prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — 2. till Bidrag till statensprovningsanstalt ett reservaiionsanslag av , 3. liU Statensprovningsanstalt: Utrustning ett reservationsanslag av . Verksamheten vid marintekniska institutet ,förutvarande statens skeppsprovningsanstalt, utför på uppdrag av myndigheteller enskild provningar och undersökningar av betydelse för skeppsteknik,sjöfart och övrig havsteknik saml, i den mån institutets utrustning ochförhållanden i övrigt medger, även andra provningar och undersökningar.Institutet bedriver teknisk-vetenskaplig forskning inom sitl verksamhetsområde. InstUutet leds av enstyrelse. Chef för institutet är en generaldirektör. Institutet är organiseratpå tre tekniska avdelningar, nämligen drifts- och verkstadsavdelningen,rilkontorsavdelningen och beräkningsavdelningen samt en administrativavdelning. fanns 166 anställda vid marintekniskainslilulel. Vid marinlekniskainstitutet tUlämpas programbudgetering med följande program. Uppdragsverksamheten ärprimärt inriktad mol områdena skeppsteknik, sjöfartsleknik och havsteknik m. m.I huvudsak utgörs den av forsknings-och utvecklingsarbete men även merrutinbetonade undersökningar förekommer. Uppdragen kommer frånsvensk och utländsk industri saml svenska och utländska statliga institutioner.Den svenska varvsindustrin och rederinäringen saml försvarets materielverksvarar för den större delen av uppdragsverksamheten. haruppdrag i ökande omfattning erhålUts från utländska kunder. Andelen utländskauppdrag uppgick /av den totala uppdragsverksamheten.Utöver uppdrag inom del skeppslekniska området, som är insfilutels IradUionellaverksamhetsområde, är institutet starkt engagerat i uppdrag inom olikahavstekniska områden, l.ex. utveckling och undersökningar av olikaoff-shoreprojekl, undersökningar av okonvenfionella sjötransportsystem, förbättringav sjösäkerheten i hamnar och leder saml förbällring av miljöskyddet lUl havsoch längs kusterna. 1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 178 Uppdragsverksamheten förutsätts lämna fullkostnadstäckning. Prissättning av institutets tjänster sker enligl deriktlinjer som institutet fastställer. Medel för verksamheten anvisas f. n.under följande anslag. Marinlekniska institutet:Bidrag till verksamheten Anslag 1 är ettförslagsanslag som las upp med ell formellt belopp av . Under anslagetredovisas kostnader och intäkler för program 1, 2 och 3. 1 program 1 ingår ävenuppdragsforskning, dvs. sådan forskning som finansieras exempelvis av styrelsenför teknisk utveckling. Som inläkt under anslaget redovisas uppburna avgiftersaml medel som i mån av behov tagits i anspråk från anslag 2. Anslag 2 är ettreservationsanslag, över vilket statens bidrag utgår i första hand tiUprogrammen 2 och 3, men även tiU att täcka evenlueUl underskott iuppdragsverksamheten. Anslag 3 är ettreservafionsanslag som skaU finansiera institutets investeringar i mer kostnadskrävandeutrustning. Anslag 1 får i principinte belastas. För all lösa tillfälliga eller säsongmässiga likviditetsproblemför uppdragsverksamheten disponerar institutet en rörlig kredit iriksgäldskontorel på 2,5 milj. kr. 1980/81 Utgift' 1981/82 Anslag 1000 1982/83 Förslag 1000 ' Anslaget Statensskeppsprovningsanstalt: Uppdragsverksamhet. Under detta anslagredovisas samtliga ulgifler och inkomster för verksamheten vid marinlekniskainstitutet. Följande sammanställningger en ekonomisk översikt av den totala verksamheten vid insfitutet (i 1OOO-tal kr. Prop.1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 1980/81 Utfall 1981/82 Beräknar I sinanslagsframställning för /83 har marinlekniska institutet somhuvudförslag hemställt om elt bidragsanslag av . Av delta belopp är458000 kr. pris- och löneomräkning. Därutöver har marinlekniska institutethemstäUt om en ökning av bidragsanslaget med . föratt kunna öka verksamheten inom program 2. Motiveringarna för detta framgår avföljande programvisa redovisning. Trots det svåra lägelfrämst inom varvsindustri har instUutet lyckats upprällhålla en högomsällning. Efterfrågan pä uppdragsverksamheten har varit stor ochinsfilutels anläggningar har varit fullt belagda. För det nya manöver- ochvåglaboratoriel återstår dock ännu ell omfattande utvecklings- ochintrimningsarbete innan anläggningen fungerar med önskvärd effektivitet. Påsenare år har, såsom kunnat förutses, konstaterats en viss nedgång ibeställningar från svenska varv. Däremot har efterfrågan från svenska rederiervisat en ökande tendens. bar andelen ufiändska besläUningar ökat. Efterfrågan påmarintekniska institutets tjänster väntas öka i takt med att manöver- ochvåglaboratoriel las i bruk. Inslilulel räknar med en successiv ökning avomsättningen i laboratoriet. Marinlekniska institutetredovisar för /81 ell överskott på ca . för den totalaverksamheten. Uppdragsverksamheten uppvisar dock elt underskott på 1 944000 kr.för budgetåret. 1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 180 förklaras av att verksamheten i manöver- ochvåglaboratoriel ännu inte är igång i full omfattning och således inle kan gefulla intäkter. belastas institutet med stora fasta kostnader förmanöver- och våglaboratoriet. Dessa uppgår för /81 tillca 3,8 milj. kr. En förutsättning förall marinlekniska inslilulel skall kunna bedriva uppdragsverksamhetenframgångsrikt är all denna håller en hög teknisk-vetenskaplig standard. Det är därförviktigt att del finns utrymme för en egen långsiktig forsknings- ochutvecklingsverksamhet. Med hänsyn fill densnabba tekniska utvecklingen inom institutets verksamhetsområde och fill inslitulels konkurrensläge är delangelägel alt denna forskning inte eftersatts. Kostnaderna för denegna forskningsverksamheten uppgick för /81 tUl . vilketvar en minskning med ca . i förhållande till föregående år på grund av minskningen avbidragsanslaget. För innevarande budgetår har bidragsanslaget minskal med ytterligare 2%i reala belopp enligl anvisat huvudförslag. Utrymmet för den egna forskningen budgetåret1981/82 uppgår därvid till ca 3,7 milj. kr. vilket motsvarar av den totala verksamheten. Institutet anser alldenna minskning av den egna forskningen försämrar institutets möjligheter attutveckla och erbjuda forskningsresultat som är vikliga för att stärka svenskindustris konkurrenskraft. kan även institutets möjligheter att konkurreraom uppdrag, bl. a. i det nya manöver-ochvåglaboratoriet komma all försämras. Institutet anserdel angelägel all genom egen forskning få möjligheter all bygga upp enkunskapsfond av tekniskt avancerade problemlösningar baserade specieUt påresurserna i manöver- och våglaboratoriel. Institutet föreslår därför en ökningav bidragsanslaget, utöver pris- och löneomräkning, med . för den egnaforskningen /83. Medelsbehovel för den egna forskningen /83beräknas därvid Ullsammanlagt . Tillmyndighetsuppgifterna hänförs behandling av remisser och förfrågningar från departementoch statliga myndigheter, diverse utredningar, utbildning, studiebesök och visningarsamt viss informations- och biblioteksverksamhet. För myndighetsuppgifterna beräknarinstitutet medelsbehovel fill . för /83 enliglhuvudförslaget. Marinlekniskainsfitutet har i skrivelse redovisat en kostnads- ochinläktsprognos för manöver- och våglaboratoriel budgetåren Prop.1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 181 1980/81-1985/86. Av redovisningen framgår alt intäkternaför verksamheten inte beräknas komma att överstiga kostnaderna / 86. Institutet har moldenna bakgrund hemställt all del i sin resultatredovisning förbudgetåren 1980/81-1984/85 endast behöver belastas med de kostnader föravskrivning och förräntning av utrustnings- och byggnadska-pilalel i manöver-och våglaboratoriel som svarar mol den del av intäkterna som överstigerdriflkoslnaderna för verksamheten i laboratoriet. För budgetåret1980/81 har institutet kunnat undvika all redovisa elt underskott genomall la i anspråk ell överskoll från fidigare budgetår om ca 2 milj. kr. Åvenför /82 beräknas underskottet uppgå lill 2 milj. kr. för attsedan successivt sjunka i takt med all uppdragsvolymen i manöver- och våglaboratoriel ökar. För nästa budgetårhar jag beräknat ell bidrag till marinlekniska institutet med utgångspunkt i institutetshuvudförslag. Totalt har jag således beräknat bidragsbehovet lill . Med ell oförändrat bidragsanslagkommer inslilulel alt för /83 uppvisa ell underskott i verksamheten i likhetmed innevarande budgetår.Institutet har föreslagit att regeringen av denna anledning medger vissa eftergifter i skyldigheten attinleverera medel motsvarande kostnaden för ränta och avskrivning på delar avutrustnings- och bygg-nadskapilalel i manöver- och våglaboratoriel. Jag förordar därförall inslilulel, under budgetåren 1981/82 t. o. m. 1984/ 85 medges vissaeftergifter vad gäller kravet på avskrivning och förräntning avutrustningskapitalel i manöver- och våglaboratoriel. Eftergifterna bör utformas så attinslilulel endast behöver betala in en så stor del av kapitalkostnaderna attverksamheten har förutsättningar att kunnabedrivas utan förluster. Då jag räknar med alt inslilulel, efter den aktuellaperioden, bör ha förutsättningar all kunna betala in den återstående delen av kapitalkostnaderna bör dessa inleavskrivas utan skjutas upp i liden. På de uppskjutna inbetalningarna bör räntainte utgå. För de föreslagna eftergifterna bör bemyndigande inhämtas(jfr prop. 1979/80:100 bil. Bemyndigandet bör gälla även för innevarande budgetår. Jag avser attåterkomma lill regeringen med ett förslag till en plan för hur inslhutelskapitalkostnader skaU behandlas. Denna plan kommer att redovisas i budgetproposifionen 1983. Jag hemställer all regeringen föreslår all 1. bemyndigaregeringen alt besluta om eftergifter vad gäller avskrivning och förräntningav utrustningskapitalel vid marinlekniska institutet i enlighet med vad jag förordat i delföregående, 2. att lillMarintekniska instUutet: Uppdragsverksamhet för /83 anvisaell förslagsanslag av . Prop.1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 182 1980/81 Utgift '4532445 Reservafion 1981/82 Anslag 4837000 1982/83 Förslag 5162000 ' Anslaget Bidrag tillStatens skeppsprovningsanstalt. Som framgår av min redogörelse under anslagetMarintekniska institutet: Uppdragsverksamhet föreslår marintekniska institutetall bidragsanslaget höjs med . I enlighet med vadjag har anfört bör bidragsanslaget näsla budgetår föras upp med 5 162000kr. Jag hemställer att regeringen föreslår att lill : Bidrag tUl verksamheten för /82 anvisa ettreservationsanslag av . Från anslaget bestridsinstitutets investeringar i mer kostnadskrävande utrustning. Utrustning som haranskaffats med anlitande av anslaget tillförs insfilutels utruslningskapilal.Medel motsvarande avskrivning och förräntning av utruslningskapilal omförs lillsärskild inkomsttitel på statsbudgeten. Institutet har i sillhuvudalternativ beräknat ett oförändrat anslag. Därutöver har institutetredovisat en alternativ investeringsnivå av yllerligare 1,7 milj. kr. Delsenare alternativet innefattar bl. a. en vågbildare i skepps-provningsrännantill ett värde av 2,5 milj. kr. varav ca 1,2 milj. kr. under budgetåret1982/83. Totalt innefattar del större alternativet den första etappen i ettutruslningsprogram som /82-86/87 innehåUer investeringartiU ett värde av . Jag har tidigare vid minanmälan av anslaget Marinlekniska inslilulel: Uppdragsverksamhet föreslagitvissa eftergifter i kravet på avskrivning och förräntning avutrustningskapitalel i institutets manöver- och våglaboratorium. Prop.1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 183 För kompletterings- och ersättningsanskaffning avutrustning under nästa budgetår har jag, med beaktande av den ingåendereservationen, beräknat eltmedelsbehov av 1,5 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslår att tillMarintekniska institutet: Utrustning för /83 anvisa ell reservafionsanslag av 1500000kr. 1980/81 Utgift 2100000 1981/82 Anslag 3 100000 1982/83 Förslag 3 200000 () är ell samfund av invalda ledamöter verksamma inom teknisk vetenskap,industriell produktion och ekonomi. lVA:s syfte är att till samhällets gagn främjaingenjörsvelenskap och näringsliv. Verksamheten inriktas på alt följa,analysera och informera om den tekniska utvecklingen saml att skapa kontakter ochinitiera samverkan inom och mellan olika teknikområden. Bidraget, som i sin nuvarande form har utgåttsedan budgetåret 1968/69, (jfr prop, 1968:68 s. 57, SU 1968:131, rskr 1968;304) utgör statens slöd till IVA:s grundläggande verksamhet. Dennaverksamhet omfattar IVA:s ledningsfunktion, kontakt- och rådgivningsverksamhetoch bibliotek, delar av IVA;s utrednings- och framlidsstudieverksamhel saml denullandsorienlerade kontakt- och informationsverksamheten. Utöver anslaget tillden grundläggande verksamheten lämnar också staten stöd fill IVA för enskildaprojekt, bl. a. via forskningsråd och fonder. Ingenjörsvetenskapsakademienberäknar all en oförändrad ambitionsnivå för anslaget kräver en uppräkning av anslaget med310000 kr. som en kompensation för kostnadsslegringarna. Därutöver har IVA hemställt om en ökning avanslaget med 1,1 milj. kr. för all kunna utvidga den grundläggande verksamhetensaml med . för all utöka den statliga andelen av IVA:sfinansiering. Den föreslagna utvidgade verksamheten föreslås få en inriktning påökade internationeUa kontakter och förmedling av kunskap från omvärlden, en breddningav regionala verksamhet samt ökad information och kontakt med små ochmedelstora förelag. IVA beräknarkostnaderna för sin grundläggande verksamhet under innevarandebudgetår till 12,6 milj. kr. Av detta belopp svarar staten för 3,1 milj. kr., dvs. av kostnadernamedan intäkler från industrin. Prop.1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 184 finansiella intäkter och intäkter avinformationsverksamhet svarar för resterande andel. IVA anser del angelägel all staten larell ökat finansiellt ansvarför den grundläggande verksamheten. För nästa budgetårhar jag för IVA;s verksamhet beräknat ell anslag av 3,2 milj. kr. I deltasammanhang vill jag erinra om att regeringen har släUl . lillförfogande för IVA:s studie Energipolitik för industriell förnyelse. Jag hemstäUer att regeringen föreslår all fill Bidrag tillIngenjörsvetenskapsakademien för /83 anvisa ett anslag av3200000 kr. 1980/81 Utgift 1981/82 Anslag 1981/82 Förslag SIS -i är centralorgan för den nationellaslandardiseringsverksamhelen. Kommissionen utarbetar och fastställer svenskstandard samt verkar för all denna används inom säväl offenllig verksamhet som i näringslivet. Kostnaderna förverksamheten bestrids genom statsbidrag, kontantbidrag från näringslivet,ersättning från statliga verk m.fl. samt genom försäljning av standardpublikationer.Sedan budgetåret 1966/67 motsvarar statsbidraget av näringslivels kontantbidrag underdet budgetår som föregår del då beslut om statligt bidrag fattats (jfr prop. 1966:1 bU.12 s. 42, SU 1966; 10, rskr1966: 10). De svenskastandardiseringsorganens egna direkta intäkter och kostnader uppgick /81 lill ca 50 milj. kr. Härtill kommer externa kostnaderuppgående liU ca 70 milj. kr. för insatser frän de ca 5000 experter som deltar i slandardiseringsarbelel påuppdrag och bekostnad av förelag,verk och organisationer. Den totala svenska insatsen i nationellt och internationelltslandardiseringsarbele under det gångna budgetåret motsvarade således ca 120 milj. kr., varavnäringslivet bidrog med . Näringslivetskontantbidrag lill SIS och dess fackorgan under /81uppgick liU , vilket skulle medföra ell statsanslag lill verksamhetenunder /83 av detta belopp eller avrundat . Utöver del anslagsom skaU utgå enligl nuvarande regler begär SIS ell engångsanslag av350000 kr. Motiveringen är behov av ökade insatser av Prop.1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 185 tvärteknisk och allmänt grundläggande natur samlåtaganden inom ramen församarbetsavtal med ryska och kinesiska slandardiseringsorgan, de senare som ledi bilaterala exportfrämjande åtgärder. FörSIS;s verksamhet under /83 bör statsbidrag utgå i enlighetmed nuvarande beräkningsprinciper, dvs. bidrag under sistförflutna budgetår. Dessa bidrag uppgicktill . under /81, varför jag beräknarstatsbidraget till . Jag hemställer all regeringen föreslår att fill Bidrag tillStandardiseringskomnussionen för /83 anvisa eft anslag av8495000 kr. 1980/81 Utgift 285474582 Reservation 77607262 1981/82 Anslag 1000 1982/83 Förslag 1000 Under anslagetredovisas utgifterna för statens stöd till forskning och utveckling påenergiområdet inom ramen för Huvudprogram Energiforskning. Ett tredjetreärsprogram för forskning och utveckhng på energiområdet beslöts av riksdagenvåren 1981 (prop. 1980/81:90 bU. 1, NU 1980/81:60, rskr 1980/81:381).Beslutet innebär att riktlinjer för omfattning, inriktning och genomförande avverksamheten inom Huvudprogram Energiforskning under budgetåren 1981/82-1983/84 ladesfast. Vidare medgavs all 1400 milj. kr., utöver under /81 ej disponerademedel, får användas förhuvudprogrammet . I enlighet medbeslutet finansieras verksamheten inom huvudprogrammet fr. o. m. innevarandebudgetår genom en del av den särskilda beredskapsavgiflen för oljeprodukter enligllagen (1973:1216) om särskild beredskapsavgift för oljeprodukter (ändrad senast 1981:572).Den för energiforskningsprogrammel avsedda delen av nämnda beredskapsavgiftuppgår f.n. till . per m motorbrännolja, eldningsolja och bunkerolja. Statsrådet har,som har framgått i det föregående (s. 72), förordat att beredskapsavgiflenhöjs fr, o.m. och alt den för energiforskningsprogrammelavsedda delen därefter skall utgöra . Avgiftsmedlen avskiljs ochfonderas hos riksgäldskontorel i en särskild fond, benämndenergiforskningsfonden, från vilken medlen liUförs detta anslag. För verksamheten harunder innevarande budgetår på statsbudgeten upptagits dels ett formellt belopp av . under dettaanslag, dels ett belopp av 4,6 milj. kr.under anslaget A 3. Kommitter m. m. för verksam- Prop.1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 186 heten vid delegationen (I 1975:02) för energiforskningavseende samordning m. m.av huvudprogrammet. HuvudprogramEnergiforskning är indelat i sex program. Av dessa är programmen 1-4 isin tur uppdelade på delprogram. En utföriig redovisning av gäUande måloch medelsramar m.m. återfinns i prop. 1980/81:90 bil. 1 (s 457 f.).Min framsläUning i del följande är därför kortfattad på dessa punkter. beslutvåren innebär också att en central myndighet med uppgifter inom delenergipolitiska området, statens energiverk, och elt organ för långsiktiga ochövergripande uppgifter inom energiforskningsområdet skall inrättas den 1 juU1982.1 mars 1981 bemyndigade regeringen statsrådet aft fillkaUa en kommitté (I 1981:04)med uppgift aU bl.a. utarbetaförslag till organisation för , organet för uppgifter inom energiforskningsområdet ocholjeersättningsfonden samt att medverkai arbetet med att genomföra den nya organisationen. Kommittén antog namnet organisationskommittén för statensenergiverk m.fl. organ inom energiområdet (). har under hösten1981 inkommit med dels anslagsframställning för statens energiverk och beräkning avbehov av medel för administration vid organet för uppgifter inom energiforskningsområdet ocholjeersällningsfonden saml principförslag lill organisation för nämnda organ,dels i rapporten (Dsl 1981:23) Lokalisering av energimyndigheterna förslag lilllokaliseringav organen, dels förslag beträffande den närmare urformningen av organisationen.Statsrådet har i det föregående lämnat en översikfiig redovisningrörande bl. a. uppgifter för och lokalisering av den nya statligamyndighetsorganisafionen på energiområdet. Han har också under anslagen E 1.Statens energiverk: Förvaltningskostnader, E 2. ;Utredningar m.m. och information och E 8. Oljeersällningsfonden närmarebehandlat organisations- och anslagsfrågor för statens energiverk ocholjeersällningsfonden. I del följande kommer jag all behandla organisations-och anslagsfrågor för organet för uppgifter inom energiforskningsområdel. Styrelsen förteknisk utveckling (STU), Iransportforskningsdelegalionen (TFD), statens rådför byggnadsforskning (BFR), NE),delegationen för energiforskning (DFE), naturvetenskapliga forskningsrådet (NFR) samtStudsvik har inkommit med anslagsframställningar avseendeenergiforskningsprogrammet för /83. Föreslagna belopp framgårav följande sammanställning(milj. kr). Prop.1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 187 Program (programansvarigt organ Energianvändning i industriella processer m. m. Energianvändning för transporter och samfärd- sel (TFD, STU) Energianvändning för bebyggelse {BYR, STU) EnergUUtförsel (NE) AUmänna energisyslemstudier (DFE) Energirelaterad grundforskning, varav BFR anmäler allrådet har beviljats tillräckliga medel inom huvudprogrammet för den teoretiskaforskning och utveckling, som krävs för utvärdering av solvärmeområdet medbörjan enligl de mål som slalsmaklerna har ställt upp för programmetEnergianvändning för bebyggelse. Fullskaleförsöki form av experimentbyggande kan också genomföras, men i väsentligt mindre omfattning än vad BFR har planerat. BFRanger att rådet hoppas kunnakompensera detta genom en nära samverkan med oljeersättningsfonden. BFR framhåller särskilt att det är möjligtatt hitta en nisch för svenskbyggexpert inom områdena förnybara energikällor ochenergihushållningsålgärder. A'£' anmäler attmedelsbehovel inom programmet Energitillförsel under /83ligger över medelvärdet för treårsperioden på grund av allslutbetalningarna för de två stora beställda prototyperna lill vindkraflaggregal skall skeunder budgetåret. Prioriteringen av verksamheten inom delprogrammenSkogsbränslen-Torv, Energiodling och Bränsleförädling fullföljs i enlighetmed statsmakternas beslut. NE framhåller vidare all intresset för nyenergitillförselteknik som leder till konkreta åtgärder har fortsalt att öka inom näringslivet ochhos kommunerna. Vid sidan om NE;s stöd fillteknisk utveckling verkar här oljeersätlningsfondens slöd liU minskadoljeanvändning. Anspråken på beredningsinsatser från har blivit större lill följd avalt mängden större projektförslagfrån högskolor, industriföretag och kraflförelag har ökat. Förutom behov avmedel under /83 tar STU, BFR, NE och DFE upp behovel av altunder samma budgetår få göra åtaganden i samband med slöd tUl forsknings- och utvecklingsarbeteäven för kommande budgetär. Jag återkommer strax härtill. Vidare lämnas vissnärmare redovisningför planerad verksamhet och medelsbehov för skilda delprogram för allgenomföra forskningsprogrammet enligl de av slalsmaklerna beslutade riktlinjerna. DFE har yttrat sigöver anslagsframställningarna, främst med utgångspunkt i de krav påpreciseringar i den konkreta planeringen av stödet fill forsknings- ochutveckUngsinsatser, som DFE anser bör uppfyllas. Yttrandet gäUer i aUlväsentligt frågor, i vilka det ankommer på regeringen eller på myndigheterna själva att besluta. 1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 188 DFE har vidare, ienlighet med det uppdrag lill DFE somjag aviserade i min anmälan tillprop. 1980/81:90 (bil. 1 s. 515), i samarbete med bl.a. universitets-och högskoleämbetet (UHÄ) och () saml programansvariga organ redovisatförslag till åtgärder för allsäkerställa den långsikliga kunskaps- och kompetensuppbyggnaden på det energitekniska området. Förslagen avser delsen ökning av möjligheterna att ge långfristiga anslag till kompetenta forskargrupper, dels vissa andra generella åtgärder, dels utnyttjandet av desärskilda medel för förstärkning av högskolornas basresurser inomenergitekniska ämnesområden som harberäknats inom huvudprogrammet för budgetåren 1982/83-1983/84 (jfr prop. 1980/81:90 bil. 1 s. 510). Ennärmare redovisning av förslagen påde båda sistnämnda punkterna kommer all lämnas i samband med den forskningspoliliska proposition somregeringen kommer att förelägga . Vad gällerlångfristiga anslag till kompetenta forskargrupper föreslår DFE att deprogramansvariga organen ges möjlighet all bevilja upp lill fyraåriga anslaglill sådana grupper inom områden där kunskapsuppbyggnaden bedöms viktigför energiforskningen.