prop · G503224 · 1981-12-31 00:00:00 — Också i har tidigare tillämpats en form av brevröstning (vote par correspondance), Sedan visst missbruk konstateratsersattes emellertid brevröstningen med en utvidgad tillämpning av fullmaktsröstning år 1975- Fullmaktsröstning är förbehållen vissa kategorier av väljare. Möjlighetenstår öppen för den som pä grund av arbete, sjukdom, anstaltsvistelse ellerliknande hinder inte har möjlighet att bege sig tillvallokalen på valdagen. För fullmäktigengäller att han skall ha rösträtt, och varaupptagen i röstlängden i samma kommun som väljaren.En fullmäktig fär inte utövarösträtt för fler än fem andra väljare,av vilka högst två får varabosatta i . Fullmakten upprättasinför vissa, särskilt angivna statliga ooh kommunala tjänstemän. Iutlandet upprättas fullmakten vanligen inför konsulärmyndighet. I samband med upprättandet avfullmakten skall väljaren styrka att sådana omständigheterföreligger att han är berättigad att rösta genom fullmäktig.Underrättelser om den "utfärdade fullmakten skickas till fullmäktigen och till den kommunala valmyndigheten, som gör anteckning i röstlängden om fullmakten. för ocksåett särskilt register över fullmakter, därdet anges bl.a. namnen påväljare och fullmäktig,den myndighet inför vilken fullmakt upprättats samt dag förutfärdande och giltighetstid. Fullmaktkan utfärdas att gälla antingen förvisst val eller , vanligen . Om valmyndigheten inte erhåller föreskrivenunderrättelse om fullmakten får fullmäktigeninte utöva röaträtt för väljaren. Utan hinder av att fullmaktutfärdats fär väljaren personligenlämna sin röst i vallokalen under förutsättning atthan gör det innan fullmäktigen har röstatför honom. Franska medborgare som vistas utomlands har alltså möjlig- 1981/82:224 41 het att delta i franska val genom att, inför diplomatisk eller konaulär tjänateman,upprätta en fullmakt för en annan väljarei sin valkrets i . För att underlätta .valdeltagandet för franska medborgare i utlandet upprättar man i vissa val röstningacentraleri andra stater, vanligen på ambasaaderooh konaulat. Skulle någon atat motaätta aig detta kan röatning ake på sådan central i ett grannland. Föratt fä rösta pä en röstningacentral akall väljaren varaboaatt inom centralens område och registrerad i en särskild förteckning.Denna förteckning upprättas av en kommission bestående av en diplomatisk eller konsulär tjänateman ochytterligare två peraoner, utsedda i särskild ordning. Samtliga förteckningar fastställs av en i utrikesministeriet, I röstlängden för väljarensvalkrets i görs anteckning om att han är upptagen i den särskilda förteckningen hos en utländsk röstningscentral,Pullmaktsröstning får ske ävenpä röstningscentral om väljarenstyrker att han inte själv kan bege sig dit. De särskilda författningarna om röstmottagning pä röstningscentraler i utlandet gällervid presidentval, folkomröstningar och val av representanteri , Vid val av ledamöteri nationalförsamlingen däremot har franska medborgare i utlandet endast möjlighet att röstagenom en fullmäktig i sin valkrets i . Prop,1981/82:224 42 4 TÄNKBARA LÖSNINGAR, ÖVERVÄGANDEN OCH FÖRSLAG 4,1 Röstning på svenska utlandsmyndigheter i Som framgått i avsnitt2,1 får svenskar som vistas i Schweizbege sig till en svensk utlandsmyndighet i någotgrannland för att kunna utöva sin rösträtt i svenska val. Motsvarande möjlighet finns naturligtvis för svenskar i BRD, För dem är emellertid avståndet till närmastesvenska utlandamyndighet i grannland oftast betydligt större än för svenskarna i . De utlandsmyndigheter somligger närmast BRD:s gränser ärgeneralkonaulatet i Luxem-bourg samt konsulaten i Åbenrå, Liége, , , och . Desaamyndigheters belägenhet i förhällande tillde tidigare röstmottagningsmyndigheterna i av bilaga 4. Pä konsulaten i Åbenrå och har dock inte anordnats röstmottagning vid de senaste valen. Avståndet från de tidigare röstmottagningsmyndigheternatill närmaste avenska utlandamyndighet igrannland är i fråga om , , am , ,och . Förväljare i och akullemotsvarande avstånd uppgå . Vad gäller väljarna i torde de i flertaletfall kunna lämna sina röster påambassaden i (DDR). Om ingen annan möjlighetges för de svenska väljarna i BRD änatt bege sig till en svensk utlandsmyndighet i grannland för att röstaar det självfallet angeläget att röst- Prop.1981/82:224 43 mottagning anordnaa hos alla de svenska utlandsmyndighetersom ligger nära BRD:s gränser. Möjligenkan man också be-, gränsa olägenheternaför väljarna något genom att ordna särskild röstmottagning pä orter nära gränsen tillBRD i de länder som tillåter sådanaarrangemang. Särskild röat-mottagning torde vid behov kunna anordnas pä gränsorter iDanmark, och . däremot har vid tidigare tillfällen förklaratatt man inte är beredd att acceptera röstmottagning utanför ambassader och konsulat . Ävenom ovan redovisade åtgärder vidtas talar allt föratt en lösning enligt den schweiziskamodellen för svenska väljare i BRD i mycket hög grad akulle begränsa valdeltagandet. 4.2 Begränaningav röstmottagarens uppgifter Att röstmottagaren ges möjlighet att kontrollera identiteten pä den person som lämnarvalkuvert eller valsedels-föraändelae innebären särskild garanti för säkerheten ivalförfarandet. En sådan kontroll ärsvär att bygga in i ett brevröstningsförfarande.Emellertid, om man inte vill avståfrån denna möjlighet till identitetskontroll är det kanske likvälmöjligt att ändra det nuvarande förfarandet sä att det från BRD:s synpunkt kan jämställas med Briefwahl, Ändringarna bördå inriktas pä att begränsaväljarens valhandlingar hoautlandsmyndigheten och röstmottagarens Valtekniskauppgifter. Ett sådant förfarande skulle kunna utformas enligt följande. Alla väljare röstar med valsedelaförsändelse. Denna ställs i ordning päaamma sätt som kommer att redovisas för brevröstningsförsändelse iavsnitt 44. Därefter lämnas valsedelsförsändelsen hosutlandsmyndigheten antingen av väljaren ellerav en utav de tvä vittnen som medverkat vidvalsedelsförsändelsens upprättande. Prop.1981/82:224 44 som tar emot försändelsen hos myndigheten antecknar ingivaren ochkontrollerar vid behov dennes identitet. Valsedelsf örsändelaen tasdärefter om hand hos utlandsmyndighetenoch sänds genom dess försorg till RSV, Enligt det skisserade förfarandetgör väljaren inte i ordning någravalkuvert med valsedlar hos utlandsmyndigheten. Inte heller företar han någraandra, direkta valhandlingar där. Röstmottagaren befrias frän de valtekniska uppgifter han har enligt 10 kap. 8 § och 11 kap. 8 §ValL, innefattande granskning av valkuvert, ytterkuvert m.m., allt redovisat i avsnitt 1.1. Hans uppgifter akulle begränsastill att registrera de valsedelsförsändelser som ges in och vid behov kontrolleraingivares identitet. Garantierna mot missbruk måste anses vara lika hög i detskisserade förfarandet som vid den budröatning aom nu förekommer.Att röstmottagarens valtekniska kontrollslopas kan dock få till följd att en del felaktigheter, t.ex. i fråga om valsedelsförsändelser, kommer att passera obemärkta och i någrafall leda till att försändelsen kasseras vid valnämndensrösträkning. Med den nuvarande ordningen upptäcks merendels fel av denna typ av röstmottagarenoch väljaren får tillfälle att rätta till det som brister. Antaletfel av denna karaktär måste dock antas bli sä få att förfarandetinte av detta skal bör anses oacceptabelt. Vad gäller röstmottagarensroll så skiljer den sig knappast från vad tjänstemän på BRD:sutlandsmyndigheter gör när de tar emot Briefwahl-försändelser och vidarebefordrar dem till resp.valmyndighet i BRD. Hiiruvida man frånBRD:a sida skulle acceptera ett röstningaförfarande enligt ovan är kanske ändå ovisst. En lösning efter här angivna linjer bör därför inte övervägas förrän Hian närmare klarlagt BRD:s inställning till förfarandet. Prop.1981/82:224 45 I en del länder medgervalförfattningarna att en väljare genom fullmakt uppdrar åt en annan person att rösta i sitt ställe.Ett exempel på sådant förfarande är det i avsnitt 3-3 redovisade vote par procurationi franska val, Också i svenaka kommunalval har det en gång varit möjligtatt överlåta aln rösträtt pä annan genom fullmakt. Förfarandet kritiserades emellertid kraftigt. Man hävdade att fullmaktaröstningen stod i strid med kravet på valetaåaom en väljarens peraonliga viljeyttring och med kravet pä valhemlighetens bevarande samt gav upphov tillfullmäktsinsamlingar ooh andraoegentligheter, Pullmaktsröstning ikommunala val avskaffades därför 1920 (prop, 1920:286, KU 1920:52, rskr '1920:392). En form av full-maktsröatningkan dock fortfarande förekomma i prästval. Enligt 28 §lagen (1957:577) om prästval får make genom fullmakt överlåta sin rösträtt tillandra maken. Mycket talar föratt BRD akulle acceptera att utländakamedborgare som vistas i landet deltar i val i sitt hemland genom att översända en röstningafullmakt till en per-aon i hemlandet. Förfarandet vid fullmaktsröstning kan ocksåutformas så att de ovan redovisade olägenheterna i någonmän begränsas. Emellertid ärfullmaktsröstning numera pä det hela taget främmande för svenak vallagstiftning. Att införa ett sådantförfarande vid allmänna val akulle krävaganska omfattande tillägg till nu gällande valförfattningar.Av detta följer att frågan om valförfarandetför svenska väljare i BRD inte lämpligen bör lösas genom någon form av fullmaktsröstning. Prop, 1981/82:224 46 Som framgått i avsnittI.3 kunde vissa kategorier av väljare underen period pä och in pä utövasin rösträtt genom att per post sända valsedlarnatill sammanräkningsmyndigheten. Ävenmed utgångapunkt i nu gällande vallagstiftning är det uppenbarligen möjligt att utforma ett brevröstningsförfarande som näraansluter till förfarandet vid röstning med valsedelsförsändelse. Vid aädan röatning atäl-ler väljareni- ordning en valsedelsföraändelse i sitt hem eller päannan plats och låter sedan sin make, en nära anförvant,värdare eller lantbrevbärare överlämna den till valförrättare eller röstmottagare. I det följandeskisseras ett brevröstningsförfarande aom utformats sä att vallagens bestämmelser om röatningsproce-dur, preliminär rösträkning m.m, i möjligastemån skall kunna tillämpas. Väljaren lägger självin sin valsedel i ett innerkuvert II. Detta skall ake i avskildhet säatt skyddet för valhemligheten upprätthålls. I närvaro av tvävittnen lägger han därefter in iordningställda innerkuvert i ett särskiltytterkuvert för brevröstningsförsändelse (bilaga 5) och tillsluter detta. Därefter anger väljarenpä ytterkuvertet det datum dä försändelsen ställtsi ordning samt undertecknar en försäkran päheder ooh samvete att han själv för varje val han deltar i har lagt in en valsedel iett innerkuvert samt i närvaro av vittnena lagt ininnerkuvertet/-kuverten i ytterkuvertet och därefter tillslutit detta. Prop.1981/82:224 47 också aitt personnummer. Därefter undertecknar de två vittnena ett intyg på ytterkuvertet om att väljaren egenhändigt undertecknat den nämnda försäkran och att någotförhållande som strider mot de uppgifter väljaren lämnat på ytterkuvertet inte är känt för vittnena. Påytterkuvertet anges ä"ven vittnenas adresser. Ytterkuvertet läggs därefter,tillsammans med väljarens röstkort, i ett omslagskuvert, som förseglas och lämnasför postbefordran tillvalmyndigheten. Brevröstningsförsändelse bör inte fäanordnas tidigare än den dag då röatmottagninghos utlandsmyndighet fär börja, alltså tidigast den före valdagen. Vid brevröstninglikaom vid röstning i övrigt fären väljare, som på grund av någotkroppsligt fel inte kan avge sin rösti föreskriven ordning, anlita ett biträde som han utsett (8 kap, I4 § ValL). Några bestämmelser om röstninggenom bud är inte erforderliga när det gällerbrevröstning. Det bör naturligtvis stå väljaren fritt att uppdra ät en annan person att lämna försändelsen till posten. Fram till och med det moment dä väljaren ochvittnena undertecknat försäkran resp. intyg är säkerheten i det skisserade brevröstningaförfarandet denaamma som man uppnår vid röstninggenom bud enligt nu gällande bestämmelser. Vid sådanröstning är det vittnet och budet som skall underteckna ettintyg motsvarande det som de båda vittnenaundertecknar vid brevröstning. Nästa led i valförfarandet äröverbringandet av valsedlarna frän väljare tillvalmyndighet. Enligt vallagens bestämmelserkan mottagaren alltid, antingen det ären valförrättare eller en röstmottagare på postanstalt, hos ut- Prop.1981/82:224 48 eller påfartyg, kontrollera identiteten på denperson som överlämnar valkuvert eller valsedelsförsändelse. Någonmotsvarande kontrollmöjlighet kan svårligen åstadkommasi ett brevröstningsförfarande. Emellertid kan kontroller av annat slag läggas in i förfarandeti syfte att skapa garantier för att brevröstningsförsändelsen härrör från den personsom uppges vara väljaren och för att försändelsen har avlämnatstill postbefordran med hans vilja. En metod är att låta väljare som vill brevröstarekvirera en handling motsvarande röstlängds-utdrag hos sin valmyndighet och i samband därmed ge t.ex. utlandsmyndighet tillfälle att kontrollera beställarena identitet. Ett annat sätt är att föreskriva att väljarenskall bifoga sitt röstkort. Anses graden av kontrollkunna sänkas ytterligare något kan man måhända även godtaatt väljaren själv upprättarett sådant adresskort som upprättas vid röstninghos utlandsmyndighet i de fall då väljaren inte kan förete sitt röstkort. Adresskortet bifogas brevröstningsförsändelsen föratt den skall kunna sändas vidare från RSV till rättvalnämnd. Röstkorten skickas till den röstberättigadesadress enligt röstlängden. Genom särskilda anvisningar om utfärdandet av duplettröstkort har RSV också försökt stärka garantierna för att röstkort inte skall komma i orätta händer. Idessa anvisningar står bl.a. följande. Viss restriktivitet böriakttas vid utfärdandet av duplettröstkort föratt säkerställa att röstkortet kommer den röstberättigade själv till hända.Detta är särskilt viktigt om duplettröstkortbeställs per telefon. Endast iundantagafall bör röstkort skickas under annan adress änden röstberättigades hemadress. Om duplettröstkortbegärs av annan än den röstberättigade börfullmakt uppvisas . Det får antas att ett förfarande med särskildrekvisition av ett röstlängdsutdrag eller motsvarande handling skulle ge de säkraste garantierna mot missbruk i bj?ev- Prop.1981/82:224 49 Förategeti detta avaeende, vid jämförelse med ett förfarande där man nöjersig med att väljaren bifogar sitt röstkort, bedömsdock vara så ringa att det inte motiverar detmerarbete för väljare och valmyndigheter aom ett förfarandemed särskilda röstlängdsutdragskulle innebära. Däremot bör man inte nu godta att väljaren i ställetför sitt röstkort bifogar ett adreaakort med brevröstningaförsändelsen. Det har visserligen förekommit att väljaresom är bosatta utrikes haft vissa svårigheter att fåtag pä sina röstkort. Ofta har detta emellertid berott på att väljareninte anmält adressförändring tillRSV. Om sä sker- torde det vara endast i renaundantagsfall som röstkortet inte når fram till väljarensbostad i sådan tid att han hinner delta ibrevröstning. Vad gäller postbefordran av brevröater fränväljare till valmyndighet kan man överväga att föreskriva att försändelsen skall rekommenderas. Den kommer dä att hanteras av särskild personal ooh transporteras i plomberade säckar. Emellertid bedöms det inte föreligga tillräckliga skälför att göra detta till en förutsättning för att röstenskall godkännas. Därför får det ankomma påväljaren själv att bedöma,om försändelsen bör rekommenderas eller kan skickassom vanligt brev. Alla röster aomtagits emot hoa utlandsmyndighet och på fartygskickas till RSV. Där sorteras de för utsändning tillresp. Sä sker föratt underlätta de röstmottagande myndigheternas arbete. I många fall vet "man där inte heller med säkerhet till vilken valnämnd försändelsernaskall skickas eftersom väljaren kan röata utan att företeröstkort. Vid brevröstning måste väljaren hatillgång till sitt röstkort. Däranges postadressen till den valnämnd som I'*' 1981/82. Prop,1981/82:224 50 svarar för denpreliminära rösträkningen. Med sädana förutsättningar börpostbefordran direkt till valnämnden kunnaske. Väljaren fär dä på omslagskuvertet ange den adress till valnämnden som återfinnstydligt angiven på röstkortet. Detta bör kunna underlättas genom att RSV förtrycker viss text påomalagakuvertet. Valnämndena behandling av brevröstningsförsändelser Efter hand som brevrösternaanländer till valnämnden sker anteckning om detta i nämndens protokoll. Likaom övriga förtidaröaterskulle brevrösterna kunna skickaa ut tillvallokalerna för preliminär rösträkning i de fall rösternaanländer till valnämnden tids nog fördetta. Om brevröstning till en början kommer att tillämpas endast i mycket begränsadomfattning är det dock knappast rimligt attutbilda samtliga valförrättare för granskning av brevröster. Lämpligareär då att låta valnämnden, vid den preliminära rösträkningen påonsdagen efter valdagen, räkna samtliga brevröster. Förfarandetmed dessa röster " skulle då bli detsamma som med samtliga poströster vid kyrkofullmäktigval. För att brevröstningsförsändelsen med säkerhetskall komma med i valnämndens preliminära rösträkning börförsändelsen avsändas i sådan tid att den ärnämnden tillhanda senast tisdagenefter valdagen. Uppenbarligen skall en brevröstinte få avges efter den tidpunkt dä vallokalerna stängt,kl. 20 på valdagen. För att påett enkelt sätt kunna pröva detta bördet föreskrivas att brevröst skall avges senast dagen före valdagen samt rösten skall anses avgiven den dag däförsändelsen poststämplats. De bestämmelser omgranskning av röster som avgivits pä poatanatalt, hoa utlandsmyndighet och på fartyg vilka gällervid den preliminära rösträkningen (13 kap. 3-5 §§ Prop.1981/82:224 51 ValL) kan tillämpasockså vid granskningen av brevröstningsförsändelser. Por sådanförsändelse skulle emellertid tillkomma vissa moment. Om brevröstning endast färske frän visst land skall det kontrollerasatt försändelsen avsänts från detta land. Vidare skall kontrolleras att väljarens röstkorthar bifogats och att rösten avgetts i rätt tid. kontrollen av brevröstningsf örsändelserredovisas närmare i specialmotiveringen. Man brukar ange tre huvudkrav på förfarandetvid val (prop. 1972:105 s. 88 f).' Det måstefylla högt ställda anspråk pä tillförlitlighet. Garantier måste föreligga attvalen sker under former som tryggar den förfria val nödvändiga valhemligheten. Slutligen ärdet viktigt att valförfarandet är smidigt och enkelt. Det brevröstningsförfarande som ovan skisserats överensstämmeri stora delar med förfarandet vid röstning genom bud, vilket nu tillämpata under långtid. En akill-nad är dock att den röstmottagande myndigheten inte ges möjlighet att kontrollera identiteten på den person som vid budröstning lämnarförsändelsen och som även undertecknat intyget pä ytterkuvertet om att försändelsen anordnatsi enlighet med vallagens bestämmelser. Attavstå från denna kontrollmöjlighet gör det förvissosvårare att uppdaga ev. missbruk.Detta kan i sin tur leda till att risken förotillbörliga förfaranden vid röstningenökar i någon mån.Omfattande erfarenheter av Briefwahl i BRD talar emellertid för att man, utan att äventyra säkerheten i valproceduren, kan tillämpa ett brevröstningsferfarande . Frän den enskilde väljarens synpunkt måste brevröstning framstå som tilltalande enkelt. Framför allt slipper väljaren de i flera fall ganska länga resornatill den röstmottagande myndigheten. Prop.1981/82:224 52 Vidare talar allt föratt BRD är beredd att godta att svenska väljare som vistas i landet utövar sin rösträtt genom det ovan beskrivna brevröstningsförfarandet. Om BRD vidhåller sin iavsnitt 2.2 redovisade inställning bedöms det av ovan anförda skäl lämpligast att lösa frågan om svenska väljares röstningi BRD genom att för- 1 söksvis pröva brevröstning. Utöver valsedlar, innerkuvert II och röstkort erfordras för brevröstningen särskildaytterkuvert och omslag för -brevröstningsförsändelse. Vidare börett särskilt informationsblad för väljare framställas. Enligt RSV:s bedömningkan erforderlig materiel för brev röstning tillverkas och avlämnas fördistribution i vart fall frän det att beslut fattats om att brevröstning från visst land skall få ske. I ett land frånvilket brevröstning fär ske börsamtliga svenska utlandsmyndigheter tillhandahålla valmateriel för brevröstning. Därigenomges även väljare som tillfälligt vistas i landet möjlighet att brevrösta. För att väljarna inte skall behöva göra resor till utlandsmyndighetenbart för att hämta valmateriel börerforderlig materiel för brevröstning skickas ut till de väljare som enligt den särskilda röstlängden ärbosatta i land från vilket sådan röstning får ske. Till var och en av dessa röstberättigade bör sändasinformationsblad angående brevröstning, innerkuvert II, ytterkuvert och omslagskuvert för brevröstning,en partimarkerad valsedel för 1 Jämför dock synpunkter av 19é5 års valtekniska utredning på brevröstning(SOU 1975 = 8 s. 61 f) . Prop.1981/82:224 53 ettvart av de partier som avses i 6 kap. 9 § ValL samt en blank valsedel. Därigenom färväljaren tillgäng till motsvarande valmateriel som skall tillhandahällas i vallokal. För att undvika att väljare av förbiseendegör i ordning sin brevröstningsförsändelse förtidigt (innan före valdagen) bör valmaterielen inte- distribueras tillsammans medröstkorten, vilka vanligen skickas ut30-40 dagar före valdagen. Utsändningen av valmateriel bör ske i sådantid att den kan beräknas vara väljarna tillhanda ungefär vid röstningsperiodensbörjan. Prop.1981/82:224 54 5 GENOMFÖRANDE OCH UPPFÖLJNING Brevröstningaförfarandet ärtill att börja med tänkt som en försökaverksamhet. Avsikten är att tillfälligtlösa frågan om svenskara deltagande i val i länder där man mot-aätter sig röstmottagningpå de svenska utlandsmyndigheternamen likväl godtar att väljaren anordnar en valförsändelse oohavsänder den frän landets territorium. Det land aom nu är aktuellt ärBRD. Däremot synes det knappast vara förenligt med den ståndpunkt som intagit att f.n, genomföra någon föraöksverkaamhetmed brevröstning från det landet. Om BRD vidhåller sinnegativa inställning till röstmot tagning på ambassader och konsulat bör försök med brev röstning kunna genomföras fråndet landet vid val. Som redovisats i-avsnitt 4.4 ärdet möjligt för RSV att distribuera erforderlig information och valmateriel från det att beslut om försöksverksamhet meddelats. Ett förfarande med brevröatning skulle förflertalet svenskar i utlandet innebäraatt valdeltagandet i hög grad underlättades. Det finns ganska många utlandsavenakar, kanake särskilt i de inre delarna av Förenta Stater, som bor mycket långt, i vissa fall eller längre, frännärmaste röstmottagningsmyndighet. Från utlandssvenskarnas sida är det därför att förvänta ett starkt intresse av att försöksverksamhetenefter hand utvidgas ooh att brevröstningsä småningom godtas som ett ordinärtvalförfarande. Allmänt aett ärdet naturligtvis 1981/82:224 55 också av intresse att pröva ett förfarandesom gör det enklare och ofta betydligtmindre kostsamt för väljaren att utöva sin rösträtt och som därigenom ärägnat att öka valdeltagandet. Ävenvid en rent ekonoijisk bedömning ter sig brevröstningen tilltalande. Kostnaderna för att genomförasådan röstning är, i jämförelse med nutillämpade förfaranden, mycket låg. Sä var t.ex. kostnaderna för poströstningenvid val 27 405 000.kr., motsvarandedrygt . per poströstande väljare. Vad som har redovisats i avsnitt 3 om vissa utländska valförfarandentyder emellertid pä att erfarenheterna av brevröstning i andra länderär något skiftande. I BRD har förfarandettillämpata länge och omkring fem miljoner väljare brevröatadei aenaate valet. Såvitt känt har det fungerat helt tillfredsställande. Erfarenheterna från pekar däremot i en något annan riktning. Av dessa skäl är det väsentligt att en noggrann utvärdering görsav erfarenheterna av en ev. försöksverksamhet med brevröstning innan förfarandet ges en vidare tillämpning. Prop.1981/82:224 56