prop · G503112 · 1981-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1981/82:112 om lag omstyrelserepresentation för samhället i vissa stiftelser Regeringenföreslår all antaga del förslag som har tagils upp i bifogade utdragav regeringsprotokoll. Ipropositionen läggs fram förslag lill en lag om slyrelserepresenlalion församhället i vissa stiftelser. Lagen ersätter den nuvarande lagen (1976: 350) omstyrelserepresentation för samhället i vissa aktiebolag och stiftelser somupphör att gälla vid utgången av . 1den nya lagen begränsas den samhälleliga styrelserepresenlationen till vissa allmännylligastiftelser. Enligt lagen har sålunda regeringen rätt all utse en statligledamot (offenllig styrelseledamot) och en suppleant i styrelsen för allmännylligastiftelser med tillgångar som överstiger 5 milj. kr. Högst tio stiftelser får samfidigtomfattas av statlig slyrelserepresenlalion. Dennya lagen föreslås träda i kraft och gälla till utgången avjuni 1985. 1981/82:112 2 Lagom styrelserepresentation för samhället i vissa stiftelser 1 §Staten har rätt alt utse en ledamot (offenllig styrelseledamot) och en ersällare i styrelsen för sådana allmännyttiga stiftelser som har mer än i tUlgångar. 2 § Regeringen beslutar om sådan slyrelsérepresentation som anges i I §. Högst lio stiftelser får omfattas av sådan representation. 3 § Offentliga styrelseledamöterskall särskilt verka för all samhällets intressen beaktas i verksamheten. 4 § Om frågan uppkommer allinrätta offentlig slyrelserepresenlalion i en stiftelse, är stiftelsen efteranmodan skyldig all lill regeringen överiämna en avskrift av sliflelseurkunden,stadgar och andra handlingar som bestämmer stiftelsens verksamhet eller visardess ekonomiska ställning. Sådananmodan får förenas med vite. 5 § Offentliga styrelseledamöteroch ersällare utses för den lid som regeringen bestämmer. 6 § Den offentligestyrelseledamoten får närvara och delta i överläggningar när ärenden, somsenare skall avgöras av styrelsen, förbereds av därtill särskill utseddastyrelseledamöter. 7 § Del åligger stiftelsen attbetala arvode och annan ersättning lill den offentlige styrelseledamoten ochhans eller hennes ersällare. Omarvode ulgår till ledamöter eller ersättare som har utsetts av stiftelsen offentlige slyrelserepresenianlen eller ersättaren rätt till arvode medsamma belopp. I annat fall bestämmer stiftelsen arvodet särskill. Arvodel skalldock vara lägst och högst för ledamot samllägst och högst för ersättare. Offentligastyrelseledamöter och ersällare har rätt lill ersättning för nödvändigakostnader för resor och uppehälle. Dennalag träder i kraft och gäller lill utgången av . 1981/82:112 3 Närvarande:statsråden , ordförande, , , , Åsling, Söder,, , , , , , , Elmstedt,Tilländer, Ahrland, . Propositionom lag om styrelserepresentation för samhället i vissa stiftelser Riksdagenantog lagen (1972:827) om offentliga styrelseledamöter i vissa akfiebolagoch stiftelser (prop. 1972:116, NU 1972:62, rskr 340). Genom lagen fick statenrätt alt utse en ledamot och suppleant för denne istyrelsen för högst 30 förvaltningsak-tiebolag eller allmännylligastiftelser. För stiftelsernas del gällde som förutsättning alt de hade tillgångarsom översteg 5 milj. kronor. Efter beslut av (prop.1975/76:166, NU 1975/76:68, rskr 402) utsträcktes den statligarepresentationsrätten fill att omfatta även producerande aktiebolag ochekonomiska föreningar som enligl vissa kriterier hade särskild betydelse frånallmän synpunkt. Beslutet kom till ullryck i lagen (1976: 350) om slyrelserepresenlalionför samhället i aktiebolag; ekonomiska föreningar och stiftelser. Lagen skullegälla av och den offentliga styrelserepresenlationenfick omfatta högst 60 aktiebolag eller föreningar och högst tiostiftelser. beslöt all förlänga försöksperioden lill den30 som lagens tillämpningsområde inskränktes lill allendast omfatta högst 30 förvallningsbolag eller allmännnytliga stiftelser (prop.1978/79:184, NU 1978/79:59, rskr 415). Del förutsattes därvid all enutvärdering av den dUlUlsvarande verksamheten skulle ligga lill grund förriksdagens slutliga ställningstagande till systemet med offentligastyrelseledamöter. Försöksperioden har därefter ytterligare förlängts lillutgången av . tillkallade dåvarande chefen förindustridepartementet en särskild utredare' för all göra en utvärdering avförsöksverksamheten. Utredaren har avlämnat belänkandel (Ds 1 1980:21)Samordning, insyn, Prop.1981/82:112 4 Belänkandel har remissbehandlats. Tillprotokollet i delta ärende bör fogas en sammanfattning av utredningensöverväganden och förslag som bilaga I och en sammanställning avremissyttrandena som bilaga 2. påbörjades försöksverksamhel med offentliga styrelserepresentanteri vissa aktiebolag och stiftelser med slöd av lagen (1972:827) om offenllig slyrelserepresenlalioni vissa aktiebolag och stiftelser. Verksamheten var tidsbegränsad till tre år.Tre olika motiv angavs för att införa samhällelig slyrelserepresenlalion,nämligen ideologiska, effekliviletspoli-tiska och intressebevakande. Detideologiska motivet baserades på ett allmänt rätlvisekrav och på parallellermed samhället i stort och utgick från att del inom förelagen måste finnas enallmän demokratisk kontrollmöjlighet. Det effektiviletspoliliska argumentetutgick från alt förelagens effektivitet skulle öka genom att representanterför det allmänna bereddes plats i företagens styrelser. Det intressebevakandemotivet slutligen innebar att samhället behövde slyrelserepresenlalion för altkunna bevaka all dess intressen beaktades i förelagens verksamhet.Försöksverksamheten ingick som en del i en reform som avsåg ell utbyggt samarbetemellan förelagen och samhället i övrigi. Elt syslem för inforamlionsulbytemellan samhället och förelagen, det s.k. DIS-syslemet, och slyrelserepresenlalionför de anställda ingick som ö\riga element. I sistnämnda del permanen-ladesverksamheten genom lagen (1976: 351) om slyrelserepresenlalion förarbetstagare i akfiebolag och ekonomiska föreningar, medan DIS-syslemet numeraupphört. Genom lagen om offenllig slyrelserepresenlalion fickstaten rätt alt utse en ledamot och en suppleant för denne i styrelsen församtidigt högst 30 förvaltningsbolag och allmännyttiga stiftelser medtillgångar som översteg 5 milj. kronor. De offentliga styrelseledamöternaskulle inle inta någon särställning utan ha samma ställning och ansvar som övrigastyrelseledamöter. utsågs offentliga styrelserepresentanteri 22 förvaltningsbolag och åtta stiftelser. Verksamheten med offenllig slyrelsérepresentationutvärderades . Utvärderingen byggde på intervjuundersökningar medoffentliga styrelserepresentanter och styrelseordförande och presenterades ipromemorian (Ds 1 1975:6) Slyrelserepresenlalion för samhället. Ertarenheternaav den offentliga styrelserepresenlationen hade i stort sett varit positiva. Genom lagen (1976: 350) om slyrelserepresenlalion församhället i aktiebolag, ekonomiska föreningar och styrelser utvidgadestillämpningsområdet lill all avse även aktiebolag med egen produktion ochekonomiska föreningar under en ny försöksperiod . Prop.1981/82:112 5 lalion fick omfatta högst 60 aktiebolag och tiostiftelser. De offentliga styrelseledamöterna skulle ha rätt all delta istyrelsens arbetsutskott. Systemet med offenllig slyrelserepresenlalion var enkontroversiell fråga. Den irepartiregering som liUträdde efter 1976 årsriksdagsval anmälde i sin regeringsförklaring alt den inle avsåg all placerastatliga representanter i industriföretagens styrelser. Den utvidgade representationsrätten, som lagmedgav utnyttjades således inte. behölls styrelserepresenlationeni de förvaltningsbolag och stiftelser där ledamöter tidigare utsetts, men inga ytteriigareförelag tillkom. förlängdes giltighetstiden av lagytterligare som aktiebolag med egen tillverkning ochekonomiska föreningar fördes bort från lagens tillämpningsområde. De skäl somangavs var bl.a. att principiella invändningar kunde resas mol alt kontakternamellan staten och näringslivet skedde i former som innebar altansvarsfördelningen mellan enskilda och offentliga intressen blev oklar och allvikliga avgöranden riskerade att undandras allmänhetens insyn. Staten bordeundvika all själv bygga in sig i förelag som den skulle slå fri all övervakautifrån. Vidare framhölls den risk som fanns för att statliga styrelseledamöterskulle kunna användas för diskret statlig makturövning gentemot näringslivet.De principiella invändningarna gällde i första hand offenllig slyrelserepresenlalioni industriföretagen. 1 samband med föriängningen av lagens giltighetstidförutsattes att en bred utvärdering av den dittillsvarande verksamheten skulleligga lill gmnd för slutliga ställningslagande lill systemet medoffentliga styrelseledamöter. tillkallade dåvarande chefen för induslrideparlemenlel,efter regeringens bemyndigande, en särskild utredare för att göra dennautvärdering. 1 direktiven för utredningen angavs alt utvärderingen borde syftatill att belysa dels de principiella frågorna och dels praktiska för- ochnackdelar med offentliga styrelseledamöter. Även frågan om syftet medrepresentationen kunde nås i andra former borde belysas. Mol bakgrund avutvärderingens resultat hade utredaren all föreslå åtgärder. Utredaren har i betänkandet (Ds I 1980: 21) Samordning,insyn, styrning lagt fram förslag om en fortsatt försöksverksamhet medoffentliga styrelserepresentanter i vissa stiftelser. I fråga om aktiebolagensstyrelser föreslår utredaren alt verksamheten med offentliga styrelseledamöterskall upphöra när giltighetstiden för lagen går ut vid utgången av . Förslagen grundas på en värdering av de praktiskaerfarenheterna av systemel med offentlig slyrelserepresenlalion. 1 utredningenhar samtliga de ordinarie offentliga styrelseledamöterna och de verkställandedirektörerna eller motsvarande i de 20 investmentbolag och åtta stiftelser somingått i systemet vid utgången av intervjuats. Totalt har 67 personerfungerat som offentliga och ordinarie ledamöter eller suppleanter, därav 40 1981/82:112 6 ledamöter.I stort har samtliga offentliga ledamöter i aktiebolagen angett fördelar med systemelmedan sju dessutom har nackdelar. En ledamot vill avskaffa systemet ochsju andra är tveksamma lill det, i vart fall i dess nuvarande form. Fyra avdessa sju vill alt del skall omfatta de stora rörelsedrivande bolagen. 13av de 19 verkställande direktörerna i aktiebolagen anser all systemet haftvarken avgörande för- eller nackdelar. En av de återstående anser systemetmeningslöst. De övriga fem är posifiva. Tio verkställande direktörer villavskaffa systemet. Fyra av dessa påpekar att systemet är meningslöst i renainvestmentbolag. En offenlligledamot i stiftelse anser systemet överflödigt. En annan ställer sig tveksam,men anser systemet befogal i stiftelser som har ell stort inflytande inäringslivet. En tredje påpekar, all om samhället vill ha insyn i de olikaförelagen med anknytning till stiftelserna måste man gå andra vägar. Tvåledamöter vill ha en ökad styrning. Två verkställande direktörer anser allsystemet är onödigt. Utredarenhar vid bedömningen av för- och nackdelar med offenllig slyrelserepresenlalioni aktiebolag funnU, att de viktigaste nackdelarna är 1. svårigheten alt förena systemetmed demokratiska principer om allmän insyn och ansvarighet, 2. oklarheten i fråga om ansvarsfördelningenmellan enskilda och offentliga intressen ochatt de viktigaste fördelarna är 1. den breddade styrelsekompelensen 2. funktionen som facklig birepresenlalion. Ifråga om stiftelser har utredaren ansett att del finns ell speciellt motiv församhällelig insyn på grund av den lill det allmännyttiga ändamålet knutna skattemässigasärställningen. Utredarenavstår emellertid från all la ställning lill om offentlig slyrelserepresenlalionär en lämplig form för sådan insyn och föreslår alt inga ändringar görs iavvaktan på stiftelseutredningens (Ju 1975:01) ställningstagande tillstiftelsernas ställning och verksamhet. Remissinstansernasuppfattningar går vitt isär i frågan om offentliga styrelseledamöter iinvestmentbolagen. Många av dem anser all systemet bör bibehållas, i vissa fallmed klarare definierade uppgifter för den offentlige ledamoten, en del anserall systemet bör utvidgas lUl att avse även rörelsedrivande företag, medan deflesta aktiebolagen och vissa intresseorganisationer tillstyrker utredarensförslag och instämmer i den analys som gjorts. Majoritetenav remissinstanserna tillstyrker förslaget om fortsalt offenllig slyrelserepresenlalioni stiftelserna. Föregen del anser jag att det finns behov av kontakter mellan staten och näringslivet.Nära samverkan och ömsesidig information mellan stat, kommun och näringsliv ärviktiga föratsättningar för en balanserad samhäUsfill- 1981/82:112 7 växt.Jag finner dock att utredningen klart belyst de principiella svårighelerna medatt utnyttja offentliga styrelseledamöter för sådana kontakter. Kontakternamellan staten och näringslivet bör inle ske i sådana former att ansvarsfördelningenblir oklar mellan enskilda och offentliga intressen. En konstaterad nackdel medsystemet är just denna oklarhet. Jag anser all del finns andra former församverkan mellan stat och näringsliv som bättre fyller del syfte som deoffentliga styrelseledamöterna skulle verka för. Till detta återkommer jag iavsnitt 2.2. Beträffandestiftelserna biträder jag i sak utredningens förslag men föreslår av laglekniskaskäl alt den nuvarande lagen får upphöra när giltighels-liden går ut och attden ersätts av en ny lag med begränsad giltighetstid. Se avsnitt 2.3. 2.2Offentliga ledamöter i investmentbolagens styrelser Mittförslag: Den offentliga styrelserepresenlationen bör upphöra när försöksperiodengår ut vid utgången av . Utredningensförslag: Överensstämmer med miti förslag. Remissinstanserna: Meningarna ärdelade (se bil. 2 avsnitt 3). Skälför mUt förslag: Närsystemet med offentlig slyrelserepresenlalion infördes på försök fanns ett anlalolika skäl för del. a. räknade man med all de offentliga ledamöterna skullebredda sakkunskapen i förelagen, fungera som informationskanaler mellanförelag och samhälle, stärka demokratin genom insyn i företagens verksamhet ochbevaka all samhälleliga synpunkter beaktas i företagen. Kritikmol systemet har förekommit , bl. a. har invändningarrests mol all kontakterna mellan näringslivet och staten sker i former sominnebär all ansvarsfördelningen mellan enskilda och offentliga intressen bliroklar och all viktiga avgöranden riskerar att undandras allmän insyn. Denbegränsade utvärdering av systemet som gjordes 1975 bedömdes som otillräcklignär slufiig ställning skulle tas till systemet och en bredare utvärdering hardärför gjorts i den utredning som ligger lill grund för mitt förslag. Denintervjuundersökning som gjorts i utredningen visar att de praktiska vinstersom uppnåtts med den offentliga styrelserepresenlationen är sådana alt de i alllväsentligt kan uppnäs även på annat sätt. Den offentligestyrelseledamotens uppgift har varit all bevaka all samhällets intressenfrämjas i styrelsearbetet. Del har framkommit all de offentliga ledamöternasdeltagande i styrelsearbetet bara i några fall haft påvisbara effekter påinnehållet i enskilda beslut och bara obetydligt påverkal styrelsearbetetskaraktär. 1 motsatt riktning, dvs. som företagels företrädare gentemotmyndigheterna har de offenfiiga ledamöterna agerat i något enstaka fall. 1981/82:112 8 Vadsom avses med samhällsintresset är för övrigt inte klart definierat och dettainnebär vissa principiella problem eftersom systemet föratsätter alt deoffentliga styrelsemedlemmarna inle ges konkreta direktiv av den politiskaledningen. Intervjuundersökningen har enligl utredaren gell intrycket, allsamhällsintresset uppfattats som i en diffus mening rådande idéer i denoffentliga verksamheten. 1 vart fall har del inte såvitt framgår av undersökningeninträffat alt någon myndighet tagit kontakt med en offenllig ledamot ochlämnat ledning om del samhälleliga intresset. Syftetall bredda sakkunskapen i aktiebolag har delvis uppnåtts. Flera av de berördastyrelserna har tillförts ett personligt vetande, och en effekt av försöksverksamhetenkan komma alt bli alt företagen får ell ökat intresse av att knyta sakkunskapfrån den offentliga sektorn lill sin styrelse. Företagen bör dock själva fåbedöma sill behov av denna sakkunskap. Ifråga om information mellan företag och samhälle inför föreslående åtgärder harde offentliga slyrelserepresenlanlerna visat sig vara i huvudsak onödiga. Deoffentliga styrelseledamöterna har inle spelat någon betydelsefull roll förinformationsflödet i någondera riktningen. Någon samordning av åtgärder harsåledes inle åstadkommils med hjälp av de offentliga ledamöterna. Förinformation mellan förelag och samhälle finns andra kontaktvägar utbyggda. Detfinns en nära samverkan och ömsesidig information mellan samhället ochnäringslivet som bl. a. kommit fill uttryck i de avtal om lokaliseringssamrådsom regeringen träffat med . () och (). Även i övrigi sker fortlöpande samrådmellan företag och myndigheter. Något behov av att använda offentligastyrelseledamöter för detta finns inle. Kravetpå representation har även motiverats med ett insynsbehov, kanske främst ifråga om stiftelserna, men även när det gäller aktiebolagen har insyn ansettsviktig. Försöksverksamheten visar all de offentliga styrelseledamöterna minstfått den insyn som är den för styrelseledamöterna normala, men därav kan intedras några slutsatser om all "samhället" fåll insyn i verksamheten.Det kan konstateras alt sekrelesshänsyn utgjort ell hinder för all rapporteraenskilda styrelseärenden vidare, och det är även oklart vem ledamöterna evenlueUlskall rapportera lill. Ytteriigare ett problem som rör insynen är all ökadsamhällelig insyn skulle kunna få köpas lill priset av minskad allmän insyn ikontakterna mellan samhälle och förelag. Systemet skulle kunna leda lill allvikliga avgöranden undandras allmän insyn. Denna fråga är emellertid avprincipiell natur och några säkra slutsatser kan inle dras på grundval avförsöksverksamheten. Enfråga i detla sammanhang är om den offentliga styrelserepresentationeninneburit all demokratin stärkts. Vidutvärderingen har skilts mellan insyn och inflytande för de anställda å enasidan och för samhällsorganen å den andra. Vissaav de offentliga styrelseledamöterna har fungerat som kommuni- 1981/82:112 9 kalionskanaler mellan styrelse och anställda och kandärigenom sägas i någon utsträckning förstärkt företagsdemokratin. Emellertidhar de anställda numera, i motsats lill vad som gällde när den offentliga styrelserepresenlationeninfördes, laglig rätt till representation även i moderbolagens styrelser. Offenlligslyrelserepresenlalion behövs alltså inte av detta skäl. Såvitt avser den samhällsdemokraliska kontrollen överaktiebolag kan denna ske antingen utifrån, dvs. ulan all delta i skötseln avbolagen, eller inifrån genom alt delta i skötseln. Den offentliga styrelserepresenlationenär ell exempel på ell försök till kontroll inifrån. Den samhälleliga kontrollenutifrån riskerar dock att bli mindre effektiv om samhället deltar iverksamhetens ledning. Del kan från demokratisk synpunkt ses som en fördel omden politiska ledningen står fri i förhållande lill bolagen i stället för attvara inblandad i skötseln av dem. Dessutom är de offentliga ledamöternasarbete undandraget den politiska kontroll som är den normala i offenlligverksamhet. De praktiska vinster som uppnåtts med offentliga styrelseledamöteri inveslmenlsbolagens styrelser är sådana all de i alll väsentligt kan uppnåspå annat säll. Nackdelarna med systemet från principiell synpunkt är dock såstora att det redan av del skälet inle finns anledning att forlsälla verksamhetenefter försöksperiodens utgång. 2.3 Offentliga ledamöter i vissa stiftelsers styrelse Mitt förslag: Nuvarande lag om styrelserepresenlafion församhället i vissa akfiebolag och stiftelser bör ersättas av en lag om slyrelserepresenlalionför samhället i vissa stiftelser. Lagen bör endasi vara tillfällig och gällalängst till utgången av . Utredningens förslag: Nuvarande lagstiftning bör förlängassåvitt avser stiftelserna i avvaktan på sliflelseulredningens förslag.Förslaget överensstämmer i sak med mitt förslag. Remissinstanserna: Majorilelen tillstyrker utredningensförslag. Skäl för mitt förslag: De frågor den offentlige styrelseledamoten huvudsakligenhar haft alt la ställning lill i stiftelserna har varit utdelning av anslag förallmännyttiga ändamål. De stiftelser som ingår i systemet intar en skattemässigsärställning på gmnd av de allmännylfiga ändamål stiftelserna främjar ekonomiskt.Det finns därför enligl min uppfattning ell speciellt motiv för samhälleliginsyn i stiftelsernas verksamhet. Motivet är inle närmast förhållandel mellanstaten och näringslivet utan snarare del mellan staten och den verksamhet sommedlen lämnas till, l.ex. forskningen, handikappverk-tl 1981182. Prop.1981/82:112 10 samhelen, skolan eller annat. Den offentliga styrelserepresenlationeninnebär ell visst samhälleligt inflytande över denna verksamhet som annars inlefunnits. En del av de principiella invändningar som jag tidigarehar anfört mol offentliga ledamöter i investmentbolagens styrelser är givelvisgiltiga även i fråga om offentliga ledamöter i stiftelserna, men som jag pekatpå är verksamheten övervägande av annan art i stiftelserna. När den samhälleligastyrelserepresenlationen infördes i stiftelserna var syftet i huvudsak alt del aUmännaskulle ha insyn i hur sliflelserna förvallar sina tillgångar. I praktiken hardet dock visat sig att besluten i styrelserna ofta inte rört omplacering avtillgångar utan beslut om användning av avkastningen. På grund av det allmännas behov av insyn i stiftelsernasallmännyttiga verksamhet anser jag att någon form av samhällelig insyn ärmotiverad. Det är således av elt annat motiv än för vilket styrelserepresenlationeninfördes somjag anser att den bör finnas kvar. Jag är dock inle beredd all laställning lill i vilken form den samhälleliga insynen skall ske eller huromfattande den skall vara på lång sikt. 1 stiftelseulredningen pågår en översynav stiftelsernas ställning och verksamhet. Frågan om offenfiigastyrelseledamöter i stiftelserna bör ses i detta övergripande sammanhang. Iavvaktan på all frågan får en permanent lösning anser jag all den nuvarandelagen om slyrelserepresenlalion för samhället i vissa aktiebolag och stiftelserbör ersättas av en ny lag om slyrelserepresenlalion för samhället i vissastiftelser när giltighetstiden för den nuvarande lagen löper ul i slutet avjuni 1982. Den nya lagen bör tidsbegränsas och ges i huvudsak samma innehållsom den nuvarande såvitt avser stiftelserna. Högst tio sfiflelser bör samtidigtfå omfattas av statlig slyrelserepresenlalion. Sammanfattning av skälen: De allmännylliga sliflelsernaintar en gynnad skattemässig särställning. Denna särställning utgör eltspeciellt motiv för samhällelig insyn. Frågan om stiftelsernas ställning ochverksamhet är under utredning och insynsfrågan bör ses i delta övergripandesammanhang. 1 avvaktan på sliflelseulredningens förslag bör ingen sakligändring göras i det nuvarande systemet. Av laglekniska skäl bör dock dennuvarande lagen ersättas av en ny med begränsad gillighelsfid. Eftersom den nuvarande lagen och dess föregångare hartillämpats och den nu föreslagna lagen inle sakligt skiljer sigfrån den nuvarande anser jag all lagrådels hörande inle behövs. I enlighet med vad jag nu har anfört har inomindustridepartementet upprättats ell förslag lill lag om slyrelserepresenlalionför samhället i vissa stiftelser. Prop.1981/82:112 11 Lagen motsvarar i huvudsak lagen (1976: 350) om slyrelserepresenlalionför samhället i vissa aktiebolag och stiftelser lill den del denna lag avser slyrelserepresenlalioni stiftelser. 1 § Staten har rätt alt utse en ledamot (offenlligstyrelseledamot) och en ersällare i styrelsen för sådana allmännyttiga stiftelser som har mer än i tillgångar. Paragrafen motsvarar i huvudsak 2 § jämförd med 1 § inuvarande lag.