prop · G503191 · 1981-12-31 00:00:00 — Med dettabegrepp avser kommittén att en i övrigt företagsekonomiskt motiverad avyttringav ett företag motverkas av en förmögenhetsskatteskuld som skall betalas vid avyttringen.Med hänsyn till sådana effekter avvisar kommittén också tanken på att kombineraskattefrihet under ett innehav med andra former av kompenserande beskattning närinnehavet upphör. Kommittén framhåller att det skulle krävas en teknisktkomplicerad lagstiftning om den kompenserande beskattningen avfördelningspolitiska skäl skall differentieras med hänsyn till medgivnalättnader i beskattningen. En kompenserande beskattning är inte hellernödvändig av statsfinansiella skäl. Lättnaderna i förmögenhetsbeskattningen kannämligen, enligt kommitténs mening, väntas få sådana stimulanseffekter pånäringslivet att bortfallet av förmögenhetsskatt kompenseras genom ökning avandra intäkter för det allmänna. Som jag har nämnt är FSK:s förslag utformat mot bakgrundav den principiella uppfattningen att arbetande kapital inte bör träffas avförmögenhetsskatt. Kommittén föreslår emellertid att vissa slag av tillgångari rörelse och jordbruk fortfarande skall förmögenhetsbeskattas. Följandeundantag från huvudprincipen om skattefrihet föreslås. Jordbruksmark somarrenderas ut utanför kärnfamiljen, skogsmark samt jordbruksmark påjordbruksfastigheter som ägs av en juridisk person skall tas avtaxeringsvärdet. Bostadsbyggnad med tomtmark för ägare och arrendator på enjordbruksfastighet skall - liksom f. n. - tas upp till taxeringsvärdet.Kontanter, bankmedel, aktier och obligationer skall i princip tas upp tillfulla värdet. Detta föreslås gälla även i de fall då aktier och obligationerutgör lager i värdepappersrörelse. En fastighet som utgör lagertillgång skalltas av taxeringsvärdet eller det lägre värde som framkommer omhänsyn tas till latent realisationsvinstskatteskuld som åvilar fastigheten. Föregen del vill jag framhålla följande. De lättnader i förmögenhetsbeskattningenav arbetande kapital som medges enligt nuvarande regler får anses vara generösamen sakligt väl motiverade. Jag vill i sammanhanget erinra om att detunder en lång följd av år förhållit sig så att marknadsvärdena påbörsföretagens aktier genomsnittligt har legat avsevärt under företagenssubstansvärde. Att företagsförmögenheten faktiskt åsätts ett lägre värde i skaltesammanhangän substansvärdet är således inte något som gäller enbart småföretagen.Lättnadsreglerna har emellertid karaktär av provisoriska ingripanden frånstatsmakternas sida och en permanent lösning har efterlysts från skilda håll.När uppdraget att utarbeta ett förslag till permanenta regler på dettabeskattningsområde lämnades till FSK framhöll min företrädare att 1981/82:191 30 det kunde övervägas mer långtgående lättnader sominnefattade helt undantag från förmögenhetsskatt för företagsägaren underinnehavet av ett företag. Detta förutsatte emellertid att en lämplig metodkunde anvisas för kompenserande beskattning när företagsinnehavet upphör. FSK har kommit till den slutsatsen att det avnäringspolitiska skäl är motiverat att i princip undanta företagsförmögenhetfrån förmögenhetsbeskattning. är det enligt kommitténs uppfattning -främst av näringspoUtiska skäl men även med hänsyn till tekniska svårigheter -inte lämpligt att införa någon form av kompenserande beskattning. Frågan harhärigenom kommit i ett nytt läge. Man kan enligt min mening inte bortse frånatt även andra hänsyn, främst fördelningspolitiska, gör sig gällande på dettabeskattningsområde. Från sådana utgångspunkter måste man känna en visstveksamhet inför ett så långtgående förslag som det aktuella. Det bör ocksåframhållas att de sänkningar av marginalskatterna som kommer att genomförasunder bör ge en betydande positiv effekt i delta sammanhang. Vid remissbehandlingen har förslaget mött kritik även frånandra utgångspunkter. De hörda myndigheterna framför genomgående den synpunktenatt ett genomförande av förslaget skulle medföra mycket betydande svårigheter iden prakfiska fillämpningen. Att förslaget blivit relativt komplicerat haremellertid sin gmnd i att kommittén genom undantagen från huvudprincipen söktbegränsa skattefriheten till i verklig mening arbetande kapital. Jag harförståelse för denna målsättning. Det kan dock inte förnekas att ettgenomförande av förslaget skulle medföra problem i det praktiska taxerings- ochkontrollarbetet. En lösning på de tekniska problemen skulle vara alt gå längrei lättnader än vad kommittén föreslagit och slopa de undanlag från skattefrihetsom kommittén förordat. En sådan utformning av reglerna har också - om än meden annan mofivering -förordats av näringslivets organisationer. Vid en samlad bedömning kommer jag tiU den slutsatsen atfövervägande skäl talar emot att genomföra FSK:s förslag. I dettaställningstagande ligger också att nuvarande lättnadsregler, som i vissahänseenden kan synas bristfälliga, likväl ger ett något så när godtagbartbeskattningsresultat. Flera myndigheter har också framhåUit att nuvarande reglerfungerar utan större besvär i den praktiska fillämpningen. Det kan i sambandmed att kommittén redovisar sina överväganden angående arvs- och gåvobeskatfningenav arbetande kapital finnas skäl att åter ta upp förmögenhetsbeskattningen tillbehandling. En omprövning kan då också ske mot bakgrund av ett bättre underlagbl. a. beträffande marginalskattereformens effekter i sammanhanget. FSK har även tagit upp frågan om formerna för värderingenav akfier i småföretag. Aktiebolag är enligt 41 § taxeringslagen (1956:613), TL,skyldiga att efter anmaning lämna uppgifter till ledning för värdesättningen avaktierna i bolaget. På grundval av de infordrade uppgifterna upprättar 1981/82:191 31 länsstyrelsenförslag till värde på bolagens aktier för aft användas vid taxeringen. Ensammanställning av förslagen såvitt avser värden på aktier i större bolagpubliceras av RSV. Värdena är inte bindande för taxeringsnämnderna. Kommittén har vid dendeklarationsundersökning som genomförts inhämtat att en eftersläpningföreligger när det gäller värderingen av småföretag. Detta är fallet särskilt istorstadslänen. Kommittén konstaterar att aktieinnehav i många fall inte leder tillnågon skattepliktig förmögenhet. Enligt kommitténs uppfattning är det intemotiverat att länsstyrelserna skall anmana alla bolag att lämna uppgifter ochdärefter upprätta förslag fill aktievärden. Kommittén förordar en annanordning, där bolagen utan anmaning åläggs aft förse aktieägarna med uppgift omdet värde som aktierna skall fas upp till vid taxeringen. Förslaget skallenligt kommittén ses mot bakgrund av att antalet fall, då skattepliktigförmögenhet skulle uppkomma på grund av aktieinnehav i småföretag, påtagligtskulle minska genom de långtgående lättnader i förmögenhetsbeskattningen somföreslås " av kommittén. FSK:sförslag i denna del har fått ett blandat mottagande vid remissbehandlingen.Länsstyrelserna i och tillstyrker förslaget medanlänsstyrelsen i är av en annan uppfattning. Sistnämndalänsstyrelse framhåUer att aktievärderingen nu utförs av specialister pålänsstyrelserna. ifrågasätter om deklarationsgranskarna kommeratt ha en praktisk möjlighet att göra en kontroll av värden som enbart grundarsig på bolagens egna uppgifter. Genommilt ställningstagande till FSK:s förslag om lättnader i förmögenhetsbeskattningenkommer det inte alt ske någon minskning av antalet fall då skattepliktigförmögenhet uppkommer på grund av aktieinnehav i småföretag. Med hänsyn tilldetta och till svårigheterna att i det föreslagna systemet effektivtkontrollera aktievärdena vid deklarationsgranskningen är jag inte beredd attföreslå någon ändring i nuvarande ordning beträffande aktievärderingen. Strävandenaatt åstadkomma en utökad handel i småföretagsaktier aktualiserar frågan om avgränsningenav de företag som skall omfattas av lättnadsreglerna. F. n. är det nämligen ettvillkor för att ett företag skall värderas enligt lättnadsreglerna att aktiernainte omsätts på kapitalmarknaden. Det är oklart i vilken omfattninghandel kan ske utan att utesluta tillämpningen av lätfnadsreglerna. Jag skallhär ta upp denna fråga. Nuvaranderegler innebär följande. I första stycket av punkt 2 av anvisningarna till 3och 4 §§ SFL anges att bestämmelserna i anvisningspunkten (lättnadsreglerna)gäller vid beräkning av förmögenhet som ingår i förvärvskälla inominkomstslagen jordbruksfastighet och rörelse. 1981/82:191 32 stycketav anvisningspunkten anges att reglerna tillämpas även när förvärvskällaninnehas indirekt genom förmedling av en juridisk person. 14 §sjätte stycket SFL regleras värderingen av värdepapper. I lagrummet anges attbörsnoterade värdepapper skall tas upp till det noterade värdet eller, om dettainte motsvarar vad som kan påräknas vid försäljning under normala förhållanden,till det pris som skulle ha kunnat påräknas vid en sådan försäljning.Värdepapper som utan att vara noterade på börs omsätts på kapitalmarknadenskall också enligt samma lagrum tas upp till marknadsvärdet. Detta gällerockså värdepapper vars värde inte skall bestämmas med ledning av punkt 2 avanvisningarna till 3 och 4 §§ SFL. Sistnämnda stadgande avser aktier iaktiebolag som inte bedriver rörelse eller jordbruk. I gruppen ingår såledesfastighets- och värdepappersförvaltande företag. Sammanfattningsvisinnebär nuvarande regler att börsnoterade aktier, aktier som omsätts påmarknaden utan att vara börsnoterade och aktier i bolag som förvaltarfastigheter eller värdepapper - oberoende av om de omsätts eller ej - i principfaller utanför tillämpningsområdet för lätfnadsreglerna. Degränsdragningsproblem som uppkommer vid tillämpningen av de nyssnämnda reglernagäller främst aktier som omsätts på kapitalmarknaden utan att varabörsnoterade. Frågan gäller som jag nämnde i första hand vilken omfattningomsättningen skall ha för att lältnadsreglerna inte skall anses tillämpliga. Omdet väl kan konstateras att omsättningen är av så stor omfattning att en fillämpningav lätfnadsreglerna är utesluten uppkommer frågan om marknadsvärdet är såtillförlitligt atf det kan användas vid värderingen av de aktier (normaltminoritetsposter) som är föremål för omsättning och eventuellt även vidvärderingen av majoritetsposten av akfier som i allmänhet inte är föremål förnågon omsättning. Förarbetena fill nuvarande och tidigare lättnadsregler lämnaringen ledning i dessa frågor. Såvitt bekant har frågorna inte heller varit uppetill prövning i regeringsrätten . I RSV:s anvisningar om värdering av aktier(RSV Dt 1981:15) behandlas dessa gränsdragningsproblem däremot relativtutförligt. Enligtanvisningarna (s. 3) medför det förhållandet att aktierna i ett bolag omsättspå kapitalmarknaden att samtliga aktier i bolaget faller utanförlättnadsreglernas tillämpningsområde. För minoritefsposter som omsätts på marknadenblir i allmänhet marknadsvärdet normerande. För övriga aktier i bolaget bestämsvärdet antingen tiU marknadsvärdet eller ett värde beräknat efter den s.k. avkastningsvärdemetoden.Vad som förstås med att aktier är omsatta på kapitalmarknaden framgår dock inteklart av anvisningarna. Vilken spridning aktierna skall ha och hur regelbundenhandel som skall krävas finns inle preciserat. Om marknadsvärdet inle kanfastställas på grundval av noteringar om överlåtelsevärden får värdet i ställetbestämmas genom en avkaslningsvärdeberäkning. Somhar framgått av den lämnade redogörelsen råder oklarhet om vilken handel somkan förekomma i aktierna i ett bolag utan att detta utesluter 1981/82:191 33 tillämpning av lättnadsreglerna. Enligt vad jag inhämtatär det ett mycket begränsat antal aktier utanför börsen som har ansetts omsattapå kapitalmarknaden i sådan utsträckning att det uteslutit en tillämpning avlättnadsreglerna. Läget kan emellertid bli ett annat om de åtgärder som nuvidtas för att åstadkomma en ökad handel i aktier i småföretag får framgång.Enligt min mening är det ett berättigat krav både från småföretagens ägare ochdem som överväger att förvärva minoritetsposter i företagen att klarhet skapas ivilka regler som skall gälla i förmögenhetsskattehänseende. Detta är sannolikten förutsättning för att en sådan handel skall komma fill stånd i störreomfattning. Enmöjlighet är att låta de aktier som blir föremål för omsättning värderas eftermarknadsvärdet medan majoritetsposten av aktier hos den ursprungligaföretagsägaren alltjämt värderas enligt lätfnadsreglerna. Enligt min meningfinns det dock bara en framkomlig väg om man vill undvika nyagränsdragningsproblem och stimulera till placeringar ismåföretagsaktier, nämligen att låta lältnadsreglerna omfatta samtliga aktier iicke börsnoterade aktiebolag som bedriver jordbruk, skogsbruk eller rörelse.Jag föreslår att en sådan ordning införs. Detta medför ändringar i 4 § sjättestycket SFL. Jag skall i detta sammanhang också ta uppförmögenhetsbeskattningen av ett Tillväxtinvest. Såväl utredningsmannen som STUhar föreslagit att Tillväxtinvest alltid skall omfattas av lättnadsreglerna.Gällande lättnadsregler är som nämnts tillämpliga endast vid värderingen avtillgångar som ingår i förvärvskälla inom inkomstslagen jordbruksfastighet ochrörelse. Bestämmelserna skall tillämpas även när en förvärvskälla innehasindirekt genom förmedling av en juridisk person (punkt 2 första och sista stycketav anvisningarna till 3 och 4 §§ SFL). Enligt gällande ordning torde det därförvara klart att lättnadsreglerna blir tillämpliga om ett Tillväxtinvest ansessom rörelsedrivande. Om företaget däremot behandlas som ett förvaltningsföretagsynes bestämmelserna inte alltid ge klart besked om hur aktievärderingen skallske. Aktierna i ett förvaltande företag faller i principutanför lätfnadsreglernas område. Detta är exempelvis förhållandet i fråga omföretag vars tillgångar består av hyresfastigheter eller börsnoterade aktier.Tillgångar av detta slag ingår ju inte i en förvärvskälla som är hanförlig tilljordbmksfastighet eller rörelse. Situationenblir emellertid en annan när det gäller t. ex. förvaltningsföretag som ärmoderföretag inom en koncern som i övrigt består av rörelsedrivandedotterbolag. I sådana fall sker en substansvärdering avtillgångarna och skulderna i dotterbolagen. Det totala substansvärdet reducerassedan till . Detta värde ligger till grund för förmögenhetsvärderingen avaktierna i förvaltningsföretaget. I ett faU som det nämnda bortser mansåledes vid den praktiska tillämpningen - som bygger på de tidigare nämndaanvisningarna från RSV - från att det företag vars aktier slutligen skallvärderas inte är rörelsedrivande. 3 1981/82. 1981/82:191 34 Avnuvarande bestämmelser följer emellertid inte utan vidare att en Uknandegenomsyn också skall göras när förvaltningsföretaget - på det sätt som avsesgälla i fråga om Tillväxtinvest - kommer atf inneha endast minoritetsposter i eftantal rörelsedrivande företag. Enligt min mening talar dock starka skäl för attsatsningar i småföretag genom ett Tillväxtinvest inte skall få en mindreförmånlig behandling än som ges åt direkt innehav av aktier i samma småföretag.Det bör därför klargöras att ett Tillväxtinvests innehav av minoritetspostaktieri rörelsedrivande bolag skall värderas med tillämpning av lättnadsreglerna. Jagföreslår all uttryckliga regler införs om detta. Reglerna bör emellertid inteenbart ta sikte på de fall då ett förvaltningsföretag äger minoritetsandelar irörelsedrivande företag. Av författningstexten bör framgå att lältnadsreglernaskall tillämpas generellt när det företag som innehar förvärvskällan helt ellerdelvis ägs av ett annat företag. Det bör också i förtydligande syfte anges attbestämmelserna i anvisningspunkten inte skall tillämpas i fråga om börsnoteradeakfier. Bestämmelserna bör tas in i punkt 2 sista stycket av anvisningarna till3 och 4 §§ SFL. Det bör påpekas att den föreslagna lagändringen får betydelseockså för arvs- och gåvobeskattningen. Värderingsreglerna på det beskalt-ningsområdet- närmare bestämt 23 § F lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt - innehåUernämligen en hänvisning tiU det ifrågavarande lagmmmet i SFL. Några ändringar iövrigt i arvs- och gåvoskattereglerna om företagsförmögenhet bör i awaktan påresultatet av FSK:s fortsatta arbete inte företas i detta sammanhang. Vadgäller det föreslagna utdelningsavdraget kan till en början nämnas att densammanlagda åriiga utdelningen från aktiebolag, som infe är börsnoterade,uppgår liU omkring 400 milj. kr. Av detta belopp utgör omkring 150 milj. kr.skattefri utdelning till moderbolag. Till grund för utdelningsavdragetåterstår därmed 250 milj. kr. Hänsyn måsle emellertid också las till alt avdragsrättenär förbehållen bolag som bedriver rörelse, jordbruk eller skogsbmk och till attavdrag medges med av utdelningen. Vidare måste beaktas attavdragsbeloppet varken får överstiga av det utdelande bolagetsaktiekapital eller . Den omständigheten att det föreslagna avdragetinte kan, såvitt gäller viss utdelning, förekomma med Annellavdragetminskar skattelättnaden ytterligare något. Mot bakgrund av dessa faktorer tordedet sammanlagda avdragsbeloppet uppgå till högst omkring 70 milj. kr. Skattesatsenför aktiebolag är - sedan hänsyn tagits till att påförd kommunalskatt äravdragsgill - . Det är emellertid inte sannolikt att aUa bolagkommer att utnyttja det nya uldelningsavdragel fullt ut. Bolaget kan exempelvisha outnyttjade investeringsavdrag eller träffas av effekfiv garantibeskattning. Skattesatsen torde i praktiken Prop.1981/82:191 35 genomsnittligtvara lägre än . Jag uppskattar den årUga skalteminsk-ningen till högst 30milj. Denu gjorda uppskattningarna bygger bl. a. på att den föreslagna avdragsrätten inlepåverkar bolagens utdelningsbenägenhet. Det torde emellertid vara befogat attutgå från att utdelningsbeloppen kommer att öka avsevärt när förslagetär genomfört. Ökade utdelningar kommer att påverka såväl bolagens somaktieägarnas skattebelastning. i ett sådant mer dynamiskt perspektiv ärdet ytterUgt svårt alt ha någon bestämd mening om huruvida avdragsrätten medförökade eller minskade skatteintäkter för det allmänna. Deav mig föreslagna preciseringarna av förmögenhetsbeskattningen av aktier, sominte är börsnoterade, torde inverka högst obetydligt på det allmännasskatteintäkter. Denya reglerna om utdelningsavdrag bör tillämpas första gången vid 1984 årstaxering. De nya bestämmelserna i bör tillämpas fr. o. m. Ienlighet med vad jag har anfört i det föregående har inom budgetdepartementetupprättats förslag till 1. lagom avdrag för utdelning på icke börsnoterade aktier, 2. lagom ändring i lagen (1947:577) om statlig förmögenhetsskatt. Förslagen bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 6. Jaghemställer att lagrådets yttrande inhämtas över de upprättade lagförslagen Regeringenbeslutar i enlighet med föredragandens hemställan. 1981/82:191 36 Sammanställningav förslagen i betänkandet (SOU 1981:95) Tillväxtkapital såvitt avserbeskattningsfrågor Följandeförslag till ändringar i beskattningsreglerna läggs fram i betänkandet. Tillämpningsområdet för lagen (1980:1047) omskattereduktion för aktieutdelning utvidgas så att skattereduktion medges ävenför utdelning på aktier som inte är börsnoterade. Skaltereduktion skall medges i ytterligare ettfall. Om en anställd lämnar arbetsgivaren ett lån genom att inte ta ul vissersättning, t. ex. bonus eUer tantiem, skall räntan på lånet berättiga tillskattereduktion. En särskild regel om skattskyldighet vid denkommunala taxeringen skall gälla för delägare i kommanditbolag och för den somförvärvat en andel i en patenträtt. Sådana personer skall anses bedrivaverksamheten i fråga i hemortskommunen och således ha rätt att vid denkommunala laxeringen avräkna underskott som kan uppkomma i verksamheten motinkomsterna i kommunen. Den som tillskjuter kapital till småföretagsinriktadeinvestmentföretag, s. k. Tillväxtinvest skall få ett särskiltinvesteringsavdrag. Förslaget innebär atf avdrag kan medges avtillskjutet belopp. Avdraget skall få fördelas på tre beskattningsår med etthögsta avdragsbelopp motsvarande av det tillskjutna beloppet. Akfier som omsätts vid organiserad handel utanförbörsen genom s. k. märket makers skall omfattas av de särskilda lättnadsreglersom gäller vid förmögenhetsbeskattningen av aktier i rörelsedrivandefamiljeföretag. De nämnda lättnadsreglerna vid förmögenhetsbeskattningenskall tUlämpas vid värderingen av aktier och andelar i Tillväxtinvest även om företagetinte anses bedriva rörelse vid inkomstbeskattningen. En ändring föreslås slutligen i tillämpningen avdispensregeln i fjärde stycket av anvisningarna till 41 c § kommunalskattelagen(1928:370) om avdragsrätt för rörUg ränta på vinstandelslån. Enligt lagrummetkan medge att rörlig ränta på vinstandelslån skall varaavdragsgill för det långivande företaget utan hinder av att rätt fill teckningav lånet förbehållits delägare i företaget. I betänkandet föreslås att riksskatteverketskall kunna medge att rörUg ränta som utgår till vissa låneinstitut och bolag generelltskall vara avdragsgill för det låntagande företaget. 1981/82:191 37 Sammanfattningeni rapporten , ett system att förse mindre företag med egetkapital Mindreföretag i har ofta låg soliditet. Detta gör företagen som utvecklassnabbt sårbara. En förbättrad egenkapitalförsörjning skulle därför ökamöjligheterna att expandera som sårbarheten minskas. Det startasuppskattningsvis 50 företag i med göd tillväxtpotential somskulle kunna attrahera investerare och som är i behov av förbättrad soliditet.Dessa företag har stor ekonomisk betydelse. De genererar nya arbetstillfällenoch är en fömtsättning för att nya affärsidéer kan introduceras. Det finns intressenter medstora finansiella resurser som vill investera i minoritetsandelar i mindreföretag om eft system kan skapas, som gör detta lönsamt. Intressetför företagare att göra nyemissioner eller försälja minoritetsandelar är svårtatt bedöma, men är naturligtvis beroende på de villkor som gäller. Flera avutredningens förslag syftar till att sfimulera detta intresse. Föratt öka intresset för investeringar i aktier föreslås att bestämmelserna förrealisationsvinstbeskattning ändras så atf vinster från aktieförsäljningen, sominvesteras i andra aktier ej skall beskattas. För att öka intresset förinvesteringar i mindre företag föreslås att alla akfiebolag får göra ett avdragfrån vinsten vid beskattning. Avdraget får uppgå till av aktiekapitalet,dock maximalf till . Detta medför en lindring av dubbelbeskattningenför de minsta företagen alternativt en möjlighet att konsolidera företagen. Föratt öka intresset för investeringar i minoritetsandelar i mindre företag föreslåsatt en ny typ av investmentbolag bildas. Dessa kallas Tillväxtinvest (TI).Dessa bolag skall göra investeringar i form av bl. a. aktier och konvertiblaskuldebrev i mindre företag. TI skall även kunna låna ut pengar. Investeringari TI skall stimuleras genom att dessa görs avdragsgilla upp tiU . Vid försäljning av andelarna i TI skall skattemässighänsyn tas till tidigare beviljade avdrag. Föraft öka TLs investeringsmöjligheter föreslås att TI får låna maximalt tvågånger dess eget kapital enligt någon eller några av nedanstående modeller: oTI kan erhålla statliga garantier för lån upptagna på kreditmarknaden o TI kanfå lån förmedlade från AP-fonden med ränta som gäller för industrigarantilån.Lånetiden kan uppgå fill o TI kan beviljas räntefrihet . Ränta tUl AP-fonden betalas då av en fond. gäller industrigarantilåneränta.Om verksamheten varit framgångsrik, skall staten som kompensation för uteblivenränta ha en vinstandel. Vinstandelen maximeras vid räntebefrielse till100 % på det lånade beloppet. Lånet jämte vinstandel skall återbetalas eftermaximalt . 1981/82:191 38 TIskall beskattas som rörelsedrivande bolag. Inrättandeav en tillsynsmyndighet för Tl-systemet föreslås. Denna kan antingen varafristående eller anknytas till någon befintlig myndighet. Statsmakternaföreslås tillföra 100 milj. kr. till en fond som förvaltas av tillsynsmyndigheten.Fonden skall kunna förskottera räntan enligt ovan och täcka eventuellaförluster. 1981/82:191 39