prop · G503150 · 1981-12-31 00:00:00 — Lagerinvesleringarnasförlopp under sista delen av 1981 blev betydligt mer dramatiskt än vad somförutsågs i den preliminära nationalbudgeten (PNB). Lageravvecklingen underfjärde kvartalet blev så kraftig att fallet i lagren i hela ekonomin 1981 komatl uppgå till hela . i löpande priser. Det motsvarar enminskning om . priser vilket var ca I miljard kr.mer än vad som väntades i PNB. En mycket stor del av denna differens kanhänföras till en oförutsett stark lagerutlömning i handeln, men också lilllägre lagerstockar än väntat inom 1981/82:150 Bilaga 1.1 Revideradnationalbudget 140 Tabell 7: 9 Lagervolymförändringar totult och efternäringsgrenar 19781982 El-, gas- och vattenverk Detaljhandel (inkl. irans- Källor: och . Huvudorsakerna till del mer markeradelageiförloppet ligger främst i all efterfrågan både för privat konsumtion ochexport kom att öka snabbare än förutsett, som industrins produktiondrogs ned mer än beräknat. Lageruppbyggnaden inom Industrin, exkl. varven, fortforännu och kom inte förrän altövergå lill en neddragning. Lagerminskningarna gällde emellertid enbartinsalsvaror och varor i arbele, medan lagren av färdiga produkler ännu steg.Det var särskill inom verkstadsindustrin samt massa- och pappersindustrin somfärdigvarulagren steg , medan inom sågverken ochstålindustrin betydande lagerminskningar kunde åstadkommas. För totala lagreninom industrin, exkl. varven, kom därmed en minskning om ca 100 milj. kr. Lagerstockarna sedda i relation till produktionsnivån - vilkendrogs ned både 1980 och 1981 - kom härigenom att vid slutet av 1981 atl varaendast obetydligt högre än . Kontrasten gentemotlageruppbyggnadsfaserna och 1969-1971 är slående. I prognoserna innefattas en försiktig uppdragningav lagren av insalsvaror och varor i arbele hell i takt med den förväntadeökningen av industriproduktionen. På färdigvarusidan däremot, väntasverkstadsindustrin inleda en avveckling medan lagren inom basindustriernafortsätter atl minska. Totalt sett skulle lagren inom induslrin, exkl. varven,minska i relativt hög takt medan en ökning skulle skeförst så atl neltotillväxlen 1982 skulle stanna milj. kr. Varvens lager (med en klar dominans av lagren av varor iarbete) steg väsendigt och väntas en fortsatt lagerökning iform av fartyg under byggnad. Inom partihandeln minskade lagren av bränsle och drivmedelbetydligt. Även för andra varugrupper skedde kraftiga neddragningar så altlagren vid slutet av året kom alt bli i stort sett lagom stora. Också inomdetaljhandeln kom en anpassingsprocess igång . 1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 141 Diagram 7:4 Totala industrins lagervolymförändring19691982' kr., priser. J \ I I \ L 1969 1970 1971 1972 1973 1974 1975 1976 1977 1978 1979 1980 1981 1982 ' Exkl. varvens lagervolymförändringar. Anm. Fr.o.m. redovisas lagerinvesteringarnaenligt en ny metod, vilket stör jämförelser med tidigare perioder i icke kändomfattning. Källor: och . 1981/82:150 Bilaga1.1 Reviderad nationalbudget 142 härväntas emellertid fortsätta 1982 medan en uppbyggnad av partihandelslagrenförutses. Inom jord- och skogsbruketsteg lagren något . Då kunde en viss påfyllnad av deotillräckliga rundvirkeslagren ske. Avverkningarna steg nämligen somskogsindustriernas råvaruförbrukning sjönk något. Uppbyggnaden av dessa lagerväntas fortgå . Iallt skulle därmed lagren komma all stiga ca . 1982 vilket gerett omslag i lagercykeln på ca . Detta innebär ettbidrag lill den inhemska efterfrägeutvecklingen motsvarande . 1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 143 8 Lönsamhet,kostnader och priser Lönsamhetskalkylernahar utökats till alt omfatta även andra delar av näringslivel än industrin.Fortfarande saknas dock etl antal vikliga branscher som exempelvisvaruhandeln. Vilka sektorer som omfattas av beräkningarna visas i tabell 8:1. Utanförberäkningarna ligger alltjämt bl.a. finansiella kostnader vilka påverkarnettoresultatet men inte driflsöverskotlet. Eftersom förelagen har betydanderäntebärande nettoskulder har den successiva övergängen till nominellt höga ochäven realt beaktansvärda räntenivåer inneburil en tilltagande belastning,vilket alltså inte kommer till uttryck i driftsöverskollet. Driflsöverskottetsandel av förädlingsvärdet sjönk något 1981.' Vinst-nedgången kan helt hänförastill industribranscherna, medan driftsöver-skoltsandelen inom detjänsteproducerande sektorerna samt jord- och skogsbruket synes ha ökat något.En orsak till industrins svaga ulveckling är atl konkurrensen frän ullandel -både på export- och hemmamarknaderna - hindrat förelagen atl helt vältra översina kostnadsökningar på köparna. Till detta kommer atl del svagaeflerfrågelägel drabbat induslrin särskilt kraftigt, vilket i sin lur påverkatarbetsproduktiviteten negativt. Medan produktiviteten sjönk 0,i gruvor ochtillverkningsindustri kunde sektorn övriga privata tjänster (exkl. varuhandel,bosläder saml bank-och försäkring) uppvisa en produktivitetsökning på . Idiagram 8:1 visas driftöverskottets andel av förädlingsvärdet i vissabranscher. Skogsbruket beräknas trols en sänkt arbetsproduktivitet ha ökatdriflsöverskotlet tämligen kraftigt. Det är de stora prishöjningarna påsågtimmer och massaved (19801981, mätt hos skogsbruket) som möjliggjortdetta. De därmed ökade koslnaderna för skogsråvara har i sin tur slagit hårtmot sågverken samt massa- och pappersindustrin som kraftigt sänkt sina vinster1981 (diagram 8:2). Den mycket lågaaktiviteten inom byggsektorn har skapat problem för byggnadsindustrin.Driflsöverskottets andel av förädlingsvärdet synes ha sjunkit drasriskt 1981och beräknas ligga på den lägsta nivån . Starkt bidragande hardärvid varit att arbetsproduktiviteten sjönk lill följd avdel låga kapacilelsutnytljandel. Den svaga efterfrågan har också försvårat förbranschen atl - som i stor.utsträckning skett tidigare - kompensera sig förkostnadsökningar genom atl höja försäljningspriserna. 'för vilket nationalräkenskaperna publicerat statisfik överdriftsöverskotten är 1980. Uppgifterna grundar sig på kalkylerutförda vid . 'Detta innefattar dock ett av nationalräkenskaperna gjort schablonantagande om2% åriig produktivitetstillväxt för vissa tjänstesektorer. 1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 144 Diagram 8:1 Driftsöverskottets andel av förädlingsvärdet iolika delar av näringslivet 1971-1982 r-GNADSINDL'STRI SNR 5000 I I I I I I I I I I I I 72 74 76 78 80 82 72 74 76 78 80 82 ' Exkl. varuhandel, bostäder saml bank- och försäkring. -Gruvor och mineralbrott, sågverk, massaindustri samt ickejämmetallverk. De streckade kurvorna avser tillverkningsindustrinexkl. Dä diagrammet ej ritats med enhetlig skala får kurvan olikautseende i de olika diagrammen. Källor: och statistiskacentralbyrån. 1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 145 Tabell 8:1 Driftöverskott i vissa delar av näringslivetsamt i hela ekonomin 19761982 kr., löpande priser derier m. m. el-, värme-, gas- och vattenverk, varuhandel,bostäder, bank och försäkring samt restpost. Anm. Driftsöverskottens andelar avförädlingsvärdet visas i diagrammen 8:1 och 8:2. Källor: Konjunkturinstilutetoch . En betydligt positivare vinstutveckling kanrapporteras från den heterogena branschen privata tjänster'. Huvudorsaken lordevara all den allmänl svaga efterfrågan har drabbat denna sektor jämförelsevislite. Medan sålunda industriproduktionen sjönk med kunde detjänsteproducerande branscherna registrera en produktionsökning på 1,. Dettabidrog verksamt till att lönekostnaden per enhet steg endasl måttligt, ellermed 5,. Dä lönernas andel av totalkostnaden dessutom är slörre inomtjänsteproduktionen än inom övriga delar av näringslivet blirlönekostnadsulvecklingen här av särskild vikl. De stora förlusler som de tidigare så vinstrika svenskajärnmalmsgruvorna fått vidkännas är välbekanta. Nedgångenbörjade på allvar 1976 och en bottennivå för driftsöverskollet nåddes 1978. Enviss återhämtning har skell men var driftsöverskolletnegativt och uppgick till ca -200 milj. kr. En förnyad nedgång inträffade 1981trots att järnmalmspriserna i svenska kronor ökade med . Denexceptionellt kraftiga produktivitetsminskningen, -9,se tabell 8:4, vardärvid avgörande. Del kan också nämnas all för , den helt ' Exkl. varuhandel, bostäder samt bank och försäkring.10 1981/82. Prop.1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 146 dominerande järnmalmsproducenten i , sä har definansiella kostnaderna netto vilka tillsammans med extraordinära kostnaderoch skatter skall dras ifrån driftsöverskoltel för atl erhålla nettoresultatet- ökal kraftigt från ca 200 milj. kr. 1980 lill mer än 400 milj. kr. Industrins delbranscher har dels.ts in i sådana somproducerar råvaror och sådana som tillverkar bearbetade varor.Branschaggregalel bearbetade varor behandlas i nästa avsnitt omtillverkningsindustrin. Vinsterna har sammantaget för råvarubranscherna svängtkraftigt . Under högkonjunkturen 1973-1974 skedde enstark vinstökning vilken till stor del berodde på den rävaruboom, med slarkainslag av spekulationseflerfrågan, som då rådde på världsmarknaden. Under perioden1975-1977 steg råvarupriserna allt långsammare p.g.a. den låga internationellaefterfrågan. De svenska råvaruföretagens koslnader, särskill lönekostnaderna,fortsatte dock att öka i snabb takt och resultatet blev en snabb och kraftigvinstförsämring. Bollen nåddes 1977 då det samlade driftsöverskottet inområvarubranscherna totalt uppgick till -. En orsak till atlråvaruproducenterna drabbats särskill hårt av lönsamhetskrisen är den slarkautlandskonkurrensen vilken - i ännu högre grad än vad som gäller övrigakonkurrensutsatla delar av näringslivel förhindrar att vinstnivån hålls uppemed hjälp av prishöjningar. Till delta kommer att nya och effektivarekonkurrenter expanderat på marknaden (järnmalm) saml atl de svenskainsalsvarukostnaderna utvecklats ogynnsamt (skogsindustrin). En vändning uppåtinleddes då de rörliga produktionskostnaderna per enhet sjönk något.Kraftiga prisökningar såväl 1979 (16,) som 1980 (18,) möjliggjorde enfortsatt vinslåter-hämtning men driftöverskottets andel av förädlingsvärdet var1980 nätt och jämt positiv. beräknas vinsterna återigen ha fallit medden största nedgången för ickejärnmetaller, där svag internationell prisutvecklingär orsaken, och för den skogsbaserade råvaruindustrin, där kraftigaprishöjningar på skogsråvara tillsammans med för sågverken - oförändradeproduktpriser ligger bakom. Prognoserna visar på vinstökningar för i stortsett alla delar av näringslivel för vilka beräkningar gjorts. De endaundantagen är skogsbruk och byggnadsindustri. Det är den historiskt sett mycketlåga ökningen av timlönekostnaden () och de möjligheter till prishöjningarsom devalveringen givit som beräknas medföra denna vinstökning. Företagensprissättning efter devalveringen berörs också något i kapitlet om utrikeshandeln.Vinslförsämringen för skogsbruket förklaras uteslutande med alt prisema påskogsråvara väntas öka mycket svagt. Detta gäller framförallt huvudproduktensågtimmer för vilken prisnivån beräknas sjunka med . Den kalkyleradefortsatta nedgången i byggnadsindustrins vinster är i och för sig måttlig menvisar ändå att de negativa effekterna på byggföre- Gruvor och mineralbrott, sågverk, mE;Ssaindustri ochickejämmetallverk. Prop.1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Tabell 8:2Produktpriser och rörliga produktionskostnader per enhet i vissadelar av näringslivet 19761982 -4,9 Summa rörlig kostnad' /9,7 -0,6 -13,3 -5,6 -11,8 -1,3 -1,5 -1,7 Summa rörlig kostnad' -11,3 -5,3 Summa rörlig kostnad' -0,1 -1,4 Summa rörlig kostnad' -0,1 -1,1 -1,9 -0,1 Summa rörlig kostnad' -0,5 ' Med avdrag för subventioner. Gmvor- och mineralbrott, sågverk, massaindustri samtickejämmetallverk. ' Exkl. vamhandel, bostäder samt bank och försäkring. Källor: och . tagen av det låga byggandet kan väntas fortsätta.Produktiviteten antas fortsätta att minska något (-0,) medan limlönekostnadenväntas öka mer än för genomsnittet (6,) vilket naturligtvis verkaruppdragande på branschens kostnader. En mer positiv utveckling kan däremotväntas för sektorn privata tjänster. Arbetskraftskostnaden per producerad enhethar här antagits öka mycket målUigt, eller med 2,, vilket är den avgörandefaktorn bakom den kalkylerade vinstuppgången. Det bör dock påpekas att denprognoserade försäljningsprisökningen, , är något osäker. Drifts-förlusternaför järnmalmsgruvorna väntas minska någol 1982 men beräknas ändå uppgå tillmer än av produktionsvärdet. Det låga kapacilelsutnytljandet vilketföljer av den antagna 13-procenliga produk-tionsnedgängen är en viktig orsaktill det oförmånliga utfallet av vinstkal- 1981/82:150 Bilaga1.1 Reviderad nationalbudget 148 kylen.På prissidan beräknas en 15-procentig höjning kunna ske, men prisnivån förjärnmalm torde även efter detta ligga för lågt för att ens vid högrekapacitetsutnyttjande ge de svenska gruvorna en tillfredsställande vinst. Densammantagna prognosen för de branscher som producerar råvaror visar inte attnågon avgörande förbättring kan väntas. Den beräknade prisökningen, 8,,medger visserligen en marginalförbällring men är hell otillräcklig för atlbranschaggregatet skall kunna generera etl positivt driftsöverskoll. Påkostnadssidan kan nämnas att produktiviteten väntas öka långsammare änindustrigenomsnittet, eller med 2,. Deprisprognoser som ligger till grund för driflsöverskottsberäkningarna redovisasi tabell 8:6. 8.2Tillverkningsindustrins lönsamlliet, kostnader och priser Tillverkningsindustrinsvinster sjönk 1981 jämfört med året innan. Större delen av vinstförsämringenskedde i elt antal "krisbranscher"; skogsindustri samt järn-, stål-och metallverk medan den viktiga verkstadsindustrin synes ha bibehållit sinvinstnivå i stort sett oförändrad. Driftsöverskottelsandel av förädlingsvärdet i några industribranscher visas i diagram 8:2, medanutvecklingen för aggregatet bearbetade varor (inkl. livsmedelsindustri) kan sesi diagram 8:1. Itabell 8:3 illustreras pris-, kostnads- och marknadsandelsulvecklingen' för dendel av svensk tillverkningsindustri som producerar bearbetade varor. De svenskaoch de internationella priserna har för denna varugrupp utvecklats lämligenolika (se också kapitlet om utrikeshandeln), medandet inom de branscher som tillverkar mera rävaru-belonade produkter oftafunnits ett mer eller mindre etablerat världsmarknadspris som de svenskaleverantörerna i praktiken haft begränsade möjligheter atl avvika från. Under1975 och 1976 utnyttjade de svenska företagen den omständigheten att det iprissättningen av bearbetade varor är möjligt att - åtminstone på kort sikt -avvika från den internationella prisutvecklingen. Det gjordes i ett försök attkompensera för de kraftiga kostnadsökningar som industrin, framför allt pålönesidan, då drabbades av. a. på grund av de marknadsandelsförluster medåtföljande negativa produkliviletseffekler som blev resultatet avrelativprishöjningen steg dock koslnaderna likafullt mer änförsäljningspriserna och en kraftig sänkning av branschens vinster inleddes.Genom devalveringarna 1977 kunde de svenska producenterna sänka sina priserrelativt de utländska konkurrenlerna såväl 1977 som 1978 och ett visståtertagande av marknadsandelar kom lill stånd. Delvis på grund av alldevalveringarna drev upp priserna pä importerade insalsvaror, men under 1977också på grund av den snabba 'Marknadsandelar och relativpriser avser den svenska och de utländskamarkna-dema sammanvägda, se även not till tabell 8:6. 1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Diagram 8:2 Driftsöverskottets andel av förädlingsvärdet i olika industribranscher 1971-1982 A SÅGVERK SNR 3411 JÄRN- OCH STÅLVERK SNR 3710 CKE JA SNR 372 -20 -30 -40 -50 1 1 M II 72 74 76 78 80 82 _ ÖVRIG TILLVERKNINGSINDUSTRI EXKL VARV I I I I I I I I I I I I 72 74 76 78 80 82 De streckade kurvorna avser tillverkningsindustrinexkl. Dä diagrammet ej ritats med enhedig skala får kurvan olikautseende i de olika deldiagrammen. Källor: och statistiskacentralbyrån. 1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget ökningen av lönekostnaderna per producerad enhet,fortsatte industrins vinster att sjunka. Bottenläget nåddes 1978 dådriflsöverskottets andel av förädlingsvärdet var lägre än för någol annal årunder . En avsevärd återhämtning av vinstmarginalerna kundeemellertid ske En huvudorsak var attarbetskraftskostnaden per enhet sjönk vilket i sin tur lill slor del berodde påden ovanligt starka produktivitetsökningen. Trots den förmånliga kostnadsutvecklingenhöjde de svenska producenterna sina försäljningspriser mer än de utländskakonkurrenlerna vilket på kort sikt torde ha resulterat i ökade vinstmarginaler.1980 höjdes relativpriset gentemot utlandet återigen men detta räckte intetill mer än att öka vinstmarginalen med ett par tiondels procentenheter. Enstarkt bidragande orsak till delta var den myckel låga produktivitetsökningen(0,) 1979- synes de svenskaförsäljningspriserna ha fortsalt alt öka i någol lite snabbare takt än deinternationella priserna. Det är relativpriset på hemmamarknaden som beräknasha stigit medan relativa exportpris däremot bedöms ha sjunkit något.Produktionskostnaderna steg emellertid snabbare än försäljningspriserna - tillstor del på grund av den minskande arbetsproduktiviteten (-0,) - ochbranschens vinstmarginal beräknas därmed ha sjunkit . Tabell 8:3Priser, kostnader och marknadsandelar för bearbetade varor' 1976- -3,1 -0,5 -0,1 -0,8 -3,4 -4,2 -3,9 -3,6 -0,6 -1,2 -2,4 ' Innefattar av beräkningstekniska skäl ävenlivsmedelsindustri. Detta medför vissa skillnader jämfört med motsvarandetabell i den preliminära nationalbudgeten. y4nm.På gmnd av olikheter ide indexar<;om ingår i resp."Svenskt produktpris" och "Marknadspris" börden beräknaderelativprisutvecklingen tolkas med viss försiktighet. Detta kan även sägasgälla marknadsandelsförändringarna i tabellen. Marknad och marknadsandel avserhemma- och exportmarknaderna sammanvägda. Marknadsandelsutvecklingen pähemmamarknaden är mätt som variationer kring trenden, vilken uppgår till 1,3procentenheter . Orsaken är att definitionen av marknadsandelar skiljersig mellan hemma- och exportmarknaderna. exportmarknadsandelardefinieras som svensk exports andel av mottagarländernas import, medanhemmamarknadsandelen istället har inhemsk förbrukning som nämnare. Importensandel av den inhemska tillförseln ökar dock - pä grund av ökad internationellarbetsfördelning -mer eller mindre trendmässigt i de flesta länder. Dettaantyder att om exportmarknadsandelar (mätta enligl ovan) är oförändradeett år så ökai den svenska exportens andel av avnämarländernasinhemska förbrukning. Ett riktigt marknadsandelsmått skulle alltså mäta svenskaleveransers andel av den inhemska tillförseln i alla länder. Detta har dockinte varit möjligt. Det har därför istället varit nödvändigt att jämställaandelsutvecklingen på hemmamarknaden med motsvarande utveckling påexportmarknaden. Trendrensningen av hemmamarknadsandelen syftar alltså tillatt korrigera för att den ökande internationella specialiseringen påverkar debägge marknadsandelsmåtlen på olika sätt. Röriig kostnad är beräknad med avdragför subventioner. Källor: Nationalräkenskaperna, svensk handelsstatistik,beräkningar gjorda för kapitlet om utrikeshandeln samt . Prop.1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 151 För1982 har - som en konsekvens av devalveringen -antagits en tämligenkraftig sänkning av de svenska relativpriserna på såväl hemma- somexportmarknaderna. Då lönekostnaderna per enhet förutses öka långsamt beräknasändå elt avsevärt utrymme återstå för höjningar av vinstmarginalerna.Driflsöverskottets andel av förädlingsvärdet skulle därmed kunna bli ungefärlika hög som för 1970-lalels första år. Det bör påpekas att det i branschaggregatetingår två "krisbranscher" nämligen järn- och stålverk samtpappersindustri. En indikation på vinstutvecklingen för de mer expansivadelarna av aggregatet ges av kurvorna över verkstadsindustri exkl. varv och"övrig tillverkningsindustri" i diagram 8:2. Dessa visar attdriflsöverskoltsandelen - särskill inom verkstadsindustrin väntas bli väl såhög som under början av 1970-lalel. Vinstandeleninom sågverken har svängt kraftigt . Dettamönster är emellertid vanligt för industribranscher vars produktion är avråvarukaraktär. Anledningen är bl. a. all produktpriserna som till slor delbestäms på världsmarknaden - fluktuerar snabbt och mycket på grund av storakast i efterfrågan, medan producenternas kostnader pä grund av olika trögheterär mer stabila. För sågverkens del har vinstfluktuationerna förvärrats av attpriset på sågtimmer ofta inte satts med hänsyn lill den rådandeprisutvecklingen på trävaror ulan med en viss eftersläpning, vilketnedanstående tablå visar: -1,3 11,2 15,9 14,6 -2,7 1,0 -5,0 Anm.Sågtimmerpriset avser enhetsvärde för trävaruindustrins förbrukning enligtindustristatistiken. Särskiltvinslnedgängen 1975 och 1976 liksom vinstförbältringen kan lill stor delsägas bero på eftersläpningen i prissättningen på sågtimmer. Ävenvinstnedgången har till en del samma förklaring men ökade ävenkostnaden för övriga insatsvaror saml lönekostnaden per enhet - trols enförvånansvärt stark produktivitetsutveckling, 2,-snabbare än produktpriset.För 1982 väntas priset på trävaror, trols devalveringen, endast öka marginellt(); då produktionskostnaderna per enhet antas sjunka svagt beräknasvinstmarginalen ändå kunna höjas något. Branschen väntas dock fortfarandegenerera ell negativt driftsöverskoll 1982. Bildenav massa- och pappersindustrin liknar den för sågverken men trenden ivinstutvecklingen har varit klart mer negaliv. Prop.1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Tabell 8:4 Produktpriser och rörligaprc>duktionskostnader per enhet i tillverkningsindustrin exkl. varv1976-1982 -2,4 Summa rörlig kostnad' /6,6 -1,1 -4,6 -9,3 -2,3 Summa rörlig kostnad' -9,3 -11,0 -0,8 -1,9 -10,6 -9,3 -1,3 Summa rörlig kostnad' -9,3 -1,8 -8,5 Summa rörlig kostnad' -0,5 -1,6 -4,9 -2,4 Summa rörlig kostnad' -2,9 Summa rörlig kostnad' -2,0 -0,5 ' Med avdrag för subventioner. ' SNR 3421 och 3422 dvs. Källor: och . skottets andel av förädlingsvärdet för sågverken nådde enjämförelsevis hygglig nivå under högkonjunkturen 1979-1980 så var massa- ochpappersindustrins driftsöverskoll negativt, i storleken -500 milj. kr. Dessutombelastas branschen med kapitalkostnader som är högre än för industrigenomsnittetvilket medför atl nettoresultatet visar en relativt andra industrigrenar ännusämre ulveckling. Driflsöverskottets andel av förädlings- 1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 153 värdethar sjunkit lämligen mycket 1981 trots atl branschen genomfört omfattandeprishöjningar på sitt sortiment (13,i genomsnitt 1980-1981). Vinstnedgångensynes nästan uteslutande kunna hänföras lill de kraftigt ökade kostnaderna förskogsråvara (20,). väntas en fortsall snabb höjning avmassavedspriserna (15,) men lack vare den beräknade mycket låga ökningen avarbetskraftskostnaderna visar prognosen på en viss marginalförbällring.Branschens verksamhet beräknas dock fortsätta atl leda lill stora föriuster. Järn-och stålverken är en "gammal" krisbransch i ; enligl nationalräkenskapernasstatistik har driftsöverskolten varit negativa . Prisutvecklingen pådelar av produktsortimentet liknar här den för råvaror. innebär liksomför råvaruindustrin alt man har tämligen begränsade möjligheter alt vältra översina kostnadsökningar på köparna. har drabbat järn-och stålverkensärskill hårt under den svenskas, k. kostnadskrisen. Därtill kommer förstålindustrins del att slålkonsumtionen utvecklats utomordentligt svagt efter1973. Sålunda sjönk den synliga konsumtionen av stål med i genomsnitt perår 1973-1979 i och den internationella "stålkrisen" harsnarast förvärrats .