prop · G503130 · 1981-12-31 00:00:00 — : Utredningens förslag i 3 kap. 5 8innebär att en koppling skall kunna ske mellan VL och BL på samma säll som nugäller för ML och BL. Att på detta sätt kunna anpassa vatlenföretagen tillsamhällets hushållning med landets samlade mark- och vattentillgångar anserstyrelsen vara en ytterst värdefull del av utredningens förslag. Även omstyrelsen i det följande förordar ett annat prövningssystem än vad utredningenföreslagit är det av vikt att en sådan koppling kan ske. möjlighet alt jämka mellan konkurrerande vattenförelag ärviktig. Om olika tänkbara vattenföretag inte prövas kan dock problemuppstå. Regeln i 8 8 som innebär alt företag såvitt möjligt inte skall utförasså att det försvårar annal företag är kanske inte tillräckligtlångtgående. Styrelsen ifrågasätter om inte redan vid tillätlighetsprövningen isig lönsamma företag bör kunna hindras, om ett från samhällsekonomisk synpunktbättre utnytQande av vattnet antas kunna genomföras. Prövningsmyndighetensmöjlighet alt ge tillstånd lill mindre vallenut-tagsmängd än vad ansökningenangivit, är en naturlig konsekvens av den friare bedömningen. Kammarkollegiet:En nyhet utgör 3:5 första meningen i förslaget. Enligl detta stadgande blir ellfillståndsbeslut enligt 136 a 8 byggnadslagen (BL) i princip bindande vidprövningen enligt VLF. Enligl specialmotiveringen förutsattes del atl delvattenrätlsliga underlaget är ganska fullständigt då lokaliseringsärendetprövas av regeringen. Vidare utsågs att koncessionsnämndens medverkan somremissorgan utgör garanti för alt detta underiag är godtagbart. Däremot sägsingenting om det formella förfarandet i sådana ärenden. Enligl vad kollegietförstår bör proceduren i ärenden enligt 136 a 8 BL vad gäller den vatlenrättsligabedömningen i huvudsak följa reglerna i 15; 5 VLF. Tag t. ex del tänkta fallelatt Bruk vill utöka sin fabrikation och för att kunna göra detta ocksåbehöver öka sitt fabrika-tionsvattenuttag från Mörmmsån. Det ökadevattenultaget inverkar emellertid sä menligt på åns laxproduktion alt detfinns anledning all överväga om det inte krävs en ändrad reglering avsjön , vilket i sin tur skapar problem för de till denna sjö knutnaintressena. Från rättssäkerhetssynpunkt framstår det som ett oavvisligt kravatt ett dylikt ärende inte får avgöras med mindre sakägarna fått tillfälle attyttra sig och koncessionsnämnden hållit sammanträde på platsen. Växjötingsrätt: Undantaget frän tillåtlighetsprövningen för företag och villkor somprövats enligt 136 a 8 BL i lokaliseringsfråga inger starka betänkligheter. anför därom att koncessionsnämndens medverkan som remissorganskulle borga för att de vatlenrättsliga frågorna tillbörligt beaktas ilokaliseringsärendet är knappast övertygande. I vart fall torde hänsynen tillde vattenrätlsliga aspekterna kräva åtskillig hydrologisk och annan utredningsamt innebära mycket merarbete. Stor risk föreligger för att enskilda sakägare,vars egendom skadas eller tages i anspråk av vattenföretag, redan ilokaliseringsärendet mister det i och för sig bräckliga skydd som föreslås förderas räkning i tillåtlighetssammanhang. Deras möjlighet att bevakatillåtlighelsfrågan blir även starkt begränsad. Oftakan elt vattenföretag utformas pä flera olika sätt. Frågan är därför ickealltid så enkel som bifall eller avslag beträffande tillåtligheten. I målet A8/1971 vid , , rörande ansökan av gällde del tre sjöar, som begärdes reglerade för att Utspäda vattnet iNissan. Dessa sjöar ligger vid två skilda biflöden, som var Prop,1981/82:130 160 försig mynnar i de för kraftändamål reglerade . Det uppkom alltså ettinvecklat samspel mellan olika intressen och många lösningar var tänkbara. Enoberoende prövning enligl VL behövs därför även om lokaliseringen prövatsenligt 136 a 8 BL. Behovet av regler som reglerar frågan om inbördeskonkurrens mellan olika vattenförelag av betydelse för del sökta förelagetskall beaktas vid fillåtlighetsprövningen. Tingsrätten vill emellertid i dettasammanhang påpeka atl VL-förslaget synes sakna tillräckliga beslämmelserägnade att lösa de konkurrens- och resursfördelningsfrågor, som kan väntasuppkomma i trakter med ökande jordbruksbevattning och begränsad tillgång påyl-och grundvatten, t. ex. Kristianstadsslätten. Sådana frågor kommer sannoliktatt dominera vattenvården inom jordbruksintensiva och tätbefolkadeområden. Vidare efterlyses regler som möjliggör en helhetsbedömning avvattenföretag inom elt och samma nederbördsområde. i : I bl. 8 6behandlas konkurrensen mellan olika intressenter vad gäller sammavattentillgångar. I kommentarerna redovisas synpunkter på fördelningsfrågornautifrån planmässiga förutsättningar. Detta innebär, vilket särskilt börunderstrykas, att därest jordbruksintressena är väl dokumenterade imarkanvändningsplan eller liknande, skall vattentäkt för bevatlningsändamål förjordbrukets behov prioriteras framför andra intressen och konkurrenter omvattentillgångarna. I anslutning till vattenbehovet i relation till övrigsamhällsutbyggnad bör myckel stor hänsyn lagas fill jordbrukels andel avvallenfillgångarna bl. a. i samband med den långsiktiga regionalpolitiska planeringen. i : Konkurrens omvåra vattenresurser blir med säkerhet ofrånkomlig. Jämkning mellan stridigaintressen skall ske efter regler i 6 8. Det är myckel svårt att i lagtextenutläsa hur denna jämkning skall göras mellan exempelvis allmänna och enskilda,lokala och , eller lukrativji och miljöbevarande vattenföretag. För demsom skall handlägga lagen skulle fördelningspolitiska grunder och allmännavärderingsprinciper vara av stort värde. : Det är angeläget atthänsyn kan tas till förväntad utveckling vid tilläflishetsprövningen avvatlenföretag. Av detta följer självfallet alt, om etl visst vatlenföretag ärav sådan karaktär att det kan förutses att det måste kompletteras med följdförelag vattenföretag eller annat företag - för att kunna utnytQas ändamålsenligt,tillåtlighelsprövningen skall ta hänsyn även lill följdföretagens verkningar.Om följd-förelaget är etl vattenförelag, skall del enligt föreningens meningbetraktas som delförelag av det ursprungliga vallenföretaget och som sådantkunna modifieras, begränsas eller t. o. m. helt förbjudas med stöd av dentidigare diskuterade regeln om lokalisering och utformning av vattenföretag.Till följdförelag, vars verkningar skall beaktas, bör bl. a. räknaserforderiiga anläggningsvägar, transformator- och kopplingsslalioner,pumpstationer, reparationsverkstäder och andra serviceanläggningar. Ulredningenhar behandlat hänsynstagande fill följdförelag i 3 kap. 7 8. Vad ulredningendär föreslår måste dock modifieras och kompletteras i viss utsträckning för attföreningens synpunkter skall kunna tillgodoses. För att inte tveksamhet skall uppstå huruvidaindirekta verkningar som inträffar först skall beaktas vidtillätlighetsprövningen föreslår föreningen att till tillåtlighelsreglernafogas en regel med innebörd att till skada och olägenhet skall vidtillåtlighelsprövningen hänföras alla negativa verkningar av vattenföretageloav sett var och när dessa inträffar. För alt indirekta verkningar, som kanuppstå på slörre avstånd från vattenföreta- 1981/82:130 161 get,liksom verkningar, som kan inträffa först efter betydande fid, skall beaktasbör dock krävas atl rimlig sannolikhet föreligger för all de skall inträffa. mening bör i regelsystemet ingå en bestämmelse med innebörden, atlom skada eller olägenhet av någon betydelse inträffar, ulan all delta kunnatbeaktas vid tillkomsten av vallenföretag eller vid fillslåndsprövning därav,företagaren är skyldig förebygga skadan eller olägenheten, om det inle medföroskäliga kostnader. Vidare bör i lagtexten slås fast all om den, som ulförteller utövar vattenföretag, förfarit vårdslöst eller uppsåtligen eller avvårdslöshet lämnat felaktiga uppgifter till fillsyns-myndighet ellerprövningsmyndighet, han kan, oavsett kostnaderna, åläggas att återställanaturmiljön samt all förebygga skada och olägenheter för framliden i den månförfarandet eller vårdslösheten kan anses ha medverkat till berörd skada ellerolägenhet. : Omfattningen av denföreslagna 3 kap. 7 8 bör inle inskränka sig till att bara gälla följdförelag ivallen. För att en korrekt bedömning skall kunna göras av hela den påverkan,som t. ex. elt planerat vattenkraftföretag kommer att medföra och den kostnaddet kommer att innebära, måste även andra följdanläggningar, l.ex.kraftledningar och vägar, las med. Verket ifrågasätter också om utformningen av 7 §skall vara så försiktig, som utredningen föreslagil, när det gäller bedömningenav huruvida följd-företag kan komma att erfordras. Enligt naturvårdsverketsuppfattning får lagen inte ges en så snäv formulering att följdförelag, somsedan visar sig bli erforderliga, inte kan inbegripas i bedömningen vidprövningstillfällel. anser därför att 3 kap. 7 8 bör gesföljande lydelse; "Vid prövning av ett vattenföretags tillåtlighet skallbeaktas även annal företag som kan antas bli erforderligt för etländamålsenligt utnytQande av det sökta förelagel." Ålvräddarnas samorganisation: 3 kap. 7 8 angåendeandra företag som skall beaktas vid prövning av ell vattenföretags fillåtlighetär enligt vår mening alltför snävt formulerad. Del bör räcka med alt ettföretag kan antas bli erforderligt för all det ska beaktas vid tillållighetsbedömningenav del sökta förelagel. Fiskeriintendenten i Nedre Södra distriktet:Svagheten i den nuvarande vattenlagens lillållighetsregler har främst varit icke kunnat fillämpa en helhetssyn vid l.ex. kraflutbyggnaden av etlvattendrag. Varje enskilt företag har bedömts för sig. Den sammanlagda effektenpå fisket, som kunnat bli avsevärd har icke kunnat beaktas. - Enligt 7§ blirdel omöjligt att som kan ske pröva en kraftstation, en årsreglering och enkorttidsreglering var för sig utan att beakta inverkan av samtliga sammantaget. Rörande de föreslagna allmänna lämplighetsvillkorenframförs vissa synpunkter. : Hovrätten delar utredningensuppfattning att en ny vattenlag bör utformas så att tillståndsmyndigheten ihögre grad än f. n. kan tillse att företagets syfte nås med minsta möjligaskada och intrång för andra intressen. : Samfundet gillar vadulredningen anfört rörande allmänna lämplighetsvillkor för vattenförelag. Kammarkollegiet: 1 flera fall har den bitvisföråldrade VL givit upphov till en praxis som med fiden gått långt utöver vadlagstiftaren egentligen 11 1981/82. Prop, 1981/82:130 162 Så är bl. a. fallet med 2: 2 VL, där avsikten med lagbudet enbart varitatt anvisa sättet för ett vattenföretags utförande, men där vattendomstolarnaunder årens lopp i åtskilliga fall med stöd av paragrafen meddelat mer ellermindre långtgående beslämmelser om företagens omfattning och skyldighet attvidta skadeförebyggande åtgärder. Emellertid har högsta domstolen i målet omJärnvägsforsens kraftverk (NJA 1974 s. 719) bortsett från all hittillsvarandepraxis och ånyo inskränkt paragrafens användningsområde till del ursprungligentänkta. Mot bakgrunden av detta rättsfall synes det kollegiettillfredsställande atl molsvarande lagbud i fått en mer fyllig ochheltäckande avfattning som nära anknyter lill den praxis som rådde föreHD-avgörandet. Socialstyrelsen:De allmänna lämplighetsvillkoren i 3 kap. 8 8 om åtgärder som syftar lill attförebygga skada och att inte försvåra ett framfida utnyttjande av envattentillgång bör ge etl bättre formellt underlag för hushållning medvallenresurserna. : Den föreslagna vattenlagens3 kap. 8 8 är delvis utformad med motsvarande avsnitt i gällande vattenlag somförebild. Enligl verkets uppfattning måsle delta allmänna lämplighelsvillkor iförsta hand stämma överens med 1 och 20 88 NVL, som innehållerskärpta regler i detta avseende. 1 paragrafens tidigare regel "... skolaskäliga åtgärder vidtas ..." ändrades då till "... skola de åtgärdervidtas som behövs ...". Skärpningen bör återspeglas i 88 i nya VL, som börerhålla följande lydelse: "Vattenföretag skall ges sådan omfattning ochsådant utförande att ändamålet vinnes med minsta möjliga intrång och olägenhetför motstående allmänna och enskilda intressen. Därvid skall tillses attförelaget såvitt möjligt utföres så att det icke försvårar annal företag somkan antas beröra samma vattentillgång och som främja allmänt ellerenskilt ändamål av betydelse. - Den som utför vattenförelag är skyldig allvidtaga de åtgärder som behövs för atl begränsa eller motverka skadan avförelaget." Den av verket föreslagna lydelsen av 8 8 medför attuttrycket ".. ."utan oskälig förlust ..." etc. inle kommer attåterfinnas i lagtexten. Detta innebär inle alt en avvägning mellan motståendeintressen ej skall ske. Ändringen innebär däremot atl de företagsekonomiskaförlusterna, som exploatören kan åsamkas genom att behöva vidtaskyddsåtgärderna, betonas mindre. Som grund för avvägningen bör i ställetligga de samhällsekonomiska bedömningarna av nytta resp. olägenhet. Verkelanser att detta bör klargöras genom att det i specialmotiveringen anges vad sommenas med ".. . minsta möjliga intrång och olägenhet ...".Specialmotiveringen till denna paragraf bör också nämna attvattenlagstiftningen dels bygger på principen om elt fast krav påhänsynslagande till naturen, dels principen om att nyttan av ett företag skallvägas mot olägenheterna för motstående intressen, bl. a. naturvärdsinlressel. Som nämnts ovan bör enligt naturvårdsverketsuppfattning nyttan av ett planerat företag vägas mot kostnadernayolägenheterna.Detta innebär inte att verkel stödjer tanken att olägenheterna från t. ex.miljövårdssynpunkt skall beräknas i monetära termer. Försök som gjorts i detavseendet har inle givit önskat resultat. Del finns enligt verkels uppfattningen uppenbar risk för att man vid uppskattning av miljövårdseffekl ellermiljövårdsnylta i monetära termer förenklar beslutsunderiaget alltför myckel. 1stället bör man beskriva effekterna av ett företag i sådana termer och medsådana begrepp, som är naturliga för varje slag av nytta eller uppoffring ochdessutom är förståeliga för utomstående. bör man inrikta an- 1981/82:130 163 strängningarnapå alt göra beskrivningen så utförlig att en sammanvägd bedömning kan göras vidbeslutstillfället. En prövning i administrafiv ordning ökar möjligheterna sådan sammanvägning av faktorer, som till sin karaktär är olika. Länsstyrelseni : I förslaget fill vallenlag 3 kap. 8 8 finns för atttillmötesgå allmänna och enskilda intressen upptaget etl generelltaklsamhetsvillkor formulerat på ett sådant sätt att vatlenföretaget skall gesen sådan omfattning och sådant utförande alt ändamålet skall vinnas utanoskälig förlust och kostnad. I 3:e stycket samma paragraf slår "den somutför vattenförelag är skyldig att vidtaga åtgärder som är ägnade atl förebyggaeller minska skada av företaget, om han därigenom åsamkas oskälig förlust ellerkostnad". Lagreglerna står i mindre god överensstämmelse med bland annat Ioch 2088 naturvärdslagen. gällde i naturvårdslagen att de förelagdaåtgärderna inte fick vara oskäligt betungande, men det allmänna synsätt som lågbakom lagstiftning har lett till att den begränsningen numera slopats.På samma sätt bör anser en revidering ske när det gäller 3 kap. 88 tredje stycket förslaget fill vattenlag. Om betydande skada på naturmiljöninle kan undvikas bör vattenföretaget vara skyldigt att i skälig omfattningkompensera skadan eller gottgöra intrånget i naturvårdsintressel. : Förbundet vill försin del understryka viklen av att vatlenförelag också utförs på sådant sätt althänsyn även tas lill miljömässiga krav. : Utredningens förslag att bestämmelsen om alt ett företag ejfår motverka bestämmelsen enligt naturvårdslagen bör utgöra elllämplighetsvillkor är helt felaktigt. Avsättande av mark eller vattenområdenenligl naturvårdslagen är nämligen föregångna av en omfattanderemissbehandling och grundliga undersökningar och inventeringar. Ulredningenspåstående atl så inte är fallet är därför felaktigt. Beslämmelser enligtnaturvårdslagen kan därför ligga lill grund för lillållighetsbedöm-ningen. Vianser därför att det i vattenlagen bör stadgas att elt vatlenföretag ej fårkomma till stånd om det strider mot tidigare beslut om markanvändning enligtnaturvårdslagen (nationalpark, naturreservat och nalur-vårdsområde) och såledesutgöra ett tillåtlighetsvillkor och inle ett lämplighetsvillkor. Lantbruksnämndeni : Nämnden har tidigare yttrat sig om förslag lillstrandskyddsområden och grundat detta på att allt, vartill tillstånd lämnatsenligt nu gällande vattenlag, är undantaget. Om 3 kap. 9 8 i förslaget skallgälla, bör därför strandskyddsområdena ses över, så att alla remissinstanserkan ta hänsyn till de föreslagna bestämmelserna. Lantbruksnämndeni : Samverkan i vattenföretag kommer även i framfiden alt blivanligt förekommande. Med nya former för vattenanvändning kommer nya former avsamverkan att erfordras. finns ett stort behov av regler förbevattningssamverkan. Vissa samverkansregler återfinns i 10 och 1188 under"Allmänna lämplighelsvillkor". 1118 definieras en form avanslutningsrätt men det är oklart hur denna regel skall fillämpas i sådanaassociationer (exempelvis handelsbolag för bevattningssamverkan) som harsluten delägarkrets. Denna fråga kan bli aktuell inom jordbruksbevattningen därvattenlagen inte erbjuder någon särskild form för samverkan utan där man fårräkna med ell flertal olika associationer med varierande juridisk status, ochmed delaktigheten knuten till både fastigheter och personer. Prop,1981/82:130 164 I fråga om föreskrifterna tillskydd för fisket framförs vissa synpunkter. : Den i 12 8föreslagna bestämmelsen har sin förebild i nuvarande lag. Förslagel sträckersig dock längre såtillvida som att nuvarande praxis atl paragrafen inte baratillämpas på vandringsfisk - avses lagfästas. Genom anknytningen fill 11 kap. 5§ i förslaget ges tillståndsmyndigheten också uttryckligen valfrihet attföreskriva avgift eller åtgärd. Förslaget tillstyrkes i sak. Åtgärd/avgift kandock inte ses skild från andra skaderegleringsfrägor. I kommentarerna till paragrafenavvisar utredningen ett av styrelsen tidigare väckt förslag om attminimivaltenföringen inte bör få gå ner under den naturliga lågvattenföringen.Enligt ulredningen bör detta få bedömas från fall till fall. Av fiskevårdsskälvill styrelsen emellertid ånyo framföra förslaget. Fiskeriintendenten i Övre norradistriktet: Förslaget i 3 kap. 12 8 har i den nya lagen getts en vidaretillämpning än i nuvarande vattenlagens 2 kap. 8 8. a. kan förelagarenåläggas atl lappa vatten till skydd för fisket, göra fiskutsällningarna m. m.Denna ändring är av positiv betydelse för fisket. Av betydelse blir givelvisvilka nivåer på åtgärderna man kan räkna med. De nuvarande 2: 8-bestämmelsernahar i mänga fall varit otillräckliga. Fiskeriintendenten i Nedre södradistriktet: Stadgandet har jämfört med nuvarande 2: 8 fått en vidareformulering då här talas om vattenföretag. 1 gällande lag nämns damm ellerannan byggnad. Vilket företag som helst skall således kunna åläggas åtgärdertill skydd för fisket. Rätten för staten, kommun ellervattenförbund att anordna särskild fiske väg eller vidtaga andra åtgärder förfiskets främjande (2; 13) har beaktats på samma sätt som i nuvarandevattenlag. Fiskeriintendenten i Östradistriktet: Enligt förslaget skall de åtgärder m. m. som föreskrives fill skyddför fisket kunna omfatta även andra fiskarter än vandringsfisk. Enligtförslaget kommer paragrafen över huvud taget atl ge vidgade möjligheter tillfiskeskyddsålgärder. Vattenlagsulredningens förslag fillstyrkes därför. : 3 kap. 12 8 har fått ett utökat tillämpningsområde jämfört med2 kap. 8 8. Det innebär skyddsmöjlighet i en vidare bemärkelse för fiskartersom är av betydelse för det yrkesmässiga insjöfisket. Nuvarande åtgärder ärinriktade i första hand på vandringsfisk. bedömerförändringen som värdefull. : I motsatstill vad som stadgas i gällande VL begränsas inte skyldigheten all vidtaåtgärder fill atl gälla skydd för den egentliga vandringsfisken, t. ex. iil ochlax. 1 lagen kommer således uttryckligen alt anges alt skydd också kan krävasför annan fisk, l.ex. abborre och gädda. Bestämmelsen bör emellertid även kompletteras med föreskrifter omåtgärder för att bibehålla vattnets fiskproducerande möjligheter ochbetingelserna för fiskens naturiiga reproduktion. Det är härvidlag inte alllidtillräckligt med åtgärder av det slag, som återfinns i specialmotiveringen:byggande av fisktrappa, upptransport av fiskyngel eller lekfisk elleriordningställande av lekplatser. Möjligheter måste finnas att kräva åtgärder avmer biotopförbättrande karaktär. Paragrafen bör avslutas: "saml iaktta deföreskrifter i övrigt som på grund av förelaget kan erfordras lill skydd försåväl fiskets bedrivande som fiskens och övriga vattenlevande organismers bestånd,reproduktion och framkomst i berört vattensystem". 1981/82:130 165 : Även åtgärder som menligtinverkar på i vattensystemet befintlig flora och övrig fauna bör omfattas avskyddsbestämmelser såvida dessa intressen inte tillgodoses genom bestämmelsenom andra allmänna intressen i 3 kap. 3 8. : Ett tillståndsbeslul bör, såsomframhålls i betänkandet (s. 177), ge förelagaren ell rimligt mätt av trygghetmot senare ingripanden. Behovet av trygghet är olika stort för olika företag,beroende på företagels angelägenhetsgrad och investeringens omfattning. I ettområde med vattenbrist kräver sålunda vattenförsörjning normallstörre hänsyn än jordbruksbevattning. Likaså behöver elt kraftverk, somförutsätter stora investeringar, större säkerhet mot framtida ingripanden änetl mindre kapilalinlensivl förelag. Det är emellertid omöjligt att dra enbestämd gräns mellan olika typer av företag, varför huvudprincipen för en nylagstiftning måste vara atl ett lagakraftvunnet beslul i överensstämmelse medutredningens uttalande (s. 178) skall, med rimliga jämkningar, gälla förframtiden. Behovet att inskränka eller ändra villkoren för etlmeddelat tillstånd föreligger i huvudsak endast vad gäller allmänna intressen.I den mån etl enskilt intresse atl utnytQa en vattentillgång är starkare än eltredan fillståndsskyddal intresse skall enligl VLF - liksom enligl VL - detförra, för att få tillstånd, ersätta de skador del tillfogar det senareintresset. Därigenom skapas fömtsätlningar för att vattentillgångarna utnyttjaspå det för samhällsekonomin bästa sättet. Hovrätten för Nedre : Atl tillståndsbeslutskall gälla för framtiden, om inte sökanden begär tidsbegränsning, utgör ensjälvklar princip som motiveras av förelagarens intresse av trygghet mot senareingripanden. Det kan emellertid finnas skäl att se överinnebörden av meddelade fillståndsbeslut. Vad härvid gäller hänsynen tillallmänna intressen synes det bl. - såsom utredningen funnit vara angelägetatt ersätta de nuvarande kungsädrereglerna med en modernare reglering. Deintressen som bör kunna föranleda inskränkningar i rättskraftsprincipen fårenligt hovrättens mening ej domineras av de allmänna intressena på bekostnad avenskilda intressens rimliga anspråk på jämkningar i tillstånds villkoren. : I likhet med ulredningen anservallendomstolen alt den gällande huvudregeln rörande fillståndsrättskraft bör bibehållas. Del förefaller även rikligt atl införa undanlag fråndenna huvudregel av skäl som utredningen anfört. Vad särskilt gällerkungsådrebestämmelserna behövs nya och rafionellare regler. : Det är rimligt atl anta atlde yttre förutsättningar, som gällde då tillstånd fill ett valtenförelagmeddelades, efter hand kan komma alt ändras. Vidare kan, somvattenlagsulredningen i flera sammanhang påpekar, konkurrensen om vattnetförväntas öka . Anspråk på vatten för ändamål som bevattning,fiske, vattenförsörjning etc. kan i alll större utsträckning komma att ställas.Också bevarandeinlressel kommer att betonas mer . Mot den bakgmndenkan naturvårds- Prop.1981/82:130 166 verket inle acceptera den föreslagna huvudregeln atl ettbeslut om tillstånd till ett vattenföretag i princip skall gälla för allframtid. I stället måste det finnas möjlighet att, sedan en skäligt lång tidförflufit, göra en ny avvägning mellan berörda intressen, så att vattenresursernaanvänds på bästa sätt.