prop · G503150 · 1981-12-31 00:00:00 — Trols försök lill avlal om all hällatillbaka stålutbudet har priserna varit pressade, någol som får anses nästanofrånkomligt i en bransch där marginalkostnaden - särskilt vid lågtkapacitetsutnyttjande - troligen ligger en bra bil under genomsnittskostnaden.Svårighelerna på volymsidan har också varit stora för de svenska producenterna,med avsevärda produktionsminskningar . 1981 sjönk vinsternakraftigt och driflsöverskottets andel av förädlingsvärdet beräknas ha nått enlägre nivå än i nationalräkenskapsstalistiken. Debakomliggande faktorerna var i första hand den svaga prisutvecklingen på järnoch stål (3,) samt sänkningen av arbetsproduktiviteten (-4,). Järn- ochstålverken är också stora förbrukare av energi och den kraftiga prishöjningen(49,) pä tung eldningsolja blev därtor kännbar. Prognosen innebär enkraftig vinstförbältring men fortfarande på en föriuslbringande nivå. Denväntade återhämtningen följer dels av atl priserna - delvis på grund avdevalveringen antas öka 13,och dels av alt produktiviteten tack vare enprognoserad 5-procenlig produktionsökning beräknas öka starkt. Denbransch i dessa kalkyler som haft den bästa vinstsiluationen ärverkstadsindustri exkl. varv. Detta beror delvis på alt man med sina merspecialiserade produkter lättare kunnat höja försäljningspriserna än l.ex.råvarubranscherna, men också på alt man relativt väl kunnat komma tillrätta medkostnadsökningarna. 1981 synes också en liten ökning av bruttomarginalen hakommit lill slånd tack vare den jämförelsevis låga ökningen av koslnaderna förinsatsvaror. En rejäl vinstuppgång väntas dock 1982, myckel som en följd av denprognoserade låga ökningen av arbetskraftskostnaden per producerad enhet.Timlönekostnaden beräknas Prop.1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Tabell 8:5 Lönekostnader och produktiviitet i vissaindustribranscher 19761982 15,8 -4,4 11,2 -11,1 10,7 -1,9 8,9 -9,5 -3,3 14,9 -5,9 10,8 -2,0 -4,5 18.5 -1,0 11,2 -1,6 -2,3 9,2 -0,4 8,9 -0,9 8,9 -1,4 ' Exkl. varv, petroleumraffinaderier och ickejämmetallverk. Gmvor och mineralbrotl, sågverk, massaindustri samtickejämmetallverk. ' Pappersindustri, järn- och stålverk, verkstadsindustriexkl. varv och "övrig tillverkningsindustri". Anm. Lönekostnad avser löner inkl. kollektivaavgifter och icke vamanknutna indirekta skatter, per arbetad timme. Produktivitet avser bmttoproduktion ifasta priser per arbetad timme. Källor: och . härvid stiga - den lägsta höjningen -medan produktiviteten förutses öka med, historiskt sett, relativt måttliga4,. Del kan nämnas att den produktionsökning (4,) som ligger iproduktivitetsprognosen beräknas bli möjlig uteslutande genom en ökning avexportefterfrågan (med 8,). Den heterogena sektorn övrig tiUverkningsinduslri exkl.varv innefattar så disparata branscher som livsmedels-, textil- och kemiskindustri. Trots att aggregatet har vissa inslag av "krisbranscher" såvar vinstnedgången Se produklionskapiUet för en exakt definition. Prop.1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Diagram 8:3 Rörliga produktionskostnader ocharbetsproduktivitet i tillverkningsindustrin exkl. varv 1964-1982 lill \_ \_ \_ I I I I I I 64 66 68 70 72 74 76 78 80 82 Källor: och . under andra delen av 1970-talel inle så markerad som förden totala tillverkningsindustrin exkl. varv (se diagram 8:2). En orsak är atlden betydande delbranschen livsmedelsindustri till stor del är skyddad frånutlandskonkurrens och atl man därför haft goda möjligheter all bibehålla sinavinstmarginaler genom prishöjningar. En annan är att den kemiska induslrin (exkl.petroleumraffmaderier) hör lill de branscher som internationellt sett klaratde senaste lågkonjunkturerna bäst. sjönk dock vinstnivån inom övrigtillverkningsindustri exkl. varv tillbaka. Det var dels den - jämfört medverkstadsindustrin - kraftiga ökningen av insalsvaru-kostnaden och dels denoförmånliga produktivitetsutvecklingen (-2,) som låg bakom.Produktivitetssänkningen var i sin lur en följd av att produktionsökningminskade kraftigt, eller med 5,, vilket är största nedgången på mer än 10 år.Prognosen pekar pä en måttlig produktionsökning (2,) vilkettillsammans med den beräknade svaga höjningen av timlönekoslnaden ger en ökningav branschens unit labour cost med endast 2,. Detta, tillsammans med deförsäljningsprishöjningar som bl.a. på grund av devalvering väntaskomma till stånd, leder enligl kalkylerna till att driflsöverskottets andel avförädlingsvärdet ökar 1982. Vinstnivån synes därmed även för övrigtillverkningsindustri exkl. varv komma att nå upp till vad som registreradesunder 1970-lalels första är. Prop.1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Tabell 8:6 Priser på olika insatsproduktc r 1976-1982 -5,0 -0,1 -2,7 -11,3 Övrig (exkl. rå- -9,1 -2,3 -13,6 Jäm och stål hemma Jäm och stål import -4,1 -0,6 Verkstad exkl. varv hemma Verkstad exkl. varv import El och värme produktpris Anm. Produktpris avser implicit pris på bruttoproduktionsvärdeenligt nationalräkenskaperna. Hemmapris avser producentprisindex för svenskaTillverkares leveranser till hemmamarknaden. Importpris avser handelsstatistikenshybridprisindex typ Paasche. Sammanvägda prisindexar för förbmkningen i olika branscherfinns i tabell 8: 2 och 8:4. Källor: , ochstatistiska centralbyrån. Prop.1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 157 Den offentliga sektorns verksamhet har på olika sällbetydelse för utvecklingen inom samhällsekonomin i övrigt. Dels påverkar deoffentliga utgifterna för konsumtion och investeringar direkt den totalaefterfrågan i ekonomin, dels påverkar skaller och transfereringar inkomsternaför hushåll och förelag. Därmed har den offentliga verksamheten en indirektinverkan på efterfrägeutvecklingen ocksä inom den privata delen av ekonomin.Härtill kommer den offentliga sektorns inflytande på ekonomin viakreditmarknaden, l.ex. genom budgetunderskottets finansiering och AP-fondensbelydelse för utbudet på kapitalmarknaden. Den offentliga verksamheten diskuteras i det följande medutgångspunkt från inkomst- och ulgiflsöversikter för delsektorerna staten,kommunerna och socialförsäkringssektorn saml för den offentliga sektorn somhelhet. Avslutningsvis presenteras i avsnill 9.6 vissa beräkningarav finanspolitikens effekter på samhällsekonomin . De definitioner och avgränsningar som här tillämpasöverensstämmer med nationalräkenskaperna. Socialförsäkringssektorn omfattarendast allmän sjukförsäkring, allmän tilläggspensionering samt erkändaarbetslöshetskassor. TiU staten räknas numera kontant arbetsmarknadsstöd (KAS),arbetsskadeförsäkring, folkpensionering, delpensionsförsäkring, frivilligpensionsförsäkring, lönegarantifond och sjöfolkspensionering, vilka samtligatidigare inrymts i socialförsäkringssektorn. Beräkningarna över statens inkomster och utgifter baserarsig på nationalräkenskaperna. har inkomster ochutgifter prognoserats av riksrevisionsverkel. Här presenteras också en prognosför 1983. Denna kalkyl, som dock måsle bedömas som något mer osäker, baserarsig för inkomstsidan på inkomstberäkningar. På utgiftssidanligger i huvudsak budgetförslaget 1982/83 saml långtidsbudgetens beräkningarför 1983/84 som grund. Hänsyn har också tagils lill de sysselsältningsfrämjandeåtgärder som föreslås regeringen. Förändringar i gränsdragningen mellan staten ochsocialförsäkringssektorn har redovisats i tidigare narionalbudgeler.Socialförsäkringssektorns finansiella sparande utgörs nu liksom tidigareprakliskl taget enbart av AP-fonden. Vid jämförelser med inkomster och utgifterbakåt i liden har staten korrigerats för denna förändring. Som framgår av nedanstående tablå har statsbudgetensunderskott ökat kraftigt . Budgetunderskottet försämradesdrastiskt och uppgick lill 66 miljarder kr.1982 och 1983 väntas budgetunderskottet öka till nära 77 resp. 81 miljarder kr.En del av försämringen är alt hänföra lill inflationens inverkan men räknat somandel av BNP har budgetunderskottet ökat frän 3 å i böljan av 1970-taleltill beräknade 1983. Prop.1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 158 1972 1973 1974 1975 1976 1977 1978 1979 1980 1981 1982 1983 -11,5 -12,5 -12,0 -2,5 Statsinkomsternaökar i allmänhet långsammare än utgifterna i lågkonjunkturer. , meden relativt matt konjunktur, ökade budgetunderskottet någol snabbare äntidigare år; , vilket ledde till ett budgetsaldo på drygt 66miljarder kr. Visserligen ökade inkomsterna med 11,men utgifterna fortsatteatl öka snabbare än inkomsterna eller med och från en högre nivå. utveckling av statens inkomster och För1982 beräknas budgetsaldot försämras med ytteriigare II miljarderkr. Ulgiftstakten dämpas visseriigen kraftigt till9,men inkomstökningen stannai- vid enbart . Denna inkomstökning är dockhögre än vad man tidigare räknat med. Orsaken lill detta är dels en någotsnabbare ökning av den totala lönesumman och dels att vissa inkomstförstärkningarav engångskaraktär genomförs. Delgäller framför allt omläggningen av utbetalningen av mervärdeskatt förimportvaror, vilket väntas inbringa ca . Dessutom kommerelt antal mindre fonder att dragas in lill statskassan vilket kommer attförstärka denna med ytteriigare ca I miljard kr. Trols detta ökar underskottetsom andel av BNP till 12,. Budgetunderskottetväntas 1983 öka med blygsamma 4 miljarder till , vilketfrämst beror på den begränsade ökningstakten pä utgiftssidan. Budgetsaldotsandel av BNP beräknas bli . skullesaldots andel av BNP sjunka. Skulle budgetsaldot öka med ytteriigare 2,5miljarder kr. skulle dess andel av BNP dock bli oförändrad. Dedirekta skatterna beräknas 1981 ha ökat med enbart . beror på attutbetalningarna av kommunalskattemedel som är en avdragspost bland de direktaskatteinkomsterna (se tabell 9:1) beräknas öka starkt. genomförs vissajusteringar av skatteskalorna till en kostnad av 1,3 miljarder kr.Indexregleringen medför ell inkomstbortfall motsvarande 4,2 miljarder kr.jämfört med om 1981 års skatteskalor hade gällt. Höjningen av det kommunalagrundavdraget kostar ytteriigare . medan borttagandet avsärskilda skaltereduktionen inbringar . Prop.1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Tabell 9:1 Statens inkomster och utgifter Exkl. statliga affärsverk och aktiebolag 7,5' -26,1 -54,7 -59,0 därav: livsmedels- och ränte- -16,0 2.1.5 Till internationell verksamhet 2.5 Köp och försäljning av 1650 2 130 1660 1053 5306 5640 4240 -52909 -66 277 -76800 -80600 4 Utlåning ochandra finansiella transaktioner 13997 därav: industripolitiska 12,1 -14,5 26,0 - 0,5 -62,6 29,0 -22,5 1,3 - 0,4 - 2,5 7,9 -16,3 - 1,5 Nivån på inkomster och utgifter skiljer sig någotfrån budgetdepartementets beräkningar av redovisningstekniska skäl. Källor:Ekonomidepartementet, , och statistiskacentralbyrån. Totalt minskas skatteinkomsterna med . Det måste dock framhållas atl detta endast är beräknadevärden. De skatteinkomster som kunde ha influtit med oförändrade skatteskalorskulle mycket väl ha kunnat bli lägre. 1983 genomförs den första etappen av regeringensskattereform som går ut på att till 1985 sänka marginalskallen för majoritetenav inkomstlagarna till högsl . Del innebär atl de direkta skatterna kommeratt sänkas med . Dessulom indexregleras skatteskalornamed 5,vilket minskar statsinkomsterna med ytteriigare 3,2 miljarder kr.Kommu- 1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 160 nalskatierna som är en avdragsposl bland de direktaskatteinkomsterna ökar kraftigt trots regeringens indragning av kommunalskatterpå . Dessa faktorer gör tillsammans atl den direkta skallenminskar 1983 med 1,. Inkomsterna av indirekta skatter ökade kraftigt ,eller . beräknas ökningen stanna vid . Inbetalningarna avmervärdeskatten, vilken svarar för ungefär hälften av de indirekta skatterna,väntas minska med I % och 1983 öka med 7,. Inkomsterna av mervärdeskattsammanhänger med den privata konsumtionens utveckling och den aktuellaskattesatsen. sänktes mervärdeskatten från 19 till 17,7%.Tillsammans med en beräknad svag ökning av privata konsumtionen 1982,värdemässigt , beräknas dessa inkomster utvecklas mycket svagt. Företagsom gör investeringsavdrag kan direkt netta dessa i samband medinbetalningar av mervärdeskatt. Detta bortfall av mervärdeskatt har beräknatslill ca . Totalt sett kommer därmed inkomsterna avmervärdeskatt att minska med . , kommer intäkterna frånmervärdeskatten att öka med 7,. Övriga indirekta skatter består av punktskatter och s.k.arbetsgivaravgifter eller löneberoende indirekta skatter. Av punktskatternahöjdes skatterna på bensin och eldningsolja med /1 resp. /m' den 1april 1982. Skatterna på vin och sprit höjs den samt 1 januari 1983.I beräkningama ingår enbart beslutade eller aviserade punktskatlehöjning-ar.För 1983 har därför inga ytterligare skattehöjningar lagts in utan ökningen avpunktskatterna följer enbart volymökningen av den privata konsumtionen. Arbetsgivaravgifterna ökade kraftigt p. g. a.beslutade höjningar av skattesatsen för barnomsorgsavgil"len. Någrahöjningar av arbetsgivaravgiften har inte aviserats med etlundantag. Den beslutade marginalskallereformen kommer atl finansieras genom ens. k. löneavgift på . Genom denna höjning finansieras den ovanangivna sänkningen av de direkta skatterna 1983. Indirekta skatter beräknas därmedöka 1983. Genom införandet av löneavgifte:n som ska finansieragenomförandet av marginalskallereformen reduceras den lönesumma utifrån vilkende direkta skatterna beräknas. Detta ger i sig ett skallebortfall som måslekompenseras genom en högre löneavgift. Storleken på denna har bestämls medhänsyn tagen till detta förhållande. Statens inkomster av socialförsiikringsavgifter ökadekraftigt och 1981. Detta beror huvudsakligen på atl uppbörden av destatliga myndigheternas arbetsgivaravgifter lagls om fr. o. m. I juli 1980.Därigenom bokfördes för både 1980 och 1981 avgifter från tre halvår. Fr.o.m.1982 upphör denna effekt, vilket innebär all dessa inkomster beräknas minskamed 2,i jämförelse med 1981. 1983 kommer dessa inkomster att öka 1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 161 med9% vilket i stort sett molsvarar lönesummans utveckling samt innefattar enökning av avgiftssatsen för ATP med 0,. Denovan nämnda omläggningen av socialförsäkringsavgifierna påverkar statensövriga inkomster i motsatt riktning. Inkomsterna blir lägre under 1980 och 1981för att 1982 öka kraftigt. Ökningen accentueras av kraftigt ökadeinleveranser från affärsverken samt . Dessutom tillkommer alt statensränteinkomster ökar kraftigt . Denna sistnämnda effekt gäller även 1983,medan övriga inkomster i övrigt väntas utvecklas relativt måttligt detta år. Statensutgifter väntas fortsätta all växa i snabbare takt än inkomsterna och liggerdessutom på en nivå som är högre än inkomsterna. 1981 blev ökningen 15,2%.1982 och 1983 beräknas ökningstakten dämpas till 9,5 resp. bl. a. genom debesparingar som då ska genomföras. Den helt dominerande utgiftsposten ärtransfereringar där denna dämpning av ökningstakten märks tydligast. Ökningeni transfereringar liU hushåUen 1981 beror främst på ökningar i utbetalningar avfolkpensionerna samt den relativt snabba ökningen av utbetalningar lilldelpension. Totalt sett beräknas de statliga transfereringarna till hushållenöka med 11,1981 och 5 resp. 4,1982 och 1983. Orsaken till den lägreökningslakten är dels regeringens besparingsåtgärder och delsatl inga reformer genomförs utan endast automatiska utgiftsökningar. Blanddessa transfereringar ingår också folkpensioner. Dessa ökade kraftigt i bådenominella och reala termer fram . Genom de ändrade reglerna föruppräkning av dessa pensioner bromsades denna ökning upp kraftigt och1983. inkluderar i enlighet med nationalräkenskapernas principer livsmedelssubventioneroch räntebidrag till bosläder. 1981 kom dessa till följd av bl.a.diskonlohöjningen atl öka med . Ökningen avsåg enbarträntebidragen. Livsmedelssubventionerna minskade med 500 milj. kr. den Ijanuari 1982. Trols diskontosänkningen och med 1procentenhet vardera kommer räntesubventionerna att öka. Sammanlagt beräknasdessa transfereringar öka 1982. 1983 antages livsmedelssubventionernavara i stort sett oförändrade, medan räntesubventionerna fortsätteratt öka. Somtransferering till förelag räknas vidare bl.a. lagerstöd, presstöd,transportstöd, bidrag lill SJ för icke lönsamma järnvägar och stöd lillenergibesparande investeringar. Del som framför allt förklarar den starka ökningenav transfereringarna till företagssektorn är emellertid desärskilda industripolitiska satsningarna inom varvsindustrin, stålindustrin,skogsindustrin m.fl. branscher. väntas dessa transfereringar ökabl. a. genom kraftigt ökade utgifter för varvsindustrin. Detta beror på entidigareläggning av utbetalningar av förlustgarantier lill statliga varv på2500 milj. kr. Dessa induslripolitiska åtgärder prognoseras inte till skillnadfrån andra poster. Här medtages endasl redan beslutade eller 11 1981182. Prop.1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 162 Tabell9:2 Industripolitiska ätgärder 1976-1982 omfattar i huvudsak företag inom Statsföretag, t. ex. NJA,, m. fl. Källor: Budgetdepartementet, industridepartementet ochriksrevisionsverket. Någon särskild redovisning har därför ej gjorts. Trotsökningarna av transfereringarna ligger de ändå under den högstanivån 1979. Till stor del har också de induslripolitiska insatserna utgått iform av län och aktieteckning. Denna del redovisas i tabell 9:1 under poslenutlåning och andra finansiella transaktioner. ökade denna post föralt 1982 beräknas minska med 22,. Somframgår av tabell 9:2 uppgår genomförda eller beslutade industripolitiskaätgärder fr. o. m. varav i form avtransfereringar och resten som lån och aktieteckning. De industripolitiskasatsningarna har varit starkt koncentrerade. avser satsningarpå varvsindustrin. De tre branscherna varv, stål- och skogsindustri harmottagit näri. av industristödet, men svarar enbart för avindustrins totala förädlingsvärde. Merpartenav induslripolitiska åtgärder som riktas lill skogsindustrin och stålindustrinhar utgått i form av lån och aktieteckning. Utbetalningarna har ökat kraftigt.Fram t. o. m. 1982 beräknas värdet av dessa insatser ha uppgått till drygt 7miljarder kr. , 1981 och 1982 är de industripolitiska insatserna påtagligtlägre jämfört med . TransfereringarnatiU internationeU verksamhet utgörs huvudsakligen av gåvodelen iu-landsbiständet. Inkl. krediter lill utvecklingsländer beräknasu-landsbiståndet 1982 uppgå till . Ränteutgifterna påstatsskulden ökar f n. mycket snabbt lill följd av de snabbt ökandeunderskotten i statsbudgeten och uppgick till drygt 27 miljarder kr.eller 12,av statsutgifterna. 1982 beräknas utgiften för statsskuldsräntornatill . eller av de totala statsutgifterna. Därmedbidrar statsskuldsräntorna med till den totalautgiftsökningen på 9,. 1983 väntas ränteutgifterna fortsätta att ökakraftigt, eller med . Denstatliga konsumtionen ökade med 8,i löpande priser 1981. 1982 väntas enuppbromsning av ökningstakten lill och 1983 till 3,. Prop.1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 163 enökning av konsumtionsvolymen 1980 på 1,är det 1981 fråga om en minskning avkonsumtion i reala termer 1982 och 1983 beräknas en minskning avvolymen med 2,vardera året. Bakgrunden lill denna minskning är dels attKarolinska sjukhuset och .Akademiska sjukhuset . 1983övergår till landstingskommunalt huvudmannaskap, dels regeringens genomfördaresp. Kalkylerna har gjorts med dessa besparingarinräknade. 1981 minskade sysselsättningen inom den statliga sektorn med ca 300personer. 1982 och 1983 beräknas sysselsättningen fortsätta att minska medytterligare ca 10000 personer vardera året. Den allt övervägande delen beror påden ovannämnda ändringen. Investeringsverksamheteninom de statliga myndigheterna beskrivs närmare i kapitel 7. De statligamyndigheternas investeringar beräknas minska 1981 för att därefterminska ytterligare med 1,5 resp. 1982 och 1983. Statensegen utlåning - bl.a. i industripolitiskt syfte och övriga finansiellatransaktioner minskade 1981. Minskningen förklaras av en kraftig neddragningav rörliga krediter. Täckning av förluster inom varvs- och stålindustrin görsofta i form av förlust eller garantilån. Dessa är egendigen subventioner, menförs inte som transferering till förelag förrän lånen förfaller till betalning.En stor del av de lån som utgivits är därför redan intecknadesom förelagssubventioner . Försämringen av statens finansieUasparande skulle därmed bli . ochförsämras med ytterligare 7 resp. . Beräkningarnaöver statens inkomster och utgifter omfattar den statliga verksamheten såsomden definieras i nationalräkenskaperna. För att erhålla statsbudgetens saldo,vilken baseras på en verksamhet som är något snävare avgränsad, införs enkorrigeringspost. Liksomtidigare har genomfört en enkätlill kommunerna avseende de kommunala inkomsterna och utgifterna under Qolåretoch innevarande år. Enkäten har legat lill grund för den bedömning av denkommunala sektorns utveckling som redovisas i tabell 9:3. Vadgäller skatter och statsbidrag bygger redovisningen på uppgifter frånriksrevisionsverkel och budgeldepartementet. Uppgifterna för 1980 och 1981överensstämmer med nationalräkenskaperna. Skatteinkomsternainom den kommunala sektorn beräknas stiga 1982, vilket är sammaökningstakt som 1981. Bakom denna förhällan-devis snabba ökning ligger attlönerna steg påtagligt under konjunkturuppgången 1979-1980, vilket påverkarkommunernas skatteinkomster med 1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Tabell9:3 Kommunernas inkomster och utgifter 1980- Exkl. kommunala aktiebolag och stiftelser -12,0 -4,5 -6,0 2.4 Netto av mark- och skaperna (1-2) -4,5 Anm. Allmänna statsbidrag omfattar skattebortfallsbidrag,skatteutjämningsbidrag och särskilt bidrag till Speciella statsbidrag utgår till bestämdaverksamhetsområden. Källor: Ekonomidepartementet, ,och . Dessutom höjdes den kommunala utdebiteringen den 1 januari1981 med och med till . Isyfte att begränsa de kommunala skatteinkomsterna har grundavdraget vidkommunal beskattning höjts . och det kommunalaskalleunderlaget från juridiska peisoner har begränsats . Dessa bådaåtgärder begränsar kommunernas skatteinkomster med . Statsbidragensökningstakt dämpas avsevärt 1982. ökade de med 13,, förutses enökning med endasl . Den låga ökningstakten förklaras främst av attskattebortfallsbidragen och kompensationsbidragen inte utgår fr. o. m. 1982.De allmänna statsbidragen utgörs därefter enbart av skatteutjämningsbidrag. Ävende specialdeslinerade statsbidragen ökar långsammare 1982, dels som följd avdämpad tillväxt av de kommunala verksamheter till vilka statsbidrag utgår, delsgenom att vissa bidrag begränsats inom ramen för del statligabesparingsarbelet. Prop.1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 165 Deövriga inkomsterna beräknas öka med 1982 jämfört med närmare 14%1981. Den dämpade ökningslakten är lill stor del hänförlig till attränteinkomsternas tillväxt reduceras påtagligt 1982 efter atl ha ökat mycketstarkt 1978-1981. Minskningen beror dels på all ändrade utbetalningsregler förkommunalskattemedel begränsar den genomsnittliga likviditeten, dels påräntesänkningarna och . Sammanlagetberäknas de kommunala inkomsternas ökningstakt minska från 1981 filldrygt 1982. Även här dämpas ökningstakten av den lägre räntenivån,vilken begränsar kommunernas räntekostnader. Denkommunala konsumtionen ökade enligl nationalräkenskaperna i volym 1981,vilket är en något högre ökningstakt än 1980. Därvid bör dock beaktas all 1980års utveckling starkt påverkades av att de kommunala beredskapsarbetena underdella är minskade i omfattning med närmare 10000 personer medanberedskapsarbetenas inverkan på konsumtionsutvecklingen var i stortsett neutral. innebär atl konsum-fionsvolymen exkl. kommunalaberedskapsarbeten ökade i klart lägre takt 1981 än 1980. För1982 förutses en fortsatt neddragning av den kommunala konsumtionensvolymtillväxt. På basis av enkäter som utförts av ochkommunförbunden förefaller del troligt all primärkommunerna kommer atl öka sinkonsumtion med 1 ä 1,, och landstingen med 1982.