prop · G503135 · 1981-12-31 00:00:00 — Totala Ansökningar Ansökningar Ansökningar Ansökningar Övriga antalet cm styr- om VD om styr- omstyr- bolags- ärenden ordförande (vice VD) ledamot supoleant ärenden enl diariet (vice ordf) Att summan av ärendenför olika bolagsfunktioner överstiger det totala antalet ärenden enligt diariet beror på att om en ansökanexempelvis avser både styrelseordförande och styrelseledamot sä har det förtsin i två kolumner. Totala antalet bolags-ärenden") Styr.ordf (vice ordf) | ej be-[gränsat 534"' 1 780"' 1 x) Ett fätal av dessaavser firmateckning, revisor, stiftare, likvidator eller är särskildaskrivelser xx) har bifallsärendenaej fördelats på olika bolagsfunktioner I de falltillstånd erhållits att vara bådestyr.led och VD eller både styr.led och ordf anges detunder båda Om någon fäet tillstånd betr styr.led nen avslag som ordf eller tillstånd betr styr.led men avslag som VD anges det både i kolumnen förtillstånd för ena funktionen och avslag förden andra Prop.1981/82:135 92 Enligt detta förslag ska ett långtgående koncessionssystemreglera den utlandsägda företagssektorn 1 . Koncessionssystemet skallreglera såväl nyetablering som verksamhet i redan befintliga företag genom attgöra utländska företags rätt att bedriva rörelse i beroende av ett särskiltverksamhetstillstånd. Myndigheterna ska kunna knyta villkor till sintillståndsgivning, och koncessionen ska under vissa förutsättningar också kunnaåterkallas. Handelskammaren vill inledningsvis framhålla vikten av atti behandla utländska företag på ett sätt som för vårt land gör detmöjligt att hävda principen om icke diskriminering av svenska företag iutlandet. Det bör dessutom framhållas att den utländska företagsetableringenhär i landet i sig medför flera fördelar. uppgick antalet anställda iutlandsägda företag, om därmed förstås företag som till är iutländsk ägo, till 155.000 personer eller av det totala antalet anställdainom det svenska näringslivet. Redan härigenom åskådliggörs de utlandsägda företagensstora betydelse för sysselsättningen i . Till det bör läggas bl.a.fördelen av det tekniska kunnande som införs till genom många av deföretagsetableringar i som görs av utländska företag. Att vårt landdessutom har ett intresse av att behandla utlandsägda företag på ett ickediskriminerande sätt för att pä sä vis kunna hävda samma princip beträffandesvenskägda företag i utlandet belyses av att de utgående direktinvesteringarna1977 uppgick till 't.315 miljoner kronor medan de ingåendedirektinvesteringarna var éfB . Som framhålls i utredningensbetänkande kan således i hög grad sägas vara mera ett hemland förmultinationella företag än ett värdland för utländska företag. Redan av nu angivna principiella skäl avvisarHandelskammaren kontrollinjen. Den innebär en särreglering för utlandsägdaföretag som otvetydigt diskriminerar dessa i förhållande till svenska företag.Det finns emellertid fiera andra skäl mot kontrollinjen som i detta sammanhangbör redovisas. När ett utländskt företag överväger etablering i Sverigeundersöks regelmässigt vilka forhållanden som råder här. Bl.a. torde stortavseende fästas vid förutsebarheten i sådan lagstiftning som berörmultinationella företag. Det utländska företaget gör således en bedömning avvilket land det kan vara 1981/82:135 93 intressant att etablera sig i och under vilkaförutsättningar detta kan ske. I det sammanhanget är ofta inte det endaalternativet. Inte sällan kan ett utlandsägt företag ha intresse av en nordisketablering och därvid självfallet ha fler alternativ än . Naturligt nogkan det i andra fall röra sig om att göra en investering i eller atthelt avstå. Oavsett vilken den närmare situationen är gör således det utländskaföretaget en bedömning av om det under rådande förhållanden och med gällandebestämmelser är lämpligt att göra den planerade investeringen. En lagregleringav den karaktär som kontrollinjen innebär kan, inte minst genom oförutserbarheten i de villkor och restriktioner som kan komma att läggas påetableringen, vara ett tillräckligt skäl för att antingen avstå från den tänktainvesteringen eller att låta investeringen ske i exempelvis ett annat nordisktland. Etableringen av utländska företag i har under enföljd av år varit i stort sett . har t.o.m. en inteobetydlig uppgång i de utländska företagens investeringar här i landet kunnatnoteras. Det torde knappast råda någon tvekan om att denna utvecklingunderlättats av det faktum att den svenska lagstiftningen rörande utlandsägdaföretag är såväl klar som icke diskriminerande. Den förändring av förhållandenaför de utlandsägda företagen som skulle bli en följd av att kontrollinjen vanngehör vore sannolikt tillräcklig för att framgent negativt påverka denifrågavarande utvecklingen. Att en i detta hänseende negativ utvecklingstrendvore ogynnsam med hänsyn till sysselsättning och know-how-införsel till Sverigehar redan inledningsvis angivits. Förespråkarna för kontrollinjen har visserligen hävdat atttillämpningen av det föreslagna koncessionssystemet nära skulle ansluta tillden praxis som gäller. Någon radikal försämring för de utlandsägdaföretagen skulle det således icke vara fråga om. Vad som sålunda anförts av deledamöter som förespråkat kontrollinjen skall självfallet beaktas men kan inteuppfattas som någon garanti för hur det föreslagna regelsystemet i verklighetenskulle komma att tillämpas. Koncessionssystemet skulle formellt ge långtgåendemöjligheter att föreksriva villkor för etablering här i landet. Handelskammarenställer sig frän allmänna utgångspunkter avvisande till en så långtgåendefullmaktslagstiftning och vill dessutom framhålla att möjligheterna förutländska företag att förutse den konkreta tillämpningen av koncessionssystemeti det enskilda fallet skulle vara starkt begränsade. 1981/82:135 94 bör att det här i allmänhet rör sig om betydandeinvesteringar som är avsedda att utgöra bas för verksamhet under ett stortantal är. I särskild grad gör sig dessa synpunkter gällande när detgäller de mindre företagen. Erfarenhetsmässigt har denna företagskategorirelativt små möjligheter att i detalj hålla sig ajour med regelsystemetstillämpning i det potentiella värdlandet för en utlandsetablering. Imotsvarande män leder självfallet ett koncessionssystem av nu aktuellt slagtill ökad osäkerhet och ökad tveksamhet från dessa företags sida. Som företrädare för näringslivet i villHandelskammaren särskilt understryka den effekt beträffande valet mellanetablering i eller som kan bli följden av ettgenomförande av kontrollinjen. Genom anslutning till EG har ettsuccessivt ökat intresse kunnat förmärkas för etablering i somalternativ till etablering i . Det kan hällas för antagligt att endiskriminerande svensk lagstiftning på ifrågavarande område ytterligare skulleaccentuera fördelarna med en etablering i . En sådan etablering, sominte sällan torde komma att ske i , utesluter i normalfalleten etablering i . Med hänsyn till den svaga näringslivsutveckling som harkunnat förmärkas i - och det gäller specielltindustrisektorn - vill Handelskammaren särskilt understryka detta regionaltbetonade argument mot den föreslagna lagstiftningen. Men även ur nationellsynvinkel är det självfallet av intresse att inte konkurrensfördelarnaförskjuts tili andra länders förmån i samband med att företag i annat landöverväger utlandsetablering. Utöver de argument som anförts vill Handelskammarenframhålla att kontrolllinjen knappast ens torde kunna komma att bli etteffektivt instrument i det fall dä ett ingripande mot ett utlandsägt företagaktualiseras. Inte minst med hänsyn till sysselsättningsaspekten lär det blisvårt att i verkligheten göra något ingripande mot ett företag när det väl haretablerat sig i värt land. Handelskammaren får sålunda sammanfattningsvis fastslå attkontrollinjen, utan att erbjuda något effektivt remedium mot företag som brytermot meddelade föreskrifter, i väsentlig grad kan förväntas i negativ riktning 1981/82:135 95 påverka utländska företags etablering här i landet. Tilldetta skall läggas den ytterst beaktansvärda risk för en i motsvarande mändiskriminerande behandling av svenska företag i utlandet som kan bli följden avinförandet av kontrollinjens lagförslag. Handelskammaren avstyrker såledesbestämt detta förslag. Förhandlingslinjen innebär i likhet med kontrollinjen atten särskild nyetableringskontroll och företagsförvärvskontroll ska införas.Förhandlingslinjen tar emellertid avstånd frän kontrollinjens förslag attverksamhetstillständ ska kunna återkallas. Verksamheten i utlandsägda företagskall i stället kontrolleras genom en förhandlingsordning där staten förtillgodoseende av allmänt intresse ska kunna meddela vitessanktionerade villkoroch föreskrifter. De allvarliga invändningar som Handelskammaren ovan riktatmot kontrolllinjen kan i huvudsak också riktas mot förhandlingslinjen. Förslagetatt vitessanktionerade villkor ska kunna meddelas kan visserligen sägas varasåväl mättfullare som mera effektivt än förslaget att verksamhetstillständ skakunna återkallas men torde knappast i någon avgörande mån kunna sägas utgöraett bättre alternativ än kontrollinjen. Förhandlingslinjen är om möjligt sämreän kontrollinjen såtillvida att lagstiftaren inte klart utsäger vad som skallgälla utan lämnar avgörandet till förhandlingar om vilkas resultat ingen kanveta något i förväg. Möjligheterna för företagen att förutse under vilkavillkor de får arbeta blir således synnerligen otillfredsställande medförhandlingslinjens regelsystem. Handelskammaren avstyrker såledesförhandlingslinjen. Enligt detta förslag ska de utlandsägda företagen varaunderkastade samma regler som svenskägda företag. Diskriminering skall ickeförekomma. På en punkt skall dock en särskild kontroll kunna förekomma nämligenvid utländska förvärv av svenska företag, inskränkningslag skallkompletteras med regler för de företag som ej har fullständigautlänningsförbehäll i sina bolagsordningar. Förvärv skall dock kunna hindrasendast enligt de förutsättningar som enligt kapitalliberaliseringsstadgagäller för att hindra direktinvesteringar. Prop,1981/82:135 96 Detta förslag kan enligt Handelskammarens mening intesägas stå i strid med den liberala svenska handelspolitiken eller med principenatt utlandsägda företag inte skall diskrimineras här i landet. Inte heller deandra invändningar som ovan rests mot kontrollinjen och förhandlingslinjen vadavser exempelvis förutsebarheten i reglernas tillämpning och påverkan pä denframtida etableringen här i landet torde kunna resas mot likabehandlingslinjensförslag till lagreglering. Det kan visserligen hävdas att något påtagligt behovav nya regler pä detta område inte har kunnat visas men med hänsyn till detintresse av att i vissa avseenden kunna kontrollera utländsk etablering iSverige som utredningen funnit föreligga och som för övrigt kommit till uttryckredan i 1916 års lag vill Handelskammaren tillstyrka att detta förslag läggstill grund för en ny lagstiftning. Handelskammaren har inte funnit skäl till någon väsentligerinran mot utformningen av likabehandlingslinjens lagförslag och avstår därförfrän att i detalj kommentera detsamma. Prop,1981/82:135 97 Patent- ocb registreringsverket: Patent- och registreringsverkets kännedom rörande det område som betänkandet avser begränsas dels tiLL erfarenheter frSnakt ieboLagsregist rering och dels tiLL verkets aLLmänna roLL som en myndighet meduppgift att främja skyddet pä den immaterieLLa rättens omrSde och att verka för den svenska industrinsutveckling. De synpunkter som patentverket här framfor inskränker sig i huvudsak till den senareav verkets uppgifter. Fråganom införande av ytterligare kontroll avutländsk företagsetablering berör förhållanden av fundamental betydelse för industrins utveckling. Redan denkontroll som vi nu har, genom Lag, påverkar utvecklingen av utländska investeringar här i landet och skapar i vissaavseenden onödiga hinder. Svårigheterna att gä vidare pä dgn vägen illustreras väl i betänkandet därigenom att Ledamöterna inte har kunnat uppnå enighet utan framlagt lösningsförslag sQm utarbetats enligt treolika linjer. 7 1981/82. Prop.1981/82:135 98 En granskning av föreslagen lagtext övertygar oro de svårigheter som möter. Som exempel härpå kan anföras att man i kontrollinjens lagförslag nödgats tillgripa svärti I lämpade generalklausuler av ett slagsom man strävatefter att undvika i svensk lägst iftning. En fri företagsetablering är av grundläggandebetydelse för inflödet av ny teknologi till Sverige.En stor del av den tekniska utveckling som skett här i Landet harvarit beroende av att nytt tekniskt kunnande förts in i landet och tillämpats här genom utländsk företagsetablering. Lägger man generella hinde.r i vägen för utländska företag att vara verksamma i vårt land - även om detta i enstaka fall låter sig motiveras av sociala,ekonomiska eller kulturella skäl - åstadkommer man därigenom också hinder mot ett fortsatt införande av utländsk teknologi. Utifrån de intressen som patentverket företräder är det naturligt att man väljer medel s3 att onödiga hinder inte uppstår för en sund etablering av utländska företag i landet. Det haruttryckligen framhållits i betänkandet att den utländska företagsetableringen intehar vållat några allvarliga problem. Mot dennabakgrund måste starkt ifrågasättas om något av lagförslagen bör läggas till grund för Lagstiftning. Under denfortsatta utredningen är detav största vikt att framlagda Lagförslag står väl i för'ening med våra förpliktelser till följd av internationella åtaganden pä området. Prop.1981/82:135 99 Svensk konkurrenslagstiftning omfattar i princip allakonkarrensbegränsningar med verkningar på dan svenska Hiarknaden. De konkurrensvärdande myndighetem.a handlägger ocksåfortlöpande ärenden som rörmultinationella företags åtgärder. NC harsål-unda -onder handlagt cirka 40 ärenden som berört utlandsägdaföretags konkurrensbegränsanäe åtgärder medverkningar på den svenska marknaden. Dekonkurrensbegränsningar som i dessa sammanhangvarit vanligast förekommande har gällt leveransvägran,prissättning och kar-tellavt.al. Eonkurrensbegränsandeavtal som träffats av multinationella företag och avser den svenska marknaden införs liksom andra kartellavtal i ka.rtellregistret. fanns i registret omkring 60 konlrarrensbegränsande avtal i rilka utlandsägda företagdeltog. De flesta av dessa företag fannsi någon form med verksachc-t inomSverige m.en det förekom också förexag somutan att ha verksamhet i landet ändå träffatkonkurrensbegränsande avtal som berörde . Avt.al som varit föremål för NOs prövningoch som ett resultat härav upphört eller, modifierats har gällt t ex hemmamarknadsskj''dd, kvotering och prissättning. Konkurrensbegränsningarvidtagna av multinationella före- tagskiljer sig norm.alt inte till sin utformning frän sådanakonkarrensbegränsningar som tillämpas av nationella företag. Demultinationella företagens internationella karaktär gör dockatt effekten på handel, prisbildning och konkurrens ofta blirbetydelsefull. Bidragande härtill är t ex de multinationella företagensgenomsnittligt sett större storlek och finansiella makt samt deras godam.arknadskännedom och tekniska kunnande. De spele.r också oftastor roll på koncentrerade marknader och förkoncentrationsutvecklingen. I betänkandet redovisas på sid 387 ff vissa huvudtyperav konkurrensbegränsningar som berörts i analysen avmultinationella företags konkurrensbegränsande åtgärder. Detförtjänar betonas att dessa typer av konkurrensbegränsningarinte är sädana som nationella företag sk-ulle sakna m.öilighetatt genomföra, men riskerna för negativa effeicter är särskiltstora när de tillämpas av stora internationella företag. Konku.rrensbegränsningarvidtagna av utländska företag med effekter på den svenska marknaden Ifanangripas med stöd av svensk konkurrenslagstiftning ' ' . tillämpningav svensk eller .annan nationell'konkurrenslagsxift-ning kan dock möta svårigheter,framförallt av två slag. Den ena är att få tillgång till för bedömningenar kon-Icurrensbegränsningen nödvändiga uppgifter när dessa finns utanför landetliksom axx kontrollera riktigheten a,v uppgifter i de fall sådana lämnas från företagutanför lar.äet. Denaiidra svårigheten uppkommer i sair.banä mei genomförande avbeslut om åtgärder m.ct utländska företag som. aj är et.ablerade i på grund avatt nationell lagstiftning vanligen inte kan tillämpas utanför landetsgränser. Att förhandlingar enligt konkurrensbegränsningslagenmed sådana utländska företag trots dett: förekommit med medverkan frånrepresent.ant iför veder-börands företag ändrar inte detta hållande. NOvill i detta sammanhang erinra omi att utdöm.da riten mot utländska företag somsaknar säte eller fast drift-st.älle iSverige bör kunna sökas i egendomi som företaget har i . Sådanegendomi kan vara kundfordringar, lager m ra. Ibetänkandet framläggs olik.a förslag till övertagandekontroll. C-emensamt i de olika förslagen är bl aatt Icontrollsubjekt inte utan tillstånd for varje särskilt fall får förvärva så många aktier i svenskt aktiebolat? 1) Jfr beslut i det s k Baver-Kerr- ärendet /1977 SOU 1978:9 sid 134 f och sid 262f. Prop.1981/82:135 101 attvissa angivna procentgränser överskrids. Förvärvstillständ krävs också vid övertagande av andel i svensk-t handelsbolag och vidövertagandeav äganderätt eller nyttjanderätt till rörelseeller del av rörelse här i riket. (SOU 1978:9) har i sitt slutbetänkande lagt fram ett förslagtill lagstiftning .avseende prövning av företagsförvärv. Den föreslagna lagstiftningen, somi finns inom ramen för en föreslagenny konkurrensbegränsningslag, gäller såväl svenskägda som utlandsägda företagsfc"rvärv av andra företag i . förslagom.fattar därmed en be-tjj-dligt bredare krets av företag än den -arföretags-etableringsutredningen föreslagna. förslagbygger vidare i likhet ned företags-otableringsutredningens på en prövning från fallxill fall ar för/ärv. har emellertid här ennedre gräns under vilken förvärvsprövninginte sker. Dessa gränser är i förslaget mycket lågt satta. Vidare .är de-kriterier efter vilken prövningen av företagsförväri' skall ske mycket vida. Bland annat skall enligt3 kap 1 § särskilt beaktas hur förvärvet kanpåverka "sysselsättningen samt berörda arbetstagares ochkommuners intressen". Vid prövning ska vidare särskilt beaktas hur förvärvet kanpåverka prisbildningen, effektiviteten inom. näringsutövning samt ägarkoncentrationen inom näringslivet.Inte i något ar företagsetableringsutredningons lagförslaganges några närmare kriterier för prövningenav företcLgsförvär\''. Deav konkurrensutredningen och företagsstableringsut-redningen föreslagnaformerna för prövning ar företagsförvärv är i väsentliga delar lika raranära. En räsent-1igskillnad är emellertid att företagsetableringsut-redningensförslag enbart tar sikte på utlandsägda företag respektive företag utan utlänningsförbehåll medankonkurrensutredningens förslagillämpligt på alla före-tagsförvärv över en riss storlek. Detta utredningsförslagkan därmed inte sägas rara diskrim.inerande gentem.ot rissa typer arföretag. Mot bakgrund ar den i räsentliga delar likartade prörningenrill NO ifrågasätta om. inte den ar företagsetableringsutredningenföreslagna ordningen för förrärrspröming borde inarbetas i konkurrensutredningens förslag. Härigenomskulle man rinna a.tt förrärvsprömingen inte innehöll något mått ardiskriminering gentemot rissa företag samt också en riss förenklingar handläggningen eftersom endast en lagstiftning bler tillämplig. Om.emellertid en särskild förvärvskontroll för utlandsägda företag och företag utan utlänningsförbehåll skall tillämpas vid sidan ar konkurrenlagstiftningen talarpraktiska skäl för att äubbeltäckningen görs så begränsad som möjligt. Ett sätt att minska denna dubbeltäckningrore att begränsa kraret på förvärrstillstånd en- Prop.1981/82:135 102 ligtföretagsetableringsutredningens föreslagna lagstiftning till fall därkontrollsubjekt rid förvara' ar srenskt aktiebolag förrärrar sådantbolag där utlänningsförbehåll eller liknande förbehållsaknas. Vidare synes också kontrollsubjektsförrärv ar s kfria aktier kunna lämnas utanför den här föreslagna lagstiftningen. Dessa båda typerav företagsförvärv skulle ändå kommia att underkastas en förrärrsprömingenligt konkurrensutredningens förslag under förutsättning att de i utredningsförslagetangirna gränserna om 10 respektire araktiekapitalet kommer att ligga hos det förrärvande företaget och att det förvärvade företaget örerskridergränsen för förvärrsprörningens omfattning. Etträsentligt inslag i en fungerande marknadsekonomi är att företagareska kunna etablera sig på miarknader där man bedömer att det finns förutsättningarför att framgångsrikt bedrira rerks.arahet i konkurrens med andraföret.ag. Sådant fritt marknadstillträdefungerar i sig som enkonkurrensfaktor för de företag som redan finns påmarknaden. Hotet från potentiellt nya konkurr3nter kan triiiga företagentill effektiritex och m.inska möjligheterna axt missbruka en dominerande ställning,Clik- förhållanden i olika branscher tenderar em.ellertid attleda till varierande former ar trösklar för marknadstillträde. Sådana trösklar kanrara kr.ar på riss k.api-talinsats för att nå enraxionell tillrerkning, krar på att viss teknologi ska finnas, krav på risstmarknadskunnande eller resurser att inresxera i marknadsföringsåtgärder.Redan existerande förhållanden påmånga marknader verkar sålunda återhållande på nyetableringar. Detsvenska näringslivet har jämfört med.andra länder en mycket hög företagskoncentration.Enligt en undersökning ar statens pris- och kartollnännd (SPK)i) rar de fyra största företagens andel ar produktionen ellermer i över hälften ar de undersökta 530 raru-grupperna. Iendast av rarugrupperna hade do fyra största företagentillsammajis . Eftersom importandelen inte tagitsmed i undersökningen motsrarax broduktionsandela.rna intefaktiska m.arknads ande lar men risar ändå en jämfört med m.ånga andra länder mycket hög företagskoncentration. Kontrollinjensynes mena (sid 441) att möjligheterna till förrärrskontrollframstår som föga meningsfulla om. de inte kompletteras medetableringskontroll. Ett sådant synsätt bortser från de stora skillnader som uppkomm.er rid de bådatyperna ar marknadsinträde. Vid företagsförrärr kan ett företag över få stor betydelse på marknaden. 1)Koncentrationsutvecklingen inom srensk industri 1967-70 (1972), Prop,1981/82:135 103 någotkunnande till marknaden. Det behörer inte heller risa sin störrekonk-arrenskraft eller sina bättre förutsättningar att bedriva rerksamJieten. I själraverket kan skälet ibland rara att man rill förrärva enbesvärlig konkurrent. Sysselsättningen behöver heller inte pårerkas. Situationen är helt annorlundarid nyetablering pi marknaden. Företaget i fråga har dä som regel en produkt som. man bedömer detfinns, en marknad för. Genom att i konkurrens med påmarknaden befintliga företag erbjuda förmånligarepriser, bättre kvalitéer eller service kan företagetrinna marknadsandelar. Misslyckas man med detta slås man ut.Genom, nyetableringen tillförs som regel ny sysselsättning.Om det nyetablerande företagets produkter eller produktionsmietoder är överlägsnared.an befintliga företags kan naturligtvis på siktdessa komma att få srårighexer. De kan därför ha ettintresse ar att motarbeta etableringen. Från allmän synpunkt sett är dock att märka attrid nyetablering stimuleras som regel konkurrensen, sysselsättningen. ökar och ägarkoncentrationen minskar. Vägrasetablering i kan företagex etablera i annat land och möjligenexportera till Srerige. Detta kan då få negatira effekter på sysselsättningeni genom att svenska företag förlorar försäljning. Möjligheterna att ingripa med konkurrensbegränsnin,csl.a.geneller annan srensk lagstiftning mot ett förexag som räljer att sälja på den srenska m.arknaden utan att etaclsra sig här är mycketmindre. ovan kort angivna b.ikgrunden till skillnad frän föi-rärrskontroll,som bl a syftar till att bibehålla en fungerande marknadsekonomi, ett långtgåendeingrepp i en fungerande marknadsekonomi.