prop · G503102 · 1981-12-31 00:00:00 — förde tre tjänster som civifförsvarsstyrelsen har inrättat vid skol- ochförrådsanläggningarna. I övrigt biträder jag i huvudsak vad civilförsvarsstyrelsenhar föreslagit för detta produktionsområde liksom för produktionsområdenaUnderhåU och förtådsverksamhet och Forskning, försök och utveckling. /83 beräknarjag alt civilförsvarsslyrelsen för materielanskaffningbehöver disponera ell beslällningsbemyndigande om 227,3 milj.kr., varav 42,2milj.kr. är avsedda för prisreglering. Kvar lill regeringens disposition /82 slår 37,1 milj.kr. Bemyndigandet för /83 kandärför begränsas till (227,3-37,1) 190,2 milj.kr. Behovel av betalningsmedel beräknarjagfiU . Vid bifall fill vad jag har förordat kommerbemyndigandeskulden för malerielbeslällningar att uppgå fill243424000 kr. Detta belopp bör emellertid justeras med hänsyn lill denberäknade fördelningen av prisregleringsmedel för budgetåren 1981/82 och1982/83. Den beräknade bemyndigandeskulden blir därmed ca 210milj. Jag beräknar attbemyndiganden all medge ersättning lill kommuner för att anskaffa anläggningarför civilförsvarets krigsorganisation för /83 behövs lUl ellbelopp av 51 milj. kr., varav 11,4 milj. kr. avses för prisreglering.Medelsbehovel beräknarjag lill 34 milj.kr. Med utnyttjande av de belopp somhar lagils upp i sammanställningen över bestäUningsbemyndiganden ochbetalningsmedel blir bemyndigandeskulden för ersättning för anskaffning avanläggningar för civilförsvarels krigsorganisation 78 135000kr. Detta belopp bör emellertid justeras med hänsyn tiU den beräknadefördelningen av prisregleringsmedel för budgetåren 1981/82 och 1982/83. Denberäknade bemyndigandeskulden bltf därmed ca 65 milj. kr. Minberäkning av medelsbehovet framgår av sammanställningen överbeställningsbemyndiganden och betalningsmedel (s. 263). Jaghemställer alt regeringen föreslär all 1. bemyndiga regeringen all medge allcivilförsvarsmaleriel beställs inom en kostnadsram av , 2. bemyndiga regeringen att medge att ersättning utgårför anskaffning av anläggningar för civilförsvarels krigsorganisation inom enkostnadsram av , 3. lill Civilförsvar för /83 anvisa eltförslagsanslag av . Civilförsvar: Anskaffning av anläggningar 1980/81Utgift 6177 340 1981/82Anslag 11000000 1982/83Förslag 22200000 Verksamhetenunder anslaget omfattar nybyggnad av lokaler, ulbildningsanordningar m. m. vidcivilförsvarels skol- och förrådsanläggningar och nybyggnad av förtåd förcivilförsvarels mobiliseringsmaleriel. 1981/82:102 Bilaga 2 Försvarsdepartementet Kostnaderoch medelsbehov (1 OOO-tal kr.) : 1982/83 Civilförsvar: Anskaffning av anläggningar för delprogrammet Projekteringskostnader Reducering på grund av överplanering -5 250 11000 -3 950 22200 22950 -h3 200 Budgetåret1980/81 Den planerade verksamheten har i stort sell kunnat genomföras. Budgetåret1981/82 Den planerade verksamheten beräknas kunna bli genomförd. Civilförsvarsstyrelsenberäknar elt medelsbehov av 22,2 milj.kr. för /83 enligl vad somframgår av sammanställningen över kostnader och medelsbehov. För objekt sompåbörjats eller avses påbörjas före den beräknas ca 4,5 milj. kr.För projekteringskostnader beräknas 3,2 milj. kr. Återstående medelsbehovhänför sig lill de nya objekt som avses påbörjas under /83nämligen en slabsspelsbygg-nad och en förläggningsbyggnad i , enförläggningsbyggnad i och nybyggnad av övningsanordningar m. m. pä delnya övningsfältet i . Av det beräknade medelsbehovet hänför sig 200000kr. lill kostnader för projektering av nybyggnad av en förläggningsbyggnad iSandö för elever i den utbildningsverksamhet som där. Denna kostnad bör inle belasta utgiftsramen för civilförsvaret. Minberäkning av medelsbehovel framgår av sammanställningen över kostnader ochmedelsbehov. 1 enlighet med vad jag har förordat under avsnittet 2.3Ramberäkningar för /83 m.m. (s. 257) bör . som avseranskaffning av lokaler för den utbildningsverksamhet som nämnden föru-landsutbildning bedriver vid skol- och förrådsanläggningen i inlebelasta utgiftsramen för civilförsvaret. Jag förordar all medel anvisas enligtföljande anskaffningsplan. 1981/82:102 Bilaga 2 Försvarsdepartementet Anskaffningsplan(1 OOO-tal kr.) nad av en maleriel- nad av en slabs- nad av en stabs- anläggning (etapp 1) Reducering på grund av Jaghemställer att regeringen föreslår attlill Civilförsvar:Anskaffning av anläggningar för /83 anvisa ettförslagsanslag av . 1981/82:102 Bilaga 2 Försvarsdepartementet 1980/81Utgift 100400888 1981/82Anslag 200000000 1982/83Förslag 270500000 Verksamhetenunder anslaget omfattar utbetalning av ersättning m.m. för anordnande avskyddsmm för befolkningens skydd. Bemyndigandeskuldenunder anslaget var . För /lämnat ett bestäUningsbemyndi-gande om 394 milj.kr. och anvisat ettanslag om 200 milj. kr. Den beräknade bemyndigandeskulden bUrdärmed (669040112 4-394000000-200000000) . Bemyndiganden ochbetalningsmedel (1000-tal kr.) ' I beloppet ingår 111,5 milj. kr. I beloppet ingår . 'I beloppet ingår 208 milj. kr. Civilförsvarsstyrelsenanmäler all tUldelade resurser medgett en produktion av ca 150000skyddsmmsplalser, vUket är något mindre än vad som skulle ha behövts för attvara i takt med nybyggnaden av anläggningar och byggnader. Civifförsvarsstyrelsenräknar med att del inom ramen för tilldelade resurser blir möjligt attproducera ca 150000 skyddsrumsplatser, vilket är ca 55000 platser mindre än vadsom behövs för att vara i takt med den beräknade nybyggnaden av anläggningaroch byggnader. /83 behövs bemyndiganden om . och betalningsmedelfiU ett belopp av 270,5 milj. kr. Prop.1981/82:102 Bilaga 2 Försvarsdepartementet Fördelningenpå objeklgmpper av de bemyndiganden som begärs för /83 framgårav följande sammanställning (prisläge ; 1000-tal kr. 32 §civilförsvarslagen Ersättning för skyddsrumsåtgärder enligt 40 § civilförsvarslagen Skolskyddsrum Kontroll avskyddsrum Detsammanlagda behovel av bemyndiganden är 392 milj. kr. enligl prisläget den 1febmari 1981. Av begärda bemyndiganden avses . för prisreglering.Sistnämnda belopp har beräknats enligt följande sammanställning. Omräkning av den beräknade bemyndigandeskulden den 30juni 1982 från prisläget lill prislägel efter bedömd prisutvecklingenligl nelloprisindex () Omräkning avbegärda bemyndiganden för nya åtaganden under /83 frånprisläget liU prisläget efter bedömd prisutvecklingenligt nelloprisindex () Underskott avprisregleringsbemyndiganden från hudaret 1980/81 Betalningsmedlen avses för all betala ersättning m. m. förden anskaffning av skyddsrum som har beställts med stöd av tidigare lämnadebemyndiganden. Min beräkning av bemyndigande- och medelsbehovel framgårav sammanställningen över beslällningsbemyndiganden och betalningsmedel. Medutnyttjande av de belopp som har tagils upp i sammanställningen blirbemyndigandeskulden . Detta belopp böremellertid justeras med hänsyn till den beräknade tilldelningen av prisregleringsmedelför budgetåren 1981/82 och 1982/83. Den beräknade bemyndigandeskulden den 30juni 1983 blir därmed ca 1 100 milj. kr. Jag hemställer all regeringen föreslår all 1. bemyndiga regeringen att medge att ersättningutgår för anskaff ning av av skyddsmm för befolkningen inom en kostnadsram av , 2. liU Civilförsvar: Skyddsrum för budgetåret1982/83 anvisa ett för slagsanslag av . Prop.1981/82:102 Bilaga 2 Försvarsdepartementet 273 Reglering av prisstegringar för civilförsvaret 1980/81 Utgift -' 1981/82 Anslag 68000000 1982/83 Förslag 90000000 ' Utgifterna redovisas under anslaget G 1. civilförsvar utom skyddsrum och 28 milj.kr. 'Häravavser47 milj. kr. civilförsvar utom skyddsrum och 43 milj. kr. Anslagen inom utgiftsramarna för civilförsvaret är /83 beräknade i pris- och löneläget . AnslagetReglering av prisstegringar för civilförsvaret är avsett att läcka sådana pris-och löneökningar som inträffar från febmari 1981 infill utgången av budgetåret1982/83. Detta innebär alt ungefär pris-och löneökningar räknas in ianslaget. Anslaget är ett s. k. täckningsanslag som inle skall belastas. har för /81 anvisat 55 milj. kr.lill reglering av prisstegringar för civilförsvaret, varav för civilförsvarutom skyddsmm 37,5 milj.kr. och för skyddsmm 17,5 milj.kr. Prisregleringenskall enligt beslut (prop. 1972:75 s. 195, FöU 17, rskr 331) skeenligl samma metod som tUlämpas för anslagen inom den militära ramen, dvs.under löpande budgetår och på gmndval av nelloprisindex (NPI). Metoden ochberäkningen av NPI för /81 har närmare redovisats under anslagettill Reglering av prisstegringar för det militära försvaret (s. 165). Bortsett från prisregleringsanslaget och investeringarnaför bistånds-och kataslrofulbildning under anslaget G 2. Civilförsvar:Anskaffning av anläggningar var summan av de rambundna anslagen lillcivilförsvar utom skyddsmm för /. Förprisreglering av anslagen inom utgiftsramen för civilförsvar utom skyddsmmdisponerades alltså (0,2255 x 236 590 000) . TiU detta belopp skallemellertid läggas . enligl följande sammanställning. Underutnyttjande av utgiftsramen för budgetåret 1979/80 (jfr prop. 1980/81: 100 bil. 7 s. 216) 4 707 000 Justeringför bistånds- och katastrofutbildning 270000 Justeringav basbeloppet I 557 000 För prisreglering av anslagen inom utgtftsramen förcivilförsvar utom skyddsmm disponerades aUtså totalt (53 351000 4- 6 534 000). Regeringenhar beslutat om överskridande av anslaget G 1.Civifförsvar på grund av pris- och löneökningar m. m. Genom besluten harsammanlagt 48,4 milj.kr. stälUs fill förfogande för ändamål som avses medanslaget. Prop.1981/82:102 Bilaga 2 Försvarsdepartementet 274 Utgtftsramenför skyddsmm (anslaget G 3. Civilförsvar: Skyddsmm) uppgick tiU 105,5 milj.kr.För prisreglering av anslaget fill skyddsmm disponerades alltså (0,2255 x 105500000) . Regeringenhar under /81 inte beslutat om överskridande av anslaget G 3.Civilförsvar: Skyddsrum. Beräkningenav NPI under innevarande budgetår har jag behandlat under anslaget Reglering avprisstegringar för del militära försvaret. Det fillgängliga materialetbeträffande prisutvecklingen tyder på att de anslagsöverskridanden som kommeratt behöva medges på gmnd av förändringen av NPI kommer att översfiga det förinnevarande budgetår anvisade prisregleringsanslaget om 68 milj.kr. Anslagetberäknades på gmndval av ell antaget NPI-medeUal på för liden febmari1980 tiU medelkostnadslägel för /82. Underavsnittet 2.3 Ramberäkningar för /83 m.m. har jag angett hur jaghar beräknat kompensationen för pris- och löneökningar för nästa budgetår. Medhänvisning till vad jag har anfört där hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen alttiU Reglering av prisstegringar för civilförsvaret för /83anvisa ett förslagsanslag av . Prop.1981/82:102 Bilaga 2 Försvarsdepartementet 275 Försvarskommitténhar att psykologiskt försvar syftar liU alt upprätthåUa vår försvarsviljaoch motståndskraft mot främmande propaganda i krig. Gmnden tiU detta läggs ifred. Detta sker inte genom någon särskild organisafion med en sådan uppgift.Vi litar i stället på vår demokratis inneboende styrka med fri åsiktsbildning,yttrandefrihet och tryckfrihet i förening med fria massmedier. Beredskapsnämndenför psykologiskt försvar är den myndighet som i fred svarar förberedskapsplanering och övriga krigsförberedelser. Nämnden bedriver liksomförsvarets forskningsanstall även viss forskning som har betydelse för attskapa kännedom om bl. a. vilka former av psykologisk krigföring som kan kommaatt sättas in mot oss och hur befolkningen kan komma att reagera i kris- ochkrigssituationer. anser att denna forskning bör intensffieras. Dentekniska utvecklingen på massmediaområdet har medfört stora förändringar förpsykologiskt försvar. Tidningar och tidskrifter kommer att få uppleva en hårdinbördes konkurtens som de sannolikt får konkurrera med nya medelsåsom satellit-TV, text-TV och teledata. Försvarskommitlén anser att problemeni samband härmed måste uppmärksammas. Den särskilda beredskapsplanläggning ochlagring som pågår för att förbättra försörjningen med förnödenheter som harbetydelse för psykologiskt försvar bör enligt kommittén fultföljas. Regeringenhar tillkallat en särskild utredare för att se över former och organisation församhällsinformationen i krig och vid krigsfara. Försvarskommitlén anser attden nuvarande inriktningen och omfattningen av verksamheten ochberedskapsåtgärderna på det organisatoriska området av psykologiskt försvar börbehållas i avvaktan på resultatet av utredningen. Uppgtfternaför psykologiskt försvar är att bevara och stärka försvarsviljan ochmotståndsandan. Detta sker genom att skapa fömlsällningar för en aUsidig ochkortekt informationsförmedling i kris- och krigssituationer. Genompsykologiskt försvar skall vår försvarsvilja och motståndskraft mot främmandepropaganda vid krigsfara och i krig byggas upp och vidmakthållas. Jag anserliksom försvarskommitlé att detta i fred åstadkommes genom deninneboende styrkan i vår demokrati med fri åsiktsbildning, yttrandefrihet ochtryckfrihet i förening med fria massmedier. I fred fordras en allsidig informationom vår omvärld och vår säker- 1981/82:102 Bilaga2 Försvarsdepartementet 276 hetspoliliksamt dess mål, medel och möjligheter. En sådan information bör liksom hittiUsbedrivas av de politiska partierna, övriga folkrörelser inkl. frivUUgorganisalionema,totalförsvarsmyndigheterna m.fl. samt som en del av undervisningen i våraskolor. Försvarskommitténframhåller all del i situationer som innebär hot, påtryckningar, krig i vårnärhet eller då vi är i krig, är viktigt att genom en snabb, saklig ocheffektiv information sprida kännedom om händelseutvecklingen och dess riskerliksom om vUka åtgärder som vidtas. Begränsningar kan dock behöva ske medhänsyn tUl rikels säkerhet liksom ibland till enskUd person. Dettainnebär att inriktningen av psykologiskt försvar i huvudsak är densamma som i1977 års försvarsbeslut. Propagandai fred, som anses fientlig mol landet eller demokratin, tas upp till granskningi öppen debatt i massmedier och organisationer. I fredstid finns inte någotstatligt organ som har till uppgift alt åstadkomma motpropaganda. Omvårt land skulle bU utsatt för hot eUer bli föremål för angrepp, är deltroligt, att medborgarna i hög grad blir föremål för angriparens psykologiskakrigföring. I det läget är det viktigt, att man från statsmakternas sida vidtaråtgärder för alt stärka befolkningens molslåndsvilja. Delta sker som kommitténnämnt främst genom att slå vakt om våra demokratiska gmnd-värden som friåsiktsbildning, yttrandefrihet och tryckfrihet i förening med fria massmedier. Omvårt psykologiska försvar skall kunna verka i ett utsatt läge, vid krig elleromedelbar krigsfara, fordras planläggning i fred. Den sker i samarbete meUanstaten och berörda organisationer. Beredskapsnämndenför psykologiskt försvar svarar för beredskapsplaneringen ochkrigsförberedelserna i övrigt. Den bistår massmedier och folkrörelser i derasplanläggning av verksamheten under beredskap och i krig samt förbereder detorgan, statens upplysningscenlral, som i krig eller vid krigsfara underregeringen skall svara för samordnad samhällsinforma-fion. Här ingårinformafion från alla centrala tolalförsvarsmyndigheler. Nämnden utbildarpersonal, som skall ingå i upplysningscentralen eller som har motsvarandeuppgifter vid vissa regionala tolalförsvarsmyndighe-ter. Den bedriver ocksåforskning på områden som är av betydelse för del psykologiska försvaret. Densamverkan inom psykologiskt försvar som har etablerats meUan olikaorgan och organisationer som sysslar med informations- och nyhetsförmedlingmåste enligl min mening fortsätta. Ansvarsfördelningenmåste klargöras så att möjligheterna till en tidsmässigt samordnad, saklig,fyllig och omfattande inforpialion kan ges liU allmänheten under kris- ochkrigsförhållanden. Upplysningscenlralenskall påböija sin verksamhet vid beredskapslarm eller när annars regeringen såbestämmer. Prop.1981/82:102 Bilaga 2 Försvarsdepartementet 277 ävenslällls, all en del av organisationen skall kunna verka i ell läge med krig iEuropa men då vårt land inle är direkt hotat. Många människor kan i ell såallvarligt läge komma alt ställa störte krav på samhällsinformafion än undervanliga förhållanden. Del är därför vikfigt all samhället redan i fred harförberett resurser, som kan svara mol dessa krav. I första hand måste man,enligl min mening, lila lill de fredslida resurser, som finns inom respektivetotalförsvarsgrenar. Förberedelser har också vidtagits så all en del avupplysningscenlralen i elt sådant läge kan verka från sin fredstidauppehållsplats. har redan i fredslid ensamordnande uppgift, när det gäller information om totalförsvaret, och måste iell läge, som det här beskrivna, intensifiera sin verksamhet. Del är ocksåvikfigt att våra folkrörelser, särskill de frivilliga försvarsorganisationernaoch föreningar som t. ex. och Försvar i en orolig fid kanöka sina insatser. Uppgtfts-och ansvarsfördelningen meUan olika informalionsorgan i ell allvarligt krislägeär inle helt klar. Jag anser all del därför är särskiU viktigt attansvarsförhållanden m. m. i skymningslägen och vid snabb övergäng från freds-fill krigsförhållanden klarläggs. Regeringenhar bemyndigat chefen för försvarsdepartementet all fillkalla en särskildutredare med uppgift all se över informationsberedskapen vid krig och krigsfaram. (informationsberedskapsulredningen). Utredningen (Fö 1981:01),som har böljat sin verksamhet , skall redovisa förslag tilluppgifter, organisation och arbetsformer på olika nivåer inom det psykologiskaförsvaret. Utredningen skaU också lämna förslag om hur del psykologiskaförsvaret skall ledas och verka. Utredningen skaU vidare studerasamverkansformerna mellan statsledning, de centrala, regionala och lokalamyndighelerna, folkrörelserna och massmedierna i syfte att söka åstadkommaförbättringar. En expertgrupp inom försvarskommitlén har i en särskild rapportberört dessa frågor och lämnat vissa förslag till samordning. Jag har vid minanmälan tiU denna proposition såvitt avser säkerhetspolitiken och riktlinjerför tolafförsvarels fortsatta utveckling behandlat dessa frågor. Med hänsyn lill denrelativt genomgripande översynen rörande del psykologiska försvaret sominformationsberedskapsulredningen skall göra har försvarskommitlén ansett allnuvarande generella riktlinjer för del psykologiska försvarets verksamhet ochorganisation t. v. skaU gälla. Jag delar denna uppfattning. Jag vill påminna om allsedan gmnden lades lill värt psykologiska försvar har stora förändringarinträffat i samhället. Förändringarna har betydelse för del psykologiskaförsvaret. a. har massmedias utveckUng medfört en kraftig ökning avinformationsutbudet som samhällets insatser pä utbildningsområdethar förbättrat medborgarnas möjligheter att la del av och värdera information.Statsmakternas och myndigheternas agerande granskas kritiskt och ifrågasätts. 1981/82:102 Bilaga2 Försvarsdepartementet 278 Dentekniska utvecklingen på massmediaområdel har medfört förändringar som är avintresse för del psykologiska försvaret. Under 1990-lalel kommer tidningar ochtidskrifter all få uppleva en fortsall hård inbördes konkurrens. Dessutomkonkurrerar de med nya medel såsom inlernalionell satellit-TV, TV-skivor,lexl-TV och teledata. Konkurrensen kan bli kännbar och livsbetingelserna förtidningar försvåras yllerligare. Försvarskommitlén har ansett all dessaproblem måste uppmärksammas. Jag delar denna uppfattning. Försvarskommitlénhar uppmärksammat del stora ullandsberoendel inom massmediaområdel. Inhemskproduktion av en stor del av förnödenheter och förbmkningsmaleriel saknas. F.n. pågår särskUd beredskapsplanläggning och lagring för bl. a. försörjningen medförnödenheter. Den bör enligl försvarskommilléns och min mening fullföljas.Uthålligheten bör bestämmas mot bakgrund av all delta är ell område som ärprioriterat inom del ekonomiska försvaret. Införandetav lokalradio har decenlraUseral programproduklionen och en påböljadanskaftning av mobil utrustning ger lokalradion ökad rörlighet. Radionsprogramutbud distribueras över ell väl utbyggt nät av FM-sändare kompletteratmed mellanvågssändare i och saml en långvågssändare i Motala.Dessa har sin största betydelse för avlyssning utanför landet. Dessutom finnskorlvågssändare i och , avsedda för utlandsprogrammen. 1likhet med försvarskommitlén anser jag att det är av stor vikt att program lillutlandet kan sändas under kriser och i krig. Del är önskvärt att deinformationskanaler som vi avser all använda kan utnyttjas redan i fredslid. TVhar stor genomslagskrafl och möjlighet att snabbi förmedla budskap både i ordoch bild. En svaghet med TV är all den även för mottagning i så hög grad ärberoende av att eldistributionen fungerar. Televisionslekniken är merakomplicerad än radions, men lättare och mer flexibel utrustning utvecklas. Verksamheteninom ansvarsområde är enligl min mening av stor betydelse inleminst vid ett överraskande angrepp. Studier och planläggning bör inriktas påalt ge godtagbar effekt och uthållighet även i sådana lägen. Chefen förutbildningsdepartementet behandlar närmare verksamheten vid sin anmälan lill denna proposition såvitt avser utbildningsdepartementetsverksamhetsområde. Försvarskommitlénhar framhåUil all forskningsverksamheten har betydelse för alt skapa kännedomom dels vilka former av psykologisk krigföring som kan komma att sällas in moloss, dels hur befolkningen kan väntas reagera i kris- och krigssituationer. Delsenare är inle minst viktigt för all anpassade informationsåtgärder skall kunnaförberedas i syfte all dels motverka onödig oro och ryktesspridning, dels gebefolkningen underlag för lämpligt handlande med hänsyn till rådande läge.Försvarskommitlén anser all starka skäl lalar för all denna forskningintensifieras och ges Prop.1981/82:102 Bilaga 2 Försvarsdepartementet 279 Jag delar denna uppfattning och anser all del också är av storvikt all söka klarlägga vUken effekt på försvarsvilja och motståndskraft ikris- och krigssituationer som den snabba utvecklingen på vapenområdet kan ha. förekommer också forskning inom området psykologiskt försvarvid försvarels forskningsanstalt. Nämnden och forskningsanstalten har samverkati flera forskningsprojekt. Jag anser att dessa bådaforskningsinslanser, trots att de har olika utgångspunkter förforskningsverksamheten, ändå kan komplettera varandra och samarbeta i olikaprojekt. De samlade forskningsresurserna vid forskningsanstalten ochberedskapsnämnden bör enligt min mening värderas och inriktas och enmålsättning fastställas. Vidare mäsle frågan om hur forskningsresurser ochforskningsresultat skall delges och användas bli klarlagda.Gränsdragningsproblemen måste uppmärksammas i detta sammanhang. I beredskapsnämnden ingårsom ledamot och suppleant chefen för försvarsstaben resp. chefen förförsvarsstabens informationsavdelning. Härigenom skapas fömlsällningar för ennära samverkan mellan nämnden och försvarsstaben i frågor som rör psykologisktförsvar. Del är viktigt alt de principer för information och nyhetsförmedling,som finns på civil sida, så långt det är möjligt och av sekretesskäl lämpligtäven tUlämpas inom försvarsmakten. Jag anser all det är angelägel all del i denmilitära fredstida organisationen och ekonomiska resurser,så att en omsorgsfull planläggning kan ske på detta område. Därvid börinformation och nyhetsförmedling lill den militära personalen komma i förstahand. Vidare måste en snabb och allsidig förmedling av militära nyheter fillmassmedier och allmänhet förberedas. Försvarskommitlén harpåpekat det ökade ansvar för den civUa lolalförsvarsverksamhelen som enligtkommitténs förslag kommer all ligga på kommunerna. Detta kan även påverkaplanläggning och utbildning inom del psykologiska försvarets område. Den förstärkning avresurserna för information och nyhetstjänst under kriser och i krig, somförberetts på högre och lägre regional nivå, anser jag vara av stort värde. Delär också viktigt all beredskapsnämnden avsätter resurser för att ge utbildningål den personal, som under kriser och i krig kan inkallas för all på dessanivåer fullgöra sina viktiga uppgifter inom totafförsvaret. Jaghemställer att regeringen föreslår