prop · G503192 · 1981-12-31 00:00:00 — har i tidigare yttranden angettatt det är naturligt att ärkebiskopen blir ordförande i den sådan styrelse, medtanke på den särskilda ställning ärkebiskopen har som kyrkans främste talesman.Stiftsrådet kan inte se några skäl till att frångå denna sin ståndpunkt, Stiflsrådeti förordar att en kyrkostyrelse inrättas endast under förutsättningatt det föreslagna området för kyrkans bestämmanderätt vidgas. I annat fallanser stiftsrådet att en kyrklig centralstyrelse inte skall inrättas. 1981/82:192 118 Några remissinstanser kommenterar särskilt kommitténsförslag fill lag om . Kammarkollegiet konstaterar att representantskapet ochsvenska kyrkans centralstyrelse nämns första gången i 18 § i samband medföreskrifter om utlysande av urtima kyrkomöte. 125 § förekommer återigencentralstyrelsen i samband med föreskrifter om rätt för ledamot i styrelsen attnärvara och yttra sig vid kyrkomötessammanträdena. Först i 26 och 29 §§ ges betämmel-serom inrättande av dessa organ. Enligt kollegiets mening bör de sistnämndabestämmelserna om möjligt föregå 18 och 25 §§. Även i Malmöhuslän anser att lagen bör omarbetas i denna del. har därutöveråtskilliga synpunkter i fråga om bestämmelserna om val fill kyrkomöte.Länsstyrelsen anför: Föreskriften i 8 § om mandatfördelningen mellanvalkretsarna är ofullständig. Där saknas sålunda uppgift om hur restmandatenskall fördelas. En tillämpning av paragrafen ger för ett tal på36,45 med utgångspunkt från medlemsantalet . 36 mandattillfaller då valkretsen/stiftet. Ytterligare ett mandat kan komma atttillfalla valkretsen om överskottet motiverar det. Stadgandet måstekompletteras med föreskrift om restmandatens fördelning på valkretsar. Enförebild härför finns i 2 kap. 2§ vallagen. Stadgandet där synes även i övrigtvara tydUgare än det nu föreslagna. Enligt mening bör paragrafenskrivas om sålunda: Mandaten i kyrkomötet utgöres av 251 valkretsmandat vilkafördelas mellan valkretsarna. Härvid tillföres varje valkrets eft mandat förvarje gång som antalet röstberättigade kyrkomedlemmar där är jämnt delbart meden tvåhundrafemtioendel av antalet röstberättigade kyrkomedlemmar i riket. Demandat, som härefter återstår, tillföres valkretsarna efter storleken av deöverskott som uppkommit vid denna fördelning. Mellan lika överskott avgöresföreträdet genom lottning. Det synes vidare helt nödvändigt att mandatfördelningenmellan valkretsarna sker centralt såsom förhållandet är beträffanderiksdagsval. Centrala valmyndigheten, , bör sålunda i god fidföre valet göra fördelningen. I torde komma att utses 37 ledamöter ikyrkomötet som föreslås bestå av 251 ledamöter. I stiftet finns 168 pastorat,vilka utgör valdistrikt och skall utse elektorer för val fill kyrkomötet. Merän 500 elektrorer torde komma att utses här. För val av ledamöter ochsuppleanter till kyrkomötet skall de senast före januari månads utgång efterallmänt valår komma samman inför en av förordnad valförrättare, 13§ lagen. Härutöver finns beträffande valproceduren endast utsagt attdomkapitlet bestämmer om tid och plats samt övriga närmare föreskrifter som kanerfordras, att proportionellt val kan förekomma samt att dubbelvald ledamotsjälv får bestämma för vilken valkrets han vill anses vald. Av bilagan till betänkandet framgår att antalet lokalapartier som 1981/82:192 119 uppträdde med mandat vid val tillkyrkofullmäktige var mycket stort. Med hänsyn härtill och lill antaletelektorer och mandat som skall tillsättas kan det bli svårt att undvika attomröstning blir nödvändig bland elektorerna. Föreskrifter om förfarandethärvidlag saknas i motsats fill vad som f. n. gäller om val av lekmannaombudtill kyrkomötet, trots att antalet ombud eller ledamöter här i stiftet föreslåshöjt från 8 till ca 37, Val av elektorer och delegerade kommer att ske på sammasätt som val av ledamöter i kyrkoråd, 25 § församlingsstyrelselagen blir dåtillämplig. Där finns bestämmelser om omröstningen. Visserligen har domkapitletmöjlighet att, liksom f. n. är fallet, meddela de närmare föreskrifter om valetsom kan erfordras. Sådana föreskrifter torde emellertid ta sikte påordningsfrågor och liknande och inte avse materiella bestämmelser om valet.Genom att valförfarandet byggs ut med föreskrifter om omröstningen kan undvikasatt proportionellt val kommer till stånd. Sådant val är komplicerat och merasällan förekommande vid kommunala och kyrkliga inomval. Lagen måste därförenligt mening kompletteras med närmare bestämmelser om val tillkyrkomötet. Enligt 9 § lagförslaget utses en kyrkomötesledamot samtsuppleant för denne för varje mandat som en valkrets erhållit. Dennaformulering innebär att suppleanten blir personlig. Se häromkommundepartementets promemoria Ds Kn 1980:4 Proporfionella val till statliganämnder m. m. sid. 30. Till följd härav kan suppleanter till kyrkomötet ejutses genom proportionellt val. Stadgandet härom i 14 § lagförslaget är därförfelaktigt och måste omarbetas. Stadgandeti 15 § lagförslaget att den som blivit vald till kyrkomötesledamot för tvåeller flera valkretsar själv skall bestämma för vilken valkrets han eller honvill anses vald och skyndsamt göra anmälan härom fill vederbörande domkapitletmedför praktiska svårigheter. Om kandidaten sålunda först blir vald i envalkrets och någon tid därefter i en annan och vill anses vald. i den senarevalkretsen måste elektorerna i den förstnämnda valkretsen åter sammankomma föratt välja ytterligare en ledamot. Samma bör f. ö. gälla dubbelvald suppleant.När det rör sig om hundratals elektorer, som ofta blir fallet, blir en sådanåtgärd både betungande och kostnadskrävande. Den kan också komma att upprepas.Dessutom nämner stadgandet inte till vilket domkapitel anmälan skall göras.Enda sättet atf komma ur denna situation synes vara att valbarheten förkyrkomötesledamot och suppleant inskränkes till den valkrets där han eller honär kyrkobokförd i likhet med vad som gäller för elektorerna. i framhåller att det inteframgår av lagtexten om meningen är atf sammanträden i kyrkomöte, utskott och representantskapskall vara offentliga. Eftersom staten står kostnadsansvaret för kyrkomötetsverksamhet bör enligt mening antalet ledamöter i representantskapoch styrelse fixeras eller möjligen en övre gräns anges för det antal som fårutses. Härutöver föreslår andra ändringar och tillägg filllagtexten. 8 och 9 §§ I lagtexten bör väl lämpligen direkt utsägas attkyrkomötet har 251 ledamöter i stället för att detta skall framgå indirekt av 9§, Detta lagrum har 1981/82:192 120 vidare formulerats på ett sätt som för tanken till attfråga skall vara om personliga suppleanter,. Att detta inte synes vara avsiktenframgår av 14 § andra stycket, Regler saknas för förfaringssättet vid lika röstetal. Somlagtexten är utformad kan utskottet f, ö. inte sammankallas om man inte lyckatsutse ordförande vid första sammanträdet, Lydelsen harmonierar inte med 24 §, Av formuleringenframgår vidare inte om ett ärende kan avgöras genom acklamation eller omomröstning alltid måste ske. Är det senare inte avsikten bör tredje meningenomformuleras, förslagsvis "Begäres omröstning skall denna göras öppet. Valskall dock alltid ske med slutna sedlar", Lagtexten bör lämpligen i enlighet med stadgandet i 2 kap,12 § regeringsformen formuleras "på begäran av lägsi tio ledamöter". 27 och 28 §§ Enligt mening bör kyrkomötet väljaordförande och vice ordförande för representantskapet. Kyrkomötet bör vidareföreskriva i vilken ordning ersättare skall träda i tjänst (och om dessaeventuellt skall vara personliga). Regler om sammankallande saknas, likasåbestämmelser om förfaringssättet vid lika röstetal. Eventuellt bör regler för beslutsförhetfinnas. Med hänsyn till att representantskapet kan sägas träda i kyrkomötetsställe bör rätt att närvara och deltaga i överläggningarna föreskrivas förstatsråd som ansvarar för kyrkliga ärenden och för ledamöterna i centralstyrelse. Eftersom representantskapet inte får besluta ilärofrågor kan det ifrågasättas om motsvarande rätt bör tillerkännasledamöterna i lärofrågor. Med tanke på att de kanbehöva argumentera i gränsdragningsfrågor bör dock så ske, Den tid för vilka ledamöterna väljas bör inte fixeras . Skulle kyrkomötet dröja med att utse styrelse blir effekten attstyrelsens tjänstgöringstid kommer att sträcka sig in i påföljande kyrkomötesvalperiod. Lämpligen bör tilläggas "dock inte längre än till dess nyvaltkyrkomöte utsett ny styrelse." Regler saknas för förfaringssättet vid lika röstetal. Denav utredningen förutsatta (sid 115) närvarorätten för suppleant börlagregleras. DomA-öp//ef/flra noterar att till 11 §5 mom. förslagettill lagom har 7§ 8 mom. kyrkomötesförordningen överförts i detnärmaste oförändrad. framhåller att denna bestämmelse i kyrkomötesförordningenhar lett till olika tolkningar av vilken samfällighetstyp som 1981/82:192 121 åsyftas, nämligen antingen de totala ekonomiska pastoratssamfälligheter,som får tillskapas enligt lägen (1961:437) om församlingsstyrelse eller endasttotala samfälligheter enligt äldre, vid kyrkomötesförordningens tillkomstgällande ordning. efterlyser ett klarläggande på denna punkt.Domkapitlet i har synpunkter på 1 och 4 §§. konstateraratt 1 § är avsedd att ersätta regeringsformens övergångsbestämmelser omkungens tro jämte motsvarande bestämmelse om prinsars och prinsessors tro.Enligt handlar regeringsformens bestämmelse -liksom kyrkolagensförsta kapitel - om den kristna läran såsom gällande för riket, folket resp,kungen. Läran preciseras närmare under hänvisning till Skriften och tillbekännelseskrifterna. Enligt mening sker i den föreslagnaformuleringen av 1 § två förskjutningar. Den nya lagen handlär inte om riketeller folket utan om . Härmed innebär förslaget en förändring avrelationen stat-kyrka. Den andra förskjutningen ligger i formuleringen "evangeliskt-lutherskttrossamfund". framhåller aft kyrkan, när den talar i bekännelsen,aldrig anger sig som ett speciellt samfund och ännu mindre som en särskildluthersk kyrka. Den framställer sig som en del av den enda heliga allmänneligakyrkan med ren evangelisk lära. Den Ausburgska bekännelsen har en sådan allmän- kyrklig karaktär. föreslår att 1 § får följande formulering:"bekänner sig till den rena evangeliska läran såsom denantagits och förklarats i Augusburgska bekännelsen och mötes beslut1593". I fråga om 4§ anser att bestämmelsen bör kompletterasmed en föreskrift om att präst, som ej längre bekänner läraeller som ej längre kvarstår som medlem i må av vederbörandedomkapitel skiljas från prästämbetet. i finner att 1 och 2 §§är svåra att förena. I 1 § sägs att är ett evangeliskt-luthersktsamfund. säger 2 § att denna kyrka upprätthåller en på demokratiskgrund uppbyggd riksomfattande verksamhet. framhåller attinnehållet i ett evangeliskt-lutherskt trossamfunds verksamhet bestäms avevangeliet och det kan inte väljas genom beslut i demokratisk ordning.Stiftsrådet tolkar 2 § så att den försöker säga dels att har enrikstäckande demokratiskt uppbyggd organisation, dels att dess verksamhetbedrivs i hela landet och är öppen för alla. förordar att dennaparagraf formuleras så att dessa oklarheter undanröjas. Med hänsyn till denbetydelse som lära tillmäts i 4 § anser sfiftsrådet attdefinitionen i 1 § är alltför obestämd. tillstyrker förslaget om ensvenska kyrkans centralstyrelse. Enligt stiftsrådet bör dock i 29 § orden"kan kyrkomötet välja" bytas ut mot "väljer kyrkomötet".Stiftrådet anser att ärkebiskopen bör ha fullt medlemskap i styrelsen. diakoninämnd anser att det i lagen omsvenska kyrkan uttryckligen skall slås fast att kyrkomötet och den föreslagnacentralstyrelsen i alla avseenden företräder , framför allt iförhållande till 1981/82:192 122 Vidare anser diakoninämnden att det i 4 §måste föras in de bestämmelser om valkorporationer vid val till biskop ochärkebiskop som finns i 2 och 3 §§ lagen om biskopsval. iStockholm anmärker atf det saknas bestämmelser om stiftets uppbyggnad ochorganisation. Eftersom det finns stiftsting i samtliga stift anser stiftsrådetdet angeläget att också stiftsorganisationen finns med i en framtida lag omsvenska kyrkan. Enligt sfiftsrådet bör 2 § få följande tillägg: "I varjestift ingår de territoriella församlingarna i ett stiftsting med uppgift atthandha gemensamma angelägenheter och främja kyrkligt liv och arbete inomstiftet." En legaliserad stiftstingsorganisation skulle enligt stiftsrådetinte innebära ytterligare kostnader. framhåller att stiftstingskostnadernaredan i dag bestrids av församlingarna. 1981/82:192 123 Propositionens huvudsakliga innehåll ............................ 1 Förslagtill lag om ................................... 2 Förslagtill lag om kyrkomötet......................................... 4 Förslagtill lag om ändring i lagen (1936:567) om domkapitel 12 Förslagtill lag om upphävande av det forna prästeståndets privilegi er ................................................................................... 13 Utdrag avprotokoll vid regeringssammanträde ,,, 14 1 Inledning.................................................................. ..... 14 2 Allmän mofivering..................................................... ..... 15 2.1 Allmänna synpunkter........................................ 15 2.1.1 Bakgrund .............................................. ..... 15 2.1.2 Kyrkomöteskommitténsförslag ............ ..... 17 2.1.3 Remissyttrandena................................. 18 2.1.4 Föredragandensöverväganden............ 18 2.2 Den lagtekniskalösningen............................... 20 2.3 Ett reformeratkyrkomöte................................. 23 2.3.1 Kyrkomötetsarbetsuppgifter................. 23 2.3.2 Kyrkomötetssammansättning m.m....... 25 2.3.3 tillkyrkomötet.................................. 28 2.3.4 Kyrkomötetsarbetsformer..................... 30 2.4 Finansiering avett reformerat kyrkomöte ....... 37 2.5 Övriga frågor.................................................... 39 3 Upprättadelagförslag............................................... 41 4 Specialmotivering...................................................... 41 4.1 Lagen omsvenska kyrkan................................ 41 4.2 Lagen omkyrkomötet ..................................... 52 4.3 Lagen om ändringi lagen (1936:567) om domkapitel ., 78 5 Hemställan................................................................ 78 6 Beslut ...................................................................... 78 Bilaga 1 Kommitténs sammanfattning av sina övervägandenoch förslag............................................................................. ..... 79 Bilaga 2 Kommitténs författningsförslag......................... 85 B(/<7gflJSammanställning av remissyttranden över betänkandet (SOU 1981:14) Reformerat kyrkomöte, kyrklig lagstiftning m. m 92 GOTAB Vnsdl Slockholm 1X2