prop · G50374 · 1981-12-31 00:00:00 — Mönstringsförtättarenssociala verksamhet saknar numera praktisk betydelse sedan rederianställningblivit det vanliga. De fackliga företrädarna ombord och på rederierna har istor utsträckning övertagit dessa uppgifter. Avmönstringen bör därför kunnaavskaffas. Utredningenanser att den skyldighet som mönstringsförrätlarna nu har all vid av- och påmönstringsända in kopior av Qänstgöringsbeskeden fill sjömansregislret kan överläs avrederierna. I fräga om svenska sjömäns Qänstgöring på utländska fartyg föreslårutredningen att skyldighet all rapportera till sjömansregistret också skallåvila den svenske redare som hyr in ell utländskt fartyg och helt eUer delvisbemannar det med svensk besättning. Mönstringsförrättarens kontroll av svenskasjömäns anställningskontrakt vid Qänstgöring på utländskt fartyg kan slopas. Prop.1981/82:74 29 F. n. har de större fartygen i allmänhet sjömansmlla, dvs.en bunden bok som har ell års giltighetstid och i vilken anteckningar görs ompå- och avmönslrande sjömän. Mindre fartyg, som inte har rulla och på vilkamönstring inte sker, har i stället en s.k. manskapsförleckning. Rulla användsenligt internationell praxis. Utredningen föreslår alt manskapsförleckningarnaslopas och att alla svenska fartyg utom de allra minsta skall föra mlla. Rullanbör fortsättningsvis bestå av en pärm med förtryckta uppgifter om fartyget, ivilken man förvarar de ombordvarande sjömännens Qänstgöringsbesked. På så sättkan man enkelt utläsa vilka som finns ombord i olika befattningar. En lösbladsmllasgiltighetsfid behöver inte begränsas. Därmed kan också ärsmönstringarnaavvaras. Den bundna milan bör dock behållas under en övergångstid tiUsrutinerna vid det nya sjömansregislret blivit inkörda. Utredningenhar övervägt om sjöfartsboken bör slopas i samband med att den nuvarandemönstringen försvinner men funnit all den bör vara kvar, dock något förändrad.Boken utfärdas nu av mönstringsförrätlarna. I framliden kan den utfärdas delsav sjömansregislret, dels av de svenska passmyndigheterna inom och utom landel.Uppgiften att i sjöfartsboken bestyrka sjömannens behörighet kan åläggas sjömansregislret,sjöfartsverkels inspektionsdistrikt, verkels inspektionskonlor i ochvissa konsulat. De löpande anteckningarna i boken om sjömännens Qänslgöringsperio-derm.m. kan skötas av befälhavarna och rederierna. Boken bör få en ny utformningoch i likhet rned pass, i vart fall för nordiska medborgare, ges en gUlighelstidpå fio år. bör utfärdas för alla som skrivs in i sjömansregislret,alltså även för utländska medborgare. Undantagna från kravet pä sjöfartsbokblir bl. a. de som Qänstgör på statsägda fartyg som används lill annat än att iallmän trafik transportera gods eller passagerare liksom intendenturpersonal iviss färjetrafik. Myndigheternas bemanningskontroll bedrivs nu i två former.Dels skall mönstringsförrättarna i samband med mönstring vaka över fartygens bemanning,dels kan och vissa utlandsmyndigheter förbjuda fartyg som inteär bemannade pä betryggande sätt att avgå. Båda systemen för bemanningskontrollanses fungera bristfälligt. Om den nuvarande mönstringen avskaffas är detnödvändigt att ett verkligt effektivt system för kontroll av fartygensbemanning skapas. Utredningenförordar alt bemanningskonlroUer skall utföras på tvä sätt. Den enametoden är ny och beslår i bemanningskontroll med hjälp av sjömansregislret.Registret bör föras med hjälp av ADB. Del skall innehålla grunduppgifter delsom fartygen, dels om sjömännen. När Qänstgöringsbesked kommer in skalluppgifter om sjömännens Qänstgöringspe-rioder på de olika fartygen löpandemalas in i registret. Hos registret skall man ha tillgång lill allaregistrerade fartygs minimibesättningsbeslut. Bemanningskontroller påregistret skall göras i samband med inmatning av uppgifterna, enligt ett rullandesyslem och dessutom så snart anledning förekommer. Del skall gå till så att manpå ADB-anläggningens bildskärmar slår fram en förteckning över det aktuellafartygets besättning som den rapporteras in lill registret. Det skall varamöjligt all fä fram besättningen anfingen eller vidett datum tiUbaka. Den registrerade besättningen skall då kunnajämföras med fartygets minimibesättningsbeslut. Bildskärmar bör förutom påsjömansregistret finnas hos 1981/82:74 30 , dess sju distriktskonlor och hos inspektionskonloreli . Effektiviteten i metoden blir beroende av hur rapporteringen intill registret kommer att fungera. Den andra metoden är en fortsall men utökad kontroU fränsjöfartsverkets och utlandsmyndigheternas sida direkt ombord på fartygen. ISverige bör dessa operativa bemanningskontroller utföras av sjuinspektionsdistrikt som tiUförs vissa förstärkningar. Utomlands bör kontrolleni oceanfart och inskränkt oceanfart kunna hållas på en tillräckligt hög nivå avde 17 tillsynsmyndigheterna. Vad sedan gäller trafiken i nordsjöfart och slorkustfart kan inspektionskonlorel i läcka sitt nuvarandeverksamhetsområde som är Engelska kanalen och södra . Till övriganordeuropeiska hamnar kan inspektörer från skickas ut. De operativabemanningskontrollerna bör givetvis främst sättas in där risken för brott mot bemanningsbeslämmelsernabedöms vara störst. Som ett komplement till myndigheternas bemanningskonlroUeri sjömansregislret och ombord kan man betrakta skyddsombudens och skyddskommittéernasarbete liksom också den fackliga verksamheten. Utredningenföreslår inga skärpta slraff för den befälhavare eller redare som bryter motbemanningsbestämmelserna men pekar på möjligheten att dra in behörighelen fören försumlig befälhavare. Om inspektören måste göra en förnyad kontroll pä ettfartyg med anledning av konstaterade brister i bemanningen är det rimligt allrederiet får betala kostnaderna för återbesöket. Fastän en befälhavare fritt kan behöva hävda sinuppfattning i bemanningsfrågor gentemot redaren föreslår utredningen ingenförstärkning av befälhavarens anställnings- och befatlningsskydd. För att åstadkomma ett effektivare sjömansregister somockså ger möjligheter till bemanningskonlroll föreslår utredningen allregistret skall föras med hjälp av en minidator och alt även uppgifter omfartyg skall registreras. Statskontoret har biträtt utredningen med enpromemoria som behandlar sjömansregislret , bd. Någonsammanslagning meUan sjömansregistret och andra myndigheters register villutredningen inte förorda. Däremot kan de nuvarande aktueUa och inaktuellaregistren över svenskar resp. utlänningar föras samman fill ett endadalaregister. För rapportering till och från registret kan datakommunikation,magnetband och handlingar med posten användas. Skyldigheten att rapportera lill-och frånlräde bör åläggas rederierna. Ett beslut om ytterligare arbete med altutveckla ett ADB-baserat sjömansregister bör fattas . F. n. omfattas alla sjömän ombord på svenska handelsfartygom minst 20 nettolön av kontrollerande åtgärder i form av mönstring och regisirering.Viss mönslringsverksamhet äger också rum på utländska fartyg. Om mönstringenskall avskaffas behövs ingen avgränsning i fråga om vUka fartyg som skallomfattas av kontrollåtgärder inriktade på de enskilda sjömännen. Del åliggeralllid befälhavarna att se till all befattningshavarna fyller villkoren för Qänstgöringombord. Bestämmelserna om sjöfartsverkels ochtillsynsmyndigheternas bemanningskontroller gäller alla fartyg i svensktvatten och svenska fartyg ulan- Prop.1981/82:74 31 försvenskt vatten med undanlag för örlogsfartyg. Någon annan avgränsning av defartyg som skall kunna bli föremål för bemanningskonlroUer ombord behövs inte. I fråga om regisireringoch därmed också bemanningskontroll med hjälp av registret förordar utredningenatt aUa svenska passagerarfartyg och alla andra svenska handelsfartyg om minst20 bruttoton utom vissa statsägda fartyg skall omfattas. Till de registrerings-och rapporleringsskyldiga fartygen skall också föras inhyrda utländska fartygmed svensk besättning. Fiskefartyg och deras besättningar skall undantas. Detbör observeras att ett förenklat rapporteringssystem för intendenturpersonal iviss färjelrafik kommer all tillämpas även i fortsättningen. Sjöfartsverkethar redan ansvaret för bemanningskontrollema ombord. Utredningen föreslår attäven ansvaret för sjömansregislret läggs hos sjöfartsverket.Arbetsmarknadsstyrelsens huvudmannaskap framstår inte längre som naturligt.Sjömansregistret bör behållas i men dess personal kan minskas efter enövergång till ADB-registrering. Omdel nuvarande mönslringssyslemel slopas och den operativa bemanningskonlrollenutökas på sätt som utredningen skissat gör staten en besparing på ca 500000kr. Denna besparing kan då användas för all finansiera det nyaregistret som i genomsnitt beräknas kräva en merkostnad på omkring 400000 kr.om året. Rederinäringen sparar minsl . De reformer utredningen föreslår bör innebära ekonomiska vinster ochett smidigt system för kontroU och registrering av farlygsQänstgöring. 1981/82:74 33 Utredningens förslag har fått ett övervägande positivtmottagande under remissbehandlingen. Remissinstanserna tillstyrker sålundaeller lämnar utan erinran utredningens förslag i stort. Vissa instanser hardock invändningar i enskilda frågor. pekar på del stora värde som ligger i attdel i utredningen har rått full enighet mellan redarnas, de ombordanställdasoch myndigheternas representanter om innehållet i principbetänkandet.Utredningens förslag medför enligt verket en klar fördel för sjöfarten genomatt den byråkrati som är inbyggd i det nuvarande mönstringsförfarandetavskaffas. () framhåller att utredningen tillkommitefter en gemensam framställning frän AMS och . AMS finner attutredningens förslag överensstämmer med vad som sades i hemställan i nämndaskrivelse och delar utredningens förslag till såväl mönstring som registreringav sjömän. Enligt () finns det ett klart reformbehov,eftersom nuvarande system med mönstring är både otidsenligt och byråkratiskt.Statskontoret tillstyrker att nuvarande mönstringsordning avskaffas ochersätts med den av utredningen föreslagna. Åven ()ansluter sig till utredningens förslag alt avskaffa mönstringsförfarandet menmenar att utredningens antaganden om kostnadsbesparingar kan ifrågasättas.Svenska sjöfolksförbundet understryker utredningens uppfattning om detnuvarande mönslringssystemets brister. Det är otidsenligt, i första hand vadgäller mönstringsförrältarnas kontroUåtgärder. Dessutom sker en dubbelkontrollav de enskilda sjömännens kvalifikationer, innehav av erforderliga handlingaretc, som för alla parter måste anses irriterande och otillfredsställande.Förbundet har sålunda inget alt erinra mot all systemet med mönstringsförrättareavskaffas. välkomnar betänkandet och har medtillfredsställelse konstaterat att utredningen kunnat finna praktiskalösningar på en rad tidigare olösta frågor. Av värde är vidare att en radkontroller, som åvilar mönstringsförrättaren men som i praktiken måsteutföras också av redaren eller befälhavaren, fortsättningsvis görs endast av nägonav de sistnämnda. Den ekonomiska besparingen av detla är inte oväsentlig varesig för samhället eller näringen. Flera remissinstanser, däribland statskontoret, och , framhåller att en fömtsättningför att den nuvarande mönstringsordningen skall kunna avskaffas är att den alltviktigare bemanningskonlrollen ändå kan hållas på en tillfredsställande nivå.Ett första krav är härvidlag enligt sjöfolksförbundet ett databaseratsjömansregister i enlighet med utredningens förslag. I yttrandena från de svenska utlandsmyndigheterna hälsas mönstrings-systemenlsavskaffande som en välkommen ålgärd. Konsulatet i menar dock alt mönstririgenbör vara kvar på de orter utanför , där sjöfarten och dessorganisationer anser dem behövliga inte bara för mönstring ulan även för annan sjöfarlskonsulärverksamhet. I den grundläggande frågan huruvida mönstring genom mönstringsförrättarebör upphöra utvecklar sin uppfattning på följande 3 1981/82. 1981/82:74 34 sätt:Det ligger en risk i att överlämna kontrollen av sjömannens kvalifikationeroch hans formella rätt att Qänstgöra på fartyget till rederier och befälhavare.Sjöfartsverket måste emellertid i denna fråga ändra sin inställningjämfört medverkets yttrande 1975- 01-08 över del förra mönslringsbe-länkandet (DsK1974:11). anser alt mönstringen utgör ell främmandeelement i dess verksamhet, redarna talar om onödig byråkrati och det föreliggerett enigt principbetänkande om att mönstringen genom mönstringsförrättare böravskaffas. Faslän mönstringsförrättarna utfört - och utför - ett gott arbete iflertalet fall, har mönslringssyslemel en del brister som del är svårt attreparera. En av bristerna är att mönstringen i många fall försummas. En annanbrist är det merarbete som förorsakas av kravet på alt mönstringsförrällareskall uppsökas eller lill-kallas. En Iredje brist är den organisatoriskauppdelningen mellan , arbetsmarknadsverket ochsjöfartsverket. En tillkommande fakior, om man skall bedöma verkningarna avalt mönstringen i nuvarande form avskaffas, är att verket, såsom nedan närmareutvecklas, ifrågasätter hur den avsedda utvidgningen av rapporteringspliklentill att gälla även småfartyg kommer att fungera i praktiken. Del finns emellertiduppenbarligen inga fömtsättningar för alt behålla mönstringen, och sjöfartsverketär inte benäget att från arbetsmarknadsverket ta över ansvaret för en mönstringsorganisalionsom liknar den nuvarande. Som nedan framgår, har vissa förslagi fråga om rapportering från små fartyg. Sammanfattningsvis tillstyrkersjöfartsverket, att mönstring genom mönstringsförrättare avskaffas. Med denutgångspunkten måste övriga problem lösas eller reduceras så långt som möjligt. de[ar utredningens uppfattning att fiskefartyg och derasbesättningar även i fortsättningen skall vara undantagna från mönstring och regisirering. Iett särskilt avsnitt i sitt yttrande behandlar bemanningsfrågornasbetydelse och anför: och anförde i dengemensamma framställning lill chefen förkommunikationsdepartementet, som ledde lill alt mönstringsutredningen fillsattes:"Det är angeläget att vid den begärda översynen behovet avbemanningskontroll och tillförlitligt underlag för utfärdande av behörighetsbevisbeaktas." Dessa båda aspekter är de viktigaste för i frägaom den fortsatta mönstrings- och regislreringsverksam-helen, och de har ocksåingående behandlats av utredningen. Dådet inte finns underlag för alt ange, hur många sjöolyckor som skulle inträffaom ingen bemanningskonlroll funnes , är det svårt att objektivt bedömabehovet av en bemanningskonlroll fömtsätlningslöst, fristående från deförpliktelser har påtagit sig genom internationella överenskommelser.Den bemanningskontroll som bedrivs genom mönstringsförrättarna inom ochutom och genom sjöfartsinspektionen leder till ell antal nylQandeförbudpå gmnd av underbemanning. En genomgäng av de senaste årens sjöolyckor medsvenska fartyg bevisar inte, att någon slor procent av olyckorna är direkt hänförligtill kvanlitafiv eller kvalitativ underbemanning. Det är lättare att ange, ihur många fall sjöfartsverkels säkerhelssektion i samband med utredning avsjöolyckor har anmärkt på alt bemanningsbrister har förekommit på fartyg sområkat 1981/82:74 35 utför en sjöolycka. En snabb genomgång, utan anspråk på fullständig exakthet, hargivit följande resultat: fartyg (utom fiskefartyg)högst 500 brt: belräffande 189 utredda olyckor förekombemanningsanmärkningar i 14 fall = ; fartyg (utomfiskefartyg) över 500 brt: belräffande 248 utredda olyckor åren 1977-1978förekom bemanningsanmärkningar i 7 fall = . Dessa tal hänför sig tid då behörighelssituationen i handelsflottan lill följd av lågkonjunkturenbör ha varit bättre än förut. Del är sannolikt att bemanningsbrisler,åtminstone indirekt, påverkar olycksstafisliken i ganska många fall.Sjöfartsverket instämmer i vad chefen för anfördei propositionen (1980/81:29) om godkännande av om sjöfolksutbildning, certifiering och vakthållning: "Trots hög teknisk standard påfartygen fortsätter det att hända allvarliga fartygsolyckor över hela världen,och olyckorna visar tyvärr ingen tendens att minska. I sjöfartskretsar är det allmäntbekant att det är felaktiga mänskliga beteenden som ligger bakom ett stortantal olyckor. Bland dessa mänskliga faktorer finner man dåligt sjömanskapeller bristfällig utbildning och ofta bådadera." Åven IMCO: s generalsekreteraregjorde uttalanden med liknande innebörd i samband med firandet avvärldssjöfartens dag . känner fillett aklueUt fall, där vederbörande försäkringsförelag harvägrat att betala ul försäkringsersättning efter en sjöolycka, med hänvisning lillalt fartyget var underbemannat. Sammanfattningsvisanser att en effektiv bemanningskontroll har slor betydelse,och all den, utöver vad som framkommit ovan, utgör ett anständighetskrav avsociala hänsyn till de ombordanställda. I fråga om bemanningskontrollenförordar SJ att tyngdpunkten läggs på direkt kontroll ombord genomsjöfartsverkets och berörda utlandsmyndigheters försorg. Efterhandskonlrollgenom sjömansregistret ifrågasätts starkt. Sjöfartsverket:Utredningen anför: "Att bestämmelserna om fartygs bemanning efterlevs ärså viktigt all systemet med mönstringsförrättare inte får avskaffas fill prisetav försämrad bemanningskontroU." har samma inställning.Verket instämmer också i uttalandet att om mönstringsförrätlarna försvinner, elleffekfivare syslem i stället bör eftersträvas. Enligt verkets uppfattning börverksamheten läggas upp sä, att registreringen av sjölid blir hundraprocentigteffektiv för stora personalgrupper där den behövs, medan bemanningskonlroUenmåste vara fillräckligt effektiv. I fråga om deutlandsmyndigheter under UD vilka förordnats att vara tillsynsmyndigheterenligt säkerhetslagen, anser verket alt deras hjälp bör UtnytQas även i frägaom bemanningskontroller. Utredningen förordar, attbemanningskontrollen bedrivs dels som en efterhandskontroll vid sjömansregislret,dels som bemanningskonlroll ombord på fartygen. Medverkan frän ombordvarandebör enligt förslagel kunna komplettera myndigheternas insatser. Sjöfartsverkettillstyrker dessa huvudprinciper och tillfogar följande förslag.Lagstiftningen bör ändras så all det klart framgår, att sjömansmllan skallhållas fillgänglig för skyddsombud och skyddskommitté (se även nedan vid4.3.4), och att fördröjning av rapporteringen straffbeläggs särskilt. I frågaom småfartyg kommer det IroUgen alt uppslå särskilda problem medrapporteringen. Denna fråga berörs närmare i del följande. Verket bedömer, att bemanningskontroUombord är mer tillförlitlig än efterhaiidskontroll genom sjö- 1981/82:74 36 Bemanningskontrollen ombord genomtillsynsmyndighet är dock dyrare än efterhandskontrollen, och eftersom vi ändåmåste ha ett register till vilket sjölider redovisas, blir den tillkommandekostnaden för en vid registret bedriven kontinuerlig bemanningskontroll ganskaliten. Anordnandet av en bemanningskontroll bedriven vid sjömansregistret ulgördärför enligt verkets uppfattning en god och ofrånkomlig investering. Statskontoret:En förutsättning för att nuvarande mönstringsordning skall kunna avskaffas ärall den allt viktigare bemanningskonlrollen ändå kan hållas på entillfredsställande nivå. Detta kan enligt utredningen ske genom en effekfivaresjömansregistrering och genom en intensivare direkt bemanningskonlroll avsjöfartsinspektionen och svensk utlandsmyndighet. Statskontoret tillstyrker att bemanningskontrollen ges denföreslagna inriktningen. Huvudmannaskapet för bemanningskontrollen bör odelatåvila , vilket också innebär att huvudmannaskapet för sjömansregistreringenöverförs från arbetsmarknadsverket till . Del största behovet av skärpt direkt bemanningskontrolltorde enligt statskontoret finnas på fartyg i utomeuropeiska farvatten. Därförbör den direkta bemanningskontrollen också innefatta att sjöfartsinspektionenstickprovsvis gör inspektioner på fartyg i dessa farvatten. En sådan kompletterandeåtgärd för bemanningskontroll torde inte minst ha god preventiv effekt mot attdessa fartyg drivs underbemannade. Det är inte nödvändigt att avdela särskildareseinspektörer för sådant arbete, ulan det bör kunna utgöra ett naturligtinslag i fartygsinspektörernas ordinarie verksamhet. Man bör närmare pröva omdistriktskontorens ökade insatser inom bemanningskontrollen kan rymmas inomnuvarande verksamhelsramar. framhåller att bemanningskontrollensynes få en liUfredsslällande lösning genom de föreslagna åtgärderna. Sammauppfattning redovisar högskolan i /. Enligt AMS kommer kontrollen av den ombordanställdapersonalen i efterhand vid sjömansregislret inte bara att bli enklare utan äveneffektivare då samtliga uppgifter om sjömännen finns på registret. : Vad vi kan finna, föreligger ett allmäntbehov av modernisering och anpassning av de rutiner, som används beträffandemönstring och registrering av sjömän. gällande tillämpning förefaller bådeineffektiv och omständlig, vilket vi i likhet med utredningen ser del angelägetatt råda bot på. Emellertid gäller det att garantier ges beträffande nyarutiner, att önskvärda kontrollåtgärder blir så effekfiva som möjligt. Härvidmåste uppmärksammas tillfredsställande rapportering av förändringar ibemanning, insändande av sjöQänstutdrag m.m. Enligt utredningen bör kravet varaatt registret skall kunna återge bemanningen på ell fartyg högst en veckatillbaka i tiden. Det förefaller oss dock ej vara fillräckligt utan målet förregistret i detta fall bör vara . Vi finner ej heller kontrollenav bemanningen tillfredsställande. I stället för föreslagen ordning förordar viatt mönstringsförrättaren får formella befogenheter alt stoppa fartyg somuppenbart är underbemannade. : I likhet med företrädarnaför de ombordanställdas organisationer i utredningen biträder förbundetbetänkandet. Förbundet vill dock framhålla att en förutsättning för en ändringav mönstringsreglerna är att mönstringens nuvarande bemanningskontroUe-randefunktion ersätts med dels effektiva operativa kontroller av sjöfarts- Prop.1981/82:74 37 verkets inspektionsdistrikt dels efterhandskontroller medhjälp av ett ADB-baserat sjömansregister, allt i enlighet med utredningensförslag. Det är av särskild vikt att operativabemanningskontroller utökas. har sådana kontroller varit sparsamtförekommande, enligt uppgift beroende på bristande resurser. Det är därförnödvändigt att tillförs ökade resurser sombemanningskontrollerna fär en ökad prioritering. : Att nuvarande system med mönstringsförrättare avskaffasfinns inget alt erinra mol. Ett oeftergivligt krav är dock att garantier ges påannat sätl för att kontrollåtgärder skall bli så effektiva som möjligt. Ettförsta krav är härvidlag ett databaserat sjömansregister i enUghet medutredningens förslag. För att delta skall fungera fillfredsställande krävs altrapporteringen av förändringar i bemanning, insändande av sjöQänsluldrag etc.är hundraprocenfig. Enligt utredningen bör kravet vara att registret skall kunnaåterge bemanningen på ett fartyg som den var sammansatt högst lUlbakai tiden. Detla menar förbundet ej vara tillräckligt utan målet för registret idetta fall bör vara . Kontrollav bemanning är ej fillfredsställande. Inte ens vid uppenbara fall avunderbemanning har mönstringsförrättaren formeU rätl att stoppa fartyget ulanmåste han vända sig lill fartygsinspektionen. Fortsättningsvis lorde bemanningskontrollemabli väl sä effektiva som lidigare genom att dels sjömansregistret i efterhandkontrollerar bemanningens sammansättning och kvalifikationer dels genomoperativa bemanningskontroller av inspektionsdistrikt. Härmåste dock understrykas all inspektionsdistrikten måste ha utökade personella resurser. Generalkonsulateti : Vad beträffar bemanningskontrollen utom riket synes inte detnuvarande mönstringsförfarandet vara det rationellaste sättet att komma ål delslags fartyg där brister erfarenhetsmässigt bmkar finnas. Hos en utlandsmyndighetsom delta generalkonsulat bmkar mönslringsförrätlningar begäras av fartyg i Qärrfart,som har mer än tillräcklig bemanning.