prop · G503169 · 1981-12-31 00:00:00 — Delär uppenbart all införandel av en hembudsskyldighel förbostads-rättsinnehavaren utgör en betydande inskränkning i den rätt lill friöverlåtelse varpå hela bosladsrällsinslilutel vilar. Redan i förarbetena tillnuva- 1981/82:169 59 randebosladsrättslag uttalades all starka skäl måsle finnas för varje inskränkningi denna rätt (se SOU 1969:4 s. 180). Särskilt kännbar blir inskränkningen omdel inle är de boende själva som beslutar om den ulan, vilket kommitténsförslag förutsätter, det är kommunen eller de rikskooperaliva organisationernasom har del avgörande inflytandet över inskränkningen. Del skulle enligt minmening också bli en uppseendeväckande skillnad mellan rätten lill överlåtelseav småhus och rätten lill överlåtelse av bostadsrätt om kommitténs förslaggenomfördes. Jagvill i sammanhanget också erinra om alt bosladsanvisningslagen (1980:94) inleomfattar rätt lill anvisning av bostadsrätter som skall överlåtas. Delfinns ingen anledning för mig all nu inta en annan ståndpunkt när del gällerkommunal anvisning än jag gjorde vid införande av bosladsanvisningslagen (seprop. 1979/80:72 s. 24-25). Somjag tidigare anförde har jag förståelse för kommitténs ambition all sökaåstadkomma en lösning som begränsar priserna på vissa lokala marknader. Av vadjag har sagt framgår emellertid all del är myckel svårt att kommatillrätta med höga överlålelsepriser genom reglerande åtgärder av den typ somkommittén nu har föreslagit ulan all betydande ölägenheter i SläUel uppkommer.Än mindre finns det skäl all införa någon form av statlig priskontroll påbostadsrätter. Som kommittén själv har uttalat torde del finnas en breduppslutning i samhällel bakom bedömningen att söka undvika sådana allmäntreglerande åtgärder. har påpekat kan en skärpt realisationsvinstbeskattningvara ett verksamt medel för all begränsa överlålelsevärdena på bostadsrätter.F. n. beskallas försäljningar av bostadsrätter endast om de sker inom fem årfrån förvärvet. Kapitalvinstkommillén (B 1979:05) väntas emellertid myckelsnart lägga fram förslag om en evig realisationsvinstbeskattning påbostadsrätter. Det är uppenbart att prisbildningen på bostadsrätter kan kommaatt påverkas av en sådan beskattning. Beredningen av kommillébelänkandel skallgöras skyndsamt. Chefen för budget-departementet avser all lägga förslag lillriksdagen . har remitterats ell förslag om en sänkning av marginalskallenoch begränsningar i underskollsavdragen. Sannolikt kommer detta förslag alt fåprisdämpande inverkan på bosladsrällspriserna, eftersom förvärv av bostadsrättoftast sker med lånade medel och ränteavdragens värde ökar medmarginalskallen. Delär också min förhoppning all en ökad omvandling lill bostadsrätt kommer tUlstånd saml alt nyproduktionen av bostäder håller en sådan nivå all del inleuppstår brist på bostäder. Som kommitténs prisutveck-lingssludie ulvisar finnsdet ell tydligt samband mellan tillgången på bosläder överhuvudlaget ochprisutveckhngen på bostadsrätter. Om andelen bostadsrätter ökar motverkar deltaockså att priserna höjs. Pågrund av vad jag sålunda anfört kan jag inte ansluta mig lill kommitténsförslag i den nu berörda delen. Jag har alltså inle för avsikt all lägga Prop.1981/82:169 60 framnågot förslag som begränsar bosladsrällshavarnas fria överiåldse-räll. Inleheller bör kommunen kunna påkalla införande av prisföreskrifter ochhembudsklausul i samband med den statliga långivningen. Jagskall nu gå över lill en särskild fråga som kommittén redogjort för (sebetänkandet s. 282-284). Del har förekommit all de rikskooperalivaorganisationerna, ibland i samarbete med kommunen, på olika sätt sökt allbemöta utvecklingen med höga överiåldsepriser. Olika konstruktioner har vallsmed syfte bl. a. att bryta kontakten mellan säljare och köpare.Bosladsrällshavarnas möjligheter lill överiålelse har därvid inskränkts. Ellkänt exempel är den s. k. VärmdömodeUen, som bl. a. innebär all ell villkor förmedlemskap enligt stadgarna är all bostaden har anvisats av kommunen. Stadgarnainnehåller också prisföreskrifler. Sedan stadgarna registrerats avlänsstyrelsen i har beslutet om registrering kritiserats avjustitiekanslern () i ell beslut . 1 huvudsak innebär JK:sutlåtande all del strider mot föreningsrällsliga grundsatser alt någon annan änföreningen eller ansvariga föreningsmedlemmar skall förverkliga dess syften,all stadgarna åsidosätter medlemmarnas ekonomiska intressen på ett sätt somstrider mot huvudsyftet med en bostadsrättsförening, all kontrollen åsidosätterrätlen till fri överlåtelse och står i strid med förbudei mot lösningsrätt i 14§ bostadsrällslagen saml att det med fog kan göras gällande all modellenstrider mot bosladsanvisningslagen. JK:sbeslut har mött invändningar i den allmänna deb?itien. Vad som har förekommitvisar att innebörden i gällande rätt behöver klargöras. Lagstiftningen börtydligt ange vad som är tillåtet och inte tillåtet. Som framgår av vad jagtidigare har anfört bör utgångspunkten vara all man bibehåller den friaöverlåtdserällen för bostadsrätter. Jaghar tidigare anfört all bostadsrällslagen inte medger föreskrifter omhembudsskyldighel i stadgarna. Å andra sidan är del lika klart att en. föreningkan ställa upp olika villkor för medlemskap. Som jag tidigare omtalat nämns iförarbetena som exempel all en bostadsrättshavare måsle tillhöra en visssammanslutning eller uppfylla annat villkor av liknande beskaffenhet. Det äremellertid uppenbart alt villkoren för medlemsskap enligt lagen inle får varaså inskränkande alt de i praktiken innebär en hembudsskyldighel förbosladsrältshavarna. Föreskrifter om anvisningsräll får ur densynpuklen anses gå alltför långt. Bosladsrätlshavaren är ju med sådanaföreskrifter helt betagen möjligheten all själv utse en förvärvare och attöverlåta bostadsrätten tUl denne. Jag anser alltså all sådana föreskrifter intebör få ställas upp. Jag anser del heller inte förenligt med bostadsrällslagenall en förvärvare av bostadsrätt skall godkännas i annan ordning än vad somgäller när förvärvaren ansöker om medlemsskap i föreningen. Förall motverka att olika modeller växer upp på marknaden som i 1981/82:169 61 praktiken innefattar en hembudsskyldighel förbostadsrättshavare anser jag att det är påkallat med ett förtydligande avgällande rätt. I bostadsrällslagen bör därför föreskrivas all villkor förmedlemsskap som innebär att den till vilken en bostadsrätt övergår skall utsesav annan än bosladsrätlshavaren är ulan verkan. Motsvarande bör gälla omföreskriften förvärvaren skall godkännas i annan ordning än somenligt bostadsrällslagen gäller för inträde i bostadsrättsföreningen. En bestämmelse av den angivna innebörden utgör inle hinderför en bostadsrättsförening att i enlighet med vad som f. n. får anses gälla-kräva all den medlemssökande tillhör en viss sammanslutning eller en påförhand bestämd krets av personer. Däremot hindrar bestämmelsen att t. ex. enkommun eller en rikskooperaliv organisation anvisar en bestämd person somköpare eller all kommunen vid en överiålelse utser flera personer sombosladsrätlshavaren har all välja emellan. Att en förvärvare av bostadsrättskall godkännas av kommunen innan medlemskap beviljas blir inle hellertillåtet. Departementsförslaget: Avlal om överlåtelse av bostadsrättskall upprättas skriftligen och skrivas under av överlålaren och förvärvaren.Avtalet skall la upp den bostadsrätt som överiåldsen avser saml köpeskillingen.Överlåtelser som inte innehåller de nämnda föreskrifterna är ogiltiga. Enstyrkt avskrift av överlåtelseavtalen skall fogas lill bostadsrättsföreningenslä-genhelsförleckning. Kommitténs förslag: Överensstämmer meddepartementsförslaget. Kommittén föreslår också att en förvärvare skall harätt till ersättning av överlåtaren för den skada som uppstår om förvärvet blirogiltigt. Talan om ogiltighet och ersättningsanspråk skall ha väckts senastinom från det lägenheten tillträddes (se belänkandet s. 299300). Remissinstanserna: Förslaget tillstyrks eller lämnas ulanerinran. Med hänsyn lill alt frågan om skriftiigt avlal kommer upp vidmedlemsanlagningen anser bostadsdomslolen alt ersättningsbestämmelsen bör utgå.Hyresnämnden i anser all någon tidsfrist för att väcka lalan viddomstol inte bör ställas upp. Skäl för departementsförslaget: Enligt 6§bostadsrällslagen skall bostadsrätt upplåtas skriftligen. Parternas namn, denlägenhet upplåtelsen avser samt de belopp varmed grundavgift och årsavgiftskall utgå skall anges i upplålelsehandlingen. Någon motsvarande bestämmelsefinns inte för avlal om överlåtelse av bostadsrätt (se prop. 1971: 12 s. 105). Kommittén anser att skriftlig form vid överlåtelse avbostadsrätt är av stor vikt för precisering av avtalsvillkoren och i övrigt föratt skapa ordning 1981/82:169 62 ochreda i rättsförhållandena. Skriftlig form för överiålelse tillämpas regelmässigtinom de rikskooperaliva organisationerna och är i övrigt myckel vanligt. kan det knappast göras gällande all det skulle vara oskäligtbetungande all införa ell krav på skriftlig form. Riskerna för rättsförluster ide fall skrifllighelskravel förbises eller delta inle helt är uppfyllt börenligt kommitténs mening inte överdrivas. Föregen del kan jag ansluta mig till kommitténs överväganden när del gäller allinföra krav på skrifllighet vid överiålelse av bostadsrätt. sådant kravgäller vid överlåtelse av fast egendom och motiveras bl. a. av de skäl somkommittén åberopat för att införa skrifllighelskravel även vid överlåtelse avbostadsrätt. Enligtvad jag inhämtat från kapitalvinstkommillén (B 1979:05) är ell ovillkorligtkrav på skrifllighet viktigt för alt tillgodose konlrollaspeklerna i ell syslemmed evig realisationsvinstbeskattning. Jagförordar alltså alt avlal om överlåtelse av bostadsrätt skall upprättasskriftligen och skrivas under av överlålaren och förvärvaren. Del bör krävasall i avtalet las upp den lägenhet som överlåtelsen avser saml köpeskUlingen.Om dessa föreskrifter inte iakttas bör avtalet bli ogiltigt. En kopia avöverlåtelseavtalet bör fogas lill lägenhelsförteckningen. Skrifllighelskraveltorde normalt komma att uppmärksammas i samband med medlemsanlagningen. Man fårockså räkna med att brister i avtalen kommer all kompletteras innanmedlemsantagning sker. Med hänsyn härtill anser jag alt kommitténs förslag omrätt lill skadestånd för förvärvaren om avtalet blir ogiltigt kommer all saknapraktisk betydelse. Jag anser inle heller alt någon särskild lalefrist ärnödvändig. Kommitténs förslag i dessa delar bör enligt min mening alltså inlegenomföras. Departementsförslaget:I samband med övergången från hyresrätt till bostadsrätt bör bollenlåneinstilutensvara för den långfristiga långivningen till bostadsrättsföreningarna. Dentidigare ägaren av fastigheten förutsätts normalt vara beredd alt köpa enkapilalmarknadsrevers eller en obligation av del institut som beviljar dellångfristiga lånet. Finansieringen av grundavgifter för lägenheter som eflerombildningen innehas med hyresrätt kan ske genom all avgifterna för de övrigalägenheterna höjs eller genom all föreningen lar upp ytterligare lån. Kommitténsförslag: Överensstämmer i stort med departementsförslaget (se belänkandet s.225-246). Remissinstanserna:Förslagen har föranlett endast ell fåtal invändningar från remissinstansernassida. Till dem som har riktat invändningar mot 1981/82:169 63 utredningensförslag hör bl. Enligt föreningen är den föreslagnalångivningen för att finansiera uteblivna grundavgifter inle godtagbar,eftersom den innebär all föreningen lånar upp riskkapital på kredilmarknaden.Några remissinstanser, bl. a. , delar inle kommitténs uppfattning all lånmot säkerhet i fasligheten bör tas upp av bostadsrättsföreningen somfastighetsägare och inle av medlemmarna personligen. ifrågasätter den del av förslaget som avser säljarensåtagande i samband med bosladsinslilulens prövning av långfristiga lån. Skälför departementsförslaget: I samband med hyresgästernas fastigheisförvärv isyfte alt göra en ombildning lill bostadsrätt uppslår normall ett lånebehov.Vanligtvis kan delta behov lill viss del tillgodoses genom att hyresgästernaövertar de lån som redan finns i fastigheten. För fastigheter som haruppförts täcker lånen normall en relativt stor del av del totala lånebehovet,vilket gör all behovet av ytterligare län är relativt begränsat i dessa fall.Annorlunda är situationen i samband med förvärv av äldre hus. Vid sådanaförvärv är det inle ovanligt all del krävs en relativt omfattande nybdåning. Finansieringsförutsättningarnakan sålunda variera högst avsevärt mellan olika fastigheisförvärv. I vissafall är möjligheterna till en lillfredsslällande belåning helt avgörande förom en planerad ombildning till bostadsrätt skall kunna genomföras. I andrafall kan en ombildning komma till stånd trots en ofördelaktig belåning men ledalill all hyresgäster med begränsade ekonomiska resurser utestängs frånmöjligheten att bli medlemmar i bostadsrättsföreningen på grund av de högakostnader som blir följden av den ofördelaktiga belåningen. Medhänsyn lill den centrala roll som finansieringsfrågan normall spelar i sambandmed ombildningen lill bostadsrätt är det enligt min mening viktigt all bättrefinansieringsförutsättningar skapas. De svårigheter som f.n. finns bör därför imöjlig mån undanröjas. De kan sägas inrymma två huvudproblem, dels hur deallmänna finansieringsförulsällningarna i samband med ombildningar lillbostadsrätt skall förbättras, dels hur man skall stödja de ekonomiskt mindrestarka hushållen. Jagtar först upp frågan om de allmänna finansieringsförulsältningarna ochbostadsrättsföreningarnas lånebehov. Kommitténhar utgått från all del är bostadsrättsföreningen som i egenskap av köpareskall skaffa fram erforderligt kapital vid en ombildning från hyresrätt lillbostadsrätt. Ulöver de lån i fastigheten som kan tas över i samband med köpetkrävs det normall dels alt nya lån las upp dels all bosladsrällshavarnatillskjuter kapital genom grundavgifter. Kommittén har ansett del angeläget althålla fast vid principen om all lån mot säkerhet i fastigheten bör tas upp avbostadsrättsföreningen som fastighetsägare och Prop.1981/82:169 64 inteav medlemmarna personligen. Härigenom kan förutsättningar skapas för att hållagrandavgifterna pä en rimlig nivå, vilket enligt kommittén torde vara ellvillkor för en mer omfattande övergång lill bostadsrätt. Kommitténhar vidare utgått från all den långfristiga långivning som behövs förfinansieringen av faslighelsförvärvel måsle ske på den opriorileradekredilmarknaden. Kommittén har vid sina överväganden funnit allbollenlåneinstilulen bör vara de mest ändamålsenliga kreditgivarna i sammanhanget.Enligt kommittén bör långivningen ha i princip samma utformning som den somgäller för institutens långivning avseende förvärv av äldre egnahem. Dennalångivning innebär i korthet följande. Underförutsättning all säljaren är beredd alt köpa en kapilalmarknadsrevers elleren obligation beviljas köparen ett långfristigt lån. Lånet är ett s.k.oprioriterat botlenlån och har en förhållandevis lång löplid. Räntan fastställspå i princip marknadsmässiga grunder. Långivningens omfattning styrs avriksbanken. Styrningen sker via ett ramsyslem som är konstruerat så all delskall stimulera instituten lill en finansiering av långivningen med hjälp avmedel från den icke organiserade kredilmarknaden, l.ex. genom att binda en delav försäljningssumman i form av en kapilalmarknadsrevers i samband medfastighetsöverlåtelser. Instituten kan således öka sina utlåningsmöjlighetergenom försäljning av kapilalmarknadsreverser och obligationer i samband med attde beviljar lån för fastigheisförvärv. Något krav på sådan försäljning frånriksbankens sida finns dock inte. Riksbankenhar däremot gjort vissa uttalanden om vilka låneändamål som skall betraktas somangelägna i situationer där instituten inle kan tillgodose hela efterfrågan påopriorilerade lån. Till lånekalegorin för angelägna ändamål hänförs f. n.ombyggnad och reparation för äldre egnahem saml vissa överlåtelser av äldrelågt belånade fastigheter. Jagdelar kommitténs uppfattning att de mest ändamålsenliga kreditgivarna isammanhanget är bolienlåneinslilulen. Som fullmäktige i framhålleri sitt yttrande bör ombildningar till bostadsrätt utgöra ett bland de mångaändamål som bollenlåneinstilulen tjänar med sin kreditgivning. Fullmäktigeförklarar sig också beredd all vid prövningen av institutens totalaopriorilerade långivning beakta del lånebehov som uppstår i samband medombildningsfaUen. I defall bosladsinslitulen inle kan tillgodose hela efterfrågan på oprioriteradelån bör enligt min mening lån avseende ombildning till bostadsrätt, i likhetmed lån till vissa egnahem, anses utgöra ell angelägel ändamål. Enligt vad jaghar erfarit har gentemot instituten gjort ett uttalande med dennainnebörd. Omsäljaren köper en kapitalmarknadsrevers eller motsvarande bör såledesbostadsrättsföreningens långfristiga lånebehov kunna tillgodoses genom lån hosbollenlåneinstilulen. 1 vilken utsträckning säljarna kommer all medverka lillköp av revers eller obligation är svårt all förutse. Eftersom man kan anta allombildningarna lill övervägande del kommer att ske 1981/82:169 65 genom frivilliga överenskommelser mellan säljaren ochköparen är del enligt min mening dock rimligt alt räkna med all finansieringeni stort sett kan komma att fungera enligt intentionerna medbollenlåneinslitulens långivning. I vissa fall kan man dock förutsesvårigheter och i första hand för de ombildningar som inle kommer lill stånd påfrivillig väg. Åtminstone lill viss del bör dock bollenlåneinstilulen kunnasvara för erforderliga lån även i dessa fall. Större delen av finansieringen av faslighelsförvärvel börsåledes normalt kunna genom att bostadsrättsföreningen lar över de lånsom den tidigare ägaren har beviljats och alt föreningen beviljas nyalångfristiga lån hos ett bollenlåneinslitul. Den övriga delen av finansieringenbör normall kunna med hjälp av grundavgifter från föreningens medlemmar.Svårigheter kan dock framför allt uppstå i de fall där relativt mångalägenheter även efler ombildningen innehas med hyresrätt. Sådana lägenhetermåsle nämligen finansieras genom alt avgifterna för de övriga lägenheternahöjs eller genom all föreningen tar upp ytterligare lån. Eftersom del i dessafall blir fråga om lån som i säkerhetshänseende har en sämre placering änbollenlån bör detta lånebehov i första hand tillgodoses genom lån ibankinstilut. I vissa fall torde dock krävas att föreningen kan lämnakompletterande säkerhet, l.ex. i form av borgen. Till viss del böräven boltenlåneinslitulen kunna medverka i denna långivning. Kommittén har föreslagit all delegationen (In 1967: 30)för bostadsfinansiering vid sina överläggningar med företrädare förbankinsliluien bör verka för att krediter kan ställas lill föreningarnasförfogande som kompensation för uteblivna grundavgifter på grund av fortsatthyresrättsupplå-lelse. Enligt min mening borde det inle vara behövligt medöverläggningar i denna fråga, eftersom denna typ av långivning bör anses varaen naturlig del av bankinslitutens långivning. Om det uppslår svårigheter bördock regeringen ge delegationen i uppdrag all la initiativ till sådana överläggningar. Kommittén har också föreslagit all delegationen skall gesi uppdrag att ta upp överläggningar med bollenlåneinslilulen om regler somsyftar lill alt instituten i samband med ombildningen lill bostadsrätt skallverka för att lån mot säkerhet i fastigheten beviljas endastbostadsrättsföreningen och inte föreningens medlemmar. Jag delar kommitténs uppfattning all del är angelägel allhålla fast vid principen om alt lån mot säkerhet i fastigheten bör las upp avbostadsrättsföreningen som fastighetsägare och inle av medlemmarnapersonligen. Behovet av överenskommelse med instituten om vissa regler bör dockenligt min mening prövas först när erfarenheter av den nya finansieringsordningenhar vunnits. I avvaktan på dessa erfarenheter är jag inle beredd alt lämnaförslag till åtgärder från statsmakternas sida. I sammanhanget kan nämnas alt,som sladshypolekskassa erinrar om i sitt yttrande,sladshypoleksinstilulionen av formella skäl är förhind-5 1981/82. 1981/82:169 66 radatt fördela beviljade lån lill föreningars medlemmar. Detta har samband medinstitutionens uppbyggnad och är en följd av att låntagarna istadshypoteksföreningarna blir medlemmar i föreningarna och all en bostadsrättshavareinle uppfyller kraven för medlemskap. Jagåterkommer senare lill vissa frågor som gäller bostadsrättsföreningarnasmöjlighet alt la över och la upp nya statliga lån i samband med ombildningarfrån hyresrätt lill bostadsrätt (se avsnitt 2.6.3). Departementsförslaget:Ell statligt behovsprövat låneslöd införs för alt finansiera grundavgiften i defall hyreslägenheter ombildas lill bosladsrällslägenheter. Behovsprövningenskall ske mot bakgrund av förmögenhets- och inkomslförhållandena. Kommitténsförslag: Överensstämmer i huvudsak med departementsförslaget. Behovsprövningenskall i första hand ske mot förmögenheten (se betänkandet s. 247-268). Remissinstanserna:Förslaget all behovsprövade statliga insalslån införs har tillstyrkls ellerlämnats utan erinran av flertalet remissinstanser. I fråga om behovsprövningensutformning finns det dock delade meningar. a. förordar någraremissinstanser all prövningen i större utsträckning skall ske mot bakgrund avinkomstförhållandena. De remissinstanser som avvisar förslaget all införastatliga insalslån förordar i allmänhet en läneform som redan nu finns, bl. a.den som tillämpas i vissa kommuner och som innebär att kommunen går i borgenför ett banklån. Skälför departementsförslaget: Grundavgifterna kommer enligt beräkningar somkommittén har gjort alt i normalfallen uppgå till . Underförutsättning all det finns tillfredsställande säkerhet bör del enligtkommittén finnas goda föratsättningar för bosladsrätlshavaren att i någon formlåna medel lill åtminstone en del av avgiften. Del finns därför inle anledningalt generellt förbättra lånemöjligheterna för förvärv av bostadsrätt. Däremotfinns det enligt kommittén anledning att i en situation där en ökad omvandlingtill bostadsrätt stimuleras av statsmakterna garantera en lånemöjlighel fördem som av ekonomiska skäl kan tvingas all avslå från förvärv av en bostadsrätti samband med en omvandling. Mot denna bakgrund föreslår kommittén all detinförs ett behovsprövat, slatiigl insalslån till grandavgiften vid övergångfrån hyresrätt till bostadsrätt. Jagdelar kommitténs uppfattning all del inle är rimligt all vissahushålls-kategorier av ekonomiska skäl skall tvingas avslå från en övergångfrån hyresrätt lill bostadsrätt. En möjlighet som kommittén har prövat för attundanröja de ekonomiska hindren är all kommunen medverkar genom ettborgensåtagande och att detta borgensåtagande används för att garantera 1981/82:169 67 densäkerhet som behövs för ell banklån. En sådan finansieringsordning har redaninförts i vissa kommuner, bl. Den har, som fleraremissinstanser har påpekat, ell antal fördelar. Den knyter an lill en redanbefintlig låneform på området och belastar inle statsbudgeten. Engrundläggande svaghet med finansieringsordningen är dock att hushållenslånemöjlighet blir beroende av det allmänna kredilmarknads-lägel. I ensituation där kredilreslriklioner gäller för bankinslitutens långivning tordenämligen hushållens möjligheter att få lån vara begränsade. Begränsningenskulle visserligen i princip beröra alla hushåll men skulle komma all bli mestkännbar för hushåll med låga inkomster i förhållande till försörjningsbördan.Möjligheterna för ekonomiskt svaga hushåll all i ell sådant läge förvärva enbostadsrätt i samband med en ombildning från hyresrätt måsle anses som mycketsmå. Mot denna bakgrund anser jag i likhet med kommittén all ett särskiltstatligt låneslöd bör införas för finansiering av grundavgiften i vissa fall.Stödet bör avse förvärv av bostadsrätter i samband med omvandling från hyresrätt.Stödet bör träda i kraft den och medel för långivningen bör lasfrån trettonde huvudtitelns reservationsanslag B 3. Lån lill bostadsbyggande.