prop · G503170 · 1981-12-31 00:00:00 — Del är därför nödvändigt attgeografiskt begränsa de ideella ändamål för vilka lotterier och spel skaU fåanordnas i vårt land". RäddaBarnen tycker att begränsningar av detta slag rimmar dåligt med de principersom ligger till gmnd för vår biståndspolitik och för hur samhället ser påinternationella humanitära frivilliga organisationer i . RäddaBarnen förordar därför att någon sådan begränsning inle skall finnas när detgäller ändamålet för lotterier av del slag som och andramotsvarande organisationer anordnar. Utredningensäger att ideeU förening som har till syfte att främja medlemmarnas eUer andrabestämda gmppers ekonomiska eller därmed jämförbara intressen bör inte kommaifråga som lotteri eller spelanordnare. PRO vUl här betona alt del inte fårvara så all en organisation, lex handikapporganisation eller PRO, som ocksåbevakar medlemmarnas ekonomiska intressen gentemot kommun och stat då detgäller t ex pensioner, handikappsersättning, färdtjänst, kommunikafioner ochdylikt genom delta kommer att betraktas som en ideell organisation som inlekan få anordna lotteri. Hantverkslotlerieti har bedrivits genom stads Hantverksföreningsförsorg. Lotteriet har lill syfte all främja avsättningen av hantverksprodukteroch främja allmänhetens intressen för kvalitetsprodukter och estefiskt värdefullaprodukter. Lotteriets leverantörer hämtas från olika delar av landet ochurvalet bestäms enbart med hänsyn liU produktens kvahtet. Varken lotterieteller dess överskoll används för alt gynna föreningens egna medlemmar.Lotteriets begränsade överskott har hitfills använts lill stöd ålNationalmuseum, Prop,1981/82:170 198 Stadsmuseumoch saml stöd tUl akfiva och äldre konsthantverkare. Lotteriet harsedan gammall ett gott anseende i sin uppgift att främja kvalitet ochallmänhetens intresse för kvalitelsprodukter. Hantverkslotlerietkonkurrerar inte med något annat lotteri eller annan verksamhet med likartadesyften. har förståelse för utredningensambition all sanera den omfattande lotlerimarknaden. Utredningens förslagskulle dock innebära all ett välrenommerat lotteri utanvinstintressen, som bedrivs i enlighet med samhällets kulturpolitik ej skulletiUåtas fortsätta sin verksamhet. Hantverkslotleriet i har eninriktning som avviker från övriga hantverks- och hemslöjdslolterier.Lotteriet kan närmast jämföras med stiftelserna Litteraturfrämjandets ochKonstfrämjandets lotterier. förslag bör därför ändras såatt Hantverkslotleriet i ges möjlighel att fortsätta sin kulturelltvärdefulla verksamhet under trygga former. förslag skall alla föreningar som har ideellt syfte "dvs ettannat syfte än att främja medlemmar eller andra bestämda grupper, ekonomiskaeUer därmed jämförbara intressen" ha tiUstånd att anordna lotteri. Kravskall dock ställas på föreningama om att de skall vara öppna och ha vissvaraktighet. Med det senare menas att de skaU haft verksamhet . Vianser att kravet på varaktighet är befogat men all en annan regel torde kunnaanvändas på nybildade föreningar som tillhör riksorganisation som harvaraktighet och stabilitet. Närdet gäller begränsning av tillståndsgivningen med hänvisning lill altföreningens syfte är att främja medlemmarnas ekonomiska eller därmed jämförbaraintressen så behöver ytterligare konkretisering göras i förarbetet tilllagstiftningen så all gränsdragningen klart framgår. Adoptionscenlmmoch dess 16 avdelningar bedriver en viss internafionell hjälpverksamhet tillförmån för barn i . Medel erhålls genom insamlingar, främst blandmedlemmarna och deras bekanta. har en av AC: s avdelningarförvägrats lotteritillstånd därför all AC inte ansetts tillhöra de etableradevälgörenhetsorganisationer som kunde komma i fråga. Adoptionscenlmmfinner det inte rimligt, att det endast skulle vara möjligt attanordna lotterier fill förmån för projekt av typen katastrofhjälp, medan meralångsiktiga (och f.ö. även mera lättkontrolle-rade) insamlingar liU förmån fört. ex. barnavårdsprojekt eller bamhem inle skulle kunna stödjas genomlotterier. Det enda skäl som av utredningen anförs för den föreslagnabegränsningen är alt del globala behovet av medel för ideell verksamhet ursvensk synvinkel framstår som i det närmaste oändligt. Adoptionscenlmm finnerdetta argument minst sagt ohållbart och knappast förenligt med de principersom ligger tUl gmnd för svensk utrikes- och biståndspoUtik. Adoptionscentrumförordar därför, att även andra typer av biståndsprojekt i ufiandet änkatastrofhjälp ska kunna stödjas genom anordnande av lotterier. WIZODen av utredningen föreslagna principen måsle redan från rent allmänna 1981/82:170 199 synpunkter starkt ifrågasättas. I ett skede av ökadinternationell rörlighet och ökad internationeU solidaritet framstår det otidsenligt lillba-kasträvande att söka begränsa lotterimedlens användninglill ändamål inom . Till stöd för sitt förslag anför utredningen (s.351): "Det globala behovet av medel för ideeU verksamhet framstår ursvensk synvinkel som i det närmaste oändligt. Det är därför (sic!) nödvändigtatt geografiskt begränsa de ideeUa ändamål för vilka lotterier och spel skallfå anordnas i vårt land." Argumenteringen är helt halllös. Tanken all pådelta sätt begränsa svenska hjälpinsatser utomlands framstår dessutom som näranog befängd, eftersom beaktansvärda hjälpsyften oftare torde återfinnasutomlands än i vårt välmående land. Man kan i sammanhanget inte heller bortsefrån del statliga svenska biståndet; de samlade anslagen för internationelltutvecklingssamarbete har i årets budgetproposition upptagits tiU över femmiljarder kr. Alldeles bortsett från WlZO-föreningarnas begränsade intressenmåsle den föreslagna principen sålunda enligt vår mening radikalt omprövas. Ensynpunkt som då bör beaktas är att man inte rimligen kan bortse från att denenskilde lottköparen genom sitt lottköp markerar att han ställer sig bakomlotteriändamålet och sålunda ställer sig positiv tUl den aktuellahjälpverksamheten. Den utvidgning av anordnarkretsen som föreslagits ställervi oss posifiva till men anser all kretsen ytterligare bör utökas. Inom mångaföreningar med Uvlig verksamhet sker en arbetsfördelning så all vissa personerhar hand om olika idrotts- och jämförbara akfiviteler medan andra sysslar medfinansieringen av verksamheten. För att aktivera flera föräldrar och andragynnare av föreningen bildas en stödförening. Föräldraföreningar inom idrott,scoufing etc. utgör en ekonomisk garant för huvudföreningens verksamhet tillstor nytta för ungdomsarbetet. Vi finner det därför mycket beklagligt altstödföreningar inle skall få anordna lotterier. I punkt 23.6.1. sägs att endast svenska föreningar bör fåanordna lotterier och i princip bara fill förmån för verksamhet som bedrivesinom landet. Endast tillfällig, humanitär katastrofhjälp bör få stödjasmed medel från I tredje stycket står också bland annat att föreningar sominte främjar visst eller vissa länders politiska eller kommersiella intressenbör få möjlighel att erhålla medel fill sin verksamhet från lotterimarknaden. främjar definitivt inte ovannämndaintressen. Likaså är den ekonomiska hjälp, som kan förekomma från gmppen fillenskilda fångar och deras familjer både av tUhallig och humanitär art.Organisationen bör därför jämstäUas med de exemplifierade FN-förening-arna. För att emellertid undvika anledning filltolkningssvårigheler för tillslåndsgivande myndighet anser vi dels alt ordet"katastrof bör utgå ur texten i första stycket, dels att del klargörs atti kretsen av "svenska föreningar" ingår även internationellaföreningar med organiserad svensk verksamhet. Alternativt kan istället AmnestyInternalional namnges som godtagbar anordnare. skulle alltsåenligt utredningen inle kunna godtas som Prop,1981/82:170 200 anordnareav lotterier, eftersom deras verksamhet "anses ha lill syfte att främjamedlemmarnas ekonomiska eller därmed jämförbara intressen" (s.350nederst). Detta påslående måste ha sin gmnd i en missuppfattning; möjligen haren förväxling skett med hanlverksgillena. verksamhethar nämligen rent ideellt syfte och konsumenlgillesför- bundethemställer, all lotteriutredningens uttalande angående konsumentsgillenaskaraktär fillrätlalägges under del fortsätta arbetet med en nylotlerilagstiftning. Konsumenlgillesrörelsenär en ideell konsumentkooperativ folkrörelse. Konsumenlkooperativ verksamhetmed syfte att främja medlemmarnas ekonomiska intressen bedrivs avkonsumentföreningar. Även inom konsumentföreningarna förekommer viss ideellverksamhet i konsumentupplysande syfte. GUlena skiljer sig frånkonsumentföreningarna bland annat just därigenom att gUlenas hela verksamhet ärideellt inriktad. Syftetmed giUenas verksamhet är således inte att främja någon bestämd gruppsekonomiska eller därmed jämförbara intressen. Syftet är nämligen inte attbereda de egna medlemmarna ekonomiska fördelar utan att studera, spridainformation och väcka opinion i samhäUet i de frågor som giUena engagerar sig i framförallt konsumentfrågor. Möjligen skulle man kunna säga, att helakonsumenlkolleklivets intressen främjas genom gillenas verksamhet. Allkonsumentupplysning även kan få posifiva följder för såväl enskildakonsumenters som hela samhällets ekonomi bör inte ligga gillena tUl last, om deviU skaffa medel för fortsalt dylik samhällsnyttig verksamhet genom attanordna lotteri. Gillenasovan beskrivna aktiviteter synes stå i god överensstämmelse med deverksamhetsgrenar, som av lolteriutredningen accepterats som ideeUa och värdabidrag genom lotterimedel. De krav på stadgar, öppenhet, varaktighet mm, somlolteriutredningen ställer på lotlerianordnande föreningar, uppfyller gillenautan tvivel. Lolteriutredningenhar i sitt vällovliga syfte att söka bringa klarhet i reglerna föreslagitsådana regler som skulle innebära ytterligare inskränkningar för anordnandetav lotterier. Rent ut sägs att "den traditionella typen avhantverksföreningar och hemslöjdsföreningar kommer med vårt förslag inte att fåanordna lotterier och spel. Dessa föreningar är nämligen att beteckna somintresseorganisationer och syftar till att främja medlemmarnas ekonomiskaintressen, bla genom viss affärsverksamhet, såsom försäljning avhemslöjdsalsler, eller inköp av material". Ensådan beskrivning av hantverksföreningarna kan vi inle acceptera. Tvärtom kanman med fog betrakta dem som ideella föreningar med ett allmännyttigt syfte.Under alla omständigheter kan man inle betrakta exempelvis Stockholms StadsHantverksförenings hanlverkslolleri som ett led i en affärsmässig verksamhetför att främja medlemmarnas ekonomiska intresse. och Malmö idrottsföreningars samarbetsorganisation Eftersomstora problem funnUs med tolkningen om vad som ses som allmännyttig föreningfinns all anledning att överväga om inte enbart ideella organisationertillhörande erkänt riksförbund bör få anordna lotterier Prop.1981/82:170 201 Dylika föreningar är ideella och har ett ideellt syfte. Denna tolkningkan onekligen underlätta gränsdragningsproblem. Detär av stor vikt att enbart den ideella föreningen får anordna lotterier ochinte ideella slödföreningar fill ideella föreningar. "För attöverhuvudlaget ifrågakomma för lotterier och spel skall föreningen kunnapåvisa att dess verksamhet bedrivits konfinuerligt under innanlotteri- och spelmarknaden får tas i anspråk." Detta krav måste anses varaav stor vikt för all förhindra att många föreningar med kort livslängd får enchans alt tillskansa sig alltför stort ekonomiskt bidrag genom lotterier ochspel. Dock bör tidsgränsen sänkas till . 6.1Behovsprövning, vinster, vinstandel, avkastning m, m. Sveahovrätt anser förslaget välbetänkt om alt ta bort de olika värdegränserna förtraditionella lotterier. Konsumentverketvill understryka viklen av alt kontroU sker även av lotlerivinstema. Enundersökning som har genomförts av ett antal hemkonsulenter visar att leksakeroch sk skämlartiklar, som säljs på marknader och mässor, ofta är av undermåligkvalitet, som medför risk för hälsa och säkerhet. Det kan gällanallar med detaljer som lätt lossnar (kvävningsrisker), ärlrör och andraprojekfilavlossande leksaker, sfinkbomber mfl produkter som inte finns attköpa i den seriösa handeln. Det finns risk för att ett Uknande undermåligtsorfimenl utbjuds även som lotterivinster. Konsumentverkethåller f n på att utarbeta riktlinjer för marknadsföring av försäljningar förideella ändamål. I dessa stäUs krav på alt konsumenlema skaU informeras om blavUka ändamål som gynnas, vem som anordnar verksamheten samt hur stor del somgår till angivet ändamål. Verket har dock inte möjlighet att påverkaomfattningen av de medel som kommer det angivna ändamålet till godo. Verket serdärför positivt på förslaget att som viUkor för beviljande av lotteritiUståndskaU krävas att skälig avkastning kan erhållas. Omfattningen och utformningenav den information som kan anses nödvändig på lotteriområdet bör kunna lösas isamarbete mellan lolterinämnden och verket. Detraditionella lotterier som polis- och länsstyrelse nu lämnar tillstånd fiUbegränsas tiU sin storlek genom restrikfioner för omslutningen, 30000respektive . Enligt utredningen förekommer att lokala ochregionala lotteritiUstånd beviljas inom dessa fastställda värdegränser ulan attnågon faktisk behovsprövning sker. instämmer i den kritikutredningen riktar mot ett dylikt förfaringssätt och ställer sig bakomutredningens förslag att det i lagen intas en bestämmelse om alt lotterietsomslutning skall vara anpassad tiU den sökande organisationens behov av medelför sin verksamhet. Vid sådant förhållande saknas anledning att ha bestämdagränser för omslutningen. Kompetensfördelningen mellan länsstyrelserna ochstatens lotterinämnd, tiU vilka myndigheter tiUståndsgiv- Prop, 1981/82:170 202 ningenenligt utredningens förslag skall koncentreras, bestäms i slällef medutgångspunkt från lotteriernas geografiska spridning. Behovsprövningen skuUeemeUertid enligt mening underlättas avsevärt omdepartementschefen i propositionen kunde ange ell ungefärligt mått på den delav verksamheten, som bör få finansieras med lotlerimedel. Även om flerafaktorer, bla alternativa finansieringsmöjligheter, inverkar på denna del ochen fixerad siffra därför ej torde kunna anges vore ett klarläggande på dennapunkt av stort värde för en enhefiigare och rättvisare behovsprövning. Utredningenframhåller att som princip bör gälla att lotterier bör få säljas endast inomdet geografiska området dit föreningen har sin verksamhet förlagd. Lokalaföreningar bör få sälja sina lotterier inom hemortskommunerna. Om SärskUdaskäl föreligger bör emeUertid kunna medge att kommungränsenöverskrids. Länsstyrelsenvill här framhålla de särskilda förhållanden som råder i storstadsområden, därtälortsregionen beslår av ett antal kommuner, I dessa områden tordekommuninvånarnas anknytning lill den egna kommunen som regel vara mindre änvad som gäller i exempelvis landsbygdskommuner. För gäller allen stor andel av invånarna i randkommuner har sina arbetsplatser iStockholms kommun. I stor utsträckning utnyttjar de även den kommersiella ochkulturella service, som finns i . har därföransett att lottförsäljning bör kunna äga mm från fasta försäljningsställen iStockholms innerstad jämväl av föreningar som har sin huvudsakliga verksamheti någon av randkommuner. Även när del gäller lottförsäljning genommedlemmar kan del finnas anledning att i del sammanhängande tätortsområde somstorslockholmsområdel utgör frångå den av utredningen angivna huvudregeln. Ivissa lotterier förekommer alt nya lotter erbjuds som vinster. Omlotterivinnare inlöser sina vinster mot nya lotter innebär detta att denfaktiska vinstandelen sänks. anser att detta kan accepterasunder förutsättning att enbart lågvinster får bytas ut och bara en begränsadandel av lågvinsterna. finner för sin del ingen anledning tillatt ett dylikt utbyte över huvud tagel bör få ske. Delta ligger i denlottköpande allmänhetens intresse. Ej heller bör lotter i andra lotterier,exempelvis få användas som vinster. Sedanlänge gäller som allmän princip i traditionella lotterier att vinstandelenskaU uppgå tUl av insatserna. ifrågasätter om intedenna princip borde lagfästas. Denna princip borde även kunna gälla rikslotterier,som f n har en vinstandel på , eftersom man av regeringen medgettsalt räkna in portokoslnaden i vinstandelen. Utrymme härtUI bör finnas, dåframför allt rikslotterierna kommer all gynnas av utredningens förslag ombeskattning. Länsstyrelsendelar utredningens uppfattning att principen om att lotteri skall ge skäligavkastning skall lagfästas. tillämpar denna princip.Det är lämpligt att statens lotterinämnd meddelar närmare anvisrungar om hurhög avkastning som bör krävas vid olika typer Prop,1981/82:170 203 avlotterier samt därefter med uppmärksamhet följer kostnadsutvecklingen pålotteriområdet och andra faktorer som kan påverka avkastningen. Somlänsstyrelsen anfört under avsnittet "fasta försäljningsställen,serviceföretag" har nämnden numera utfärdat anvisningar om hur högavkastning som bör krävas vid ifrågavarande typer av lotterier. Länsstyrelsenkan i aUt väsentligt ansluta sig fill utredningens förslag i denna del men vUlsamtidigt framhåUa, att det i praktiken kan komma att visa sig svårt att vidbehovsprövningen bortse från intäkter, som förening erhållit från lotteri inomden fria sektorn. Delär enligt mening önskvärt alt det fastställs åtminstone enlängsta fid som ell lolteritillstånd får omfatta, detta med hänsyn bland annatlill alt serviceföretag ofta strävar efter att utverka längre försäljningstiderän vad som kan anses mofiverat. Denhittills gällande principen att vinstandelen i traditionella lotterier skalluppgå till av insatserna bör enUgl utredningen gäUa även i framtiden.Länsstyrelsen vill för sin del förorda att principen lagfästes. Länsstyrelsendelar i och för sig utredningens uppfattning att en så rättvis fördelning sommöjligt av marknadsutrymmet bör eftersträvas och behovet för en föreningsverksamhet av sökt tillstånd skall prövas. Prövningen är naturligtvisgrannlaga och behäftad med osäkerhet i den praktiska tillämpningen. Även frånprincipiell synpunkt kan invändningar resas mot ett system med behovsprövning.Det kan sålunda vara ytterst känsligt att vägra ideell föreninglolteritillstånd med hänvisning till alt spelets omslutning inte är anpassadfiU föreningens behov och ej heller till utrymmet på den marknad som lotterieteller spelet är avsett för. Bedömningen kan då komma att omfatta och styraföreningens inriktning och ambitionsnivå. Avgöranden av sådan natur faUermåhända utom ramen för en länsstyrelses kompetens. Behovet av lolteriinkomstermed hänsyn till föreningens verksamhet bör enligt det anförda bedömas med storförsiktighet. HärtUl kan fogas att av förslaget till lotleriförordning inleframgår hur ansvaret meUan de olika tillståndsmyndighetema är avsett all fördelasvid bedömningen av marknadsutrymmet när det gäller lolteritillstånd enligt 11 §lagförslaget om lotteri och spel. anfört om att viss behovsprövning bör ske vid lUI-ståndsgivningenför att det tillgängliga marknadsutrymmet skall kunna fördelas på ett rättvistsätt kan i princip ansluta sig lill. Del torde som utredningenframhåller förhålla sig så att många föreningar ansöker om lotterier med en såstor omslutning, alt det inte är möjligt all avyttra samtliga lotter.Emellertid anser att problemet i viss mån kan lösas genom denkonkurrens som förekommer mellan olika anordnare och som tvingar föreningarnaatt själva anpassa storleken på lotterierna tUl marknaden saml vederbörande föreningsförmåga all genomföra lotteriet inom ramen för meddelat tillstånd. Vidarefinner att del ändamål vartill behållningen i ett lotteri äravsedd att användas bör spela en mycket stor roll vid fiUståndsprövningenjämsides med övriga faktorer som utredningen pekat på. Prop,1981/82:170 204 har inget att erinra mot att värdegränsernaför de traditionella lotterierna bortfaller. En väsentlig faktor vidtillståndsprövningen är inarknadsutrymmet. Särskilt viktigt är detta i tätorterdär den lokala konkurrensen om lotteriema är stor. Enligtlänsstyrelsens mening måste man då ta hänsyn till marknadens förmåga attabsorbera inte bara de tradifionella lotteriema utan all lotteri-verksamhet somskall pågå inom tätorten. Detta kan medföra att exempelvis föreningar medstora bingofillslånd helt utestängs från de traditionella lotterierna samt atttillstånd lämnas till föreningar som har mindre eller inget fillstånd attanordna bingospel. Med hänsynliU att den faktiska vinstandelen sänks saml svårigheten att bestämma hur mångaav lågvinslerna som får utbytas mol nya lotter anser attförslaget om att vinstlotler skall få inlösas mot nya lotter bör utgå. "Inget lotteri i lotteriet". För att prioriteringar skall kunna göras pålotterimarknaden måste det krävas all ansökningar för visst försäljningsår gesin till lillslåndsmyndig-helen vid en gemensam bestämd tidpunkt. Deltaförfarande tillämpas redan nu när det gäller bingospel. När detgäller det geografiska område inom vilket lotterier får säljas bör, när delgäller lokala föreningar, hemortskommunen vara ett lämpligt område. När detgäller försäljning från fasta försäljningsplatser anger platsen exempelvis varuhusets namn och adress i tillståndet - för att bla få ensäkrare kontroll över kostnaderna för lotteriets anordnande. Enligt förslaget skall vid tillståndsgivningen hänsyn tasbland annat lill det totala marknadsulrymmet för lotterier. Fördelningen avtillstånden skall ske efler vars och ens behov av lotlerimedel saml efler denmarknadsandel som var och en kan få ta i anspråk. Eftersom dessa lotterierförekommer på skilda platser och under många olika former och lidsperioder börman ej överskatta tiUståndsmyndighetens möjligheter all göra en sådanfördelning av marknadsulrymmet som utredningen föreslår. anser del vara uppenbart alt lotteri- ochspelanordnarnas behov av lotteri- och spelinläkter för den ideella verksamhetsom föreningen bedriver skall prövas i samband med tillståndsgivningen.Självfallet är detta behov helt beroende av verksamhetens art och omfattningvarvid viss typ av verksamhet kan vara mer kostnadskrävande än annan. Tillståndsmyndighetenkommer här i kontakt med olika problem bla vad gäller att bedöma kostnadernaför olika verksamheter såsom exempelvis mellan en ishockeyklubb och enorienterarförening där olikheterna kan vara mycket stora. Likaså kan enförening ha mycket stor ungdomsverksamhet något som anser börai högsta grad uppmuntras -under det att en annan förening ägnar sin verksamhetmera åt vuxna personer. Samtligainkomstkällor bör - som utredningen anger - vägas in vad gällerbehovsprövningen men även här föreligger ofta stora problem förtiUståndsmyndigheten då det gäller all göra en rättvis bedömning. LänsstyrelsenviU här betona vikten av all tiUståndsmyndigheten på ett mer aktivt Prop.1981/82:170 205 sättän nu sker etablerar kontakter med de kommunala organen (oftast fritidsnämnden)för att få information om föreningarnas aktiviteter, ekonomi mm. Somett nödvändigt underlag för tillståndsmyndighetens bedömning av en föreningsbehov av lotteri- eller spelmedel måste givelvis krävas verksamhetsberättelsersamt balans- och resultaträkningar förslagsvis , dådenna fidrymd får anses tillräcklig för en bedömning av föreningens aktueUaekonomiska situation. påpekat är det inte rimligt att tillstånd beviljas upp till högstavärdegränsen utan att behovsprövning ägt mm. uppfattning är attåtskilliga ideella föreningar uppfattar nuvarande regler som att organisationenhar rätt att erhålla tiUstånd med belopp upp tUl den faststäUda värdegränsen.Länsstyrelsen får från bevilja tillstånd till lotterier medett sammanlagt omslulningsbelopp på högsl per kalenderår. Under detgångna året har flera föreningar i länet sökt tUlstånd med belopp somöverstiger , som var gräns för länsstyrelsernastUlståndsgivning. I enlighet med vad som uttalats i propositionen 1978/79:20har i några fall ej funnh skäl att meddela ytterligare tillståndför några föreningar eftersom föreningarna av inle bedömts vara ibehov av ytterligare lotlerimedel. För dessa- beslut har fåttutstå viss kritik.