prop · G503135 · 1981-12-31 00:00:00 — Detta torde vara en av förklaringarnatill atx endast trä länder, Kan.ada och , införtetableringskontroll. I dessa båda länder råder olika speciella förhållanden. KOhar bl a mot bakgrund ar rad ovan anförts med stöd ar konkurrensbegränsningslagen intagiten.mycket restrik-tir inställning till olika former ar etableringskontroll.Prirat sådan har i ett stort antal fall arveck-lats sedantillkomsten av konkurrensbegränsningslagen. En etableringskontroll enligtkontroll- och förhandlingslinjernas förslagskulle leda till väsentliga begränsningar av konkurrensen inom hela näringslivet. Kontroll-och förhandlingslinjernas företrädare anger (sid 441) att man inte alls harcnlcdning att inta en allmänt .arrisande hållning till nyetablering. NOvill starkt understryka att nyetablering är väsentlig konkurrensfaktor påm.arknaden, särskilt i branscher med starkm.arknadskoncentration. Införandet ar en generell nyetableringskontroll för utlandsägda företagskulle utgöra en långtgående konkurrensbegränsning som. medföruppenbara risker för negatira effe2-cter. Redan genom, kraren på tillstånd tor.deutlandsägda företag pårerkas 1981/82:135 104 negatirti sin benägenhet att etablera sig på marknaden.Pä marknaden redan etablerade föret.ag, såväl srenska som utlandsägda, skulle ridare fä möjlighetertill påtryckningar för att avskärma marknaden från nya konkurrenters inträde, där t exsysselsättningsskäl rid viss anläggning skulle åberopas för att hindra nyetablering, trots att skälen oftafrämst torde vara en önskan att undvika konkurrens fr.ånnyetablerande företag med måhända större effektiritet eller lägre krarpå avkastning. Sådana företag torde för övrigt ha bättre förutsättningar att ge en trygg sysselsättning.Genom att kontrollen också skulle omfatta diversifiering eller utvidgning avverksamheten till annan rerksamhet än som direkt om.fattas av etableringstillståndet förstärks deangivna negatira effekterna. Flexibiliteten i nä-ringsliret försämrasgenom att företag som. bedömer en ny produktionsmetod, produkt ellerdistributionsform som lämplig genom tillståndskrav kan förhindrasatt dirersifiera rerksamheten. Härtillkommer att en nyetableringskontroll för angima kontrollsubjekt inte synes rara i full överensstämmelsemed ar Srerige gjorda internationella åtasranden. Sreriges starka intresse av en så långt möjlig friinternationell handel talar aren mot införandet ar den föreslagna nyetableringskontrollen. NOanser sålunda att någon etableringskontroll inte bör införas. Enligtkontrollinjens företrädare är det grundläggande skälet för rerksamhetskontrollen att de särskilda förhållandenai det företag som står under utländskt inflytande kan sätta urspel de lagar, avtal och sedrän-jor som reglerar arbetsmarknad och näringslivhär i landet. Syftet med kontrollen är sålunda attsäkerställa att det på inhemska företag inriktade regelsystemet kan tillämpaseffektirt äran pä utlandsägda företag. Kontrollsystemet anges i realiteten inte åsyftaolika behandling ar utlandsägda och inhemska företag utan snarare ett möjliggörande aratt dessa båda kategorier ar företag i förhållandetill det allmänna och till de anställda rerkar under samma förutsättningar. NOhar ovan angivit att den nyetableringskontroll som ingår som ettled i kontrollinjens verksamihetskontroll skulle medföra övervägandenackdelar ur allmän synpunkt. En nyetableringskontroll tillsaminans.med en verksamhetskontroll enligt kontrollinjen skulle uppenbarligen utgöra endiskriminering av en grupp föret.ag, såväl srenska som utländska. Det kan inte bortsesfrån den risk en sådan diskriminerande lagstiftning skulle innebära för attnyetablering ar företag i skulle påverkasnegativt. Omen rerksamhetskontroll skall införas, m.otirerad främst Prop.1981/82:135 105 arintresset att erhålla ökad information från utlandsägda företag, bör dennaenligt NOs uppfattning följa förhandlingslinjens föreslagna uppläggning omförhandling. Vadgäller utformningen ar förhandlingslinjens förhandlingssystem delar NOuppfattningen att principen bör rara att förhandlingssystemet träder in först när deordinarie medlen för handläggning ar problem inom arbetsmarknad och näringslirblirit uttömda. Förhandlingarna, som bör inledas först eftersärskild framställning, bör ridare ha sådan inriktning att de begränsas tillatt omfatta sådana krar som i en motsrarande situa tion ställas på srenskägda företag.Den argränsning ar de parter som äger rätt att göra framställningom. förhandling och som angirits i paragraf 26 synes rimlig. Denar förhandlingslinjen föresla.gna förhandlingsord-nin.gen i industrirerket som innebär attrerket för det fall att en ändamålsenlig lösninginte uppnåtts har att föra frågan till regeringen har rissa likheter med den ikonkurrensbegränsningslagen gällande ordningen för tillämpningenar generalklausulen (§ 5). Erfarenheterna ar en sådanordning ar att endast enstaka ärenden ar NO behörer föras upptill för slutlig prörning. I de flesta ärenden når NO en förhandlingsuppgörelse medberörda företag. Det torde finnas anledning att räknamed samm.a förhållanden i här ifråga-rarande arseende. Särskilxrid inrättandet ar en ny lagstiftning med en generalklausul där önskan är en rissflexibilitet torde en sådan ordning rara ändamålsenlig.Den föreslagna uppläggningen som i sista hand ger regeringen möjlighetatt rid vite förelägga företag att efterkomma visst rillkor eller riss föreskriftrörande dess rerksamhet om det för tillgodoseende ar allmäntintresse är oundgängligen nödrändigt kan, när erfarenheter runnits, kompletteras med merpreciserade regler för företagens agerande. Sådana regler kan t ex baserasig pä internationellt örerenskomna riktlinjer förmultinationella företag kompletterade med de särskildakrav man från svensk sida anser bör ställas. Detärenligt NOs uppfattning räsentligt att ett sådant förhandlingssysteminte utnyttjas på ett diskriminerande sättgentemot utländska företag utan tillämpas i enlighet med detangima syftet att säkerställa att det för svenska företag gällande regelsystemet kan tillämpaseffektirt. Mera långtgående krar bör sålunda inte ställas pä utländska företag än på srenska företag. En sådan tillämpning av förhandlingsverksamheten torde rara en förutsättning för attrerksamheten inte får negatira bieffekter för svenskdel. Sådana bieffekter skulle kunna bli kännbara för srensksysselsättning och srensk exportindustri. De skulle kunna innebäraminskad etablering ar i och för sig önskrärda företag i samt diskriminerande åtgärder iandra länder mot bl a srenska företag utomlands. EnligtNOs uppfattning bör den föreslagna förhandlings- Prop,1981/82:135 106 linjenkunna rara ar värde för att öka informationen om utlandsägda företag rerksammai . Åtgärder för att öka denna information bör kunna ha positivaeffekter för såväl de anställda som andra intressenter. Det förtjänaremellertid påpekas att åtgärder för att öka informationen rimligen måste fåtill effekt att undviker att tillämpa lagstiftning som i avsikt attt ex skydda svenska företag som ridtager konkurrensbegränsande ätgärderutomlands förbjuder utlämnande ar information till utländska myndigheter. Statens pris- och kartellnämnd: Bland de marknadsledande företag som SPK inom ramen försin prisövervakande verksamhet upprätthåller nära och fortlöpandekontakt med återfinns såväl rentinhemska som utlandsdominerade företag. De riktlinjer som SPK har att följa i prisövervakningen gällerlika för alla företag oavsett ägandeförhållanden. Uppgiftsskyldighetslagen (1956:245) ger nämndenmöjlighet att som underlag för prisövervakningeninhämta uppgifter om bl a företagens priser, intäkter, kostnader, vinster och andra förhållanden som kan inverka på prisbildningen. Priscivervakning avseendeutlandsdominerade företag kan erbjuda problem motbakgrund av att kostnader, vinster och andra förhållanden hos moderbolaget, som kanha ett betydande inflytande pä det iSverige verksamma dotterbolagets prissättning, inte kan inhämtas med stöd av uppgiftsskyldighetslagen. I praktiken har många utlandsdominerade företag visat stor beredvillighet att på frivillig basis tillställa SPK sådanabakgrundsuppgifter. I vissa fall har det emellertid förekommit att utlandsdominerade företag varit mindre tillmötesgående. Dethar härigenom ibland varit svårt eller omöjligtför nämnden att bedöma skäligheten i planerade prishöjningarenbart med utgångspunkt från det svenska dotterbolagets kostnadssituationetc. En fråga som i dessa sammanhang har storbetydelse - och som ibland inte har kunnat genomlysas på ett tillfredsställandesätt - är principerna för intemdebitering för varuleveranser eller tjänster mellan utländsktmoderbolag och dotterbolag i . Enligt SPKs erfarenheter kan således en reell likabehandling av svenska ochutlandsdominerade Prop,1981/82:135 107 företag i vissa fall försvåras av delsde särskilda förhållanden sområder i internationellt verksammakoncerner,'dels svårigheter att med stöd av svensk lagstiftning få inblick i dessa förhållanden. Av utredningens referat av OECDs riktlinjer för multinationella företag framgår att dessa är synnerligen vaga och att OECDs rekommendationerinte innebär några bindande förpliktelser för de utlandskontrollerade företagen. Riktlinjerna är frivilliga till sin karaktär och kan inte upprätthållas på rättslig väg, varfördet inte finns några garantier för att de utlandskontrollerade företagen kommer att handla i överensstämmelsemed rekommendationerna. Av en av statens industriverk publicerad utredning(SIND PM 1979:6) framgår att de multinationella företagen inte följerOECDs riktlinjer om informationsgivning. har gått igenom bl a årsredovisningarfrån 35 utländska multinationella företag med dotterföretagi och därvid konstaterat att endast ett avde 35 företagen anger principerna för sin intemprissättning,medan av företagen inte ger någon information om vilken verksamhet de bedriver iSverige. framgår det inte heller av dotterbolagensredovisningar om de har någon försäljning till utlandet. Enligt SPKs erfarenhet torde eventuella problem med en utländsk företagsetableringi inte kunna lösas genom enbart överläggningar medberörda företag, övervägande skäl talar för att lagfästamöjligheter till kontroll av utländsk företagsetableringoch utlandsägda företags skötsel bör finnas tillgänglig för de fall överläggningarinte leder till godtagbara resultat. Vid en eventuell lösning av kontroll frågan i enlighet med det av företrädarna förförhandlingslinjen framlagda förslaget förutsätter nämndenatt SPK räknas till de niyndigheter som har möjlighet att ta initiativet till förhandling mellan industriverket ochutlandskontrollerat företag. Prop.1981/82:135 108 Den marknadsrättsligalagstiftning som har att tillämpa bygger i praktiken i stor utsträckningpå utrednings-och förhandlingsverksamhet. Jämförelsevis få ärenden behöver föras tillmarknadsdomstolen för avgörande. När verket genom anmälningar, egen utredningsverksamhet eller på annat sättuppmärksammas på brister i företagensmarknadsföring och standardavtal tär verket kontakt med företag eller branschorganisationer i syfte att pä frivillig vägfå till stånd en förbättring. Merparten av ärendena genom frivilliga utfästelserfrån företagens sida. Den marknadsrättsligalagstiftningen ställer samma krav på alla företag- såväl utländska som svenska - när de i marknadsför varor, tjänsteroch andra nyttigheter till konsumenter. Åtskilligaärenden hos har gällt marknadsföringbedriven i av utlandsägda företag. har i flera fall på talan av KO prövatmarknadsföringsmetoder som sådana företaganvänt på den svenska marknaden. Verkets erfarenheter pekar dock inte på att utlandsägdaföretag generellt sett använder osunda affärsmetoderi större utsträckning änsvenska företag. Verket anser därför inte attnuvarande marknadsrättsliga lagstiftning motiverar särskilda ätgärder vid utlandsägdaföretags etablering i . Overst-y-relsen förekonomiskt försvar: Avgörande för landets möjligheteratt upprätthålla viktiga samhällsfunktioner under kriser och krigär det svenska samhällets resurser och I synnerhet näringslivets kapacitet och dess förmåga tillsnabb anpassning och omställning vid olika krissituationer.Det finns flera utlandsägda företag som ärverksamma i från beredskapssynpunkt viktigabranscher. Från beredskapssynpunkt kan således tvåvarandra delvis motstri-dände aspekter läggas päutlandsägda företag, nämligen som eventuell säkerhetspolitisk riskfaktor respektive som försörjningsresursi kris. Vad avser de säkerhetspolitiskaaspekterna vill ÖEF erinra om att särskilda säkerhetspolitiskastudier har bedrivits vid försvarsdepartementet(SSLP) kring de multinationella företagensroll samt att frågan torde komma att belysas av . Från försörjningsberedskapssynpunkt bör varje form av handels-och industrietablering inomlandets gränser stimuleras. ÖEF har förnärvarande inte underlag för att av beredskapsskäl förorda särskild kontroll av utländsk företagsetablering i . För att säkerställa att deresurser som skapas därigenom kommer det svenska samhället till godo äveni krissituationer kan v,d behov särskildaavtal slutas mellan berörda myndigheter och företag. Prop.1981/82:135 109 Arbe t smarknads s t .yre Isen: konstaterade i sitt yttrande över koncentrationsutredningens delbetänkande Internationella koncerner i industriländer (SOU 1975:50), att antalet sysselsatta i utländska företagi är relativt litet. Det gäller bådei förhållande till den totala sysselsättningeni landet och i förhållande till antalet sysselsatta i svenska koncerner utomlands. Vidaresaknas säkert underlag för en uppfattning att sysselsättningen i utlandsägda företag generellt sett är mindre stabil äni svenska företag. Företagsförvärv som primärt syftar till att ta över viss teknik eller viss marknad och, mer eller mindre som en följd härav, ledertill en nedläggning av företaget framståri alla lägen som stötande med tanke påden personal soni drabbas av åtgärden. Detta gälleroavsett om den övertagande parten är ett svenskt eller ett utländskt företag.Båda alternativen förekommer, men det ligger i vart fall nära till hands att räkna med större risker för ett sådanthandlande när utländska företag, med mindre bindning tillSverige, är involverade. Det är exempelvis inte ovanligt i anslutning till ansökningar om lokaliseringsstöd till företagmed utländska intressen att sökanden understryker det multinationella företagets valmöjligheteroch den existerande konkurrensen om investeringsmedlen mellan dotterföretag i olika länder.Den omständigheten att marknaden för vissa produkter i ökande utsträckning har kommit att domineras avstora, internationella koncerner mot vilka lokala intressen kan befaras kommatill korta utgör i sig skäl för särskilda åtgärder i syfte att stärka de senares ställning i här behandlade sammanhang. vill med hänvisning till det ovan anförda understryka angelägenheten av en lagstiftning som möjliggör en bevakning av samhällets och de anställdas intressen i samband med attsvenska företag övertas av utländskaföretag. Styrelsen tar för sin del inte ställningtill den närmare utformningen av en sådan lagstiftning. Självfallet bör den dock inte få medföra en inskränkning i möjligheternaatt skapa nya arbetstillfällen eller bevara redan befintligsysselsättning. Prop.1981/82:135 110 Såsom redovisas i hetänkandet antog styrelsen för internationella arbetsbyrån en trepartisk deklaration omriktlinjer angående multinationella företag och socialpolitik eller - som den kommer attkaJ-las i en av utgiven broschyr - "dentrepartiska principdeklarationen om de multinationella företagen och arbetsmarknaden". De i deklarationen inskrivna riktlinjerna utgår i allt väsentligtfrån de internationella normer i formav konventioner och rekommendationer som har utarbetat och antagit. En fullständig förteckningöver dessa instrument med vissauppgifter om ratifikationsläge m.m. återfinns i bil. 2 till kommitténs verksamhetsberättelseför . För svenskt vidkommande kan särskilt noteras att har ratificerat de ideklarationen åberopade så när som på två, nämligen konventionen (nr 110) om anställningsförhållanden förplantagearbetare och konventionen (nr 136) om skydd mot förgiftningsrisker härrörande från bensen. Cta den sistnämnda anfördeföredragande statsrådet i lagrädsremissenmed förslag till arbetsmiljölag (prop. 19l6/n--19 sid. 383), att det ärviktigt att möjligheten att ratificera bensenkon- Prop.1981/82:135 111 ventionen beaktas vid utarbetande av närmare föreskrifterenligt arbetsmiljölagen. Ratifikationslägetantyder en hög grad av överensstämmelsemellan svensk lagstiftning och praxis åena sidan pch ILO-deklarationens riktlinjer åden andra. Någon fullständig bild häravkan emellertid inte ges förrän uppföljningsprocedur har trätt i funktion. Beslut om denna procedur fattades avILO:s styrelse så sent som . Styrelsens uppföljningsbeslutinnebär bl.a. följande. Medlemsländernasförsta rapporter om tillämpningen av deklarationens principer skall granskasav/en trepartisk kommitté sammansatt av fem personer från varje grupp (regeringar, arbetsgivare,arbetstagare). Kommitténs medlemmar skall utses av styrelsen och väljas bland styrelsens medlemmar. KoBimitténsarbetsuppgifter innefattar att göra en sakligöversikt av i vilken utsträckning deklarationens riktlinjer har godtagits och på vilket sättde bringas i tillämpning. Kommittén skall ocksåge råd beträffande den fortsatta uppföljningsproceduren, om hur ofta medlemsländerna skall rapportera, cm sättet att granska rapporterna och om proceduren för att handläggatvister om tillämpningen av deklarationen. Vid marssammanträdetgodkände också ett utkast till frågeformulär för rapporteringen. Formuläretkommer att tillställas medlemsländerna senare i år.Granskningskommittén förutses sammanträda först eller I98O. Avslutningsvis börframhållas att såvitt ILO-kommitténkan finna inget av de av utredningen framlagda författningsförslagen berör de förhållanden som regleras i nämnda ILO-konventio-ner eller i övriga av ratificerade ILO-instrument. 1981/82:135 112 Från de synpunkter arbetsdomstolen företräder har domstoleninte några erinringar eller kommentareratt framställa i anledning av förslagen i betänkandet. (SIVj avstår från att ta ställning till de tre olika förslagen om kontroll av utländsk företagsetablering. Bakgrunden till utredningens uppdrag är enligt direktiven tillväxten av multinationella företag och de problem som dessa utlandsägda företag kan geupphov till. Rven andra företag än multinationella företag kommer emellertid att berörasav en lagstiftning. Varje bolag, oavsett storlek, vilket kan stå under utländsktinflytande berörs av en lagstiftning pä området. förutsätter att en lagstiftning inte leder till att enskilda utlänningar, som ärbosatta här i landet och önskar driva mindre rörelser i bolagsform, kommer i ett sämreläge än svenska medborgare i motsvarande situation. Prop.1981/82:135 113 I do senaste åren:-.di:ji'.usi;ion på omrddi:t hcr man bl a pc-i-.at pilspccirilla probic-::. för bcdriv-andet av en effektivi-,tabilicerinsr.-och näringEpoiitik, som (inte minst i.mft nationer) kan vara förbundna nad att en del avprodulitioncn sker i internationella stprfcrctag med verksamhet i många länder och där 1 mänga fall detbestäriimandc ägarinflytandet finns utomlands. Lilinande problem föreligger förde fackliga organisationerna beroende på densärskilt starka förhandlingspositionen scm utmärker r.ulti-natippella företag. Dessa speciella förutsättningar för de multinationella företagens verksamhet aktualiserar ofrånkomligen fråganpig särskilda lagregler för dessa företag- de gör det desEutpm i praktiken mycketsvårt att definiera regler son skulleinnebära en reell likabehandling avnationella och in-ternationi-lla företag.Dessa problem speglas också i strävandena att i internationellt samarbete skapaeffektiva regelsystem för de multinationella företagens verksamhet. pe stora, internationella koncernernas långtgåendehandlingsfrihet och därav följande starka förhandlingspositicn gentenot nationellamyndighster och fackliga organisationer gördst enligt industriverkets mening angelägetatt stärka sarrmällets mojligheter att påverka den utlandsägdasektorns storlek cch inriktning. Som särskiltviktiga framstår i detta sammanhang betingelsernaför att kontrollera utländska företagsförvärv av svenska företag. Det bör dock framhållas att den typ av åtgärder utredningen behandlar endastkan bidra till uppfyllandet av en del av de önskemål från svensksida scm kan föreligga om att påverka den utlandsägda företagssektorn. Lagstiftning av här aktuellt slag kan göras effektiv då det gäller att förhindraetablering eller företagsförvärv -antingen genom att tillstånd inte ges i vissa fall ellerindirekt genom att regelsystemet avskräckerutländska företag fråninvesteringar i . Däremot kan den givetvis inteutnyttjas i de fall man i stället villstimulera ut-'-ländsk etablering på något bestäat område,t ex i syfte att nå teknikspridningseffekter.Snligt industriverkets uppfattning tprde de föreslagna lagregierna inte heller vara effektiva instrument för att påverkaverksamheten vid redan etablerade, ut7 landsägäa företag iSverige. Det är mycket svårt att vid etableringen av ett utlandsägt företag ilandet - eller vid ett ut-3ändskt företags förvärv av ett inhemskt företag - förutse vilka problem sor. kanuppkomma i samband med der. Hot den bakgrunden framstår förslagen omatt vid tillståndspröv-nifigen uppställa villkor och föreskrifter förföretagens verksamhet i , ochom en på dessa föreskrifter baserad verksamhetskontroll, i dagens läge som problematiska. 8 1981/82. 1981/82:135 114 De uLrednings- och forskningGrcsultat man bar att b.Vft;sapå, om man vill reglerautlandskontrollerade företags verkoanhct, är mycket ofullständiga. Resultaten av de undcrsökningai-somliittills gjorts, i och utomlands, måste-cckså betraktas som svårtolkade dådet gäller frågor om effekter av direktinvesteringar för värdländerna. Utredningen har inte gjort något försök att analysera effekterna av utländska företagsetablering och företagsförvärv forsvensk ekonomi och ekonomisk politik eller förde anställda här i landet. Inte heller har man närmare redovisat erfarenheterna från andra länder,där en mer långtgåendekontroll av utländska företags verkspjTihet förekommer. Utredningens förslagom tillståndsprövning och verksar.ihetskontcoll (eller förhandlingar) bygs i stället på mycket allaär-na formuleringar om skadlig verkan och på hänvisningartill internationellt vedertagna regelsystem, t ex OECDs E k uppförandekod. Lagrclger on verksamhetskontroll bör enligt industriverkets mening redan från början så långt möjligt ges ett klart specificerat, sak.ligt innehåll. Av reglerna bördet framgå i stora drag vilka typer av företagsbeteende eller vilka slags effekter av företagens verksamhet som skall kunna föranleda ingripanden från statsmakternas sida (resp till förhandlingar).Risk kan annars föreligga att lagen skapar osäkerhet som fåren icke avsedd negativ inverkan påbenägenheten att investera här i landet. Kunskapsunderlaget dådet gäller effekterna av de multinationellaföretagens verksamhet på t ex sysselsättningenoch strukturomvandlingen är knappast tillräckligt föratt ett användbart regelsystem skall kunnauppställas som grund för en verksamhetskontroll. De internationellaregelsystemen, t ex OECD-koden förmultinationella företag, är ocksåännu alltför vagt utformade och oprövade föratt kunna användas i detta sammanhang. Det pågår emellertidett omfattande utredningsarbete rörandede internationella investeringarnas näringspolitiskaoch stabila seringspclitiska effekter, i främst inom direktinve-steringskomniittén och valutakommittén. Detta utredningsarbete kan förhoppningsvisinom ledafram till ett väsentligt förbättratunderlag för regelsystem beträffande internationella koncerners verksamhet. mening bör resultaten från detta utredningsarbete a''/vaktas, innan beslutfattas i fråga om utformningen av enetablerings- cch verksamhetskontroll i för utlandsägda företag. Redan nu torde dock vissa reformer kunna gencnföras.