prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — De belopp som ulgåri särskill vuxenstudieslöd är enligl studieslödslagen (1973:349)avhängiga av storleken på utbildningsbidragen i arbetsmarknadsutbildningen.Chefen för arbelsmarknadsdeparlementel har tidigare avviseral en särskild proposifionmed förslag om höjda ersättningsnivåer för bl.a. utbildningsbidrag. I avvaktan pä dennaproposition har jag för /83 utgått från en oförändradslödnivå. Jag förordar ingenändring beträffande stödens fördelning mellan grund-och gymnasieskolaoch inte heller beträffande rätlen lill vuxenstudieslöd vid yrkestekniskhögskoleutbildning. Jag beräknar alt delskall finnas utrymme för 25000 timstudiestöd. Jag förordar allersättningen ulgår med oförändrade . Antaletdagstudiestöd beräknarjag till 15000. Jag räknar med en oförändrad slödnivå. () har i sinanslagsframställning före- Prop.1981/82:100 Bilaga 12 621 slagit en rad regeländringar som rör vuxensludieslöden.Andra förändringar har aktualiserats i tidigare nämnda skrivelser lill regeringen. Jag är beredd allförorda den av CSN föreslagna förändringen av 6 kap. 2 och 4§§ istudieslödslagen, som skulle göra del möjligt för vuxenulbildningsnämndernaall bevilja dagsludieslöd i form av inkomslbidrag lill kursdeltagare, somförlorar ersättning frän arbetslöshetskassa eller kontant arbetsmarknadsstödnär de deltar i en kurs vid folkhögskola. Tim- och dagsludieslödutgår enligl studieslödslagen (1973:349) lill utbildning eller kurs vid folkhögskola avdel slag som bestäms av regeringen eller myndighet som regeringen utser. Stöden utgår inleför utländska utbildningar, men del händer att ett studieförbund eller en folkhögskolaförlägger en viss del av den svenska utbildningen utomlands. För sådan ullandsförlagdutbildning kan lim- och dagsludieslöd ulgä. Jag anser del nu med hänsyntill den nödvändiga återhållsamheten med allmänna resurser varabefogal alt införa en restriktion som innebär all lim- och dagsludieslöd inlekan utgå lill studier som bedrivs utomlands. Jag avser all senare föreslåregeringen all i sludieslödsförordningen (1973:418) ta in de föreskrifter sombehövs i anledning av vad jag nu har anfört. Med anledning av deändrade statsbidragsbeslämmelserna rörande slu-diecirkelverksamhel och dåsärskill införandel av elt lägre cirkelbidrag, finner jag skäl att närmareprecisera betämmelserna om timstudiestöd lill cirkeldellagare. Jag avser såledesall senare föreslå regeringen en sådan ändring av sludieslödsförordningen (1973:418) all delklart framgår all timstudiestöd kan utgå även lill studiecirkelledare. Del avgörande förom timstudiestöd skall utgå fill ledare i en studiecirkel, bör vara huruvidaett faktiskt inkomstbortfallföreligger. Elt cirkelledararvode bör kunna ses som en ersättning för del extraarbete som ledarskapet i cirkeln innebär ochdärmed inle behöva påverka ersättningen för inkomstbortfallet. CSN lar också uppfrägan om en begränsning av vilka folkhögskolkurser som berättigar lilldagsludieslöd. Med anledning av den nya folkbildningsförordningen harskolöverstyrelsen utfärdat bestämmelser om för vilkastudiecirklar timstudiestöd skall kunna utgå. pågår inom CSN ettomfattande projekt för en utvärdering av vuxenslu-dieslödsreformen. I del lägelfinner jag skäl all avvakta säväl erfarenheterna av de nya bestämmelserna rörandetimsludieslödel, som utvärderingen av vuxensludiestödsreformen, innan jagföreslår ytterligare regeländringar. Delta gäller också bl. a. CSN:s förslagom dagsludieslöd för ledsagare lill handikappade och LO:s och TCO:s förslag ominförandel av elt halvt internalbidrag. () i har i en skrivelse hemställt om särskilda resurser för statsbidrag tilluppsökande verksamhet pä arbetsplatser om 1 milj. kr. för /83och för särskilda vuxensludislöd om 10 milj. kr. för budgetåren 1982/83 och 1983/84. Anledningen till framställningen är VUN:s engagemang i del s.k. Prop.1981/82:100 Bilaga 12 622 Landskronaprojeklet, som är elt särskillutbildningsprojekt som igångsatts medanledning av Öresundsvarvels avveckling. CSN har i elt tidigare ställningslagandefill motsvarande hemställan ansett sigförhindrad all frångå fastställda kriterier för den länsvisa fördelningen av vuxensludieslödsmedel. Denna fördelninggrundar sig enligl besluti anledning av regeringens proposition om vidgad vuxenutbildning ochstudiestöd lill vuxna m. m. 1975:23) i första hand på befolkningsunderlaget. När del gäller denuppsökande verksamheten bör därutöverhänsyn las lillutbildningsstrukturen inom länen, förekomsten av korttidsutbildade vuxna, anlalel förvärvsarbetande och andelenanställda pä små arbetsplatser. Vidfördelningen av studiestöden bör utöver befolkningsunderlaget också hänsyn tas lill utbildningsstruktureninom länen och, när del gäller lim-och dagsludieslöd, också förekomsten av korttidsutbildade vuxna ochfrekvensen av skiftarbete. Del är självklartangeläget all vuxenutbildningsresurser kan utnyttjas i situationer som den iLandskrona, där en hel region berörs av en omfattande industrinedläggelse. delar jag CSN:suppfattning all många län skulle kunna pekapä speciella förhållanden, som i och för sig kunde motivera särskilda insatser. Jag anser del således omöjligt alldirekt la ställning till kraftigt utökade resurser lill ,ulan att ha den samlade bilden över situationen i övriga län. Däremot anser jagall det bör vara möjligt all i den länsvisa fördelningen av medel, som såledesgörs av CSN, väga in del faktum all del i en viss region eller ell visstlän kan uppstå akuta problem i samband med l.ex. Elt sådant län bör kunna fä tillgäng till vissa utökade resurser för tidsbegränsade insatser. vill jag dockbetona att vuxensludieslöden är altse främst som ell ulbildningspoliliskt instrument och inle kan ersättaarbelsmarknadspoliliskt motiverade insatser. I 7 kap. 3 §studieslödslagen (1973:349) behandlas värnpliktstjänstgöring enliglvärnpliklslagen (1941:967) i samband med villkoren för särskill vuxenstudieslöd.Med anledning av att lagen (1980: 1021) om militär gmndulbildning förkvinnor har trätt i kraft , föreslår CSN att grundutbildningför kvinnor i de hänseenden som berörs av studieslödslagen jämställs medvärnpliklsljänslgöring enligl värnpliklslagen. Jag förordar altstudieslödslagen ändras i enlighet med CSN:s förslag. 1 proposition1980/81:127 om folkbildning m.m. föreslog regeringen all ansvaret för denuppsökande verksamheten på arbetsplatser skulle överflyttas lillstudieförbunden. Med anledning av propositionens förslag uttalade utbildningsutskottet (UbU 1980/81:36) alldel inle av praktiska skäl varmöjligt all genomföra en sådan förändring /82. Vad gällde principerna för den uppsökandeverksamheten på arbetsplatser årenefter /82 ansåg utskottet att den frågan borde las upp tillförnyad prövning inför /83.Prövningen borde, enligt utskottets mening, innefatta inle bara fråganom lill vilka organisationer Prop.1981/82:100 Bilaga 12 623 e. d. medlen skall utgå ulan också frågan ombidragsfördelande myndigheter. Jag förordar nu attinga förändringar görs beträffande den uppsökande verksamheten på arbetsplatseroch då inle heller vad beräffar de bidragsfördelande myndigheterna. Bidragen börsåledes även i fortsättningen utgå lill de fackliga organisationerna saml lillLantbrukarnas riksförbund, och hantverks- ochindustriorganisa-tion-Familjeförelagen. Jag räknar med en oförändrad kostnad under /83, dvs. totalt 26 milj. kr. Med anledning avden tidigare nämnda skrivelsen frän ()avser jag all senare föreslå regeringen att SALF fär ingå bland deorganisationer, som enligt särskild förordning därom, har rätt all erhålla statsbidraglill kostnader för all anordna gmndläggande slu-dieorganisalörsutbildning och för attplanera uppsökande verksamhet. Jag räknar med en oförändrad kostnad, dvs. lotall 9 milj. kr.för denna verksamhet. Under anslaget börför /83 sammanlagt 614,2 milj. kr. Dessa medel börsåledes fördelas enligl följande uppställning. Uppsökande verksamhet på arbetsplatser 26 milj. kr. Planering av uppsökandeverksamhet och utbildning av studieorganisatörer 9 milj. kr. Timstudiestöd 74,3 milj. kr. Dagsludieslöd 66,2 milj. kr. Särskill vuxenstudieslöd 438,7 milj. kr. 614,2 milj. kr. Jag förordar allanslaget i sin helhet skall finansieras med de medel som tillfaller statsverket genomvuxenulbildningsavgifien. De förslag jag nuhar lagt fram om ändrade regler för dagsludieslöd saml ändrade regler försärskilt vuxenstudieslöd kräver ändringar i 6 kap. 2 och 4§§ och 7 kap. 3§ studieslödslagen(1973:349). Som jag angav under anslagetCentrala sludiestödsnämnden m. m. avser jag all föreslå vissa ändrade regler rörande handläggningen avsärskilda vuxenstudieslöd vid yrkesleknisk högskoleutbildning. Handläggningenav dessa ärenden bör i fortsättningen alltid ankomma pävuxenulbildningsnämnderna och inle som f.n. på sludiemedelsnämnderna. Detta kräver vissakonsekvensändringar i 7 kap.studieslödslagen. Sålunda bör 7 kap. 10 § ändras och 7 kap. 13 § upphöra allgälla. De nya bestämmelserna bör träda i kraft . Jag vill erinra omall jag under anslagen Studiehjälp m. m. och Studiemedel m.m. lagt framförslag om vissa ändrade regler som kräver dels all 3 kap. 7, 11 och 12 §§,4kap. 8, 13, 14, 22 och 24 §§ samt 8 kap. 13,31,32,34, 39, 43, 64, 74, 76och 84§§ ändras, dels all i lagen införs en ny paragraf, 4 kap. 7a. Detfullständiga förslaget till ändringari studiestödslagen bör fogas lill delta protokoll som bilaga 12.3. Prop.1981/82:100 Bilaga 12 624 Jag hemställer all regeringen föreslår all 1. anta ell inomutbildningsdepartementet upprällal förslag lill lag om ändring i studieslödslagen (1973:349), 2. godkänna att614200000 kr. av de medel som tillfaller statsverket genomvuxenulbildningsavgifien för /83 används för att finansiera anslaget, 3. lillVuxenstudiestöd m.m. för /83 anvisa ell reservationsanslag av . Timersättning vid grundutbildning för vuxna 1980/81 Utgift 57 354042 1981/82 Anslag 43000000 1982/83 Förslag 46000000 Från anslagetbestrids ulgifler för timersättning vid grundutbildning för vuxna enliglförordningen om limersällning vid grundutbildning för vuxna (1976:327, ändradsenast 1980:355). Kostnaderna för limersällning lill den som förlorararbetsinkomst finansieras med medel från vuxenutbildnings-avgiften. Timersättning lilldeltagare i grundutbildning för vuxna har under /81 utgått med33 kr. lill den som förlorat arbetsinkomst (motsvarande) och . Under /81 utbetalades totalt 57,4 milj. kr. Äveninnevarande budgetår uppgår timersättningen lill 33 resp. . och totaltdisponeras 43 milj. kr. Vid oförändrade regler och belopp har utgiften /83 beräknats lill 57,2 milj. kr. Utgiftsökningen på 14,2 milj.kr. beror på alt antaletdeltagare i grundutbildningen förväntas öka. () föreslår att beloppen i limersättning räknas upplill 38 resp. . Anslaget bör därför räknas upp med ytterligare 8,6 milj.kr. utöver den uppräkning som är nödvändig även vid oförändrade regleroch bidragsbelopp. Del totala medelsbehovet för /83 blir därmed 65,8 milj.kr. Jag är inle bereddall förorda CSN:s förslag om höjning av beloppen för timersättningen tilldeltagare i grundutbildning för vuxna. Den bör således också i fortsättningenutgå med . tillstuderande som har inkomstbortfall och med . Med hänsyn till vad jaghar anfört i del föregående under anslaget vuxenutbildning m.m. om utvecklingen av antalet deltagare i grundutbildning för vuxna. 1981/82:100 Bilaga 12 625 räknar jag med en mindre ökning avsluderandeanlalel än CSN. Det totala medelsbehovel har jag mol denna bakgrundberäknat lill 46 milj. kr., vilket är en ökning med 3 milj. kr. jämfört med vadsom anvisats för /82. Timersättning lillgrundutbildning för förvärvsarbetande vuxna med inkomstbortfall finansierasmed medel frän vuxenutbildningsavgiften. Jag beräknar kostnaderna härför lill23 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslär riksdagenatt 1. godkänna att 23000000 kr.av de medel som tillfaller statsverket genom vuxenulbildningsavgifien /83 används för alt delvis finansiera anslaget, 2. lill Timersättning vidgrundutbildning för vuxna för /83 anvisa ell förslagsanslag av46000000 kr. Kostnader för avskrivning av vissastudielån med stafiig kreditgaranti Från detta anslagbestrids kostnader dels för avskrivning av kapitalskulden påslalsgaranlerade studielån i enlighet med kungörelsen (1961: 384) omavskrivning av lån för studier, dels för avskrivning i de fall låntagarenavlidit eller varaktig belalningsoförmåga inträtt. De låneformer som ärförbundna med allmän avskrivning har upphört enligt 1964 årsriksdagsbeslut om reformering av del studiesociala stödet till studerandeungdom. Genom konstruktionen av den allmänna avskrivningen kommer dock anslagetatt belastas med kostnader under en övergängs-lid. föreslår all anslaget för nästa budgetår förs upp medoförändrat belopp. Föredraganden Anslagetbör föras upp med oförändrat belopp. Jag hemställer all regeringen föreslårriksdagen all lill Kostnader föravskrivning av vissa studielån med statlig kreditgaranti för /83anvisa elt förslagsanslag av . Prop.1981/82:100 Bilaga 12 626 Bidrag till hälso- och sjukvård förstuderande 1980/81 Utgift 1981/82 Anslag 1982/83 Förslag Från delta anslagbestrids kostnader för bidrag lill hälso- och sjukvård för studerande enligtbestämmelser som regeringen har meddelat i regleringsbrev . Tillsyn över hälso- ochsjukvården för studerande utövas av som har alt prövaansökningar om statsbidrag till sådan verksamhet. Statsbidrag ulgår lillkårortsnämnderna för hälso- och sjukvård i , , ,, , /, , , , , ochÖstersund med . per studerande intill ell anlal av 10000 studerande ochmed . för varje yllerligare studerande. Statsbidrag beräknas efter antaletstuderande som under budgetåret aklivi bedriver studier. föreslåren uppräkning av bidraget lill 24 resp. , vilket medför en ökning av deltotala medelsbehovel med . Del slalsbidragsgrundade anlalel studerandeberäknas under / 83 uppgå lill oförändrat 150000. Frägan om de studerandeshälso- och sjukvård är f.n. föremål för övervägande inom utredningen (U1980:03) om den framlida hälso- och sjukvärden saml motionsidrollen förstuderande. Utredaren beräknar lägga fram sina förslag . Iavvaktan på dessa förslag förordar jag all slödel lill de studerandes hälso-och sjukvård utgår efter samma principer som . Jag anser emellertid allbidragen bör höjas med hänsyn lill prisutvecklingen. Jag tillstyrkersocialstyrelsens förslag lill bidragsbelopp och förordar således all bidragenulgår med . per studerande intill ell anlal av 10000 och med . Jag beräknar all en sådan nivå på bidragen medför enmerulgift om . jämfört med vad som anvisats för innevarande budgetår. Jag hemställer all regeringen föreslär all lill Bidrag tillhälso- och sjukvård för studerande för /83 anvisa ellförslagsanslag av 3000000kr. Prop.1981/82:100 Bilaga 12 627 Den större delen avutlandskontakterna och det internationella samarbetet inom utbildningens,forskningens och kulturens områden sker inom ramarna för resp. inslilulionersallmänna verksamhetsmedel. Dessa kontakter torde medföra betydande impulser som kan vara tillnytta i verksamhetsplaneringen i en lid av begränsade resurser. Anslagen lillinternationellt kulturellt samarbete avser både bilateralt utbyte ochmultilateralt samarbete såsom exempelvis inom organisafionför utbildning, vetenskap och kultur (). Vidare beräknas ell preliminärtbelopp för andel av Nordiska ministerrådets kullurbudgel. Jag kommersenare att anmäla frågan härom i särskild ordning. Kostnaderna för bl.a. dellagandei Europarådels kulturella verksamhetoch i utbildnings- och forskningssamarbetet inom och utveckling() bestrids lill stor del frånanslag under tredje huvudtiteln. I del följande ger jag för riksdagensinformation en kort redogörelse för vissa delar av del aktuella samarbetetinom de nämnda organisationerna. tjugoförstageneralkonferens ägde rum den 23 seplember-den 28 oktober 1980. av deområden som väckte störst uppmärksamhet under konferensen var föreslagna program förmassmediefrågor ochkommunikationsbiständ. En fräga som har krävt och kommer all kräva betydande arbelsinsaler är förberedelsernaför organisationens andra sexårsplan för verksamheten .. Dennaplan kommer all slutbehandlas och antas vid en extra generalkonferens hösten1982. De nordiska länderna harkonsekvent och med viss framgång hävdat all resurser bör koncentreras lill all bidra lill lösningen avvärldsomspännande problem som exempelvis analfabetismen. En världskonferens omkulturpolitik, som kommer att äga rumi ijuli månad 1982, torde bl.a.komma all rikta uppmärksamheten på sambandetoch spänningen mellan nationellkulturell identitet och inlernalionelll kulturellt utbyte. Den verksamhet inomOECD som i första hand berör ansvarsområde är arbetetinom ulbildningskommillén, centret för pedagogiskt forsknings- och utvecklingssamarbete() och velen-skapskommittén. Mot bakgrund av särskilda kompelens pådet ekonomiska området anknyter huvuddelen av arbetet inom nämnda organ lillarbetsmarknadspolitiska och socio-ekonomiska frågeställningar av sär- 1981/82:100 Bilaga 12 628 i en särskild arbetsgrupp som är gemensam för ulbildningskommillén ochOECD:s kommitté för arbetsmarknadspolitik. Frågor om tillträde lill högreutbildning och om förhållandel mellan universitet och samhälle behandlas inomutbildnings-och vetenskapskommittén. CERF.s verksamhet kompletterar och stödjernämnda arbete. För verksamheten inomEuroparådels ministerkommilé har regeringen redogjort i ensärskild skrivelse (1981/82:53). Del samordnande organet för frågor som rörutbildningsdepartementets områden är kulturslyrelsen eller rådet förkultursamarbete (CDCC). Inom den högre utbildningens område har för att underlättaför de studerande att förlägga sina studier lill olika länder bl.a. utarbetatsen studenlhandbok. När del gäller invandrarfrågor erbjuder CDCC och detsärskilda rådet för migra-tionspolilik möjligheter lill konstruktiv samverkanmellan utvandrar- och invandrarlånder. Två särskilda ministerkonferenser har hållits , nämligen en iLuxemburg om de kullurpoliliska målen för samhällsutvecklingen ochen om utbildningspolitik, med koncentration på förskola och lågstadium, iLissabon . De ärenden som f. n.tilldrar sig störst intresse inom del nordiska samarbetet på kullurens,utbildningens och forskningens områden torde vara frågorna om nordisk radio ochtelevision via satellit, om denframlida organisationen av del nordiska forskningssamarbetet och omövergripande riktlinjer för del nordiska kultursamarbetet under 1980-talel.Förslag i dessa ärenden torde komma all läggas fram för vid dessmöte . I övrigt kan nämnas att ministerrådet ingått en överenskommelseom en gemensam nordisk arbetsmarknad för klasslärare i , inom ramenför de förutsättningar som tillskapades genom beslut i Danmark.Finland, och att avskaffa kravet på uppehålls- ocharbetstillstånd för medborgare från annat nordiskt land. Mina förslag vad gällerden särskilda budgeten för det internationella kulturella samarbetet präglas ilikhet med vad som gäller för andra områden av det samhällsekonomiska läget.Jag har därför endast föreslagit sådana nya åtaganden frän statens sida som kanfinansieras genom besparingar eller omprioriteringar av redan anvisade medel.Jag kommer all vid min anmälan av vissa inom utbildningsdepartementetsverksamhetsområde gemensamma ändamål ta upp frågor rörande utbetalningsreglerför statsbidragen. Prop.1981/82:100 Bilaga 12 Kulturellt utbyte med utlandet 1980/81 Utgift 3805988 1981/82 Anslag 3 509000 1982/83 Förslag 3674000 Beräknad ändring 1982/83 a) internationellt kulturutbyte b) viss stipendieverksamhet (Fulbright Commission) framhåller betydelsen av delinternafionella kultumlbylel för all geimpulser och kontakter för svenskt kullurliv, säväl institulioner och organisationer som enskilda kulturarbetareoch ensembler. Den nuvarande anslagsnivån bör inle sänkas. Inslilulel begärkompensation för beräknade kostnadsökningar och konstaterar all behovel avinslitulels insatser ifråga om kontakter och praktisk service saml ekonomiskatillskott fortsätter att öka. Från anslagspostenbestrids bl.a. kostnader förbidrag lill stipendier ät svenska elever vid ,den av barnbyar bedrivna barnbyverksamhelen iSverige, svenskt medlemskap i internationella saml svenska elevers dellagande i de årliga internafionellaskolungdomslävlingarna, de s. k. olympiaderna, i naturvetenskap. SÖ begär kompensation förprisomräkning och framhåller, när delgäller bidraget lill stipendier vid , attdärigenom kan endast kostnaderna för en elevs studier under ell år täckas. Prop.1981/82:100 Bilaga 12 630 Styrelsen anhållerom ell med . förhöjt statsbidrag lill hemmets drift. Priserna försommarulhyrning har höjts för all kompensera driftkostnaderna. Styrelsen harockså beslutat om en höjning av hyrorna för innevarande läsår . forskarutbyte (FulbrightCommission). Nämnden begär en ökning av anslaget med . Den föreslagna ökningen är ett ledi en långsiktig, reell ökning av det svenska bidraget i förhållande tilldel amerikanska så att paritet mellan det svenska och det amerikanska bidragetkan uppnås. Del svenska bidraget har , framhåller nämnden, varitrelativt lågt, både i förhällande till det amerikanska bidraget och fill övrigavästeuropeiska länders bidrag fill sina resp. kommissioner. Svenskaakademiska reklorskonferensen har som bilaga lill Fulbrightkommissionensanslagsframställning överlämnat en skrivelse där den uttalar sitt slöd för Fulbrighlprogrammel. Utöver de medel somredovisas under förevarande anslag ulgår lill medel uranslaget Vissa särskilda ulgifler inom högskolanm.m. för att läcka kostnader för sludierädgivning. Som jag anförde vid min anmälan av Vissa gemensamma frågorrörande högskola och forskning harSvenska akademiska rektorskonferensen i en skrivelse bl. a. uttalat sig för en förstärkning avanslaget lill . Jagansluter mig till den uppfattning som förts fram i skrivelsen. För att möjliggöraen höjning av andel av del totala bidraget har jag därför under anslagen E12-E20 beräknat 105000 kr.som bidrag fill verksamhet. kontaktermed franskspråkiga länder har pä senare år vuxit i omfattning. Inom både offentligförvaltning och enskild företagsamhet finns det därför ell växande behov avpersoner med goda kunskaper i franskaspråket. Med tanke på det värdefulla i att svenska ungdomar redan tidigt får möjlighet all knyta kontakter med delfranska språket och den franskakulturen förordar jag att del fr.o.m. /84 införs stipendier för svenska gymnasieskolelever förgymnasiestudier i . Jag avser att föreslå regeringen alt ge SÖ iuppdrag all närmare utreda fömlsätlningarnaför att inrätta sfipendier vid i eller vid annat franskt gymnasium. Vidare bör SÖfå i uppdrag all föreslå närmarebestämmelser för sådana stipendier. Jag har för detta ändamål beräknat25000 kr. (post 3.) Jag har vidareunder samma anslagspost beräknat som bidrag till modersmälsundervisning vid . Prop.1981/82:100 Bilaga 12 Förstärkningarna under den nämnda anslagsposten harmöjliggjorts genom besparingarpå skolområdet. Jag förordarhämtöver en viss uppräkning av anslaget för nästa budgetär med hänsyn till prisutvecklingen. Med hänvisning iövrigt lill sammanställningen hemställer jag all regeringen föreslår att fill KultureUtutbyte med utlandet för /83 anvisa ett reservationsanslag av . Kostnader för medlemskap i m. m. 1980/81 Utgift 1981/82 Anslag 1982/83 Förslag anslöt sigSverige lill organisation för utbildning, vetenskap och kultur, (överenskommelser med främmandemakter 1950:114). Svenska unescorädel är ett med slöd av stadga inrättat nationellt räd meduppgift att i främja verksamhet och stödja svenska insatserinom ramen för organisa tionens program. gällande inslmklion för rådetfastställdes . Medel för denupplysningsverksamhet i om , för vilken svenskaFN-förbundet ansvarar, anvisas över tredje huvudtiteln. Beräknad ändring 1982/83 a) rådets möten b) utrednings- och Vid fastställdes organisationens budget förtreårsperioden /83 fill 625 milj. dollar. För /83 bör anvisasmedel motsvarande den svenska andelen för , d.v.s. 1,3%av . Detta motsvarar i svensk valuta med nuvarandedollarkurs ca . Prop.1981/82:100 Bilaga 12 632