prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — Sammanlagt föreslärstyrelsen en bidragsram av 120 milj. kr. för näsla budgetår. Skogsstyrelsenföreslär all bidraget lill skogsodling efter avverkning av lågproducerandebestånd las upp under elt särskill anslag. Styrelsen föreslår all rambeloppelför delta ändamål ökas lill 202 milj. kr. förslag i övrigtunder denna punkt har tagits upp i prop. 1981/82: 30 om vissaekonomisk-politiska åtgärder, m. m. Av skogsstyrelsenslånglidsplan för skogsdikning framgår bl. a. att av den totala våtmarksarealenom ca 7 milj. ha är 1,5 milj. ha lämpliga för dikning. En rimlig målsättningvore en årlig dikning av 54000 ha av arealerna impediment och produktivtorvmark . Intresset för skogsdikning är stort hosmarkägarna. Mol bakgrund av den ambition som slalsmaklerna hillills har ansettvara riklig föreslår styrelsen emellertid oförändrat 8 milj. kr. få användas för utvärdering av tidigareförsöksverksamhet. Med hänsyn lill att delnya klenvirkesslödel skall utvärderas är det inte motiverat medändrat anslag för ändamålet. Styrelsen föreslår därför oförändrat 40 milj. kr.för näsla budgetär. Utvärdering kommer all göras efter ca 1 1/2 är, dvs. Varjefastighet bör ha en skogsbruksplan om den är så stor alt dessmedelproduktion uppgår lill minst 100 m sk. beräknar att delfinns ca 120000 brukningsenheler som bör ha plan. Under senare är har delframställts ca 3000 skogsbruksplaner . Styrelsen anser all delta antalmåste mer än fördubblas. Eftersom bidraget är skalteplikligl kan del inlerimligen sältas myckel lägre än f. n. Del är nu . per brukningsenhelvilket för medelfastigheten i flertalet län är av kostnaden föratt upprätta planen. För bidrag till fastighetsvisa skogsbruksplaner föreslärstyrelsen en ram av 5,5 milj. kr. Härav bör 1 milj. kr. användas för bidraglill s.k. nalurvärdsinrikladeskogsbruksplaner. För all del medriksdagsbeslutet avsedda syftet med översiktlig skogsinvenlering skalltillgodoses behöver rambeloppet för delta ändamål räknas upp lill 22 milj. kr.för nästa budgetär. Häri ingår skogsvärdsorganisalionens gemensamma kostnaderför utvecklingsverksamhet, bild- och kartframställning m.m. Skogsstyrelsenunderstryker kraftigt vikten av att lantmäteriverket tilldelas begärda medelför skogsbrukets bild- och kartförsörjning. Sammanlagt föreslär styrelsen alt ifrågavaranderambelopp ökas med 193 milj. kr. till 407,5 milj. kr. Utbetalningarna underanslaget beräknas lill 262,3 milj. kr. Prop.1981/82:100 Bilaga 13 53 besluthösten om åtgärder för en förbättrad virkesförsörjning innebarbl. a. alt ramarna för bidrag till skogsodling efter avverkning avlågproducerande bestånd, lill skogsbruksplaner och lill översiktliga skogsinventeringarökades. Beslutet innebar också all insatserna skulle planeras för en15-ärsperiod (prop. 1981/82:30 bil. 5, JoU 1981/82:8, rskr 1981/82:29). Förnäsla budgetär bör rambeloppel för det förstnämnda ändamålet räknas upp lill 195 milj. kr Debåda senare bör las upp med resp. 5,5 milj. kr. och 16 milj. kr. Med hänvisning lillsammanställningen föreslår jag all för /83 tas upp ensammanlagd ram av 384,5 milj. kr. för bidrag lill skogsvård m. m.Regeringen bör kunna jämka fördelningen mellan de olika ändamålen. Förutbetalning under anslaget beräknarjag 295 milj. kr. Jag vill i deltasammanhang la upp frågan om skogsvårdsavgiflens storlek. Enligl lagen(1946: 324) om skogsvärdsavgift (ändrad : 343) erläggsskogsvärdsavgift av den som vid taxering lill inkomstskatt harbeskattats för garantibeiopp avseende jordbruksfastighet, som åsatts delvärdelskogsbruksvärde. Avgiften påförs vid debitering av skatt och har från den 1juli 1981 höjts från 3 %o av skogsbruksvärdet lill 6 "Iqq. Debiterad avgift äravdragsgill i förvärvskällan. Avgiftsmedlenredovisas pä inkomstsidan i statsbudgeten. Enligl principer som är godkända avriksdagen skall avgiftsmedlen huvudsakligen användas för sådana ändamål som är lill nytta förskogsbruket som sådant eller pä sådant sätt alt alla skogsbrukare kan få la delav dem (prop. 1978/ 79: 110, SkU 1978/79:49, JoU 1978/79:30, rskr 1978/79:387och 388). Som exempel på användningsområden har angetts forsknings- och utvecklingsarbete, information,utredningsarbete, översiktliga skogsinventeringar, bidrag som ärtillgängliga för alla skogsägare m.m. har också uttalat all del ärnaturiigt att tillämpat skogsforsknings- och utvecklingsarbete samlfinansiering av branschinsiiluten ägnas särskild uppmärksamhet vid fördelningen avavgiftsmedlen mellan olika användningsområden. Någon formell avräkning av utgifier molavgiftsmedlen görs inte. Någon exaktredovisning av hur avgiften används förutsätts inle heller. Vissa reformer har dock direktangetts vara finansierade avskogsvårdsavgifismedel. Del gäller de tidsbegränsade ålerväxlbidragen lillenskilda skogsägare i inland och del s. k. klenvirkesbidragel (prop. 1980/81:136, JoU 1980/81:25, rskr1980/81:295). Det gäller också de särskildamedel som fr. o. m. innevarande budgetår har ställts lill förfogande förtillämpad skogsproduktionsforskning (prop. 1980/81:129, JoU 1980/ 81:27, rskr 1980/81:336). Ytteriigare elt exempelhärpå är del extra avdrag som vissaenskilda skogsägare fär göra vid laxeringar. Kostnaderna fördenna reform läcks av de extra skogsvårdsavgifismedel som flyter in lill följd av den senaste höjningenav promillelalel varmed avgiften lasul (prop. 1980/81:118 bil. 2, SkU 1980/81:44, rskr 1980/ 81:285). 1981/82:100 Bilaga 13 54 Del totalaavgiflsullagel har ökat . Vid taxering ökadedel sålunda från 0,9 lill 3 %o- Genom den nämnda höjningen kommeravgiften all öka lill 4,5 %o vid 1982 ärs taxering och lill 6 "/oo vid1983 ärs taxering. Vid taxering tillämpas dessutom de nya, höjdataxeringsvärden som blev följden av 1981 ärs allmänna faslig-helstaxering. Ikronor räknat kan de samlade ärliga avgiftsmedlen vid laxeringarberäknas lill resp. 18 milj. kr., 60 milj. kr., 250 milj. kr. och 335 milj. kr. I samband med 1981års taxering påfördes vissa privata skogsägare dessutom en särskild skogsavgifl om7%o av skogsbruksvärdel. Avgiften finansierade ell tillfälligt bidrag lill skogsgallring(prop. 1978/79: 199, SkU 1978/79:53, JoU 1978/79:38, rskr 1978/79:42 och 428,SFS 1979:486 och 595). Chefen förbudgetdepartementet avser enligl vad jag har inhämtat all senare föreslåregeringen alt under delta lägga fram förslag om en förkortning av liden för det extraavdraget för vissa skogsullag (SFS 1981:342). En samlad bedömningvisar enligl min mening all avgiftsuttaget sä som del beslutades av riksdagenvåren 1981 blir för högt. Jag föreslår därför alt avgiften sänks till5%o av skogsbruksvärdel fr.o.m! Skogsvårdsavgiflen för inkomståret1982 skulle därmed komma all uppgå lillomkring 310 milj. kr. m. är 1983 lill 280 milj. kr. Mol bakgrund av vadjag nu har anfört har inom upprättats förslaglill lag om ändring i lagen (1946:324) om skogsvårds-avgift.Lagförslaget torde fogas till protokollet i detta ärende som bUaga 13.1. Med hänsyn tillarten av de frågor som berörs av lagförslaget och dessas okomplicerade utformning är det enligl min meninginle motiverat alt inhämta lagrådels yttrande över del. I fräga omfinansieringen av de stimulanser för förbättrad virkesförsörjning som riksdagenbeslutade om och somjag hänvisade lill anfördechefen för budgetdepartementet all frägan skulle las upp . I regeringensförslag framhölls vidare alt fördelarna som skogsindustrin fär genom en ökadaktivitet i skogsbruket är stora. Ökade virkesleveranser lill industrinleder lill ökade exportmöjligheter. De kan även innebära minskal behov av dyrt importerat virke. Förskogsindustrin bör stimulansåtgärdernalill en aktivare avverkning därigenom bli avsevärt billigare än de åtgärder som annars står till buds. Mol denna bakgrund är det rimligt all skogsindustrin får finansiera en del avkostnaderna för stimulansåtgärderna. Jag räknar med all kostnaderna föråtgärderna under /82helt läcks av skogsvårdsavgifismedel. För /83 kan 70 milj. kr. av avgiften las i anspråk förändamålet. De förändringar som jagnyss har föreslagit medger detta. Chefen för budgeldeparlementel har tidigare denna dag anmält frågan omfinansieringen i övrigt av åtgärderna. Prop.1981/82:100 Bilaga 13 Jag hemställer all regeringen föreslår dels alt antaga förslagen lill 1. lagom ändring i lagen (1946: 324) om skogsvärdsavgift, dels all 2. medge all /83 statsbidrag beviljas med sammanlagthögst . lill skogsvård m. m., 3. lillBidrag till skogsvård m. m. för /83 anvisa ell förslagsanslag av . Stöd till byggande av skogsvägar 1980/81 Utgift 1981/82 Anslag 1982/83 Förslag Från anslagetbekostas statsbidrag till byggande av skogsvägar enligl förordningen(1979:792) om slalligl stöd lill skogsbruket (ändrad senast 1981:1083). Beräknad ändring 1982/83 Skogsvägbyggnadsföretag i det skogliga stödområdets inre zon Skogsvägbyggnadsföretag utanför det skogliga stödområdets inre zon ' I anslutning till prop. 1981/82:30 om vissaekonomisk-politiska åtgärder, m. m. har tagitsupp ytterligare 20 milj. kr. Tillgängligarambelopp för bidrag från detta anslag inkl. de yllerligare 20 milj. kr. som av sysselsätlningsskälställdes lill förfogande under våren 1981har utnyttjats helt under /81. Härtill kommer den verksamhet som har bedrivits som beredskapsarbete.Sammanlagt har statsbidrag ulgålllill skogsvägar, varav från detta anslag lill . Del innebär en kraftig uppgång jämfört medtidigare år. Möjlighet all erhållastatlig kreditgaranti har ulnylljais lill ell belopp av drygl 3 milj. kr. Ett rationelltskogsvägnäl är en grundläggande förutsättning för alt avverkningar ochskogsvårdsålgärder skall kunna ulföras. Prop.1981/82:100 Bilaga 13 56 vägnätet har byggts ut kraftigt under 1970-talel. Det harnu en sammanlagd längd avdrygl eller närmare dubbelt så mycket som del allmänna vägnätet. Ännu saknar dock stora arealer skogsväg på rimligtavstånd. Utanför vägarnas normala verkningsdjup ligger sålunda 6,3 milj. ha. Avdenna areal är 3,3 milj. ha bevuxen med slutavverkningsskog och reslskog. För innevarandebudgetår disponeras endast 30 milj. kr. för vägbygg-nadsverksamhelen,som därmed kommer alt minska dramatiskt. Planläggningen kommer dock all iberedskapssyfle hållas på en fortsall hög nivå. Kraven pä underhåll av vägar som byggtsmed slalligl slöd kommer all skärpas i syfte all förhindra alt ytterligare vägar blirombyggnadsobjekl. Med hänsyn tillall ifrågavarande stöd är ett effektivt medel all stimulera lill ökade avverkningar bör den med statsbidragstödda vägbyggnadsverk-samheten ökaslill i nivå med långlidsplan. Del bör lämpligen ske i tvä steg. För /83föreslår styrelsen därför att del sammanlagda rambeloppet för bidrag ökas lill72,5 milj. kr., varav 24,2 milj. kr. för del skogliga stödområdets inre zon.Härav bör liksom . fä disponeras för väglekniska försök.Styrelsen föreslär vidare ettoförändrat rambelopp av 11 milj. kr. för statlig garanti för lån till skogsvägbyggnadsförelag. Utbetalningarna underanslaget beräknas lill 60 milj.kr. Inom ramen förriksdagens beslut om långsikliga åtgärder för enförbättrad virkesförsörjning ställdes ytteriigare 20 milj. kr. utöver tidigareanvisade 50 milj. kr. lill förfogande för bidrag till byggande av skogsvägar. Sammanlagt slår alltså 70 milj.kr. lill verksamhetens förfogande under innevarande budgetår. Med hänsyn lill attskogsvägnälel har stor betydelse för virkesförsörjningen föreslär jagall den slalsbidragsstödda verksamheten även för näsla budgetär planerasför en omfattning motsvarande ett bidragsbelopp av 70 milj. kr. Härav börprojekt motsvarande 20 milj. kr. hållas i reserv för eventuella sysselsättningsskapandeåtgärder. Med hänvisning lillsammanställningen föreslär jag all för /83 tas upp ensammanlagd ram av 50 milj. kr. för bidrag till byggande avskogsvägar. Jag har därvid tagit hänsyn lill behovet av medel för väglekniskaförsök. Regeringen bör kunna jämka fördelningen mellan de båda ändamålen. För utbetalning under anslagetberäknarjag 50 milj. kr. Jag föreslår vidareall under /83 statlig garanti för lån till skogsvägbyggnadsföretagfår lämnas intill ell belopp av 11 milj. kr. Jag hemställer all regeringen föreslår att 1. medge att under /83statsbidrag beviljas med sammanlagt högst50000000 kr. lill byggande av skogsvägar. Prop.1981/82:100 Bilaga 13 57 2. medge all /83 statlig garanti lämnas för lån till byggande av skogsvägarmed sammanlagt högst , 3. lillStöd till byggande av skogsvägar för /83 anvisa ellförslagsanslag av . Främjande av skogsvård m. m. 1980/81 Utgift 1981/82 Anslag 1982/83 Förslag Anslaget används förtillämpad skogsproduktionsforskning samt för särskilda utredningar ochundersökningar i syfte all främja bl. a. skogsvården och arbetsmiljön inomskogsbruket. Under /81har anslaget använts huvudsakligen för vissa undersökningar och försök bl.a.rörande flisning, skötsel av ädellövskog och skyddsbehandling av skogsplantor.Fr. o. m. innevarande budgetär är anslaget uppräknat med 5 milj. kr. som skallanvändas för skogsproduk-lionsforskning. Styrelsen föreslår altanslaget för näsla budgetär tas upp med oförändrat 6 milj. kr. Föredraganden Jagföreslår att anslaget las upp med oförändrat 6 milj. kr. Jag hemställer allregeringen föreslår all lill Främjande avskogsvård m. m. för /83 anvisa ett reservaiionsanslag av 6000000kr. Prop.1981/82:100 Bilaga 13 1980/81 Utgift 1981/82 Anslag 1982/83 Förslag ärcentral förvaltningsmyndighet för ärenden angående fiskerinäringen,fritidsfisket och fiskevården, i den män sådana ärenden inte ankommer på annanmyndighet. Styrelsen är chefsmyndighet för statens lokalafiskeriadministralion. leds av en styrelse. Chef förfiskeristyrelsen är en generaldirektör. Inom styrelsen finns en administrativbyrå, en fiskebyrå, en fiskevårdsbyrå samt ett havsfiskelaboralorium, ettsölvatlenslaboralo-rium och ell hydrografiskt laboratorium. Beräknad ändring 1982/83 Lönekostnaderför annan personal än tjänstemän 14669000 (10444 000) + 1913000 (+ 859000) + 446000 + 501000 + 1374000 (+ 892 000) - 18000 + 501000 Huvudförslaget innebär enökning av anslaget med . och medför minskning med tre besättningsmänpå fiskeriundersökningsfarty-gen (+ . Styrelsens daladriflbehöver utvidgas, bl.a. genom inköp av ytterligare lexlbildskärmar (+ 171 000kr. För insamlingen avfiskeloggboksuppgifler behövs medel för tryckning av blanketter m. m. (+280000 kr. Tillämpningen avbesparingsallernalivel fr.o.m. föregående budgetår medför väsentligt ökadekrav på personalutbildning (+ . 1981/82:100 Bilaga 13 59 Jag vill idetta sammanhang la upp frägan om elt nytt fiskeriundersök-ningsfarlyg. Regeringen uppdrogi ål alt utarbeta och lill regeringenredovisa programhandlingar för elt nytt fiskeriundersök-ningsfarlyg avsett attersätta undersökningsfartygen och Eystrasall. Fiskeristyrelsenöverlämnade under är 1980 programhandlingar för ell nytt fiskeriundersökningsfarlyg. Efter remiss haryttranden avgells av , meteorologiska och hydrologiskainstitut, stalskontoret, riksrevisionsverkel, universitets- ochhögskoleämbetet, , geologiska undersökning,delegationen för samordning av havsresursverksamhelen saml . Fiskeristyrelsendisponerar fiskeriundersökningsfariygen Argos, Thetis ochEystrasall. Fartygen skall tillgodose fiskerislyrelsens och i viss mån andraanvändares farlygsbehov längs hela kusten saml i och . Argos är byggt i stålår 1974 och är på 985 bruttolön (brl). Fartyget är speciellt utrustat förhavsforskning. Thetis är byggt i stål är 1961 och är pä 220 brl och harunder stor del av sin lid använts i Qordar och skärgård. Eystrasall är byggt i trä är 1937 och ärpå 73 brl. Fartyget används i skärgårds- och kusinära undersökningar. Fiskeristyrelsenkonstaterar i sin utredning allvarliga brister hos Thetis och Eystrasall och alt endast Argos ärav sådan beskaffenhet att del kan tillgodose de behov som föreligger. Del är enligtstyrelsen nödvändigt med tväfällulruslade fartyg med kapacitet och dimensioner för kontinuerlig drift för all tillgodose behovet av i första handulsjöundersökningar. Styrelsen föreslär alt ell nyttfiskeriundersökningsfarlyg byggs kostnad av 38,5 milj. kr. Det nyafartyget bör utformas så att del har goda möjligheter all verka också ikustområden. Fiertalelremissinstanser ifrågasätter dock behovel av del undersökningsfartyg som fiskeristyrelsenföreslagit. I särskildskrivelse lill regeringen har senare hemställt om medgivande attförsälja Eystrasall och disponera köpeskillingen beräknad till ca 400000 kr.för inköp av kompletterande akustisk utrustning lill Argos och Thetis för totalt . Jag lar först uppfrägan om ett nytt fiskeriundersökningsfartyg. Regeringen uppdrog år1978 ål att lill regeringen redovisa programhandlingar förelt nytt fiskeriundersökningsfarlyg avsett all ersätta undersökningsfartygenThetis och Eystrasall. redovisade uppdraget under är1980. Redovisningen har remissbehandlats. Flertalet remissinstanserifrågasätter behovel av del planerade fartyget. Föregen del vill jag anföra att statskontoret i samråd med vissa andra Prop.1981/82:100 Bilaga 13 60 myndigheter f. n. genomför en översyn av resurserna förhavsundersökningar i landet. Jag kan därför inte biträda förslaget om ett nyttfiskeriundersökningsfarlyg. Den verksamhet sombedrivs på befintliga fiskeriundersökningsfartyg utgör grunden för en stor del av denövriga verksamheten inom . Undersökningar av tillräcklig omfattning ochkvalitet är nödvändiga främst som underlag för internationellaförhandlingar om fiskekvoter. Jag bedömer att verksamheten med fiskeriundersökningarkan rationaliseras. Om fiskeriundersökningsfariygen Argos och Thetis filiförs kompletterande utrustningbör dessa krav kunna tillgodoses. Förutsättningar skapas därmed också fören avveckling av Eystrasall. Delta fartyg bör alltså försäljas såsom styrelsen har föreslagit. Fiskeristyrelsengenomför i enlighet med beslut (prop. 1977/ 78: 112, .ToU1977/78:23, rskr 1977/78:272) en planering av det svenska fisket på kort ochläng sikt i samråd med statens jordbruksnämnd och i samarbete med . I de planer somöverlämnats lill regeringen har föreslagits en rad olika utredningarsom kräver särskilda resurser. I nuvarande statsfinansiella läge kan resurser lill dessa utredningar inle avsättas särskill. De fåri slällel göras inom ramen för redantillgängliga planeringsresurser. Särskilt angelägel är all prioritera utredningar som lar sikte pä kostnadsbesparingarinom fisket och förbättrade avsättningsmöjligheter. För näsla budgetårbör medel för fiskerislyrelsens verksamhet beräknas med utgångspunkt ihuvudförslaget. Vidare bör bl.a. medel motsvarande inkomsterna vid försäljningen av Eystrasall under innevarande budgetår ställas lill styrelsens förfogande för kompletterande utrustning av undersökningsfartygenArgos och Thetis. Jag har för avsikt all senare återkomma lill regeringen idenna fräga. Med hänvisning lill sammanställningenberäknar jag anslaget lill . Jaghar därvid räknat med ökade utgifter på . för sådan utvidgaddaladrift som redan är beslutad. Jag hemställer all regeringen föreslår all lillFiskeristyrelsen för /83 anvisa elt förslagsanslag av . 1980/81 Utgift 1981/82 Anslag 1982/83 Förslag Statens lokalafiskeriadministration omfattar fiskenämnderna, fiskeri-inlendentorganisalionen,statens fiskeriingenjör, statens fiskodlingsanstall i ochstatens fiskeriförsöksanslall i . 1981/82:100 Bilaga 13 lerna bekostas av vallenavgiflsmedel och visstbidrag av . Vissa utgifter för fiskenämnderna redovisasunder anslaget B 2. Förvaltningskostnader Därav lönekostnader Lokalkostnader (9013 000) +819000 (+797000) + 91000 Vissa fiske- och arrendeavgiftsmedel Ersättningar för undersökningar + 20000 + 20000 Huvudförslaget innebären ökning av anslaget med . och medför vakantsättning av två fiskerikonsuleniljänsler (+ . För näsla budgetär börmedel för statens lokala fiskeriadministration beräknas delvis med utgångspunkti huvudförslaget. Med hänvisning lill sammanställningen beräknar jag anslaget till . Jag hemställer att regeringenföreslår att till Statens lokala fiskeriadministrationför /83 anvisa ell förslagsanslag av . 1980/81 Utgift '813 596 1981/82 Anslag '500000 1982/83 Förslag 2150000 ' Anslaget Främjande iallmänhet av fiskerinäringen Frän anslaget bestridskostnader för utvecklingsarbete och försöksverksamhet på fiskels område. 1981/82:100 Bilaga 13 62 Anslagetbör föras upp med oförändrat belopp. Som jag har anfört underpunkten B 8 bör reservationsanslaget Restilu-fion av bensinskatt lillfiskerinäringen upphöra som eget anslag fr.o.m. näsla budgetär. Den behållning som vidutgången av /82 kan finnas pä anslaget Resfilulion avbensinskall lill fiskerinäringen bör isin helhet överföras lill förevarande anslag. Med hänsyn härtill beräknarjaganslaget fill , vilket innebären neltobesparing på statsbudgeten.Anslaget bör fortsättningsvis benämnas Främjande av fiskerinäringen. fiskarorganisationernäs verksamhet bör i fortsättningen utgå från dettaanslag. Jag hemställer all regeringen föreslår all lill Främjande avfiskerinäringen för /83 anvisa elt reservaiionsanslag av . Kursverksamhet på fiskets område 1980/81Utgift 1981/82 Anslag 1982/83 Förslag Anslaget användshuvudsakligen för yrkesutbildning av fiskare, för viss fortbildning avfiskeritjänslemän samt för kurser och studieresor som är lill nytta förverksamheten i sammanslutningar av större betydelse för fritidsfisket. Beräknad ändring 1982/83 Till fiskerislyrelsens disposition för yrkesutbildning av fiskare m.m. Anslagetbör föras upp med oförändrat belopp. 1981/82:100 Bilaga 13 Jag biträderfiskerislyrelsens förslag. Jag hemställer all regeringen föreslår all lill Kursverksamhetpå fiskets område för /83 anvisa ett reservationsanslag av430000 kr. Bidrag till fiskehamnar m. m. 1980/81 Utgift 1981/82 Anslag 1982/83 Förslag Frän anslaget utgårbidrag enligl kungörelsen (1971: 384) om statsbidrag till fiskehamnar (ändrad1980:366). Från anslaget läcks också underskott vid driften av statligafiskehamnar och kostnader för underhåll och drift av fiskefyrar saml förutmärkning av fiskegränser. Vidare bestrids kostnaderna för fiskels andel isjöfartsverkels kostnader för farledsverksamhelen, sjöräddningsväsendel, fyraroch andra säkerhetsanordningar m. m. Beräknad ändring 1982/83 Driften av statliga fiskehamnar Underhåll och drift av fiskefyrar m. m. Fiskets andel i sjöfartsverkels Huvudförslagetinnebär en ökning av anslagsposten Fiskels andel i sjöfartsverkels kostnadermed . (+551 000 kr. Viss resursförstärkning ifråga om sjösäkerhets- och sjöräddnings-tjänster är särskilt angelägen (+32000kr. Medelsbehovelför statsbidrag till fiskehamnar och för läckande av underskoll vid driften avkvarvarande statliga fiskehamnar beräknas lill oförändrat belopp. Förunderhåll och drift av fiskefyrar saml utmärkning av fiskegränser behövs ökadmedelstilldelning med . på grund av ökade kostnader för arbetskraft ochmaterial. 1981/82:100 Bilaga 13 64 Underhåll och drift av fiskefyrarm.m. bör höjas med . Jag förordar vidare efter samråd med chefen förkommunikationsdepartementet att anslaget räknas upp med . lill följdav ökade kostnader för alt läcka fiskels andel i kostnader förfarleds verksamheten m.m. Jag hemställer all regeringen föreslår att lill BidragtiUfiskehamnar m.m. för /83 anvisa ett reservationsanslag av10258000 kr. 1980/81 Utgift 1981/82 Anslag 1982/83 Förslag Från anslaget utgårbidrag och ersäUning i samband med isbrytning för fiskels och fiskarbefolkningensbehov. Anslagetbör föras upp med oförändrat belopp. Jag biträderfiskerislyrelsens förslag. Jag hemställer att regeringen föreslår all lill Isbrytarhjälp åtfiskarbefolkningen för /83 anvisa elt förslagsanslag av 20000kr. Bidrag till fiskets rationalisering m. m. 1980/81 Utgift 6450824 1981/82 Anslag 7000000 1982/83 Förslag 6500000 Frän anslaget utgårbidrag till fiskels rationalisering, skrotningspremier för äldre fiskefartygsom las ur fiskeflottan saml bidrag lill säkerhetsutrustning för fiskefartygenligt förordningen (1978:516) om statligt stöd till fiskels rationalisering,m.m. (ändrad 1980:365, 1981:408). Vidare utgår fraklstöd för foderfisk fränÖstersjön enligt förordningen (1980:573) om prisreglering pä fiskels område(ändrad 1981:575).