prop · G503135 · 1981-12-31 00:00:00 — Ocksåi har förts en omfattande debatt om de multinationella företagensverksamhet. En framträdande plats i denna debatt har intagits av de fackligaorganisationerna som i sina handlingsprogram krävt bl. a. atl de Ullandsägdaföretagen skall underkastas inhemsk lagstiftning om etableringskontroll,förbättrad ekonomisk information och nya beskattningsmelo-der. Den svenska regeringensarbete på området samordnas 1973 tillsatt interdepartemental arbelsgmppför multinationella förelag. Inom denna arbetsgrupp bereds också frågor om detsvenska engagemanget i de olika mellanstatliga organisationernas hithörandearbete. Till de senaste årens nationella lagstiftnings- och utredningsinitiativav betydelse i förevarande sammanhang hör de tidigare berörda ändringarna i1916 års lag. Är 1974 tillskapades vidare genom ändring av valutalagstiftningenformella möjligheter för valutastyrelse att vid prövning avfrågorom tillstånd för svenska företag att göra större direktinvesleringarutomlands beakta även industri- och sysselsättningspolitiska aspekter.Koncentrationsutredningen undersökte 1975 avgivna slutbetänkandekonsekvenserna för svensk ekonomi och ekonomisk politik av de internationellaföretagens växande betydelse. Är 1976 fick statens industriverk i uppdrag attutreda de multinationella företagens betydelse för svensk industriell tekniskutveckling. I förarbetena till den antagna lagen orn medbestämmande iarbetslivet behandlas frågan om fackliga organisationers möjligheter tillsympatiåtgärder vid arbetskonfiikter utomlands. rapporteradeår om de multinationella företagen i svensk livsmedelsindustri. Samma årtillsattes en utredning om de internationella investeringarnas näringspolitiskaeffekter samt en utredning om översyn av den svenska Prop.1981/82:135 5 a. kommer atl beröra svenska företags direktinvesleringar i ullandel.Är 1978 lade konkurrensutredningen fram ett förslag till nykonkurrensbegr"änsningslag som inrymmer möjligheter till kontroll avsamgåenden mellan företag. Utredningensöverväganden har givit vid handen en enighet om att utländskadirektinvesteringar kan tillföra olika nyttigheter såsom kapital,sysselsättningsiilirällen, exportmöjligheter och nya kunskaper i fråga omteknik, marknadsföring och företagsledning samt atl de utländskadirektinvesteringarna på dessa och andra sätt kan bidra fill det svenska näringslivetsdifferentiering, effektivitet och internationella konkurrenskraft. Meningarnahar däremot gått starkt isär när det gällt atl bedöma i vad mån de utländskadirektinvesteringarna här i landet motiverar en samhällelig kontroll avutländsk företagsetablering och ullandsägda företags verksamhet. Inomulredningen har på initiativ av skilda ledamotsgrupper utarbetats tre olikaförslag lill en lag om kontroll av utländsk företagsetablering här i riket.Inget av dessa förslag uppbärs av en majoritet av utredningens ledamöter ochdel har inte bedömts möjligt att upprättaeti förslag som kan samla majoriiei. Idenna situation har utredningen inte ansett det lämpligt att genom omröstningsöka få fram etl enda förslag som kan betecknas som utredningens förslag.Utredningen har i stället stannat för att redovisa de tre nämnda förslagen vidsidan av varandra. Ettav dessa förslag går ut på att en utländsk företagsetablering och Ullandsägdaföretags verk.samhet bör kontrolleras inom ramen för en lagstiftning som lederlill reell likabehandling av svenskägda och ullandsägda förelag. Företrädareför denna linje - kontrollinjen - är ledamöterna . Detandra förslaget innefattar en begränsad möjlighet lill kontroll av utländska övertagandenav svenska foretag men uttrycker i övrigt uppfattningen att de Ullandsägdaföretagens verksamhet inte bör kontrolleras med andra medel än dem som stårsamhället och de anställda till buds för insyn och medbestämmande inomnäringslivet i gemen. Företrädare för denna linje - likabehandlingslinjen - ärledamöterna . Dettredje förslaget, som i likhet med kontrollinjens förslag medger en fullständigetableringskontroll, tar i övrigt sikte på att konkreta problem som uppkommer isamband med ullandsägda företags verksamhel här i landel skall lösas inom ettlagfäst förhandlingssystem. Denna linje - förhandlingslinjen - företräds avledamöterna . Vadsom sagts nu innebär atl de olika linjernas överväganden och förslag skiljersig från varandra. 1 separata avsnitt redovisas därför i det följande deuppfattningar som företrädarna för de olika linjerna har i fråga om den nuaktuella utredningsuppgiften. Prop, 1981/82:135 6 Företrädarnaför kontrollinjen har i korthet utvecklat sin mening på följande sätt. Detförhållandet alt internationella koncerner genom dotterföretag är verksamma häri landet kan ge upphov till problem på skilda områden. Ettgrundläggande problem rör de konsekvenser beslutsordningen inom eninternationell koncern kan fl för samhället och de anställda. Den styrning somden internationella koncernen utövar över sitt dotterföretag innebär atlviktiga beslut om dotterföretagets verksamhet inte sällan i realiteten fallas annorstädesän i delta företag. Atten styrning av underordnade förelag förekommer ligger i koncernbildningensnatur och har i samma mån berättigande för internationella som för inhemskakoncerner. Också för en inhemsk koncern gäller att det ärmoderföretaget som i realiteten disponerar över doiterförelagels möjligheteralt på etl meningsfullt sätt fullgöra sina förpliktelser gentemot samhället ochde anställda. Vad beträffar ullandsägda förelag har samhället och de anställdaemellertid långtifrån likvärdiga möjligheter till insyn i och påverkan avbeslutsprocessen. 1 fråga om inhemska koncerner finns allmänl sett storamöjligheter att t. ex. genom samordning av de fackliga insatserna finna formerför en informations- och förhandlingsverksamhel som är anpassad efterkoncernens struktur och de reella maktförhållandena. Del svenska regelsystemetinnehåller också uttryckliga beslämmelser som lar hänsyn till de särskildaförhållanden som råder inom en koncern. Med sin naturliga inriktning på de inhemskaföretagen blir emellertid de lagfästa eller avtalade formerna för samhälletsoch de anställdas insyn i och inflytande över svenskt näringsliv och svenskarbetsmarknad ofta utan full verkan när de skall tillämpas på ullandsägdaforetag. Dessa brister ter sig betänkliga i som kräver intensifieradsamverkan mellan samhälle och företag och demokratisering av företagen.Särskilt svårt kan det visa sig vara att förena den gängse beslutsordningeninom internationella koncerner med den för medbestämmandelagen grundläggandeprincipen att det är arbetsgivaren som ensam fattar beslut utan attbeslutsbefogenheterna bör fördelas mellan arbetsgivare och arbetstagare genomförhandling och avtal. Detprincipiella problem som sammanhänger med den utifrån styrda beslutsprocesseninom en internationell koncern förstärks av en rad förhållanden som ärkaraktäristiska för dessa koncerner. Den internationella koncernen är oftamycket stor och företräder en stark koncentration av ekonomisk makt. Dennaaspekt gäller inte endast storlek i sig utan närmast det förhållandet att denhär i landel bedrivna verksamheten utgör en liten och inte sällan marginell delav koncernens verksamhel. Ätgärder som samhället eller de anställda vidtar föratt påverka del här verksamma dotterföretaget flr därför en tämligen begränsadgenomslagskraft, Såväl de anställdas som samhällets möjligheter att hävda sinställning gentemot det ullandsägda förelaget måsle också ses mot bakgrund avden eventualiteten alt koncernen upphör att investera i dotterföretaget ellerlåter detta företag helt eller delvis Hytta sin verksamhet lill ell annat land,där förhållandena från koncernens synpunkt ter sig gynnsammare. Ett utlandsägtföretag har därför allmänl sett Prop, 1981/82:135 7 enstarkare förhandlingsposition geniemoi samhället och de anställda än deinhemska företagen. Möjligheternaatt ta till vara de anställdas och samhällets intressen i förhållande till deullandsägda företagen inskränks också genom den bristande insynen i deninternationella koncernen. Denna brist innebär att de anställda och samhälletofta inte har ett tillfredsställande faktiskt underlag för bedömning av detullandsägda förelaget ställning och utsikter. Helt grundläggande uppgifter kansaknas såsom om den internationella, koncernens struktur och vilken enhet inomkoncernen som ytterst utövar bestämmande inflytande över övriga koncernenheter.Tillgång finns inte alltid till en redovisning av de ekonomiska resultatet förkoncernen eller olika enheter inom koncernen som kan ge en rättvisande bild avett enskilt dotterföretags ställning. Än mer påfallande är att kännedom kansaknas om den övergripande planering i fråga om produktion, investeringar,sysselsättning eller drift, inom vars ram elt dotterförelag avses verka. Beslutsordningeninom en internationell koncern inger också farhågor för atl värdlandets socialaoch ekonomiska mål inte alltid tillbörligt beaktas. Det är inte säkert att densvenska synen på företagets roll i samhället och dess sociala ansvar delas avden internationella koncern som slår i begrepp att ingripa i ett dotterföretagsverksamhel. Ettomfattande problemkomplex utgörs av de samhällsekonomiska effekterna avutländsk företagsetablering i . Det ankommer inte på utredningen atlgöra en bedömning i delta hänseende och utredningsuppdraget gör inte heller ensådan bedömning nödvändig. Hithörande aspekter har belysts ikoncentrationsutredningens slutbetänkande. Som den mest generella slutsatsen avsin analys av de samhällsekonomiska följderna av företagandetsinternationalisering angav koncentralionsutredningen att vetenskapligt underiagsaknas för att tillskriva de internationella koncernerna både de goda och deskadliga följder som brukar förknippas med dem i den allmänna debatten.Remissyttrandena över koncentrationsutredningens betänkande gav emellertid vidhanden att meningarna om riktigheten av denna och andra i betänkandetredovisade slutsatser gick starkt isär. Hithörande frågor kommer också atl pånytt behandlas av den tillkallade ulredningen om de internationellainvesteringarnas näringspolitiska effekter. Oavsett detta fortsattautredningsarbete rörande de samhällsekonomiska effekterna, kan pekas på vissadelområden där behovet av kontrollmöjligheter är framträdande. Osäkerheten omde sysselsättnings-mässiga konsekvenserna av utländsk företagsetablering ärsålunda ofta den mest påtagliga nackdelen av att de anställda och samhälletsaknar möjligheter till insyn och infiytande över planeringen ochbeslutsprocessen i multinationella företag. Viklen av att uppmärksamma problemmed intern prissättning i multinationella företag lår numera anses allmänlerkänd. Ehuru det inte ankommer på utredningen att ta initiativ påskattelagstiftningens område, bör framhållas att beskattningen av de multinationellaföretagen är förenad med åtskilliga problem. De multinationella företagensteknologispridning och de ullandsägda företagens forsknings- ochutvecklingsverksamhet har vidare svåröverskådliga effekter på svenskindustriell utveckling. Med de multinationella företagens verksamhetsammanhänger också problem i fråga om konkurrensförhållanden ochkonkurtensbegränsande metoder. Prop,1981/82:135 8 Ellannat problemområde gäller de sociala och kulturella aspekterna på utländskföretagsetablering. Det kan visserligen vara svårt att bedöma om förändringar idet sociala eller kulturella mönstret kan hänföras till utländskföretagsetablering elierom de väsentligen har atl göra med att Sverigeallmäntsett slår öppet för nya impulser och intryck utifrån. En stark utländskinbrytning på begränsade områden kan emellerlid fä mindre önskvärda kulturellaoch sociala effekter. Ett uppenbart intresse i sammanhanget är atl tidningar,böcker, film, reklam och andra massmedia inte kommer under sådant utländskt inflytandeatt det allvariigt inkräktar på det fria meningsutbytet, den allsidigaupplysningen eller de kulturella uttrycksmöjligheterna här i landet. Vadgäller politiska återverkningar av utländsk företagsetablering kan erinrasfrämst om den stora uppmärksamhet som i de mellanstatliga organisationernasarbete ägnats åt risken för att de multinationella företagen i kraft av sinekonomiska makt påverkar de politiska förhållandena i värdlandet. Ettytterligare problemområde är värdlandets beroende av den ullandsägdaföretagssektorn. Utvecklingen inom denna företagssektor är på ett helt annatsätt än som gäller för näringslivet i övrigt beroende av beslut ochförhållanden som står utanför allmän demokratisk och företagsdemokratiskkontroll. Graden av detta beroende sammanhänger främst med den ullandsägdaföretagssektorns totala storiek och andel av det svenska näringslivets olikabranscher. Allmänt sett kan den utländska andelen av svenskt näringsliv f. n.inte anses betydande. Denna situation skulle emellertid radikalt kunnaförändras om riågra av de största företagen övergick i utländsk ägo. Härvid äralt beakta att det utländska investeringsintresset företrädesvis tar sikte påde framtidsinrikiade branscherna. Denu antydda problemen kräver lagfasta möjligheter till kontroll av utländskföretagsetablering och ullandsägda förelags skötsel. Elthuvudsyfte med den av oss föreslagna lagstiftningen är att genom bestämmelserom en i princip fullständig etableringskontroll tillförsäkra samhälletmöjligheter alt bestämma den ullandsägda företagssektorns storlek ochinriktning. Med denna beredskap avses emellerlid inte någon radikal omläggningav hittillsvarande politik i fråga om utländska investeringar inomSverige. Inom etableringskontrollens ram bör tillstånd sålunda meddelas, såvidainte det med hänsyn till det inflytande som härigenom kan uppkomma över svensktföretag eller svenskt näringsliv eller av andra skäl är oförenligt med allmäntintresse. Ettannal huvudsyfte är att genom bestämmelserom verksamhetskontroll sökasäkerställa att det svenska regelsystemet kan tillämpas effektivt även påullandsägda företag. Med dessa bestämmelser åsyftas sålunda i realiteten inteen olika behandling av ullandsägda och inhemska företag utan ett möjliggörandeav atl dessa båda kategorier av företag i förhållande till samhället och deanställda verkar under samma förutsättningar. Enlag som skall kunna fylla dessa ändamål bör ges formen av ettkoncessionssystem. Lagen bör i övrigt huvudsakligen innehålla följande. Svenskaaktiebolag och svenska handelsbolag, som är kontrollsubjekt, lår drivanäringsverksamhet här i landet endast efter särskilt tillstånd (verksamhetstillstånd).Sådan tillståndsplikt föreligger även för annat aktiebolag som Prop.1981/82:135 9 stårunder bestämmande utländskt inflytande. I fråga om skyldighet för redanetablerade bolag alt söka verksamhetstillstånd gäller särskilda övergångsbestämmelser. Lagförslagetger möjlighet att förbinda verksamheislillstånd med villkor och föreskriftersom behövs för att säkerställa atl företaget inte driver sin verksamhet i stridmot allmänt intresse. För det stora flertalet ullandsägda företag kan detknappast komma i fråga att uppställa villkor eller föreskrifter. En dylikreglering blir aktuell i allmänhet endast när ett företag ingår i en störreinternationell koncern. Dessa förelag bör emellertid genom villkor förpliktasatt iaktta uppförandekod och andra internationellt vedertagna riktlinjerför multinationella företag. Villkor bör också uppställas som ger uttryck förprincipen att en internationell koncern har ansvar för att dess här i landetverksamma dotterföretag på ett meningsfullt sätt fullgör vad som på grund avlag eller avtal åvilar dotterföretaget i fråga om informations-ochförhandlingsskyldigheter. Mot bakgrund av den för lagförslaget gmndläggandeprincipen om reell likställdhet mellan ullandsägda och inhemska förelag börgenom villkor krav ställas på upplysningar om här i landet verksammainternationella koncerner som går utöver den i OECD-koden rekommenderadeinformationsstandarden. För varje företag individuella villkor skall ocksåkunna ställas upp i syfte alt förhindra atl allmänna intressen åsidosätts. skäll utöva tillsyn över företag som meddelals verksamhetstillståndi syfte atl förhindra att företagel åsidosätter uppställda villkor ellerföreskrifter eller annars driver sin verksamhet i strid mot allmänt intresse. Deförelag som står under tillsyn skall vara skyldiga att lämna industriverket deupplysningar och handlingar som behövs för tillsynen. Om det finnes påkallatför att vinna viss upplysning om elt koncessionspliktigi företags verksamhet,får industriverket förordna att utredning skall verkställas av en offentligutredningsman. 1 aktiebolag skall industriverket vidare fä förordna enoffentlig revisor med uppgift att tillsammans med övriga revisorer delta igranskningen av styrelsens och verkställande direktörens förvaltning samt avbolagets räkenskaper. Enligtlagförslaget skall industriverket få förtydliga villkor eller föreskrift ochupphäva eller mildra villkor eller föreskrifter som är behövligaeller lämpliga. Lagförslaget ger emellertid också industriverket möjligheteratl ingripa mot ett företag som driver sin verksamhet i strid mot allmäntintresse. skall sålunda få förelägga företaget vid vite altefterkomma sådana villkor och föreskrifter som företaget åsidosatt. Industriverketskall också ha möjlighet att förbinda företagets verksamhetstillstånd med nyaeller ändrade villkor eller föreskrifter. Ärfråga om tillämpning av industriverkets befogenheter särskilt beiydel-.sefullfrån allmän synpunkt, skall industriverket överiämna ärendet till regeringenför avgörande. Som ett yttersta sanktionsmedel inom konces-sionssystemels ramföreslås att regeringen skall kunna återkalla verksamheislillstånd. Delta fårdock ske endast om företaget driver sin verksamhet i Strid mot allmänt intressepå etl sådant sätt att synnerliga skäl föreligger till detta. Som exempel härpåanges i lagförslaget alt företagel vid upprepade tillfällen eller grovtåsidosätter väsentligt villkor eller väsentlig föreskrift som 1981/82:135 10 Föreligger förhållande som utgör grund för återkallelse avverksamhetstillslånd och har kontrollsubjekt genom sitt inflytande över bolagethaft avgörande betydelse för uppkomsten av delta förhållande, skall regeringensom ett alternativ till koncessionsindragning kunna förelägga konirollsubjektetatt avyttra sina aktier eller andelar i företagel. Koncessionssystemet,som förutsätter att verksamhetstillslånd bestäms att avse visst eller vissaslag av verksamhel, innefattar i sig en etableringskontroll. Systemetkompletteras emellerlid med regler om förvärvstill-siåndsplikt. Kontrollsubjeklfår sålunda inte ulan tillstånd i varje särskilt fall förvärva så många aktieri svenska aktiebolag atl förvärvaren därmed får en andel eller ökar sin, andelav aktiekapitalet eller röstetalet för bolagets samtliga aktier så att denna andelöverskrider någon av följande gränser, nämligen 5, 10, 20, (förvärvstillstånd), Förvärvstillståndsplikt för kontrollsubjekt föreliggerockså i fråga om förvärv av andel i svenskt handelsbolag eller av äganderätteller nyttjanderätt lill rörelse eller del av rörelse som någon driver här ilandet. Från förvärvstillståndsplikten undantas vissa familjerältsliga förvärv,vissa förvärv i samband med fusioner eller nyemissioner och förvärv av aktiersom omfattas av hembudsskyldighel. Lagförslagetinnehåller regler som medger etableringskontroll även i andra hänseenden. Från1916 års lag har i stort sett oförändrade överförts de grundläggandebestämmelserna om ullänningsförbehåll. Delta innebär bl, a, altutlänningsförbehåll inte får ändras ulan tillstånd och att genom ullänningsförbehållbundna aktier inle får förvärvas av konirollsubjekt. I anslutning lill dessabestämmelser öppnas emellertid en möjlighet för kontrollsubjekt att eftertillstånd förvärva även bundna aktier i svenska aktiebolag. Ä andra sidanföreslås att den som efter det han förvärvat bundna aktier blir kontrollsubjektskall vara skyldig att söka tillstånd att behålla sina aktier. Lagförslaget gervidare möjligheter att efter särskild prövning få vissa s. k. ofullständiga förbehålllikställda med utlänningsförbehåll. års lag har överförtsbeslämmelser om tillstånd för kontrollsubjekt atl sluta svenskt handelsbolag. Tillståndsprövningenskall enligl lagförslaget utövas av regeringen eller myndighet som regeringenbestämmer. Härvid förutsätts att samma ordning som råder i fråga ometableringskontroll enligt lag i princip skall gälla även framgent,nämligen att tillslåndsärenden som från allmän synpunkt inte är särskiltbetydelsefulla delegeras till statens industriverk. Storuppmärksamhet har i lagförslaget ägnats åt de anställdas möjligheter till insyni och påverkan av handläggningen av ärenden enligt lagen. Somen allmän regel föreslås gälla att, innan fråga om tillstånd eller åtgärdenligt lagen avgörs, skall lokal avtalsslulande arbetstagarorganisation ellerdess cenlrala organisation beredas lilirälle atl yttra sig i ärendet och deltai överläggning med part i ärendet. Om ärendet avser tillstånd till etableringav nytt företag, skall motsvarande räit tillkomma facklig organisation som förvarje huvudsaklig arbetstagarkategori kan antas komma att organisera fierialetav dern som kommer att anställas av företaget. Medhänsyn till atl transaktioner mellan ägare av aktier eller andelar i ett bolagoch köpare i allmänhet inte omfattas av arbetsgivares förhandlingsskyldighetenligt medbestämmandelagen föreslås till avhjälpande av denna Prop.1981/82:135 11 bristsärskilda regler om samråd i samband med lillståndspliktiga förvärv. Innanavtal om sådant förvärv träffas, skall sålunda förvärvaren påkalla samrådrörande den framtida sysselsättningen och andra anställningsförhållanden medlokal ellercentral avtalsslutande arbetstagarorganisation. Genom särskildabestämmelser kan detta samråd samordnas med tillståndsprövningen. Berördcentral arbetstagarorganisation ges en ovillkorlig rätl att hostillsynsmyndigheten begära atl denna påkallar överiäggning med elt koncessionspliktigiföretag. I fråga om rätten alt klaga på tillsynsmyndighetens beslut gäller attden berörda centrala arbetstagarorganisationen anses som part. Lagförslagetinnehåller slutligen särskilda beslämmelser om dispens, ansvar för lämnande avoriktig eller vilseledande uppgift, tystnadsplikt för offentliga funktionärer,ålalsprövning och prövning av mål om utdömande av vite. Ocksåandra former för samhällelig och företagsdemokratisk insyn i ullandsägdaföretag har övervägts. Anledning har inle ansetts föreligga att ändra lagen(1976:351) om styrelserepreseniation för de anställda i aktiebolag ochekonomiska föreningar, då denna lag oberoende av företagets ägarförhållandenger de anställda rätt all utse två arbetstagarledamöter i företag med minsl 25arbetstagare. Däremot har föreslagits etl särskill tillägg till lagen(1976:350) om styrelserepresentation för samhället i aktiebolag, ekonomiskaföreningar och stiftelser av innebörd alt statens representationsrätt uttryckligenanges avse även bolag som meddelals verksamhetstillslånd. Företrädarnaför likabehandlingslinjen har utvecklat sin mening på i huvudsak följande sätt. Deproblem som föranlett övriga ledamöter atl i olika former föreslå lagfästkontroll av utländsk företagsetablering och ullandsägda företags verksamhetanknyter i huvudsak lill rent teoretiska risker. Någol verkligt behov av dessalångtgående kontrollmöjligheter har sålunda inte påvisats. Än väsentligare ärde betänkligheter från handels-, sysselsättnings- och rättspoliliska synpunktersom framför allt det föreslagna koncessionssystemel inger. Förden svenska näringspolitiken spelar exportfrämjandet en väsentlig roll. 1världshandeln finns nu en tendens mot ökad protekiionism. Resiriklivaregleringar för ullandsägda företag kan mycket väl användas som ursäkt fördiskriminerande åtgärder mot import från . Det kan befaras allmolsvarande kontrollåtgärder införs i andra länder och all därvid svenskaföretag utomlands kan råka ut för krav som är betydligt mer långtgående än vadde svenska kontrollmyndigheterna skulle kunna tänkas resa mot ullandsägda företagi .