehovet är f. n. () ca80. Kvinnligt befäl bör få möjlighel all bli placerade ibefallningar som innebär ledning av såväl sjöfronls- som luftvärns- och markslrid.De måsle kunna placeras både i de primära taktiska enheterna och i understöds-och underhållsenhelerna, i såväl de rörliga som de fasla och sjögäende förbandenoch på även i kustiägarförbanden. Flottans förband utgörs av ytatlack-, min- ochminröjnings-, ubåts-och hdikoplerförband. För ledning och annal slöd finnsgemensamma kustbevaknings- och underhållsförband. För fiollans yrkesbefäl gäller i likhei medkustartilleriets befäl all del är kraven på bemanning, hantering och service avvapensystemen som siyr behovet av befäl, både när del gäller anlal ochkvalitet. Flottans nya utbildningssystem beslår av dels grundrekrylerandelinjer, dels överföringslinjer. 1 etl fulll utbyggt system beräknaselevantalet vid officershögskolans officerskurs uppgå lill ca 140 . Befälsyrkel i flollan kännetecknas av all krigsuppgiflernafram till i princip utgörs av uppgifter ombord på slridsfarlyg.I fredsorganisationen är uppgifterna till slor del av ulbildarkaraklär. Iåldern sker en växling lill uppgifter inom stabs- och förvall- 1981/82:3 26 ningstiänsten eller underhållsverksamhelen. Alll befäl grundulbildasdock i förband med strid som huvuduppgift. Ulbildningen är inriktad mot elt flerlalfartygstyper och är inte bunden lill enbart slora eller små fartyg. Inom flottan bör kvinnligt befäl ha möjligheler atl påsamma villkor som männen kommenderas lill tiänslgöring på ylallackfarlyg. min-och minröjningsfartyg eller andra fartyg och förband. De yrkesgrupper inom flygvapnet som inle är öppna förkvinnor är flygförare, flygingenjör med flygyänsl saml markförsvarsbefäl. Detvä försinämnda yrkesgrupperna undantar beredningen t. v. i avvaklan pä erforderiigforskning. Kvinnligt befäl inom flygvapnet bör kunna placeras i alla lyperav förband i basorganisationen och i övriga markförband. 3,2 Förslag med motiveringar Beredningen framhåller all alll befäl måsle kunna las ianspråk både i krigs- som fredsorganisationen beroende pä sina kunskaper och erfarenheler.Beredningens invenlering av försvarsmakiens förband och huvudbefallningar har inlegell anledning alt anta all det finns uppgifter för yrkesbefäl, med undantagför den taktiska flygljänsten och viss submarin tjänst, i vilka enbarl befatlningshavarenskön har avgörande belyddse till följd av arbelsmiljön eller arbelels nalur. Beredningenföreslär all kvinnor siegvis får lilllräde lill samlliga yrkesgrupper (moisvarande)för yrkesbefäl, om inte medicinska hinder bedöms föreligga. När erfarenhelerhar vunniis av kvinnors tiänslgöring inom vissa yrkesgrupper (moisvarande) inomde olika försvarsgrenarna och vapenslagen bör man la slutlig ställning tillderas tillträde till infanteriet, kavalleriet och pansarlmpperna inom armén samlkustiägar- och markstridsomrädena inom kuslartilleriel. Taktisk flygtiänst samt ubåts- och ubåtsteknisk tiänslliksom befattningar inom den tunga dykningen och djupdykningen bör undantasfrån rekrytering med kvinnor i avvaklan på erforderliga undersökningar av deyrkesmedicinska faktorerna. Det ärväsentligt alt reformen inledningsvis omfallar ell varierat utbud avutbildnings- och yrkesallernativ för kvinnor och ger möjligheter alt skapa lillräckligtslora elevgrupper under grundutbildningen. Detta innebär all kvinnjiga sökandemåste rekryleras lill linjer som inle i första hand leder lill speciakjänst.Vidare anser beredningen atl man bör beakta alt vissa yrkesgrupper har en klarcivil anknytning. Vissa yrkesgrupper med relativt sett låga fysiskaantagningskrav lorde få en bredare rekrylerings-bas av kvinnor än andra yrkesgrupper.Beredningen föreslår därför all följande yrkesgrupper inledningsvis öppnas förkvinnor inom armén och marinen. 1981/82:3 27 Yrken inom signal- och Iränglrupperna Yrken inom grupperna sjöfronlsarlilleritiänsl, radar- och sambandstiänslsaml sjukvårdstiänsl (gemensam för marinen) Slridsledningstiänsl, sambandstiänsl och underhållsljänslsamt utbildning som är en lämplig grund för fortsatt ulbildning pä linjen ylallacktiänst. Inom kuslartilleriel bör övervägas alt i första handfördela kvinnliga befälsaspiranler lill tiänsl inom del fasla sjöfronlsartillerielunder den militära grundutbildningen, eftersom denna tiänsl är mindre fysisktpåfrestande. Inom flollan bör man i möjlig mån inrikta en gruppvisrekrytering av kvinnor på i första hand befallningar ombord på minfariygen. Beredningen föreslär också all statsmakterna nu fattarbeslut om rekrytering av kvinnor till yrken inom flygvapnets markförsvar, menall den närmare lidpunklen när rekryleringen bör inledas bestäms av överbefälhavareneller chefen för flygvapnel. Beredningen förutsätter också atl de kvinnor som grundrekrylerasinom någol av arméns och marinens yrkesområden skall - på samma säll som gällerför flygvapnels kvinnliga befäl och del manliga befälet inom alla försvarsgrenar kunna övergå lill utbildning och anställning inom försvarels inlendenlkåroch fortifikalionskåren. Beredningen föreslår atl de yrkesgrupper som kvinnor början inle får tillträde till eller där slutlig slällning las senare fåröppnas efler överbefälhavarens eller försvarsgrenschefs bestämmande med hänsynlill rekryteringsbehoven, intresset m. m. Beredningen föreslår atl verksamhelen inleds med allkvinnorna genomgår mililär gmndulbildning med början . Sammanfattningsvis bör kvinnor siegvis fä tillträde till befälsyrkelenligl vad som framgår av följande sammanslällning. Beredningensförslag om tillträde för kvinnor till arméns och marinens yrkesområden samt deyrkesområden inom flygvapnet som ännu inte har gjorts tillgängliga för kvinnor beslutar om tillträde för kvinnor Grundutbildning av kvinnor inleds år Sjöfronlsartii-leritjänst Radar- och sambandstjänstSjukvårdstjänst' enligt överbefälhavarens eller försvarsgrenschefsbestämmande Ingenjörtrupperna Luftvärnet Artilleriel Tygtekniska kåren Luftvärnsartil-leritjänst Mintjänst Teknisk tjänst- tjänst Teknisk tjänst-' Sambandstjänst (utom ubälsleknisk) Underhållstjänst Ubåts-och ubåtsteknisk tjänsf* Flygtjänst Flygingenjör på flyglinje'' ' Gemensam för marinen i vad avser yrkesutbildning - Omfattar maskinteknisk, pjästeknisk, elekironisk ochradarteknisk linje saml mariningenjör linje H. ' Omfattar artilleriteknisk, lorpedteknisk. systemteknisk.skeppsteknisk och maskinteknisk linje samt mariningenjör linje H. * Under förutsättning att föreslagen testverksamhetvisaratt det inte finns medicinska hinder. 3.3 Övergångsutbildning och reservanställning Beredningen föreslår att vissa kategorier kvinnligpersonal vid armén och marinen samt viss frivillig personal i princip ges möjlighelall genomgå övergångsulbildning för anställning som befäl på samma säll som harskell inom flygvapnel. De kalegorier som kan vara akluella är sjöbevakningsas-sislenieroch enslaka civill anslällda kvinnliga inslruklörer. Behovel avvidareutbildning för denna personal måsle bedömas från fall till fall. En motsvarande övergångsutbildning bör kunna genomgås förreservanställning. Beredningen föreslår all överbefälhavaren får i uppdrag attnärmare granska och föreslå hur A-personalen skall ulbildas för reservanslällning. Beredningen förulsäiler också all de kvinnor som hargenomgått grundutbildning och helt eller delvis genomfört vidareutbildning lillyrkesbefäl men avbryter ulbildningen eller slutar anställningen skall kunnaövergå lill Prop.1981/82:3 29 reservbefälsulbildningeller anställning som reservbefäl pä samma villkor som män. På lång sikl lorde kvinnorkunna bli elt reellt tillskott i reservbefälsre-kryleringen. 1 etl kortsiktigtperspektiv torde rekrytering av kvinnor för reservanslällning vara av värde somelt led i en breddning av kvinnors tiänslgöringsmöjligheler. Del kan ge ökade möjlighelerall inom försvarsmaklen la lill vara civill kunnande och civila erfarenheleroch del kan vara elt stöd i rekryleringen av kvinnor lill yrkesbefäl. Kvinnorfömlsälts bli anställda som reservbefäl inom ramen för del ordinarieutbildningssystemet och enligl de principer som gäller för män. Med hänsyn lillden merkostnad grundrekrytering av kvinnor för reservanslällning medförjämfört med rekrytering av män som har utbildats till värnpliktiga officerare,bör del ankomma pä överbefälhavaren eller försvarsgrenschef all beslämma näroch i vilken omfattning kvinnor skall ulbildas lill reservbefäl. 4 Aktiva åtgärder för främjandet av jämställdhet m. m. Deaktiva ålgärderna för all göra reformen framgångsrik består av tvä huvudmoment.Del ena är atl där så är möjligl - anpassa arbetsförhållandena så all såmänga kvinnor och män som möjligl kan konkurrera om befälstiänsterna. Det andraär alt vidla rekryterings- och informationsåtgärder för atl nå en jämnare fördelningmellan kvinnor och män inom olika yrkesgrupper. Enalltför liten rekrytering av kvinnor innebär en risk för att reformen försvårasoch all de erfarenheler som vinns genom all kvinnor får lilllräde lill befälsyrketinle kommer alt ge ell rättvisande underiag för atl utvärdera effekterna avreformen. Rekryteringen av kvinnor bör avpassas med hänsyn lill delorganisatoriska behovet, rekryteringsunderlagets storlek och sammansättning,gällande fysiska och andra antagningskrav samt förhållanden som i övrigl är avbetydelse för verksamhelen. En rekrytering av båda könen till yrkesbefäl kanockså bidra till all höja effektiviteten i den mening som avses i medbestämmandeavlalelför del slalliga arbetslagar-området. Aktivaåtgärder för jämställdhet bör ingå som etl väsenlligi mål i försvarsmakienspersonalpolitik. lämslälldhetsfrågorna bör behandlas som en inlegrerad del av personaladminislralionensolika led. De befallningshavare som normall har en beslutande funklion inom myndighelenbör ocksä fatta beslut om jämställdhelsälgärder. Konkrela handlingsprogram med faslalidsplaner för jämslälldhelsålgärder bör utarbetas. Berörda myndigheter bör imöjlig mån ange elappvisa mål för omfallningen av rekrytering 1981/82:3 30 av kvinnor och sedan söka se till att målen uppnås medtillämpning av sedvanliga antagnings- och urvalsgrunder. Man bör dock undvikaalt inrikta rekrytering och information så all vissa yrkesgrupper enbart ellertill övervägande delen kommer atl rekryleras med kvinnor. Beredningenföreslår också all personalens kunskaper om könsrolls- och jämslälldhelsfrågorförbättras genom ulbildning och andra personalulvecklande åigärder. Altilydernabör påverkas pä alla nivåer i försvarels organisation. Information och ulbildning om jämställdhetsfrägor börgenomföras i anslutning lill bl.a. förbandschefs-, personalchefs- och ulbildningschefs-mölen. Villkoren för anlagning. ulbildning och befordran av befälär formdll lika för män och kvinnor. Det kan dock finnas kvalifikationer eller erfarenhelersom del ena könet har i avsevärt siörre utsträckning än del andra. Om villkorenför antagning, ulbildning och befordran inle är ofrånkomliga för etl effeklivlarbete eller sakligl sett lill klar fördel för arbelel, kan en tillämpning avdem komma alt falla under jämslälldhelslagens förbud mol indirekl eller dolddiskriminering. 1 inslruklionernaför de nämnder (moisvarande) på olika nivåer som är rådgivande och beredande ålmyndigheler i frågor rörande anlagning och urval av yrkesbefäl bör las in iföreskrifter om all nämnden skall främja ulvecklingen mol jämslälldhel i befälsyrkel.1 de cenlrala nämnderna bör representanler för jämslälldhelsombudsmannenadjungeras på samma sätt som kan gälla för representanler för bl.a.skolöverstyrelsen och . Det är också viktigt att det ide lokala nämnderna adjungeras representanter för de kvinnor som genomgår ulbildningtill yrkesbefäl på moisvarande säll som förtroendevalda värnplikliga adjungeras. Beredningen förulsäiler all jämslälldhetslagen och jämslälldhelsförord-ningensamt moisvarande föreskrifter i kollektivavtal lillämpas för yrkesbefäl såvillgäller de yrkesgrupper (motsvarande) och befallningar lill vilka båda könen kanrekryteras. Beredningen lämnar vissa synpunkler och förslag på dennärmare ulformningen av studie- och yrkesorienteringen om befälsyrkel förkvinnor. Denna blir nämligen av särskild betydelse för kvinnornas möjligheleralt bilda sig en uppfattning om befälsyrkel, eftersom de inte generellt får denmiljöerfarenhet om försvaret och befälsyrkel som männen fär genom atl fullgöra värnpliklstiänslgöringen. Erfarenheter visar atl man lättare kan intressera ungdomarför icke-tradiliondla yrkesval genom all låla någon frän del underrepresenleradekönel som arbetar inom del akluella yrket medverka i informationen om della. 1981/82:3 31 En annonsering riktad enbarl lill kvinnor bör användas främsii en kortsiktig salsning för atl få tillräckligl stort urval av sökande. Den skriftliga yrkesinformalionen bör i beskrivningen avinnehållet i befälsyrkel omfatta t. ex. yrkets karaklär som utpräglat kontaklarbete. Yrkesinformalionskurser(praklikanlläger) genomförs ärligen inom armén, marinen och flygvapnel försåväl manlig som kvinnlig ungdom. De informationskurser som har genomförts inomflygvapnel med dellagande av flickor är av permanenl karaktär. Moisvarandekurser inom armén och marinen genomförs försöksvis i avvaklan på förslag ombefälsanställning av kvinnor inom dessa försvarsgrenar. Beredningen föreslårall också arméns och marinens kurser permanentas och genomförs gemensaml förpojkar och flickor. Antalet elevplalser för flickor bör efler hand öka. Skolan och försvarei bör i ökad omfattning samordnastudie- och yrkesorienteringen. Ellplaneringsunderlag för studie- och informalionsdagar bör utarbetas centralt ochslällas lill förbandens och skolornas förfogande. Beredningen anser också all försvarei bör överväga hur manvia sina representanter i samvérkansråden mellan skola och arbetsliv (SSA-råden)kan medverka lill all genomföra de idéer och program som aktualiseras inomramen för skolans jämslälldhelsarbele. 5 Uppföljning och forskning 5.1 Uppföljning av sociala och psykologiska faktorer Beredningen understryker viklen av all följa upp konkrela ulbildnings-ocharbetssituationer liksom effekterna av de politiska besluten rörande kvinnor iförsvaret. Studierna bör omfatta befälets antagning, utbildning och funklion i befälsarbelet.Därvid bör las upp såväl altilyd- som motivations-, lednings- och prestationsfaktorer.Mäns och kvinnors inställning lill lednings- och chefsfrågor bör las upp liksomakluella frågor om samarbele och beslutsfallande. Uppföljningen bör äveninbegripa de prövningspsykologiska metoderna vid antagningsprövningar. Inomden sociologiska och psykologiska forskningen bör man sä långl möjligt samordnaforskningen om mannen och kvinnan i befälsyrket. Försvarels forskningsanslall planerar bl. a. sludier av individers och gruppers prestationsförmågaunder hol, arbetsorganisation och socialförändring, särskilt hinder för motivation i arbelel, individers och gruppers beslulsfallandei sociala situationer, särskill beslutsfattande i smågrupper, utveckling och uppföljning av dennya befälsordningen i fråga om urvals-syslem och utbildningssystem. Beredningen anser att dessa sludier även bör omfattakvinnor. 1981/82:3 32 5.2 Fysisk och medicinsk forskning och uppföljning Kvinnans fysiska kapacitet är genomsnittligt sell, bl. a.av renl biologiska skäl, lägre än mannens. Både manliga och kvinnliga sökande lillförsvarsmaklen måste uppfylla vissa minimikrav för all anlas. Del är då nödvändiglatl de kvalifikationskrav som har ställts upp relateras lill kraven i resp.befattning. Kraven får varken vara för höga eller för låga.