prop · G50379 · 1981-12-31 00:00:00 — Vad som inte kunnat utnyttjas på detta sätt får vid senaretaxering utnyttjas genom avdrag i förvärvskällan, dock senast vid den taxeringsom sker tredje året då taxering enligt andra stycket har skett.Ett förskjutet investeringsavdrag får - i förekommande fall sedan hänsyn tagitstill det på del aktuella beskattningsåret belöpande avdraget - inte Särskiltinvesteringsavdrag medges högst med ett belopp som motsvarar den vidtaxeringen till statlig inkomstskatt beräknade inkomsten av förvärvskällan föresärskilt investeringsavdrag och före - i förekommande fall - avdrag för inkomslbaseradavsättning till resultatutjämningsfond enligt 41 d § kommunalskattelagen(1928:370), avdrag för avsättning till allmän investeringsreserv enligt lagen(1979:610) om allmän investeringsreserv, uppskov enligt lagen (1979:611) om upphovsmannakonto,uppskov enligt lagen (0000:000) om uppfinnarkonto samt avdrag för avsättningför egenavgif-terenligt lagen (1981:691) om socialavgifter. Vad som intekunnat utnyttjas på detta sätt får vid senare taxering utnyttjas genom avdrag iförvärvskällan, dock senast vid den taxering som sker tredje året efter det årdå taxering enligt andra stycket har skett. Ett förskjutet investeringsavdragfår - i förekommande fall sedan hänsyn tagits fill det på det 'Lydelse enligt prop. 1981/82:10. överstiga det belopp som har beräknats enligt förstameningen. aktuella beskattningsåret belöpande avdraget - inteöverstiga det belopp som har beräknats enligt första meningen. Denna lag träder i kraft efter den dag då lagenenligt uppgift på den har kommit ul från trycket i Svensk författningssamlingoch tillämpas första gången vid taxering. Vid nämnda taxering skalldock vad i tredje stycket sägs om avdrag för avsättning för egenavgifter istället avse schablonavdrag för egenavgifter. Lag om ändring i lagen (1980:954) om särskiltinvesteringsavdrag för byggnadsarbeten m. m. Härigenomföreskrivs att 3 § lagen (1980:954) om särskilt investeringsavdrag förbyggnadsarbeten m. m. skall ha nedan angivna lydelse. Särskilt investeringsavdrag utgör av den del av utgifterna för ny-, till- eller ombyggnad och av den del av utgifterna för täckdikning som hänför sig till perioden 31 mars 1983. Utgifter anses hänförliga till om de avser material som har fogats in i en byggnad eller annat arbete som har utförts . Investeringsavdrag skall göras för det beskattningsår under vilket ett arbete har utförts. Om arbetet hänför sig till flera beskattningsår och investeringsavdrag på grund av arbetet inte redan har gjorts, får dock hela investeringsavdraget göras vid taxeringen för det sista beskattningsår som kan komma i fråga. Särskiltinvesteringsavdrag medges högst med ett belopp som motsvarar den vidtaxeringen fill statlig inkomstskatt beräknade inkomsten av förvärvskällan föresärskilt investeringsavdrag och före - i förekommande fall - avdrag för inkomslbaseradavsättning till resultatutjämningsfond enligt 41 d § kommunalskattelagen(1928:370), avdrag för avsättning till allmän investeringsreserv enligt lagen(1979:610) om allmän investeringsreserv, uppskov enligt lagen (1979:611) om upphovsmannakontosamt avdrag för avsättning för egenavgifter enligt lagen (1981:691) omsocialavgifter. Vad som inte kunnat utnyttjas på detta sätt får vid senaretaxering utnyttjas genom avdrag i förvärvskällan, dock senast vid den taxeringsom sker Särskiltinvesteringsavdrag medges högst med ett belopp som motsvarar den vidtaxeringen till statlig inkomstskatt beräknade inkomsten av förvärvskällan föresärskilt investeringsavdrag och före - i förekommande fall - avdrag för inkomslbaseradavsättning till resultatutjämningsfond enligt 41 d § kommunalskattelagen(1928:370), avdrag för avsättning till allmän investeringsreserv enligt lagen(1979:610) om allmän investeringsreserv, uppskov enligt lagen (1979:611) om upphovsmannakonto,uppskov enligt lagen (0000:000) om uppfinnarkonto samt avdrag för avsättningför egenavgifter enligt lagen (1981:691) om socialavgifter. Vad som inte kunnatutnyttjas på detta sätl får vid senare taxering utnyttjas genom avdrag i 'Lydelse enligt prop. 1981/82:30. 2 1981/82. Prop,1981/82:79 Iredje året då taxering enligt andra styckethar skett. Ett förskjutet investeringsavdrag får - i förekommande fall sedanhänsyn tagits till det på det aktuella beskattningsåret belöpande avdraget -inte översfiga del belopp som har beräknats enligt första meningen. förvärvskällan, dock senast vid den taxering som skertredje året då taxering enligt andra stycket har skett. Ettförskjutet investeringsavdrag får - i förekommande fall sedan hänsyn tagitstill det på det aktuella beskattningsåret belöpande avdraget - inte överstigadet belopp som har beräknats enligt första meningen. Denna lag träder i kraft efter den dag då lagenenligt uppgift på den har kommit ut från trycket i Svensk författningssamlingoch tillämpas första gången vid taxering. Vid nämnda taxering skalldock vad i Iredje stycket sägs om avdrag för avsättning för egenavgifter istället avse schablonavdrag för egenavgifter. Prop.1981/82:79 19 Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden , , , , Åsling, Söder. , ,, , , , Elmstedt, Tilländer, Ahrland, Föredragande: statsrådet om uppfinnarkonto (B 1979:15)' överlämnade i maj 1981sitt andra delbetänkande (Ds B 1981:9) Förslag till lag om uppfinnarkonto. Ibetänkandet föreslår kommittén att egenföretagare med uppfinnarintäkt gesmöjlighet till skattemässig inkomstutjämning. Förslaget är uppbyggt eftermönster av lagen om upphovsmannakonto (prop. 1978/79:210, SkU 57, rskr 389, SFS1979:611). Till protokollet i detta ärende bör kommitténs betänkandefogas som bilaga 1. Betänkandet har rer-nissbehandlats. Till protokollet idetta ärende bör som bilaga 2 fogas en förteckning över remissinstanserna ochen sammanställning av deras yttranden. För uppfinnare är det liksom för författare, konstnäreroch andra upphovsmän vanligt med starkt varierande inkomster. En ojämn inkomstutvecklingmedför ofta högre skatte- och avgiftsbelastning och sämresocialförsäkringsskydd än om inkomsten är jämnt fördelad över åren. a. till svårigheter att upprätthålla verksamheten under inkor-nstsva- ' F. d. kammarrättspresidenten , ordförande,f. d. riksdagsledamöterna samtriksdagsledamöterna . Prop.1981/82:79 20 Möjligheten till skattemässig konsolideringoch resultatutjämning är därför av särskild betydelse för dessa yrkesutövare.Utrymmet för sådana åtgärder är emellertid ganska litet för uppfinnare eftersomverksamheten ofta bedrivs utan varulager och andra av- eller nedskrivningsbaratillgångar. Genom företagsskattereform utvidgades visserligenmöjligheterna att bygga upp obeskattade reserver genom bl. a. avsättning tillresultatutjämningsfond och allmän investeringsreserv. Av olika skäl är dockdessa avsättningar av begränsad betydelse för en uppfinnare. har framfört önskemål om attkulturskattekommittén skall ta upp frågan om ett inkomstutjämnande system föruppfinnare med förtur (SkU 1979/80:25. rskr 1979/80:165, SkU 1980/81:24).Kulturskattekommittén har i enlighet med detta utarbetat ett förslag till lagom uppfinnarkonto. Förslaget innebär att uppfinnare skall få uppskov medbeskattning av den del av inkomsten som sätts in på ett särskilt bankkonto (uppfinnarkonto).Reglerna överensstämmer tekniskt sett med lagstiftningen om upphovsmannakontovilken i sin tur bygger på skogskontolagen (1954:142). Uppskovsrätten omfattarenligt förslaget rörelseintäkter som en fysisk person erhåller genom en avdenne gjord uppfinning (uppfinnarintäkt). Utanför lagen faller alltså bl. a.ersättningar för uppfinningar som skaltemässigt skall redovisas som intäkt avtjänst. De medel som betalats in pä uppfinnarkonto skall tas upptill beskattning när de betalas ut från banken. Sådan utbetalning skall iprincip göras senast efter utgången av det år då inbetalningen gjordes.Längsta uppskovstid är med andra ord omkring . För att uppskov skallkunna medges krävs att uppfinnarintäkten såvål absolut sett som i förhållandetill tidigare års uppfinnarintäkter är av viss storlek. Dessa spärregleröverensstämmer med vad som gäller i fråga om upphovsmannakonto. Kommitténs förslag om uppfinnarkonto har tillstyrkts ellerlämnats i stort sett utan erinran av övervägande antalet remissinstanser. Någraremissinstanser har emellertid avstyrkt förslaget. Av dessa befarar några attett inkomstutjämnande system för uppfinnare kommer att ge upphov till liknandekrav från andra yrkeskategorier med ojåmna inkomster. Vidare har påtalats attdet inte är lämpligt att genomföra en lagstiftning om uppfinnarkonto innanlagen om upphovsmannakonto har utvärderats. RSV och STU har ifrågasatt om detinte vore enklare att sammanföra frågor av nu aktuellt slag till en och sammalag. Även i samband med lagstiftning om upphovsmannakontopekade en del remissinstanser på risken för smittoeffekter. Min företrädareanförde att dessa farhågor syntes vara överdrivna. Det rådde enligt denne intenågot tvivel om att kulturarbetarna hade ojämnare inkomster och mindremöjligheter till resultatreglerande dispositioner än andra grupper av enskildaföretagare utom möjligen skogsägarna. Mot den bakgrunden ansågs risken försmittoeffekter inte utgöra något hållbart argument mot att ett skogskon-loliknandesystem infördes även för kulturarbetarna. 1981/82:79 21 anförts beträffande kulturarbetarna gäller enligt minuppfattning också i fråga om uppfinnarna. Dessa bedriver sin verksamhet under istort sett samma ekonomiska betingelser som t. ex. konstnärer och författare. 1likhet med flertalet remissinstanser anser jag därför att den av kommitténföreslagna rätten till inkomstutjämning för uppfinnare bör genomföras. Reglernaom uppfinnarkonto bör. som kommittén föreslagit, tas in i en särskild lag om uppfinnarkonto.Lagen bör få samma tekniska uppbyggnad som lagen om upphovsmannakonto. Jag övergår nu till att närmare redogöra för lagförslaget.1 min kommentar uppehåller jag mig frän-rst vid de punkter där de föreslagnareglerna skiljer sig frän motsvarande regler i upphovsrnannalagstiftningen. 2.2 Tillämpningsområde (1 §) Enligt kommitténs förslag förutsätter uppskovsrätten attersättningen för en uppfinning skatterättsligt är att hänföra till inkomst avrörelse. Kommittén konstaterar att svårigheter till följd av ojämna inkomsterkan förekomma även när en uppfinnarintäkt skall tas upp som inkomst av tjänst.Ett uppfinnarkonto i inkomstslaget tjänst anses emellertid leda till entämligen komplicerad lagstiftning vilket kommer i konflikt med önskemålet om ensnar lösning för rörelsedrivande uppfinnare. Kommittén avser att i ett senareskede överväga om även inkomst av tjänst kan omfattas av uppskovsrätten. För egen del ansluter jag mig till kommitténs uppfattningatt det f. n. inte är möjligt att utvidga tillämpningsområdet till sådanaersättningar som skattemässigt utgör inkomst av tjänst. De nya reglerna böralltså omfatta endast sådana ersättningar för uppfinningar som skall tas uppsom intäkt av rörelse. Med uppfinnarintäkt avses enligt kommittén sådan intäkt avrörelse som en uppfinnare förvärvat genom en av denne gjord uppfinning.Begreppet uppfinnarintäkt har närmare preciserats i kommitténsförfattningsförslag. Hit räknas en inkomst som tillkommer en uppfinnare då ettpatent utnyttjas. Även inkomst som härrör från en uppfinning som inte ärpatenterad räknas till uppfinnarintäkt om uppfinningen har överlåtits förindustriellt utnyttjande eller på annal sätl har tillgodogjorts industriellt.Kommittén har sålunda stannat för att låta uppskovsmöjhghelen avse uppfinnarintäkteri allmänhet och inte endast intäkter som härrör från en patenterad ellerpatenterbar uppfinning. När ett patent inte föreligger skall man enligtkommittén pröva om det ändå är fråga om en uppfinning. Det skall därvid handlaom något nytt av teknisk karaktär och med teknisk effekt. Nyheten skall syftatill eller ha möjliggjort nya produkter, metoder, system eller processer. Föratt ange detta förhållande har kommittén - efter förebild från patentlagen(1967:837) - i lagtexten använt uttrycken "industriellt utnyttjande"och "tillgodogjorts industriellt". Liksom vid tillämpningen avpatentlagen krävs enligt kommittén inte att uppfinningen uteslutandeexploateras eller avses bli exploaterad Prop.1981/82:79 22 inom det som i allmänt språkbruk kallas"industri". Som exempel på områden inom vilka uppfinningar av tekniskkaraktär kan förekomma nämner kommittén sjukvården, transportväsendet,byggnadsverksamheten, jord- och skogsbruket samt gruvdriften. En del remissinstanser har ställt sig något tveksamma tillkommitténs definition av begreppet uppfinnarintäkt. a. har påpekats att denföreslagna avgränsningen är vag och kan leda till tolkningsproblem. har förordat en nägot annorlunda utformning av lagtexten. uppfattning, vilken delas av SHIO-Familjeföretagen, är det nämligeninte lämpligt att i lagtexten använda uttrycken "industrielltutnyttjande" och "tillgodogjorts industriellt". Dessa uttryckanses nämligen kunna vilseleda den enskilde i frågan om rätten till uppskov.Föreningen har i sitt lagtextförslag ersatt uttrycken med orden "uppfinningav teknisk karaktär". En remissinstans har ansett att endast patenteradeuppfinningar bör omfattas av förslaget. För egen del vill jag anföra följande. En utgångspunkt börvara att lagens tillämpningsområde blir så klart avgränsat som möjligt. Vadförst beträffar frågan om begränsning skall ske till patenterade ellerpatenterbara uppfinningar eller till uppfinningar för vilka patent har söktsanser jag- i likhet med kommittén - att en sådan begränsning skulle bli alltförsnäv. Tilläggas kan också att ett krav på patenterbarhet ofrånkomligen skullemedföra stora tillämpningssvårigheter för taxeringsmyndigheterna. Även om detalltså inte bör krävas att villkoren för patenterbarhet är uppfyllda kan detändå vara lämpligt att uppställa några av de krav som ingår i patenterbarhetsvillkorenenligt patentlagen. Patentmeddelas på uppfinningar som är industriellt användbara och som dessutom intebara är nya i förhållande till vad som redan är känt utan ocksä väsentligenskiljer sig från det som är känt. En stor del av de patentansökningar som inteleder till patent faller därför att det uppdagas att uppfinningen inte längreär ny. En del faller också därför att uppfinningen inte kan ses som ett tillräckligtsteg i förhållande till befintlig teknologi, dvs. den saknar uppfinningshöjd. Ipraktiken kan uppfinningar mycket väl vara ekonomiskt användbara i näringslivetutan att uppfylla kraven på nyhet och uppfinningshöjd. När det gälleruppfinnarnas rätt till uppskov med beskattningen kan man därför, enligt minuppfattning, bortse från sådana krav. Däremot anser jag att det i patentlagenuppställda kravet på att en uppfinning skall kunna tillgodogöras industrielltäven bör tas in i den föreslagna lagen om uppfinnarkonto. I detta krav liggeratt uppfinningen skall ha teknisk karaktär, teknisk effekt och reproducerbarhet. Medteknisk karaktär avses väsentligen att uppfinningen skall gälla ett sätt attlösa en uppgift med hjälp av naturens materia och energi. Kravet pä tekniskkaraktär anses i patentlagen ha kommit till uttryck genom föreskriften att uppfinningen skall kunna "tillgodogöras industriellt". Prop.1981/82:79 23 Kraven på teknisk effekt och reproducerbarhet anses liggai själva begreppet uppfinning. Teknisk effekt anses en uppfinning ha om deninnebär lösning av ett tekniskt problem. Reproducerbarhet innebär att ettriktigt upprepande av uppfinningen alltid skall ge samma effekt. Som kommittén framhållit anses i patenträttsligtsammanhang med "industriellt tillgodogörande" inte bara utnyttjandeinom sådan verksamhet som i dagligt tal hänförs till "industri" utanäven andra former av näringsverksamhet. I likhet med kommittén anser jag attsamma vida innebörd av begreppet "industriell" bör gälla vidtillämpning av den nu föreslagna lagen. När jag pådetta sätt anknyter till det patenträttsliga begreppet "uppfinning somkan tillgodogöras industriellt" innebär det också att sådant som enligt 1§ andra stycket patentlagen aldrig kan betraktas som uppfinning vid tillämpningav den lagen inte heller bör anses sorn uppfinning vid tillämpning av reglernaom uppskovsrätt. Det innebär att exempelvis upptäckter, konstnärliga skapelsereller planer för intellektuell verksamhet, spel eller affärsverksamhet interäknas som uppfinningar. Intäkt genorn en sådan uppfinning som har behandlatskan uppkomma på olika sätt. Till uppfinnarintäkt räknas inte bara vederlagetför en såld uppfinning eller, i förekommande fall. ett sålt patent utan ocksåavgifter som uppfinnaren erhåller i samband med att denne upplåter ennyttjanderätt till uppfinningen. Hit hör också intäkt som förvärvats genom atten uppfinnare utnyttjar en uppfinning i egen regi. Vid egentillverkning torde det vara vanligt attutnyttjandet av uppfinningen ingår som ett led i tillverkningen av en produkt.I ett sådant fall kan inte hela försäljningspriset för den sålda produktenbehandlas som uppfinnarintäkt. Som uppfinnarintäkt bör räknas endast den delav försäljningspriset som kan anses utgöra avkastning på uppfinningen. Det fåri första hand ankomma på den skattskyldige att visa hur denna uppdelning skallgöras. Med hänsyn till att fråga endast är om en förskjutning av beskattningenbehöver dock alltför stora krav inte ställas på uppfinnaren i detta hänseende. Kommittén föreslår - i likhet med vad som gäller enligtlagen om upphovsmannakonto - att delägare i handelsbolag inte skall ha rätttill uppskov för inkomst som tillfallit bolaget. Några remissinstanser har uppgett att det är en normalföreteelse att uppfinnarverksamhet bedrivs i samverkan mellan två eller flerapersoner och då i handelsbolagsform. De menar därför att intäkt som uppstått avsådan verksamhet borde få omfattas av uppskovsmöjligheten. För egen del får jag anföra följande. Handelsbolagsformen lordeha väsentligt större betydelse för uppfinnarverksamhet än för t. ex. litteräroch konstnäriig verksamhet. Detta talar i och för sig för att personer som iegenskap av delägare i handelsbolag utför uppfinnarverksamhet skall omfattas av möjligheten att erhålla uppskov med beskattningen. Prop.1981/82:79 24 utvidgning av uppskovsreglerna till att omfatta äveninkomst som tillfaller handelsbolag skulle emellertid komplicera regelsystemet.En besvärlig fråga skulle bli om uppskovsrätten skulle gälla samtliga delägarei handelsbolaget oberoende av om de själva deltagit i uppfinnarverksamheteneller ej. Dessa och liknande frågor måste enligt min uppfattning klarläggasytterligare innan ställning kan tas till om lagen skall omfatta även inkomstsom tillfallit ett handelsbolag. Jag lägger därför inte nu fram något förslagom uppskov i fråga om inkomst som förvärvats genom ett handelsbolag. Mininställning beträffande handelsbolag gäller även för dödsbon som skallbehandlas som handelsbolag i skattehänseende. I likhet med vad som gäller i upphovsmannalagstiftningenbör uppskov inte komma i fråga om uppfinnaren avlidit under beskattningsåret. 2.3 Förutsättningar för uppskov (2-6 8S) I 2-6 §§ anges närmare under vilka förutsättningar och medvilka belopp uppskov kan medges. Kommitténs förslag överensstämmer i dessahänseenden i princip med vad som gäller för upphovsmannakonto. En remissinstans anser att bestämmelsen i 3 § b om att -för att uppskov skall kunna medges - uppfinnarintäkten måste överstigamotsvarande intäkt under något av de två närmast föregående beskattningsårenmed kan slopas. Som motivering anförs att spärreglerna i 6 § om attuppskov medges med högst två tredjedelar av inkomsten och att inkomsten efteruppskovet måste uppgå till . torde begränsa eventuella missbruk. För egen del vill jag framhålla att villkoret i 3 § b haruppställts i syfte att säkerställa att systemet inte utnyttjas i andra fall ändå ett verkligt behov av uppskov föreligger. Uppskovsreglerna tar sikte på deuppfinnare som på grund av kraftiga variationer på intäktssidan har svårigheteratt bedriva verksamheten med kontinuitet och ekonomisk trygghet i ett längreperspektiv. Den förmån som möjligheten att bygga upp obeskattade reserverinnebär bör begränsas till de fall då intäktsfluktuationen är betydande. Dettasyfte uppnås inte genom enbart bestämmelserna i 6 §. Mot den nu redovisadebakgrunden är jag inte beredd att förorda nägon avvikelse från kravet på att uppfinnarintäkternaskall ha ökat med i förhållande till dessa intäkter under något avjämförelseåren. Kommitténs förslag innebär att uppskov inte medges om denskattskyldige har medel innestående på allmänt investeringskonto eller upphovsmannakonto.Uppskov medges inte heller om denne vid ett och samma års taxering yrkar avdragför avsättning till allmän investeringsreserv eller uppskov för insättning på upphovsmannakonto. Några remissinstanser har varit kritiska till dessaförslag och ansett att samtidig avsättning till allmän investeringsreserv ochinbetalning på uppfinnarkonto bör tillåtas. Som skäl har anförts att det i samband med Prop.1981/82:79 25 uppfinnarverksamhet - till skillnad mot litterär ochkonstnärlig verksamhet -inte sällan krävs investeringar i maskiner och andrainventarier. Några remissinstanser har ansett att även upphovsmannakonto och uppfinnarkontobör få användas . För egen del anser jag att starka praktiska skäl talar förkommitténs förslag. Den samtidiga användningen av två eller fleraavsättningsmöjligheter eller konton av det slag sor-n det här gäller skullefordra relativt komplicerade samordningsregler. Härigenoni försvåras adniinistrationenoch kontrollen. Till detta kommer att uppskovsrätten delvis kan ses som enkompensation för de uppfinnare som inte investerar i anläggningstillgångar ochdärför har foga nytta av investeringsreserven. Jag delar därför kommitténsuppfattning på denna punkt. Av det sagda följer att ett yrkande om avdrag föravsättning till investeringsreserv eller uppskov för insättning på upphovsmannakontoutgör ett absolut hinder för bifall till ett san-rtidigt yrkande om uppskov förinsättning på uppfinnarkonto. Detsamma gäller om den skattskyldige vid utgångenav det aktuella beskattningsåret har medel insatta på allmänt investeringskontoeller upphovsmannakonto. En speciell situation uppkommer om en uppfinnare, som etttidigare år betalat in medel på uppfinnarkonto. vid den aktuella taxeringenyrkar dels avdrag för avsättning till allmän investeringsreserv, dels uppskovmed beskattning av uppfinnarintäkt. 1 detta fall omöjliggör den"äldre" insättningen på uppfinnarkonto avsättningen tillinvesteringsreserv. Det utsiktslösa yrkandet om avsättning tillinvesteringsreserv bör därför inte hindra bifall till yrkandet om uppskovenligt lagen om uppfinnarkonto. Till skillnad från kommittén anser jag det intenödvändigt att reglera detta i författningstexten. 2.4 Ränta, uttag m. m. (7-13 §§) De av kommittén föreslagna bestämmelserna i 7-13 SS ärhämtade från lagstiftningen om upphovsmannakonto. En remissinstans har föreslagit att den tid under vilkenuppskov kan erhållas skall förlängas från fem till . Jag är emellertidinte nu beredd att frångå kommitténs förslag. 2.5 Följdändringar I andra författningar Förslaget till lagom uppfinnarkonto föranleder tillägg tilllagen (1979:610) om allmän investeringsreserv, kommunalskattelagen (1928:370).lagen (1951:763) om beräkning av statlig inkomstskatt för ackumulerad inkomst,lagen (1947:577) om statlig förmögenhetsskatt, lagen (1941:416) om arvsskattoch gåvoskatt, lagen (1980:953) om särskilt investeringsavdrag förinventarieanskaffning samt lagen (1980:954) om särskilt investeringsavdrag 1981/82:79 26 för byggnadsarbeten m. m. Ändringarna innebär i principatt uppskov enligt den föreslagna lagen om uppfinnarkonto skall fä sammakonsekvenser som uppskov enligt lagen (1979:611) om upphovsmannakonto. Åvensistnämnda lag bör samordnas r-ned lagen or-n uppfinnarkonto. Kommittén föreslår att bestämmelserna i lagen om uppfinnarkontoskall bli tillämpliga redan vid taxering. Som jag tidigare antytt är det angeläget attbestämmelserna kan börja tillämpas möjligt. Jag ansluter mig därförtill förslaget.