prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — Jag anser del nödvändigtatt förutsättningar skapas för en verksamhet som har minst samma omfattning somdagens. Jag beräknar därför medelsbehovet för näsla budgetår till 138 milj.kr. kommer enriksomfattande energisparkampanj att äga rum för att informera om möjligheternaatt spara energi i flerbostadshus. Kampanjen bygger pä en medverkan från deolika intresseorganisationerna på fastighetsägarsidan. Kampanjen kan väntas ledatill en ökad efterfrågan på besiktning och rådgivning i fråga omflerbostadshus. De större fastighetsförvaltarna och deras organisationer harofta själva tillgång till personal som kan utnyttjas för sådan besiktning ochrådgivning. Det är väsentligt att man så fort som möjligt genomför de åtgärdersom behövs för att nä ett ökat sparande. Alla resurser som kan sättas in pådetta arbete bör utnyttjas. Jag förordar därför alt kommunerna får tillgångtill medel som kan utnyttjas för elt direkt stöd till kostnaderna för sådanbesiktning och rådgivning som de större fastighetsförvaltarna genomför i egenregi. För detta ändamål beräknar jag medelsbehovet under näsla budgetär till 10 milj. kr. Jag förordar således ensammanlagd beslutsram om 148 milj.kr. för stöd lill kommunerna för besiktningoch rådgivning under /83. Jag övergår så till anslagsberäkningen. bedömeratt utbetalning av energisparstöd till bostadshus, allmänna samlingslokalersaml lill kommunala ochlandslingskommunala byggnader sker i genomsnitt efter det attbeslut har fattats. Anslagsbehovet med hänsyn tagen till de angivna ramarna för beslut om energisparstöd /83 samt de beslut som meddelas under /82beräknarjag därmed till 1630 milj. kr. 1 detta belopp ingår medel förutbetalningar av stöd till allmänna samlingslokaler för beslut /82 och tidigare budgetår samt för utbetalning av tidigarebeslutade bidrag och lån till kommunala och landstingskommunala byggnader m.m. Med hänsyn lill del avbyggnadsstyrelsen bedömda behovet av medel för utbetalning vad gäller statligabyggnader och den nu förordade ramen för beslut om slöd beräknar jagutbetalningarna för dessa byggnader till 45 milj.kr. Under anslaget börslutligen tas upp medel som svarar mol ramen för bidrag lill kommunerna förrådgivnings- och besiklningsverksamhet m. m. saml medel som svarar mot ramenför den del av byggnadsforskningsrå-dels verksamhet som belastar förevarandeanslag. Sammanlaget bedömer jagsålunda aft utbetalningarna för ifrågavarande verksamheter kommer all uppgå lill . Vid utgången /82 beräknas behållningen på anslaget uppgå lill ca 787 milj.kr.Anslaget bör därför avrundat föras upp med 1 100000000kr. för budgetåret1982/83. 1981/82:100 Bilaga 16 105 Jag hemställer all regeringen föreslår riksdagenall 1. godkännavad jag har förordat i fråga om räntebidrag lill lån som lämnas för övergånglill nya och förnybara energikällor, 2. medgeatt beslut om lån tillenergibesparande åtgärder i bostadshus m.m. får meddelas inom en ram av1900000000 kr. under /83, 3. medge all beslut ombidrag till energibesparande åtgärderi statliga byggnader fär meddelas inom en ram av . under budgetåret1982/83, 4. medge att beslut ombidrag lill kommunerna m.fl. för rådgivnings- och besiklningsverksamhet m. m.får meddelas inom en ram av . under /83, 5. medge alt anslaget Vissaenergibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet m.m. disponeras förforsknings-, utvecklings-och demonstralionsverksamhel inomenergihushållningsområdel inom en ram av . under /83, 6. medge att beslut ombidrag lill forsknings-, utvecklings- och demonstralionsverksamhel inomenergihushållningsområdel budgetåren 1983/84 och 1984/85 preliminärt fårmeddelas inom en ram av . 7. till Vissaenergibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet m.m. för /83anvisa ett reservaiionsanslag av I . Information och utbildning m. m. ienergifrågor Nytt anslag (Förslag) . Under delta reservaiionsanslagbör medel las upp för information och utbildning som riktar sig lill dem som ärengagerade i genomförandet av energisparprogrammel, såvitt gällerbostadsdepartementets ansvarsområde. Vidare bör här las upp medel för sådantutrednings- och utvecklingsarbete med avseende på energisparverksamhelen sominle är inordnat i verksamhet för vilken medel anvisas i annan ordning. Kostnaderna för dessaändamål har tidigare belastat reservationsanslaget B 17. Vissaenergibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet m.m. Kostnader för informationtill allmänheten m.fl. har till och med /82 också belastatQortonde huvudtitelns kommittéanslag inom ramen för de medel som hardisponerats av energisparkommittén (11974:05). lämnaren redogörelse för informationsverksamheten i huvudsak enligl följande. Prop.1981/82:100 Bilaga 16 106 En landsomfattande kampanj på tematgenomfördes i samarbete med kommunernas energirådgivare,sedan en nedgång i anlalel ansökningar om energisparstöd hade konstaterats. harstyrelsen genom särskilda projektledningsinsalser, som har finansieratsfrån anslaget, arbetat med all utveckla informationen till länsbostadsnämndernaoch kommunernas förmedlingsorgan och energirådgivare. En teknisk och ekonomisk utbildnings- och informationsverksamhet för länsbostadsnämndernas energihandläggarehar påbörjats. Den har lill syfte all underiätta handläggningen samt allförbättra länsbostadsnämndernasmöjligheter att informera kommuner och allmänhet. För /82 disponerar styrelsen totalt ca 2,6milj.kr. för energiinformation.Medlen kommer bl. a. all användas lill en ökad information genom trycksaker, annonsering, TV-blänkare m. m.Insatserna samordnas med energisparkommitléns(ESK) övergripande insatser och kommer att göras i samarbete med kommunerna. Den under /81 påböijade informafions- och utbildningsverksamheten tilllänsbostadsnämndernas energihandläggarefortsätter /82 och kommer sedan att följas upp av länsbostadsnämndernagenom information och utbildning för kommunernas förmedlingsorgan ochenergirådgivare. Enliglstatsmakternas beslut (prop. 1980/81:90, NU 1980/81:60, rskr 1980/81:381) skallansvaret för den riktade information som energisparkommittén hitfills harsvarat för föras över lill de olika sektormyndigheterna. med regional verksamhet och verkets långa erfarenhet av utåtriktadinformation på energiområdet gör all verket har mycket goda möjligheter all övertaenergisparkommitléns del av den bosladsinriklade energiinformalionen.Bostadsstyrelsen föreslår därför alt den del av ESK:s informationsverksamhet som rörbostadssektorn överförs till bostadsslyrelsen. Genom en dylik samordning avinformationsverksamheten kan vissa besparingar göras. Bostadsslyrelsen beräknar all förenergisparinformalion behövs totalt 6,2 milj.kr. under /83. Statens planverkredovisar all målen för de aktiviteter som verket bedriver inomenergihushållningsområdel är all dels främja energibesiklningen, utvecklingenav en energihushållningsslralegi för flerbosladshusen,energi-hushållningsulbildningen inom skolväsendet och energihushållningsinrik-tadfortbildning för yrkesverksamma, dels höja kompetensen i energifrågor hos kommunala tjänstemän. Slöd har lämnatslill framställning av undervisningsmaterial och utbildningsprogram, menäven lill olika utbildnings- och informalionsakliviteler. De projekt som har fåll slöd har genomförts isamverkan med Svenska kommunförbundetsamt olika intressent- och branschorganisationer eller yrkessammanslulningarsom berörs av energihushållningsfrågor. Bidrag har också lämnats direkt lill dessa organisationer för aktiviteter som de självahar genomfört. 1981/82:100 Bilaga 16 107 För bidrag lillframställning av studiematerial m.m. avseende fortbildningsverksamhet föryrkesverksamma i olika led av byggprocessen behövs enligt planverketoförändrat 3 milj. kr. under /83. Statensprovningsanstalt redovisar all de särskilda medel som anstalten disponerar förutveckling av metoder för provning och kontroll inom energisparomrädetavses användas bl.a. till att utveckla metoder för all i laboratorier och/eller på plats mätaoch prova uppvärmnings- och venlila-tionssyslem, värmelager för solenergisyslem,eldningsutruslning för fasta bränslen samt täthet hos byggnadsdelar efter påverkan avnaturligt klimat. Vidare avser provningsanslalten att utvecklaberäkningsmetodik och mätteknik för kartläggning av "negativaenergispareffekter", t. ex. fukt och lukt. Provning ingår somen viktig länk i elt anlal olika energipolitiska styrmedel. Enligl provningsanslalten är deldärför väsentligt att provningsresurserfinns tillgängliga. Energiområdet kommer att ges fortsatt hög prioritet inom provningsanslalten. Ett huvudmål är attinom kompetensområdet tillgodosebehoven av energileknisk metodutveckling och opartisk provning och kontroll.För ändamålet disponerar provningsanstalten under /82 3 milj.kr. Provningsanslaltenhemställer alt - som förutskickades iprop. 1980/81:133 - 2,6 milj.kr. anvisas för /83 för utveckling av metoder för provningoch kontroll inom energisparomrädet. I skrivelse den 4juni 1981 har provningsanstalten hemställt att ytteriigare medel om sammanlagt6,9 milj. kr., fördelade över tre budgetår, anvisas lill kostnadernaför en utbyggnad av laboratorieresurserna för byggnadsfysik ochVVS-leknik. I en gemensamskrivelse har vidare statens råd förbyggnadsforskning och statens provningsanstalt hemställt att statens råd förbyggnadsforskning inom energihushållningens område tilldelas ansvaret förövergripande planering och fördelning av medel för utveckling avprövningsmeloder. Rådet hemställer för /83 om ytterligare 2,2 milj.kr.för metodutveckling inom energihushållningsområdet, utöver vad rådethar begärt i sin anslagsframställning, och all rådet för /84 fårutgå från alt 3,1 milj.kr. ställs till förfogande för samma ändamål. Innevarande budgetårhar under reservationsanslaget B 17. Vissa energibesparande åtgärder inombostadsbeståndet m. m. anvisats sammanlagt 4,5 milj.kr. för information ochutbildning. Medlen används för fortbildningsverksamhet för yrkesverksamma,kostnader för framställning av studiematerial saml övrig information m. m. omenergisparslödel. Ansvaret för denallmänna informationen lill olika målgrupper i fråga om energihushållning vilar f.n. påenergisparkommittén (ESK). 1981/82:100 Bilaga 16 108 makternas beslut (prop. 1980/81:90, NU 1980/81:60, rskr1980/81:381) skall ESK upphöra . Ans'aret för den seklorinrikladeinformationen skall därvid föras över på de myndigheter som arbetar med energihushållningsfrågor.Inom bosladsdeparlemenlets verksamhetsområde gäller detta bostadsslyrelsen och planverket. Efter samråd med del statsråd som äransvarigt för energifrågor bedömer jag det samlade medelsbehovet förinformation och utbildning under näsla budgetår - inkl. den seklorinrikladeinformation som ESK f.n. bedriver - lill 12,1 milj.kr. Jag har därvid ävenbeaktat behovet av medel för administration av verksamheten. Det är väsentligtatt planeringen av de olika informations- och utbildningsinsatsernasamordnas. Jag avser därför att efter förslag från bostadsslyrelsen,planverket. och statens industriverk återkomma tillregeringen med förslag om fördelningen av dessa medel. 1980/81: 133förordade jag att statens provningsanstalt skulle tilldelas särskildamedel för all utveckla metoder för provning och kontroll inom energiområdet. Jag beräknade därvidmedelsbehovel lill 3 milj.kr. för budgetåret1981/82 och fill 2,6 milj.kr. för /83. Enligl vad jag har inhämtat har de redan anvisade medleninle kunnat utnyttjas helt lillföljd av all provningsanslalten haft ett begränsat lokalulrymme för altulföra det metodutvecklingsarbete som har planerats. Som jag har redovisat i del föregående har provningsanslaltenhemställt om särskilda medel för en utökning av laboratorieresurserna inomdelta område. Efter samråd med chefen för industridepartementet finner jag altprovningsanslalten bör få ta ianspråk högst 2 milj. kr. av de nu för budgetåren 1981/82 och 1982/83 beräknade medlen om 5,6 milj.kr. föranskaffning av provningsutrustning avsedd för energihushållnings- ochenergiproduktionsteknik i byggnader.Jag vill tillfoga att regeringen har ställt 2,3 milj.kr. lill förfogande för samma ändamål från anslaget lill energiforskning underindustridepartementets huvudtitel. Särskilda medelbehövs vidare för tiltfälliga informations- och utbildningsinsatser inomenergihushållningsområdet. Jag beräknar 2 milj. kr. för detta ändamål /83. Det bör ankomma på regeringen alt meddelabestämmelser om dispositionen av dessa medel. Särskilda medelbehövs också för vissa undersökningar som faller utanför ramen förbyggforskningsrådels ordinarie verksamhet och som har anknytning tillden fortgående omprövningen och effektiviseringen av energisparplanen. Jag beräknar medelsbehovet /83 till 6 milj. kr. Del bör ankomma på regeringen attbesluta om dispositionen även av dessa medel. Med hänvisning lillvad jag har anfört hemställer jag all regeringen föreslär all lillInformation och utbUdning m.m. i energifrågor för /83 anvisaell reservafionsanslag av . Prop.1981/82:100 Bilaga 16 109 1980/81 Utgift 31831000 1981/82 Anslag 29976000 1982/83 Förslag 33000000 ärcentral förvaltningsmyndighet för ärenden om plan-ochbyggnadsväsendel. Del åligger verket särskilt all insamla och bearbeta kunskaper och erfarenheter inom dessverksamhetsområde, all i anslutning lillden allmänna uppsikten över plan- och byggnadsväsendel ge råd och vägledning för plan väsendet och meddelaföreskrifter för väsendetsamt att verka för samordning mellan planverkets och andra myndigheters reglersom rör plan- eller byggnadsväsendel. Dessutom skall planverket verka för samordning mellan verket ochandra myndigheter när del gällerdels insamling och bearbetning av kunskaper och erfarenheter som rör hushållning med mark och vatten, dels rådoch vägledning beträffandefullföljandet av de riktlinjer som har uppställts för hushållningen med markoch . Verket har vidarealt utfärda typgodkännande av konstruktion eller utförande i övrigt av byggnader ellerandra anordningar, om vilka bestämmelser ges i byggnadsstadgan saml all även i övrigibiträda utomstående medullålande, undersökning eller annat arbete, om det är av allmänt intresse förbyggnadsväsendel. leds aven styrelse. Chef för planverket är en generaldirektör. Verket ärorganiserat på två avdelningar, planavdelningen och byggnadsavdelningen.Avdelningarna är indelade i enheter. Inom verket finns vidare en friståendeenhet, administrativa enheten, samt ett verkssekreta-riai knutet direkt lillverkschefen. Till planverket har knutits fyra rådgivande organ, rådet för samhällsplanering, tekniskarådet, rådet för energihushållning och rådet för stål- ochbelongnormer. ärsedan den Ijuli 1970 administrativt knuten tillplanverket. Nämnden handlägger, med helalandet som verksamhetsområde, målenligt lagen (1970:244) om allmänna vatten- och avloppsanläggningar samt - sedan den - målenligl lagen (1976:838) om allmänna Qärrvärmeanläggningar. Prop.1981/82:100 Bilaga 16 ring 1982/83 (därav lönekostnader) ( + 22519000) (-Hl 787 000) (+1263 000) -f 1945 000 (därav lönekostnader) (-1- 1407000) (+ 134 000) (+ 103 000) Avgifter för statensplanverks trycksaker, som redovisas på statsbudgetens inkomstsidaunder rubriken 2533 Avgifter vid statens planverk, beräknas till507000 kr. för näsla budgetår (1981/.) En grundläggandeutgångspunkt för planverkels verksamhet är byggnadslagstiftningen. Tillämpningen avbyggnadslagen och byggnadsstadgan är beroende av föreskrifter och allmänna råd skiftandeför olika frägor. I vissa delar är lagstiftningen detaljerad och en ganska fastpraxis har etablerats - i andra delar ger lagstiftningens bestämmelser utrymme föranpassning till skilda situationer. Behovel avtillämpningsföreskrifter, exempel och allmänna råd blir i de senare delarna större och informationen måste ulföras medhänsyn lill de olikartade situationer som kan bli aktuella. I vissa fall finns inle någon särskild rättslig reglering. riktlinjerna för hushållning med mark och i den fysiskariksplaneringen, energihushållningi befintlig bebyggelse, markförlagda ledningar m.m., där praxis Utvecklas successivt. Inombostadsdepartementet bereds f.n. ett förslag till ny plan- och bygglag. Delarav planverkets verksamhet blirberoende på utformningen av en nysådan lag. Del gäller såväl planverkels roll i samband med information, rådgivning och utbildning ianslutning lill alt lagen skallträda i kraft som verkels formellauppgifter sedan lagen väl har trätt i kraft. Den osäkerhet som f. n.råder om en ny lagstiftnings innehåll och om dess slutliga utformning kan inle undgå all påverka verksamhetsplaneringen inom planverket för /83 ochframgent. Därtill kommer den avstatsmakterna i budgetpropositionen 1980/81:100 bil. 16 aviserade översynen av statens planverk mol bakgrund avplanerade lagreformer. Tillde yttre omständigheter som bör nämnas hör också frågan om 1981/82:100 Bilaga 16 111 verkets omlokalisering från sina nuvarande lokaler påHantverkargatan lill Väslerbroplan i . Enligl de preliminäralidsplaner som har presenterats av kommer inflyttning allske . En sådan flyttning kan komma alt för en kortare tidpäverka planverkels effektivitet. För budgetåret1980/81 har planverket redovisat en resultatanalys. Denna visar i fråga omverkets planavdelning all många uppgifter av löpande myndighetskaraklärhar tagit väsentligt mer resurser i anspråk än beräknat, och att bl. a.del s. k. överblicksarbelel därför inle har kunnat tilldelas avsedda resurser. Enändring i hur verksamheten redovisas med en uppdelning på löpandemyndighelsarbele ä ena sidan och specifika projekt å den andra sidan väntas ge bättreöverblick av reellt tillgängliga resurser och möjliga omdisponeringar. Inombyggnadsavdelningen har följande arbete inte kunnat genomföras enliglverksamhetsplanen: programarbetet för en ny Svensk byggnorm (SBN) i anslutning lillden nya plan- och byggnadslagstiftningen, utarbetande av riktlinjer för utformningen av SBN Godkännanderegler, normarbetet med brandskyddsfrågor, översynen avbosladskapillel i SBN, bestämmelserför arkivlokaler, godkännanderegler för energisparande anordningar. Antalet avslutadeärenden inom lypgodkännandeverksamheten var 1462, dvs. någothögre än anlalel inkomna ärenden. Väntetiderna är emellertid fortfarandebesvärande, främst avseende brandärenden. Produkter för energibesparing harinte kunnat godkännas i förväntad utsträckning eftersom bedömningsregler har saknats. Pris-och löneomräkning m.m. . Debesparingar som planverket har redovisat enligt huvudförslaget innebär attanslagsposten Förvaltningskostnader minskas med . varav lönemedel med586000 kr. För planavdelningen innebär nedskärningen alt verksamheten vidregionbyrån och stadsbyrån främst kommer all drabbas. Verket får i större utsträckning än nu räknamed alt avslå från all yttra sig i olika frågor som remitteras lillverket. Sladsförnyelsestu-dierna kan få bedrivas i en långsammare takt än vadsom har planerats. En noggrann prövning av möjligheterna allåterbesätta uppkomna vakanser blir nödvändig. Konsekvenserna förbyggnadsavdelningen blir i första hand minskade möjligheter att utnyttja utomstående experter. Detta drabbarverksamheter med anknytning till ombyggnadsbestämmelser och nya regler för upprustning mm. samt utarbetandet avinformationsmaterial. För verksledningenoch administrativa enheten innebär huvudförslaget att en vakant Ijänsl dras in påinformationssektionen. Vidare skall en översynav inköpsverksamheten och en enklare teknisk produktion av trycksaker ske iavsikt alt minska kostnaderna. Genom övergång lill dag-städning minskaslönekostnaderna med . Prop.1981/82:100 Bilaga 16 112 Förtypgodkännandeverksamheten disponeras fr.o.m. /82 en röriig kredit hos riksgäldskontorel påhögst . Den är avsedd alltas i anspråk i den mån löpande utgifter inle kan bestridas med löpande inkomster. hemställer all enrörlig kredit lill samma beloppställs till förfogande även under /83. Planverkethemställer alt medlen för statens va-nämnd i sin helhet redovisas åtskilda från medlen förstatens planverk. Planverkethemställer all anslagsposten Förvaltningskostnader även för budgetåret1982/83 får överskridas för ulgifler inom stål- och betong-verksamheten medhögst del belopp som motsvarar netioinkomslerna från försäljning avnormer utgivna av statens stål- och belongkommiltéer efter avdrag för övriga berörda myndigheterskostnader. Arbetet med ellförslag fill en ny plan- och bygglag bedrivs med samma inriktning som angavsi 1980/budgetproposition (prop. 1980/81:100 bil. Detinnebär att ett regeringsförslag som kan remitteras tilllagrådet skall vara färdigt undervåren 1982. Parallellt med detta arbete övervägs ändringar av den nuvarandebyggnadslagstiftningen. Del gäller bl.a. reglerna om byggande utanför planlagt område och frågan omlagreglering av riktlinjerna i den fysiska riksplaneringen. Vidare bereds ettförslag till lag om exploateringssamverkan. Avsikten är attförslag i dessa frågor skall läggasfram för . Jag anser alt del är viktigt att planverket snabbi kan la itu med de frågor som följer av dessa ändringar. harvikliga uppgifter i det fortsatta arbetet med den fysiska riksplaneringen.Del gäller både arbetet med att fullfölja de fastlagda riktlinjerna förhushållningen med mark och vatten och de nya frågor som anges i prop.1980/81:183 om fortsatt fysisk riksplanering. Det är angeläget all verket avsätter resurser för dennaverksamhet. En översyn avstatens planverk skall påbörjas med utgångspunkt bl.a. i det ovan nämnda förslaget till plan- ochbygglag. För näsla budgetärbör medel för planverkets verksamhet beräknas med utgångspunkt i verkelshuvudförslag. Huvudförslaget innebär bl.a. all en tjänst dras in. De medel under anslaget som är avseddaför statens va-nämnd har samlats till en särskild anslagspost. I likhet medföregående budgetår har jag räknat med alt kostnaderna för lypgodkännandeverksamhetenhelt skall finansieras med avgifter. Med hänvisning tillsammanställningen hemställer jag all regeringen föreslår alt lill för /83 anvisa ett förslagsanslag av . 1981/82:100 Bilaga 16 113 D. LANTMÄTERI- OCH KARTVÄSENDET Organisation, uppgifter m. m. Det statliga lantmäteri-och karlväsendet omfattar statens lantmäteriverk, en överiantmälarmyndighel ivarje län och lokala fastighetsbildnings-myndigheter. årcentral förvaltningsmyndighet för frågor om fastig-helsbildning,fastighelsbestämning, fastighetsvärdering, fastighelssamver-kan ochfastighetsregistrering samt för frågor om mätningsverksamhel och allmänkarlläggning. I den sist nämnda uppgiften ingår alt upprätta förslaglill plan för de allmänna karlarbetena samt att ulföra grundläggandekartläggning och ge ul kartor i skalor, serier och versioner som svarar motsamhällets grundläggande och kontinuerliga behov. Verket skall leda och hatillsyn över den verksamhet som ankommer på faslighelsbildningsmyndigheternaoch över faslighetsregislerverksamhe-ten. Verket leds av enstyrelse med en generaldirektör som ordförande och högst sex andra ledamöter,som regeringen utser. Generaldirektören är chef för verket. Inom verket finnsfyra avdelningar, administrativa avdelningen, fastighetsavdelningen,kartavdelningen och produktionsavdelningen. Dessutom finns ettrevisionskontor. För samråd i merabetydelsefulla frågor om riktlinjer för de allmänna karlarbetena finns ell lillverket knutet kartråd. I kartrådel ingår företrädare för närmast berördastatliga myndigheter och . Generaldirektören i verketär ordförande i kartrådel. Överlantmätarmyndighetenhar länet som verksamhetsområde. Chef för myndigheten är överlanlmälaren, somdessutom är tjänsteman vid och chef fördess lanlmälerienhel.Överlantmätarmyndigheten skall inom länet främst leda och ha tillsyn över verksamheten vid de statligafasiighetsbildningsmyndighelerna, ha tillsyn över mälningsverksamhelen samlverka för samordning av grundläggande mätnings- och kartläggnings-verksamhet. FastighetsbUdningsmyndigheienhandhar lantmäteri- och karlverksamheten pä den lokala nivän.Lantmäteridistriktet är verksamhetsområde för en fastighetsbildningsmyndighet.Landet är indelat i 87 lantmäteridislrikl. För särskildafaslighetsbildningsuppgifler finns ytteriigare 24 statligafas-lighelsbildningsmyndigheler, s.k. specialenheter.