prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — Verksamhetsområdetskyltar omfattar tillverkning och distribution av registrerings-,saluvagns-, lurislvagns- och exportvagnsskyllar saml provisoriska skyltar.Bilregisterkungörelsen, lurislvagnskungörelsen och ex-portvagnskungörelsenreglerar verksamheten. Avgifterna gmndas på avtal med fillverkaren och posten. För all täckakostnaderna för uppbörd av väglrafikskall föreslår trafiksäkerhetsverket attverket får avräkna ett visst anlal kronor per fordonsskatt.Trafiksäkerhelsverkel anger att genomförda rationaUseringar av verksamheten direktkan få effekt genom minskad avräkning mol fordonsskallen. Verket föreslår ianslagsframställningen för /83 förändringar vad gällerdebiteringsrulinerna. Dessa förväntas resultera i portobesparingar på ca 17 milj. kr. Beräknadefordringar och skulder per visar enligl trafiksäkerhetsverketaft verket bör erhålla ell kapUal i form av likvida medel. Dessa harpreUminärt beräknats tUl ca 20 milj. kr. Kassamässigtöverskott bör få sättas in på räntebärande konto i riksgäldskontorel. Såvälkassamässiga som resullalsmässiga över- och underskott bör få balanseras tUlnästföljande budgetår för all på så sätt kunna påverka storleken på kommande taxejusleringar. Efter elt införandeav 1 000-kronorsanslag bör trafiksäkerhetsverket direkt få disponerainkomstema. Delta medför möjUgheter lill en snabbare anpassning avverksamheten till volymen. Resurserna kan snabbare anpassas lillefterfrågan. Effekterna av ändrade avgifter slår också snabbare igenom. En analys avinbetalnings- och ulbelalningsflödet ger vid handen att belalningsunderskoltunder vissa månader kan läckas av tillgängliga likvida medel på konto hosriksgäldskontoret. Investeringsbehovethar varit och förväntas även bli förhållandevis mellan budgetåren. Vid dekostnadsberäkningar som kommer alt Uggalill gmnd för laxesättningen kan hänsyn las till erforderligt investeringsbehov. Finansieringen bör normalt kunna skemed hjälp av tillgängliga likvida medel. En övergång till1000-kronorsanslag medger balansering av resultat (och likvida medel)mellan budgetåren. En ojämn laxeulveckling kan undvikas även ominvesteringsbehoven skulle komma alt variera kraftigare mellan åren än vad som varit vanligt. Prop.1981/82:100 Bilaga 9 70 Efter hörande avriksrevisionsverkel tillstyrker jag den av trafiksäkerhetsverketförordade ändringen av anslaget och att det förs upp med ett formellt belopp på . Den av trafiksäkerhelsverkelföreslagna indelningen av verksamheten i fordon, körkort, uppdrag och skyltar anser jag varaändamålsenlig. En ekonomisköversikt för verksamheten utifrån denna indelning i vilken också del periodiskakörkorlsulbytet inkluderats belyser verksamhetens omfattning. Beräknat 1982/83 (milj. Fordon Körkort Uppdrag Skyltar 188 56 14 20 Fordon Körkort Uppdrag Skyltar Inleverans för täckande av länsstyrelsernas kostnader Tolala kostnadenför verksamheten beräknas för /83 uppgå lill 260 milj. kr. avser kostnader vid länsstyrelserna. Avgifterna för registerhållning,körkort, skyltar m. m. skall tillsammansmed avräknat belopp för uppbörd av fordonsskatt läcka kostnaderna. Med nuvarande avgifter uppskattasinkomsterna lill 278 milj. kr. Som del ibesparingsarbetel beslöt regeringen efter rekommendation av (TU1981/82:5, rskr 1981/82:42) aft höja regislerhåUningsavgif-ten med . Den inkomsl på ca 40 milj. kr. som detta medförtillförs inkomsttitel och ingår inte i uppskattat inkomslbelopp. TUl följd av atttrafiksäkerhetsverket överför felparkeringsavgifter och utbetalar ersättningför postdistribution i efterskott erfordras inget tillskott av rörelsekapital eller något medgivandeför verket att få disponera en rörlig kredit. Kassamässigl överskoll bör fåsältas in på räntebärande räkning iriksgäldskontorel och bör få balanseras lill nästföljande budgetår. Jag hemställer att regeringen föreslår all till : Bil- ochkörkortsregister tn.m. för budgetåret1982/83 anvisa ell förslagsanslag på I . Prop.1981/82:100 Bilaga 9 71 Bidrag till nationalföreningen för trafiksäkerhetensfrämjande 1980/81 Utgift 4750000 198//82 Anslag 5750000 1982/83 Förslag 8923000 NTF är en ideell förening medövergripande målsättning alt främst genomupplysnings- och fortbildningsverkamhel arbeta för ökad trafiksäkerhet. NTFsom riksorganisation organiserar och leder del frivilUgaira-fiksäkerhetsarbetet och stöder därvid de regionala och lokala trafiksäker-helsorganen. NTF arbetar också för att isamverkan med sina medlemsorganisationeröka kretsen av frivilliga krafter inom (rafiksäkerhetsarbelet. Medlemmarna i NTF ärdels 71 riksorganisationer, dels de 24 och dels trafiksäkerhetsföreningarnai ,och . NTF:s verksamhet styrs av en milande Ireårsplan. Utifrån dennafastställs en årlig arbetsplan. Gmnden förverksamheten är den år pågående basverksamheten NTF har i form av bl.a. Barnens ,verksamhet för barn och ungdom, fortbildning och malerialproduktion. är årsmöte, överstyrelse och arbetsutskott. Ordföranden i NTF:söverstyrelse utses av regeringen, styrelsens övriga ledamöter väljs avårsmötet. är under verkställande direktören organiserat på ettVD-sekretarial och fem avdelningar - en fäll- och informationsavdelning,en barn-, ungdoms- och utbildningsavdelning, en produktions- och försäljningsavdelning,en yrkestrafikavdelning och en administrativavdelning. NTF:s ambifionsnivåär hög. NTF försöker rationalisera och effektivisera organisationen. Ökadearbetsuppgifter har klarals bl. a. genom en flexibel organisation.NTF är beredd alt med utnyttjande av regionala krafter utvidgaverksamheten, utan alt den fasta organisafionen nämnvärt behöver förslärkas. Verksamhet för barnoch ungdom är högt prioriterad. stort anlal barn får genom sin grundläggande irafikfoslran. För all så många barn som möjligtskall beredas möjlighet lill detta har NTF försökt hälla en måttlig medlemsavgift. På gmndav kostnadsökningar behövs ökade resurserför alt NTF inte alltför kraftigt skall behöva öka medlemsavgiften förklubben. Ungdomar i åldern15-24 år utgör 1/3 av dem som dödas och skadas i trafikolyckor. NTF avser att arbetavidare med den särskilda ungdomsaktiviteten "Ung i trafiken". Bl.a.kommer samarbetet med ungdomsorganisationernaatt ytterligare utvecklas. En omfattande delav NTF:s verksamhet är produktion och försäljning av olika former avtrafiksäkerhelsmaterial som litteratur, kurser, AV- Prop.1981/82:100 Bilaga 9 72 material, läromedel för förskola och skola samlreflexmalerial. Stigande kostnader och bl.a. kommunernas ansträngda ekonomiska läge gör attverksamheten inle alltid kan bedrivas efter helt affärsmässiga former. En ökadsatsning på marknadsföring kommer all göras men verksamheten bedöms ändåkräva ökade resurser. AUtsedanpropositionen om omorganisationen av del lokala trafiksäkerhelsarbelel kom harNTF och länsförbunden gjort stora ansträngningar för att dessintentioner skall förverkligas. NTF arbetar för all elt starktirafik-säkerhetsorgan skall upprättas i varje kommun och att frivilligkraflernaknyts till detta i form avelt trafiksäkerhelsråd. Speciellaaktiviteter och kampanjer kommer all genomföras också och 1983. har beslutat attett nordiskt trafiksäkerhetsår skallgenomföras 1983. NTF avser att på alla sätt delta i delta arbete. Inom ramen för den ordinarie verksamheten planerasakfiviteler med inriktning på all förbättra trafikanternas attityder ochbeteenden. NTF avser all SärskiU inriktaverksamheten på oskyddade trafikanter. NTF samverkar med bl.a. myndigheter,organisationer och företag. NTF ochtrafiksäkerhelsverkel har ell nära samarbete och har träffat överenskommelse omfördelning av vissa arbetsuppgifter. Medelsbehovet för budgetåret redovisas i det följande. Intäkter 1982/83 (1000-tal kr.) Kostnader 1982/83 (1 OOO-tal kr.) Medlemsavgifter m. m. tatligt anslag /83 (1 OQQ-tal kr.) För budgetåret1981/82 utgår enligt beslut ell statsbidrag lill NTF med . NTF bedömer alten ökning med . behövs för attläcka kostnaderna under /83. NTF beräknar de automatiskakostnadsökningarna fill . 1981/82:100 Bilaga 9 73 Ändradutbelalningsrufin för bidraget lill NTF kommer att medföra minskaderänteintäkter på ca . Att kompensera detta genom ändradeulbetalningsruliner för övriga bidragsgivare är inle möjligt. Bidraget har räknatsupp . Del innebär en höjning med . I enlighet med vadjag framförde i prop. 1981/82:81 om riktlinjer för del framtidatrafiksäkerhelsarbelel bör NTF:s informafionsverksamhet förstärkas. Detta kanske genom all informalionsmedel successivt omfördelas så att NTF fårstörre andel och trafiksäkerhetsverket mindre andel av de medel som statentotalt satsar på Irafiksäkerhetsinformalion. För /83bedömer jag en överföring på 3 milj. kr. Den sammanlagda ökningen av statsbidragettill NTF blir således . för /83. Jag hemställer att regeringen föreslår all lill Bidrag till nationalföreningenför trafiksäkerhetens främjande /83 anvisa ell anslag på . Prop.1981/82:100 Bilaga 9 74 () är ell affärsdrivande verk, som bedriver gods- och persontrafik påjärnvåg saml buss- och färjetrafik. I dotterbolagen , AB Vagnverkslad, ABLandlransport, , (Svelasl), AB Trafikreslauranger saml bedrivskompletterande verksamhet. Riktlinjerna förSJ:s verksamhet har lagts fast trafikpolifiska beslut (prop.1978/79:99, /79:18, rskr 1978/79:419) och slmklurplan förstatens järnvägar (prop. 1980/81:20, /81:6, rskr 1980/81:101). Genom deltrafikpolitiska beslutet och stmklurplanen har slagils fast all SJ även i fortsättningen skall drivas affärsverk. Delta innebär att SJ inomde ramar som samhället dragit upp och med de ersättningar som beslutat om för avgränsade tjänsterskall drivas efter förelagsekonomiskaprinciper på samma sätt som andra statliga och privata trafik-företag. Del ekonomiskamålet för SJ innebär att intäkterna från verksamheten inkl. driftersältningenför trafiken på del ersätlningsberälligade bannätet skall täckaverksamhetens kostnader inkl. avskrivningar på tillgångarnasåteranskaffningsvärde och dämtöver ge ett överskott som motsvarar räntan pådel disponerade statskapitalet. Med tanke på de kraftiga konjunklurvarialionersom normall präglar SJ:s trafik gäller förräntningskravet som elt genomsnitt för enkonjunkturcykel. Under perioden1972/73-1975/76 hade SJ en relafivt stabil ekonomi, vilket innebar fullkostnadstäckning och att genomsnittligt ca 3/4 av förräntningskravetkunde uppfyllas. Därefter har resultatet försämrats kraftigt och under desenaste åren har SJ redovisat betydande underskoll. Den totalaresultatbristen under /81, inkl. förräntningskravet, var 614 milj. kr. I stmklurplanenpekas på de negativa konsekvenser som blir följden om SJ fortlöpandetiUåts driva sin verksamhet med stora underskott. Bl.a. föreligger enpåtaglig risk för att prisbildningen på Iransportmarknaden blir snedvriden och attinvesteringar och iransportmönster anpassas lill en ineffektiv fördelningav transportarbetet. Det är också viktigt att det finns ett incitament förSJ all uppfylla del uppsatta resultatkravet. Skulle delta incitamentförsvinna kan järnvägens service lill såväl näringsliv som resenärer påtagligtkomma att försämras. I struklurplanen understryks vidare de negativakonsekvenser på statsbudgeten som uppslår när SJ inte förmår uppfylla resultatkravet. För allbalansera underskollen i järnvägstrafiken Prop.1981/82:100 Bilaga 9 75 måste särskilda medel anvisas vilket innebär allunderskottet i statsbudgeten ökar i motsvarande grad. För /(prop. 1981/82:25, /82:8, rskr 1981/82:117) beviljat eft särskiltanslag på 437,4 milj. kr. för underskoftstäckning vid SJ. Mol bakgmnd av del statsfinansiellalägel, del trafikpolitiska beslutet och denordning som faslstäUts för affärsverken slogs i stmklurplanen fast att del inle kan accepteras all SJfortsättningsvis drivs med underskoll. SJ skall därför enliglriksdagsbeslutet inrikta sin verksamhet på all senast under budgetåret 1983184 uppnå full kostnadstäckning och uppfylla det avstatsmakterna uppställda förräntningskravet. I struklurplanenframhåUs investeringarnas stora betydelse för möjligheterna all förbättraSJ:s ekonomi. Som planeringsram för SJ:s långsikliga investeringsverksamhetanges en i reala termer genomsnittlig årlig ökning av den totalainvesteringsvolymen på . Den period som avsesär 1981/82-1985/86. Härigenom har SJ fåll förutsättningar att rationaliserasin verksamhet och att möta de kvantitets- och kvalitetsmässiga krav som ställspå såväl person- som godslrafikområdel. Enliglstmklurplanen är det nödvändigt alt resurserna koncentreras lill de mest lönsammainvesteringarna. TiU grund för den närmare prioriteringen mellan olika objektoch objeklgrupper ligger budgetproposition (prop. 1980/81:100,bil. 9, /81:19, rskr 1980/81:261) i vUken behandlas denlångsikliga invesleringsinriktningen vid SJ samt de olika investeringsområdenoch enskilda investeringsobjekt som är av större betydelse för SJ:s utveckling och ekonomi. En ökadrationaUseringslakt är enligt struklurplanen en grundförutsättning för allåstadkomma förbättringar i SJ:s ekonomi. Med hänsyn fill all en stor del avSJ:s investeringar får effekt på resultatutvecklingen först på krävsenligl planen omgående myckel kraftfulla insatser för att ökarafionaliseringslaklen. Vidare krävs successiva laxehöjningar i såväl person- som godslrafiken. Mol bakgrund av deav statsmakterna beslutade riktlinjerna för SJ:s verksamhet och kraven i fråga om dessekonomi bemyndigade regeringen SJ all genomföra en förändring avcenlralförvallningens organisationi enlighet med ett av SJ redovisat förslag. Tre nya avdelningarinrättas i det nya huvudkontoret - en för persontrafik, en förgodstrafik och en för gemensam transportproduktion. I samband därmed slopas dennuvarande Irafikavdelningen och kommersieUa avdelningen.Arbetsuppgifterna inom nuvarande administrativa avdelningen, ekonomiavdelningenoch planeringsavdelningen omfördelas mellan avdelningarna, som gesnya benämningar. Vidare bildar SJ Resebyrå en s. k. division med egetresultatansvar direkt underställd chefen för . Busstrafiken organiseras iell antal resultatansvariga regionala enheter direkt underställda chefen förden nya personlrafikavdelningen. Färjelrafiken organiseras som en särskildresultatenhet direkt underställd chefen för den nya godslrafikavdelningen. Prop.1981/82:100 Bilaga 9 76 Åt chefen för följande stabsenheter: en informationsenhet, en juridisk enhet sommotsvarar den nuvarande juridiska avdelningen som slopas, en koncernstab samlen irafiksäkerhelsenhel som i huvudsak motsvarar den nuvarandesäkerhetsseklionen inom Irafikavdelningen. Arbetsuppgifterna inomnuvarande utvecklingsavdelningen fördelas på övriga avdelningar. är genomförd kommer vid del nya huvudkontoret att finnas åtta avdelningar mol förnärvarande nio. 1 fråga omfältorganisationen har SJ fill regeringen anmält vissaplanerade förändringar i den regionala/lokala förvaltningens verksamhet ochorganisation. Ändringarna innebär bl. a. följande: Nuvarande åttaIrafikdistrikl ges en ny inre organisation och blir resul-talansvarigamarknadsregioner direkt under chefen för . Regionerna överensstämmergeografiskt i allt väsenfiigt med nuvarande irafikdistrikl. Varjemarknadsregion har dels ett regionkonlor för bl. a. planering, marknadsföringoch försäljning, dels produktionsområden för den löpande produktionsledningen.Produktionsområdenas storlek och utseende kommer all variera och anpassas lillprodukfionsfömlsällningarna i landets olika delar. Deras anlal kan ännu inledefinitivt bestämmas. Det kommer dock att finnas fler produktionsområden än del finnstrafikområden . De kommersiella enheterna i , och kommeratt finnas kvar. Under huvudkontorelsbanavdelning sorlerar åtta banregioner med produktionsområden och maskinavdelningenbehåller de sex Verkstadsregionerna med huvudverksläder och driftverksläder. Dessaregioners geografiska gränser och allmänna verksamhetsområden överensstämmer iallt väsentligtmed nuvarande bandislrikl och verkstadsregioner. De planerade förändringarna - som liggerhelt inom SJ:s ansvar all besluta om - gerjämfört med dagsläget, framför aUl möjligheter till en större grad avdelegering från huvudkontoret till regionkonloren. Inom regionerna läggs planeringsuppgifter påregionkonloren som pro-duklionsledningsfrågordecentraliseras och sprids på fler orter än . Syftet är alt uppnå en sammantaget effektivareorganisafion med lägre administrationskostnader samt en större närhet tillkunderna och en större effektivitet i produktionsledning ochkvalitetsuppföljning. Samverkan mellan deolika regionala organen inom samma geografiska område skall utvecklas. Eventuellt kanen integrering under en gemensam chefkomma all ske . SJ har i sambandmed den genomförda verksamhets- och organisationsöversynen upprättatell särskilt handlingsprogram som syftar lill alt del ekonomiska måletskall kunna uppnås senast under /84 i enlighet medriksdagens beslut. Programmet är omfattande och berör i princip allaverksamhetsområden. I del följande lämnas en beskrivning av programmets huvudsakliga inriktning. Satsning på produktutveckling och transportkvalitet är avstor betydelse Prop.1981/82:100 Bilaga 9 77 för SJ:s möjligheter att hävda sin marknadsposition ochall öka sina marknadsandelar. SJ satsar nu på alt möta konkurrenterna med enmer utveckladmarknadsbearbetning och en aktiv försäljning. Delta skall ske bl.a. genomen mer produktorienterad organisation, en akfiv bearbetning av potentiellamarknader och kunder, kundanpassade Iransportlösningar i godslrafiken och enselekliv marknadsbearbetning inom persontrafiken. Härtill kommer ensystemafisk kvalitetsuppföljning. Prisinstmmentet är ett annat viktigtkonkurrensvapen som har stor betydelse för lönsamheten. SJ avser attfortlöpande anpassa taxor och priser fillkostnads- och konkurrenssituationen. OUka former av ytterligare prisdifferentiering kommer alt prövas. Vidarekommer gods- och persontaxornas degressivitet att ses över Uksom speciellarabatter och avgifter. Det gäller t.ex. årskort, månadsbiljelter och plalsbiljelter. av SJ:skostnader beslår av personalkostnader vilket gör del nödvändigt alt ha enpersonalpolitik som leder till en gynnsam produktivitetsutveckling och till en effektivarepersonalhushållning. Arbete pågår inomSJ med att ta fram dels rikfiinjer för en mer utvecklad personalplanering, dels ell personalpolitiskt handlingsprogramför 1980-lalel. effektivareutnyttjande av lok- och vagnparken är också av stor betydelse för möjligheterna all minskakostnaderna i järnvägstrafiken. Bl.a.eftersträvar SJ när det gäller godstrafiken en bättre planering avtransportuppdragen, ett delegerat ekonomiskt ansvar för vagnsutnylljan-del och utveckling av ett nytt datasystem förlokal vagnbokföring. Vidare görs enöversyn av persontågplanen. Ett exempel på delta är försöken med systematiserade vagnomlopp på linjenStockholm-Göteborg, som startar sommaren1982. Målsättningen är också att tiderna för verksladsunderhåll skallkunna förkortas. Satsning på nyatyper av lastbärare och införande av ny hanleringstek-nik i godslrafikenär viktiga inslag i utvecklingen. Ett särskill handlingsprogram för bättrelagföring tas fram. Vidare finns planer pä aft utveckla en ny sovvagn. Nya formerför tågservering och införande av telefoner på låg kommer all prövas. allt störreproblem är slyckegodstrafiken som i sin nuvarande utformning inom SJuppvisar ett underskott på ca 180 milj. kr. vilket motsvarar av delprognostiserade totala underskottet i hela järnvägstrafiken inkl.förräntningskravet under innevarande budgetår. Åtgärder för all minskaunderskottet i denna verksamhet är därför en förutsättning för att del ekonomiskamålet skall kunna uppnås under /84. Enligt ell nyligenträffat avtal kommer SJ och Svelasl att samverka i ett rikstäckande nät avkombinalionstransporter, uppbyggt kring Svelasls containersyslem. Detta skapar bl.a. förutsättningar för att undvika tids-och kostnadskrävande omlastningar. SJ räknar med all genom del nya systemet kunna undanröja underskottet iverksamheten . Skärpt kostnadsjakt och intensifieradvardagsrationalisering utgör cen- prop.1981/82:100 Bilaga 9 78 trala delar i SJ:s handlingsprogram. Ökadbiljett- och laslviklskonlroll och bättre uppföljning av transportavtalenslönsamhet är angelägna åtgärder liksom en översyn av olönsamma tåg, resgods-och expressgodsservicen samt öppethållandet av stationer och expeditioner. SJ:sekonomisystem kommer alt utvecklas. Arbetet syftar lill alt definiera målen förolika delar av verksamheten och att i möjUgaste mån lägga ul resultatansvar påolika nivåer i organisationen. Nya ekonomiska styr- och kalkylsyslem kommer altinföras och den ekonomiska utbildningen och den interna informationen attförbättras. SJ:s bedömning är att denämnda åtgärderna bör kunna leda lill all del ekonomiska målet uppnås /84. Detta förutsätter dock enligt SJ att en kraftsamling görsinom SJ för alt förbättra transportkvaliteten, utveckla nya produkter och ökajärnvägens marknadsandelar. Andra fömtsältningar är alt löne- ochsakkoslnadsulvecklingen blir begränsad , allkonjunkturen påtagligt förbättras och att SJ fortlöpande tillåtsinflationsanpassa sina taxor. Vidare kräver SJ att få full ersättning för detallmännas köp av olika tjänster. För innevarande budgetårräknar SJ med en total resullalbrist inkl. förräntningskravet på ca 443 (208 4-235) milj. kr. Därefter räknar SJ som framgår av tabellen nedan med ensuccessiv förbättring av resultatet. För /84 redovisas ettdriftöverskott på 291 milj. kr. vilket i det närmaste överensstämmer med detberäknade förräntningskravet (297 milj. Resultatutvecklingen vidSJ (milj. Budgetår Drift- Förräntnings- Totalt 1979/80' 1980/81' 1981/82' -208 235 -443 1982/83' -1-18 260 -242 1983/84' -H29I 297 - 6 ' Efter kostnadsavlastningi form av minskade avskrivningar och minskat förräntningskrav enligtberäkningsprinciper som fastställts genom trafikpolitiska beslut. Del trafikpolitiska måletall ge landels olika delar en tillfredsställande trafikförsörjning lill lägstamöjliga samhällsekonomiska kostnader ställer ibland krav på insatser avregionalpolitiska eller andra skäl även om dessa Prop.1981/82:100 Bilaga 9 79 åtgärder inle är företagsekonomiskt motiverande för SJ.I dessa fall skaU SJ i enlighet med del trafikpolifiska beslutet ochstmklurplanen få särskild ersättning för sina tjänster. Grundprincipen är attsamhällsingripanden i SJ:s verksamhet inte skall leda tillresultatförsämringar ijärnvägstrafiken. Därigenom undviker man att SJ tvingasla ul alltför höga priser av andra kunder vilket skulle försämra SJ:skonkurrrensförmåga och förr eller senare leda fiU elt lägre utnyttjande avSJ:s produktionsapparat. En sådan utveckling skulle också strida mol del samhäUsekonomiskamålet all utnyttja järnvägens resurser så långt detta är möjligt. Deföretagsekonomiska principer som utgör grunden för SJ:s agerande påtransportmarknaden ligger således helt i Unje med den samhällsekonomiskasyn på järnvägen somlades fast trafikpolitiska beslut. Den statligaersättningen till SJ för drift av olönsamma järnvägslinjer och av sådana olönsammajärnvägsstationer som skall bibehållas enligl regeringens beslut(anslaget D 2) är exempel på åtgärder som är betingade av samhällsekonomiska skäl.Riksdagen har vidare (/82:7, rskr 1981/ 82:116) med anledning av prop.1981/82:32 beviljat särskilda medel för att SJ skaU kunna lämna LKABen samhällsekonomiskt motiveradfraklnedsältning i trafiken på . YtterUgare exempelpå ingripanden som motiveras av samhällsövergri-pande skäl är den avlastning av SJ:sfasta kostnader som infördes genom trafikpolitiska beslut. Under innevarandebudgetår minskas i enlighet med beslutet SJ:s avskrivningar med 180 milj.kr. och förräntningskravet med 84 milj. kr. för all möjliggöra fortsattaförsök med rabatter och andra åtgärder i persontrafiken. För budgetåret1982/83 har denna koslnadsavlaslning av SJ beräknats till 210 milj. kr. resp.103 milj. kr. i enlighet med den beräkningsmetodik som fastställdes genom del trafikpolitiska beslutet. Ikoslnadsavlastningen ligger bl. a. att SJ erhåller särskild ersättning för lågprissalsningen.Under /81 medförde SJ:s lågpriser ell underskott på ca 85milj.