prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — Förutom uppgiftenatt samordna viss planläggning har civilbefälhavaren all leda övningar, utbildaeller verka för utbildning av viss personal för uppgifter i krig samt planeraför den egna verksamheten i krig och vid krigsfara. För dessa uppgifterbiträds civilbefälhavaren av ett kansli, vilket är förlagt i anslutning lill enlänsstyrelse. Prop.1981/82:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 14 Civilbefälhavarkansliernahar inemot 40 anställda. Medelsanvisningenför innevarande budgetår uppgår lill ca 9,7 milj. kr. är centralt rationaliserings-, samordnings- ochulbildningsorgan för länsstyrelserna. Nämnden bistår länsstyrelserna i frägorsom rör arbetsformer, personal- och ekonomiadministrafion och internplanering. Nämnden verkar för samordning mellan länsstyrelserna samt mellanlänsstyrelserna och andra statliga myndigheter. I samråd med länsstyrelsernaplanlägger och anordnar nämnden utbildning och konferenser förlänsslyrelsepersonal. Nämnden fastställer formulär till vissa blanketter förlänsstyrelserna. Ett revisionskontor och en redovisningscentral för länsstyrelserna är knutna till nämnden. beslår av ordförande, vice ordförande och fem andraledamöter. Antalet anställda hos nämnden är ca 30. Nämnden disponerarför innevarande budgetår ca 9,9 milj. kr. för sin verksamhet. Länsstyrelsernasanslagsframställningar för /83 innehåller som huvudförslag enanslagsnivå som utgör pris- och löneomräknat anslag för budgetåret1981/82 minskat . Medelsbehovet enligt detta alternativ ökar med följande belopp. Inom flera områdenav länsstyrelsernas verksamhet pågår rafionaliserings-arbele. Detta kanemellertid inte förväntas leda till besparingar av sådan storlek somhuvudförslaget kräver. Länsstyrelserna anser all en fortsatt minskning avresurserna, enligt huvudförslaget, inte i någon större omfattning kan mötas medsänkt ambitionsnivå utan all kraven på service och rättssäkerhetallvarligt eftersatts. Länsstyrelsernas verksamhet styrs i hög grad av krav ochefterfrågan från allmänheten, kommuner och statliga myndigheter.Verksamheten utgörs i huvudsak av uppgifter som har ålagts i lageller annan författning. För att klara besparingar är länsstyrelserna beroende avförfattningsändringar. Förslag härom har lämnatsi länsstyrelsernas längtidsbedömningar. Länsstyrelserna finner det ytterstangeläget att sådana författningsändringar initieras och understryker Prop.1981/82:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 15 starkt vikten av all regeringen, genom dessaändringar, skapar utrymme för en mer övergripande rationalisering avverksamheten. Åtskilliga länsstyrelserför inle fram yrkanden om nya Ijänster, men redovisar det behov av sädana somanses föreligga. Länsstyrelsernas yrkanden och önskemålen om personalökningarm. m. innebär att medelsbehovel ökar med följande belopp utöver redovisathuvudförslag. De begärdapersonalökningarna hos länsstyrelserna omfattar ca 40 ytterUgare tjänster varavca två tredjedelar avser tjänster för handläggare. Behovet avser inomplaneringsavdelningarna bl. a. planeringskanslierna (2 tjänster),nalurvärdsenhelerna (4 tjänster), planenheterna (1 tjänst), lant-mäterienheterna(6 tjänster), regionalekonomiska enheterna (3 tjänsterjoch försvarsenhelerna (1tjänst). För skatteavdelningarna redovisas behov bl. a. för taxeringsenheterna(5 Ijänster), revisionsenhelerna (1 tjänst), besvärsenheterna (1 tjänst),mervärdeskatleenhelerna (1 tjänst), uppbördsenheterna (4 Ijänster) ochdataenheterna (7 tjänster). Administrativa enheterna har behov av ytterligaretvå tjänster. LänspoUschefernas expeditioner behöver förstärkas med en tjänst.Flera länsstyrelser har dessutom hänvisat fill de resultat som kan komma framgenom de översyner som genomförs av beträffandelänsstyrelsernas besvärsenheter och mervärdeskalteenheter. De personalförstärkningarsom begärs för de lokala skattemyndigheterna avser dels tjänster för fortsattutbyggnad av granskningsorganisalionen för taxering i första instans delsförstärkning på grund av ökade ärende- och arbetsvolymer. För dessa ändamålredovisas ett behov av 154 tjänster, varav drygl hälften avser ijänster förhandläggare. Det redovisade behovetvid kronofogdemyndigheterna (ca 70 tjänster) avser till övervägande delbiträdestjänsler (ca 45 st). I del redovisade behovel ingår ett antal tjänsterför ekonomer avsedda för speciella uppgifter bl. a. i samband med åtgärder motden ekonomiska brottsligheten. Remissytttranden överlänsstyrelsernas anslagsframställningar har avgetts av rikspolisstyrelsenbeträffande länspolischefsexpeditionerna, ochöverstyrelsen för ekonomiskt försvar beträffande försvarsenheterna,beträffande länsstyrelsernas uppgifter enligl lagen (1977:293)om handel med drycker och enligt socialtjänstlagen (1980:620) ,trafiksäkerhelsverkel beträffande bil- och körkortsregislren, riksskallever- Prop.1981/82:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 16 ket beträffande skatteförvaltningen ochkronofogdemyndigheterna, beträffande kulturminnesvårdensregionala organisation, lantbruksslyrelsen och statens livsmedelsverkbeträffande länsveterinärerna, beträffandenalurvärdsenhelerna, statens pris- och karlellnämnd beträffande priskontoren,beträffande hemkonsulenterna, statens planverk beträffande planenheternasaml statens lantmäteriverk beträffande lantmäterienheterna. Rikspolisstyrelsenkonstaterar att länsstyrelserna inte har fört fram nägra yrkanden ompersonalförstärkningar vid länspolischefsexpedilionerna. Styrelsen anser allnägra mera genomgripande förändringar i den regionala polisorganisationen inletorde kunna göras i avvaktan på resultatet av den polisberedning som harpåbörjat sitl arbete . Civilförsvarsstyrelsenanser att länsstyrelsernas insatser för civilförsvarsverksamheten inte kanupprätthållas i den omfattning som förutsattes vid omorganisationen avförsvarsenhelerna är 1978. Resursbristen har bl.a. lell till alt vissövningsverksamhel, som skulle ha genomförts av länsstyrelserna, har inställts.Styrelsen framhåller all planering och genomförande av en eventuell övergångtill ledning av det lokala civilförsvaret kommer alt ställa särskildakrav på länsstyrelserna. Detta kommer all medföra all försvarsenhelernai större omfattning får uppgifter av inriktnings- och lillsynskaraktär. anser altintresset för och den intensiva debatten inom hela det sociala området inkl.alkoholfrågor måste tas tillvara och utnyttjas för all minska problemen iframliden. Alt i detta läge skära ned länsstyrelsernas tillsyn på området skulle få klart negativa effekter och motverkade insatser statsmakterna i övrigt vidtar. Styrelsen finner del därförsynnerligen angeläget att de besparingar av olika slag som eventuellt vidtasinle påverkar länsstyrelsernas handläggning inom vare sig det alkoholpoliliskaeller del sociala området. Styrelsen finner det också väsentligt att dehandläggartjänster för alkoholärenden, som har avsatt medel för,används. I den mån någon länsstyrelse inle anser sig ha behov av tilldeladeresurser borde anmälan härom omgående göras tillkommundepartementel. Ifrågavarande resurs borde därefter föras över till enannan länsstyrelse, där arbetsbelastningen inom området är hög. Styrelsenbedömer del vidare vara synnerligen värdefullt om kommundepartementel, isamarbete med styrelsen, utarbetar närmare anvisningar för hurverksamhetsplaneringen inom de sociala funktionerna skall utformas. Trafiksäkerhelsverkeluppger att anlalel registrerade fordon har ökat med ca 128 000 och anlalelregisterförda körkort med ca 96 000. Verket konstaterar all länsstyrelserna,trots en beräknad fortsatt ökning av fordonsparken, inte har yrkat medel förinrättande av nya tjänster. Delta ser verket som ullryck dels för de allmännabesparingsslrävandena dels för de förhoppningar som ställs på utfallet av denför länsstyrelsernas räkning kommande lerminalupphandlingen. 1981/82:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 17 hävdarall den regionala och lokala skatteförvaltningen skall undantas frän enanslagsnivå enligl huvudförslaget. Enligl verket finns del inle något nämnvärtutrymme för yllerligare rationaliseringar till underlag för begränsningar avmedelstilldelningen med oförändrade såväl materiella som administrativa reglerför beskattningsverksamheten. En tillämpning av huvudförslaget för budgetåret1982/83 kan beräknas motsvara en resursminskning för skatteförvaltningen omsammanlagt närmare 300 årsarbetskrafter jämfört med vad som förutsattes vidutformningen av den nya organisationen. Huvuddelen avskatteförvaltningens arbetsuppgifter kännetecknas av en hård styrning genomlagstiftning, anvisningar och administrativa regler. Delta innebär attresursminskningar inte kan genomföras ulan all även regelsystemet samtidigtändras. Verket har tidigare pekat på den oförenlighet som rådermellan regelstyrning och resursstyrning inom skatteförvaltningen. Enligt verketär det en grundläggande förutsättning för ralionaliseringsverksamhelen inomskatteförvaltningen att inte enbart myndighelerna uppmanas alt på alla sällförenkla och förbilliga sin verksamhet utan all ocksä slalsmaklerna med sammamål ser över de regler som styr myndigheternas verksamhet. Eventuellaresursminskningar måste annars kanaliseras till två områden, nämligen servicenlill allmänheten och - framför allt - den offensiva kontrollverksamheten. I fråga omlänsstyrelserna tillstyrker samma medelstilldelning förtillfällig personal som gäller för /82 omräknat med hänsyn lilllöne- och prisutveckling. Verket föreslår vidare all de arvodestjänster sominrättades tillfälligt för fastighetstaxering omvandlas lill plantjänster.Samma förfarande som tillämpades vid allmänna fastighetstaxeringkommer nämligen att tillämpas vid de särskilda fastighels-laxeringarna fr.o.m.år 1982. Enligt verket är det angelägel all revisionsenhelerna vid tvälänsstyrelser förstärks för utökade arbetsuppgifter för ekonomiska utredningarm.m. i samarbete med kronofogdemyndighet, polis och åklagare. Verkettillstyrker inle någon förstärkning av besvärsenhelerna och uppbördsenhelerna. I fråga om dalaenheterna tillstyrkerriksskatteverket att två länsstyrelser (och ) tilldelas medelför fillsammans 30 personmånader för efterbehandling under den bråda lidennovember - januari. För två länsstyrelser föreslås minskning av medel förvardera med fem personmånader eftersom dubbla dataanläggningar inle längreanvänds i dessa län (och ). Enligl verkels mening skall beslut omöverföring av regislreringsulruslning frän länsstyrelse lill lokalskallemyndighet eller vice versa åtföljas av motsvarande beslut om bemanning avutrustningen. Detta är aktuellt för tre länsstyrelser. I avvaktan påstatsmakternas ställningslagande lill den i ÖBO-projektel (Översyn avbesvärsenheternas organisation) föreslagna samlade översynen av arvs- ochgåvobeskattningen vill inte föreslå eller tillstyrka någraytterligare resurser för gävobe-2 1981/82. Prop.1981/82:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 18 Verket avser alt la initiativ översyn av länsstyrelsernas organisation för vägtrafikskall. Mol bakgrund avdelta avstyrker verket all tvä länsstyrelser (och ) nutilldelas medel för delta ändamål. anserdet vara ett oavvisligt krav alt de lokala skattemyndigheterna tillförs deresterande 160 tjänsterna för granskningsorganisationen. Verket anser vidareall om denna utbyggnad inle genomförs kvarstår behovel av övergångsvisbemanning oförändrat. kan ifråga om kronofogdemyndigheterna inle lill någon del godta all huvudförslagetgenomförs på annat sätt än genom all de besparingsmöjligheter som verketföreslår prövas. Huvudförslaget skulle för kronofogdemyndigheternas delinnebära en nedskärning med 60 årsarbetskrafter. föreslär istället all kronofogdemyndigheterna tillförs resursförstärkningar. En generellnedskärning skulle enligl verket få ytterst olyckliga följder.Kronofogdemyndigheterna är myckel helerogena både i fråga om storlek ocharbetsbelastning. En nedskärning jämsöver alla kronofogdemyndigheter skullebl.a. innebära att de minsta myndigheterna inle skulle kunna komma i fräga delsdärför alt en viss minimibemanning - oavsett arbetsbelastning - är nödvändigför att upprätthålla alla funktioner, dels därför att en hel årsarbetskraft kansparas först vid myndigheter med en personalstyrka överstigande 40 personer.Andra myndigheter med stor arbetsbelastning kan å andra sidan drabbas på ellmyckel kännbart sätt av en nedskärning om . Effekterna påindrivningsresultatet kan i del senare fallet bli mycket allvarliga och ipraktiken innebära ett inkomstbortfall för staten som vida överstiger deninbesparade lönekostnaden. En eventuell nedskärning hos kronofogdemyndigheternamåste ske på ell selektivt sätt. har därför föreslagit ettanlal områden där besparingar kan åstadkommas. Bland dessa s.k. spårområdennämner , en- och Ivåmansslalioneringar, kronofogdemyndighetersom har överkapacitet, sammanslagning av vissa mindre kronofogdemyndigheter,rationaliseringsvinster lill följd av . Riksskatteverketframhåller att volymökningarna inom kronofogdemyndigheterna allljäml är stora.Belopp all driva in har också ökat. Del s.k. levererade beloppet ökar nominelltmen minskar procentuellt sell. Verket anser all del är av särskild vikt iindrivningsarbetel all komma tillrätta med större gäldenärer l.ex. förelag därde restförda s.k. företagarskallerna ständigt ökar. Erfarenheterna av detarbetet har, enligt verket, visat att tillgången lill ekonomisk kompelens inomkronofogdemyndigheterna är av stor betydelse. föreslår attsamtliga myndigheter i landet bör få tillgång fill sådan kompetens. Riksskatteverkettillstyrker, efter en myckel stram bedömning, att kronofogdemyndigheternaförstärks med yllerligare 36 årsarbetskrafter. De förstärkningar somriksskatteverket har föreslagit är riktade lill sådana myndigheter hos vilkaarbelsvolymerna har ökat lill en nivå, som gör all Prop.1981/82:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 19 verksamheten kan bedrivas på ettförsvarbart säll och där yllerligare rationaliseringsvinster inte torde varamöjliga alt utvinna. Större delen av de föreslagna förstärkningarna bedömdesredan i föregående års yttrande från verket som myckel angelägna. Riksantikvarieämbetetbetonar att länsantikvariernas resursbeov säsom de har beskrivits i ämbetetsfidigare yttranden kvarstår oförändrade. Delta innebär atthandläggarkapacitelen måste byggas ut så att den motsvarar de fakfiskauppgifterna i resp. län. I avsaknad av fillräckUga handläggarresurser kvarstårlänsanlikvariernas behov av särskilda medel för olika aktualiserade ändamål.Ämbetet anser att detta måste tillgodoses. Medel för slutförande avprogramarbete för kulturminnesvården saml för planering och säkerställande avbyggnadsvård är då särskilt angelägna. Lantbruksstyrelsen anserall frågan om medel för arbetskraflsförslärkning ål länsveterinärerna bör anståi avvaktan på ställningslagande lill del förslag om organisationen ochfinansieringen av djurens hälso- och sjukvård (SOU 1981:57), som har lämnatsden av djurhälsoulredningen. Statens livsmedelsverkframhåller all länsveterinärerna har angelägna uppgifter inomlivsmedelskontrollen och att verket därför har fillslyrkl önskadeförstärkningar. Med hänsyn till nuvarande budgetdirektiv bör enligt verketförstärkningar beträffande länsveterinärerna nu anstå. Statens naturvårdsverkbetonar all behoven av miljövårdsinsatser på regional nivå fortfarande ärstora. Statsmakternas ambifioner i lagstiftning och utredningsuppdrag är störreän resurstilldelningen. Förutsättningarna i rådande läge med restriktivabudgetdirekfiv är emellerfid sådana all verket måste vara ålerhällsaml i sinaönskemål. Verket mäsle dock peka pä de resursbehov som finns påregional nivå och som har redovisats i en utredning av länsstyrelsernasorganisalionsnämnd. Översyn av naturvårds-enheterna. En schablonmässigbesparing pä detta verksamhetsområde verkar mot den bakgrunden därför interimlig. Verket stöder de äskanden som har förts fram från länsstyrelserna ochsom rör tjänster för allmän naturvård. Dessutom vill verket alt länsstyrelsernai och får personalförslärkningar i stället för medel förkonsulter för att klara ifrågavarande arbetsuppgifter. Med de förstärkningarsom har skett på miljöskyddsområdet under innevarande budgetår vill verketfills vidare låta sig nöja. För övrigt förutsätter verket att MI-01 förs in iytterligare fyra län under /83. Statens pris- ochkartellnämnd föreslår att de 21 extra handläggartjänster som f. n. finns ipriskonlorens organisation extra ordinariesätts. Nämnden framhåUer vidare attnågra möjligheter att spara resurser genom all inte återbesätta vakantatjänster eller genom att senarelägga tjänslefiUsätlningar vid priskonloren inlefinns. Genom föreskrivet samrådsförfarande mellan länsstyrelserna och nämndenfinns möjligheter alt genom omfördelningar mellan priskonloren utnyttja desammanlagda personalresurserna på pris- Prop.1981/82:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 20 kontoren på effektivaste sätt. De nedskärningaroch vakanshållningar av tjänster som har förts fram av länsstyrelserna iSödermanlands, och kan alltså inle realiseras. Nämndenhemställer dessutom att i skall få medel för allåterbesätta två assislentljänster. Framställningen frän iGollands län om medel för vikarier tillstyrks av nämnden. att tillräckliga resurser för resor måste ställas lill kontorens förfogande. Konsumentverkethemställde i skrivelse lill regeringen all en samlad bedömningav del regionala resursbehovet på konsumentsidan skulle göras och all iavvaktan härpå inga hemkonsulenttjänsler skulle dras in. Detta krav accentuerasytterligare med anledning av länsstyrelsernas anslagsframställningar. Verketmotsätter sig med bestämdhet all de av länsstyrelserna föreslagnaindragningarna av hemkonsulenttjänsler genomförs. En samlad bedömning av delregionala resursbehovet måste göras, innan ställning kan las till eventuellanedskärningar. Verket erinrar om del nära samarbete mellan länsstyrelserna ochkonsumenlverkel som förutsattes riksdagsbeslut om inriktningen avden regionala konsumenipoliliska verksamheten. Detta kräver att verket i godlid orienteras om planerade förändringar av länsstyrelsernaskonsumentverksamhet. Överstyrelsen för ekonomisktförsvar finner att länsstyrelserna i sina anslagsframställningar beaktatpågående utredningar avseende medverkan i försörjningsberedskapen ochtillstyrker i avvaktan på dessa utredningars resultat gjordaanslagsframställningar. ser medoro på de negativa konsekvenser som besparingar kan medföra, särskilt om desker på ett slumpmässigt säll. är del särskill allvarligt eftersomytterligare besparingar kommer att innebära minskade möjligheter att främjalänens utveckling och all verka för att planeringen samordnas inom länet ochanpassas efter uppställda mål. Verket uppfattar de i anslagsframställningarnaangivna resursproblemen som oroande. Inför de nya eller växande uppgifterna isamband med energi- och sladsförnyelsefrågorna, den fortsatta fysiskariksplaneringen och introduktionen av en helt ny plan- ochbyggnadslagstiftning är en yllerligare minskning av resurserna på planenheternaorimlig. Snarare torde resursförstärkningar behövas, framför allt pä de mindreenheterna. framförpå nytt sitl tidigare framlagda förslag om all en utredning börlillsällas för att fastställa lanlmälerienheternas långsiktiga resursbehov.Enligl verket är de arbetsuppgifter som åvilar lanlmälerienhelerna lill stordel författningsenliga förpliktelser och kan därför inle skäras ned. Ennedskärning av anslaget måste därför drabba de inte författningsregleradeverksamheterna. En sådan nedskärning bedöms få allvarliga konsekvenser. Verketstöder yrkandet om inrättande av en tjänst som biträdande överlanlmälare iBlekinge län. Vidare tillstyrker lantmäteriverket medelstilldelning förtjänster vid 16 länsstyrelser för registerfunk-lionens och arkivvårdens behov.I sådana län där lanlmälerienheternas Prop.1981/82:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 21 personalinläning är betydligt större änutlåningen föreslår verket all obalanserna regleras genom inrättande av nyatjänster på lanlmäterienhelen eller omplacering. Fyra län har redovisat behovav all inrätta eller omplacera sammanlagt åtta tjänster. Verket framhåller altdet är nödvändigt all lantmäterienheterna fär tillräckliga resurser förframställning och ajourhåll-ning av registerkartor. En betydande eftersläpningråder enligl verket på detta område och flertalet län har anfört behovhänförliga lill upprustning av registerkartor. Verket understryker starktkraven om inrättande av ijänster och medel för arkivvärden i lio län. Verketanser det synnerligen angelägel att de påbörjade insatserna för förbättringarav faslighelsstrukluren inom jord- och skogsbruket i kan drivasvidare under /83. Verket tillstyrker sålunda länsstyrelsensyrkande om ett belopp inle understigande för /83. Civilbefälhavarnasanslagsframställningar för /83 innehåller som huvudförslag enanslagsnivå som utgör pris- och löneomräknat anslag för /82minskat . Medelsbehovel enligt detta alternativ innebär en ökning med . Civilbefälhavarna lägger ocksä fram ell alternativ som innebär enförstärkning av organisationen med sju ijänster saml ökad övningsverksamhel.Medelsbehovel enligl delta alternativ innebär en ökning med 1 726 000 kr.utöver huvudförslaget. Remissyttranden övercivilbefälhavarnas anslagsframställningar har avgetts av civilförsvarsslyrelsenoch överstyrelsen för ekonomiskt försvar. Civilförsvarsstyrelsendelar civilbefälhavarnas uppfattning all civilbefälhavarnas kansliresurserinte svarar mol de uppgifter som regeringen har ålagt civilbefälhavarna iinstruktion och i anvisningar. En förstärkning av kanslierna fär dock - enligtstyrelsens mening - inte ske pä bekostnad av resurserna för lägre regionaleller central nivå. Överstyrelsen förekonomiskt försvar anser att civilbefälhavarna i sina anslagsframställningarhar beaktat pågående utredningar avseende deras medverkan iförsörjningsberedskapen och tillstyrker i avvaktan pä resultatet av dessautredningar de gjorda anslagsframställningarna. Prop.1981/82:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 22 Beslutoch utredningar som berör länsstyrelserna m. m. Översyn av länsstyrelsernas mervärdeskatteenheters organisation Regeringen uppdrogi skrivelse ål all göra en översyn avlänsstyrelsernas mervärdeskatteenhelers organisation. Riksskatteverketlämnade en rapport med förslag till ändrade arbetsformer, nytt ADB-system, ny organisation ochändrad bemanning för länsstyrelsernasmervärdeskalteenheter.En sammanfattning av tordefogas lUl protokollet i detta ärende som underbilaga 18:1. Remissyttranden överbelänkandel har avgells av , statskontoret,, , samtliga länsstyrelser efter hörande av delokala skallemyndigheterna och kronofogdemyndigheterna i resp. län,länsstyrelsernas organisationsnämnd, postgirot, mervärdeskatteutredningen,utredningen om säkerhetsåtgärder m. m. i skalleprocessen, , , ,, Centralorganisafionen /SR, TCO:s statstjänstemannasektion. En sammanställning avremissyttrandena torde fogas lill protokollet i detta ärende som underbilaga 18:2. Regeringenbemyndigade chefen för kommundepartementel att tillkalla ensärskild utredare för att utreda frågan om utformningen av ettADB-baserat redovisningssystem för exekutionsväsendet. Med stöd av dettabemyndigande tillkallades riksdagsmannen som utredare.Utredaren har lämnat över betänkandet Datorstöd förexekutionsväsendet (Ds Kn 1981:5) jämte två rapporter: Utvärdering av det på försök drivnaADB-baserade redovisningssystemet för exekutionsväsendet (Ds Kn 1981:6) samtAlternativa driftstrukturer för exekutionsväsendets ADB-system (Ds Kn 1981:7).En sammanfattning av betänkandet torde fogaslill protokollet i delta ärende som underbilaga 18:3. Remissyttranden överbelänkandel har avgells av datainspekfionen, statskontoret, datamaskincentralen för administrativdalabehandling (DAFA), ,, samtliga länsstyrelser utom i länefter hörande av kronofogdemyndigheterna i länet, , , trafiksäkerhelsverkel,centrala ,datalagsfiflningskommillén, skalteindrivningsutredningen, ,, CentralorganisafionenSACO/SR, , TCO:s slatstjänstemannasekfion ST/KFM samt Prop.1981/82:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 23