prop · G50332 · 1981-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1981/82:32 om bidrag till vissa transporter på Regeringen föreslår att antaga det förslag somhar upptagits i bifogade utdrag av regeringsprotokoll. I propositionen föreslås att ett temporärt anslag uppförspå statsbudgeten som gör det möjligt att , somomfattar , lämna en samhällsekonomiskt motiverad fraktnedsätt-ningutöver den rabatt som utgår på företagsekonomiska grunder. Den totala fraktnedsättningenunder perioden föreslås bli 600 milj. kr.,varav 350 milj. kr. för ,150milj. för och 100 milj. kr. Medlen föreslås disponerasav SJ för avräkning kvartalsvis från räkning hos SJ. I 1981/82. 1981/82:32 : Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden , , , , Åsling, Söder, , ,, . , , Elmstedt, Tilländer, Ahrland, . Proposition om bidrag till vissa transporter på har haft stora ekonomiska problem.Detta sammanhänger till stor del med att brytning av järnmalm i skerunder jord medan i utlandet brytningen i stor utsträckning sker i dagbrott.Härtill kommer att marknaden för den typ av malm som bryts i harminskat . Någon återhämtning som normalt följer i enkonjunkturcykel har inte kunnat förmärkas. Deekonomiska förlusterna har nödvändiggjort betydande statliga kapitaltillskott.För att täcka förlusterna har erhållitkapitaltillskott på totalt 1 140 milj. kr. För att upprätthållasysselsättningen i malmfältsregionen har staten vidare tillskjutit sammanlagt335 milj. kr. till vissa sysselsättningsprojekt. Därtill har genomnyemission fått ytterligare 200 milj. kr. för att genomföra vissainvesteringar, bl. a. för en utbyggnad av kulsinterverket i . I enlighetmed regeringens proposiUon (1980/81:128, NU 1980/81:48, rskr 1980/81:301) omvissa företag inom har vidare fått statliga medelstillskotlför föriusttäckning . uppgick förlusten till 340milj. beräknas förlusten till ca 700 milj. kr. Inom LKABhar genomförts ett utredningsarbete som belyser företagetsutvecklingsmöjligheter . Utredningen är en fortsättning och uppföljningav den utredning som genomfördes och som kallades"Strukturutredning 1978". Utredningen har bl. a. sökt besvarafrågan under vilka förutsättningar har möjlighet att bedriva enföretagsekonomiskt lönsam malmbrytning. Utredningen har också studerat olika åtgärdersom behövs för att förbättra företagets konkurrenskraft och 1981/82:32 3 den finansiella situationen. Utredningen visar att marknadsutrymmet för i kommer att vara begränsat under början av 1980-talet.För att företagel skall kunna uppnå planerade leveransvolymer behövs kraftigamarknadsinsatser. Resultatprognoserna för den närmaste tioårsperioden visar påfortsatta förluster och betydande kapitalbehov. Det är orealistiskt att LKABoch moderbolaget skall kunna finansiera det mycket storakapitalbehov som har beräknats. Mol den här bakgrunden kommer regeringen senare denna dagatt förelägga förslag om att staten skall medverka i en finansiellrekonstruktion av . Regeringen föreslår sålunda på förslag av chefen förindustridepartementet att Statsföretag får ett ägaretillskott för att genomföraen finansiell rekonstruktion av . Som en bidragande orsak till dåliga ekonomi harpekats på gruvornas geografiska läge i förhållande till utskeppningsplatsenvilket medför höga transportkostnader. Såväl , SJ som Norske Statsbaner (NSB) deltar itransporterna av den norrbottniska järnmalmen. svarar för lastning ochlossning av malmvagnar, lageruppläggning och skeppslastning. SJ och NSB svararför transporterna till skeppningshamnarna. För transporterna betalar frakttill SJ och NSB enligt särskilda fraktavtal. Avtalen är inte samordnade mellande två järnvägsföretagen vare sig till innehåll eller giltighet . Med anledning av budgetproposition (prop.1979/80:100. bilaga 9) yrkades i i motioner att det träffadefraktavtalet mellan SJ och skulle omprövas. Motiveringen var att SJ:sintäkter i trafiken på skulle vara orättmätigt stora. erinrade vid behandlingen av motionerna(/80:10) om att SJ - som måste sträva efter att nå sina ekonomiska mål -enligt beslut över skall förränta det kapital somstaten lagt ned i förelaget. I anslutning härtill nämndes att SJ enligt egnauppgifter lämnar stora rabatter. slog vidare fast att varken regeringeneller bör ingripa i SJ:s prisöverenskommelser. Sådana ingripanden skulleenligt utskottet i hög grad försvåra företagets ställning som affärsverk och därineddess förmåga alt konkurrera på lika villkor. kunde mot denna bakgrundinte tillstyrka alt avtalet revs upp eller omprövades. Trafikutskottetframhöll emellertid att det syntes föreligga starkt skiljaktiga meningarbeträffande grunderna för avtalet, såsom bedömningen av kapitalkostnaderna förbanan m. m. hävdar enligt utskottet att de ekonomiska betingelserna för gruv-och malmbanedriften i och i försämras genom avtalsvillkoren. Av stort intresse är enligt trafikutskottet de särskildatransportförutsättningar som råder på . a. framhölls att det frånsamhällsekonomisk synpunkt är av vitalt intresse att transportförhållandenautformas så 1981/82:32 4 att de särskilda betingelser som råder i malmfälten tastill vara. Enligt utskottets mening borde därför en samhällsekonomisktövergripande bedömning av den nuvarande situationen komma till stånd. Ävenfrågan om att parterna tillsammans bildar ett företag för att handhamalmbanedriften i dess helhet borde i anslutning härtill kunna aktualiseras.Berörda frågor skulle enligt trafikutskottet övervägas i den ordningregeringen finner lämpligt och härav föranledda förslag föreläggas riksdagen.Riksdagen beslutade i enlighet med utskottets förslag. Mot bakgrund av de uttalanden som gjorts av harinom kommunikations- och industridepartementen gjorts vissa på trafik-, sysselsättnings-och regionalpolitiska grunder baserade samhällsekonomiska överväganden avtransportsituationen på . I det följande redovisar jag efter samrådmed chefen för industridepartementet mina ställningstaganden med anledninghärav. Jag vill inledningsvis erinra om de trafikpolitiskaprinciper och regler i övrigt som styr SJ:s verksamhet på transportmarknaden.Riktlinjerna för SJ:s verksamhet har lagts fast trafikpolitiskabeslut (prop. 1978/79:99. /79:18, rskr 1978/79:419) och strukturplanför (prop. 1980/81:20, /81:6, rskr 1980/81:101). Genom dettrafikpolitiska beslutet och strukturplanen har slagits fast att SJ skalldrivas som ett affärsverk. Detta innebär att SJ inom de av samhället uppdragnaramarna och med de av beslutade ersättningarna för avgränsadetjänster skall drivas efter företagsekonomiska principer på samma sätt somandra statliga och privata trafikföretag. Det ekonomiska målet för SJ innebär att intäkterna frånverksamheten inkl. driftersättningen för trafiken på det ersättningsberättigadebannätet skall täcka verksamhetens kostnader inkl. avskrivningar påtillgångarnas återanskaffningsvärde och därutöver ge en förräntning sommotsvarar räntan på det disponerade statskapitalet. Med tanke på de kraftiga konjunkturvarialionersotn normalt präglar SJ:s trafik gäller förräntningskravet som ett genomsnittför en konjunkturcykel. /76 har SJ:s resultat försämrats kraftigt ochunder har SJ redovisat betydande underskott. Den totalaresultatbristen under /81, inkl. förräntningskravet. var ca 614milj. Regeringen har föreslagit (prop. 1981/82:25) att beviljaett särskilt anslag om 437,4 milj. kr. för täckning av driftunderskottet. Istrukturplanen pekas på de negativa konsekvenser som blir följden om SJfortlöpande tillåts driva sin verksamhel med stora underskott. a.föreligger en påtaglig risk för att prisbildningen på transportmarknaden blirsnedvriden och att investeringar och transportmönster anpassas till enineffektiv fördelning av transportarbetet. Det är också viktigt att det finnsett 1981/82:32 5 incitament för SJ att uppfylla det uppsatta resultatkravetför att järnvägens service till såväl näringsliv som resenärer inte påtagligtskall försämras. Genom strukturplanen fastlades sammanfattningsvis att SJskall inrikta sin verksamhet på alt senast under /84 uppnå fullkostnadstäckning och uppfylla det av statsmakterna uppställda förräntningskravet. Godslrafiken svarar f. n. för avSJ:s totalatrafikintäkter exkl. den statliga driftersättningen. I slruklurplanen framhållsdärför att det är av största vikt att SJ:s prispolitik på godstrafikområdetutformas så att det ekonomiska målet för SJ kan nås. a. understryks att SJi sina fraktavtal skall eftersträva att förutom att läcka de rörligakostnaderna också sammanlagt uppnå ett tillräckligt stort bidrag för att täckade för hela SJ gemensamma kostnaderna för bl. a. bannät och administration. Delär alltså en uppgift för överordnade poliUska organ alt göra de övergripandesamhällsekonomiska bedömningar och fatta de beslut med anledning härav som ärnödvändiga för att samhällets intressen skall kunna tas tillvara på ett Ullfredsslällandesätt. Jag går över till de möjligheter som finns att minska . Vid sidan av gällande fraktavtal har träffats en separatöverenskommelse mellan om upprättande av ett åtgärdsprogram förrationalisering och effektivisering av malmens hantering och transport på itörsta hand kort sikt. får andel i uppkommande rationaliseringsvinst ocheffektivitetsförbättring i form av en på förhand bestämd, årsvis successivtökande nedsättning av frakten enligt fraktavtalet. Rationaliseringsåtgärdernai det kortare perspektivet avser i allt väsentligt åtgärder inom ramen förnuvarande organisaUon och transportsystem. I sammanhanget bör noteras att såväl NSB som SJ har enfullständig administration för järnvägstrafik på i form avtrafikplanering, tågledning, lok- och lokpersonalledning, övrig personaladministration,transportledning, lok- och vagnunderhåll, spårunderhåll samt underhåll av elektro-,signal- och tele/radioutrustning, dvs. dubbel uppsättning av alla nödvändigafunktioner. Utefter arbetar närmare 1 200 personer i SJ och drygt 400personer i NSB. Härtill kommer att inom , som har drygt 5 900 anställda iNorrbotten, har drygt 200 personer direkt anknytning till malmtransporlerna. Det förhållandet att sammanlagt tre administrationer ärinblandade i styrningen av malmens hantering och transport försvårar enrationell hantering. Vid en jämförelse med utländska malmbanor och terminalervisar det sig också att den svenska malmbanetrafiken har en tungadministration, högt personalantal, långa lerminaltider för lastning och lossningav malmvagnar, låg undervägskapacitet per tåg, stor personalinsats för banun-derhåll,lågt vagnutnyttjande och ett stort antal verkstäder. Härtill kommer en storpersonalinsats för drift och underhåll av lossningsstationen i . 1981/82:32 6 Såväl som de två järnvägsföretagen ser möjlighetertill betydande minskningar av transport- och hanteringskostnaderna påmalmbanan. Jag delar uppfattningen att detta är fullt möjligt. Det ligger isamhällets intresse att trafiken på utförs lill så låga kostnader sommöjligt för att därigenom fraklnivån skall kunna hållas nere. För alt lösa deovan redovisade problemen krävs emellertid enligt min mening ett samordnat svenskt-norsktsynsätt där transporterna betraktas som sammanhängande system där malmen kanhanteras i en obruten kedja från brytning till skeppslastning. En samordningmellan NSB och SJ bör därför ske med utgångspunkt från kravet på bästa möjligaanvändning av företagens gemensamma resurser. a. bör fömtsättningarna föratt införa ett system som möjliggör en samlad operativ planering och ledningstuderas. Betydelsen härav förstärks av erfarenheter vid utländska gruvor ochmalmbanor. För att klarlägga de mera långsiktigarationaliseringsvinsterna genomförs f. n. i samarbete mellan , NSB och SJen förutsättningslös analys av transportsiluationen på . Jag villunderstryka betydelsen av att dessa diskussioner snabbt leder fram till ettlångsiktigt samordnat åtgärdsprogram som kan sänka totalkostnaden förutskeppad malm och skapa garantier för en effektiv transportkedja frångruva till utskeppningshamn. Huruvida den eftersträvade samordningen bör ske ibolagsform eller inte ankommer på parterna alt bedöma. Efter vad jag erfarit kommer verksamheten på malmbananatt rationaliseras i snabb takt vilket bör öka möjligheter till lönsamproduktion och dess internationella konkurrensförmåga. Med hänsyn tillföretagets ekonomiska situation sådan den kommit att utvecklas under senare årbedömer jag emellertid efter samråd med chefen för industride-parlementet attrationaliseringsåtgärderna bör kompletteras med statligaåtgärder som direkt reducerar transportkostnader. Mot bakgrund av de trafikpolitiska riktlinjer som gällerför SJ är det nödvändigt att sådana åtgärder inte påverkar SJ:sförutsättningar som affärsverk. Jag föreslår därför att ett temporärt anslaguppförs på statsbudgeten som gör det möjligt alt under en avgränsad tidsperiodlämna en tillfällig samhällsekonomiskt motiverad fraktnedsättning utöverden rabatt som utgår på företagsekonomiska grunder. Mittställningstagande utgår från ekonomiska situation och internationella konkurrenslägesamt den regionalpolitiska betydelse verksamheten i malmfälten har. Jagfinner, efter samråd med chefen för industridepartementet, alt en fraktnedsättningmed totalt 600 milj. kr. , som bör begränsas tillåren 1982-1984, är en väl avvägd nivå. Del är rimligt alt en större delutbetalas i början av perioden varför SJ bör få disponera över medlen föravräkning kvartalsvis från räkning hos SJ med 350 milj. kr. för år1982,150 milj. kr. för och 100 milj. kr. Medhänvisning lill vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen alttill Bidrag till vissa transporter på för /82 anvisaett reservationsanslag på . Regeringenansluter sig lill föredragandens överväganden och beslutar all genomproposition föreslå att antaga det förslag som föredraganden harlagt fram. <-,7, su.,,,,, ,