prop · G503113 · 1981-12-31 00:00:00 — Därför är del viktigt all den pågående tekniska översynen lederlill posUiva resultat. Slödels inilialverkan måste förstärkas och en ökadflexibiUtet i användningen måste möjliggöras. DärtiU bör en utökadbeslutsdecentralisering komma lill stånd'. Stödettill investeringar i omsällningslillgångar har visat sig varaofiU-fredsställande. Regler för kapilalbehovsberäkning och kravet på uppföljningoch kontroU har medfört alt de små förelagen drar sig för all söka nämnda slöd.Reglerna bör därför mjukas upp. Kommunernamåste ges möjligheter all med lokaliseringsstöd uppföra industri- ochhantverkshus på upp lill 2000 m' ulan att preliminära hyres- Prop.1981/82:113 Bilagedel 193 kontrakt kunnat tecknas. På så sätt kan kommunerna alllidligga stegel före och disponera en lokalreserv. Beslutanderätten kan också medfördel decentraliseras tiU länsstyrelserna. För att bättre svara mot syftet bör slödel lill lurisinäringenförändras. Andelen helårsanstäUda i sökande förelag bör ha en avgörandebetydelse när subventionens storlek bestäms. Dessutom motiverarturistföretagens speciella situafion att lånetiderna förlängs. Glesbygdsstödet måste bli mer offensivt och meratillgängligl för kommuner och enskUda. Detta kräver bland annat en ökadinformationsverksamhet. För att uppnå en effektivare medelsanvändning kommervi också att ta initiativ till bildandel av ett samrådsorgan i glesbygdsfrågor.Där skulle exempelvis kommunförbundels länsavdelning, konsument- ochpro-ducenlkooperationer, olika myndigheter mfl vara representerade. För länets mest utpräglade glesbygdsområden kommerlänsstyrelsen att söka få lill stånd en samordning av olika servicefunktioner.Syftet är all möjUggöra bättre utnyttjande av lokaler och personal samt erbjudaell bredare utbud och en högre nivå på glesbygdsservicen. Ett projekt av dettaslag har startat i i kommun. Beträffande arbetsfördelningen på regional nivå lorde enrimlig lösning vara att lantbraksnämndens verksamhet koncentreras liU ärendendär nämnden har naturlig kompetens. Övrig stödverksamhet lill förelag i glesbygdbör handhas av och/eller utvecklingsfonden. IKS-slödel har visat sig vara ell bUligl och effektivtstöd. Del är därför lämpligt att även utpräglade glesbygdsområden utanförstödområde 5 och 6 får möjlighet att utnyttja IKS-slödel. De orter i länet som klassificeras som kommunaldelscenlramåste tillförsäkras en godtagbar utveckling i fråga om serviceutbud. Därförföreslås all föratsättningaraa och formerna för ell särskUt slöd lill dennaortslyp utreds. Länsplaneringen och medel för dess genomförande Genomförandel av vissa åtgärder inom länsplaneringen skeri projektform inom den s k regionala gmppen där olika regionala organ ärrepresenterade. har det övergripande ansvaret förprojektarbetet medan regionala grappen svarar för ledning och samordning. Arbetetfinansieras med de medel som regeringen ställl fill förfogande för åtgärder m mi anslutning till länsplaneringen. Projektarbetet är en relativt ny arbetsform inom denregionalpoUliska planeringen. Tyngdpunkten i projektarbetet ligger på programeller åtgärder för att komma fill rätta med länets sysselsättningsproblem. Delinnebär 13 1981182. 1981/82:113 Bilagedel 194 attregionala grappen försöker föra olika projekt så långt alt de kan ligga lillgrund för förändringar i regionala organs, företags och kommuners verksamhet.Gruppen skall också tUlsammans med respektive projektledning svara för attdetaljerade projektbeskrivningar kommer fill stånd och med dessa som bakgrandlöpande följa upp och utvärdera arbetet inom respektive projekt. Varje projektgrappskall regelbundet avrapportera sin verksamhet, inklusive kostnader ochuppnådda resultat. Erfarenheternaav projektarbetet hillills är mycket goda. Med relativt begränsademedelsinsatser kan betydande resultat uppnås. I vissa fall kan resultatet islutändan betyda direkta investeringar, i andra fall effekfivare samarbete inomtjänstesektorn, industrin, turistnäringen etc. Somexempel på projekt inom industrin kan nämnas branschprogram för träindustrinoch verkstadsindustrin. Några projekt har också syftat fill att genom samverkanmellan'ett antal industriföretag effektivisera produktutveckling ochmarknadsföring. Inomturistnäringen pågår projektarbete för de primära rekreationsområdena. Syftetdär är bland annat att inifiera produktutveckling och förbättramarknadsföringen. Målet är ett betydligt högre kapacilelsulnytljande med storapositiva sysselsättningseffekter som följd. Jord-och skogsbrukssektorn är en annan näringsgren där elt flertal projekt äraktuella. Bland annat kan nämnas att länets tillgångar på energitorv harkartlagts. Sammanfattningsvis kan detkonstateras att de så kaUade åtgärdspengarna har bUvit ett mycket viktigt ochanvändbart medel för att konkretisera länsplaneringsarbetet. haruppbyggnadsfasen passerats och länet har en fungerande projektorganisation. Delär därför angeläget alt medel fortsättningsvis kontinuerligt ställs filllänsstyrelsens förfogande. Många projekt pågår också över betydligt mer än ettår innan resultat kan nås. 5 Förslag till åtgärder riktade till den centrala nivån Länsstyrelsenser länsplaneringen som ett kontinuerligt arbete i länet med syfte att utreda,föreslå och genomföra åtgärder för en posifiv utveckUng i länet. Ettprojektinriktat arbete bör eftersträvas i bred samverkan mellan kommuner ocholika regionala organ. har här rollen som initiativtagare ochsamordnare. Meden sådan inriktning av länsplaneringen finns del enUgl meningstarka skäl alt tona ner den skriftliga redovisningen avläns-planeringsarbetet. På central nivå bör man överväga all i framliden heltslopa de stora planeringsomgångarna. Den skriftliga redovisningen avplaneringsarbetet kan då koncentreras fill de årliga länsrapporterna. 1981/82:113 Bilagedel 195 Nedläggningenav malmmetallurgin i Domnavarvels fordrar att regeringen stöderutvecklingsfonden. och med särskilda medel för all omfattandearbetslöshet skall kunna undvikas. Insatser utöver de normala regionalpoUliskastöden måste till för att bredda bransch-strakturen i Ludvikaområdel och iAvesta kommun. De medel som anvisat för vissa projekt inom grav- ochstålindustrin bör utnyttjas. Dessutom bör det sk offertstödet kunna utgå iLudvikaområdet. Föratt garantera en framtida stålindustri av betydelse i länet är det av stor viktatt forsknings- och utvecklingsarbete yllerligare intensifieras på stål-,mineral- och gravteknikens områden. För en framtida slagkraftig specialslålindustrikrävs att staten fortsätter sina strävanden lill en samordning av landetsspecialstålverk. Problemenför kalkindustrin kan minskas genom en intensifierad kamp mot den ökandeförsurningen av sjöarna. Detta fordrar insatser i form av ökade statliga bidragtiU kommuner och föreningar mfl. Enfortsatt decentralisering av statlig central verksamhet bör ske. Ansträngningarbör göras för alt komplettera den statliga verksamhet som redan finns i länet.Ett samarbete bör etableras med de lill länet omlokaliserade StatUga verken.Syftet bör vara alt kartlägga föratsättningarna för etablering av nyaverksamheter, som kan bli ell slöd lill den verksamhet som redanomlokaliserats. Regeringenhar fastslagit att skall uppmstas. För järnvägstrafiken i Dalarnabetyder delta att trafik åter skall komma fill stånd på delen söder om återapptagande av denna trafik kommer att kräva stora insatser förupprustning och iordningsslällande. Betydande insatser krävs också för attförbättra standarden mellan och . anser att regeringenbör ge SJ i uppdrag all utarbeta en plan som visar hur och när en uppraslningav olika delar bör ske. Detför länet mest angelägna projektet på järnvägssidan är en upprustning avVästerdalsbanan. anser all SJ bör ges sådana resurser att dennabana kan uppraslas till en standard som möjliggör trafik till en hastighet av90 km/tim. Vidare föreslår att anlalel dubbeUurer utökas och attmöjligheterna att införa direklgående vagnar lill undersöks.Länsstyrelsen anser slutligen alt Västerdalsbanan bör ingå i riksnätet. Prop.1981/82:113 Bilagedel 196 Sammanfattning av länsplanering 1980 för 1 Utvecklingen i länet Befolkningstaleti har under det senaste årtiondet pendlat kring 294000invånare. Bakom den relativt stabila totalsiffran för länet döljer sig dockstora förändringar för de enskilda kommunerna och relativt kraftigaförskjutningar mellan olika grapper i befolkningen. Totaltökade länets befolkning med 600 personer under 70-talel. Denna ökning kan fillstor del tillskrivas utvecklingen i kommun som pga utlokaliseringen avstatliga verk fill (ca 1000 arbetstillfällen) hade elt flyllningsöverskottpå 2650 personer . De kommuner som har haftde största befolkningsminskningarna under 70-lalet är ( - 2 100),( - 900), ( - 600) och ( - 500). Orsaken är framförallt en negaliv sysselsättningsutveckling. En renbefolkningsframskrivning ger en befolkning på ca 286000 för länet 1990. Enliglprognosen beräknas inflyttningen lill länet komma att översligautflyttningen med ca 4000 personer, vilket skuUe ge en befolkning på ca 290000invånare 1990. Delta innebär ändå en minskning med närmare 4000 personer från1980. Befolkningen i länet har även stadigt blivit äldre. Grappen under 14 årberäknas minska med ca 3 000 . Näringsliveti länet har under 70-lalel utsatts för betydande konjunklur-ochstrakturförändringar. Vid en bedömning av framliden spelar utvecklingen inombasindustrierna inom järn- och stål- och trä-, pappers- och massainduslrin encentral roll. är del län i riket som näst är mestberoende av basindustrier. 1 länet finns ca 25000 människor sysselsatta inomjärn- och stål- och skogsindustrin. Förenklat kan man hävda att basindustrindirekt eller indirekt försörjer ca 125000 av länets 294000 invånare. Just debranscherna är, och kommer att vara, utsatta för alldeles speciellautveckUngsrisker. Risker finns när del gäller energiförsöriningen,råvaruförsörjningen, möjligheterna att hävda sig på exportmarknaderna ochmöjligheterna all klara finansieringen av den förnyelse som måste skeframöver. ,och kommuner och många mindre orter är helt beroende avbasnäringarna. Huvuddelen av sysselsättningen inom näringarna finns påarbetsställen med mer än 200 anställda. Dessa arbetsställen svarar i allmänhetför en betydande andel av sysselsättningen på sin lokaliseringsort. Ca 25 avlänels tätorter är på ell avgörande sätt 1981/82:113 Bilagedel 197 direktberoende av vad som händer inom de berörda branscherna. Många av dessa orterhar föriorat eller riskerar alt föriora en slor del av sin sysselsättning.Exempel på sådana orter är Vannsätler, Lottefors, Marma-verken,och . Antaganden för sysselsättningen inomtiUverkningsindustrin fram fill 1983 visar en nedgång på 3700arbelsliltfällen och ytteriigare 1000 fram lill 1990. Av övriga sektorer väntasendast offentlig förvaltning öka, resten är oförändrade eller minskar. EnligtFolk- och bostadräkningen 1975 fanns ca 131000 förvärvsarbetande i länet.Knappt två tredjedelar av dessa var män och drygl en tredjedel kvinnor. Ombefolkningen i länet förvärsarbetade i samma utsträckning som riket skuUeantalet förvärvsarbetande 1975 uppgå tiU 137000. Skillnaden, ca 6000, beror pålåga yrkesverksamhetsgrader för kvinnorna, som i de flesta kommuner i länetligger mycket under riksgenomsnittet. Dekommuner som har de största arbetsmarknadsproblemen har också den störstautslagningen från den öppna arbetsmarknaden. I är talet 20per 100 sysselsatta. Siffran ligger högre endasi för länen norr om oss.Tendensen är entydig. Antalet människor vid sidan av den ordinariearbetsmarknaden blir alll fler och uppgår nu fiU ca 25000 i länet. Problemengår ner i allt yngre åldrar och i likhet med den tilltagandeungdomsarbetslösheten får vi räkna med alt den utvecklingen fortsätter ävenframöver. 2 Mål och riktlinjer Målenför en region måste ytterst fastställas centralt eftersom det handlar om attgöra avvägningar mellan olika regioner. Del måste vidare finnas ett sambandmeUan mål och de medel som står lUI förfogande för alt påverka utvecklingen. Ommedlen är effektiva är del angelägel att ha precisa mål. Om medlen ärotiUräckliga är del i aUmänhet mindre viktigt att exakt ange målen förutvecklingen. Eftersommålen och riktlinjerna för den regionala utveckUngen fastställs centralt hardet i länsplanering 1980 varit naturligt att koncentrera diskussionen tiU detyper av mål och riktUnjer som man på central nivå är beredd att ta beslut om.Där har man hittiUs rört sig med begreppen planeringstal, ortsstruktur,stödområdesfiUhörighet mm. Detär enligt uppfattning helt klart all de regionalpoUliska medleni dag är otillräckliga för alt lösa de regionala utvecklingsproblem som kanföratses i länet. Tyngdpunkten i länsplanering 80 har därför lagts Prop.1981/82:113 Bilagedel 198 på frågor om hur medlen skall effekfiviseras. Som en följdhärav har mindre utrymme ägnats åt att ange precisa mål för utvecklingen framöver.Så länge medlen är otillräckliga har nämligen en sådan precisering av måleninget störte värde. Planeringsramen för fastställdes avriksdagen 1974 tiU 295000-305000 invånare. Regeringen har därefter justeratplaneringstalen . För innebär det en nedjuslering avramen till 293000-297000. Planeringsramen ligger också i linje medlänsstyrelsens uppfattning och den faktiska befolkningsulveckUngen. Planeringstalen 1990 för länet blir efter uppsummering avkommunantagandena 292000-298000. Prognosen i länsplaneringen innebär ettbefolkningstal för länet på 290000. Både prognosen och planeringstalenföratsätter en betydande nettoinflyttning liU länet . Kommun Fördelning av planeringstal för I är /kommuner primärtcenlram, , , och HudiksvaUs kommuner regionalacentra och , , och kommuner kommuncentra. År1976 utsågs Los lill kommuncentra. Ortsplanens funktion är mycket oklar. Rent statistiskt kaninga mätbara effekter påvisas av en indelning av landets kommuner i de angivnagrupperna. Det har inte funnUs speciella medel knutna lill ortsplanen faständet lorde vara fullt möjligt alt differentiera regionalpolitiska åtgärder efterortstyp, lex lokaliseringsstödet, vägplanering och statsbidrag till olikaservicefunktioner. Det är därför viktigt all man från centralt håll gerriktlinjer för en mer ingående diskussion om målen för de olika ortsly-perna. Det är redan på kort sikt angelägel all precisera målenför kommundelscentra och de medel som skall användas för att där upprällhållaen viss 1981/82:113 Bilagedel 199 grandservice.Länsstyrelsen anser att kommundelscentra som ett minimum bör ha följandegrandläggande servicefunktioner: Dagligvambutik, post, bensinstation, Utbildning:låg-, mellan-och högstadium. Sjukvård: distriktssköterska, läkare, tandläkare,apotek. Ortsplanenför bör kompletteras med kommundelscentra i: a) med ÖsterfårnebolGysinge b) Norta och västra med d) VästraNordanstig med Utvecklingenvisar att länets kommuner måste ges en gynnsammare inplacering i stödområde änden som gäUer. Del gäller aUmänl, men och kommuner ärsärskilt utsatta. Stödområdesindelningenbör ändras så att och kommuner förs till stödområde 3,, , , , , och Nordanstigskommuner förs till stödområde 4 samt att förs tiU stödområde 6.Förbällringar för och kommuner bör prioriteras. Förglesbygdsstödets användning har fastställt geografiska rikfiinjersom generellt anger att stödinsatserna skall inriktas på glesbygdsområden ochall störte tätorter bör undantas från stöd. Försysselsällningsfrämjande åtgärder i glesbygd bör slöd i första hand utgå iLjusdals kommun, , , , och ÖsterfärneboförsamUngar. Vid begränsad medelsram bör slöd i första hand ges tiU depriorUerade områdena i norta länsdelen. StödliU intensifierade kommunala sysselsätlningsinsatser i glesbygd (IKS) kanenligl författningen enbart utgå i . FörkommersieU service i glesbygd bör stöd liksom tidigare utgå till glesbygder ihela länet och likaså för samhällelig service i glesbygd. Vid begränsadmedelsram bör dock stöd i första hand ges fiU insatser i de prioriteradeområdena i norra länsdelen. 3 Riktlinjer för olika samhällssektorer HiltiUsvarandenärings- och regionalpolitik har varit otillräcklig för att klara problemen iGävleborgs län. Det är därför angeläget alt man på alla samhällsområden tartill vara möjligheterna all päverka utvecklingen i posifiv riktning. Jordbruketsysselsatte 1975 närmare 6000. Den odlade arealen har hållits under1970-talet och avkastningen har ökat. Prop.1981/82:113 Bilagedel 200 tionenär den viktigaste produktionsgrenen och den för sysselsättningenintressantaste. Länets mjölkproduktion bör därför upprätthållas på nuvarandenivå. För detta fordras ytterligare stöd och bl. a. det s. k. Nortlandsstödelbör förbättras för norra och västra delarna av . Äventrädgårdsnäring och svinproduktion bör utvecklas inom länet. Dellidsjord-braketär relativt omfattande och dess roll för länels fortsalla jordbrukspolitikhåller på att undersökas i ett projekt som finansieras av länsplaneringsmedel. Skogsbruketsysselsätter ca 4000 i länet och skogsnäringen svarar för en betydande del, ca15%, av tolala sysselsättningen. Utvecklingen av skogsbraket är därför en avde viktigaste frågorna för den regionala utvecklingen. Föratsättningarna förhög skogsproduktion är goda och del är möjUgt att öka skogsproduktioneni länet. Skogsvårdsslyrelsen håller pä alt utarbeta ett skogligl länsprogram därolika åtgärder för att höja intensiteten i skogsvården och effekterna av dessalas fram. Skogsindustrinsysselsatte 1975 ca 14200, vUkel är av totala sysselsättningen. FöratomHofors och är skogsnäringen all betrakta som basnäring i samtligakommuner. Del är därför utomordentligt angeläget all de förändringar som nusker inom branschen görs mera planmässigt än vad som sker . En strukturplansom skapar klarhet om utvecklingen inom trä-, pappers- och massainduslrin ochsom anger konsekvenserna av förändringar av strukturen inom branschen måste lasfram. Den långsikfigt viktigaste frågan för länet är att man får ettpappersbruk i Söderhamnsom-rådel. Även den länge diskuteradeförsöksverksamheten med melanol-framstäUning bör förläggas till . Stålindustrin,den andra av länets huvudnäringar, sysselsatte 1975 ca 12000 personer. Länetsslålortskommuner och har haft betydande neddragningar avantalet sysselsatta och som följd därav stora utflyttningar. Utvecklingen inomSKF Steel och är alltså av avgörande betydelse för framtiden.Länsstyrelsen har i samverkan med berörda kommuner, förelag och fackligaorganisationer inventerat tänkbara utvecklingsmöjligheter inom näringslivetoch detla arbele har hiltills resulterat i vissa åtgärder och förslag. FörHofors har utarbetats elt sju-punktsprogram för att förbättra sysselsättningeni kommunen. Det krävs emellertid att staten går in med ytterligare medel.Ytterst är del dock viktigast att regeringen utarbetar en strukturplan för jäm-och stålindustrin där utveckUngsriskerna och möjligheterna att skapa allernaiivsysselsättning redovisas. Mindreoch medelstora företag i länet är ofta beroende av storföretagen inom skogs-och stålseklorn. Detla gör många speciellt känsliga för förändringar ochStrakturomvandUngar i dessa branscher. Utvecklingsfonden har i sitthandlingsprogram försökt utveckla en offensiv verksamhet med inriktning påmarknadsföring och export, produktutveckUng, produklökning och information omny teknik, stimulans av industrisamarbete saml etab- 1981/82:113 Bilagedel 201 För delta behövs ökade resurser. Utvecklingsfondens kreditkapacilelbör dessutom utvidgas så att den kommer i paritet med övriga skogslän. Ellregionall utvecklingsbolag bör också knytas lill utvecklingsfonden. Energifrågorfår en alll större betydelse. är ett av de mest energiberoende ilandet. Kunskaperna om hur energiförsöriningen fungerar på regional nivå ärotillräckliga och regionala konsekvenser av olika handlingsakernaliv inomenergipolitiken måste därför ges större vikt. Energtfrågoma måste studerasytterligare på regional nivå i syfte all klarlägga dagens energtförsörjningoch energianvändning samt föratsättningarna för framtida energiproduktion ochenergiförsörjning i länet. Mineralfrågorbör ges störte betydelse i länet. UtveckUngen har visat attkunskaperna om mineralförekomsterna är otillräckliga. Nya prospekteringsmetoderhar utvecklats och prövats med positiva resultat, och andra metaller ochmineraler har blivit intressanta. På flera håll finns aktuella gravprojekt. Delintressantaste är en vanadinförekomsl på i . Möjligheternalill gruvdrift även i mindre skala som traditionellt inte ansetts lönsamma menkan ha slor betydelse lokall för orten bör studeras ytterligare. Länsstyrelsenräknar med all, på basis av den samlade redovisningen om mineralförekomster ochmineralförat-sättningar i länet som industriverket tagit fram, gå vidare ochutarbeta ett program för fortsatt prospektering i . Decentraliseringav offentlig verksamhet måste fortsätta. Den statliga sysselsättningen i länetär låg, 1975 mot för riket. Delar av tiUväxlen i den stafiigaverksamheten måste kanaliseras lill områden utanför genomufiokalisering av nya verksamheter. måste också få möjlighet altpå ett tidigt stadium få delta i och kunna påverka beslut om förändringar iolika statliga verksamheter i länet. De decentraliseringsförslag inom länet somlänsstyrelsen tidigare fört fram beträffande skalleverksamhelen ochlantbraksnämndens verksamhet bör prövas av statsmakterna. Kommunernasekonomi påverkar den regionala utvecklingen på flera sätl. Begränsningar iekonomin leder dels fill minskad sysselsällning, dels fill sämre service förinvånarna. har tidigare kritiserat skat-teuljämningssystemetsutformning som uppenbart missgynnar kommunerna i länet och kräver därför attbidraget höjs för hela länet. Speciellt viktigt är del all förbättringar görsför , och . Enrad förbättringar av servicen för länets invånare förs fram i länsprogrammel.Här är några av förslagen: - Angelägna vägprojekt är , sträckanHofors-W länsgräns, på , specieUt förbtfarten i och bronöver samt , speciellt vägporten vid LiUtjära. - Trafiken på /ochHudiksvalls flygplats bör upprätthållas och bör få förbindelser medArlanda/. 1981/82:113 Bilagedel 202 - Denstatliga servicen till sjöfart och hamnar (isbrytning, lotsning) får ej försämras. - Läraratbildningenbör byggas ut med speciallärarutbildning, utbUdning för tvåspråkiga lärare samt musikpedagogisk utbildning. - Den yrkestekniska högskoleutbildningen inomstålsektorn bör kompletteras. En linje med inriktning på massa- ochpappersindustrin bör också inrättas. - Ökat samarbete mellan skola och näringsliv för enbättre anpassning mellan utbildning och arbetsmarknad. - En fortsatt snabb utbyggnad av barnomsorgen ärangelägen i länels samtliga kommuner. - Äldreomsorgsplaner bör tas fram i samtliga kommuneroch äldre omoderna ålderdomshem bör byggas om. - Gymnasieutbildning för personal inom social serviceoch omvårdnad. - En fortsatt utbyggnad av hemsjukvården och fastasamarbetsformer meUan kommuner-landsfing. - Varaförsörjningsplaner bör upprättas i länelssamfiiga kommuner. - Möjligheterna för driftstöd till glesbygdsbulikerbör öka. Närdet gäller miljö, naturresurser och markanvändningsfrågor anser siglänsstyrelsen kunna konstatera alt en ekonomisk utveckling enligt deintentioner som redovisas i den regionalpolitiska planeringen väl låter sigförenas med de ställningstaganden som skett i den fysiska riksplaneringen.Markanvändningskonflikter av regionalpolitisk betydelse har varitbegränsade i . De restrikfioner, främst för jord- och skogsbrak,som i den fysiska riksplaneringen läggs ut för att tillgodose olikabevarandeintressen är från ekonomisk synpunkt margineUa. har man iden fysiska riksplaneringen klarlagt och skapat posUiva föratsättningar förutveckling av vissa verksamheter bl.a. industri och turism som ekonomiskt kankomma att betyda mycket för länet. Länsstyrelsenanser att del finns vissa brister i nuvarande syslem. För förbättring och ensmidigare handläggning bör bl. - möjligheterna lUI räntebefrielse under de treförsta åren återinföras - stöd tiU kommunerna för att uppföra industrilokalerutgå i alla stödområden - möjligheteraa att förenkla ärendehanteringenundersökas