prop · G503150 · 1981-12-31 00:00:00 — Detär vidare av intresse, särskUt för små ulrikeshanddsberoende ekonomier som densvenska, hur en internationell konjunklurförbällring av antytt slag påverkarvärldshandeln. Samvariationen mellan BNP-tillväxt och import av bearbetadeindustrivaror inom OECD-området framgår av diagram 1:5. Prop.1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 10 Diagram1:5 BNP och import av bearbetade varor i OECD-området 19631981 1 \ IMPORT AV BEARBETADE VAROR \ \ \ \ 1 1 1 1 I 1 -1,2 Delär vanligt att importtUlväxten är större än BNP-tillväxten, dvs. atl den s.k.importdasticiteten ökar i konjunktumppgångar. har antagits enimportelaslicitel om i genomsnitt 2,5 vilket inte är någon särskilt hög siffraom man jämför bakåt i liden. Det leder lill en ökning av handeln inomOECD-området på 3,resp. . Ländernautanför OECD-området påverkas på olika sätt av en lägre oljenota.Utvecklingsländer utan olja får en lättnad när del gäller bytesbalansensamtidigt som deras möjligheter att exportera fill industriländerna ökar. FörOPEC-länderna försämras deras importkapacitet. Sammantaget väntasOECD-ländernas marknader utanför det egna området öka med i årvilket ger en total världshandelstiUväxt på knappl . Förnästa år har en något lägre irnportbenägenhet antagits, varför världshandelntrots den högre BNP-tillväxten endast skulle öka obetydligt snabbare, ellermed . Med utgångspunkt från tidigare års erfarenheter skulle en högreprognos för världshandeln i och för sig kunna försvaras. Desjunkande oljepriserna sänker produktionskostnaderna i industriländerna.Avmattningen i löneökningarna verkar åt samma håll. Arbetskraftskostnaden perproducerad enhet i genomsnittlig nationell valuta kan beräk- Prop.1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 11 nasöka med och sannolikt mindre . harkonjunkturinstitutet därför antagit all priset på industrivaror i internafionellhandel skall öka med . har en ökning på här ansetts trolig.1978, som i flera hänseenden är jämförbart med 1982, steg dessa prisermindre än . För svensk del har avtagande prisstegringar kpnsekvensen altdet från ullandel kommande inflationstrycket blir lägre men krävs enstörte återhållsamhet med den inhemska kostnadsutvecklingen. Detfinns anledning understryka att fortsatt höga och t.o.m. stigande räntor ledertiU en svagare produktion än vad som här förutsatts. Vid en snabbkonjunkturförbättring kan också olika trögheter i ekonomierna komma atl visasig igen och inflalipnen ta fart utan alt oljepriserna behöver vara primärtpådrivande. började konsumentpriserna stiga redan innan den andraoljeprisvågen hade satt in. Det finns etl tydligt samband mellan lättnaderna iden ekonomiska politiken och prisstegringarna. Skulle inflationstakten la fartpå nytt är det sannolikt atl flera viktiga länder åter stramar åt den ekonomiskapolitiken. Därmed skulle uppgången hållas nere på en låg nivå. Vid ett sådanthändelseförlopp skulle inte nödvändigtvis oljeeflerfrågan bli den avgörandelillväxlreslriktionen. SannoUktskulle världshandelns ökning då begränsas, kanske inle så mycket som nästaår. torde man dock få räkna med alt prisstegringarna iinlemationell handel blir förhållandevis låga. Svensk industri skulle då ståinför en svårbemästrad situation karaktäriserad av låg världshandels-, ochdärmed marknadstillväxt, som konkurrentemas priser fortfarande hållspå en relativt låg nivå. Denandra oljekrisen medförde kraftiga försämringar av industriländernasbytesbalanser. Efterden första oljekrisen lyckades genom en drastiskåtstramningspolilik vända det underskott som den fördyrade oljenotan medförttill etl överskott . Vidden andra oljekrisen var anpassningsprocessen smidigare men det innebar ocksåatl underskott blev bestående över . Spegelbilden avdetta är atl OPEC-ländernas överskoll också hållils uppe . Ijanuari fömtsågs OECD-underskottet dras ner fill 25 ä 30 miljarderdoUar medan OPEC:s överskott väntades gå ner till ca 35 miljarder doUar attjämföra med fidigare. Dennya oljebilden har förändrat fömtsättningarna. Den här upplinje-radeutvecklingen kan innebära en ytterUgare sänkning av OECD-underskottet till enobetydlig nivå . Förbättringen av områdets bytesbalanssituationkoncentreras dock huvudsakligen i uppbyggnad av stora överskott i ochFörbundsrepubliken . För OPEC-staternas del skulle överskottetpraktiskt taget raderas ut. 1981/82:150 Bilaga1.1 Reviderad nationalbudget 12 Sedannågra månader tillbaka fiinns lydliga tecken på alt konjunkturnedgången harbmtits. Industriproduktionen har ökal ochäven den senaste konjunkturbarometern visar alt företagen är instäUda på ökad orderingångoch produktion . Lägetidag uppvisar vissa likheter med situationen . En avgörande frågavar då som huruvida den export- och industrilillväxt som devalveringen påhösten innan syftade lill skulle komma till slånd. 1 del följande kommer vissajämförelser med läget 19781979 all göras i samband med diskussionen omutvecklingen och . Utvecklingenunder första delen av 1980 riskerade alt leda in den svenska ekonomin på enkurs som på eti: alltför påtagligt säll avvek från omvärldens. Skärpningen avfinanspolitiken medförde främst alt den inhemska efterfrågandämpades i takt med omvärldens. En kombination av stram ekonomisk politik ochandra faktorer såsom stigande oljepriser höll ner efterfrågan . Induslrinkunde inte kompensera försvagningen av hemmamarknaden genom en expansion påexportmarknaderna. Det berodde till en del på alt även dessa marknader dämpadesav lågkonjunkturen. Men lika viktig var försämringen av den svenskakonkurrenskraften. Visserligeninnebar tvåårsavtalel en kostnadsökning för det första åretsom ungefär motsvarade ullandels men utvecklingen på de internationellavalutamarknaderna försämrade vårt konkurrensläge särskUt mot de västeuropeiskaländerna. 1981 apprecierades kronan mot deländer som är anslutna lill EMS med . Försämradkonkurrenskraft och sjunkande marknadsandelar motiverade devalveringen med 10%i september 1981. Detförefaller som om devalveringen snabbi givit resultat . Desvenska exportpriserna tycks ha ökat ca 5 1/långsammare änkonkurrenternas räknat i jämförbar valuta. Det gavockså tUl resultat att marknadsandelar började återvinnas så all exporten avbearbetade varor kunde öka med . Den totala exporten ökade om än någptlångsammare. Nedgångenav efterfrågan på hemmamarknaden gällde både konsumtion och investering. Detfick också konsekvenser för importefterfrågan som minskade med närmare 6%.Kraftigt bidragande härtill var lagerminskningen. Nationalräkenskaperna tyderpå att den minskade lagerhållningen motsvarar en eflerfrågeförändring på 1,8%räknat som andel av BNP. Del var särskilt lagren av petroleumprodukter somminskade. Uppskattningsvis reducerades dessa lager med 2 milj. ton. Detmotsvarar av den tptala årsförbmkningen. 1981/82:150 Bilaga 1.1 Revideradnationalbudget 13 Tabell 1:1 Förändring i BNP-komponenterna i procent av BNPföregående år 1978-1983 1978 1979 1980 1981 1982 1983 -0,3 -0,2 -0,2 -1,1 -0,6 -1,8 -2,7 -1,4 -0,8 -0,5 -1,3 Privat konsumtion Statlig konsumfion konsumtionBruttoinvestering Lagerinvestering Nettoefterfrågan från utlandet Export, varor och tjänster./. Import, varor och tjänster BNP-förändring 1,3 4,3 1,9 -0,9 1,4 2,4 Källor: , ochberäkningar utförda inom ekonomidepartementet. Förbmkningen av petroleumprodukter torde ha minskat med10%, delvis beroende på den lägre akfiviteten i ekonomin och delvis beroendepå energibesparingar. Kombinationen av låg inhemsk akfivitel och förbättradkonkurrenskraft efter devalveringen ledde lill en förbättring av bytesbalansenför varor och tjänster på ca . Detta motverkades iviss mån av försämringen av terms-of-trade och av transfereringarna på 1,8resp. men resultatet blev en viss förbättring avbytesbalansen så alt underskottet stannade vid . eller 2,avBNP. För i genomsnitt motsvarade deras underskott mindre än 1 %av områdets BNP. Som framgår av tabell 1:1 gav utrikeshandeln netto ellbidrag lill produktionsutvecklingen på medan den inhemskaefterfrågan motsvarade . Därav svarade lagerminskningen för1,. Av övrig inhemsk efterfrågan svarade investeringarna förhuvuddelen av minskningen. På den privata sidan var det de försämradekonjunkturutsiktema som motiverade en slörre försiktighet. På den offentligasidan började inriktningen mol större återhållsamhet i första hand la siguttryck i lägre investeringar. Första steget i en process som syftar fillförsiktighet med utgiftsökningar är naturiigen att se överinvesleringspla-nema. För staten minskade även konsumtion medan den kommunalakonsumtionen ökade med . Detta är en något långsammare volymökning än somtidigare beräknats. Räknat i värde är dock ökningen densamma som beräknades iden preliminära nationalbudgeten , det är istället priset per konsumlionsenhelsom visat sig stiga snabbare. Totalt sett skulle BNP ha minskal med 0,under1981. Tas hänsyn till den alltmer negafiva faktorinkomslen från uflandet, dvs.ränteutbetalningarna m.m., och försämringen i bytesförhållandet har den förinhemsk förbmkning tillgängliga inkomsten, bmttonationalinkomsten BNI, minskalväsenfligt mer eller med 1,. Prop.1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 14 Diagram1:6 BNP kvartalsvis 1970-1581 81 80 79 78 77 76 75 74 73 72 71 70 69 68 67 66 65 64 1970 1971 1972 1973 1974 1975 1976 1977 1978 1979 19801981 Denangivna produktionsminskningen på 0,utgörs av bmttonafional-produklen mättfrån användningssidan. Mätt från produktionssidan, dvs. produktionen summeradöver olika sektorer i ekonomin, anger statistiken en minskning på . Dettorde under alla förhåUanden vara klart att en produktionsminskning ägt mm.Även i de europeiska industriländerna i övrigl har det varit enproduktionsminskning . Enproduktionsminskning leder lill konsekvenser för sysselsättningen. Den totalasysselsättningen minskade under loppet av året. Arbetslösheten steg därmedunder året från vid årets början tUl vid dess slut om hänsyn tastUl de säsongmässiga förändringarna. Den jämförbara arbetslöshetsnivån somgenomsnitt för samfliga var . Priser,löner, kostnader Tvåfrågor är speciellt viktiga för den ekonomiska utvecklingen i under dennärmaste tiden. Det är dels följden för svensk del av de internationellaproblem som tidigare diskuterats, dels av den inhemska pris- ochkostnadsutvecklingen. Vad gäller den senare är möjligheterna all undvika enutlösning av avtalsklausulen avtal och att hålla inflationenpå de i skatteöverenskommelsen angivna av särskilt intresse. Prop.1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 15 Inflationstaktenfortsätter atl dämpas . När det gäller utvecklingen mätt meUanårsgenomsnitten blir dock trycket från de internationella priserna obetydligtsvagare än som framgår av följande tablå som anger bidrag lillkonsumentprisökningen i procentenheter enligt konjunkturinstitutetsberäkningar. Indirekta skatter och livsmedelssubventioner -0,3 Inflalionsimpulsemafrån utlandet dämpas således inte nämnvärt vilket beror på eftersläpandegenomslag från devalveringen. Räknat under loppet av resp. år blir dockavsaktningen tydligare, bidraget blir lägre 1982. Deindirekta skatterna bidrar tiU att sänka inflationstakten . Det beror iförsta hand på effekten av mervärdeskattesänkningen. Det lägre kostnadstrycketfrån inhemska koslnadsfaktorer 1982 jämfört med förklaras dels av attlönekostnadsökningen är lägre under det andra avtalsåret, dvs. 1982, dels avatl produktivitetsökningen antagits bli något högre. Arbetskpstnaden perprpducerad enhet skulle därför öka med mpt i QpI. beräkningar i kapitel 6 skulle inflationen i genomsnittgå ned från 1981 lill 1982. Räknat från årets början till dess slutskulle ökningen bli ännu något lägre. Del innebär alt inflationen i stort setthalverats tUl . Enligt institutets kalkyler skulledetta innebära att den s. k. avtalsindex, dvs. konsumentpriserna rensade förenergipriser, skulle bryta igenom den gräns på 6,somenligt avtalen utlöser kompensation. kalkyler bygger på en fömtsättning om oförändrad politikhar l.ex. någon förändring i diskontot inte antagits. SkuUe den internationellaoch inhemska utvecklingen medge en förändring i delta avseende blirmöjligheterna att förhindra uflösning av avtalsklausulen större. Detär av intresse att notera all avtalet slöts i ell läge där man fömlsåg realtstigande energipriser och alt parterna utgick från alt lönlagarna inte skulle hakpmpensatipn för delta. steg också energipriserna realt men så tycksinle bli fallel . I den preliminära nationalbudgeten räknades med en svaguppgång av del reala oljepriset men med de nya prognoser föroljepriserna som gjorts blir del istället en drygt 2-procentig realprissänkningpå energi trots skattehöjningarna . Del framgår av att avlalsindex,som är rensat från energipriser, väntas Prop.1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 16 stiga snabbare än konsumentprisindex. Avtalsindexöverskattar därmed den prisutveckling som den totala konsumtionen drabbas avgenom alt de ur köpkraftsynpunkl positiva energipriserna inte är medräknade.Del kan vidare npteras att prisutvecklingen enligl avtalsindex 1981 blev 0,9prpcentenheter jämfört med den gräns där avtalsklausulen skulle ha ullösts. Utvecklingen blir viktig dels för atlkostnadsökningarnas storlek då påverkar möjligheterna att tillvarata dekonkurrensfördelar devalveringen givit, dels för all de också bestämmermöjligheterna atl uppfylla de förutsättningar som skalleuppgörelsen är byggdpå. Den låga internationella inflationen förbättrarmöjligheterna att nå den målsatta prisstegringstakten men den skärper samtidigtkraven på en låg kostnadsökning här hemma för alt kunna behålla deandelsvinster devalveringen givit. För att belysa dessa frågor har räknats med tvåkostnadsalternativ. Det ena, alternativ I, förulsätter en lågtimkoslnadsökning så att konsumentprisökningarna kan hållas på 5,. I dettaalternativ skulle arbetskraftskostnaden öka med varav 1,5procentenheter fömtsätts avräknas för finansiering av marginalskallesänkningen.Därmed kvarstår ett utrymme på 5,för avtalsmässig löneökning och löneglidningtillsammans. I det andra alternativet, all II, har antagits en hög lönekostnadsökning, närmare 13%.Vid en sådan kostnadsutveckhng blir den reala produktions-tUlväxten också lägrevarför man också måsle utgå ifrån alt produktiviteten mätt som produktionsökningper timme blir långsammare. Förulsällningar och resultat framgår av tabell1:2. Det krävs en kombination av gynnsamma faktorer för atl delska vara möjligt alt få ned inflafionen lill den målsatta nivån: högproduktivitetsökning, låg lönekostnadsökning och en försiktig prispolilik frånförelagens sida. Sammanfaller dessa faktorer, vilket det finns fömtsätlningarför alt de skall kunna göra 1983, kan inflationen bringas ned till den angivnatakten. nådde prisstegringarna ned lill denna nivå innan effekternaav den andra oljekrisen ännu börjat märkas i de inhemska prisnivåerna. Tabell 1:2 Kostnadsutveckling och inflation 1983 Internationella priser i nat. Produktivitet i prod. 1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 17 Produktivitetsökningen i alternativ I ligger ungefär ilinje med vad som uppnåddes vid konjunktumppgången 1978-1979. När det gällerlöneökningen är det dock ett brott mot tidigare trender. Lönekoslnadsökningenär i och för sig större än 1982 men å andra sidan fömtsätts 1,5 prpcentenheterdärav avräknas för finansieringen av första etappen av marginalskattesänkningenvarför det bara blir kvar 5,för direktlöneökning. Detta är en procentenhetmindre än 1982. Om man för den konkurrensutsatla sektorn avsätter 3procentenheter för löneglidning skulle del bara återstå föravtalsmässig löneökning. Detta är en procentenhet mindre än 1982. En så lågavtalsmässig löneökning har, som framgår av kapitel 6, inte förekommit under1970-talet. Med dessa fömtsätlningar skulle det bli omöjligt förföretagen att både fortsätta att sänka sina relativa priser något i förhållandetill konkurrenlerna och förbättra vinstmarginalema ell par procent.Vinstmarginalförbättringen ligger dock främst inom råvaminduslrierna och ärmera begränsad inom produktionen av bearbetade varor. I alternativet med snabbare kostnadsökning finns del ingenmöjlighet att begränsa prisstegringarna tiU 5,. Kostnadsökningen i sig pmöjligt, därtill kpmmer all prpduktiviteten torde utvecklas svagare såalt arbetskostnaden per producerad enhet bara av denna anledning blir högre.Det finns ingen anledning tro att företagen skulle absorbera envinslför-sämring av den storlek det skulle bli fråga om ifall företagen skullebära kostnadsökningen genom sänkta vinstnivåer i syfte att behålla konkurrenskraftigapriser. Det är istället troligt att de höjer sina priser mer än konkurrenternaför att kortsiktigt försvara vinsterna. Det kan bli fråga om kraftiga rdalivprishöjningar, ca3,, om man fömtsätter att strävandena går ul på atl i stort sett hållavinstmarginalerna nivå. Relafivprishöjningen påverkar naturligtvisvår konkurrenskraft på ett mycket negativt sätt. Detta kommer dock att tillfullo märkas på exportvolymerna först . Beräkningama tyder på en inflafionstakt i närheten av 9%för 1983. Uppgiften avser dock årsgenomsnittet, tendensen är klartstigande. Fortsätter denna utveckling stiger inflationen snabbt uppöver lO-procentsnivån. En så kraftig kostnadsökning kan dock inte fortgå längeinnan motåtgärder måsle tillgripas. Oljekrisen fördyrade oljenolan för delså som framgår av följande tablå (förändring i miljarder kr., föregående årsprisnivå, minustecken anger försämring av bytesbalansen)'. ' I tablån anges nettoeffekten av prisförändringen påhandelsbalansen. Eftersom exporten av petroleumprodukter uppgår till 5 1/2miljarder kr. har priseffektema på exporten också beaktats. Prop.1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget -81/2 31/2 -61/2 -11/2 Energibesparingar och låg akti\'itel dämpade den negativabytesbalans-effekten. Del är svårt att skilja ul hur mycket härav som ärkonjunkturberoende och hur myckel som är en långsiktig besparing. var det naturligtvis svårt att kompenserade sfigande oljekostnaderna med exportökning inom andra områden i elt läge därflertalet länder förde åtstramningspolilik. förlprade vi ånyo marknadsandelar. Enkraftigt bidragande orsak härtill var att konkurrenskraften försämrades framtill devalveringen. Sammanställningen i tabell 1:3 visar att den underliggandeförsämringen av exportvolymerna för bearbetade varor och råvaror inte syntes ihandelsbalansen i löpande priser utan doldes bakomterms-of-trade-förbältringar. Det var dock inte terms-of-trade-förbättringarsom kunde förbli beslående ulan innebar att priset på svenska varor steg mer änför konkurrenlerna vilket hade negativa konsekvenser för marknadsande-lama bådepå export- och hemmamarknaden. tillsammantagna växte marknaden förbearbetade varor knappast alls inom OECD-området. Däremot ökade marknadernautanför OECD-området med inemot . Det lyckades någol bättre för svenskexport på dessa marknader. För den totala exporten av bearbetade Tabell 1:3 Förändring av handelsbalansen Miljarderkr., föregående års priser Råolja, petr.prod. Bearbetade varor Övriga varor -8 1/2 2 1/2 2 1/2 3 1/2 -3 1/2 -2 1/2 -6 1/2 3 1/2 1 1/2 4 1/2 1 -1 1/2 8 2 1/2 -3 1/2 -2 1/2 -1 1/2 10 1/2 Råolja, petr.prod. Bearbetade varor Övriga varor -1 -1 1 1/2 -2 7 0 1 1/2 -2 1/2 5 1/2 -3 1/2 5 1/2 1 1/2 - 1/2 4 1/2 3 1/2 Prop.1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 19 industrivarorblev utvecklingen följande över , uttryckt i mUjarder kr. i1979 års priser. 4 1/2 Somfidigare nämnts böljade återhämtningen av förlorade andelar förhållandevissnabbt efter devalveringen. Konjukturinstitulet räknar med att del tiU utgången av 1982 ska vara möjligt atl vinna tUlbakamarknadsandelar molsvarande av exporten av bearbetade varor. Iekonomidepartementets kalkyler har perspektivet utsträckts lill att omfatta1983 och del fömtsätts alt del även då ska vara kostnadsmässigt möjligt althålla något lägre exportprisulveckling än omvärlden. Över hela perioden räknatfrån devalveringen skulle sålunda de svenska exportpriserna hållas så mycketlägre än konkurrenternas att relativpriserna skulle sjunka med . Enjämförelse kan här göras med utvecklingen efter devalveringarna 1977.Rdalivprissänkningen från halvårsskU"let 1977 varockså . Då upphörde emellertid rdalivprissänkningarna och övergickförhållandevis snabbi i ökningar. Vid en bedömning av humvidaprissältningsbeteendet nu kommer alt vara annorlunda finns del anledning altsärskilt beakta följande faktorer. För det första är vinstläget bättre än19771978. Då låg neltodriftsöverskollel enligt nationalräkenskaperna räknatsom andel av industrins förädlingsvärde på medan del 1981 beräknas ha varit8 ä . De omedelbara behoven atl höja intäkterna är därför inte likastora. Företagen bör kunna anlägga ett någol längre perspekfiv på sinprispolilik och lägga större vikt vid de intäkter som konkurrenskraftiga priserpå sikt erbjuder genom volymökningen. Fördet andra var konkurrensen om fillgängliga arbetskraftsresurser då betydligthårdare, den offentliga sektorn rekryterade ca 50000 personer . Denärmaste åren blir motsvarande ökningar ungefär hälften så stora. Andelenföretag som uppgav brist på kvalificerad arbetskraft steg snabbi under 1979fram fill . Deoroande tecken som finns är alt priserna enligt den månatliga exportprisindexsom ingår i producentprisindex stigit . I och för sig är delvanligt atl priserna stiger omkring årsskiften. Om man ser fill relationenmellan export- och importpriser på verkstadsvaror, den största enskilda gruppenbearbetade varor, tycks exportpriserna ha stigit mer än importpriserna undermånadema december-febmari. skulle vid första påseende kunna tolkas somett utslag av en mer aggressiv prispolitik från förelagens sida. En rimligareförklaring är dock alt prisjusteringar som föranleddes av devalveringen i syftealt kompensera för höjda importkosl-nader och ge utrymme för en viss förbättringav vinstmarginalerna inle 1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget genomfördesomedelbart utan till avsevärd del togs ut med verkan omkring årsskiftet.Exportvolymen har, jämfört med molsvarandeperiod 1981, ökal ungefär med de som prognosen fömtsätter. Man kan därförinle la de senaste månadernas exportprisstali-stik som ett tecken på att denberäknade relativprissänkningen skulle utebli. Det finns sålunda ingenanledning frångå den gmndläggande kalkylen. Resultatetför exportvolymtillväxlen framgår av följande tablå (proc. -2,9 Detförefaller finnas möjlighet atl återvinna en del av den mark sområvamexporten förlorade . Det gäller främst för tvävaror medanmassaexporten ungefär följer marknadstillväxten. För malmexporten kan enfortsatt svag ulveckling väntas. Exportökningenär enligt denna prognos långsammare än vad som var fallel efter devalveringen1977. Eiel borde inle möta några kapacitelsmäs-siga hinder atl öka exporten iden angivna takten. Därtill kommer atl den inhemska efterfrågan nu hållstillbaka i högre grad. Ovanredovisade kalkyler avser exporten av varor. Enligl de undersökningar somgjorts på uppdrag av belalningsbalansdelegafionen har exporten av tjänsterkommit all spela en allt viktigare roll. Exporfinkomslerna på ijänstesidanuppgick tiU . och beräknas 1981 ha uppgått till 32miljarder kr. Tjänstexporlenväntas dock öka något långsammare än varuexporten , ca 4,, men ungefärfölja samma tillväxttakl som vamexporten . Dentotala exporten av varor och tjänster skulle därmed öka drygt 5,och7,1983.' Denvolymutveckling som här diskuterats bygger på vissa anlaganden om de svenskaföretagens prissättning. Del förutsätts vidare en sänkning av deninternationella inflationstakten. skulle prisstegringen påindustrivaror i internationell handel stanna vid i natio- 'Den lägre prognosen , räknad enligt nationalräkenskapernas metoder,jämfört med PNB har närmast indextskniska förklaringar, se kapitel 3. Prop.1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 21 Tabell 1:4 Bytesbalansen 1981- kr., löpande priser Export, varor, fob Import, varor, cif Export av tjänster exkl. restpost inkl. korr av Import av tjänster inkl. Andel av BNP, % -2,8 -2,3 -1,6 väntas takten sjunka fill 5 1/.