prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — Som följd av en planeradproduktionsökning vid de svenska raffinaderierna beräknas importen av råoljaöka med . Prisstegringen 1981-1982för den totala importen väntas bli (eller enligtnationalräkenskapernas metoder). För bearbetade varor beräknas prisökningen blidrygt medan importpriset för råvaror väntas öka med . Prisökningen på förbearbetade varor kan synas låg med tanke på att devalveringen förraåret rent beräkningsmässigl bör höja helårsgenomsnittet för importprisindex förbearbetade varor med . I kombination med en beräknad ökning avvärldsmarknadspriser -mätt i nationella valutor - på (se tabell 3:3),kunde man vänta sig en kraftigare prisökning. Förklaringen till prognosens lågaökningstakt ligger dels i vissa antaganden beträffande vikterna som ingår iimportpris-beräkningarna, där en förhållandevis stor andel av importen kommerfrån 1981/82:100 70 Tabell 3:7 Nettoimport avråolja och petroleumprodukter 19741982' Löpande priser, milj. kr. i procent av BNP Volymindex (1975= 100) ' Uppgifterna för1974-1980 är hämtade från utrikeshandelsstatistiken. Uppgifterna ärbaserade på utvecklingen . Uppgifternaför 1982 avser prognoser. Samtliga uppgifter redovisas i SNI-termer.Tidigare har råolja och petroleumprodukter definierats i SITC-termer. Dennaomläggninghar medfört att vissa uppgifter är ändrade. Export av råoljaförekom endast 1974 (8 milj. ), 1975 (2 milj. ), 1979(86 milj. 1980 (58 milj. och beräknas 1981 och1982 uppgå till ca 110 resp. 120 milj. kr. ' BNP till marknadspris. ''Deflatering enligt hybridindex. Källor: och statistiskacentralbyrån. länder med långsam prisutveckling, dels i vissaförutsättningar angående eftersläpningen av inverkan av devalveringen påimportpriserna.' Dessutom förutsätts en del utländska leverantörer sänka sinapriser (i utländsk valuta) efter devalveringen i syfte att söka bibehålla sinaandelar på den svenska marknaden. På råvarusidan betingasden förhållandevis långsamma prisutvecklingen av att USA-dollarn, i vilken del av råvaruimport noteras, föll gentemot den svenska kronanunder tiden närmast efter devalveringen. Dollarkursen har ikonjunkturinstitutets huvudalternativ antagits ligga kvar vid . Vidare antas kontraktspriserna på råolja och petroleumprodukter blioförändrade i dollar räknat under loppet av 1982. Sammantaget beräknasimportprisstegringen och ökningen av importvolymen leda till en värdeökningför totala varuimport 1981-1982 på . I institutetssidoalternativ - där bl. a. dollarkursen har antagits falla gentemotden svenska kronan under loppet av 1982 - beräknas totala import öka ivolym med mer ' Köpekontrakten förimporten tecknas till en fjärdedel i svenska kronor och berörs till denna del inteomedelbart av devalveringen. Se närmare avsnitt 3.1. Bilaga 1.1 Preliminärnationalbudget 71 1981-1982 än enligt huvudalternativet.Volymökningen blir således 4,istället för 4,. För importen av bearbetadevaror kalkyleras volymökningen till 2,istället för 2,som ihuvudalternativet. För råvaror beräknas ingen skillnad i importvolymen mellanalternativen. Prisökningen 1981-1982för den totala importen beräknas enligt sidoalternativet bli ca 1 1/lägreän i huvudalternativet. För bearbetade varor kalkyleras prisökningen till drygt123/, eller lägre. På råvarusidan beräknasimportprisökningen bli betydligt lägre i sidoalternativet. I den alternativakalkylen har antagits att de oljeproducerande länderna höjer priset på råolja iett försök att kompensera sig för det lägre realvärdet av råoljan somdollarkursfallet väntas föranleda. Prishöjningarna har antagits ske i takt medkursfallet men med ungefär ett kvartals eftersläpning. Under loppet av åretberäknas detta i svenska kronor räknat leda till en prissänkning på råolja ochpetroleumprodukter med resp. 41/. Som följd huvudsakligenav det lägre råvarupriset beräknas totala import 1982 enligtsidoalternativet bli ca 2100 milj. kr. lägre än i huvudalternativet.Värdeökningen blir således ca 161/istället för knappt 181/. Underskottet ibytesbalansen angavs i till22,. I denna kalkyl skattades företagens import och export avtjänster m. m. med hjälp av dels valutastatistik, dels ettantagande att denna statistik underskattade tjänsteexporten 1980 med 8,9miljarder kr. När denna s.k. korrigeringspost insätts tillsammans med nuaktuell övrig statistik över utlandstransaktionerna, erhålls ett underskott ibytesbalansen 1980 på . Resultaten föreligger nufrån enkät till företagen angående deras export ochimport av tjänster m.m. 1980. Den visar tjänsteinkomster och ränteinkomsterm.m. som netto är . större än vad som tidigare antagits vidbestämningen av korrigeringsposten . Enligtbetalningsbalansdelegationen, på vars uppdrag SCB sedan några år tillbakagenomför tjänsteenkäten, är denna nu sä pass säker att den kan utnyttjas somstatistikkälla för företagens export och import av tjänster m.m. 1980. Detta innebär att dens.k. korrigeringsposten jämförd med tidigare skattning växer med 3,1miljarder kr. och att bytesbalansens saldo ändras frånett underskott på . till ett underskott på . Även korrigeringsposten bör enligtdelegationen räknas upp. Prop.1981/82:100 72 beräkning på basis av företag som ingick i såväl 1980 som1979 års undersökningar, indikerar att korrigeringsposten bör höjas från 8,0till . Bytesbalansens underskott stannar därvid vid9,9 miljarder mot tidigare beräknade . Någon ändring avkorrigeringsposten och har ej vidtagits. Underlag härför saknas. Likaså saknas underlag helt förfördelning av korrigeringsposten på halvår och kvartal . Enligtbetalningsbalansdelegationens mening bör korrigeringsposten sättas till14,. ett utnyttjande av valutastatistik för1981 bedöms ge en underskattning på . 1980-1981 bedöms växa med . (mot tidigare antagna 0,9miljarder), hänger samman med att valutastatistiken enligt delegationensbedömning undergår en fortgående snabb försämring i fräga om sintäckningsgrad. En indikation härom utgör det förhållandet att ingen tillväxt utantvärtom en liten volymmässig minskning av exporten av "övriga tjänster" registreras 1980-1981när den statistiskt belysta exportenav "övriga tjänster" (se tabell 3:8) läggs samman med tjänsteandeleni den nya korrigeringsposten påtotalt . Med den nyakorrigeringsposten registreras underskottet i bytesbalansen 1981 till . Bakom förbättringenav bytesbalansen 1980-1981 med totalt . ligger en förbättringav handelsbalansen med , en svag försämring av tjänstebalansen samt enförsämring med nära . i transfereringsbalansen genom främstkraftigt ökade ränteutgifter. Mellan 1981 och 1982beräknades åter en försämring av bytesbalansen till ett underskott pä 16,2 miljarderkr. Handelsbalansen beräknas visa oförändrat underskott. Försämringenav bytesförhållandet genom devalveringen motväger nämligen den förbättring somen större ökning av exportvolymen än av importvolymen leder till.Transfereringsbalansen kommer vidare att ytterligare belastas av fortsattökning av främst ränteutgifterna. En försämring avtransfereringsbalansen med drygt 3 miljarder kr.beräknas sålunda komma till stånd. Tjänstebalansen förutses däremot visa en viss förbättring. Sjöfartsnettot beräknasväxa förhållandevis kraftigt medanden negativa utvecklingen av turistnettot förutses komma att bromsas uppav att turistutgifterna antas minska kraftigt i fasta priser räknat. Exportenav "övriga tjänster" beräknas växa med i volym1981-1982. Den i tabell 3:8 insatta prognosen för övriga tjänster netto har åsatts ett värde som, vid entotal korrigeringspost på . 1982, svarar emot dennabedömning. Som framgått avframställningen i export- och importavsnitten i detta kapitel, beräknasbytesbalansen 1982 i sidoalternativet för valutakursutvecklingen visa caI miljard lägre underskott än i huvudalternativet enligt tabell 3; 8. Bilaga 1.1 Preliminär nationalbudget kr., löpande priser Export av varor, fob Import av varor, cif Övriga tjänster, netto Korrigering av tjänster" (3 594) (8 825) Bytesbalans för varor och Avkastning på kapital, netto därav: räntenetto: staten och Övriga transfereringar, netto -4756 (-5 864)'' -5 341 Korrigering av transfereringar'' (3 506) (3 272) (3 175) (3 704) Bytesbalans för varor. tjänster och transfereringar' - 33 (-1141)" -9888 5451 ( 6559)'" 8080 Förändring på grund av ' Exkl. korrigering avhandelsstatistiken. - Nettot av återutförseloch återinförsel, korrigering av SAS' flygplansimport, i utlandet direktlandadfisk, samtrabatter och koncernbidrag i samband med oljeimport. ' Inkl. korrigering avhandelsstatistiken, '* Korrigeringspostentotalt uppgår till 7 100, 9600, 12000, 14000 och 16000 milj. kr. Fördelningen avkorrigeringsposten pä tjänstebalansen och transfereringsbalansen är skönsmässigvilket markeras genom att siffrorna i tabellen är satta inom parentes. Överensstämmer medriksbankens bytesbalansbegrepp. *' 1 slutetav beslöt statsmakterna att efterskänka en rad tidigare givnakrediter till till ett värde av en dryg miljard kr. Dennatransaktion får konsekvenser för såväl transfereringsnettot som kapitalbalansen såtillvida att den senare förstärks medsamma belopp. Formellt belastar hela detta belopp bytesbalans, ehuru det redan vid utbetalningen avifrågavarande krediter torde ha stått klart att dessa till största delen skulle komma att efterskänkas. Irealiteten har transfereringsnettot därmed felperiodiserats. I huvudkolumnenovan redovisas transfereringsnetto, bytesbalanssaido och kapitalbalansexklusive den genomförda avskrivningen av u-landskrediter. På exportsidan skulleexportinkomsterna för råvaror (järnmalm, trävaror och massa samtpetroleumprodukter) bli drygt 900 milj. kr. lägre för samma exportkvantitet somenligt huvudalternativet medan exportinkomsterna för bearbetade varor skullebli något mer än 200 milj. kr. lägre genom lägreprisstegring och högre volymtillväxt. Totalt skulle alltsåexportvärdet beräknas bli drygt I 100 milj. kr. Prop.1981/82:100 74 På importsidanskulle kostnaden, enligt de gjorda antagandena, för samma införselvolym råoljaoch petroleumprodukter som enligt huvudalternativet bli ca 1 900 milj. kr. lägremedan importkostnaden för samma volym bearbetade varor som enligt huvudalternativet skulle blinärmare 400 milj. kr. lägre.En något högre exportvolym enligt sidoalternativet drar dock upp importvolymennågot. Hushållens köpkraft minskar vidare mindre 1981-1982 vid dettaalternativ, vilket beräknas leda till mindresänkning av den privata konsumtionen. Även härigenom dras importvolymen uppnågot i förhållande till huvudalternativet. Importvolymen kan därför beräknasöka eller ca 200 milj. kr. mer än enligt huvudalternativet. Totalt beräknasimportvärdet 1982 i sidoalternativet bli ca 2 100 milj. kr. Beräkningsalternativetmed fallande dollarkurs skulle alltså, förutom en något lägreinflationstakt, ge en bättre bytesbalans och, i någon mån, en högre real tillväxti ekonomin. Den något större exporten och konsumtionen beräknas, efter avdrag för en något större import,innebära en knapp högre volymtillväxt för BNP. Handelsbalansenberäknas preliminärt ha uppvisat ett underskott på ca 1/2 miljard kr.1981.' Detta skulle innebära en klar förbättring i förhållande till 1980 dåhandelsbalansen visade ett underskott på nära . Förbättringenhänför sig helt varuhandeln exklusive råolja och petroleumprodukter. Fördessa varor förbättrades handelsbalansen preliminärt med inte fullt 121/. I handeln med råolja och petroleumprodukter registrerades en ökning avunderskottet med nära . förutses i huvudalternativet med oförändrade växelkurser handelsbalansunderskottet bli ungefär likastort som för I varuhandeln med undantag av handeln med råoljaoch produkter har överskottet beräknatsöka med drygt 7 3/. Underskottet i handeln med råolja ochpetroleumprodukter har beräknats stiga frän närmare 29 miljarder kr.1981 till . Denna ökning har främst sin grund iatt importen av petroleumprodukter beräknas återgå till en mer "normal" nivå 1982. Bytesförhållandet förden totala handeln har, under antagande om oförändrade växelkurser under 1982, beräknats undergå en försämring med från1981 1982. Försämringen kan i huvudsak föras tillbaka på devalveringen av den svenska kronan i september 1981.Devalveringens pris- och volymeffekter har sammantaget beräknats medföra en förbättring av handelsbalansen med 3 1/2 ä . 1982.Devalveringen kan väntas leda till enännu mer betydande förstärkning avhandelsbalansen eftersom effekterna ' Exkl. korrigering av handelsstatistiken (se tabell 3:8). av en relativprisförskjutning på utrikeshandelsvolymernaantas mogna ut först efter 2ä . I alternativet med sänkt dollarkurs etc. 1982, (seavsnitt 3.1), har handelsbalansen beräknats ge ett överskott pä ca 1/2 miljardkr. Det jämfört med huvudalternativet bättre utfallet har sin grund i attbytesförhållandetberäknas undergå en mera begränsad försämring i detta alternativ jämfört med huvudalternativet.Exportvolymtillväxten beräknas bli någothögre i sidoalternativet men detta motverkas enligt beräkningarna av att ävenimportvolymen blir något större i detta alternativ i förhållande tillhuvudalternativet. Den svenskahandelsflottan har fortsatt att krympa och investeringarna i denna beräknas1981 ha sjunkit kraftigt till en relativt obetydlig nivå. Det successivt minskandeegna tonnaget i rederirörelsen kompenseras dock delvis av ökad förhyrning av utländskafartyg. Fraktmarknadsutvecklingen har emellertid varit nedåtriklad.Detta förhållande synes ha bromsat ökningstakten i rederiernas bruttofraktintäkler fränutlandet . Dåsamtidigt deras kostnader i utlandet beäknas ha stigit förhållandevis mer ger kalkylerna för sjöfartsnettot i löpandepriser en ungefär oförändrad nivå jämfört med . Världshandeln beräknas växa med 4%1981-1982. En uppgång av denna storlek börkunna leda till en ökning avkapacitetsutnyttjandet av tonnaget hos de svenska rederierna. En volymökningter sig därför trolig i sjöfartsnettotfastän investeringarna i handelsflottan beräknas falla kraftigare även . Vidare är en vändning uppåti fraktsatserna i dollar räknat övervägande sannolik. Denna tillsammans meduppskrivningen av dollarkursen genom den svenska devalveringen i september 1981torde ge en betydande ökning avsjöfartsnettot 1982. I tabell 3:8 har införts en uppgång med 600 milj.kr. Bruttoutflödet avresevaluta beräknas ha ökat de tre första kvartalen 1981jämfört med . Uppgången översteg prisutvecklingen ide länder valutan förbrukats. I nationalräkenskaperna, där dettabruttoutflöde i sin helhet registrerats som privat konsumtion av svenskahushåll utomlands, anges volymökningen till . Den kraftiga uppgången förklarasdelvis av att svenskarnas turistutgifter sjönk tillbaka starkt underarbetsmarknadskonflikten 1980. I resevalutautgifterna registreras emellertidockså invandrares hemförsel av svenska sedlar. Utgifterna gentemotFinland har ökat kraftigt, vilket kan tyda på att denna hemförselbidragit till uppgången. Mellan kalederåren 1980 och 1981 harökningen av bruttoutflödet satts till i löpande priser varvid förutsatts att devalveringen endast haft marginellaeffekter . Inflödet avresevaluta beräknas ha ökat med mellan de tre första kvartalen 1980 och1981. I nationalräkenskaperna registreras inflödet av 1981/82:100 76 resevaluta i sin helhet som utländska turistersutgifter i och utgör en avdragspost från totala inhemska konsumtionenvid beräkningen av den privata konsumtionen. Där registreras en uppgång med 2 %i volym för denna avdragspost mellan de tre första kvartalen 1980 och 1981.Mellan helåren beräknas inflödet av resevaluta öka i löpande priser.Det negativa resevalutanettot kalkyleras därmed till 6650 milj. kr.,vilket i löpande priser betyder en uppgång med ca 1 300 milj. kr. jämfört medföregående år. Genom devalvering och denfortsatta nedgången i hushållens reala disponibla inkomster kommer svenskarnasturistutgifter sannolikt att minska icke obetydligt 1981-1982 i volym räknat.Fortsatt inflation utomlands och den extra fördyringen av resandet genomdevalveringen leder till att utflödet av resevaluta ändock stiger. Här harräknats med en ökning på 1981-1982. Inflödet av resevaluta bör ökaavsevärt tack vare devalveringen och en uppgång 1981 -1982 harinförts i kalkylen för bytesbalansen 1982. Detta leder till ett beräknat negativtresevalutanetto på 7050 milj. kr. Posten övriga tjänster itabell 3:8 ger en synnerligen ofullständig redovisning av tjänsteutbytet medutlandet. En stor del av den korrigeringspost som återfinnes i samma tabellberör i sak denna post. Nettot av avkastningen påkapital beräknas till -11,. 1981 eller en förändring i negativriktning på . i förhållande till 1980. Försämringen förklarasav de successivt stigande räntebetalningarna till utlandet. Säväl statens somövrigas ränteutgifter har ökat mycket kraftigt . Denna kraftigaökning har samband med den ökade lånestocken, ett högt ränteläge ochvalutakursutvecklingen. Nettot av avkastningen på kapital 1982 beräknas till-14,. eller en ytterligare förändring i negativ riktning på 3miljarder kr. Förutsättningarna bakom denna kalkyl är bl. a. attnettoupplåningen 1982 uppgår till ca . varav ca 5 miljarder kr.i statlig nettoupplåning samt en rörlig räntesats på . Osäkerheten i hurupplåningen fördelas är mycket stor och kalkylen är känslig för förändringar iräntenivån. Posten övrigatransfereringar, vars största delpost är u-landsbistånd visar också en fortsatttillväxt av det negativa saldot både 1981 och 1982. Även beträffande räntebetalningarnaoch övriga transfereringar räknar man med bristande täckning i statistiken påinflödessidan. En del av den totala korrigeringsposten har därför hänförts tilltransfereringarna. Bilaga 1.1 Preliminär nationalbudget 4.1 Sammanfattning av industriproduktionensutveckling Industriproduktionennådde sin senaste topp . Tillväxten iindustriproduktionen hade då varit rask , men eftersom denkontraktiva utvecklingen varit både långvarig och stark komtoppen pä produktionskurvan att bli lägre än föregående toppunkt förstakvartalet . Bortsett från dentillfälliga återhämtningen efter arbetsmarknadskonflikterna 1980 harindustriproduktionen varit successivt fallande från framtill slutet av 1981. Produktionen beräknas preliminärt ha minskat med 6 ä 7 %mellan dessa båda perioder. Minskningen mellan helåren 1980 och 1981 avindustrins produktionsvolym beräknas till ca 2 1/. De starkaste produktionsneddragningarnahar skett inom gruvorna, sågverken, petroleumraffinaderierna, varven ochstålverken. För de färdigvaruproducerade industrierna och där särskiltverkstadsindustrin har fallet i produktionen varit mindre. Tabell 4: 1 Industriproduktionensutveckling Procentuell volymförändringfrån föregående år -3,6 210,220,290 Övriga gruvor och mineral- -3,2 -6,5 -8,5 -2,2 -13,0 -6,0 -2,9 38./.384I -5,0 -1,1 ' Inkl. hyvlerier ochIraimpregneringsverk. - Inkl. smörimedels-,asfalt- och kolproduktindustri. * Inkl. ferrolegeringsverk. ' Inkl. båtbyggerier. ' Omfattar nu ävenlivsmedelsindustri och träfiberplattindustri. se not sid 91. Prop.1981/82:100 78 förutses en klarförstärkning av exportefterfrågan och ett omslag till en begränsad ökning avlagren. I samma riktning verkar också att den importkonkurrerandehemmaproduktionen fått ett förbättrat konkurrensläge genom devalveringen. Deninhemska efterfrågan beräknas däremot falla även 1982. Med dessaförutsättningar beräknas en klar tillväxt av industriproduktionen ske underloppet av 1982 med ett årsgenomsnitt som med ca 3 1/överstiger 1981 årsproduktion. 4.2 Utvecklingen inom olika delbranscher Avsättningsläget för densvenska järnmalmsexporten som successivt förvärrades ärfortfarande svagt till följd av den europeiska stålindustrins krymptamalmbehov. Stålförbrukningen i ligger pä en låg nivä och produktionenär anpassad nedåt genom ländervisakvottilldelningar. Stålproduktionen iVästeuropa nådde sitt högsta läge . Sedandess har den minskat till följd av den kraftigt vikande efterfrågan såväl inomEuropa som på utomeuropeiska marknader. Efter EG-kommissionenstvängskvoteringar som genomdrevs och omfattade ca 3/4 avstålsortimentet anpassades den västeuropeiska stålproduktionen i stort setttill rådande efterfrågenivå. Sammantaget minskade stålproduktionen inom EG mednärmare 19791980. I samband med dessa åtstramningar av stålproduktionen komde svenska exportleveranserna av järnmalm att minska kraftigt under loppet av1980 och framförallt . Flertalet viktiga avnämarländer iVästeuropa underlät att ta hem kontrakterade malmleveranser från ochtotalt uppgick bortfallet till av budgeterade leveranser. Dettainnebar att exportvolymen sjönk ca 21 1/1979-1980. Exportprisnivån för deolika malmkvaliteterna steg emellertid i genomsnitt meddrygt . Efterfrågeförsämringen medförde att brytningen av svensk järnmalmdrogs ned i förhållande till planerad produktion , men steg ändå produktionen med jämfört med . Malmlagrenböljade åter stiga med en betydande uppbyggnad framförallt under andra halvåret1980. Alltsedan våren 1980 internationella stålkonjunkturen varit vikande och stålförbrukningen iVästeuropa var ännu mycket svag. Stålproduktionen inom EG,som sjönk kraftigt stabiliserade sig pådenna lägre nivå, en nivå som torde ha svarat tämligen väl mot den löpandeförbrukningen inom EG. Sammantaget synes stålproduktionen i hasjunkit 1980-1981. Följaktligen har även den svenska malmexporten fallitytterligare . Bortfallet är dock betydligt större änminskningen i stålproduktionen och man har förutom de successivt fallande och numera obefintliga leveranserna till fåttvidkännas andelsförluster, huvudsakligeni . Sammantaget torde exportvolymen ha minskat med ytterligare 1980-1981. Priserna som sätts i dollar sänktes något på de olika kvaliteterna, men underinverkan av dollarkursens uppgångberäknas medelexportpriset likafullt ha stigit med i svenskakronor 1980-1981. Efterfrågeförsämringentvingade att införa 8 veckors produktionsstopp. På dettasätt försökte man undvika en upprepning av kraftigalageruppbyggnad. Denna motåtgärd sattes inefter det att lagren hade ökat , och för torde därmed endast en måttligpåspädning av lagren ha ägt rum.Brytningen av svensk järnmalm synes preliminärt ha minskat med ca 16%1980-1981. Någon kraftigförbättring av stålkonjunkturen i väntas inte men enicke obetydlig exportuppgång torde ändock bli möjlig. En viss lagerpåfyllnad hos stålverkenkommer förmodligen att behövas och en ökadefterfrågan på mei; högförädlad sintermalm kan förväntas. Vidare har de svenska malmsäljarna aviserat enaktivare säljpolitik. Sammantagethar här kalkylerats med en exportvolymökning på 1981-1982. Exportpriserna beräknas stiga medi genomsnitt . I likhet medträvaror har här, enligt ett motsvarande resonemang, bedömts att alternativ II förvalutautvecklingen leder till att prisnivån för exporten av järnmalm 1982hamnar lägre än enligt alternativ I. Järnmalmsproduktionen kan väntasförbli oförändrad mellan helårsgenomsnitten 1981 och 1982 under förutsättning attmalmlagren hålls i stort sett oförändrade. Försämringen avbyggkonjunkturen i OECD-området medförde att efterfrågan på trävaror sjönkkraftigt. En ytterligare betydande del av efterfrågan föll dessutom bort på grund avlagerminskningar i de kontinentala importörs- och förbrukarleden. En påtagligökning i lagerhållningen av trävaror skedde nämligen i ,men lagerutvecklingen svängde successivt /1981 underintryck av försvagningen på byggmarknaden. Ökningen av trävarupriserna hade redan tidigareupphört, och omslaget i lagerinvesteringarna ökade pressen på trävarupriserna somockså föll kraftigt . Efterhand hejdades dockköparnas lageravveckling trots fortsatt nedgång av byggandet i såvälVästeuropa som . Även fallet i trävarupriserna bromsades upp. Trävaruimporten tillde åtta största förbrukarländerna i beräknas ha minskat med , 1980-1981, ellermed omkring 4 1/2 milj. m. Lagrenenbart hos de kontinentala trävaruimportörerna bedöms ha dragits ned medca 1 milj. m . Trävaruexportenfrån beräknas ha minskat i volym 1980-1981. Framför allt var detleveranserna på som utveck- Prop.1981/82:100 80 lades svagt, medan exporten till bl. a. OPEC-ländernakunde höjas kraftigt. I genomsnitt för1980-1981 beräknas exportpriserna ha höjts med 2,.