prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — Övriga lokaler i belåningsbara hus räknades in i pantvärdeloavsett vad de skulle användas lill, alltså också t. ex. kontor och andraarbetslokaler. Lokaler vars värde fick beaktas i pantvärdel kallades förpantvärdelokaler. Den 1 juli 1972ändrades reglerna för lokalbeläningen så att endast de lokaler utöver låneunderlagslokalernasom kunde anses vara lill påtaglig nytta för de boende i ell bostadsområde fickräknas in i pantvärdel såsom pantvärdelokaler. Övriga lokaler fick inle alls beaktasvid den statliga bosladslångivningen. Den I januari 1980slopades del tidigare begreppet pantvärdelokaler, genom all ävendessa lokaler fick räknas in i låneunderiaget för bostadslån. Lokaler ibostadsområden indelas därefter bara i beläningsbara och inle belåningsbara.Kostnaderna för inte belåningsbara lokaler får inte beaktas ens i pantvärdel.På våren 1980 beslöt dock all elt undanlag från denna regel skullegöras vid ombyggnad. gäller därför alt värdet av vissa"nyltigheter" säsom butiker, kontor m. m. fär beaktas vid fastställandet av pantvärdel för ell ombyggthus, om del behövs för att ombyggnadenskall kunna finansieras. Vid nybyggnad får inte värdet av andra nytillkommandelokaler eller nyltigheter än låneunderlagslokaler beaktas i pantvärdel. Däremot får värdet avbyggnad eller annat som redan fanns på eller hörde lill fastigheten närbyggnadsföretaget påböijades beaktas i pantvärdel. Enligl styrelsensuppfattning bör pantvärdel på ell rimligt sätt avspegla fastighetens värde,beräknat på de grunder som gäller vid statlig belåning. Vid förnyelse aväldre lälorlsbebyggelse i centrala lägen kan nuvarande regler också innebäraett hinder, eftersom del ofta är nödvändigt att lägga lokaler av olika slag i markplanet därföralt del där är olämpligt att inrymma bosläder med hänsyn lill insyn, buller m.m. Styrelsen föreslårall vid nybyggnad av bostadshus även värdet av inle belåningsbara lokaler ochandra nyltigheter får beaktas i pant värdet. Reglerna bör dock gälla endast förbostadshus inom saneringsområden. Dessutom bör i fråga om lokalhus, dvs. hus som lillmer än hälften innehåller annat än bosläder och låneunderlagslokaler,även i fortsättningen endast de belåningsbara utrymmena beaktas i pantvärdel. Prop.1981/82:100 Bilaga 16 Priorileringsreglernaför bollenlån har börjat tillämpas så all endast de lån som ryms inomlåneunderiaget - minskat med egen insats och bostadslån - räknas somprioriterade krediter. I syfte att möjliggöra och stimulera en önskvärdstadsförnyelse bör enligl styrelsens mening ävenlån lill sådana nyltigheter som inräknas i pantvärdel enligl del tidigare förslagetvara prioriterade. Decentralisering av beslut om lån lill integreradeskollokaler F.n. skallbostadsslyrelsen medge att kostnaderna för s.k. integrerade skollokaler fårräknas in i låneunderiaget. skall med eget yttrande överlämna ansökningar härom lillstyrelsen. Yttrandet skall innehållaen bedömning av förutsättningarna för dels tillägg lill låneunderlagetför dessa lokaler, dels lån till projektet i övrigi. En decentraliseringav beslutanderätten till nämnderna i dessa ärenden är möjlig ochskulle innebära en förenkling. Styrelsen föreslår alt överföringen skerden . Enligt riksdagensbeslut (prop. 1980/81:100 bil. 16, CU 1980/81:29, rskr 1980/81:244) gälleringa ramar för beviljande av bostadslån lill ny- ochombyggnadsförelag och räntebärande förbättrings-lån. För vart och ell av budgetåren 1981/82och 1982/83 har för beslut om s. k. miljölån fastställts en ram på 35 milj. kr. Med hänsyn lill dellåga bostadsbyggandet och angelägenheten av att byggandet ökar förutsätter styrelsenalt några ramar inle fastställs för ny-och ombyggnadslångivningen. 1 anslutning till styrelsens förslagom ändradegrunder för bostadslån lill förbättring av boendemiljön föreslår styrelsen all någonsärskild ram för beslut om sådana lån ej fastställs. Anslagsbelastningenför budgetåren 1981/82 och 1982/83 beräknar bostadsslyrelsen enligl följande. Beräknad anslagsbelastning för budgetåren 1981182 och1982183 lån till nybyggnad av län till nybyggnad av Prop.1981/82:100 Bilaga 16 48 Vid utgången /81 fanns en reservation på ca 1487 milj.kr. För budgetåret1981/82 har anvisats ell anslag av 5700 milj.kr. Eftersom anslagsbelastningenberäknas lill 6860 milj.kr. för innevarande budgetår erhålls enreservation på ca 327 milj.kr. För /83 beräknar styrelsenanslagsbehovet lill 6400 milj. kr. Temporära stimulansåtgärder för bostadsbyggandet Jag vill först taupp frågan om en föriängning av de tillfälliga ändringarna i reglerna om mark-och konkurrensvillkoren samt produktionskostnads-belåningen som gäller under innevarande budgetår. I syfte all öka bostadsbyggandetbeslutade (prop. 1980/ 81: 194, CU1980/81:40, rskr 1980/81:400) om vissa ändringar i fråga om mark- och konkurrensvillkoren för statligabostadslån m. m. Markvillkorel gällersålunda inte för slyckebyggda småhus i exploateringsområden om lån beviljas under liden den 1 juli 1981-den30juni 1982. Villkoret innebär i dessa fall all lånsökandens förvärv avmark inte får vara förenat med villkor varigenom hans upphandling av materialoch byggnadsarbeten binds till en viss byggintressenl. Vidare infördes lättnaderi konkurrensvillkoret, sommöjligheten öppnades tillproduklionskostnadsbe-låning förhyres- och bosladsrätlshus som byggs i egen regi eller upphandlas efter förhandling. Som förutsättning härförgäller dock att beslut om bostadslån meddelas den 23 april 1981-den30 , att ansökan om lån lämnas in till förmedlingsorganet saml allbyggnadsarbetena påbörjas . 1980/81: 194angav jag att effekterna av de tillfälliga stimulansåtgärderna bordeutvärderas. Syftet med utvärderingen är alt ge ytterligare underlag för allbedöma om reglerna om markvillkorel för slyckebyggda småhus iexploateringsområden och om konkurrensvillkoret med den till anbudsupphandladeprojekt knutna möjligheten all få produktionskosl-nadsbelåning behöver ändras och i så fall hur. Ensådan utvärdering har av naturliga skäl ännu inle kunnat göras. Jag har dockerfarit all effekten av stimulansåtgärderna har varit större än vad somberäknades i samband med införandet. Jag utgick i min kostnadsberäkning frånatt ca 1000 lägenheter skulle komma igång. Med hänsyn tillbehovet av fortsatt stimulans och i avvaktan på den nämnda utvärderingenföreslår jag alt de tillfälliga stimulansåtgärderna förlängs med elt år. Detta innebär allstimulansåtgärderna kommer att omfatta även ärenden i vilka beslut omstatligt bostadslån fattas 30 juni 1983. Förlällnaderna i konkurrensvillkoret och för produktionskostnadsbelåningen avhyres- och bostadsrättshus som byggs i egen regi eller upphandlas efter förhandlingmedför förslaget dessutom att byggnads- 1981/82:100 Bilaga 16 49 arbetena skall påbörjas senast den 30 september1983. Det bör ankomma på regeringen alt besluta om de tidsgränser som i övrigtkan behövas. Det är inte möjligt attmera exakt förutsäga effekten av en förlängning av stimulansåtgärderna. Medhänsyn lill vad jag har inhämtatuppskattar jag dock att effekten av förlängningen blir en ökning av byggandet med ca 1 000 lägenheter. Medutgångspunkt i genomsnittlig överkoslnad medför delta en ökning av den statligalångivningen, inkl. räntebidrag av lånetiden, med ca 40milj.kr. Kostnadsökningarna uppkommer inte förrän under /84. Byggkostnads utvecklingen i glesbygdsområden Innan jag övergår lillbostadsstyrelsens anslagsframställning vill jag också ta upp frågan ombyggkostnaderna i glesbygdsområden. Med anledning av vadcivilutskollet anförde vid 1978/(CU 1978/79:26 s. 36-37) om lånför vissa flerbostadshus i glesbygd och om kostnader för enstaka småhus uppdrogregeringen åt bostadsslyrelsen att i samråd med statens pris- och kartellnämndutföra den av begärda kostnadsanalysen. Styrelsen redovisade sittuppdrag i en promemoria . Styrelsen har genomförten enkät till länsbostadsnämnderna. För att kunna dokumentera om projekt iglesbygd ligger på en annan kostnadsnivå än andra projekt har styrelsen ochstatens pris- och kartellnämnd bearbetat uppgifter om kostnader och pantvärdenför ett urval av flerbostadshus i sex län. nämligen , ,, , och . Dessa län har valtsmed hänsyn till att det just där har varit möjligt alti vissa fall och i vissa områden höja orlskoefficienlen inom ett begränsatintervall och därmed förbättra finansieringsmöjligheterna. De områden i vilkadenna möjlighet föreligger har betecknats som glesbygd. De vägda medeltalen föröverkostnad över pantvärdet var i fem av de sex länen följande för de olikaåren: Överkoslnadi % av pantvärdet i År helalänet glesbygd 1 denna tablå haruppgifter från uteslutits, eftersom möjligheter alt i vissa fallhöja ortskoefficienten finns i hela länet. Om alla kommuner i utom Östersundhänförs till glesbygd blir överkostnaderna följande: 4 1981/82. 1981/82:100 Bilaga 16 50 Överkostnad i % av pantvärdel i Ar hela länet glesbygd Bostadsslyrelsen konstaterar mot bakgrundav de uppgifter som har samlats in att delsynes klart att det ibland är svårt alt genomföra vissa mindre projekt med flerbostadshus i mindre orter iglesbygden på grund av altproduktionskostnaderna är höga. Genomsnittligt sett har dock gles-bygdsprojeklenhaft lägre överkoslnader än projekt i övriga delar av ett län. För att underlätta finansieringen förglesbygdsprojekl och minska överkoslnadernahar styrelsen infört en möjlighet att i vissa län höja ortskoefficienten försmå projekt i mindre orter. Styrelsen framhåller all de möjligheter lill produklionskostnadsanpassad belåning som finns för hus med bostads- och hyresrätt som har upphandlatsi konkurrens har gjort den statligabostadsbeläningen gynnsammare också för åtskilliga projekt i glesbygden.Styrelsen anser att nuvarande förutsättningar för bostadslån lill flerbostadshus i små projekt i mindre orter börbibehållas oförändrade. Beträffandebyggkostnaderna i områden där det endast kan bli fråga om att bygga enstaka småhus fraiuhållerbostadsslyrelsen all del är så gott somomöjligt att klart avgränsa de områden det här handlar om. Prisstruktureni områdena torde vara synnerligen oenhetlig. Nio länsbostadsnämnder har dock uppgelt alt prisstrukturen där inte skiljer sig från pris-strukturen i övrigadelar av länet. Vissa faktorer somkan verka prispressande vid byggande av enstaka småhus nämns både av länsbostadsnämnderna och avbostadsslyrelsen. En nämnd pekar å andrasida på de högre byggherre-, maskin- samt rese-och traktamentskostnadersom ofta drabbar sådana projekt. Styrelsen omtalarall man på eget initiativ har förbättrat finansieringsmöjligheterna försmåhus i glesbygd genom att medge en möjlighet att höja ortskoefficienten. Styrelsen anser attdel inte föreligger något behov av att ändra nuvarande förulsätlningar för lån lill enstaka småhus som byggs i områden där endastsådant byggande kan komma i fråga. Jag finner inleskäl att ha annan uppfattning än bostadsslyrelsen i dessa frågor. 1981/82:100 Bilaga 16 51 Låneregler m. m. Storleken på slalsbelånade småhus Jag övergår nu till defrågor som har tagit upp i sin anslagsframställning. Jagbehandlar först reglerna om begränsning av storleken på småhus. Begränsningen av storleken på de småhus som fårbyggas med statligt finansieringsstöd har skett på olika sätt sedan stödetinfördes . Fram beviljades inte lån omhusets lägenhetsyta översteg elt visst anlal kvadratmeter. För att ökavalfriheten mellan yta och standard beslutade (prop. 1967: IOO, SU1967: IOO. rskr 1967:265) att omforma då gällande ylgräns lill enkoslnadsgräns. Regeln utformades så att bostadslån för nybyggnad avenfamiljshus inte lämnades om byggkostnaden översteg byggkostnaden i orten förett enfamiljshus av normal standard med en lägenhetsyla av 125 m" i ettplan, hel källare och friliggande kallgarage. Enligt bostadsstyrelsensföreskrifter till 17 § bosiadsfinansieringsförordningen (1974:946) var denhögsta godtagbara byggkostnaden . föreomräkning med orts- och tidskoefficienter. Vid min anmälan tillbudgetpropositionen för /79 (prop. 1977/78: IOO bil. 16, CU1977/78:27, rskr 1977/78:264) föreslog jag att dä gällande koslnadsgräns,, skulle sänkas till 190000kr. Jag ansåg att detta kunde göras ulan men för en god utrymmes- ochutrustningsstandard. Mitt förslag beräknades för källarlösa hus medgelägenhetsytor i normala fall på omkring 160 m" i hus med I l/2-plan och ca150 m' i hus med ell plan. Hus med källare beräknades maximall kunna omfatta ca120 m". godtog förslagen utan erinran men förutsatte att deföreslagna reglerna noga skulle följas av de bostadspolitiska organen.Regeringen har sedermera i anslutning till en generell höjning avbelåningsnivån höjt beloppet till gällande . har påregeringens uppdrag utvärderat hittillsvarande effekter av den sänktakostnadsgränsen. En första utvärdering gjordes . Styrelsen har föravsikt all göra en kompletterande uppföljning, då uppgifter om samtligaprojekt med lånebeslut finns tillgängliga. Sedan kostnadsgränsensänktes har den genomsnittliga husstorleken minskat med drygt 10 m"lägenhetsyta för friliggande hus och ca 5 m~ för rad- och parhus. Styrelsensutvärdering talar för att de genomsnittliga husstorlekarna ligger inom deylgränser somjag angav i prop. 1977/78:100 (bil. Beträffande spridningenav husstorlekarna har styrelsen tagit fram uppgifter bara för slyckebyggda hus.Av dessa uppgifter framgår det all av I l/2-planshusen överstiger denangivna storleken. Innan kostnadsgränsensänktes var den huvudsakliga tendensen att andelen I-planshus minskade.Andelen I l/2-planshus ökade i motsvarande 1981/82:100 Bilaga 16 52 För låneärenden med beslut enligtde nya bestämmelserna har denna tendens brutits. En ökning har skett av andelen1-planshus, och en minskning har skett av andelen I l/2-planshus. Samtidigtframgår av undersökningen all kostnadsgränsen fortfarande medger belåning av husmed väsentligt större ytor än vad jag angav i nyssnämnda proposition. Dethänger bl.a. samman med utbytbarheten mellan lägenhets- och biutrymmesytor. I sinanslagsframställning föreslär styrelsen bl.a. av förenklingsskäl att dennuvarande kostnadsgränsen ersätts av en ytgräns som omfattar all yta ovan marksaml hälften av ytan i källare. Styrelsen konstaterar att dennuvarande kostnadsgränsen fortfarande medger att omotiverat stora småhus kanbelånas. Det av bostadsstyrelsenföreslagna systemet är enligt min mening väl ägnat att motverka de olägenhetersom den nuvarande utbytbarheten ger upphov till. medför systemet meden ytgräns vissa förenklingar, särskilt för lånesökanden. Jag biträder därtorstyrelsens förslag. Styrelsen föreslår vidareatt ylgränsen sätts lill 180 m~. För att belysa effekterna av förslaget i dennadel har styrelsen gjort en undersökning av samtliga småhusärenden i vilka lånbeviljades . 1 undersökningen harstyrelsen särskilt studerat storleksfördei-ningen på de slyckebyggda småhusen.Därvid har alla ytor ovan mark beaktats fullt ut, medan källarytor har beaktatsendast till hälften. Följande genomsnittliga ytor för olika hustyper har därviderhållits. 1-planshus 1 1/2-planshiis 2-planshus slult- med utan med ulan med utan källare källare källare kallare källare källare Genomsnitt liga ytor. m' 209.7 167,2 208.7 185.5 - 180.6 189.6 Styrelsens undersökningvisar vidare att det endast är bland de stycke-byggda I l/2-planshusen som 180m" överskrids av en påtaglig andel av husen. För egen del ser jag detsom ytterst angeläget att sådana åtgärder vidtas inom det statliga bostadsfinansieringssystemetsom främjar byggandet av små och energisnåla småhus. Både statsfinansiella ochsamhällsekonomiska skäl lalar för delta. Som framgår av redogörelsen förstyrelsens utvärdering har storleken på slalsbelånade småhus sjunkit någotefter de ändringar som vidtogs . kan dock relativt stora huserhålla statlig finansiering. Den avbostadsstyrelsen föreslagna ylgränsen kommer att innebära vissa besparingar.För att möjliggöra större besparingar har jag övervägt införandet av en lägreytgräns än den som styrelsen har föreslagit. Enligt vad jag har erfarit skulle en lägre ytgräns emellertid medförabetydande omställningsproblem för den småhusproduktion som sker av 1981/82:100 Bilaga 16 53 En långövergångstid skulle krävas. Med den av bostadsslyrelsen föreslagna ylgränsenundviker man ölägenheter av nu nämnt slag. Jag förordar därför att ylgränsenbestäms till 180 m". Större yla bör dock kunna tillåtas i undanlagsfall l.ex. då sökanden har stort hushåll. Dennya regeln bör gälla i ärenden för vilka byggnadslov söks efter utgången avjuni 1982. Bostadsslyrelsen harberäknat att förslaget ger en besparing på statsbudgeten om ca 70milj. kr., varav ca 15 milj. kr. avser räntebidrag avlånetiden. För att få sådanaändringar till slånd i fråga om det statligt belånade småhusbyggande som lederlill större vinster ur samhällsekonomiska och statsfinansiella synpunkter böräven andra åtgärder prövas. Jag tänker i första hand på åtgärder inom den delav belåningsmodellen som har ansvaret för. Jag villerinra om att styrelsen har fäll regeringens uppdrag attsenast den belysa vilka ändringar som skulle krävas iberäkningsförutsättningarna för att uppnå både en viss besparing och ettpremierande av små och energisnåla småhus. Jag räknar med att kunna återkommai denna fråga i sådan lid att eventuella ändringar skall kunna träda i kraft denI . Redan nu vill jag dockförutskicka all jag av hänsyn till den pågående produktionen i så fall kommeratt föreslå sådana övergångsregler att de som binder sig för etthusköp eller en husleverans i princip inte skall behöva vidkännas någraändringar i finansieringsförutsättningarna på grund av alt deras ansökan ombostadslån inte kan behandlas innan de nya reglerna träder i kraft.Utgångspunkten för en sådan övergångsregel bör vara lidpunkten för ansökan ombyggnadslov. Har ansökan om byggnadslov lämnats in lill föreden bör de regler som gäller fortfarande tillämpas på lånet. Enligl 16 Sbostadsfinansieringsförordningen får bostadslän beviljas för småhus ochflerfamiljshus i områden ulan samlad äldre bebyggelse (exploateringsområden)endast om markpriset är skäligt. Bedömningen av markprisets skälighet skall skemed ledning av de värderingsgrunder som gäller vid expropriation. Ävenmarkprisprövningen för småhus i områden med samlad äldre bebyggelse(saneringsomräden) gjordes tidigare enligt dessa regler. För sistnämnda fallbeslutade (prop. 1980/81:194, CU 1980/81:40, rskr1980/81:400) att ersätta prövningen enligt 16 S med elt förstärkt inflytandeför kommunen i frågan om bostadslån kan beviljas med hänsyn lillöverlåtelsepriset för fastigheten. En bestämmelse om detta finns nu i 16a S.Där anges alt bostadslån inte lämnas om det pris till vilket fastigheten harförvärvats enligt förmedlingsorganets bedömning inte är godtagbart. Om detfinns särskilda skäl kan dock förmedlingsorganets yttrande frångås. Prop.1981/82:100 Bilaga 16 54 Styrelsen föreslår attden särskilda markprisprövningen enligt 16 § för småhus i exploateringsområdenskall ersättas med ett förstärkt kommunalt inflytande med samma innehåll som nugäller beträffande småhus i saneringsområden. Styrelsen anför att enprövning av markpriset enligt grunderna för ex-proprialionslagsliftningenkräver en mycket omfattande utredning och alt man med denna värderingsgrund iytterst få fall kommer fram till att markpriset är oskäligt. Styrelsenkonstaterat att kommunernas bedömning av skälig prisnivå får anses tillräcklig i detta sammanhang och att kommunernagenom förslaget ges ett tillräckligt stöd för en på bostadssociala grunderutformad aktiv markpolitik. Svenska kommunförbundethar yttrat sig över förslaget och bl. a. anfört följande. Efterfrågan påtomtmark för småhus är sådan att markpriserna är ett mindre akut problem förkommunerna. Dagens situation skulle kunna motivera att man slopar den särskildamarkprisprövningen för småhus i exploateringsområden. Majoriteten i förbundelsstyrelse anser emellertid att markprisprövningen i sin nuvarande form fortfarandebehövs för att de av fastställda bostadssociala målen skall kunnaförverkligas. Den är ell viktigt instrument som gör det möjligt att slå vakt ombostads-konsumenternas och samhällets intressen. Förbundet avstyrker förslaget. För egen del vill jaganföra följande. En prövning av markpriset enligt expropriationslagsliftningensgrunder innebär all varje markpris som inte överstiger marknadsvärdet är attbetrakta som skäligt. Regeln i 16S bostadsfinansieringsförordningen utgördärför inte någon egentlig spärr mot höga överiåtelsepriser. Mot bakgrund avatt syftet med regeln är att hålla markpriset nere finner jag det merändamålsenligt att ge kommunerna ell avgörande inflytande över vilket markprissom skall anses skäligt i det enskilda fallet. En så utformad regel gerkommunerna ett effektivt medel att fullfölja sin markpolilik. Jag vill dessutomerinra om att lånemyndigheterna skall vägra bostadslån omproduktionskostnaden, inklusive markpriset, väsentligt överstiger pantvärdet. Inget talar enligl minmening för att priset för sådan mark i exploateringsområden som skall bebyggasmed flerbostadshus bör bedömas på annat säll än priset för småhusmark. Jagförordar därför att den särskilda markprisprövningen i ärenden om lån försmåhus och flerbostadshus i exploateringsområden skall upphöra. Den börersättas med ett förstärkt inflytande för kommunen i frågan om bostadslän skallbeviljas med hänsyn till överlåtelseprisel på samma sätt som redan gäller isaneringsområden. Åndringen bör träda i kraft . Fördjupning av bostadslån i vissa fall Bostadslån beviljas med22-30% av låneunderlaget beroende pä vilken kategori låntagaren tillhör.Bostadslån kan enligt 30 § första stycket bostadsfinansieringsförordningendock beviljas med en högre andel (fördju- 1981/82:100 Bilaga 16 55 pas), om sökanden inle kan få underliggandekredit som uppgår lill av låneunderiaget. Enligt 30 § andra stycket fårbostadslånet fördjupas utan prövning av sökandens möjligheter att fåunderliggande kredit om låneunderiaget är högst . Bostadsslyrelsenhar föreslagit alt gränsen skall höjas till . med motiveringen attandelen ärenden med låneunderlag mellan . har ökatkraftigt, vilket har medfört administrativa ölägenheter. För egen del vill jaganföra följande. (Bo 1980:4) har bl.a. i uppdrag attundersöka förutsättningarna för ett kredit-garanlisystem. Utredningen skalläven utreda förutsättningarna för att lägga samman bostadslån och bottenlåntill ett s.k. enhetslån. Mot denna bakgrund och med hänsyn lill de ökadeanspråk på statsmedel som ett genomförande av detta skulle leda lill ärjag inte beredd att biträda bostadsslyrelsensförslag. Av 35 § bosladsfinansieringsförordningenföljer att bostadslåneränta tilllämpas på fördjupade delar av bostadslån i defall då fördjupningen inte är större än av låneunderiaget och inte heller uppgår till . Bostadsslyrelsen harföreslagit att beloppsgränsen höjs från . Förslaget motiveras medatt kostnadsökningar har medfört att gränsen, som närmast avser gruppbyggdasmåhus, är för låg och medför administrativa ölägenheter. Del ankommer påregeringen att besluta i denna fråga. Jag vill dock för sammanhangels skullanmäla att jag i enlighet med styrelsens förslag kommer att föreslå regeringenatt höja gränsen lill lOOOO kr. Vissa frågor om prövning och bevakning avkreditrisker Enligt 19 §bostadsfinansieringsförordningen kan bostadslän för sådana småhus som skallbebos av låntagaren (egnahem) beviljas endast om kommunen har åtagit sig att,om förlust uppkommer på lånet, svara för förlusten intill elt belopp sommotsvarar av låneskulden vid förlusllillfället exkl. eventuellfördjupningsdel. Vid ombyggnad gäller bestämmelsen endast om låneunderiagetöverstiger . Kreditriskprövningen görs av kommunen. föreslåralt kommunens förlustansvar för egnahem skall ökas frän avlåneskulden vid förlusttillfället och att ansvaret skall omfatta ocksåeventuell fördjupad del av bostadslånet. omfattade delkommunala ansvaret även eventuell fördjupningsdel som hade nödvändiggjorts avatt tillräcklig underiiggande kredit inle hade kunnat erhållas. Efter förslag iprop.