prop · G503118 · 1981-12-31 00:00:00 — omåtgärder för de små och medelstora företagen samt om innova-tionspoUtikensinriktning Regeringenförelägger vad som har upptagits i bifogade utdrag av regeringsprotokollför den åtgärd eller det ändamål som framgår av föredragandenas hemställan. Ipropositionen redovisas förslag inom budget-, handels-, arbetsmarknads- ochindustridepartementens verksamhetsområden som har lill gemensamt syfte attförenkla och underlätta verksamheten för småföretagen. Ipropositionen föreslås vissa ändringar beträffande de regionalaulveck-lingsfonderng§ verksamhet. Sålunda föreslås att turistföretag skall ingåi utvecklingsfgndernas målgrupp. I anslutning härtill föresläs att systemel meds. k. hPtcUgrantilån upphör. Vidare föreslås alt beloppsgränsen förutveckling§fpnd@rnas lån- och garantigivning höjs till 2 milj. kr. Utvecklingsfondernasverlsamhet med s. k. produktutvecklingslån föreslås bli ersatt av ep ny form avfinansiellt stöd som benämns ulvecklingskapital. Utvecklingskapjtai skall kunnalämnas för att finansiera väl avgränsade projekt sorn har tjll syfte altutveckla ett företag och som är förenade med en betydande risk. I propositionenföreslås att ulvecklingskapital skall kunna länin4§ både i form av lån medvillkorlig återbetalningsskyldighet och som bidrag för att täcka vissakostnader. Om utvecklingskapital lämnas i form v bidrag måsteutvecklingsfonden få andel i framtida intäkler från projgKtet gepomroyaltyavtal. IproppsitipngB föreslås en försöksverksamhet med vidgad näringshjälp för attundeplättg för långvarigt arbetslösa personer att starta egna företag. 1981/82:118 2 Föralt klarlägga finansieringsmöjligheterna för arbelsmiljöförbällrande åtgärder ismåförelag föreslås preciseringar i reglerna för vissa statliga låneformer. Statligamedel föresläs bli anslagna för en begränsad tvåårig försöksverksamhet vid eltnyinrättat centrum för småföretagsutveckling vid högskolan i . Enredogörelse lämnas för olika åtgärder för att sfimulera teknikupphandling frånsmåförelag. Styrelsen för leknisk utveckling (STU) har föreslagit bl. a. attformerna för STU:s slöd vidgas så all STU ges möjlighet att lägga ut uppdrageller besläUningar. I propositionen föreslås att regeringen får möjlighet attbesluta att STU:s stöd skaU få lämnas även i form av utvecklingskontrakl. Ipropositionen redovisas också olika åtgärder som har till syfte att underlättade små och medelstora företagens försörjning med riskkapital. Beträffandebeskattningsfrågoma lämnas i propositionen en kortfattad redogörelse förförslag som regeringen efter lagrådsremiss avser förelägga senare ivår. Förslagen innebär alt dubbelbeskattningen av utdelad vinst i ickebörsnoterade aktiebolag lindras. Genom förslagen kommer utdelning av vinst ochvinslullag i form av lön alt medföra i stort sett samma skatte- ochavgifisbelaslning. Vidare innebär förslagen all aktierna i alla rörelsedrivandeaktiebolag som inte är börsnoterade fär värderas enligl de mera förmänligaregler som gäller för familjeförelag. Genom dessa åtgärder underlättasverksamheten för privata småföretagsinriklade inveslment- och utvecklingsbolag.Vidare föreslås åtgärder för all underlätta för sådana bolag att fä lån pålämpliga villkor. Förslaget innebär att staten mot andel i värdetillväxten ibolaget tecknar garanti för lån och lämnar bidrag för alt täcka räntekostnaderunder begränsad till för sådana slalsgaranlerade län. För /83beräknas 3,5 milj. kr. Vidare föreslås en garantiram på 25milj. I propositionen redovisas i anslutning härtill ocksä verksamheten iSvenska Induslrietab-leringsaktiebolaget (Svetab). Vidare lämnas en redogörelseför Investeringsbanks åtgärder inom detta område. Iproposifionen lämnas en redogörelse för åtgärder för att minska krånglet medföretagens och kommunernas uppgiftslämnande till statliga myndigheter.Regeringen avser att i en särskild förordning reglera dessa frågor. a.kommer därvid att krävas samråd mellan myndighet och företrädare för dem somskaU lämna uppgiftema innan myndigheten beslutar om en ny blankett eller ettnytt uppgiftskrav. Vidare avser regeringen att införa elt basregister överförelag och organisationer. Därigenom kan uppgiftskraven i andra sammanhangminskas. Ipropositionen redovisas utgångspunkterna för och inriktningen av ensammanhållen svensk innovafionspoUfik. Vidare lämnas redogörelser för åtgärderinom områdena turism, exportfrämjande, utbildning, underleve-rantörsfrågor samlden mindre elektronikindustrin. Prop.1981/82:118 3 Ipropositionen tas slutligen upp de anslagsfrågor för /83 somberör de regionala utvecklingsfondernas verksamhet samt verksamheten medindustrigarantilån. 1981/82:118 4 Närvarande:Statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, Åsling, Söder. , , ,, Elmstedt, TiUander, Ahrland, . Föredragande:statsministern, statsråden , , , Åsling. Propositionom åtgärder för de små och medelstora företagen samt om innovationspolitikensinriktning Enstark sektor av småföretag är den främsta föruisältningen för ettdecentraliserat näringsliv och för möjligheterna att uppnå en spridd närings-och bebyggelsestraktur över landet. Småförelagen har stor betydelse försysselsättningen. Mer än en miljon människor är direkt verksamma i dessaförelag. Genomriksdagens beslut /med anledning av den s.k.småförelagspropositionen (prop. 1977/78:40, NU 1977/78:34, SkU 1977/78: 19,rskr 1977/78: 110 ochl 11) lades grunden för en sammanhållen politik för attskapa goda betingelser för de små och medelstora förelagen. De huvudlinjer försmåförelagspolitiken som därvid angavs ligger alltjämt fasl. I milt anförandefill småförelagsproposilion framhöll jag all förslagen borde ses första steg i ett forfiöpande reformarbete på småförelagsomrädel. Jagfinner del nu vara lämpligt att på nyll presentera ell samlat program för attyllerligare föra delta reformarbete framåt. Innan övriga statsråd närmareredogör för sina förslag vill jag utveckla och precisera huvudinriktningen avsmåförelagspolitiken. Jag finner det lämpligt all i delta sammanhang också laupp frågan om en sammanhållen svensk innovafionspoUfik. Med små och medelstora företag - som jag i del följandesammanfattande kallar småföretag - avses i allmänhet företag med färre än 200anställda. Alt knyta an till antalet anställda är prakfiskt men innebär ocksåvissa problem. Del finns sålunda företag med få anställda och hög omsättningoch vars föratsättningar väsentligt avviker från den traditionella grappensmåföretag. Det gäller särskilt för sådana småföretag som är marknadsledande påen begränsad marknad. Vidare kan inle företagsstorleken bedömas utan all mangör åtskillnad mellan småförelag som Prop.1981/82:118 5 ingåri koncerner och självständiga s. k. familjeföretag. När småföretag köps upp ochinlemmas i större organisationer förändras ofta deras betingelser.Specialiserade företagsledare tillsätts, och mer formella administrativaratiner införs. Kraven på enhetlighet kan leda fill att planerings- ochredovisningsratiner standardiseras. har den stora koncemen i regelstörte resurser att genomföra sina planer. Sammantaget leder delta till attkoncemägda småföretag vanligtvis beter sig annorlunda än övriga småföretag, därdet i regel finns en stark koppling mellan förelaget och någon eller någrapersoner. Sådana personer, s. k. entreprenörer, spelar ofta den avgöranderollen för dessa företags utveckling. Sådana företag kännetecknas dessutom aven enkel och snabb beslutsgång. Detta är egenskaper som gör de självständigasmåföretagen väl lämpade att ta fram tekniska och affarsinriktade innovationer. Mot bakgrand av vad jag nuhar anfört bör de specieUa småförelagsinsai-sema i huvudsak riktas mot sådanaföretag som har högst 200 sysselsatta och inte ägs av storföretag. Varför är det bra medsmåföretag! småföretagsproposition redogjordes utförligt försmåföretagens framträdande roll i näringslivet. Jag sammanfattade dåsmåföretagens betydelse på följande sätl. Antals-mässigt utgör småföretagen denhelt dominerande delen av förelagsverksamheten. På många små orter har deavgörande betydelse för utkomstmöjligheterna och därmed för dessa ortersmöjligheter att behålla sin Uvskraft. Småföretagen har sålunda stor betydelseför den regionala utvecklingen. Service och varutillförsel kan på mångaområden inte utan ett stort antal småföretag. Småföretagen fyller vidareen väsentlig funktion som underleverantörer fill större svenska och utländskaföretag. De utgör också en vikfig källa för teknisk förnyelse liksom förfillkomsten av nya affärsidéer. Utöver vad jag nu haranfört vill jag särskilt betona småföretagens betydelse i vårt decentraliseradeekonomiska system som bygger på mark-nadshushåUningens principer och börpräglas av socialt ansvar och god resurshushåUning. Småföretagen är avfundamental betydelse för en fungerande marknadsekonomi. Mellan småföretagråder konkurrens. Småföretag kan startas, växa, krympa och läggas ned i taktmed marknadsutvecklingen. De kan flexibelt anpassa sig till nya situationer,ställa om produktionsapparaten osv. I småföretagen kopplas del genuinaföretagandet tiU själva företaget i kontrast lill de ofta institutionaliseradestorföretagen. Även i näringslivet i övrigt kan konkurtensen öka genomförekomsten av många småföretag. Jag vill också betonasmåförelagens viktiga roll som komplement till storföretagen. Det är genomutvecklade underleverantörs- och servicenät som storföretagen förmår att hållaen hög och jämn produktion. Småföretagen är sålunda en föratsättning för eneffektiv svensk exportindustri. Varadistributionen av främst konsumentprodukterär ytterligare ett exempel på hur stora och små företag kompletterar varandra. 1981/82:118 6 VUkahinder och problem möter småföretagen? Den nära kopplingen lUl en eUer ettfåtal personer i ledningen skapar speciella föratsättningar för småförelagensfunkfionssätl. Samfidigt som delta förhåUande är en styrka genom bl. a. kortabeslutsvägar, innebär det i regel att småföretagen saknar viss kompetens om manjämför med störte förelag. Om förelagen skall kunna utvecklas måste de gesfillgång till specialistkunskaper i olika former. Ellannat ulvecklingshinder för småföretagen är all soliditeten ofta är lägre änför storföretag. Detta gör småföretagen särskilt sårbara för finansiellapåfrestningar. Jagframhöll småföretagen som en viktig förutsättning för en fungerandemarknadsekonomi. Samfidigt har samhällsutvecklingen gjort det allt svårare försmåföretag att fungera inom ramen för en marknadsekonomi, i vilken samhäUet istor omfattning har gripit in för all stödja eller korrigera marknadensfunktionssätt. Sådana ingrepp, som i regel har sin grand i en strävan eftersocialt ansvar och god resurshushållning, har ofta utformats med tanke på destora förelagen och inneburit svårigheter som inte har varit avsedda för de småföretagen. SmåföretagspoUliken mäsle därför ha som en huvudinriktning attförenkla och underlätta villkoren för företagandet. Vilkatyper av åtgärder bör vidtas för att underlätta småföretagandetl Målen för deregionala utvecklingsfondernas verksamhet formulerades på följande säU. Främjautvecklingen av ell internationeUt konkurrenskraftigt svenskt näringsliv somger möjligheter lill en ökad och trygg sysselsällning. Medverkatill att uppnå en tillfredsställande effektivitet hos enskilda förelag och imöjligaste mån bidra lUl en effektiv produktionsstruktur inom olika branscher. Vidareutvecklabefintligt näringsliv och medverka lill all nya förelag etableras. TUldessa mål fogades vissa villkor. Slöd-och utvecklingsinsatser inriktas på förelag som redan är lönsamma saml påsädana förelag som genom olika insatser kan bli lönsamma. Insatsernamåste få karaktären av hjälp tUl självhjälp. Samhället fär inle genom dessainsatser överta företagsansvaret. Verksamhetenskall slå i samklang med samhällets regionalpolitiska strävanden. Jaganser alt dessa mål kan utsträckas fill all även gälla som övergripande målför samhällets småförelagspolitik. Mot bakgrund av målen och vad jag fidigarehar anfört vill jag dela in samhällets åtgärder för all främja småföretag ifyra olika grupper. Fördet första är del viktigt alt allmänt stimulera företagandet. Förelagarnasförväntningar om framtiden spelar här en avgörande roU. Prop.1981/82:118 7 gällerspecieUt i fråga om en rimlig avkastning på gjorda arbets- och kapitalinsatser.Det är därför vikfigt att skapa fillfredsställande ekonomiska vUlkor förföretagsamheten. Den allmänna inställningen lill företagandet är ocksä viktig.Vidare bör skattepolitiken utformas pä ell sådant säll att inle företagandetförsvåras. Chefen för budgetdepartementet kommer senare att redogöra föråtgärder som har lill syfte all inom ramen för skattepolitiken underlättaförelagandel. Han kommer också all redogöra för åtgärder med syfte att minskaförelagens uppgiftslämnande lill olika myndigheter. Chefen förarbetsmarknadsdepartementet kommer att föreslå åtgärder för all ge arbetslösapersoner möjlighet att starta egen rörelse. Fördet andra är den tolala efterfrågan i ekonomin avgörande för de flesta förelags och därmed också småföretags möjligheter till framgång. Den allmännaekonomiska politiken spelar därmed en viktig roU. Detla gäller särskiltsmåförelagen som i hög grad är hemmamarknadsberoende. Vidare bör noteras allexportslimulerande åtgärder som direkt inriktas på storföretag också gynnarsmåföretag, genom alt storföretagens efterfrågan på underleveranser och serviceökar. För det tredje måsteinsatser göras för all småföretagen skall kunna fungera inom marknadsekonominpå lika viUkor med storföretagen. Som jag framhöll är en vittförgrenadsmåföretags verksamhet betydelsefull för mångfald och maktspridning inomnäringslivet. En viktig uppgift är därvid att förse småförelagen medinformation. Chefen för industridepartementet tar senare upp bl. a. deregionala utvecklingsfondernas roll som kontaklförmedlare mellan småförelag ochsamhällsorgan. Jag vill också framhålla företagsorganisationernas vikligauppgifter när del gäller informationsspridningen. För småförelagen ärarbetsmarknadens funkfionssätl av särskUd betydelse, eftersom de saknar den"interna" arbetsmarknad som ofta finns inom storföretagen. Regeringenhar tidigare under detla i prop. 1981/82:71 med förslag om nyanställningsskyddslag förelagt förslag som underlättar förverksamheten i småföretagen. I detla sammanhang är också utbildningsfrågorna avstort intresse. Inom UtbUdningsdepartementet har upprättats en promemoria omolika utbildningsfrågor med speciellt intresse för småförelagen (underbUaga4:4). Närdel gäller kapital- och kreditmarknadernas funktionssätt görs speciellasmåföretagsinriklade insatser inom ramen för både skattepolitiken ochindustripolifiken. Chefen för budgetdepartementet kommer senare att redovisaolika åtgärder med syfte all ge småförelagen ökad tillgång lill riskkapital.Chefen för industridepartementet tar senare upp de regionalautvecklingsfondernas roll som kreditgivare till småföretagen. Jag vUl i dettasammanhang också erinra om förslagen i prop. 1981/82:116 om ändring iakliefondslagen m. m. Fördet fjärde måste vissa riktade insatser göras. Det är här angelägel allprioritera de begränsade resurserna för delta ändamål så all de kommer lillstörst nytta. Insatserna bör därför styras till de s. k. utvecklingsbara före- Prop.1981/82:118 8 tagen.Chefen för industridepartementet kommer senare att redogöra för olika åtgärdermed sådan inriktning, bl. a. teknikupphandling från småföretag,småförelagsinriktade utvecklings- och investmentbolag samt vissa delar av deregionala utvecklingsfondernas verksamhet. Chefen för handelsdepartementetlämnar senare en redogörelse för bl. a. exportfrämjande insatser med inriktningpå småföretag. Jagövergår nu lill all behandla utgångspunkterna för en sammanhålleninnovationspolitik. Delråder bred politisk enighet om alt industrieU förnyelse och utveckling är enföratsättning för att skall kunna bibehålla sin ställning somindustrination och välfärdssamhälle. Denindustriella förnyelseprocessen kräver ett ständigt fillflöde av nya idéer sommåste bedömas ufifrån såväl tekniska som ekonomiska kriterier. Detta motiveraren politik som syftar fill att underlätta framtagning av innovationer, dvs.ideér som har bearbetats så långt att de framgångsrikt kan föras ul påmarknaden. Del är viktigt all notera att innovalionspoliti-ken inte endastomfattar de direkta insatser som siktar fill all befordra leknisk utveckling,dvs. mer traditionell polifik för forskning och utveckling, utan inbegriperalla de åtgärder och viUkor från helt andra politiska arbetsfält som väsentligtpåverkar belingelsema för innovalionsverksam-helen. Jag avser alt i detfortsatta regeringsarbetet se till att de innovationspolitiska aspekternaägnas ökad uppmärksamhet. Sådana aspekter måste läggas på frågor somIradifionellt betraktas som skattepolitik, arbetsmarknadspolitik,utbildningspolitik, försvarspolitik, handelspolitik eller något annat etableratpolitikområde om dessa frågor bedöms som väsentliga för den industriellaförnyelsen och utvecklingen. Jag vill emellertid betona att detta inte innebärnågon ändring av ansvarsfördelningen meUan departementen utan skall ses som enmarkering av var en av tyngdpunkterna i regeringens politik för den närmasteframliden måste ligga för alt vi skall få rälsida på den svenska ekonomin. Enökad betoning av innovationspolitiken innebär en ytterligare omstraktureringav industripolitiken i offensiv riktning. Slutligenvill jag erinra om all den nya associationsrättsliga lagstiftning som trädde ikraft den 1 juU 1981 bl.a. innebär att en modem lag om handelsbolag och enklabolag har ställts liU näringslivets förfogande. kompletteradesaktiebolagslagen med bestämmelser som avser att bättre än tidigare tillgodoseminoritelsaktieägarnas behov av insyn i mindre aktiebolag. Delförslag till en ny bolagsform för mindre företag som bolagskommittélade fram mötte däremot betydande invändningar underremissbehandlingen och har inte lelt fill någon lagsiiftning. Enligt min meningär det inle meningsfullt alt redan nu göra en förnyad översyn av frågan omsärskUda bolagsregler för mindre företag. Prop.1981/82:118 9 enföljer emellertid utvecklingen på bolagsrättens område, öm det visar sigpåkallat kommer regeringen att till förnyad prövning ta upp frågan om enskillnad mellan de regler som skall gälla för de största bolagen och de somskall reglera de mindre företagens verksamhet. StatsrådenWirtén, , och anmäler sina förslag. Anförandena ochförslagen redovisas i underprotokollen för resp. budget-, handels-,arbetsmarknads- och industridepartement. Med hänvisning till vadjag och övriga statsråd har anfört hemställer jag att regeringen i enproposition dels bereder riksdagentillfälle att ta del av vad jag nu har anfört om åtgärder för de små ochmedelstora förelagen samt om innovationspolitikens inriktning, dels förelägger riksdagenvad övriga föredragande har anfört för den åtgärd och det ändamål som de harhemställt om. Regeringenansluter sig till föredragandenas överväganden och beslutar att genomproposition förelägga vad här har anförts för den åtgärd eller detändamål söm de har hemstäUt om. Regeringenbeslutar att de anföranden som redovisas i underprotokollen skall bifogaspropositionen som bilagorna 1 -4. Anmälantill proposition om åtgärder för de små och medelstora företagen samt ominnovationspolitikens inriktning såvitt avser budgetdepartementetsverksamhetsområde Slatsminislemhar fidigare denna dag redovisat riktlinjerna för regeringens arbete med attförbättra arbetsvillkoren för små och medelstora företag. Inom budgetdepartemenlelsverksamhetsområde ligger ansvaret för all åtgärder vidtas för att underlättaföretagens uppgiftslämnande lill statliga myndigheter. har tidigarefallat beslut om åtgärder i denna riktning (prop. 1976/77:115, FiU 1976/77:25,rskr 1976/77:268). I enlighet härmed inrättades delegationen för förelagensuppgiftslämnande (DEFU). Jag kommer i del följande all la upp de förslag somdelegationen har avgetl i syfte alt begränsa och förenkla näringsidkares ochkommuners uppgiftslämnande. Jagkommer vidare att ta upp behovel av ett basregister över företag ochorganisafioner samt ge förslag om hur delta register bör utformas och byggasupp. Förslaget grandar sig på en utredning som gjorts av statskontoret isamarbete med () och (). Ettbasregister med samordnade insamlings- och uppdaleringsvägar innebär bl.a. ettförenklat uppgiftslämnande för förelagen och ett minskal dubbelarbete medregisterhantering hos olika myndigheter. Av de frågor som liggerinom budgeldepartemenlels verksamhetsområde är beskattningsfrågoma av särskildbetydelse för de mindre och medelstora företagen. Jag avser all senare dennadag i en lagrädsremiss redovisa försiag till ändringar i beskattningsreglernasom syftar lill alt underlätta försörjningen med riskkapital för mindre ochmedelstora företag. Jag skall emellertid redan i detta sammanhang lämna enkortfattad redogörelse för förslagen. 1981/82:118 12 2 Åtgärder för att begränsa och förenkla näringsidkares och kommunersuppgiftslämnande Idecember 1969 fillsattes en statlig utredning med uppdrag att se överbestämmelserna om företagens och andra arbetsgivares uppgifts- och uppbördsskyldighet.Utredningen log namnet utredningen om förelagens upp-giftspUkl (UFU). År 1976avgav UFU belänkandet (SOU 1976:12) Förelagens uppgiftslämnande. UFUuttalade som sitl allmänna omdöme alt det inle är möjligt alt åstadkommalättnader i företagens uppgiftslämnande genom något generellt grepp. EnligtUFU:s bedömning ligger möjligheterna all begränsa och förenklauppgiftslämnandet i stort sett inom ramen för vad som kan göras vidutformningen av varje särskill uppgiflskrav genom tUlämpning av olika metoder.UFU gav också en utförlig redovisning för dessa och hur de bör användas av myndighelernavid bedömningen av hur behovet av uppgifter bäst kan tillgodoses och hur elluppgiflskrav bör utformas med särskild tanke på uppgiftslämnarna. EnliglUFU:s mening behövdes del dock ett granskningsförfarande, som lämnade plats förbedömningar av uppgiftskraven också av någon annan än de uppgiftsinhämlandemyndighelerna själva. UFU föreslog att ett sådant förfarande skulle knytas tUlen statlig myndighet och att både företagen och de uppgiftsinhämlandemyndighelerna skulle vara representerade. Efterremissbehandling av UFU:s betänkande föreslog regeringen i en proposition(prop. 1976/77:115) vissa åtgärder för all begränsa och underlätta företagensuppgiftslämnande. Därvid föratskickades att en delegation skulle inrättas meduppdrag och befogenhet i stort sett enligt UFU:s förslag. Mol bakgranden av deerfarenheter som hade vunnits av delegationens arbele skulleslalsmaklema ta ställning lill hur permanenta organisatoriska åtgärder påområdet borde utformas. Sedanriksdagen (FiU 1976/77:25, rskr 1976/77:268) godkänt de riktlinjer somförordats i propositionen, utfärdade regeringen direktiv (Dir 1977:98) förDEFU. DEFUhar avgett belänkandel (SOU 1981:58) Samverkan vid uppgiftslämnande.Betänkandet har remissbehandlats. En sammanfattning av betänkandet och ensammanställning av remissyttrandena bör fogas lUl protokoUet i detta ärendesom underbilaga 1.1 resp. underbilaga 1.2. Närbeslutet fattades om att fillsalta UFU gjordes delta med insikten om allsamhällets behov av informafion för olika ändamål successivt kommit all blimycket stort och måste tillgodoses genom ett omfattande uppgiftslämnande frånsärskilt förelagen och kommunema. Del stod klart all det var nödvändigt attsöka finna vägar för att begränsa myndigheternas uppgiftsinhämlande eller allpå annat sätl skapa lättnader för uppgiftslämnarna. Alt en sådan undersökninggjordes var inle något unikt för vårt 1981/82:118 13 land.Samma problem fanns och finns fortfarande i flertalet andra högt utveckladeländer. UFU gjorde en genomgång avmyndigheternas uppgiflskrav och fann, som jag redan har nämnt, all del inte ärmöjligt att minska problemen för uppgiftslämnama genom något generellt grepp.Begränsningar och förenklingar kan enligt utredningens bedömning i stort sett baraåstadkommas genom en kritisk och ingående prövning av varje särskiltuppgiflskrav innan det slutligt bestäms.