prop · G503150 · 1981-12-31 00:00:00 — Exporten av varor och tjänster steg med1,i volym som motsvarande import beräknas ha minskat med 4,. Utrikeshandelssektornberäknas därmed ha givit elt positivt bidrag lill BNP-utvecklingen motsvarande1,. Produktionsutvecklingeninom olika näringsgrenar redovisas i nedanstående tablå, både som preliminäraberäkningar enligl nationalräkenskaperna och prognoser och1983. Bedömningarna grundar sig pä ekonomidepartementelsprognoser för den internationella och den inhemska utvecklingen. Hänsyn harvidare tagits till de sysselsältningsbefrämjande åtgärder som föreslås. För1983 redovisas inte uppgifter för samtliga delbranscher. Produktioneninom jordbruket beräknas enligl statens jordbruksnämnd ha ökal med 0,i volym1981. väntas produktionen öka med 2,. var avsevärthögre i vegetabilieproduktionen än i animalieproduktionen och samma relationväntas även 1982. Skogsbruketsbidrag till BNP beräknas enligt nationalräkenskaperna ha minskal med nära 2 %1981. har dock avverkningen enligt senare bedömningar ökal med 1 %.NR-beräkningarna lorde därför komma atl upprevideras. förutsesavverkningarna öka och produktionen totalt i skogen . Samtidigtantas importen av rundvirke sjunka kraftigt och rundvirkeslagren öka.Utsikterna torde vara någol positivare genom att skogsindustrinsefterfrågan dä väntas öka. 1981/82:150 Bilaga1.1 Reviderad nationalbudget 90 Industriproduktionenberäknas ha minskat med 3 1/1981 jämfört med . Produktionsnivån lågegentligen års nivå om man kortigerar för storkonflikten. Delarav verkstadsindustrin (särskilt bilindustrin) klarade sig bäst medanråvaruproducerande branscher som gruvor, massaindustri och bygginriktadeföretag som t. ex. producerar trävaror, järn- och stålprodukter, jord- ochstenvaror fick en allt sämre efterfrågebild . 1982beräknas industriproduklioren öka . Detta förulsätter en mer än dubbeltså kraftig ökningstakt under loppet av året. Det är i första handverkstadsindustrin som väntas bidra till produktionsuppgången. väntasindustriproduktionen ifortsätta att öka, nu med , vartill då ävenskogsindustrin kan v.intas ge bidrag. Elproduktionenökade mycket kraftigt till följd av alt flera nya kärnkraftverk togsi drift . Från all tidigare ha haft elunder-skott blev 1981nettoexportör av elkraft med överskott på motsvarande lika mycket iprocent av produktionen. Ändå tvingades vi netto importera elström mot slutetav året p.g.a. driflsproblem vid några kärnkraftverk och extremt kallt väder. Elförsöijningssituationenhar bidragit till atl andelen oljebaserad elproduktion minskat lill omkring 5%mot 1979. Övergången från oljeanvändning till el är markant både inominduslrin, vars elförbrukning trots aktivitetsnedgången i stort sett lågstilla, och hushållsseklorn m. m. där förbrukningen steg med . Dentotala handelsbalanseffekten av det förbättrade elförsöijningsläget i form avomslag till elöverskoll och lägre oljeimport kan beräknas till kring 1 1/2miljarder kr. Även Qärrvärmeproduklionen ökar trendmässigt. För1982 väntas energisektorns produktion öka med 1 1/. ökar deninhemska förbrukningen. Elöverskottet väntas därför bara bli 1982.Driftsstörningarna och rulinöversyner av kärnkraftverkenhåller produktionen nere. Dentotala byggproduktionen minskade 1981, men döljer en mycket splittradbild på delmarknader. Nyproduktionen av bostäder minskade , medanombyggnadsverksamheten steg . fortsatte ävenreparalionsverksamhelen atl öka. Näringslivets byggin-vesteringar sjönk mednära . väntas en fortsall kraftig tillbakagäng främst inybyggnadsseklorn men med måttliga ökningar för reparations- ochombyggnadsverksamhet. Även induslrin räknar med atl dra ned sinabygginvesteringar. Totalt beräknas byggproduktionen minska med 21/1982,medan bygginvesteringsdeien beräknas minska i dubbelt så hög takt. 1983 tordeinvesteringsaktiviteten i näringshvet vända uppåt och bidra till atlproduktionsnivån i byggbranschen stiger något jämfört med . De nuföreslagna åtgärderna i form av bl. a. ombyggnadsstöd och tidigarelägganden avstatliga byggen bidrar till att hålla byggvolymen uppe både 1982 och 1983. Produktionenav privata tjänster omfattar både handel, restauranger. Prop.1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 91 hotell,banker, försäkring och olika former av uppdragsverksamhet. Trots fallet i deninhemska efterfrågan och i industriproduktionen ökade tjänsteproduktionen 1981med 1/. Privata tjänster är dock den sektor som har sämst underlag förproduklionsberäkningar i nationalräkenskaperna. 1982 förutsesen lika stor ökning som 1981, 1/. Producenlorienterade tjänster som partihandel, transporter och olika former av uppdragsverk samhet väntas öka medan detaljhandel och vissa konsumenttjänster väntas få en mer negativ utveckling. torde produktionen av privata tjänster öka kraftigt i takt med att den inhemska efterfrågan förbättras inom de flesta delseklorer. Denoffentliga tjänsteproduktionen beräknas ha ökat med 1981. Landstings-och primärkommunerna ökade med knappl medan statens produktion minskade med1/. I kapitel 9 beskrivs den väntade utvecklingen inom den offentliga sektornmer detaljerat. Staten beräknas minska sin verksamhet med , vilketmotvägs av en ökning med ca 2,. Häri ingår en viss volymökning iberedskapsarbeten. beräknas den kommunala ökningen uppgå till denmålsatta utvecklingstakten , och statens produktionsvolym torde fortsättaalt sjunka, nu . Kalkylerna har påverkats även av de huvudmannaskapsförändringarsom genomförs för 1982 resp. för Akademiska sjukhuset1983. Dessa förändringar ökar den kommunala produktionen och minskar denstatliga produktionen i motsvarande mån. Motbakgrund av ovan redovisade prognoser för olika näringsgrenar tordebruttonationalprodukten komma alt öka med 1,1982. Produktionsökningenväntas i stor ulslräckning komma . torde totalproduktionenfortsätta att öka så att bruttonalionalprodukten för 1983 överstiger1982 års nivå med knappt 2 1/.' Andel av total produktion 1981 Procentuell förändring i produktionsvolymen Jordbruk och fiske Skogsbruk Gruvor och tillverkningsindustri El-, gas-, vatten- och värmeverk Byggnadsverksamhet 1,7 -1,8 -3,5 15,7 -3,0 3,2 1 2,0/ -2,5 Summa varu- och kraftproduktion -1,8 Privata tjänster Offentliga tjänster -0,3 Total produktion mätt från användningssidan -0,9 'I dessa prognoser har ej hänsyn tagits till kalendereffekter. Produkfionen 1982och 1983 påverkas av att antalet arbetsdagar är något fler än 1981. Dettaskulle motsvara drygt 0,ytterligare i produktionsökning 1982 men intepåverka 1983. 1981/82:150 Bilaga1.1 Reviderad nationalbudget 92 Arbetsmarknadslägelhar försämrats kraftigt under loppet av 1981, men ändå inte i den utsträckningsom förväntades i Qolårels reviderade nalionalbudgel. Utbudet av arbetskrafthar, delvis lill följd av olika arbetsmarknads- och utbildningspolitiskaåtgärder, slutat att öka. 5000 personer färre (0,) räknades in iarbetskraften jämfört med etl år tidigare. Särskiltungdomamas förvärvsfrekvenser har minskal. minskade arbetskraftsefterfrågani takt med den allt svagare produktionen. Antalet sysselsatta minskade undersamma period med ca 40000 personer. Kommunerna ökade sin personal sominduslrin minskade kraftigt. Arbetslöshetenhar, som den mäts i arbelskraftsundersökningarna, ökat med 1/3 till omkring130000 personer säsongrensat. har även antalet personer som berörs avarbetsmarknadspolitiska åtgärder ökat kraftigt liksom antalet undersysselsattaoch latent arbetslösa. Under1982 beräknas utbudet av arbetskraft minska med 0,i timmar, men öka räknat iantal personer med drygt 10000 till följd av sänkt medelarbetstid.Arbelskraflseflerfrågan beräknas med utgångspunkt från den beräknadeproduktionen och gjorda produktivitetsantaganden minska i arbetstimmar,vilket motsvarar 5 000 personer. Arbetslösheten skulle härigenom komma all ökatill ca 125 000 i genomsnitt , vilket skulle innebära en minskningunder loppet av 1982 med ca 10000 personer säsongrensat sett. En stigandearbetskraftsefterfrågan, särskilt inom industrin, motvägs delvis av att ävenarbetskraftsutbudet väntas öka. För1983 beräknas den ökande ekonomiska aktiviteten inom näringslivel skapa eltstörre behov av arbetskraft. torde del genom olika arbetsmarknads-och utbildningspolitiska åtgärder tillbakahållna utbudet av arbetskraft återöka. Den genomsnittliga arbetstiden väntas inle heller sjunka enligt trendenfrån . Den öppna arbetslösheten torde härigenom fortsätta att minskai samma takt som under loppet av 1982 och i genomsnitt bli omkring 115000personer . Antalet personer som berörs av arbelsmarknadspolitiskaåtgärder torde kunna reduceras i snabbare takt under loppet av.året. 5.2 Lägetpå arbetsmarknaden och början av 1982 Tillgångenpä arbetskraft bestäms av hur befolkningen i arbetande åldrar utvecklas och avhur andelen som har eller söker arbele förändras. Folkmängdenstagnerar, 1981 vair ökningen endast ca 5000 personer men i åldern varökningen större genom atl den årsklass som tillkom är ca 10000 personer störreän normalt. Prop.1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 93 Tabell5:1 Relativa arbetskraftstal , 1975-1981 'har uppskattade värden för april utnyttjats. Källa: Statistiskacentralbyrån. 1981bara knappt 3000 personer mol ca 10000 personer 1980. Genom all invandringenrymmer både adoptioner och gäststudenter torde nettot av flyttningar överriksgräns ha inneburit en minskning av utbudet. Förvärvsfrekvensemasutveckling redovisas i tabell 5:1. Den kraftiga ökningen frän de 4 senaste årenstannade nästan helt upp och blev bara O, I procentenhet mellan 1980 och 1981.En kraftig nedgång bland männen med motvägs av en någotstörre ökning hos kvinnor, främst i åldrama . Den ändrade utvecklingenför utbudet är till stor del en effekt av att de yngre åldersgrupperna i slörreutsträckning än tidigare sugs upp i utbildningsverksamhet. Den svagaefterfrågan på arbetskraft pä många orter har bidragit till atl ell störreantal personer väljer utbildning eller annan verksamhel framför att gå ul iarbetslöshet. Bland 16-19 åringarna var arbetskraftsdeltagandet lägre änett år tidigare. Mätti timmar beräknas utbudet ha ökat med 0,och i antal personer med 0,1981.Skillnaden mot hur antalet personer i arbetskraften förändras beror avminskande genomsnittliga arbetstider. Den genomsnittliga arbetsfiden var istort sett oförändrad jämfört med . Långlidsfrånvaro p.g.a. studier,sjukdom, värnplikt m.m. beräknas öka med 0,1981. Den ökande andelen kvinnori arbetskraften bidrar med 0,lill sänkt medelarbetstid genom att deltid ärvanligare bland kvinnor än bland män. Den trendmässiga minskningen iarbetstiden motvägs av atl "övrig frånvaro" var hög 1980 p.g.a.arbetsmarknadskonflikterna. Sommått på arbelskraftsefterfrågans utveckling kan man använda sysselsättningsutvecklingensom visar den efterfrågan som kunnat realiseras. Andra indikatorer påefterfrågan är statistiken över nyanmälda och kvarstående lediga platser hosarbetsförmedlingarna saml andelen förelag som uppgivit brist på olikakategorier arbetskraft i konjunkturinstitutels kvartalsvisa barometerundersökningar.I den mån dessa mått på efterfrågan Prop.1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget TabeU 5:2 Sysselsättningsutvecklingen enligt ,1975-1981 Medeltal sysselsatta, 1000-tal (mer än 35 fim./v.) (20-34 fim./v.) (l-19tim./v.) ' Årsmedeltalen är beräknade med uppskattadevärden för . avviker från sysselsättningen tyder de på olika slag avobalanser på arbetsmarknaden. Den totala sysselsättningen ökade kraftigt från mitten av1978 och har minskat något, se tabell 5:2och diagram 5:1. Antal sysselsatta män har legat i stort sett sfilla under hela1970-talet men minskade med 40000 1981. Kvinnoma fortsatte att öka med drygt30000. Diagram5:1 Arbetskraft och sysselsättning 1976-1982 Anm. För saknas uppgifter p. g. a. konflikten.Källor: och . Prop.1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 95 Det ökande kvinnodeltagandet visar sig ocksä i form av attantalet heltidssysselsatta minskar som deltid blir vanligare, 4000personer fler arbetar deltid 1 :a kvartalet 1982 än men 40000färre arbetar heltid. Till denna ulveckling torde även bidra faktorer somskattesystemet, arbetsmarknadslagstiftningen och svagare efterfrågan med påtvingadkorttidsvecka. Dellid är vanligast inom den offentliga sektorn som ju kraftigtexpanderat under 1970-talel. av de sysselsatta kvinnorna arbetar deltid molendast bland männen kvartalet 1982. av de deltidsarbetande varkvinnor. Ökningen av deltidsarbetet gäller inte de som jobbar mindre än halvtid(<20 timmar). Dessa minskade med ca 15000 personer. Sysselsättningsutvecklingen fördelad på näringsgrenarframgår av tabell 5:3. Sysselsättningen inom industrin nådde en topp under Iredjekvartalet 1980 och har minskat. varindustrisysselsältningen drygt 30000 personer mindre än . I början av1982 var industrisysselsättningen knappt 50000 personer lägre än etl ärtidigare. Antalet sysselsatta inom byggnadsverksamheten fortsatteatt öka men minskade sedan kraftigt kring årsskiftet1981/1982. Den privata tjänstesektorn är den sysselsättningsmässigtstörsta sektorn Tabell 5:3 Sysselsättningen inom olika näringsgrenar19791981 satta, 1 000-tal -2,9 -4,6 -0,5 -2,8 -5,6 -0,5 -0,2 -1,2 -2,7 -3,0 El-, gas-, vatten- -0,9 -1,7 -0,7 -0,5 -1,1 -1,9 -0,2 -1,2 -0,4 -1,0 -0,3 ' Handel, restaurang- och hotellrörelse, samfärdsel, bank-och försäkringsinstitut, fasfighetsförvaltning m. m. Den totala sysselsättningsutvecklingen fås frånarbetskraftsundersökningarna korrigerade för kalendariska effekter m. m. föratt överensstämma med nationalräkenskapemas definitioner. På senare är harförelegat en ganska stor diskrepans mellan sysselsättningen summerad över deolika näringsgrenarna och arbetskraftsunder-sökningama. Källa: Statistiskacentralbyrån. Prop.1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Diagram 5:2 Vid arbetsförmedlingarna kvarstående ledigaplatser 19761982 Anm. Delbranscherna summerar sig inte till totalen dåvissa branscher uteslutits. Korrigering för den utvidgade anmälningsplikten harej gjorts. Källor: och . i tabell 5:3. Dess sysselsättning minskade under 1981.Under första kvartalet 1982 var drygt 15000 personer färre sysselsatta i dennasektor jämfört med . Den kommunala sysselsättningen fortsatte att öka i snabbtakt . Den genomsnittliga sysselsättningsökningen uppgicktill ca 35000 personer. Ökningstakten påverkas av beredskapsarbeten. Förstakvartalet 1982 finns enligl arbetskraftsundersökningarna ca 30000 flerkommunanställda än . Sysselsättningen i den statliga sektorn var1981 något lägre än under molsvarande period 1980. Borträknas ett minskat antalvärnpliktiga var del en ökning med ca 3000 personer i statlig tjänst. Analysen av statisfiken över antalet nyanmälda ledigaplatser försvåras av den anmälningsplikt som successivt införts och som nugäller hela landet. Enligt beräkningar gjorda av AMS har denna anmälningspliktmedfört atl antalet till arbetsförmedlingarna lediga platser ökat med . 1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Dennedgång i antalet nyanmälda lediga platser som inleddes under sommaren 1980fortsatte och början av 1982. nyanmäldes144000 lediga platser till arbetsförmedlingarna, lägre än förstakvartalet . Andelen kortlidsplatser har ökat. Idiagram 5:2 redovisas utvecklingen av antalet kvarstående lediga platser totaltoch för fyra delsektorer. Antalet kvarstående lediga platser ger en indikationpå den icke tillgodosedda efterfrågan på arbetskraft. Ävenantalet kvarstående lediga platser har minskat kraftigt sedan mitten av 1980.De uppgick lill 18000. Jämförelser med tidigare årförsvåras även här av den successivt införda anmälningsplikten men ocksä avandra ändringar i de administrativa rutinerna införda fr. o. m. april 1981.Minskningen i förhällande till 1980 är i alla händelser betydande. Särskiltpåtaglig är minskningen för tillverkningsindustrin och byggnadsverksamheten. Bristenpå yrkesarbetare enligt barometerundersökningar redovisasi tabell 5:4. Under tolv kvartal i följd, , ökadeandelen företag med brist på yrkesarbetare lill . Därefter harpersonalsituationen vänt. är del bara vart åttonde företag som harrekryteringsbekymmer. Förandra personalkategorier är eflerfrågelägel än sämre. För byggnadsarbetare avolika slag har bristsituation förbytls till all i stortsett inga byggföretag saknar ens specialiserad arbetskraft. Tabell 5:4 som uppgivit brist påarbetskraft 19801982 Massa-, pappers- och Jäm-, stål- och Brist på byggnads- och Prop.1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 98 Års-och kvartalsmedeltal, 1000-tal () tal (arbetslösa i procent Anm.Årsmedeltal har beräknats med uppskattade värden för april 1980.Källa: . Denökning av arbetslösheten som inleddes fortsatteunder 1981. var 137000 arbetslösa enliglarbetskraftsundersökningarna, se tabell 5:5.1 januari var 153000 personer utanarbete, det högsta antal som uppmätts i . Antaletarbetslösa i procent av arbetskraften var 3,3%.Säsongrensat nåddes arbetslöshetstoppen varefterantalet arbetslösa säsongrensat legat kring 130000 personer. Arbetslösheten ärstörst bland yngre kvinnor. Ävenstatistiken över antalet arbetslösa kassamedlemmar visar en likartad bild, enbetydande ökning har ägt mm under loppet av 1981. Mellan första kvartalen 1981och ökade kassaarbetslösheten från 55000 lill 80000 personer, eller från1,8 till 2,. Antaletpersoner i arbetsmarknadsutbildning var ända fram till febmari 1982 lägre änett år tidigare. deltog i genomsnitt 41000 personer.Beredskapsarbetena ökade gradvis så atl omfattningen under tredjekvartalet översteg nivån . var 47000personer sysselsatta i beredskapsarbeten, 20000 fler än ett är tidigare.Antalet personer som sysselsattes i skyddat och halvskyddat arbele (anställda iSamhällsföretag , i arbetsmarknadsinstituten m. fortsatte att öka istadig takt, med omkring 4000 personer , se tabell 5:6. Prop.1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Diagram 5:3 Arbetslösa enligt , arbetslösakassamedlemmar och kvarstående lediga platser 1976 1977 1978 1979 1980 1981 1982 Källor: , ochstafistiska centralbyrån. Antalet personer som berörts av varsel om uppsägningar ochpermitle-ringar ökade starkt och låg därefter kvar på en högnivå (tabell 5:7 och 5:8). Samma utveckling kan iakttas avseendeantalet personer med korttidsvecka. Varslen verkställs i högre grad än tidigareår. Den svaga arbetskraftsefterfrågan under hösten 1981vintern1982 framgår också av att omkring 25000 fler av de deltidsarbetande, jämförtmed , vill ha längre arbetstid. Även de latent arbetssökande,dvs. de som velat arbeta men av olika skäl inte sökt arbele, ökade med 15000personer mellan och . Tabell 5:6 Antal personer i arbetsmarknadspolitiskaåtgärder 19761981 Beredskapsarbete 26 Skyddat och halvskyddat 1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 100 Uppsägningar 31347 62522 12798 14063 14135 21526 16770 Permitteringar 12413 28084 5489 11231 5801 4863 7509 Förkortad arbets vecka 27027 44637 9558 11826 10632 2621 7053 Varsel om driftsinskränkning skall rapporteras tillarbetsmarknadsstyrelsen före verkställighet. Statistiken avser närvarslet lagts, inte när driftsinskränkningen verkställts. Tabell 5:8 Antal personer berörda av varsel omuppsägningar och permitteringar 1976-1982 1976 1977 1978 1979 1980 1981 1981 1982 1 kv. Industri 22996 49583 39316 14373 31815 67544 14184 18585 därav: verkstadsind. 7708 26967 18391 6851 7926 25489 4167 5812 Branscher utanför industrin 11027 18638 18735 11966 11945 23 062 4103 5694 Totalt 34023 68221 58051 26339 43760 90606 18287 24279 5.3 Arbetsmarknaden och utblick Befolkningen i de förvärvsarbetande åldrarna 1674 årväntas öka med 0,. Nettot av in- och utvandring väntasbli 1000 personer vilket genom ålderssammansättningen inte innebär någotnettotillskoll alls . Det relativa arbetskraftstalet fömtses varaoförändrat. Männens relativa arbetskraftstal väntas minska med 0,5 procentenhetermedan kvinnornas torde stiga . Förändringarna mottrenden från 197(i-lalet är störst för de allra yngsta som i högre grad gårkvar i utbildning och bland de äldsta som i stigande grad pensioneras. Dessa anlaganden om befolkningstillväxt och relativaarbetskraftstal innebär alt arbelskraftsutbudel bara ökar med drygt 10000personer eller med 1/. Den föreslagna utökningen avarbetsmarknadspolifiska åtgärder väntas bidra till att utbudet ökar. Utbudet itimmar förutses minska . Timutbudel dras ned av att den genomsnittligaarbetstiden antas minska med 0,genom fortsatt trendmässig ökning avlångtidsfrånvaron och ökad kvinnoandel i arbetskraften. En visskonjunktureffekl av korttidsvecka ingår också i kalkylen för första delen avåret. Prop.1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Tabell 5:9Produktivitetsutvecklingen inom olika näringsgrenar 1974- El-, gas-, vatten- och värmeverk Privata tjänster Offentliga tjänster -1,2 -3,6 -3,9 -4,0 -7,8 -0,8 -1,7 -0,5 -4,5 -2,4 -4,2 -3,3 -0,8 -0,4 Total produktivitet (med produktionen mätt från användningssida) -0,5 Källor: och . Tabell 5:10 Produktion, produktivitet och sysselsättning1982 Åriig procentuell förändring avmndad till halva och helaprocentenheter Sysselsättning (timmar) -2,0 -3,0 -1,0 El-, gas-, vatten- och -2,5 -0,5 -1,5 -0,5 ' Handel, restaurant- och hotellverksamhet, samfärdsel,banker och fastighetsförvaltning m. m. Produktion, produktivitet och sysselsättning 1982 I detta avsnitt redovisas prognoserna för produktions- ochprodukfivitelsutvecklingen inom olika näringsgrenar. Utifrån dessa bedömningarerhålls efterfrågan på arbetskraft uttryckt i timmar. Genom alt ställaul-budsprognosen mot efterfrägekalkylen kan man få en uppfattning om sysselsättningoch arbetslöshet . Produktions- och produktivitetsprognoserna för 1982framgår av tabell 5:10. I tabell 5:9 redovisas produktivitetsutvecklingen desenaste åren. Där redovisas också produktiviteten såsom den framgår omproduktionen mäts från användningssidan. Den totala produkfionen väntas öka med1,1982. fömtsätts produkfivilelen, dvs. produktionen per arbetadUmme, förbättras med , vilket ger en minskning av arbelskraflseflerfråganmätt i timmar med 0,. Den genomsnittliga arbetstiden fömtsätts minska med0,. Sysselsättningen i personer beräknas således minska jämfört med1981 års genomsnitt, vilket motsvarar 5000 personer. Prop.1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 102 För industrin fömtses att produktionen vänder från enminskning lill en ökning på 1982. Produktivitetenberäknas öka , sysselsättningen i timmar skulle därmed minska . Produktionen inom byggnadsverksamheten väntas minska med 21/. Eftersom produktiviteten försämras svagt minskarsysselsättningen i denna sektor mätt i timmar. De föreslagnaarbetsmarknads- och bostadspolitiska åtgärderna väntas medföra alt byggproduktionenblir en knapp procentenhet högre än ulan ätgärder. För den privata tjänstesektorn, som är densysselsättningsmässigt största sektorn, fömtses en svagt ökande produktion1982 jämfört med . Den svaga produklionsutveckhngen sammanhänger i förstahand med att den privata konsumtionen minskar , vilket påverkarproduktionen inom varuhandeln. Produktiviteten beräknas öka . Tjänstesektornminskar följaktligen sin efterfrågan på personal , med 1 1/mätt itimmar. Den offentliga sektorn expanderar långsammare under 1982än tidigare. För statens del väntas sysselsättningen minska och den kommunalasysselsättningen beräknas öka betydligt långsammare . Sysselsättningeni timmar väntas öka med sammanlagt i den offentliga sektorn. Arbetskraftsefterfrågan mätt i timmar kan schablonmässigträknas om fill personer genom antagande om genomsnittlig arbetsfid. En sådankalkyl har självklart stora brister men redovisas ändå i nedanstående tablågrovt sektomppdelad. Schablonberäkning av sysselsättningsutveckling i olikabranscher 1982 och 1983 Antal personer 1982 1983 -2000 16000 -1000 - 7 000 27000 Totalt - 5000 31000 ' Därav ca 8 000 anställda vid somöverförts till 1982 resp. ca 6000 anställda vidAkademiska sjukhuset för vilket läns landsting blir huvudman fr. o. m.1983. Den kommunala expansionen tycks således fortsätta attunder 1982 suga upp arbetskraft, medan samtliga andra sektorer redovisarminskning.