prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — I delbelänkandet(SOU 1981:28) Turism och friluftsliv: Det centrala myndighetsansvaretredovisas överväganden rörande del centrala statliga myndighetsansvaretför turism och friluftsliv. TUREK:s belänkande sammanfallas enligl följande. Medel för statligainsatser för turism och friluftsliv omhänderhas av ett stort anlal myndigheter som har andraområden än rekrealionsområdel som primärtansvarsområde. De statliga insatserna under / 80 uppgicklill ca 325 milj. kr. i bidrag och län. Bland centralaorgan med vikliga uppgifter med anknytning till turism och friluftsliv märks främst statensnaturvårdsverk, rekrealionsberedningen och turistråd. Andra organ ärfjällsäkerhelsrådet, ,, sjösäkerhelsrädet, statens planverk, arbetsmarknadsstyrelsenoch riksanlikvarieämbelel. Den statligaadministrationen på turismens och friluftslivets områden är splittrad. Vissaavgränsningssvårigheler och därmed risker för dubbelarbete föreligger mellande centrala statliga instanserna inom sektorn. Mellanrekrealionsberedningen och turistrådet gäller detta inom bl.a.planerings- ochulvecklingsfunklionerna saml informations- och dokumenia-tionsfunkfionerna.Mellan rekrealionsberedningen och finns också avgränsningssvårigheler, främst närdet gäller frågor rörande de primärarekreationsområdena. Rekrealionsberedningen har svårigheter all få lill slånd en effektiv samordning av statligainsatser vilket främst hänger samman med avsaknaden av effektiva styrmedel. Tvä organisationsallernaliv redovisas. Alternativ 1innebär att en ny central myndighet bildas. Myndigheten skall vara eltfrämjande organ med huvuduppgift all genom samordning och samverkan sökaförverkliga den av statsmakterna beslutade rekrea-lionspolitiken.Myndigheten blir formellt sidslälld med turistråd. Alternativ 2 innebären inplacering av verksamheten i befintliga organ och bygger pä enrenodling mellan uppgifter som rör turism resp. friluftsliv. är då en naturlig bas för friluftslivsfrågorna. Motsvarande gäller turistrådet i frågor somgäller turism. I anslutning lillövervägandena i organisationsfrågorna har följande ställningstagandengjorts. - Inomregeringskansliet är del inle nödvändigt alt samla alla frågor rörande turism och friluftsliv under ett enskiltdepartement. Behovet av en bättre samordning betonas dock. - Rekrealionsberedningenbör upphöra. Dess uppgifter bör föras över lill de i resp. alternativ berörda instanserna. Prop.1981/82:100 Bilaga 13 153 - Turistrådetsorganisationsform som stiftelse förutsätts bli oförändrad. - Beträffandefritidsfisket bör vissa främjande uppgifter kunna föras frän fiskeristyrelsenlill den myndighet som har ansvaret för frågor rörande friluftslivet. - Ansvaretför frilidsbålsfrågorna bör uppdelas sä att friluftsmyndighelen får denfrämjande rollen och den fackmässigl verkställande. - börinle avvecklas som egen myndighet innan beslut fattats om fritidsbälsfrågornas framtida omfattning. - Fjällsäkerhetsrådetbör avvecklas som egen myndighet och införlivas med del organ som på myndighetsnivå bär ansvaret för friluftslivet. - Anläggningsdelegationen vid naturvårdsverketbör avskaffas. - Utanförriksidrollsförbundel stående organisafioner som erhåller stats bidrag via riksidrotlsförbundel föreslås föras över som särskilda poster under friluflslivsmyndighelens anslag. Vissa remissinstanser anserall beslut i organisationsfrågan i princip bör avvaktas till dess ell samlatunderlag för rekreationspolitiska bedömningar tagits fram. Flertalet av dessahar trots detta förordat något av organisalionsallernaliven. Ca hälften av remissinstansernamenar all elt ställningslagande kan göras nu utan all avvakta del samladeunderlaget. En i stort samstämmig uppfattning finns all rekrealionsberedningeni dess nuvarande form bör upphöra i enlighet med TUREK:s förslag. Totalt sett finns blandde som tagit ställning i organisationsfrågan en majoritet för alternativ 1. I remissyttrandenaframhålls all turismens och friluftslivets exploaterande karaktär motiverar enseparering från naturvärds- och miljöfrågorna. Frän planerings- och markanvändningssynpunklanses verksamhetsområdena turism-friluftsliv också innehålla fler gemensammafrågor än friluftsliv-naturvärd. Flera remissinstanserdiskuterar ansvaret för genomförandet av en samlad rekrealionspolilik. Allmäntanses genomförandel kunna underlättas om ansvaret förläggs fill en insians. Del framhålls som enfördel om den centrala organisationen kan anpassas bättre lill deorganisatoriska förhållandena pä regional nivä. I med lurislrådel som främst en marknadsförandeorganisation motsvarar i mänga län planerande och stödgivande roll å ena sidan och länsturislorganels marknadsförande roll å den andra sidan. Frägan om den statligaadministrationen av rekrealionsseklorn har aktualiserats i flera olikasammanhang under senare är. Prop.1981/82:100 Bilaga 13 154 av rekrealionsberedningens betänkande (Ds Jo 1978:2)Statliga insatser för turism och rekreation visar att den nuvarandeadministrationen pä många håll anses som splittrad och ineffektiv. Dubbelarbeteoch gränsdragningsproblem saml behovet av bättre samordning påtalas iremissyttrandena. En annanåterkommande fräga i diskussionen har gällt balansen mellan myndighetsansvaretför naturskyddet och ansvaret för utnyttjandet av naturresurserna. Bl.a.mot denna bakgrund tillsattes den turist- och rekrealionspolitiska utredningen(TUREK). Utredningen har enligl sina direktiv med förtur behandlatadminislrationsfrägan och avlämnat ell delbetänkande (SOU1981:28) Turism och friluftsliv: Del centrala myndighetsansvaret. Utredaren i TUREKoch ca hälften av remissinstanserna förordar all ell slutligtställningstagande lill adminislrationsfrägorna las efter del att TUREK:s karfiäggningav turist- och rekrealionsfrägorna redovisats samt en bedömning gjorts av detrekrealionspolitiska innehållet för framliden. Jag har viss förståelse för dennauppfattning men anser ändå alt starka skäl lalar för alt en ökad samordning ocheffektivisering av den centrala administrationenredan nu bör genomföras. I det följandelämnar jag förslag till en samordnad administration av rekreations- ochfriluftslivsfrågorna inom verksamhetsområde. Jagkommer också all närmare ange mina motiv för all de uppgifter somfriluflssektionen vid , rekrealionsberedningen,fjällsäkerhelsrädel och sjösäkerhelsrädet saml TUREK har alt svara för,inordnas i en gemensam organisation saml för att denna organisation äventillförs vissa andra uppgifter. Jag kommer vidare att lämna ell organisationsförslag.Som bakgrund lill mina överväganden lämnar jag först en redovisning för dearbetsuppgifter som nämnda organ nu har och som säledes enligt mitt förslag skallinordnas i den nya samlade organisationen. Naturvårdsverkethar f. n. ansvaret för en rad frågor inom frilufls- och rekreationsområdet. En av verkelsuppgifter när del gäller friluftslivet har varit all administrera det statligaslödel lill uppförande av idrotts-, frilufts- och rekrea-lionsanläggningar.För denna uppgift harar 1971 en särskild friluflssektion inrättats inom verket.Till sektionen fördes även fritidsbåtsfrågorna. tillkomden s.k. riksanläggningsposlen för statligslödfinansie-ring inom främst idrottens område. Sektionen handlägger ocksåfrägorna om utvecklingsarbete inomidrotts- och friluftsområdet saml vissa frågor om bl.a. skid- ochvandringsleder. Sektionen föridrott och friluftsliv sysselsätter ca 15 personer, varav åtta återfinns pä verkelsstat. Övriga tjänster finansieras dels med medel frän anslaget Slöd tillfriluftslivet m. m., dels med medel från arbetsmarknadsstyrelsen.Reservationsanslaget Stöd till friluftslivet m. m. har för budgetåret1981/82 förts upp med 34,7 milj. kr. Prop.1981/82:100 Bilaga 13 155 Arbetsområdet förfriluflssektionen har successivt reducerats. Jag kommer all kommenterautvecklingen i anslutning till min redovisning av förekommadearbetsuppgifter. Anläggningsslödelhar förändrats kraftigt under senare är. 1980avvecklades stödet lill kommunalt drivna anläggningar som ett led iriksdagens beslut är 1979 om skalleuljämningen i den kommunala ekonomin. Bidragen lill mindreföreningsanläggningar och riksanläggningarför idrott har överförts tillanslaget Stöd lill idrotten och administreras av riksidrollsförbundel. Därmed har en stor del av sektionensuppgifter upphört. Bidragsgivningen lill rekreafionsanläggningar avriksintresse samt vissa utanförriksidrotlsförbundel stående föreningars anläggningar finns dock kvar. I frågor om bidrag lillrekreationsanläggning med en sammanlagdkostnad överstigande 3 milj. kr. eller i frågor som i övrigt har betydelse för Qärrekrealion skallrekrealionsberedningen höras. Om naturvårdsverketvill frångå beredningens yttrande skall sådant ärende underställasregeringens prövning. Förfritidsbälsfrägorna anvisas ca 20 milj. kr., varav 17 milj. kr. överförs lillsjöfartsverket och till täckande av kostnader för service till frilidsbälarna. Hamnbidrag lämnas i ringa omfattning. Vad beträffar vissatill friluflssektionen knutna frågor som rör Qällverk-samhel, bl. a.vandringsleder i fjällvärlden, utförs del praktiska och administrativa arbetetav länsstyrelserna i de fyra berörda länen. Verket är ulbelalningsmyndighel lilllänsstyrelserna. Fjällsäkerhetsrädetsadministration är, i avvaktan pä ställningstagande rörande bl.a.rådels lokalisering, knuten tilljordbruksdepartementet. harvissa bevakningsuppgifler inom del pågåendefjällplaneringsarbelel. Inom verket utreds också frågor rörande Qällområdenas användning. Del huvudsakligaplaneringsarbetet utförs inom ramen för den fysiska riksplaneringen. Utvecklingsarbetet inom idrott ochfriluftsliv svarar friluflssektionen för. Den direkta idrotlsforskningenbedrivs inom riksidrottsförbundet. , malerielleveranlörer och byggnadsentreprenörer har tagit allt större intresse iidrottsanläggningars utveckling ochstandardkrav. bedriver utvecklingsarbete rörande dessa frågor i syfte att informera huvudmännenför anläggningarna. Rekreationsberedningenbildades (prop. 1975:46, CU 1975/76:2, rskr 1975/76:46) medhuvuduppgiften alt samordna statligt slöd iskilda former. Beredningensamräder med berörda myndigheter och organisationer för alt medverka lillalt planeringen av de primära rekreationsområdena och övriga områden av större betydelse för turism ochrekreation sker i enlighet med de av beslutade riktlinjerna. Med uppdraget följerbl.a. all i samråd med berörda myndigheter och organisationer ge räd och information vad gäller inventering för planering. 1981/82:100 Bilaga 13 156 projektering och utbyggnad av anläggningar och områdenför turism och rekreation som genomförs av kommuner, organisationer och enskilda. Beredningen hardessutom som särskilt uppdrag av regeringen att fill regeringenredovisa resultatet av arbetet med utvecklingsprogram för samtliga primärarekreationsområden. Sjösäkerhets- ochfjällsäkerhetsråden har inom resp. sakområde som främsta arbetsuppgift all informera omsäkerhetsfrågor. TUREK lämnadesommaren ett delbetänkande med förslag till organisation av del centralamyndighetsansvaret. Enligl nu gällande lid-plan för TUREK:s arbete ärutredningen inne i elt kunskapsinsamlande skedesom torde pågå fram . Utgångspunkten förmina överväganden är bedömningen all sektorns intressenter bör få en insians allvända sig till i frågor som rör både när-och Qärrekreation. Den statliga samordning avrekrealionsseklorn som inleddes genom rekrealionsberedningens tillkomst år 1975bör nu följas upp genom all den statliga administrationen inom sektorn koncentreras.Därmed minskar risken för dubbelarbete väsentligt. En bättre samordnadorganisation som kan hävda sektorns intresssen är särskilt angelägen i ell statsfinansiellt läge som inle medger allde ekonorriiska insatserna kan ökas. Det finns inte skälatt bygga upp ell helt nytt och omfaUande statligt ämbetsverk för rekrealionsfrägorna. Det bör enligt minmening vara möjligt all inom ramen för de administrativa resurser somredan i dag finns, skapa en organisation som är bättre anpassad tillaktuella behov och som kan få rollen som samordningsorgan i förhällande lill de myndigheter m.fl. som berörsav rekreations- och fri-luflslivsfrågorna. Som tidigare nämntsunderstryks i flertalet av de yttranden som avgivils över TUREK:sdelbetänkande vikten av att den centrala administrationen samordnas ocheffektiviseras. förordar en samordning baserad päfriluflssektionen i verket. Jag anser för egen del alt flera skäl talar för allansvaret för nu berörda rekrealionsfrägor bör läggas på ell frislående organ.Mot denna bakgrund föreslår jag alt de uppgifter som åvilarfriluflssektionen vid och rekreationsberedningen fr. o. m. den 1juli 1982 inordnas i en gemensam organisation som föreslås fä namnet statensrekreationsräd (rekrealionsrådel). Rekreationsrädet bör vidare la över defunktioner som åvilar sjösäkerhets- och fjällsäker-hetsråden. Del börankomma på rådet att även bevaka de övriga säkerhetsfrågor som ärförknippade med rekreation och friluftsliv. De uppgifter som f.n. vilarpä turist- och rekrealionspolitiska utredningen (Jo 1979:07) -TUREK - bör läggas på rädel, som säledes färfullfölja TUREK:s ulred-ningsarbele. Därmed tillgodoses riksdagensuttalande att dessa uppgifter 1981/82:100 Bilaga 13 157 bör omhändertas av ell parlamentariskt sammansatt organ.Till rädel bör även knytas bl.a. företrädare för vissa myndigheter, däriblandstatens naturvårdsverk. Efter en genomgång av de olika organisationernas nuvarandeoch förväntade arbetssituation har jag gjort den bedömningen all man genom rationalisering av verksamheten, inomramen för en gemensam organisation,kan reducera personalbehovet. Jag återkommer senare lill denna fräga. De medel som jag idel följande föreslår skall anvisas för /83 bör ställas lill rådelsförfogande. ReservationsanslagetStöd lill friluftslivet m.m. föreslär jag /83 benämns Rekrealionsstöd m.m. Rådets främstauppgift blir all samordna och främja de rekrealionspolitiska frågorna. Jag anser delangelägel att en ökad samordning och efTekliviiel kan åstadkommas vidbehandlingen av rekreationsfrågor och av frågor som påverkarrekreationssektorn. Sädana frågor kan komma upp vid behandlingen bl.a.av naturvårdsfrägor, frågor om fysisk planering saml arbetsmarknadspolitiskaoch turistfrämjande frågor. Ansvaret för samordningen bör läggas pårådet. Bl.a. med hänsyn härtill förordar jag att ärenden rörande slöd lill uppförande av anläggningar förrekreations- och friluftsliv skallunderställas regeringens prövning i sädana fall där den beslutande myndighetenvill frångå rådels yttrande. Framtidaställningstaganden hos kommuner m.fl. rörande l.ex. lämplig utbyggnadstakt och inriktning avrekreationsanläggningar m. m. kräver ell fullgott beslutsunderlag. För att kunna bedriva en aktivserviceverksamhet bör rådet ha resurser för all göra vissa utredningarsamt ge råd och information till de som äransvariga för utformningen av anläggningar och områden för rekreationoch friluftsliv. Närrekreationsfrågornabör ges en central roll i rådets arbete. Goda möjligheter lillnärrekrealion ökar attraktiviteten i bostadsområdena. Det är en uppgift för samhället all bidra tillalt skapa goda boendemiljöer. Detta underlättas om samhället hartillgång på mark, lämplig för rekreation. Vidarebedömer jag all del växande behovet av all hushålla med energi innebär attnärrekreationen bör få ökad betydelse. Samma bedömning har såväl som rekrealionsberedningengjort. Jag anser det ocksåangelägel all rådet följer och främjar rekreations-aspekterna även på andra områden än dejag tidigare nämnt. Bl.a. bör rådet i närasamråd med kunna främja fritidsfiskets utveckling. Jag vill i detta sammanhang även nämna alljakt- och vilivårdsberedningen (Jo 1977:04) har i uppdrag all se överorganisationen på jakt- och vilivärdsomrädel. Enannan angelägen uppgift för rädel är alt informera om tillgängliga Prop.1981/82:100 Bilaga 13 158 statliga stödformers konstruktion och villkor. Jag anserdet vidare vara en betydelsefull uppgift all informera om del utrednings-och utvecklingsarbete på rekreations- och friluflslivsområdel som genomförtsunder senare år. En viktig uppgiftför rådet är att samarbeta och stödja organisationer och folkrörelser ifrågor som rör rekrealionslivet. Inte minst i rådets fortsatta utredningsarbete ärdetta samarbete viktigt. Rådet bör därför kunna använda sig avsärskilda samrådsgrupper där l.ex. idrotts- och friluftslivets organisationer m.fl. deltar. Härigenom kan rådettillgodogöra sig den kompelens som finns inom olika organisationer. Jag anser del också angelägel att dekullurpoliliska aspekterna - främst i frågaom bygdekulluren och andra Iradilionsbärande inslag pä rekreations- ochturistområdena - ges ökad vikt i det fortsatta arbetet. Rådet bör liksomtidigare rekrealionsberedningen och medverka i internationelltsamarbete inom de mellanstatliga organisationerna - främst pä det nordiska området. Rådet bör vidare ges elt ansvar för vissafrilidsbälsfrägor. Del gäller l.ex. arbetet med sjösäkerhelsinformalion,gästhamnsverksamhet eller andrarekrealionsbefrämjande åtgärder. För dessa uppgifter har jag för /83 beräknat medel under anslagetRekreationsstöd m.m. När det gäller de uppgifter inom fritidsbätsområdet somsjöfartsverket ansvarar för sjöräddning,farledsulmärkning och annan fat leds verksamhet av betydelse för fritidsbälslrafiken - innebär mitt förslag inlenågon ändrad ansvarsfördelning.Ersättningen till för uppgifterna pä fritidsbätsområdet haremellertid anvisats via och finansierats frånanslaget I 2. För /82 uppgår ersättningen fillsjöfartsverket från detta anslag till 16978000kr. inkl. kostnaderna för driftunderskott för Falslerbokanalen. Efter samrådmed chefen för förordar jag att det ekonomiskaansvaret för uppgifter på fritidsbåts-området överförs till huvudtitel. bör emellertid ell samråd etableras mellanrekreationsrädet och i anslagsfrågor som rörfritidsbälslrafiken. Rådet bör ha ansvar för det statligafjälledssystemels underhäll och skötsel,fjällplaneringsfrägor m. m. Jag har beräknat medel också för den verksamheten. För det prakfiska arbetet med dessafrågor kommer bl.a. den Qällenhelsom och i byggt upp all anlitas.Det är därvid nödvändigt alt rådet nära samarbetar med bl.a.dessa myndigheter. 1 rådets uppgifter inom Qällverksamheten bör också ingåfjällsäkerhelsfrågorna. Jag har vidare beräknat medel för del av den medelsram av20 milj. kr. som regeringen ställtlill förfogande för kapitalförsörjningen av . Vidare har jag eftersamråd med chefen för kommunikafionsdepartementetbeslutat föreslå all den försöksverksamhet med fjällvädertjänsl iJämllandsQällen som fjällsäkerhelsrådet initierat i Prop.1981/82:100 Bilaga 13 159 samråd med meteorologiska och hydrologiskainstitut (), fortsättningsvis finansieras direkt från SMHLs /82 har underanslaget Stöd till friluftslivet m.m. beräknats . Rådet bör som jagtidigare redogjort för även stödja och stimulera rekreations- och friluftslivelsorganisationer. De bidrag som f. n. utgår från anslaget Stöd till idrotten lill de s. k.främjandeorganisalionerna bör fr.o.m. /83 anvisas på anslagetRekrealionsstöd m.m. Stödet administreras av riksidrotlsförbundel men bör fortsättningsvis administreras av rekreationsrädet. Del bör liksomtidigare ankomma på regeringen attfastställa bidragens storlek. Innevarande budgetär 1981/82 uppgår slödel sammanlagt lill . Svenska pistolskylleförbundel,. De svenska lantliga ryttarföreningarnas centralförbund. /Simfrämjandel,Cykel- och mopedfrämjandel, och . Jag har vidare beräknatmedel för bidrag till () för gästhamnsverksamheten inom frilidsbålslivel saml lill STF:sQällverksamhel. För bidrag till driftenav STF:s fjällanläggningar beräknarjag ytteriigare . eller sammanlagt0,6 milj. kr. vilket bör väsentligt förbättra föreningens driftekonominäsla budgetär. Chefen försocialdepartemenlel har tidigare denna dag efter samråd med mig föreslagit attDe () ges en engångsanvisning av 1milj. till de kostnader förbundet har för sina rekreations-anläggningar. Medlenföresläs bli anvisade under femte huvudtitelns anslag Kostnader för viss utbildning avhandikappade. För bidrag till bl.a.utanför riksidrottsförbundet slående föreningars friluflsanläggningsverksamhet samt till rekreationsanläggningarav riksintresse och förutvecklingsarbete pä friluftslivets område har jag beräknat medel av i stort sett oförändrad omfattningjämfört med innevarande budgetår.Prövningen av sädana bidragsfrågor skall i fortsättningen handhas av rädel i slällel för av naturvårdsverket.Till följd därav bör anläggningsdelegalion upphöra. Jag förordarall bidrag efter prövning avregeringen skall kunna lämnas även tillmer riktad försöksverksamhet inomrekreations- och friluftslivsseklorn. Exempel på sådan verksamhet kan vara genomförandeulredning ochbidragsstöd lill försöksanläggning s. k. pilotprojekt - inom t. ex. eltprimärt rekreationsområde eller närrekrealionsområde. Den verksamhet medutvecklingsprogramarbete i de primära rekreationsområdena som rekreationsberedningen ställersamman och utvärderarberäknas vara slutförd under är 1982. För programarbetet har anvisats sammanlagt 12milj. kr., vilket även inbegriperkostnaderna för redovisning av programmen. Jag beräknar därför ingaytterligare medel för detta ändamål. Prop.1981/82:100 Bilaga 13 160 Av minframställning framgår all rådet föreslås få vissa avgränsademyndighetsfunktioner. Sålunda skall rådet avgöra frågor om bidrag till anläggningaroch organisationer. Rådet ges också ell ansvar för del statliga ledsyslemeti fjällen. Tillämpningen avnaturvårdslagen och användningen av de statliga anslagen för förvärvoch skötsel av naturområden avser åtgärder som också kan komma detrörliga friluftslivet tillgodo. Jag har i mina överväganden utgått ifrån attnaturvårdsverket även fortsättningsvis skall ha ansvar för dessa frågor.Inrättandet av den nya organisationen innebär inte att naturvårdsverketsbevakning av alt naturresurser kommer frilufts- och rekrea-fionslivel tillgodot nämnd mening skall upphöra. Däremot innebär mitt förslag all dennya organisationen får en till klart uttalad kompletteranderoll när det gäller bl. a. beaktandet av rekreations-och friluflsintressena i t. ex. kommunernasplanering. Också när det gäller frågorom säkerställande och skötsel av mark liksom frågor om uppförande och skötsel av anläggningar för friluftslivetsbehov bör den sakkunskap som finnsinom rådet självfallet utnyttjas. Delta gäller särskill vid behandlingen av frågor som rör de primärarekreationsområdena. Rådets kompletteranderoll torde enligl min mening bäsl tillgodoses genom ell samrådsförfarande i deangivna frägorna. Samrådet är främst av vikt när det gäller utfärdandet av rädoch anvisningar saml prioriteringar i stort i frågor av betydelse för friluftslivet. Samrådetbör alltså endast avse sådanafrågor där del är uppenbart all både och rådet berörs och bör som regel inte behöva komma ifräga vid handläggningen av enskildaärenden. Samrådet underlättas av att bl. a. föreslås bli representerat i rådet. Rädel bör varapariamenlariskt sammansatt. Del bör ankomma på regeringen alt utseledamöter och ordförande saml besluta om arbetsfördelningen inom rådet.Arbetet bör ledas av en chef som utses av regeringen. Rådet bör i lämpligaformer fortsätta del samordningsarbete som rekreationsberedningen f.n. ansvarar för genom beredning pä myndighetsnivå av rekrealionspolifiska frågor. Den av mig förordade breddningen avutredningen gör att del finns bättreförutsättningar alt slutföra de uppgifter TUREK ålagts. Utredningsarbetet kommer liksom hittillsalt ske under medverkan av folkrörelserna och organisationer inom rekreations- och friluftslivsområdena. Rekreationsberedningendisponerar innevarande budgetär medel under anslaget Slöd tillfriluftslivet m.m. för viss personal samt utrednings-, informations- och planeringsarbete. Utöver dessaresurser har jag beräknat medelunder anslaget Rekrealionsstöd m. m. för /83 för lio tjänster som f. n. finansieras övernaturvårdsverkels myndighetsanslag. Sju av dessa ijänster - varav sexmed handläggande uppgifter - är Prop.1981/82:100 Bilaga 13 161