prop · G503123 · 1981-12-31 00:00:00 — Varje lokal enhet måste, enligtinstitutet, ha tillräcklig storlek för att kunna vidmakthålla kontinuitet ikompetens och inriktning. IVFpåpekar vidare att dess verksamhet i hög grad utvecklatsi den riktning som anges i DEK:s förslag. Avslutningsvis framhåller IVF alt mangärna åtar sig "atti samarbete med berörda parter närmare utveckla hur den önskvärda ökadesatsningen på ny teknik inom verkstadsindustrin praktiskt skall kunnagenomföras." Prop.1981/82:123 Bilaga 5 35 Enligt UHÅ:s uppfattning bör resurser för den forskningsom samhället behöver och som naturligt kan utföras inom högskolan i förstahand organisatoriskt placeras inom fakultetsanslagen. Som UHÄ ser det kommer VUCemellertid att fullgöra uppgifter som normalt inte bör ligga inom högskolan.Med hänsyn fill dels deua faktum, dels de posifiva erfarenheter somhögskoleenheter vilka samarbetat med IVF kan redovisa, tillstyrker UHÄ aU VUC inräUas.UHÄ framhåller dock aU inrättandet av VUC inte får medföra att det goda direktasamarbete som finns mellan mänga högskoleinstitutioner och industrierförsvåras. UHÅ utgår vidare från att de beslut som fattas medanledning av forskningssamverkanskommitténs förslag beaktas vid det slutligagenomförandet av DEK:s förslag. De förslag som lagt framunderstryker enligt UHÄ kraven på en analys av möjligheterna att rekryterakvalificerad personal innan ett beslut om uppbyggnadstakten av VUC fattas. menar att bortsett från en radviktiga förutsättningar i högskoleregion vid den regionala fördelningenav VUC. Dessa förutsättningar är bl. ~ högskoleregion, som omfattarMälardalen och Bergslagen, är en av de mest industrialiserade regionerna. - Tekniskhögskoleverksamhet finns även vid . - Vid Uppsalauniversitet finns såväl undervisning som forskning inom datateknikområdel. Påforskningssidan är , enligt , näst störstefter . - Inom högskoleregionen bedriver såväl UppsalaUniversitet som region högskolorna aktiviteter av den typ som föreslår. Det gäller exempelvis samprojekt och andra kontakter med industrin, upp dragsverksamhet, informationsverksamhet riktad mot främst den mind re och medelstora industrin etc. Mot bakgrund av ovanstående och lämpligheten att utnyttjaexisterande resurser ansluter sig till reservation ochmenar att en rimlig del av resurserna för VUC och PUP (se nästa avsnitt) börsatsas i högskoleregion. Resurserna bör fördelas lika mellan ,och . Enligt tekniska fakultetens fakultetsnämnd vid Lundsuniversitet, vars yttrande bifogats UHÄ:s remissvar, strider förslaget attbygga upp VUC mot tidigare fattade riksdagsbeslut. Nämnden menar att förslagetsynes "strida mot beslut atl högskolan skallvara samhällets forskningsinstitut. Enligt innebär dettariksdagsbeslut atl inga nya forskningsinstitut skall byggas upp." föreslår i stället all man som alternativprövar att lösa de aktuella forsknings- och utvecklingsuppgifterna inomhögskolans ram. Prop.1981/82:123 Bilaga 5 36 Förslag att knyta VUC närmare högskolan framförs också inågra andra remissvar från högskoleväsendet. Exempelvis universitetmenar att: "Om man ändå framhärdar i att vilja organisera sådanafristående enheter är det viktigt att inte försvåra ett fritt utbyte avpersonal med högskolan utan tvärtom öppna vägar härför." Beträffande kompetensen hos den perspnal spm sysslar medmålinriktat utvecklingsarbete framhåller även vikten av attpersonalbyte mellan industri, branschforskningsinstilut och högskolorstimuleras. Företaget menar att: "Rekryterings- och löneprinciperna bör ändras så alt IVFPch högskolorna tillätes rekrytera också kompetent personal med långindustrierfarenhet att användas inom målinriktad utveckling. Ett rotationssyslem bör också kunna ordnas därgästforskare "utlånas" från industrin till VUC och vice versa ochsamlas kring konkreta projekt. Närgästföreläsare återvänder får industrin resp VUC automatiskt del avkompetensuppbyggnaden. Finansieringen bör läggas upp så att det blir attraktivtför industrin att delta." STU framhåller att den av föreslagna regionalauppbyggnaden av VUC sammanfaller med styrelsens intentioner men bedömer att: "Den statliga andelen av finansieringen av deföreslagna åtgärderna bör inte överstiga . I annat fall riskerar man attindustrins verkliga "behovsprofil" inte säkerställes." Till de remissinstanser som ställt sig mest avvaktandetill förslagen angående uppbyggnaden av VUC hör SIND som finner det "icke dokumenterat att behov föreligger av dessastora insatser och att befintliga resurser således skulle vara otillräckliga.En rad projekt av denna typ har tidigare startats i landet men senare oftavisat sig icke fungera enligt de angivna målsättningarna." Vidare framhåller verket att man i sin utredning omelektronikanvändning i verkstadsprodukter inte fann något belägg för att intemarknadskrafterna i stort sett klarar atl ta mikroelektroniken ianspråk av egen kraft. Verkel menar alt "en liknande situation kanföreligga när det gäller datorstödd utrustning". Statskontoretframhåller att man bör utvärdera insatser av liknande karaktär innan manbeslutar så omfattande åtgärder som uppbyggnaden av VUC. Därvid bör man, enligtstatskontoret, även bedöma om nuvarande organisatoriska mångfald vad gällerrådgivning lill företag är nödvändig. Utan ytteriigare utredningar i saken ärstatskontoret därför inte berett alt tillstyrka att IVF får uppgiften att byggaupp de regionala utvecklingscen-ira. 1981/82:123 Bilaga5 37 Utvecklingsfondeni , till vilkens remissvar även i samma länansluter sig, stödjer inrättandet av VUC. Fonden menar dock att regionaliseringsförslagetinte är särskilt välmotiverat. Anledningen är enligt fonden att forsknings- ochutvecklingsarbetet sannolikt kräver "enkoncentration av resurserna lill en högskoleort för att kunna bedrivas medkraft, medan däremot frågan om teknikspridning och teknikbevakning också bordekunna hanteras effektivt på andra högskoleorter än de ovannämnda. Fonden villpå den senare punkten peka pä behovet av att förstärka de mindre högskolorna iverkstadsindustritäta regioner (t. ex. högskolan i /) medpersonal för sådan teknikspridning och -bevakning." Fondenvill i sammanhanget också poängtera behovet av att FoU-resul-tat pådatorstödsområdet snabbt kommer i industriell tillämpning. Del är således,enligt fonden, "angelägetatt de forskare spm skall knytas till IVF på området har erfarenhet från ochbakgrund i utvecklingsintensiv industri och ges goda möjligheter att återgåtill industrin forskningsarbete. Förslagsvis bör tillskapas ettsystem som möjliggör alt forskare från industrin "inlånas" lill IVFförviss tid och vissa forskningsuppgifter, för att därefter återgå lill induslrin." Länsstyrelseni , som betonar vikten av alt teknikspridningen måste styrastill de regioner där behovet av kunskaper är störst, föreslår atl man i detfortsatta utredningsarbetet överväger att engagera lämpliga företag med högkompetens för att fungera som teknik-spridare inom regionen. Länsstyrelseni menar att det är ytterst tveksamt om bl. a.verkstadsindustrin i kan dra nytta av VUC med den regionalafördelning som skisseras i DEK:s betänkande. "kanett aktivt samarbete mellan vår industri och VUC bli möjligt endast om ettregionalt utvecklingscentrum lokaliseras även till Mellannorrland.Verkstadsindustrins omfattning i , med tyngdpunkterna iSundsvalls- och Örnsköldsviksområdena, talar också för en sådan lokalisering." Länsstyrelsenframhåller vidare att: "Förläggningenav ett utvecklingscentrum till länet kan för en bygd som Västernprrland fåvärdefulla regionalpoliliska effekter. Det är därför av stor betydelse såvälför länet som för riket att en infrastruktur pä vetenskaplig nivå kantillskapas i regionen. Detta skulle motverka att industrin i förloraregna lednings- och utvecklingsorgan vilket skulle vara mycketallvarligt för industriförnyelsen i ." Prop.1981/82:123 Bilaga S 38 Norrlandsfondenser en lokalisering av en VUC-enhet till som angeläget och betydelsefulltför utvecklingen av norrländsk verkstadsindustri. Fonden anser dock attförslaget att inrätta CAD/CAM-centraler vid varje VUC-enhet inte tagit hänsyn tillden verksamhet som redan pågår inom området vid . Man bör därför,enligt fonden, studera möjligheterna att bygga vidare på den nuvarande CAD/CAM-organisatio-nenvid UMDAC och LuH innan en separat CAD/CAM-central inrättas i . SåvälLO, med medlemsförbund, som TCO stödjer i princip förslaget om att upprätta VUCmen understryker vikten av alt de fackliga organisationerna ges möjlighet attpåverka VUC:s verksamhet. TCO anför exempelvis i sitt remissvar att: "Utredningensförslag om att komplettera de nuvarande tekniska utvecklingsresurserna med nyaorgan knutna till bl a högskoleregionerna måste noga övervägas innan detgenomförs. Under alla omständigheter måste behovet av fackligt inflytande överen eventuell ny organisation beaktas på ett helt annat sätt än vad utredningen ort.Det förefaller dessutom som om existerande organ med ökade resurser skullekunna göra lika effektiva insatser som de föreslagna. Hur som helst måsteeventuellt nya organ eller resurser samordnas med de resurser som redan finnsregionall (t ex skilda produktulvecklingscentra, lUC)." Metallindustriarbetareförbundetanser för sin del att satsningen på VUC "är förenad med vissa problem sominte beaktas av utredningen" pch fprtsätter: "VUCblir en ny regional industripolitisk aktör vars roll inte klargjorts.Kompetensproblemen gentemot de regionala utvecklingsfonderna är t. ex. inteutredda. Överhuvudtaget bör förhållandet till företagen, utvecklingsfondernaoch STU granskas ytterligare vilket i och för sig noteras i utredningen.Vidare bör som tidigare nämnts de förslag som SINDs elektronikutredningpresenterat beaktas. Det är i praktiken svårt att dra gränser mellanelektronikanvändning i produkter och produktionsprocesser. VUCtilldelas i sig flera olika, och troligen i vissa avseenden oförenligauppgifter. Med många olika uppdrag.sgivare som IVF, , ,fackliga organisationer, myndigheter och företag talar det för att det blirsvårt att hitta lämpliga arbetsformer för VUC." Förbundetframhåller vidare att: "VUCger möjlighet till alt i kollektiv form bedriva projekt för flera användaresbehov - även för småföretagens. Detta innebär att man på ett samhällsekonomiskteffektivt sätt kan utnyttja storföretagens utrustning och resurser.Storföretagen bör i sin tur aktivt delta som utbildare och utvecklare i vissutsträckning i VUCs övriga verksamhet. VUC får härigenom en kunskapsförmedlanderoll gentemot de mindre och medelstora företagen. VUC har i sin uppbyggnad entonvikt på datorstödda system i produktionen. Förbundet anser det viktigt attäven datorstödda hjälpmedel för administrationen bör ingå i VUCs uppgifter. Prop.1981/82:123 Bilaga 5 39 bör de fackliga organisationerna kunna utnyttja VUC som konsult vidinstallation av datorstödda system i produktionen. Medel bör avsättas för dettaändamål." att inrättandet av CAD/CAM-centraler bör övervägas även förregioner som saknar teknisk högskola men har en omfattande verkstadsindustrisom exempelvis och . Frånfackligt håll framhålls också vikten av att VUC:s verksamhet inriktas motproblem inom arbetsmiljöområdet. Även dataeffektutredningen pekar på det storabehovet av all regionala IVF har kompetens inte bara inom rent tekniska områdenutan också inom arbetsmiljö, speciellt arbetsorganisation ochkonsekvensanalys. BolidenAB menar att: "Denföreslagna uppdelningen på 4 st centra för verkstadsteknisk forskning och 5 stcentra för CAD/CAM-teknik kan bli underkritisk. I har vi inte råd attsplittra våra myckel begränsade resurser. För att få god verkningsgrad krävsatt ett minsta antal personer kan syssla med frågor av hithörande karaktär.Skall olika centra bildas på det spridda sätt som anges, krävs att varje centraär så stort att det fungerar väl. En undre gräns bör dä enligt vår uppfattningligga på minst 10 personer." Förslagetatt inrätta ett produktionstekniskt utvecklingscentrum för processindustrin (PUP)har väckt betydligt mindre intresse bland remissinstanserna än förslagetangående VUC. Ett femtontal remissinstanser har berört förslaget. Flera av desynpunkter som redovisas är parallella lill synpunkterna på VUC. Det gäller t.ex. tveksamheten inför den möjliga uppbyggnadstakten, de fackligaorganisationernas krav på fackligt inflytande m. m. Flertalet av deremissinstanser som berört inrättandet av ett PUP med undantag av IVA och SINDställer sig dock, med vissa förbehåll, positiva till alt förslaget genomförs inågon form. STFIansluter sig till betänkandets förslag angående PUP men menar att centret börha mer begränsade uppgifter än vad betänkandet indikerar. Institutet angerföljande tre huvuduppgifter som lämpliga: 1) erfarenhetsförmedling mellan deolika processindustribranscherna 2) initiera utveckling av sådana metoder ochhjälpmedel som har ett värde för flera branscher. Kan t. ex. gälla programvaror 3) stöd till branscher med svagkollekliv forskning, och utvecklar ocksåinnebörden av dessa närmare i sitt remissvar. Sammanfattningsvisframhåller STFI att ett produktionstekniskt centrums uppgifter blir attidentifiera behov, atl initiera olika aktiviteter samt att följa upp att dessaaktiviteter genomföres inom ovan nämnda områden. Institutetmenar således, i motsats till betänkandet, att ett produktionstekniskt centruminte som regel skall genomföra utvecklingsprojekt med egen personal eftersomolika projekt kräver relativt olika kompetenser. 1981/82:123 Bilaga5 40 Utvecklingsprojektenbör, enligt STFI, normalt i stället genomföras i form av uppdrag lillorganisationer (branschforskningsinstitut, högskolor, mjuk-varuföretag etc.)med en sådan kompetens projektet behöver. Till utvecklingsprojekten bör knytasstyrgrupper sammansatta av representanter för de olika processinduslribranscherna. STFInoterar att betänkandet omnämner STFI i samband med förslaget om ettproduktionstekniskt centrum och är också berett att uppta diskussion kringfrågan hur STFLs erfarenheter och resurser kan utnyttjas i sammanhanget. MetallurgiskaForskningsstationen (MEFOS) menar att DEK:s förslag att bygga upp endast ett processteknisktutvecklingscentrum, knutet lill STFI, bygger pä inkonsekventa och ologiska argumenl.Från MEFOS' sida framhålls att: "Medsamma argument som förordar att ett verksladstekniskt utvecklingscentrum (VUC)byggs upp kring IVF borde processtekniska utvecklingscentra byggas upp kring MEFOSoch kring STFI." MEFOSmenar att centra borde "organisatorisktindelas sä att ett centra täckte de för alla gemensamma behoven inom områdetdatorstödd produktionsteknik. De branschspecifika stöden kanaliseras sedanöver existerande organisationer: bransch-forskningsinstituten IVF, MEFOS, STFI." MEFOSframhåller vidare atl man har samma förutsättningar som STFI att bedriva dentyp av verksamhet som skisserats för PUP:s del och att alltså "ingettalar för att ett enda PUP med den av beskrivna inriktningen bör förläggastill såsom föresläs." STUkonstaterar att förslaget om att inrätta ett produktionsteknisktutvecklingscentrum för processindustrin speglar ett länge känt önskemål om enstarkare länk mellan högskoleforskningen och processindustrin och stödjer därförförslaget. Uppbyggnad och organisation av ett eventuellt centrum bör dockenligt STU ske på ett annat sätt än utredningens förslag. STU anser att innebär "enalltför inflexibel organisation speciellt mot bakgrund av den heterogena industristrukturorganisationen skall betjäna. En alternativ modell är en programbundenverksamhet med en programstyrelse som ansvarar för programutfprmning Pchgenomförande. Lämpliga personer vid högskolor och forskningsinstitut knytestill verksamheten utan att för den skull ha sin tjänstgöring förlagd lill ettcentrum. Tidsbegränsade projekt och programdelar utformas vilket ger en mycketflexibel organisation. Utrustning som medverkande personer och grupper normaltdisponerar vid sina ordinarie tjänsteställen bör kunna utnyttjas, eventuelltmot hyra." 1981/82:123 Bilaga 5 Avslutningsvis framhåller STU atl den organisationsformman föreslagit liknar verksamhet av vilken STU har lång erfarenhet, varför mananser sig ha goda förutsättningar att påta sig ansvaret atl söka intressenteroch medverka i programutformningen. Länsstyrelserna i respektive Norrbottenslän framför avvikande uppfattningar när det gäller lokaliseringen av PUP ochhänvisar båda till den industriella strukturen och till verksamheter vidhögskolorna inom respektive region för att motivera en lokalisering av PUP lillden egna regionen. Flera av remissvaren från högskoleväsendet stödjerinrättandet av PUP. Skilda åsikter framförs dock beträffande lokaliseringen.Uppsala universitet och styrelsen för högskoleregion pläderar för att PUP,i enlighet med ledamoten reservation, placeras i anslutning till SSABi . Frän högskolan i däremot framhålls att Luleäver-ken svararför lejonparten av processleknologi. Detta, samt Luleåregionensindustriella struktur i övrigt, verksamheten vid MEFOS samt inriktningen vidhögskolan, talar enligt remissvaret snarare för en etablering av PUP iLuleåregionen. Enligt IVA är det osäkert hur stort det gemensamma FoU-behovetär på det processtekniska området och tveksamt om det löses bäst genom inrättandetav ett produktionstekniskt centrum för processindustrin. IVA menar alt: "Det rör sig här om företrädesvis stora produktionsenheteroch företag, med goda möjligheter till kvalificerat informationsutbyte mellanolika professionella grupper. Det finns även goda möjligheter till samverkanmed högskolan, t. ex. beträffande process- och energistyrning samt simuleringoch optimering." Mot denna bakgrund avstyrker förslaget. LO, somanser att stödet till PUP är alltför blygsamt tilltaget, betonar också att "det är angeläget atl ett processtekniskt centrum kanarbeta mot alla processindustrier. Därför bör ett PUP komma till stånd, men detfackliga inflytandet i styrelsen måste kompletteras med fackligt inflytande ireferensgrupper för olika branscher. LO anser att man vid starten av PUP börvälja ut några branscher för att sedan arbeta vidare utifrån erfarenheter fråndessa. LO ser inte någon fördel i att ett PUP läggs i kontakt med Svenska Träforskningsinstitulet,eftersom den processtekniska utvecklingen i så hög grad gäller ett mycketvarierande antal branscher." Liknande synpunkter framförs också av Fabriksarbetareförbundet.Förbundet är också tveksamt till en lokalisering till då betydelsefulladelar av svensk processindustri har sin tyngdpunkt utanför denna region. ställer sig mera tveksamttill förslaget 22 1981/82. Prop.1981/82:123 Bilaga 5 42 angående PUP och säger sig ha svårt att bedöma ombetydelsen av de i betänkandet angivna samordningsfördelarna är av denstorleken att det motiverar en uppbyggnad av ett separat centra. "För- och nackdelar med olika organisationsformer börbelysas mer ingående bland annat genom inhämtande av synpunkter frän de svenskasystemleverantörerna. Den föreslagna lokahseringen till () förefaller inte tillräckligt motiverad. Atl central föriäggs till Stockhplmverkar dock rimligt." 3.3.2 Stöd till pilot-och demonstrationssystetn Ett 20-tal remissinstanser berör i sina svar ett ellerbåda av förslagen om att stödja pilot- resp. demonstrationssystem. I svarenframförs övervägande positiva synpunkter vad gäller stöd fill pilotsystemmedan synpunkterna på demonstrationssystemen är mera delade. och utan närmare motivering förslaget om stöd till pilotsystem. Detsammagör SIND beträffande förslaget om stöd till demonstrationssystem. Saab-ScaniaAB samt KTH stödjer båda förslagen. Avvisande till förslaget omdemonstrationssystem ställer sig bl. a. SHIO. STU delar utredningens bedömning att betydandeansträngningar bör göras för all underlätta erfarenhetsutbyte mellan olikaintressenter kring gjorda installationer som utnyttjar ny teknik. Vidarepåpekas att även STU ger stöd till pilotsystem men att skillnaden mellanindustrifondens och STU:s projekt ligger i projektens storleksordning. STU instämmer i DEK:s förslag om stöd tilldemonstrationssystem och föreslår vidare att: "Det stöd som föreslår för demonstrationssystemborde även gälla STUs pilotsystem. STU vill därför föreslå att delar av demedel föreslår för delta ändamål kan disponeras av STU. De satsningar STUgör på pilolsystem skulle på detta sätt kunna få en långt större genomslagskraft." IVA menar för sin del att stödet till pilot- ochdemonstrationssystem är alltför oprecist och framhåller att: "Om datatekniken verkligen är sä generelltöverlägsen, kommer den med säkerhet att tillämpas på bred front utan särskildekonomisk stimulans. Är den å andra sidan mer selektivt tillämpbar och lönsam,bör stödet också ges en motsvarande utformning. förordar således ilinje med DEKs förslag ett selektivt stöd lill datorstödda produktionstekniskainnovationer men avvisar förslaget till stöd åt demonstrationssystem." konstaterar att merkostnaden föreventuella demonstrationssystem kan finansieras inom ramen för de föreslagnautvecklings-centra och fortsätter: 1981/82:123 Bilaga 5 43 "Det är däremot knappast lämpligt att särskilda medelför demonstrationsanläggningar kanaliseras via Industrifonden med dessbegränsade personalresurser såväl för all värdera projeklens nyhetsgrad somför atl genomföra själva erfarenhetsförmedlingen." Förbundet anser inte heller att de mycket vida kriteriersom betänkandet skisserar för stöd till demonslrationsanläggningar äracceptabla från konkurrenssynpunkt. Förbundet avstyrker därför att stöd lämnastill demonstrationsanläggningar genom Industrifonden. Såväl LO som TCO stödjer förslaget beträffande demonstrationssystem.LO framhåller i sammanhanget att systemen inte får inriktas pä enbart tekniskinformationsspridning utan också på miljö- och arbetsorganisaloriskaförhållanden. Det är enligt LO nödvändigt att även arbetstagarnas erfarenheterav ett visst system kan förmedlas vidare till andra företag. bedömer för sin del attindustrifonden bör tilldelas ytterligare medel för atl klara uppgifterna isamband med pilot-och demonstrationssystem. /SR intar en mer avvaktande hållning och konstateraratt betänkandets förslag beträffande pilot- och demonstrationssystem avnaturliga skäl är mycket vagt formulerade. Enligt /SR:s mening börsamhället visa en stark återhållsamhet när det gäller stöd till projekt somkommit så långt i utvecklingsprocessen då riskerna för konkurrenssnedvridningaroch administrativt godtycke blir betydande. Organisationen framhåller att: , "Bedömer ändå staten insatser på detta område somangelägna bör möjligheten prövas att detta sker inom ramen för befintligabranschforskningscentra. Detta förefaller naturligt med tanke på all vad somskall stödjas är just informationskoslnaderna och att den tekniska innovationshöjdenhos projekten skall prövas. Det förhållandet atl industrin själv deltar ifinansieringen ger också vissa garantier när det gäller de konkurrensmässigaaspekterna på verksamheten." , vars yttrande bifogalskommerskollegiums remissvar, hänvisar till reservation ochställer sig också tveksamt till förslaget att ge demonstrationssystem direktastatliga bidrag. Förbundet menar, utifrån riskerna förkonkurrenssnedvridningar, att: "Det förefaller rimligare att bidra tillerfarenhetsspridning genom alt initiera gemensamma projekt mellan intresseradeföretag." KF menar för sin del att det är tveksamt "om de relativt blygsamma incitament som föreslås inågon större utsträckning kommer att förmå företag att ställa upp som"värdar" för demonstralipnssystem." 1981/82:123 Bilaga 5 44 Enligt STFLs uppfattning är stöd till pilot- ochdemonstrationssystem "på kort sikt ett konkret och verkningsfulltåtgärdsförslag". STFI framhåller fortsättningsvis atl: "Dock måste riktlinjer fastställas beträffandekvalifikationskraven för sådant stöd. Vi vill framhålla att stödet måsteutformas på ett sådant sätt atl man inte avlyfter från stödmottagaren detengagemang som fordras för att ett system skall bli framgångsrikt." "Vi bedömer atl stöd lill pilot- ochdemonstrationssystem är så väsentligt att det måste säkerställas att del genomomprioriteringar eller nytillskott tillskapas medel att användas i dettasyfte."