prop · G503200 · 1981-12-31 00:00:00 — - i sammansättningen kultur-, kommunikations-ochindustriministrarna (/TV) - beslöt med dellagande avFinlands, , och regeringar all som ett led i utvecklingenav ett nordiskt radio- och TV- samt telesamarbele baserat på överföring via ettsatellilsyslem genomföra en studie av ett sådant system. Avsikten är all ettslutligt beslut om etablerandet av satellitsystemet skall kunna fattas pägrundval av denna studie. Ministerrådels beslut bör fogas som bilaga 2 till regeringsprotokollel. Genomförandetav nämnda studiefas förutsätter för svenskt vidkommande att anvisarmedel för ändamålet. Med hänsyn till de myckel utdragna förhandlingar somföregått ministerrådets beslut är det först nu möjligt att avlämna propositioni ärendet. På gmnd av föreliggande särskilda omständigheter är det önskvärt allfrågan trots detta behandlas under pågående . Prop.1981/82:200 11 JagvUl inledningsvis erinra om att önskemålet om ett väsenfiigt utvidgat nordisktradio- och TV-samarbete är av jämförelsevis gammalt datum. Redan i mitten på1950-talet väcktes i medlemsförslag som syftade tUl ett närasamarbete på mndradioområdel. En rad liknande inifiativ inom och utom har förekommit . I början av 1970-talel hade frågan fått enökad tyngd genom televisionens snabba utveckling i de nordiska ländema. Av denöversikt av det samnordiska utrednings- och beredningsarbetet under 1970-taletsom lämnas i bilaga 1 framgår att man på ett relafivt tidigt stadium blevmedveten om de möjligheter som den rymdtekniska utvecklingen erbjuder förradio- och TV-samarbetet. hade man främst varit inriktad på attundersöka fömtsättningama dels för ett utvidgat programsamarbete mellan de nationellaradioföretagen dels för en utbyggnad av det markbundna distributionsnätet förradio och TV i syfte att öka tillgängligheten över gränserna av ländernasreguljära programutbud. Vad gäller det sistnämndasyftet råder numera knappast delade meningar om möjligheterna att tillgodosedetta med hjälp av direktsändande mndradiosateUiter till ett rimligare pris ochi snabbare takt än vad som torde vara möjligt genom en utbyggnad av.marknätet.Debatten kring frågan om ett nordiskt radio- och TV-samarbete via satellitunder senare år har snarare gällt det gmndläggande syftet med detta och dessför- och nackdelar för den enskilde medborgaren och för samhället. Jag vUl här påminna om deöverväganden av mer övergripande mediepo-litisk natur som jag redovisade vidmin anmälan av prop. 1981/82:100 bilaga 12 (s. 147-152). Med utgångspunkt ikonstaterandet att massmedier och övriga medier bidrar till att utveckla ochförstärka demokratin i vårt samhälle genom att informera, kommentera ochgranska samhällsutvecklingen slog jag fast att staten har ett ansvar för attbredd och mångfald i mediernas verksamhet upprätthålles, vilket i sin tur är enav fömtsättningarna för yttrandefrihet och ett fritt informationsflöde. Motdenna bakgmnd är det för mig en självklarhet att medverka lill en utveckling avett nordiskt radio- och TV-samarbete genom satellitdistribution. Jag skall idet följande precisera mina motiv. Vi upplever nu endynamisk internationell utveckling inom etermediernas område. Under 1980-laletkan vi räkna med att det i värt land blir möjligt att motta radio- och TV-programöverförda med hjälp av satellit från bl.a. flera västeuropeiska länder. Det förekommerredan att enskilda skaffar den för ändamålet nödvändiga mottagamlmstningen. Detmesta talar för att denna utveckling under de.närmaste åren blir lika snabb ochomfattande som t.ex. övergängen frän svartvit till färg-TV eller den nupågående utveckUngen på videoområdet. En av de mest angelägna kultur-t2 1981/82. 1981/82:200 12 politiskauppgifterna blir för framtiden att balansera dessa tendenser genom att ävenstödja andra delar av kulturlivet. vill jag understryka aft jagbetraktar det som internationellt sker inom etermedias område som någonfingi gmnden positivt, mot bakgmnd av den principella grundsyn på massmediernas roUi samhället som jag inledningsvis berörde. Detstora värde jag fäster vid de nordiska ländernas kulturella gemenskap gör attdet för mig ter sig nödvändigt att även denna får en möjlighet att utvecklasytterligare och förstärkas med etermedias och satellitteknikens hjälp. Om så inlesker ser jag pä sikt en risk för att de nordiska länderna kommer aft utsättasför en alltför stark och obalanserad påverkan frän ett kvalitafivt undermåligteller likgiltigt massulbud som kan motverka snarare än stimulera det nordiska kultumtbytet. Förde etniska och språkliga minoriteterna i kommer eft ökat nordiskt radio-och TV-samarbete att ha en särskih stor betydelse. Jag vill bl.a. peka på denstora finskspråkiga befolkningsgruppen i . I det framtidsperspektiv somjag skisserade skulle det te sig närmast orimligt att de finskspråkiga iSverige skulle kunna ta del av TV-sändningar från , ochStorbritannien, men däremot inte frän . Pä samma sätt har självfalletden svenskspråkiga befolkningen i välgmndade anspråk på att fä tillgångfill bl.a. svenska radio- och TV-program. Detär naluriigt att det bakom ett projekt av den storieksordning varom här ärfråga finns flera mofiv. Jag har relafivt ulföriigl uppehållit mig vid demsom för mig väger tyngst. Likväl skulle en redovisning av de väsentligare bevekelsegmndernaför ministerrådets beslut rörande nordiskt radio-och TV-samarbete via satellitinte vara uttömmande om de industripolitiska och teletekniska aspekterna päprojektet utelämnades. Chefen för industridepartementet har i prop.1981/82:175 givit en utföriig redovisning av värdet i dessa avseenden av ellnordiskt telesatellitsyslem och jag kan därför i huvudsak hänvisa till dennaproposition. I förevarande sammanhang inskränker jag mig till alt konstateraatt eft beslut om att inleda förberedelser för att eventuellt upprätta ettpermanent sådant system självfallet har ett mycket stort värde för nordiskindustri. I och med att det nu förordade projektet - till skiUnad frän Tele X-projektet- syftar till ett system med flera satelliter som fortlöpande ersätts i taktmed att de förslits skapar nämligen vissa förutsäftningar för en framtidanordisk hemmamarknad. Likaså erbjuder ett sädant beslut vissa möjligheter allplanmässigt utveckla sateUittekniken för användning inom andratelekommunikationsområden än radio- och TV-överföring. Vad slutligen gällerdet sistnämnda området vill jag erinra om att satellittekniken kan visasig vara av stort värde i eft rent nafionellt perspektiv. Jag syftar på detförhållandet att våra markbundna distributionsnät efterhand försiks och måsteersättas. En övergång frän markbunden distribution fill satellitdistributionför ett av TV-programmen skulle innebära att man kan undgå relativt betydande 1981/82:200 13 reinvesteringar i det markbundna nätet främst under senarehälften av 1990-taJet. Det är dock ännu för tidigt att ha nägon bestämd uppfattningom satellitdistribulion som ett alternativ lill ett marknät. Likväl finner jagdet motiverat att nu peka på den handlingsfrihet i detta avseende som kanskapas för svensk del genom upprättandet av ett permanent telesateUitsystem. 4.3 Nordiska ministerrådets beslut om samarbete inomområdet för satellit-rundradio m. m. Jag övergår till alt kommentera några huvudpunkter i delnu aktuella ministerrådsbeslulet. Den exakta lydelsen av delta framgår avbilaga 2. ger inledningsvis en bakgrund lill sittbeslut, varvid bl.a. konstateras aft vid 30:e sessionen 1982rekommenderade regeringarna i , , och all upptaförhandlingar i syfte att träffa avlal om den fortsatta utvecklingen av ettradio- och telesamarbele baserat på överföring via ett satellitsystem. forutsatte därvid att samarbetet skall ske inom ramen för Helsingsforsavta-let,alt skall hållas informerat om denna utveckling saml att etteventuellt beslut om förverkligande av ett satellitsystem skulle föregås avförnyad behandling av . Det framgär vidare av ministerrådets beslut alt Danmarksregering tillkännagivit att inte avser all delta i förberedelserna föratt etablera ett nordiskt satellitsamarbete, samt alt ministerrådet harfastställt vissa riktlinjer för denna studiefas. Definitiva beslut i form av avlalmellan de berörda länderna om ett upprättande av satellitsystemet skall enligtministerrådet fattas pä det underlag som skapas genorn sludiefasen, efter delatt beretts tillfälle att pä nytt behandla frågan. Regeringsförhandlingar rörande nordiskt samarbete inomområdet för sateUitrundradio fördes under större delen av mellansamtliga de fem nordiska länderna. När den 23 novemberskulle fatta beslut om att förelägga förhandlingsresultatet iform av ett ministerrådsförslag, fann sig föranläten attavstå från ett ställningslagande, med hänsyn till föreslående val till folkefinget.I febmari 1982 tillkännagavs att inte önskar delta i den planeradestudiefasen. Sedan avgivit sin redovisade rekommendationvidtog en ny förhandlingsomgång i kretsen av de fyra berörda länderna, genomvilken del urspmngliga förhandlingsresultatet modifierades i de avseenden delbedömdes motiverat med hänsyn till all inte avsåg att delta i sludiefasen. I anslutning till denna redogörelse för de senaste månadernashändelseförlopp vill jag understryka att jag anser det vara i hög gradönskvärt att man från de deltagande ländernas sida häller möjligheten öppen fören dansk anslutning till samarbetet . Kartong: S. 23, under 2 Står: kulturutskott Rättat till: kuUurbudgeiTillkommer: under nionde huvudtiteln S. 23, rad22 Tillkommer: , i anslutning till m. m. 23,rad 24Tillkommer: till Nordiskt radio- och m.m. 1981/82:200 14 liggerhelt i linje med min i det föregående redovisade uppfattning att det i mångafall kan vara rimligt att inleda samarbete på ett visst område i en merbegränsad krets länder, för att senare utvidga denna. Innanjag går närmare in på nktlinjerna för studiefasen vill jag redovisa deöverväganden som ligger lill gmnd för själva ställningstagandet att ett definifivlbeslut om upprättandet av ett nordiskt telesateUitsystem bör föregås av enstudiefas. Fråganom ett nordiskt radio- och TV-samarbete via satellit har, som tidigarekonstaterats, varit föremål för omfattande utredningsarbete. I samband med den s.k.Nordsatutredningen genomfördes ett relativt omfattande utredningsarbeterörande de tekniska och teknisk- ekonomiska aspekterna på ett satellitsystem.Under de förhandlingar som ägde rum mellan de nordiska ländernasregeringar inom ramen för har man dock tvingatskonstalera att beslutsunderiaget ännu inte är helt tiUfredsställande. Främstgäller detta kostnaden för systemet. Skälen härtill är flera. Utvecklingen ochupprättandet av ett satellitsystem måste bygga på ytterst noggranna specifikafionermed avseende på systemets användningsområden och prestanda. De förhandlingarsom nu slutförts mellan regeringarna har bl.a. inneburit att en av dessagrundläggande fömtsättningar - nämUgen systemets användningsområde - har ändratsi förhållande till vad som gällde för den tekniska delutredning som genomfördesinom ramen för . Vidare har den tekniska utvecklingen desenaste åren varit sådan alt det enligl min mening kan finnas skäl attytterligare överväga vissa frågor som behandlas i nämnda utredning. Slutligenmåste detaljeringsgraden i del tekniska beslutsunderlaget vara avsevärt myckethögre än vad som gäller för tillgängligt material, för att det skallbli möjligt all genom ett anbudsförfarande få bindande offerter från industrin.Först när sådana föreligger kan man fä en säker uppfattning om kostnaderna förupprättandet av ett telesatellitsyslem. Regeringsförhandlingarnaunder har mot den bakgrunden främst varit inriktade på att åstadkommaen överenskommelse kring de riktlinjer som bör gälla för den studiefas, vilkenman enats om är nödvändig för all det slutliga beslutet skall kunna fattas påsäker gmnd. Jaggår nu över till aft på några punkter kommentera riktlinjerna för studiefasen.Dessa innebär att man syftar till en stegvis uppbyggnad av kapaciteten föröverföring av radio- och TV-sändningar. nu fattade beslut syftarsålunda till ett samarbete som inledningsvis omfattar TV-sändningar över tväeller tre kanaler. 1 ett senare skede räknar man med att varje dellagande landskall kunna disponera en kanal för överföring av program till del östnordiskatäckningsområdet. Därmed åsyftas det område som täcks av en och samma sändningsstrålefrån en satellit, d.v.s. , , och . Det västnordiskatäckningsområdet omfattar , och . Kanalkapacileten för sändningarnatill delta område skall behandlas närmare under sludiefasen. 1981/82:200 15 Jagvill erinra om alt det i debatten kring förslag förekomstarka motsättningar kring frågan om ett förverkligande av det s.k. totalaltemativel,d.v.s. överföring av samtliga rikstäckande radio- och TV-program i fillde övriga länderna. Även i de nordiska förhandlingarna har åsikterna rörande totalaltemativelgått isär. För egen del ansluter jag mig fill den mer begränsade ambitionsnivådet nu redovisade beslutet är ett uttryck för. Kring denna har det varitmöjligt alt nå en bred politisk uppslutning vilket har ett stort värde i signär ett projekt av den här räckvidden skall föras vidare. Vidare finner jag attde behov som härleds ur önskan att stärka den nordiska kulturgemenskapen irimlig grad kan fillgodoses även med denna inskränkning i förhåUande lilltotalalternativet. kan jag dock tänka mig alt en viss ytterligareökning av satellitsystemets kapacitet för radio- och TV-överföring kan visasig behövlig, nämligen i det fall man finner del ändamålsenligt att tillgodosenationella distributionsbehov med hjälp av satellitteknik i stället för överett markbundet nät. riktlinjer följer även att man under studiefasen fortlöpandeskall pröva för vilka andra ändamål än radio- och TV-överföring satellitsystemetbör utformas. När jag i det föregående antydde att förutsättningarna försatellitsystemet i några avseenden ändrats i förhållande till vad som gälldeför Nordsat-arbetet var det bl.a. denna punkt i ministerrådsbeslutet somåsyftades. Från svensk sida har i förhandlingarna konsekvent hävdats att manbör eftersträva ett så brett användningsområde för satellittekniken sommöjligt. Ulvecklingsmöjligheterna därvidlag har utförligt redovisats av chefenför industridepartementet vid hans anmälan av proposifionen 1981/82:175 om TeleX satelUten. Denna inriktning av arbetet understudiefasen är av betydelse ur industripolitisk synvinkel och kan i ett längre tidsperspekfiväven vara av väsentligt värde för utvecklingen av telekommunikationerna iNorden. Vadså gäller de tekniska förutsättningarna för studiefasen speglar ministerrådetsriktlinjer en önskan att i största möjliga utsträckning tillvarata deerfarenheter och den kompetens som vunnits genom arbetet med andra satellitprojekt,särskilt Tele X projektet. Sambandetmellan Tele X projektet och det nu aktualiserade permanenta telesatellitsystemetkräver en särskild kommentar. Den gmndläggande induslripoUtiska motiveringenbakom Tele X projektet utesluter självfallet inte att detta i ohkaavseenden nytfiggöres i förberedelserna för och vid ett ev. upprättande av ettpermanent satellitsystem. Tvärtom ligger en väsentlig del av värdet i det experimenteUaTele X projektet att detta ger säväl teleförvaltningar somtele- och rymdindustri ökad kompetens som krävs för att utveckla det permanentasystemet. Likaså ter del sig naturligt att användningen av Tele X satelliteni relevanta avseenden samordnas med satelUtema i det permanenta systemet närdet väl tas i drift. TeleX projektets närmare betydelse för valet av tekniskalösningar vid Prop.1981/82:200 16 uppbyggnadenav det permanenta systemet kommer att behandlas i ett inledande skede avstudiefasen, inom ramen för den definition av systemet som skaU genomföras av bl.a.teleförvaltningarna i de berörda länderna. Valet mellan tänkbara alternativ idetta avseende har väsenfiig betydelse för bl.a. kostnaderna för studiefasen.Jag vill för min egen del konstatera att det ter sig naturUgt aft man viduppbyggnaden av eft så utomordenfiigt sofistikerat tekniskt system som det härär frågan om väljer att gå fram stegvis. Endast härigenom kan man säkerställaatt systemet tiUgodogörs de tekniska landvinningar som sker fortlöpande. Inomramen för Tele X projektet har utförts ett mycket omfattande atbeteför att säkerställa val av optimala tekniska lösningar. Mol bakgrund av redovisade enigheten mellan berörda regeringar om att i största möjligautsträckning utnyttja den kompetens som vunnits genom Tele X projekteträknar jag därför med att detta kommer att fä väsentlig betydelse förutformningen av det permanenta sateUitsystemet i särskilt dess inledandeskede. Ävende programmässiga förutsättningarna för samarbetet omfattas av studiefasen. Jagvill i det sammanhanget peka pä att den stegvisa utbyggnaden av kapacitetenför TV-överföring innebär att samarbetet inledningsvis kommer att utformas såatt programföretagen får dela pä sändningsutrymmet enligt en på förhandfastställd plan. Denna ordning kommer att bestå infill dess att varje landsprogramföretag kan disponera var sin kanal. Även i detta senare skede kommerdet för de länder som har två rikstäckande TV-program att kunna bli frågan omen fördelning mellan dessa av fillgängligt utrymme för sändning via s'itellit.Gemensamt för dessa båda skeden är att satellitöverföringen avser program somäven sänds inom ramen för de reguljära utbudet över det markbundna nätet, varesig detta sker eller med viss tidsförskjutning. Nägon särskild programproduklionför sändning enbart via satellit torde sålunda inle komma ifråga. Enligtden aktueUa tidsplanen för genomförandet av Tele X projektetkan denna satellit tas i drift . Det följer av vad jag anförde rörandeden önskvärda samordningen i användningen av Tele X och detpermanenta satellitsystemet att Tele X kapacitet för överföring avTV-sändningar bör kunna utnyttjas inom ramen för detta. Planeringen av Tele X projektetbör därför i detta avseende samordnas med studiefasen för det permanentasystemet och ske enligt samma riktlinjer som jag just redovisade för denna. Förberedelserför den Juridiska regleringen av samarbetet innefattas ävenledes i studiefasen.Regleringen kommer att behöva täcka en rad rättsområden. Fömtom radiorätten kommmerbl.a. vissa straffrättsliga och skadeståndsrättsliga frågor att krävaberedning. I förevarande sammanhang inskränker jag mig vad avser detmateriella innehållet i denna reglering till att notera att det av ministerrådsbesluletframgår att staterna kommer att åta sig att avstå från att med hjälp avsystemet överföra reklamprogram till de övriga staterna, med mindre att ensärskild överenskommelse träffas om annat. Prop.1981/82:200 17 Vad slutligen gäller de organisatoriska och ekonomiskaförutsättningarna för sludiefasen vill jag framhålla följande. I enlighet medNordiska rådets rekommendation i frågan avses studiefasen genomföras inom ramenför den nordiska samarbetsöverenskommelsen av (Helsingforsav-talet).Till följd av att inle avser att delta kommer dock vissa särskildaarrangemang att krävas. Bl.a. bör en särskild sekretariatsfunktion förministerrådet upprättas. Denna kommer att placeras i anslutning fillsekretariatet för nordiskt kulturellt samarbete i . Huvuddelen avarbetet under studiefasen förväntas ske inom ramen för en särskild projektorganisafion,med deltagande av berörda departement, teleförvaltningar och radioföretag.Självfallet kommer även kompetensen inom de särskilda rymdorganen alttillvaratas i projektarbetet. Kostnaderna för sludiefasen kan vid nuvarandetidpunkt inte slutligen preciseras. Med hänsyn fill önskvärdheten av att tillsvidare bibehålla viss handlingsfrihet vad gäller val av tekniska lösningar föruppbyggnaden av satellitsystemet har ministerrådet endast angivit en ram på 55miljoner svenska kronor för kostnaden för studiefasen. I denna ram inkluderasdå inte vissa kostnader som kommer att bestridas ur de medel som står till deberörda nationella organens förfogande. Jag vill understryka att kostnaden för sludiefasenmycket väl kan komma all bli väsentligt lägre. Avgörande härvidlag är främst ivilken utsträckning samma tekniska lösningar kan komma ifråga för de permanentasystemet som för Tele X. Enligtvad jag har inhämtat ligger de tänkbara alternativen i lafituden 15 till 55miljoner svenska kronor. Kostnaden för den inledande del av studiefasen somunder kan leda fram till ett val inom denna latitud för denfortsatta inriktningen låter sig dock relativt väl uppskattas. Jag räknar medatt kunna återkomma till regeringen i frågan om totalramen för studiefasen isamband med propositionen om tiUäggsbudget till /83. 1förevarande sammanhang inskränker jag mig till att föreslå regeringen alt hosriksdagen hemställa om att medel anvisas för den svenska andelen av den del av sludiefasensom beräknas äga rum under återstoden av . Totalbeloppet för deltaändamål har av de nordiska televerken respektive sekretariatet för nordisktkulturellt samarbete uppskattats till c:a , varav 685000kr. avser sekretariatsomkoslnader, återstoden beräknas bli tagen i anspråk förinledningen av den teknisk/ekonomiska delen av studiefasen. Fördelningen avdessa kostnader bör enUgt Nordiska ministerrådets beslut ske med tillämpning aven s.k. anpassad nordisk fördelningsnyckel. Denna baseras i likhet med denreguljära nordiska fördelningsnyckeln på en jämförelse mellan deltagandeländers bmtlona-tionalprodukl. Den nu aktuella fördelningsnyckeln beaktar allDanmark inte deltar i studiefasen. andel av kostnadema blir därmed54.2 % av totalbeloppet , d.v.s. c:a 1650000 svenskakronor. Jag föreslår aft regeringen bemyndigas alt disponera delta belopp förangivet ändamål. Medlen bör anvisas under ett nytt anslag. Nordiskt radio- och TV-samarbetevia satellit m.m. 1981/82:200 18 5 Nordiska ministerrådets kulturbudget Dengemensamma nordiska kullurbudgeten omfattar kostnader för ett antal nordiskainstitutioner och samarbetsorgan. I budgeten ingår vidare kostnader för vissa sävälpermanenta som tidsbegränsade projekt. Därtill utgår bidrag till verksamhetinom vissa organisationer m. m. Utövervad som upptas inom Nordiska ministerrådets kulturbudget bestrider de nordiskaländerna, inom ramen för resp. nationell budget, kostnader för en rad andraändamål, bl.a. av bilateral karaktär. De svenska bidragen tiU sådana ändamålhar till stor del förts upp under anslaget Bilaterah nordiskt kultursamarbete m.m.(prop. 1981/82:100 bil. 12 s. 635-638). Delta anslag omfattar även bidrag tilluppförande av Hus på . Medel till samnordiska ändamål anvisas ocksäunder bl.a. Bidrag tUl driften av folkhögskolor m.m. (prop. 1981/82:100 bU. har beslutat att kostnaderna för samarbetet bör fördelas mellanländerna enligt en fördelningsnyckel som bygger på relationen mellan ländernasbruttonationalprodukter. har godkänt all kostnaderna för ändamål inomNordiska ministerrådels kulturbudget fördelas enligl denna princip (prop.1973:83, KrU 1973:27, rskr 1973:247). beslut skall fördelningsnyckeln revideras vart tredje år.Ministerrådet fastställde följande procentuella fördelning : 23,7, 16,0, 0,9, 18,0 ochSverige 41,4. Genom ministerrådets beslut har dennafördelningsnyckel förlängts att gälla även . Enligtreglemente för Nordiska ministerrådets budget (allmän budget och kulturbudget),beslutat av (kultur- ochutbildningsministrarna) och den 18 febmari 1979 (samarbetsministrarna),fastställer ministerrådet budgeten under förbehåll av denationella parlamentens godkännande. Den24 fastställde (kultur- och utbildningsministrarna)ett förslag till kulturbudget för . Överläggningar meUan ministerrådetoch kulturutskott om vissa frågor i anslutning lill budgetenhade ägt mm vid möten och . Förslagfill budget för övriga samarbetsomräden fastställdes av ministerrådet(samarbetsministrarna) . Frågor i anslutning till denna hartidigare anmälts av chefen för . Idet följande avser jag att närmare redogöra för ministerrådets förslag tillkulturbudget för är 1983 och vissa frågor som ansluter fill förslaget. Prop.1981/82:200 19 5.2 Verksamheten inom kulturavtaiets organ under åren 1981och 1982