prop · G503113 · 1981-12-31 00:00:00 — , forskning ochpersonalutbildning inom den yrkesinriktade rehabiliteringen den av föreslagnasärskilda avgiflscenlralen (TVAC), om den inrättas ny ekonomisk rotel i polisdistrikt Turist-och rekreationsutredningen överväger all föreslå ell slalligl lu-ristverk församordning av turist- och rekreationsfrågor. hemsläller allregeringen, om turist verket kommer tiUstånd, beslutar att lokalisera dettatill län och i detta sammanhang beaktar möjligheterna att omlokaUseraSveriges turistråd. Lokaliseringen stämmer väl överens med länets ställning somlurisllän saml högskolas ulbUd-ningsprofil med inriktning på bl. a.området turism och rekreation. Ibetänkandet om statens stöd lill folkrörelserna "Bidrag lill folkrörelser"(SOU 1979:60) föreslås inrättandet av ny myndighet med samlat ansvar förbidragsgivning m.m. lill organisationslivel. Lokaliseringsfrågan föreslås bliföremål för detaljerad utredning. hemstäUer all regeringenarbetar för att en lokaUsering fill ingående prövas. Vidbeslut om utlokalisering eller decentralisering av statlig verksamhet börsärskilt beaktas att län har lägst andel sysselsatta i statligverksamhet i hela riket. Förall förbättra länels myckel eftersatta kommunikationer hemställer länsstyrelsenatt regeringen vidtager följande åtgärder för att liUgodose länelsmest akuta behov inom denna sektor: samtligajärnvägsUnjer i länet rustas upp för alt tillgodose kravet på ökade reshastigheler. Entimmestrafik ut lUl stambanan bör införas reshastighetenpå järnvägslinjen förbättras så all den stämmer överens med gällande hastighet på (/ lim) ~järrvägslinjerna och infogas i riksnätet. -järnvägslinjen(Väslervik)-Jenny-HultsfredVäxjö breddas liU normalspår iett längre fidsperspektiv bör järnvägslinjen rustas upp så att persontrafik i relationen kan åtempprällas och därmed skapa fömtsältningar för en snabb förbindelse mellan och ~flygförbindelse mellan och inrättas ~länets nuvarande flygförbindelser från flygplatserna , Hullsfred, 1981/82:113 Bilagedel 76 förutsätter att statsbidrag utgår tillfull täckning för kostnaderna för dessa flygplatser. Vid tilldelning avvägmedel måste del regionalpolitiska kriteriet tillmätas slor vikt. För Kalmarläns vidkommande innebär detta att länets utsträckning i norr-söder och denomfattande avveckling av tidigare järnvägsUnjer som har drabbat länet,nödvändiggör en väsenfiigt större medelstilldelning än hillills. KalmarHögskola har mycket stor betydelse för hela länels utvecklingsmöjligheter. Delär därför viktigt alt län bevaras och utvecklas. Föralt stärka högskolan bör skolans utbildningsprogram utvidgas med yrkestekniskhögskoleutbildning inom områdena trä och miljö saml specialkurser angåendefarligt gods. Denna typ av utbildning faller väl in i högskolans profil. 1981/82:113 Bilagedel 77 Sammanfattning av länsprogram 1980 för 1 Hittillsvarande och framtida utveckling ilänet Prognosernaär dystra och fler jobb behövs Källa:FoB 1965, 1970 och 1975 prognoser tillverkn.ind.m.m, jord- och skogsbruk 1965 1970 1975 1980 1985 1990 20-w tim/vecka - 1-w lim/vecka Prognosernaför sysselsättningen fill 1990 visar på en ökning av antaletsysselsatta (minst 1 lim/vecka) med drygl 1600. En slor del av denna ökningbeslår av deltidssysselsatta. Skulle sysselsättningen ligga i nivå med den riksdagsgenomsnitlligaskulle emellertid behöva ytterligare ca 1500 arbetstillfällen fram till1990. Ett allvarligt inslag i prognosen är att industrisysselsältningen efteratt ha ökat fram lill 1975 nu ser ul all minska . Genom detla förstärksnäringslivets ensidighet återigen och valmöjligheterna blir färre. Jord- ochskogsbruket kommer lill 1990 att minska ytterligare om än i betydligt lugnaretakt än . Sysselsättningen inom offentlig förvaltning och tjänsterfortsätter att öka, men inte lika kraftigt som hillills. 1981/82:113 Bilagedel Föratt få en sysselsättningsutveckling som motsvarar behovet krävs kraftfullaåtgärder bl. a. för all genomföra de förslag som tagits fram i detnäringspolifiska programmet, NPP. Storaolikheter mellan de lokala arbetsmarknaderna Utvecklingenär mycket olikartad i länets tre lokala arbetsmarknader. Medan mellerstaGolland ökar sin befolkning - främst beroende på all tillväxten avarbetstUlfällen inom tjänste- och industrisektorn nästan helt sker i minskar både den södra som domineras av jordbruk och den norra lokalaarbetsmarknaden i sin befolkning. Dettaär allvarligt för norra och södra där underiagel för service bl. a.skolor närmar sig en kritisk gräns. ObalansernameUan länets delområden i fråga om arbetsmöjligheter medför inte baraflyttningar. En aUlmer ökande daglig pendling från länels ytterområden tillVisby blir också följden. Näringslivsutvecklingenhar släpat efter riket i stort Avvikelser i närlngsgrensslrukturenmellan och riket -' .<»V / «*'# Somframgår av figuren är sysselsättningen större inom jord- och skogsbraket äninom industrin. DeHa är unikt bland länen. Sysselsättningen inom jord- ochskogsbrakel har emellertid minskal kraftigt även på Got- Prop.1981/82:113 Bilagedel 79 land.Tjänstesekloras kraftiga utveckUng har hitfills kunnat balansera avgången inomjordbrakel. Till detla bidrar också turismens ökning. Framför allt är del dockden offentliga sektorn som expanderat kraftigt. Här dominerar den kommunalasysselsättningen i sjukvård och omsorg av olika slag. Att länet har störreoffenllig sektor än riket beror dock mest på de många militärt anställda på ön.Den sammantagna sysselsättningsökningen 1975-1980 var för Gofiand bara 4,mot7,för riket. 2 Mål och riktlinjer för utvecklingen i länet Utgångspunktenför är att människorna i har lika stora ochberättigade krav vad avser arbete, service och miljö som människor i andra delarav landet där framför aUt tillgången lill arbete är bättre. Länsstyrelsenföreslår att de övergripande målen och riktlinjerna för länets utveckling skallvara attmed hänsyn fill tidigare kraftiga åderlåtning av befolkningen planeringen ilänet inriktas på en fortsalt successiv återhämtning att tillförsäkra länetsinvånare bättre tUlgång till arbetstillfällen innebärande att denhittillsvarande positiva utvecklingen av kvinnornas sysselsättning skallfortsätta och den negativa utvecklingen av männens sysselsättning skall brytas allöka arbetsmarknadens mångsidighet så att valmöjligheterna och tryggheten försysselsättningen förbättras för ohka invånargrupper som ungdomar,långfidsutbildade och kvinnor att verka för jämnarefördelning av arbetstillfäUen inom länet innebärande prioritering av insatserför de norta och södra lokala arbetsmarknaderna alli övrigi skapa tillgängliga arbetsmarknader som ger individen ökad social ochekonomisk trygghet attföreslagna näringspolitiska riktlinjer för får genomföras ulan hinderav seklorspoUtik på riksplanet, vilket i första hand gäller de areellanäringarna, så att länels befintliga resurser och outnyttjade möjligheter kantiUvaralas attnå jämstäUdhel med fastlandet i fråga om kommunikationsmöjligheter för förelagoch hushåll atti övrigt skapa goda förulsätlningar för näringslivels utveckling att invånare börha tillgång till all den kvalificerade service som normalt finns i primäracentra attverka för en god fördelning av serviceutbudet i länet innebärande alt normalkommuncentrumservice skaU finnas i de norra och södra arbetsmarknadsområdena attvärna om länels miljö och verka för all Gollands unika natur- ochkullurresurser kommer hela landels befolkning tillgodo. 1981/82:113 Bilagedel 80 6600- 7000 34500- 35 500 13 700- 14100 6600- 7100 34 700- 36000 13 600- 14200 örtsplanensyftar lill att översiktligt ange regionalpolitikens inriktning för landelssamfiiga kommuner. Orter med olika funktioner skall komplettera varandra vadgäUer service och sysselsättning. Myndigheterna skaU i sin planering och vidbeslut som har betydelse för den regionala utvecklingen utgå från ortsplanen. Visbyär regionalt centram och huvudort i ) denmellersta lokala arbetsmarknaden. /Ar -xs/ Sliteär kommundelcentrum i den noira / \) slite Hemseär kommundelcentram i den södra lokala arbetsmarknaden. Länsstyrelsenanser del vara självklart all det inom varje län skall finnas ett primärtcentrum. Dess främsta funktion är all vara stödjepunkt i länet, ha servicefunktionerför hela länet samt vara länk i ett ortssyslem på riksnivå. Länsstyrelsenhemställer alt klassificeras som primärt centrum. Länsstyrelsensförslag till inplacering i stödområde Dethar visat sig vara nödvändigt all bedriva den regionala utvecklingsplaneringenpå för tre lokala arbetsmarknadsområden med hänsyn tUl att länet bestårav en enda ytslor kommun med stora inomregionala obalanser. Förhållandel kanillustreras på nedanstående vis. Län Yla km' Antal kommuner Regeringenhar också, i Föreskrifter och rikfiinjer för regionalpolifiken i (departemenlsprotokoll ), tagit ställning för alt dennaregionalindelning skall gälla för den fortsatta länsplaneringen. Denogynnsamma utvecklingen för med stora skillnader för de tre lokalaarbetsmarknaderna kan sammanfattas på följande sätl. 1981/82:113 Bilagedel 81 Setti ett längre perspektiv har befolkningsutveckling varit mycket negativoch medfört svåra påfrestningar på regionen. För perioden 1978 hadeendast sämre relativt nyllningsnetto. Härigenom harbefolkningssammansättningen blivit skev med liten andel i förvärvsarbetandeåldrar. präglas vidare av extremt slor andel glesbygdsbefolkning, 46procenl mol för riket. Gotlandsnäringslivsstraklur avviker markant från den riksgenomsnitt-liga. De areellanäringarna är så stora som för riket. Industrins andel däremot ärinte störte än drygl hälften av rikets. Beräknad minskning avindustrisysselsättningen fram tiU 1983 är särskilt negaliv för den gotländskaarbetsmarknaden genom att en redan avvikande näringsgrens-straktur ytterligarekommer att försämras. Dearbetsmarknadspolitiska åtgärdsinsatseraa är betydligt större på änandra håU även större än i skogslänen. Anlalel personer i samtliga åtgärdskalegorierplus de öppet arbetslösa uppgick av befolkningen 16-64 årmot 4,8 procenl för riket och för skogslänen. För ungdomar ärsituationen ännu sämre. var av ungdomarna påGotland arbetslösa eller i åtgärder vilket kan jämföras förriket och för skogslänen. Motsvarande tal var 13,0,8,8 respektive 13,2. Vidare är medelinkomsten i länet den lägsta i landet endasi 87 procenl av medelinkomsten. HittUlsvarandeutveckling visar en klart negaliv bild för norra och södra lokalaarbetsmarknaden både vad gäller sysselsättningsutvecklingen ochbefolkningsutvecklingen. Sammantaget har norta och södra lokala arbetsmarknadenlappat av arbetstUlfällena och av befolkningen meUan1965-75 medan den mellersta lokala arbetsmarknaden ökat antaletarbetslillfällen med 12 procenl och befolkningen . För Gollandtotalt ökade antalet arbetslillfällen med och befolkningen med1,mellan 19651975. Den inomregionala omfördelningen förväntasfortsätta. Prognosernavisar på att sysselsältningsulvecklingen blir för svag för alt motsvarainvånarnas krav på sysselsättning och en ökad grad av undersysselsältning förväntaspå Golland fram fill 1990. Om man för den befolkning på 55000 invånare somberäknas finnas på Golland ställer samma krav på sysselsättning som förriket i genomsnitt behövs det ell extra tillskott av ca 1100 jobb. Föroförändrad befolkning inom den norra och södra lokal arbetsmarknaden och medrikets förvärvsarbelandegrad krävs det 350 resp. 1000 arbelslillfällen ilillskoll. Denprognosfiserade utveckUngen innebär all valmöjligheterna och tryggheten förarbete försämras saml all underiagel för service sviktar inom de norta ochsödra arbetsmarknaderna. Iandra delar av landet kan i vissa fall brist på arbetstillfällen och bristandeserviceunderlag tillgodoses genom pendling. Detta är inte möjligt 6 Riksdagen1981182. 1981/82:113 Bilagedel 82 förGotlands del, där ö-läget försvårar möjligheterna att repliera på eUer attsamverka med andra regioner. Detregionalpolifiska stödet har hittiUs gett otillräckliga effekter beroende påbegränsat .antal industriföretag att bygga stödverksamheten på och altnyetableringar uteblir. Effekterna har också drasfiskl minskal /75.Golland är både kommun och län. Det gäller ej i första hand frågan om skälföreligger för differentiering inom kommun utan fastmer frågan om hurinomregional balans skaU kunna uppnås i ett län. LänsstyrelsenhemstäUer mot bakgrand av redovisad svag utveckling i länet, speciellaförhållanden samt stora inomregionala obalanser att de södra och norra lokalaarbetsmarknaderna inplaceras i stödområde 5. 3 Riktlinjer för olika samhällssektorer Målenför sysselsättningen på Golland bör ur regionalpolifisk synvinkel vara atttillförsäkra länets invånare bättre tiUgång till arbetstillfällen innebärandeatt den hittillsvarande positiva utvecklingen av kvinnornas sysselsättningskaU fortsätta och den negativa utvecklingen av männens sysselsättning skallbrytas attöka arbetsmarknadens mångsidighet så all valmöjligheterna och tryggheten försysselsättningen förbättras för olika invånargmpper som ungdomar,långtidsutbildade och kvinnor attverka för en jämnare fördelning av arbetsfillfällena inom länels innebärandeprioritering av insatser för de norra och södra lokala arbetsmarknaderna alli övrigt skapa tUlgängliga arbetsmarknader som ger individen ökad social ochekonomisk trygghet. En ökning av den tolala sysselsättningen på Gollandmed mer än 2000 arbetstillfällen. En spridning av nytillkommande arbetstUlfällen tillsödra med elt behov av 800-1000 arbetsfilU"ällen och till norraGotland med elt behov av 300-500 arbetstillfällen. Att individens möjligheter att yrkesarbetaunderlättas, vilken ställer långtgående krav på bl.a. arbetsmarknadspolitiken,utbildningsplanering, barnomsorg och samordning av bebyggelse, kommunikationeroch service. Åtgärder för att bibehålla och liUskapabassysselsättning inom näringarna industri, turism, areella näringar ochoffentliga sekiorn saml förbättring av företagens yttreproduklionsfömlsättningar, vilket ställer höga krav på en aktiv samordnadregional näringspoUtik. 1981/82:113 Bilagedel 83 ©En aktiv lokaliseringspåverkan för att få mer kvalificeradförvaltnings-sysselsättning och ledningsfunktioner fill i befinfiigaoch nytillkommande företag. Konkreta och detaljerade mål, delmål och medelfinns redovisade i programmetför var och en av sektorerna industri, areella näringar, turism Somallmänna mål för serviceförsörjningen på skall gälla all: Gofiands invånare skall ha samma tillgång tillkvaUficerad service, motsvarande den som finns i primära centra, sombefolkningen i andra län. Detta kan ske genom en fortsatt utveckling avbefintlig kvalificerad service i . Serviceutbudet i länet skall vara väl fördelat på detre arbetsmarknadsområdena och vaije område tillförsäkras en servicenivåmotsvarande "kommuncenlramservice" eller "lokal service"enligt glesbygdsulred-ningens kriterier. SUte är föratom de ortersom i första hand skaU hysa denna service men även orter som , ,och har betydelse som serviceorter för de mer periferaområdena. TiUgänglighetentill regional och lokal service med kollekfiva traflkme del bör vara god i hela länet. Som utgångspunkter för den önskvärda tillgängligheten och trafikförsörjningen kan tjäna de normer som upp ställts av glesbygdsutredningen. För de som har svårt att nå servicen också med en god kollektiv trafikförsörjning eller färdtjänst måste ord nas hemförsel av olika former av tjänster och förnödenheter. Konkreta mål och medel finns redovisade i programmet avseende servi cenivå och tillgänglighet. Kommunikationermed fastlandet är strategiska för fortsatta utveckling. Det är motdenna bakgrand åtgärder inom sekiorn skall betraktas. VÖT persontrafiken böråtgärderna syfta till en taxesättning som jämställer kostnaden medjämförbara transporter på fasfiandet (s. k. vägprincipen) och som därmed tarhänsyn lill bristande valmöjligheten mellan olika transportmedel som föreliggersamt det faktum att vattnet ulgör en barriär i kontaklmöjlighelerna mednärmast liggande regioner att regulariteten i trafiken hålls på en sådan nivåatt resor kan ulföras utan onödig tidsåtgång och med bekväma restider 1981/82:113 Bilagedel 84 attsjälva resan underlättas genom ändamålsenliga transportmedel. Förkommunikationerna på bör åtgärderna vad gäller persontrafiken syftaliU en ökad tUlgänglighet tiU arbete, service ochrekreation ett minskat beroende av privatbilism för atttillgodose transportbehovet en höjning av standarden på vägnätet för all ökatrafiksäkerheten, minska transportkostnaderna och förbättra miljön en ralioneU godshantering och disiribufion. Föratt på erhåUa en fillfredsställande bebyggelseutveckling föreslåsalt - ytterligareresurser avsätts för alt höja den allmänna delaljplanbered- skapen. - SpecieUainsatser görs vad gäller den långsikliga planberedskapen i . - Flygbullrels utbredning och frågor ommarkanvändningen vid flygplatsen studeras och klarläggs. - Planläggningen i påskyndas, fortsatt högplanberedskap uppräll-håUes för och . Föralt möta framtida förändringar vad gäller transportmöjligheter, krav påservice, omgivningshygieniska föratsättningar, de areella näringarnas intressensamt kommunalekonomiska förutsättningar krävs en samlad bedömning av byggandeti glesbygd. Därförföreslås alt föralsällningarna för bostadsbyggandet i glesbygd närmareomprövas. Därvid bör bl.a. behandlas frågor som service, kommunikationer,omgivningshygien miljövård samt kommunalekonomiska effekter på kort och långsikt. Ellmål för all fysisk planering på Golland måste vara all finna lösningar därnybebyggelse och andra ingrepp i markanvändningen utförs på ett sådant sätt altkonflikter med bevarandeinlressen så långt möjligt kan undvikas. Ett samlat ochväl dokumenterat kunskapsunderlag om natur-och kulturminnesvårdensbevarandeintressen är en absolut förulsällning för en planering med denna inriktning. Ettplaneringsarbete där medel för genomförande saknas är bortkastat.Länsplaneringen har kritiserats hårt för all vara verkningslös. Del är därförangelägel att närmare analysera nuvarande möjligheter lill genomförande ochvUka förbättringar som kan föreslås. 1981/82:113 Bilagedel 85 Gofiandhar ingått i stödområde för regionalpolifiskt stöd. Denfakfiska sysselsättningsökningen i slödföretagen har utvecklats enligtföljande: 1971 1972 1973 1974 1975 1976 1977 1978 1979 -1-22 -1-56 -1-134 -1-250 H-270 -H278 -1-308 -1-297 -1-425 Därefter() har nio företag fått stöd för investeringar som beräknas medföraen sysselsättningsökning på 115. Delkan konstaleras att stagnationen 1975-1978 har brafits och gått över i enkraftig ökning. Enintressant utveckling är att med hjälp av lokaliseringsstöd håller ettlivsmedelsindustricentram på att växa upp inom Osterbyområdet i . Ettannat intressant utveckUngsdrag är att turistnäringen har kunnat börja byggasut med lokaUseringsstöd. har bl.a. beviljats en ansökan frånKonferenscentmm i i . Inom Snäckgärdsområdet skall uppföras350 andelslägenheter samt en hotell-och konferensanläggning i etapper . Lokaliseringsansökan omfattar första etappen avcentralanläggningen för hela projektet med restaurang för 300 gäster ochkonferenskapacitet för ca 200 deltagare. Resterande etapper omfattar 75hotellmm samt en tredubblad konferenskapacitet. om glesbygdsstödets användning är följande: TUl glesbygd hänförsde norra och södra lokala arbetsmarknaderna samt denöstra delen av den mellersta lokala arbetsmarknaden, (se karta bilaga 2).Sysselsättningsfrämjande åtgärder i glesbygd bör dock i första hand inriktaspå företag belägna på mer än pendlingsavslånd från . Ilänsprogrammet 1975 framhöll att uppföljning av de många idéersom framläggs i handlingsprogrammen måste ha högsta prioritet om intelänsplaneringen skall bU en papperstiger. menar att liden ärmogen för länsstyrelserna att i högre grad bli operativa planeringsorgan. Föratt genomföra denna målsättning krävs förutom god lUlgång på lämplig egenpersonal att länsstyrelserna får planeringsanslag att fritt disponera för l.ex. "köp av tjänster." har därefter i flera sammanhang, bl.a. i länsrapport , understrakit detta behov. Prop.1981/82:113 Bilagedel 86 Denmer långsikfiga inriktningen av användningen av genomförandemedlen bör varaföljande, (se även bilaga 3) För att genomförariktlinjerna för den regionala näringspolitiken krävs ökade insatser för precisering och för att utveckla ytterligare konkreta åtgärdsförslag beträffande industri, turism, areella näringar och offentliga sektorn samt förbättringar av företagens yttre produktionsföralsättningar. Ökade insatser krävs inom området för sysselsättningsplanering bl. a.vad gäller matchningen utbildning-arbetsmarknad för att söka reduceraungdomsarbetslösheten, samordning bostäder-arbetsplatser- kommunikationer föratt skapa ökad tillgänglighet tiU arbetsmarknader. De kraftiga inomregionala obalanserna kräver särskilda insatser för denorra och södra lokala arbetsmarknaderna i form av lokaliserings- ochdecentraliseringspåverkan. Insatser krävs för planering av åtgärder för att förbättraförhållandena i glesbygd bl. a. samordnad serviceplanering och beträffandeutnyttjande av glesbygdsstödet. Kontinuerliga insatser krävs för att utveckla förslag fillförbättringar inom transportområdet, såväl persontrafik som godstrafik fillsjöss och med flyg, med hänsyn tiU de speciella förhållanden och stora beroendeav koUektiva transporter som gäller för Golland. Detkan konstateras att hitfills har begränsade konkreta resultat kommit ut av dencentrala behandlingen av förslaget till näringspolifiskt program. Därmed kansägas att statsmakterna måste ta ett större ansvar för den regionalpolitiskaplaneringen och dess genomförande. Stöae krav kan ställas på utvärderingen avde förslag som framställs från länen. Det är angeläget alt få besked om altvissa förslag kan konkrefiseras, att andra kan få sin lösning på lite längresikt och all vissa inle är realisfiska etc. Det kan också konstaterasalt för genomförandel av länsprogrammel måste vi i hög utsträckning lita tillde regionala krafterna. Det har varit en manstark uppslutning i länet kringupprättandet av förslaget fill näringspolitiskt program och kringlänsplanering 1980.1 fortsättningen för genomförandet krävs i minst lika storutsträckning utnyttjande av de resurser som redan finns hos länsmyndigheterna,utvecklingsfonden, kommunen, näringslivs- och fackliga organ m.fl. Det måsteskapas en medvetenhet om de regionala problemen och ett regionalpolifisktansvarstagande hos många fler. Företagen måste fås att ta ell större ansvar förverksamheten i de regioner där de arbetar. De ordinarie kreditinslituten måsteockså gå in i mer riskfyllda och offensiva investeringar. Länsstyrelsenhar överblicken och samordningsansvaret på länsplanel. Det är nödvändigt attlänsstyrelsen fär en bättre genomförande- och beslutssituation än förnärvarande. Det kan bl. a. ske genom följande: - Länsplaneringsprocessen måsteförenklas genom att arbetet med pla- 1981/82:113 Bilagedel 87 neringsdokumentenminskas så att personella resurser frigörs för genomförande avåtgärdsförslagen. - Länsorganen måste få ökade beslutsbefogenheter föratt en hårdare problembedömning och seriösare prioriteringsdiskussion skaUuppnås, dvs. vad begränsade resurser skall satsas på. - Ett ökat ansvarstagande kan uppnås genom att ramarför regionalpoUtiskt stöd, glesbygdsstöd och projektpengar slås ihop fill enpott för fri fördelning. Härigenom skulle fås en effektivare och flexiblareanvändning av medlen. - Det administrativa styrsystemet kan förbättras. Bl.a. genom behandling av länsorganens anslagsframsläUningar i . Isamma syfte bör länsorganens verksamhetsplanering förbättras och länsorganenåläggas att redovisa vilka insatser dessa kan göra för att uppnå deregionalpolitiska målen för länet. - Men hänsyn till den offenfiiga sektorns fillväxt iStockholmsregionen bör ökade ansträngningar göras för omlokaliseringar ochlokaliseringar av verksamheter lill regioner med svag utveckling. - har i en fidigare redovisning visatpå svårighelerna att arbeta vidare med inomregional decentralisering.