prop · G503106 · 1981-12-31 00:00:00 — - Undantagna från kravet pådoktorsexamen bör endast vara lärartjänster vid de konstnärliga utbildningarnaoch tjänster i sådana ämnen där en naturiig forskningsanknytning saknas. - För administrativa tjänster -både vid de lokala högskoleförvaltningarna och vid UHÄ - bör doktorsexamenbetraktas som en väsentlig merit. Liksom hillills bör man sträva efter att lillsådana tjänster rekrytera personal med forskamlbildning. - Som befordringsgmnd vid tillsällningav lärartjänster bör både pedagogisk och vetenskaplig skicklighet beaktas. Iregel bör den vetenskapliga skickligheten väga tyngst. Prop.1981/82:106 405 Lönesättningen bör differentieras med hänsyn fillvetenskaplig kompe lens. Vid förnyat förordnande på tjänst som forskningsassistent bör lönegradsplaceringen i förekommande faU justeras om innehavaren höjt sin vetenskapliga kompetens. ForskningsinstUulioner m.m. Kommittén föreslår följande: För forskartjänster vid statligaforskningsinstitutioner och myndigheter bör doktorsexamen eller motsvarandekompetens vara ell minimikrav för behörighei. Även för specialisltjänsler vidmyndigheter som geologiska undersökning m.fl. bör doktorsexamen i reaUletenvara ett villkor för behörighei. För administrativa m. fl. tjänstervid dessa myndigheter bör doktorsexamen tillmätas ett betydande meritvärde. I samband med att instruktionernaför berörda myndigheter ses över bör man pröva om ett formellt krav på forskamlbildningskall införas för vissa tjänster. För tjänster inom innebärkommitténs förslag följande: Tjänstgöring vidreligionsvetenskaplig institution i högskolan bör få tillgodoräknas somtjänsteår ulan särskill fillstånd av regeringen. Doktorsexamen i religionsvetenskapliglämne bör få tillgodoräknas som motsvarande fyra tjänsteår. Doktorsexamen iannat ämne bör få tillgodoräknas i den mån ämnel bedöms vara av värde förprästerlig Ijänsl. Som lärdomsmerit enligt befordringsgmndenskicklighet bör inle enbart teologisk doktorsexamen få tillgodoräknas utan ävendoktorsexamen inom annan fakultet. Som hitfills bör forskamlbildningtillmätas ett särskill meritvärde för biskops- och domproslljänster. Även fören rad andra kyrkliga Ijänster av specialkaraklär bör doktorsexamen utgöra dennormala kvalifikationen. Huvudpunkterna i kommitténs förslag beträffanderättsväsendet kan sammanfattas på följande sätt: Doktorsexamen vid juridisk fakultetbör jämställas med tjänstetid som domare vid tillsättning avdomartjänster. För den som avlagi doktorsexamenbör den obligatoriska domamlbild-ningen avkortas på ettdera av följande säll: (a) tiden för nolariemerileringavkortas från två och ett halvt till , (b) den som avlägger doktorsexamenefter notariemerileringen får lillgo- 1981/82:106 406 doräknadoktorsexamen som elt år av den obligatoriska tjänstgöringsfiden förbehörighet fill assessorstjänsl, vilket således medför ell års avkortning avdomarutbildningen. -För åklagarväsendet, polisväsendet ochkronofogdemyndigheterna bör motsvarande regler gälla. - Vid fillsättning av notarieljänsterbör den som avlagi juris doktorsexamen garanteras plats vid del slag av myndighelsom han sökt till. Fördelningen av tillgängliga platser på olika orter bördock ske i huvudsak enligl hitfillsvarande normer. - Lärare i rällsvetenskapligtämne i högskolan bör få tjänstgöra som adjungerad ledamot i hovrätt ochkammarrätt utan tidsbegränsning. Vikarie bör få förordnas på lärartjänstenunder denna lid. - Tjänsfiedighet med B-avdrag förforskarutbildning vid juridisk fakultet bör regelmässigt beviljas för säväldomare som övrig här berörd personal. Dessutom bör tjänstledighet ulanlöneavdrag kunna beviljas av regeringen under högst ell år. - Vid vissa domstolar börsärskilda tjänster med forskningsinriktning inrättas. - Tjänstgöring som lärare i rällsvetenskapligtämne i högskolan bör likställas med domartjänstgöring vid beräkning av anlaleltjänsteår. följande synpunkter beträffande forskamtbildningens meritvärdeinom förvaltningen: - För handläggande uppgtfter inomstatlig förvaltning som innebär utnyttjande av forskningsresultat ellerplanering och administration av forskning bör normall egen erfarenhet avforskning förutsättas. - Även för planerings- och ulredningsarbelei övrigi inom allmän förvaltning bör forskamlbUdning betraktas som en väsenligmerit. - Till ledning för myndigheternaäbedömning av frågor om behörighetsvillkor och kompelensönskemål bör regeringenutfärda anvisningar om forskarutbildningens meritvärde. - För tjänster som chef för nalurvårdsenhetoch som länsanlikvarie bör elt krav på forskarutbildning föreskrivas i länsstyrelseinslmklionen. - Den nya mellanexamen (licenfialexamen)som kommittén föreslår bör vara en värdefull merit för många uppgifter inomförvaltningen, som inte kräver en mer omfattande vetenskaplig erfarenhet. Deförslag som kommittén för fram i fråga om läkartjänster innebär i korthetföljande: - Forskamlbildning även i prekliniskaämnen - bör liksom hitfills tillmätas stor vikt i meritvärderingen förläkartjänster. - Doktorsexamen bör jämställasmed tjänstgöring som läkare vid Prop.1981/82:106 407 beräkning av anlalel tjänsteår. Detta bör även gälladoktorsexamen i prekliniskl ämne. För behörighet lill tjänst somöverläkare vid undervisningssjukhus bör doktorsexamen göras tUl ell krav. Vid tillsättningen av faslaläkartjänster bör de sakkunniga rangordna de sökande som uppförs på förslag. Vid ansökan lill underläkartjänslför allmänljänstgöring (ATblock) vid undervisningssjukhus bör pågåendeforskarutbildning vara en särskild merit. Forskarstuderande i prekliniskaämnen bör kunna genomföra allmänljänstgöringen i etapper genom all utnyttjamöjligheten alt få tjänstledighet för studier. Antalet underläkartjänsler förspecialistutbildning (FV-block) vid undervisningssjukhusen måste bibehållasmed hänsyn lill forskarutbildningen. Forskarstuderande i kliniska ämnen,som fullgjort sin specialistutbildning utanför undervisningssjukhuset, börkunna få tidsbegränsat förordnande på extra tjänst som avdelningsläkare vidundervisningssjukhus. bör utreda hur många tjänster av deltaslag som behövs. Beträffande forskarutbildningens meritvärde för tandläkartjänsleri folk-landvården föreslår kommittén följande: För behörighei lill tjänst som övertandläkare (motsv. )vid poliklinik för specialisttandvård bör dokumenterad vetenskaplig erfarenhet krävas. Vid tillsättning av tjänst som landvårdschef ellerchef för specialisltand- poUklinik bör de sakkunniga rangordna de sökande som uppförs på förslag. 1 folktandvårdskungörelsens regler omtjänstetillsättning bör en precise ring av befordringsgmnden skicklighet föras in, som bl.a. omfattar vetenskaplig skicklighet. Vid fillsättning av chefstjänster i folktandvårdenbör doktorsexamen få tillgodoräknas som motsvarande fyra tjänsteår. Övrig personal inom hälso- och sjukvården 1 sammanfattninghar kommittén följande synpunkter: ~ För tjänster som förste sjukhusfysiker ochsjukhusfysiker grupp A bör forskamlbildning vara ell behörighetsvillkor. -1 fräga om tjänster som kemist och förste kemist börsjukvårdshuvudmännen bevaka att den nödvändiga kompetensnivån upprätthålls. Även när del gäller psykologljänslermåste sjukvårdshuvudmännen uppmärksamma behovel av vetenskaplig kompetens, bl.a.för tjänster vid undervisningsklinikerna och för chefspsykologljänslerna. Inom apoteksväsendet börinformationsapotekare vid regionsjukhusens apotek samt chefer för sjukhusapotekvid undervisningssjukhus, region- Prop.1981/82:106 408 sjukhus och länssjukhus ha vetenskaplig bakgrund, liksomäven innehavare av vissa specialisltjänsler vid Apoteksbolagels huvudkontor. KommUténfömtsätter all Apoteksbolaget lar hänsyn till detta i sin rekryteringspraxis.-1 fråga om yrkesgrupper med s. k. kortare vårdutbildning måste en närmareanalys göras av de arbetsuppgifter för vilka en forskamlbildning kan vararelevant. Veterinärväsendet I fråga om veterinärljänster harkommittén följande förslag: - Vidtillsättning av statliga velerinärljänsler bör doktorsexamen tillgodoräknassom fyra tjänsteår. - Den nuvaranderegeln om tillgodoräknande av doktorsexamen för specialistkompetens börkvarstå oförändrad. - För tjänstersom distriktsveterinär och för tjänster i överordnad ställning börforskarutbildning betraktas som en betydande merit. fram en del synpunkter beträffandeforskarutbildningens meritvärde inom del enskilda näringslivet, särskill förarbetsuppgifter inom industrin. Sammanfattningsvis anför kommittén följande:-En ökad satsning på kunskapsintensiv industri i innebär all behovet av högt kvalificerad personal i förelagen ökar. kompetenshöjning bör medföra all forskarutbildade las ianspråk i större omfattning än hillills. - En ökadrekrytering av forskarutbildade förutsätter alt forskarutbildningen äranpassad lill näringslivets behov. Detta fömtsätter i sin tur att högskolan ärinformerad om de krav som industrin ställer. - Del behövsockså mer och bättre information fill näringslivet om den kompelens somforskarutbildningen ger. Delta lorde vara en förutsättning för en ändring avnäringslivels atfityd till forskamtbildade. - En nymellanexamen kan bidra lill en ökad rekrytering av forskarutbildade tUlindustrin. - Kontakternamellan högskolan och industrin har en avgörande betydelse för rekryteringen av forskamtbildade. Kommittén har inle funnit del möjligt all inom ramen förutredningsarbetet gå närmare in på frågan om meritvärdet av forskarutbildningför de sluderandekalegorier med icke-lradilionell högskoleutbildning som numerafått allmän behörighei till forskarutbildning. Kommittén föreslår därförföljande: - Fråganom forskarutbildningens meritvärde för arbetsuppgifter inom 1981/82:106 409 områdensom tidigare saknat forskningsanknytning bör utredas i särskild ordning. UHÄbör få i uppdrag all svara för denna utredning. Iutredningsarbetet bör företrädare såväl för dessa utbildningar som för deberörda yrkeskategorierna och deras arbetsgivare medverka. Utredningsarbetetbör inriktas på all dels kartlägga hur forskningsanknytningen sker eUer kanske för dessa utbildningar, dels analysera vilka funktioner i den existerandearbetsorganisationen som är av den karaktären att en forskamlbildning kan varaen nödvändig eller önskvärd kvalifikation för arbetsuppgifterna. Prop.1981/82:106 410 Utredningen (U 1979:10) om forskningens och forskarutbildningenssituation i den nya högskolan. Betänkandet (SOU 1981:30) Forskarutbildningensmeritvärde Utredningensförslag och synpunkter om forskarutbildningens meritvärde har i sin helhetfåll elt mottagande med såväl positiv som negaliv kritik. Sålundauttrycker SACOISR sin uppskattning över en väl utförd och välskriven utredning.SACO/SP, ser mycket positivt på de förslag som läggs fram. Situationenmotiverar i och för sig mer långtgående förslag, men centralorganisationenfinner alt utredningen gjort en rimlig avvägning mellan olika intressen isammanhanget. SACOISR tillstyrker därtor förslagen i sin helhet och pekar endasipå några problem som utredningen evenluelU inte har beaktat och som börobserveras när förslagen skall genomföras. EnligtVetenskapsakademiens, VUterhets Historie och AntikvUets samlIngenjörsvetenskapsakademiens uppfattningar är utredningens förslag i fråga omforskarutbildningens meritvärde just vad som krävs för all bryta en oroandeutveckling. Vidtas inte åtgärder nu i huvudsaklig överensstämmelse medutredningens förslag kan utvecklingen väntas fortgå till den punkt där krav påradikalare åtgärder blir tvingande. SÖfinner utredningens ställningstaganden för elt ökat meritvärde av forskamlbildningi yrkeslivet utanför högskolan i allra högsta grad befogade. Statensdelegation för rymdverksamhet stöder ulredningsförslagen i sin helhet som minimiålgärderi nuvarande läge för all öka forskarkarriärens attraklivitel. Den starkareducering av forskningsmerilers värde, som ägt rum under senare årtionden inomnästan alla områden, måste motverkas genom en ökad värdering av forskningsmerileri alla relevanta sammanhang. Såväl formalisering av krav på forskarutbildningsom åtgärder för alt sfimulera ulnyltjandel av forskamlbildad personal, i desammanhang där ett formellt krav ej kan uppställas, erfordras. SFSdelar utredningens uppfattning att man måste vidta åtgärder för att höjadoktorsexamens meritvärde så all del ej ses som demerilerande att ha genomfört ulbUdningen.En höjning av meritvärdet kan endast åstadkommas om åtgärder av den art somutredningen föreslår kombineras med information fill arbetsgivare inom denprivata sektorn om forskarutbUdningens innehåll och ett inom mångaämnesområden - förändrat innehåll i forskarstudierna. 1981/82:106 411 Socialstyrelsenbeklagar alt utredningen inle gjort några försök alt analysera orsakerna fillalt forskarutbildningens meritvärde försämrats under 1970-lalet. De åtgärdersom föreslås av utredningen för att vända den ogynnsamma utvecklingen synessocialstyrelsen vara av mer eller mindre administrativ natur. De kommer därför enliglstyrelseris uppfattning endast alt ha ell relativt begränsat värde. Styrelsenanser för sin del all den viktigaste åtgärden i dagens läge är att återställarespekten för och trovärdigheten av forskning och forskarutbildning bl.a. förden praktiska verksamheten. Enligl statensnaturvårdsverk konstateras i belänkandel all forskarutbildningens meritvärdehar försämrats under 1970-lalel. Tyvärr görs -framhåller inget ordentligt försök all analysera orsakerna. Istället föreslås en rad mereller mindre tvingande administrativa åtgärder för att vända på den ogynnsammautvecklingen. anser all många av de åtgärder som föreslåsdels inte är sakligt motiverade, dels inle kommer alt ha den effekt som avsells.En genomgripande analys av orsakerna till den rådande situafionen borde gjorts.På grundval av en sådan analys kunde mer verkningsfulla förslag formulerats. Iförbigående nämns vissa orsaker till forskarutbildningens försämrademeritvärde. Vissa instanser har pekat på alt del inle är de mest lämpligapersonerna som väljer och fullföljer forskarutbildningen. Utredarna hävdar iallmänna ordalag att personer med forskamlbildning har en bättre förmåga lill överblickän personer med enbart grundutbildning. Erfarenheten hos många arbetsgivare ärmotsatt. Vissa organ som tillfrågats har påpekat de svåra omställningsproblemsom kan uppslå, då personer med forskarutbildning skall gå över till arbeteutanför universiteten. anser all ell väsentligt medel för all komma tillrätta med denuvarande obalansproblemen inom samhället är en ökad satsning på forskning ochpå högre utbildning. För att stimulera rekryteringen lill utbildning ovanförhögskolans grundutbildning måste en genomgången forskamlbildning värderas högreän vad som är vanligt . De åtgärder som behövs för all ge de forskamtbildadeen sådan höjd status är vidgad information lill näringsliv och offentligaarbetsgivare om den kompelens och del kunnande som forskarutbildningen ger. Deforskarstuderande måste också i ökad omfattning informerasom de fömtsätlningar och villkor som gäller i arbetslivet så alt de inte harorealistiska förväntningar beträffande arbetsuppgifternas art. En närmareundersökning bör även göras om utbildningen eventuellt kan anpassas bättre lillsamhällets och näringslivets behov av kvalificerad personal. Sådana positivaåtgärder bör enligt styrelsens mening ge betydligt bättre effekt än formellakrav på avlagd doktorsexamen som villkor för all erhålla vissa statligtreglerade tjänster. Kammarrätteni ställer sig skeptisk till all konstlade medel används för all höjaattraktionskraften hos forskarutbildningen. Prop.1981/82:106 412 kravbör sålunda inle uppställas för innehav av viss befattning utan att de svararmot ett känt behov. Utgångspunkten bör också i fortsättningen vara att del inlekrävs mera för all erhålla en befattning än vad arbetet motiverar.Kammarrätten stöder emellertid uppfattningen all del reeUa meritvärdet avforskarutbildningen bör höjas både rent allmänt och särskill hos presumtivaarbetsgivare. Förslagetall regeringen skall utfärda vissa allmänna riktlinjer om forskarutbildningensmeritvärde stöds av ell övervägande flertal av dem som yttrat sig i frågan.Många särskilda synpunkter lämnas även. EnliglUHÄ:s mening representerar det av kommittén föreslagna cirkuläret med vissaallmänna riktlinjer av forskarutbildningens meritvärde en lämplig väg all meraallmänt öka meritvärdet av genomgången forskarutbildning och UHÄ tillstyrkerall regeringen utfärdar ell sådant cirkulär i huvudsaklig överensstämmelse medkommitténs förslag. Licentiatexamen enligt äldre bestämmelser bör här liksomvid övriga förslag enhgt UHÄ likställas med doktorsexamen. SACOISRanser det ytterst angeläget att riktlinjer för forskarutbildningens meritvärdefastställs centralt. betonar viklen av all regeringens cirkulär görs så entydigt sommöjligt. Sveahovrätt anser förslaget sä pass obestämt all del är svårt att avgöra vad detskulle innebära i praktiken och vilken betydelse del skulle få. Ävenstatens naturvårdsverk finner förslaget så allmänt formulerat att del inle fårnågon bindande verkan. Statensarkivstyrelse framhåller alt punkt 2 i förslaget lill cirkulär skall in iberörda myndigheters instruktioner. SAVanser alt kravet om särskill beaktande av vetenskaplig kompetens inle skallbehöva uppfyllas i annat fall än där kompetensen har relevans förarbetsuppgifterna. Statskontoretavstyrker ell återinförande av generella regler som regeringen utfärdar isyfte all förslärka forskarutbildningens formella meritvärde ulan att detta isig ger några garantier för ett motsvarande reeUt meritvärde med hänsyn till de- inom varje särskilt område och varje enskilt fall - aktuellaarbetsuppgifterna. Inleheller LO kan biträda kommitténs förslag att regeringen skall utfärdaanvisningar till myndigheterna där det generellt anges att forskamlbUdningenskall vara ell behörighetskrav för ett stort antal tjänster inom offentligförvaltning. Enligt LO är det upp fill varje myndighel all ävenfortsättningsvis avgöra den reella och formella kompelens som erfordras förresp. Undermbriken behörighetskrav och meritvärde i del följande redovisas synpunkter somäven - till viss del - gäller del föreslagna cirkuläret. Ävenförslaget om tillgodoräknande som förtjänst av fyra 1981/82:106 413 årför doktorsexamen och för den föreslagna licentiatexamen stöds av majoritet, dock med många särskUda påpekanden. EnligtUHÄ är det självklart all innehav av den föreslagna nya doktorandljänslenkommer att tillgodoräknas som förtjänst. UHÄ anser del emellertid för sin delskäligt att - även bortsett från doklorandtjänslerna -genomgången forskamlbildningmed avseende på förtjänst betraktas som likvärdig med annan stafiigtjänstgöring. UHÄ fillstyrker sålunda att avlagd doktorsexamen får tUlgodoräknassom förtjänst vid tUlsällning av statlig och slalligl regleradtjänst, dock med den givna inskränkningen att det inte bör vara möjligt atttillgodoräkna sig genomgången forskamlbildning med innehavd stafiigtjänst. SMHIanser att den föreslagna regeln om tillgodoräkning för förtjänst inte skall fåretroaktiv tillämpning ulan endasi gälla för doktorer som avlägger examen efterdet att regeln införts. Motsatt uppfattning visar indirekt bl.a.Vetenskapsakademien, Vitterhets Historie och AntikvUets samlIngenjörsvetenskapsakademien i gemensamt yttrande samt genom att framhållaatt den äldre licentiatexamen bör likställas med doktorsexamen ochtillgodoräknas som . Kammarrätteni vänder sig mot utredningens förslag att den som innehaft och utövatstatlig tjänst under liden för forskarutbildning skall få en dubbelräkning i förtjänslhänseendegenom all såväl examen som tjänstgöringstiden räknas. , som inlefunnit några principiella invändningar mot en sådan dubbelräkning, anseremellertid att regeln inte bör tillämpas i samband med sådana särskildatjänster med forskningsinriktning som utredningen föreslår. SFS anser detsjälvklart att innehavare av doklorandljänsl eller assistenltjänst får fillgodoräknasig hela tjänstetiden. Konjunkturinstitutetfinner utredningens förslag att med strikta, mekaniskt verkande regler värderaalla doktorsexamina all motsvara fyra tjänsteår och alla licentiatexamina attmotsvara två tjänsteår diskutabelt. Statensarkivstyrelses majoritet anser att doktorsexamen inle bör bindas till ell visstanlal tjänsteår. Den bör i stället utgöra en tungt vägande merit som dock måstevägas mol andra och ingå i en helhetsbedömning av meriterna till den söktatjänsten. I det långa loppet måste doktorsexamen ändå utgöra en sådan merit attdet väl lönar sig all genomgå forskarutbildningen. SÖsom anser all forskamlbildning som merit skall få fillgodoräknas på ell friare sätl,avstyrker förslaget. Inteheller kan lillslyrka förslaget om tjänsteår för doktorsexamen. SAVkan inte fillslyrka ell genomförande av förslaget. Verket anser nämligen allgenomgången utbildning - oavsett nivå - bör prövas i samband med bedömningenav befordringsgmnden skicklighet eller lämplighet 1981/82:106 414 ochdå endasi med avseende på de arbetsuppgifter som förenas med avsedd ijänsl. ÄvenLö ställer sig avvisande till förslaget. Forskamlbildningen i sig borde vara ennog så konkuiTenskraftig merit och tiUsammans med relevant arbets- ochyrkeslivserfarenhet torde den slå sig myckel väl i konkurrens med andrameriter. TCOframhåller all utredningens förslag all liden för forskarutbildning skall fåtillgodoräknas som tjänsteår är en given följd av all utbildningen enligt vadTCO föreslagit skall ske inom ramen för Ijänster. Alt regeringen, som kommitténföreslår, i en särskUd förordning skulle utfärda bestämmelser vid sidan av vadparterna på arbetsmarknaden överenskommer är ell icke acceptabelt intrång i denfria förhandlingsrätten. Utredningensåsikter all en avslutad forskarutbildning normalt bör ge en högre lön ängrundutbildning har fått ell blandat mottagande. SACOISRunderstryker kraftigt del önskvärda i att SAV ges i uppdrag all inledaförhandlingar belräfiände lönevillkoren för forskarutbildade i enlighet med deav utredningen föreslagna åtgärderna. Enknapp majoritet av dem som yttrat sig i frågan visar en positiv inställningäven om man ofta understryker all detta är en fråga för arbetsmarknadensparter eller lämnar reservationer l.ex. om examen medför högre kvalifikationerför arbetsuppgifterna, om lönen är beroende på tjänstetid, omarbetsuppgifterna ligger inom forskningsverksamhet eUer den högre utbildningen. 1 någrayttranden konstaleras endasi all lönen är en fråga för arbetsmarknadensparter. UHÄkan inte ansluta sig till länken att avlagd doktorsexamen generellt - alldelesoavsett de aktuella arbetsuppgifternas innebörd skulle medföra en högre lön.Däremot anser UHÄ del vara en logisk konsekvens av den tillslyrklaordningen - innebärande att avlagd doktorsexamen tillgodoräknas som fyra årsförtjänst vid IjänsleliUsältning - att man vid beräkning av inplacering i Ijänstefidsklasslar hänsyn lill dessa år och på så sätl uppnår den reella effekten attgenomgången forskarutbUdning påverkar lönen. Mångaremissinstanser intar en skeptisk, avvisande och rent negafiv hållning till attdoktorsexamen skall påverka lönesättningen och framhåller i slällel l.ex.arbetsuppgifternas art och tjänstemannens kvalifikationer eller duglighet. Utredningensförslag lill behörighetskrav och meritvärde för tjänster inom skildayrkessektorer visar ell spektrum av övergripande åsikter. SvenskaLäkaresäUskapet hälsar med lillfredsslällelse denna vikliga utredning ochinstämmer med utredningens gmnd värdering att "i större utsträckning änför närvarande ställa upp krav på forskarutbildning för Prop.1981/82:106 415 vissa typer av tjänster och alt ge forskamlbildningen elthögre meritvärde än vad den nu har". finner utredningens rekommendationväl motiverad. finner del helt riktigt att för bibliotek,arkivväsendet och museer forskamlbildning och doktorsexamen på nyll blir villkorför behörighei fill chefstjänster och tjänster som förste bibliotekarie vidvetenskapliga bibliotek, förste arkviarie och Ijänster på motsvarande nivå.Samma behörighetsvillkor bör gälla för gymnasielektorat.