prop · G503138 · 1981-12-31 00:00:00 — omavskaffande av påmönstringsförbud för sjömän; Regeringenföreslår att anta de förslag som har tagits upp i bifogade utdrag avregeringsprotokoll. Pågrundval av mönstringsutredningens slutbetänkande Enklare mönstring och bättreregistrering av sjömän. Del II,föreslås att reglerna i mönstringsförordningenom påmönstringsförbud och varning för misskötsamma sjömän upphävs. som prövar frågor om påmönstringsförbud och varning sjömansnämnden kan därmed upphöra med sin verksamhet. I propositionen finnsockså vissa förslag som rör fartygsnämndema. Denya reglerna avses träda i kraft . 1 1981/82. Lag om ändring i förordningen (1961:87) om registrering och mönstring av sjömän (mönstringsförordningen) Härigenomföreskrivs i fråga om förordningen (1961:87) om registrering och mönstring avsjömän (mönstringsförordningen)' dels att 28-33 §§ skall upphöra att gälla,dels att rubriken närmast före 28 § skall utgå, dels att 4, 14 och 52 §§ skallha nedan angivna lydelse. Inskrivningmå icke ske av den, som på grund av sitt hälsotillstånd är förhindrad att tagaanställning ombord pä fartyg, ej heller av den för vilken påmönstringsförbud enligt28 § gäller. Inskrivning av den, som icke uppnåft myndig ålder, må ej ske utanatt värdnadshavare lämnat tillstånd därtill. Inskrivningmå icke ske av den, som på grund av sitt hälsofillstånd är förhindrad att tagaanställning ombord på fartyg. Inskrivning av den, som icke uppnått myndig ålder,må ej ske utan att värdnadshavare lämnat fillstånd därtill. skall med läkarintyg styrka, att hinder på grund avhans hälsotillstånd icke föreligger mot inskrivning. Svensk må icke inom riket påmönstras svensktfartyg, om a) han ej ärinskriven i sjömansregistret eller han saknar sjöfartsbok, b) han pä grund avsitt hälsotillstånd är olämplig för anställning i avsedd befattning ellereljest av hälsoskäl är olämplig att utöva sjömansyrket, c) påmönstringsförbudgäller för honom, d) hansaknar föreskriven behö righet för anställning i avsedd be fattning, och sädana omständighe ter icke föreligga, att han ändock bör godtagas för anställningen., el ler, e) iövrigt hinder i lag eller annan författning möter mot hans anställ ning å fartyget. I fråga om utländsk skall Svensk må icke inom riket påmönstras svensktfartyg, om a) han ej ärinskriven i sjömansregistret eller han saknar sjöfartsbok, b) han på grund avsitt hälsotillstånd är olämplig för anställning i avsedd befattning eller eljestav hälsoskäl är olämplig att utöva sjömansyrket. c) han saknar föreskriven behö righet för anställning i avsedd be fattning, och sädana omständighe ter icke föreligga, att han ändock bör godtagas för anställningen, el ler d) i övrigthinder i lag eller annan författning möter mot hans anställ ning å fartyget. I fråga om utländsk skall Förordningen omtryckt 1979:37. 1981/82:138 3 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse vad i föregående stycke under vad i föregående stycke under h)-e) stadgas äga motsvarande h)-d) stadgas äga motsvarande Utländsk må ej påmönstras, med mindre han inneharpass eller annan legitimafionshandling, som i särskild ordning godtagits att gälla såsom pass. Den som icke åtnöjes med beslut Den som icke åtnöjes med beslut som mönstringsförrättare eller sjö- som mönstringsförrättare meddelar mansnämnden meddelar enligt den- enligt denna förordning, äger söka na förordning, äger söka ändring i ändring i beslutet hos sjöfartsver- Talan mot beslut om påmönstringsförbudeller varning föres hos kammarrätten genom besvär. Mot annat beslut av sjöfartsver- beslut enligt den- ket enligt denna förordning/öre5 ta- na förordning får överklagas hos lan hos regeringen genom besvär. regeringen genom besvär. Denna lag träder i kraft . Påmönstringsförbud som har meddelats före ikraftträdandetupphör att gälla vid utgången av . Lag om ändring i sjölagen (1891:35 s. 1) Härigenom föreskrivs att 231 § sjölagen (1891:35 s. 1)'skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 231 § Anspråk på särskild goltgörelse enligt 229 § 1 mom.första stycket 3 skall anmälas hos redaren eller befälhavaren inom tre månaderefter det att bärgningsföretaget slutförts. Tvist om goltgörelse, som avses i Tvist om sådan gottgörelse prö- förstastycket, prövas av sjömans- vas avdomstol. Talan må ej föras mot slut i en sådan tvist får talan ej nämndens beslut i sådan tvist. Denna lag träder i kraft . Lagen omtryckt 1975: 1289. Prop.1981/82:138 4 Lag om ändring i sjömanslagen (1973:282) Härigenom föreskrivs aU 19, 20, 26 och 62 §§ sjömanslagen(1973:282) skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse ' Föreslagen lydelse anställningsavtal upphör ej genom att han skiljesfrån befattning på fartyg. Innan befälhavaren enligt 17 eller Innan befälhavaren enligt 17 eller 18 § skiljer sjömannen från hans be- 18 § skiljersjömannen från hans be fattning ombord, skall han under- fattning skall han, om fartygs- rätta redaren och förvissa sig om att nämnd ej skall finnas på fartyget, det efter omständigheterna är sörjt först ha samrått med övriga befatt- för sjömannens uppehälle i land. Anteckning Befinner sig fartyget utom riket, om samrådet skall göras i skepps skall även närmaste svenska ut- dagboken. Befälhavaren skall ock- landsmyndighet underrättas. såunderrätta redaren och förvissa sig om att det efter omständigheterna är sörjt försjömannens uppehälle i land. Befinner sig fartyget utom riket, skall ävennärmaste svenska utlandsmyndighet underrättas. För samråd eller undersökning i För samråd eller undersökning i fråga som avses i 22-24§ skall fin- fråga som avses i 22-24 § skall fin nas en fartygsnämnd på fartyg, som nas en fartygsnämnd på fartyg, som har en besättning om minst åtta an- har en besättning om minst sex per- ställda. Befälhavaren föranstaltar söner. Befälhavaren föranstaltar om att nämnden tillsättes. om att nämnden tillsätts. består av befälhavaren som ordförande ochytterligare tre ledamöter. Av sistnämnda ledamöter skall en tillhöra befäletoch två den övriga personalen ombord. Befälsledamoten skall om möjligt varaantingen den främste av maskinbefälet eller styrmännen eller föreståndaren förintendenturavdelningen allteftersom saken rör , som fillhör maskin-,däcks- eller intendenturavdelningen. Övriga ledamöter skall om möjligt vara avden övriga personalen utsedda förtroendemän. undersökning som avses i24 § ge vidhanden att sjömannen grovt misskött sig under anställningen ombord påfartyget, skall fartygsnämnden skyndsamt anmäla saken till .yö-mansnämnden. Ger undersökningen anledning Om det efter en undersökning antaga att brott, som hör under all- som avses i 24 §finns anledning att mäntåtal, har förövats ombord eller föreligger misstanke om sådant brott, skall fartygsnämndenskyndsamt anmäla vad som framkommit till vederbörande åklagare eller polismyndigheti . Är fartygets närmaste bestämmelsehamn ej svensk, skall i ställetnärmaste svenska utlandsmyndighet underrättas om den gjorda utredningen. Anmälanoch underrättelse kan underlåtas, om nämnden finner brottet vara att bedömasom ringa. Befälhavarensvarar för att anmälan eller underrättelse enligt första eller andra stycketsker. Det åligger vidare befälhavaren att tillställa vederbörande myndighetden utredning som gjorts inom fartygsnämnden. antaatt brott, som hör under allmänt åtal, har förövats ombord eller föreliggermisstanke om sådant brott, skall fartygsnämnden skyndsamt anmäla vad somframkommit till vederbörande åklagare eller polismyndighet i . Ärfartygets närmaste bestämmelsehamn ej svensk, skall i stället närmaste svenskautlandsmyndighet underrättas om den gjorda utredningen. Anmälan ochunderrättelse kan underlåtas, om nämnden finner brottet vara att bedöma somringa. Befälhavaren svarar för att anmälan eller underrättelse sker. Detåligger vidare befälhavaren att tillställa vederbörande myndighet denutredning som gjorts inom fartygsnämnden. Till böter dömes den sombryter mot 15 § första eller andra stycket, 20 § första stycket, 21 § första stycketjämfört med 22-24 §, 26 § tredje stycket, 27 § tredje stycket eller 37 §. Till böter dömesbefälhavare som bryter mot 45 §, Till böter döms den sombryter mot 15 § första eller andra stycket, 20 § första stycket, 21 § första stycketjämfört med 22-24 §, 26 § andra stycket, 27 § tredje stycket eller 37 §. Till böter dömsbefälhavare som bryter mot 45 §. .Skerförseelse mot 15 § första eller andra stycket och visar arbetsgivaren att hangjort vad på honom skäligen ankommit för att förhindra förseelsen, är han frifrån ansvar. Dennalag träder i kraft . ti /82. 1981/82:138 6 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, Åsling, Söder, , , , , , ,, Elmstedt, Tilländer, Ahrland, Propositionom avskaffande av påmönstringsförbud för sjömän Iapril 1979 tillkallades en särskild utredare' med uppdrag att se överlagstiftningen om mönstring och registrering av sjömän. Utredaren, som antognamnet mönstringsutredningen (K 1979:02), avlämnade i december 1980principbetänkandet (DsK 1980:13) Enklare mönstring och bättre registrering avsjömän. Sedan betänkandet remissbehandlats föreslog regeringen i prop.1981/82:74 om enklare mönstring av sjömän att den nuvarande ordningen på dettaområde ändras på ett genomgripande sätt. Förslaget har godkänts av (/82:10, rskr 1981/82:134). Mönstringsutredningenavlämnade sitt slutbetänkande (Ds K 1981:10) Enklare mönstringoch bättre registrering av sjömän. Del IL I betänkandet finns ett avsnitt somhandlar om sjömansnämnden och påmönstringsförbudet och ett som handlar omfartygsnämnden (avsnitt 3 och 4). Dessa avsnitt bör fogas till protokollet idetta ärende som bilaga 1. En sammanställning av remissyttrandena i vad avserförslagen i avsnitt 3 och 4 i betänkandet bör fogas fill protokollet i dettaärende som bilaga 2. Somframgår av prop. 1981/82:74 (s.23) föreslog i sinanslagsframställning för /83 att sjömansnämnden skulle avvecklasför att man skulle uppnå en tvåprocentig besparing på anslaget E3.Fartygsverksamhet. I budgetpropositionen för /83 har jagförordat att nämnda besparing genomförs genom att sjömansnämnden 1981/82:138 7 avvecklas.Jag aviserade i prop. 1981/82:74 att jag skulle återkomma med ett förslag tillriksdagen om att bestämmelserna rörande påmönstringsförbud upphävs ochsjömansnämnden avskaffas vid halvårsskiftet 1982.1 det följande avser jag attbehandla dessa frågor. Reglerom påmönstringsförbud och varning och om sjömansnämndens verksamhet finns i 28-33§§ förordningen (1961:87) om registrering och mönstring av sjömän(mönstringsförordningen). En som pä grund av grov misskötsamhet underanställning ombord befinnes vara olämplig att utöva sjömansyrket kan meddelas påmönstringsförbudför -högst sex är - eller, om särskilda omständigheter föranleder det,tills vidare. Den för vilken påmönstringsförbud gäller får inte tjänstgöra påmönstringspliktiga fartyg. Ett påmönstringsförbud skall hävas sä snart detförekommer skälig anledning till det. En kan i stället för påmönstringsförbudmeddelas varning. Frågorom påmönstringsförbud och varning handläggs av sjömansnämnden som har sinverksamhet i . Ordföranden i nämnden skall vara lagfaren. Övrigaledamöter utses av arbetsmarknadens parter. Beslut om påmönstringsförbud skallanmälas till sjömansförmedlingarna och mön-stringsförrättarna. Detbör understyrkas att påmönstringsförbud inte är en disciplinär påföljd utan,som det framhålls i förarbetena till mönstringsförordningen, "en socialtbetingad spärr" för att hindra dokumenterat olämpliga sjömän atttjänstgöra ombord. I praktiken uppfattas påmönstringsförbudet dock ofta som enbestraffning. Fören beskrivning av bakgrunden till reglerna och verksamheten vid sjömansnämndenfår jag hänvisa till bilaga 1. Antaletärenden hos sjömansnämnden har minskat kraftigt . Från att ibörjan ha handlagt över 1000 ärenden hade sjömansnämndenår endast 120 ärenden att behandla. Man kan anta att minskningen har singrund i att det nu faktiskt begås färre förseelser ombord än tidigare och attbefälhavare och rederier ofta föredrar andra tillvägagångssätt än anmälan fillsjömansnämnden när det gäller att komma fill rätta med den misskötsamhet somändå förekommer ombord. Dessutom är påmönstringsförbudet inte helt effektivtsom avstängningsin-strument. Det förekommer att avstängda sjömän återfinns ibefattningar ombord pä mönstringspliktiga fartyg. Det finns alltså flera skälför att 1981/82:138 8 ifrågasättapåmönstringsförbudets - och därmed också sjömansnämndens framtid. Genom attslopa nämnden skulle administrativa och ekonomiska fördelar nås somen icke önskvärd särbehandling av sjöfolk skulle upphöra. Enligt1973 års sjömanslag har befälhavaren möjlighet att snabbt inskrida mot densjöman som är en fara för sjösäkerheten genom att skilja denne frånbefattningen. Pä så vis kan de akuta problemen ombord av. Hur det sedanskall gå med anställningen blir en fråga för arbetsmarknadens parter.Uppsägning från arbetsgivarens sida får ske om uppsägningen är sakligt grundad.Saklig grund för uppsägning föreligger inte om det skäligen kan krävas attarbetsgivaren bereder arbetstagaren annat arbete hos sig. Enligt utredningensuppfattning bör parterna vid eventuell uppsägning ta hänsyn till de speciellaförhållanden som råder vid fartygsarbete. Lämpliga omplaceringar kan varasvåra att genomföra. Om en ombordanställd visar sig vara en sjösäkerhetsriskbör detta i regel vara saklig grund för uppsägning. För att man i land skall fåett ordentligt beslutsunderlag när man prövar anställningsfrågorna är det docknödvändigt att ätgärder vidtas så att utredningsorganet ombord -fartygsnämnderna - fungerar bättre än . För att en olämplig inteskall kunna gå till sjöss i ett annat rederi är det vidare viktigt att rederiernaskaffar sig ordentlig information om den person man avser att anställa. Utredningenföreslår att påmönstringsförbudet och sjömansnämnden avskaffas. Anställnings-och tjänstgöringsfrägorna kan helt överlämnas till arbetsmarknadens parter.Sjösäkerheten fillgodoses genom befälhavarens möjlighet att skilja någon frånhans befattning. Åtgärder bör vidtas för att fartygsnämnderna skall fungerabättre. Lagen om anställningsskydd kan tillämpas med erforderlighänsyn till de särskilda förhållanden som råder vid tjänstgöring ombord påfartyg. Rederierna får ett större ansvar i samband med nyanställningar. Remissinstansernahar genomgående tillstyrkt eller lämnat utan erinran utredningens förslag ifråga om påmönstringsförbud och sjömansnämnden. Jagkan i allt väsenfligt ansluta mig till mönstringsutredningens övervägandenrörande instituten påmönstringsförbud och varning. Som framgår av bilaga 1 hardet tidigare funnits ett uttalat behov av en socialt befingad spärr mot attmisskötsamma sjömän utövade sjömansyrket. Stafistiken visar att det ända framtill mitten av förekom ett stort antal 1981/82:138 9 ärendenvid sjömansnämnden och att många påmönstringsförbud meddelades. Förhållandenahar emellertid förändrats radikalt under senare är, då sjömansnämnden bara haftett fåtal ärenden att behandla. Misskötsamhetbland sjömän ombord på handelsfartyg kan inverka både på fartygets säkerhet ochpå de sociala förhållandena ombord. Frågan om vilka ätgärder som skall vidtasmot misskötsamma sjömän är därför av vitalt intresse både för sjöfartsverketoch berörda arbetsmarknadsorganisationer. Jag konstaterar därför med störstatillfredsställelse att representanterna för såväl som redamasoch de ombordanställdas organisationer har ställt sig bakom niönstringsutredningensförslag. Denradikalt minskade ärendemängden vid sjömansnämnden pekarenligt min mening på att det f. n. inte finns något påtagligt behov av insfitutenpåmönstringsförbud och varning. Förhållandena inom sjöfartsnäringen harförändrats på ett sådant sätt att man knappast heller för framtiden behöverbefara att de tidigare problemen med misskötsamhet på fartygen skall återkomma.I motsats till tidigare - då sjömännen bara var anställda på fartygen för enresa i taget - är nästan alla sjömän i den svenska handelsflottan rederianställda,dvs. fast anställda i resp. rederi. Denna anställningsform har helt naturligtbidragit till att motverka misskötsamhet på fartygen. Även i ett mer expansivtläge på arbetsmarknaden kan man räkna med att rederianställning kommer att bliden dominerande anställningsformen. Underden senaste tioårsperioden har den arbetsrättsliga lagstiftningen reformerats igrunden. a. lagen (1974:12) om anställningsskydd (LAS), lagen(1974:13) om vissa anställningsfrämjande åtgärder och lagen (1976:580) ommedbestämmande i arbetslivet har förhållandena mellan arbetsgivare ocharbetstagare givits en ändrad inriktning. Likaså har tillkomsten avsjömanslagen (1973:282) med möjligheten att skilja en från hansbefattning ombord utan att säga upp honom från anställningen medförtökade möjligheter att på ett bättre sätt behandla fall av misskötsamhet ombord.Tyngdpunkten har lagts på förhandlingar mellan rederiet och de anställdasföreträdare lokalt och centralt. Ibelysning av nyare fids arbetsrättsliga lagstiftning framstår instituten påmönstringsförbudoch varning som föråldrade. Enligt min mening finns det inte längre anledningatt i misskötsamhetsfall ha en på detta sätt annorlunda ordning jämfört medarbetslivet i övrigt. Jag biträder följakfli-gen utredningens förslag att påmönstringsförbudoch varning skall avskaffas. Som en följd härav kan sjömansnämnden avvecklas.Jag förordar därför att förändringarna genomförs . böralla då gällande påmönstringsförbud upphöra att gälla. Författningsmässigtinnebär förslaget att 28-33 §§ mönstringsförordningen skall upphöra att gälla.Det medför några smärre följdändringar i 4, 14 och 52 §§ förordningen. medför vissa ändringar i sjölagen (1891:35 s. 1) ochsjömanslagen (1973:282). 1981/82:138 10 Somframgår av bilaga 1 (avsnitt 3.5) ankommer det enligt 231 § sjölagen påsjömansnämnden att i visst fall pröva tvist om särskild gottgörelse ur bärgariön.Nämnden har under sin mer än tioåriga verksamhet inte haft något sådant ärende.I likhet med utredningen finner jag det naturligt att denna prövning får ske isamma ordning som gäller tvist om bärgarlön i övrigt, dvs. Detär vidare nödvändigt att upphäva första stycket i 26 § sjömanslagen. Enligtdetta skall fartygsnämnden, när den efter företagen undersökning funnit att ensjöman grovt misskött sig under anställningen ombord pä fartyget, skyndsamtanmäla saken till sjömansnämnden. Upphävandet av detta stycke föranleder enmindre justering av 62 § sjömanslagen. Samtidigtsom mönstringsutredningen har föreslagit att sjömansnämnden avvecklas harutredningen förordat att vissa ätgärder vidtas för att ge fartygsnämndernabättre förutsättningar att fungera som samråds- och undersökningsorgan. Jagkommer kortfattat att behandla dessa förslag här. Fartygsnämndenär ett samråds- och undersökningsorgan vars verksamhet regleras i 20-28 §§sjömanslagen. skall finnas på fartyg som har en besättning omminst åtta anställda. Befälhavaren är ordförande. Nämnden skall i övrigt beståav ett befäl och två av den övriga personalen. skallsammankallas om det blir aktuellt att befälhavaren skall skilja en frän befaUningeneller vid ordningsförseelser ombord. Förutom att undersöka vad som inträffat färnämnden tilldela sjömannen en erinran. Grova fall av misskötsamhet ombordskall, som har berörts i det föregående, anmälas till sjömansnämnden. Vid misstankeom brott skall anmälan göras till åklagare eller polismyndighet i . Utredningenföreslär, bortsett frän anmälningarna till sjömansnämnden, inga förändringar ifråga om fartygsnämndernas sammansättning eller arbetsuppgifter. Vissa åtgärderföreslås dock för att ge nämnderna bättre förutsättningar att fungera somsamråds- och undersökningsorgan. har bard utfärdatprovisoriska anvisningar för fartygsnämnderna. Anvisningarna bör ses över.Ändamålsenliga blanketter för protokollföring bör utformas. Informationen ochutbildningen rörande nämndens arbetsuppgifter bör förbättras. Vidare förordarutredningen att fartygsnämnd skall finnas pä fartyg med minst sex anställda ochatt samråd med besättningen skall äga rum på fartyg med färre anställda innanbefälhavaren skiljer någon från hans befattning ombord. För en utföriigare beskrivningav förslagen får jag hänvisa till bilaga 1. Remissinstansernahar fillstyrkt utredningens förslag eller lämnat förslagen utan erinran. Föregen del finner jag att förslagen bör genomföras. Dock bör, i enlighet med vadsjöfartsverket förordat, fartygsnämnd finnas på fartyg med en besättning avminst sex personer. Det innebär att fartygsnämnd även skall finnas pä fartygdär s. k. seglande delägare ingår i besättningen. Om ansluter sigtill förslagen ankommer det på 1981/82:138 11 sjöfartsverketatt i enlighet med 28 § sjömanslagen meddela de närmare föreskrifter som behövsom fartygsnämnden. För framtiden finns detanledning att uppmärksamma ytterligare en fråga, som bl.a. diskuteras i avsnitt3.3 i betänkandet. Det gäller när en har skilts från sin befattningsedan han utgjort en säkerhetsrisk ombord. Sjömannen har då som regelanställningen kvar. Enligt 7§ LAS skall en uppsägning frän arbetsgivarens sidavara sakligt grundad. Saklig grund för uppsägning föreligger inte om det skäligenkan krävas att arbetsgivaren bereder arbetstagaren annat arbete hos sig. Närmöjligheten till avstängning genom sjömansnämnden försvinner aktualiserasenligt utredningen en något annorlunda syn på begreppet "sakliggrund" för uppsägning. Man måste enligt utredningens uppfattning beaktade speciella förhållanden som råder vid fartygsarbete. Tjänstgöringen är offentligrättsligtreglerad på ett sätt som inte är vanligt i land. Behörighetskrav gäller för de flestabefattningar ombord. Det kan vara svårt att göra en omplacering av en sjömansom utgör en säkerhetsrisk. När det gäller fartygstjänstgöring måste samtidigtstor hänsyn tas till de övrigas trivsel ombord. Erfarenheten visar också attdet ofta föreligger stora svårigheter att ordna annan lämplig anställning inomrederiets organisation i land. Om en ombordanställd visar sig vara ensjösäkerhetsrisk bör detta enligt utredningens uppfattning i regel utgörasaklig grund för uppsägning. Ävenjag finner att tjänstgöringsförhållandena inom handelsflottan är speciella. Dehar ingen direkt motsvarighet i land. Enligt sjösäkerhetslagstiftningen skalldet finnas minimibesättningsbeslut för varje fartyg. Mini-mibesättningarna ärsmå och består av specialister med noga definierade behörigheter. Sverigesåtaganden i internationella konventioner medför att det inte kan godtas att någonbesättningsmedlem på ett svenskt handelsfartyg utgör en risk försjösäkerheten. Förslagen att avskaffa påmönstringsförbudetoch avveckla sjömansnämnden innebär förändringar för partema påarbetsmarknaden. Som utredningen har funnit måste man kunna beakta de speciellaförhållandena inom sjöfarten även vid tillämpningen av LAS. I detta sammanhangkan jag hänvisa till avsnitt 2.4 i prop. 1981/82:71 med förslag till ny anställningslagm.m., där tillämpningen av uttrycket "saklig grund för uppsägning"behandlas. För egen del utgår jag från att parterna på arbetsmarknaden, somhar ställt sig bakom utredningens överväganden, ocksä beaktar dessa ianställningsfrågor. Eftersom de föreslagnalagändringarna är av enkel beskaffenhet anser jag att lagrådets yttrande intebehöver inhämtas. Förslaget till ändring isjölagen har upprättats i samråd med chefen för . 1981/82:138 12 Jaghemställer att regeringen föreslår att anta inom kommunikationsdepartementetupprättade förslag till 1. lag om ändring i förordningen(1961:87) om registrering och mönstring av sjömän (mönstringsförordningen), 2. lag om ändring i sjölagen(1891:35 s. 1), 3. lag om ändring i sjömanslagen(1973:282). Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att anta de förslag som föredraganden har lagtfram. 1981/82:138 13 3 SJÖMANSNÄMNDEN OCH PÅMÖNSTRINGSFÖRBUDET 3.1 Den tidigare utvecklingen Det har länge ansettsnödvändigt att de som är olämpliga för sjömansyrket hindras att tjänstgöra ombord påfartygen. Olämplighet kan bero på brister i hälsotillståndet eller påmisskötsamhet.