prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — Prop.1981/82:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 133 Osäkerheten i kalkylernaär troligen större än skillnaderna mellan alternativen C 1 och C 2. Det är dockklart att de regionala alternativen är dyrare än de centrala. Exekutionsväsendet harett myckel stort behov av datorstöd. Med hänsyn till den avsevärda lid somkrävs för all utveckla, testa och bedriva försöksverksamhet med nya datasystemär enligl utredningen del alternativ som ligger närmast lill hands och somär del bästa. De regionala alternativen som beskrivs i slalskonlorels rapportär enligl utredningsförslaget lösningar som för den exekutiva verksamheten påsikt kan vara fullt likvärdiga . De kan även ge fördelar framför REX.Utredningen framhåller all elt införande av får därför inte innebära allADB-slödets utformning därmed har fåll sin slulgiUiga lösning. En utvecklingmot ett eventuellt distribuerat datasystem bör göras möjlig och den tillgodosesbäsl om driften av tills vidare förläggs till DAFA. Lftredningen föreslårsåledes att genomförs för hela landet. Någon ändring i nu gällandesyslemuppbyggnad är inle nödvändig, inle heller förordas någon ändring avsystemets regislerinnehäll. I ell avseende föreslås emellertid en modifiering.Det s.k. länsslulna systemet föreslås upphöra. Systemets tillgänglighetför användarna bör ökas genom särskilda åtgärder. En sådan åtgärd kan vara atthos DAFA förlägga driften av kronofogdemyndigheternas datasystem till ensärskild dator.För alt närmare kunna reglera ett informalionsullämnande lillandra myndigheter föreslås alt tillgången till uppgifter urkronofogdemyndigheternas dalaregister regleras i särskild författning.Utformningen av en sådan författning torde kunna ingå i den översyn avindrivningslagsliftningen som har påbörjats. För del särskilda informalionsulbytelmellan olika myndigheters ADB-system bör i första hand väljas möjligheten allmed hjälp av en minidator (kommunika-lionsdator) förmedla uppgifter mellanmyndighelerna så all samkörningar av registren kan undvikas. Genom en sådanteknisk lösning får myndigheterna tillgång till erforderliga uppgifter urvarandras dataregister över de egna terminalerna. Kronofogdemyndigheter,uppdragsgivare - främst länsstyrelserna -, personalorganisationerna inomexekutionsväsendet samt DAFA bör ha möjlighet att påverka systemelsutformning. För delta ändamål föreslås all elt särskill samrädsorgan bildas därföreträdare för de olika intressenterna saml RSV ingår. Genomförandel bör skesnarast möjligt dels för alt ge kronofogdemyndigheterna den resursförstärkningsom de är i trängande behov av, dels för att Prop.1981/82:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 134 REXger möjlighet att öka indrivningsresullalel med betydande belopp. Genomförandelföreslås ske i tvä etapper och föreslås inledas under /83med 24 kronofogdemyndigheter i län som gränsar till nuvarande REX-län.Resterande 35 kronofogdemyndigheter ansluts till systemet /84. Anslutningarna fill skerför etapp 1 och för etapp 2 . Utredningen visaratt de personalvinster som påvisades i RSVs rapport ärrealisfiska - 375 årsarbetskrafter. Dessa frigjorda personalresurser torde dock i sin helhetfordras för alt kompensera det arbetskraftsbehovsom råder inom exekutionsväsendet med anledning av de senaste årens volymökningar för vilkapersx)nalförstärkningar inte har erhållits i tillräcklig omfattning. Om de frigjordapersonalresurserna awecklas innebär detta ell löneborl-faU för staten på ca26 milj. kr. Vid beräkningen har då förutsatts att aveffektvinslen har kunnat realiseras. En minskning av personal i motsvarandeomfattning beräknas medföra lägre indrivningsresultat på uppskattningsvis ca 195 milj. kr. Beräkningar visar -såsom förut har nämnts - all REX-kronofogdemyndigheterna medbibehållande av de frigjorda personalresurserna har drivit in uppskattningsvis110 respektive 126 milj. kr. mer än omde inte hade haft . Med den föreslagna genomförandelaklen beräknas det ökade indrivningsresultatet för 1982uppskattningsvis bli 138 milj. kr., 196 milj. kr. och för 1984255 milj. kr. Kostnader för attgenomföra har beräknats till 45,2 milj. kr. , 32,8 milj. kr. för1983 saml 33,3 milj. kr. NeUovinslen för de tre åren omräknad till nuvärde efter enkalkylränla pä fio procent utgör sammanlagt392,9 milj. kr. 1982-1991 blir vinsten, medmotsvarande omräkning, 817,9 milj. kr. Särskilt yttrandehar avgetls av sakkunnige som förordar alt någon form avregional drift kommer lill stånd bl.a. av integritets-hänsyn. 1981/82:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 135 Sammanställning avremissyttranden över betänkandet Datorstöd för exekutionsväsendet jämterapporter (Ds Kn 1981:5, 6, 7) Utredningens förslag harfäll ett positivt mottagande under remissbehandlingen. Remissinstanserna äröverens om att kronofogdemyndigheterna är i stort behov av datorstöd. börgenomföras och driften bör tills vidare vara förlagd lill DAFA. Enliglflertalet länsstyrelser är del angelägel att ADB-verksamheten utformas så allen övergång fill en regional driflslruktur kan genomföras.Remissmyndigheterna ifrågasätter om rationaliseringsvinster kan realiseras medhänsyn lill de senaste årens volymökningar.Utredningen konstaterar allinformationsutbytet mellan kronofogde- och taxeringsmyndigheter är väsentligt.Såväl länsstyrelserna som kronofogdemyndigheterna betonar alt ell förbättratinformationsutbyte mellan kronofogdemyndigheter och länsstyrelser bl.a. är enförulsällning för en effekfivare indrivningsverksamhel. AUmänt i fråga om datorstöd tillexekutionsväsendet Datainspektionenkonstaterar all kronofogdemyndigheterna är i stort behov av datorstöd.Inspektionen anser all det är möjligt att uppnå en godtagbar ADB-säkerhel i eltcentralt system men påpekar att centrala lösningar i regel nödvändiggör bl.a.större krav pä dalaskydd än regionala syslem. En ny utredning om ett regionaltalternafiv bör därför tillsältas . Statskontoret stöder utredningensförslag all bör införas och att driften tills vidare bör varaförlagd till DAFA. DAFA biträder i huvudsak utredningens förslag. De regionalaalternativen anser DAFA är både svårgenomförbara och kostsamma. Förutsättningenför att en regionalisering skall kunna genomföras ulan alltför storakostnadsökningar är att flera system samordnas. konstateraratt har fungerat väl vid berörda myndigheter och de problem som varitförenade med utveckling av andra ADB-system i statsförvaltningen torde inuläget endast i begränsad utsträckning gälla . Verket behandlar i förstahand de ekonomiska aspekterna pä den föreslagna utformningen av ett datorstödoch av en regionalisering av . Riksrevisionsverkel anser sig inle haunderlag att bedöma vilka skäl som skall vara avgörande vid del slutliga valetav ADB-system för exekutionsväsendet. anser all del ärangelägel alt med sin nuvarande utformning skyndsamt genomförs i helariket. Enligl kräver även elt regionall syslem någon form avriksomfattande gäldenärsregisler. i tillstyrkerutredningens förslag med två väsentliga förbehåll. Prop.1981/82:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 136 tills vidare förläggas fill DAFA, men begränsasi liden. En ny utredning med uppgift all förbereda en övergång lill en regional drift måste enligtlänsstyrelsen tillsältas eftersom utredningen av tidsskäl inle har analyseratde regionala alternativen på ell tillfredsställande sätt. iUppsala län fillstyrker utredningsförslaget som bedömer som välunderbyggt och väl motiverat. i delarutredningens uppfattning att samtliga kronofogdemyndigheter så snart sommöjligt bör fä tillgång till ADB-teknik i sin verksamhet. Enligl länsstyrelsensmening är det angelägel alt ADB-verksamheten vid kronofogdemyndigheterna gesen sådan organisation all en övergång till ell regionall system inleomöjliggörs. i delar utredningsmannensuppfattning all kronofogdemyndigheterna möjligt bör ges elt ADB-stöd.På grund av kronofogdemyndigheternas gjorda investeringar i REX-systemet samlmed hänsyn lill behovel av en skyndsam resursförslärkning iindrivningsverksamhelen vill inte motsätta sig en lösning tillsvidare med central drift vid DAFA. i anser all delär ytterst angeläget all samtliga kronofogdemyndigheter ansluts tilldatasystem och all delta sker utan onödigt dröjsmål. Frågan är enligllänsstyrelsens uppfattning inle om samtliga myndigheter bör anslutas utan näroch lill vilken typ av datasystem, centralt, regionalt. förordarall länsdalorer borde utnyttjas bättre och därför bör ett regionalt alternativväljas. DeUa borde kunna realiseras endast ell eller högst änutredningen gör gällande för de två centrala alternativen. iKalmar län tillstyrker förslaget men anser all bör en regional lösningeftersträvas. i anser att fördelarna med är såstora all det bör genomföras vid samtliga kronofogdemyndigheter.Länsstyrelserna i och län anser det som synnerligenangelägel all genomförs och tillstyrker därförutredningsförslaget. Enligt i mening bör ettADB-system föras in i hela landet så snart del över huvudtaget är möjligt. Deregionala alternativen bör ingående utredas. Enligl länsstyrelsensmening kan de regionala alternativen ge en bättre koppling mellan de olikaleden i taxeringsprocessen, nämligen folkbokföring, taxering, uppbörd ochindrivning. i anser att det är synnerligen angelägelall alla kronofogdemyndigheter sä snart som möjUgt får ADB-teknik till hjälp i sin verksamhet och tillstyrkerförslaget. i framhåller alt det ärangeläget, all kronofogdemyndigheterna ges ett datorstöd. Länsstyrelsenbeklagar, att ulredningsfiden varit så knapp, att alternativa syslem till delpå försök inrättade inte kunnat övervägas. föreslår all enutredning sätts igång för alt utreda ett regionall syslem. Del finnsingenting som lalar mot ett regionalt syslem och all verksamheten med eltsådant system hos kronofogdemyndigheterna inle skulle kunna bedrivas på Prop.1981/82:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 137 ett fullt tillfredsställande sätt. Länsstyrelseni anser med hänsyn lill tidsaspekten all del nu befintliga ochväl utprovade REX-systemet skall genomföras enligl utredarens förslag.Länsstyrelsen i anser all cenlraldrift vid DAFA i ett inledningsskedeär överlägset andra alternativ, dels för all få ell snabbi genomförande, delsdärför all systemet är prövat och har visat sig ha hög funktionsgrad. I längretidsperspektiv kan andra lösningar, enligt , vara bättre lämpadeall tillgodose behoven. En utvärdering av systemet bör därför påbörjas.Länsstyrelsen i ansluter sig principiellt till de slutsatser somhar kommit fram i belänkandel. I utredningen har man dock av lidsskäl inte ensanalyserat de regionala alternativen. anser detta som myckelotillfredsställande och efterlyser en samlad helhetssyn på ADB inomstatsförvaltningen där regionala lösningar ges möjlighet till rättvisa jämförelser.Länsstyrelsen i län ansluter sig till utredningens förslag.Länsstyrelsen i föreslår alt införs på säll somutredningen föreslär. Enligl mening är det från teknisk synpunktolämpligt alt använda länsdalorer för flera komplexa system (taxering/uppbördoch exekutionsväsendets ADB-system). Arbetstoppar i de båda nämnda systemeninträffar ofta . i tillstyrkerutredningens förslag men framhåller att val av central drift inte ger någrabetänkligheter för framtida läsningar eftersom dess ADB-lekniska livslid ärbegränsad. i delar utredningens uppfattning attsamtliga kronofogdemyndigheter med det snaraste måste få la ADB-tekniken lillhjälp i sin verksamhet. pekar på alt har stort samband medskattesystemet och all en integrering med länsstyrelsernas databassyslem ärmotiverad. kan, om sä är önskvärt, datasystemen för taxering, uppbörd,mervärdeskall och indrivning göras åtkomliga genom samma terminaler. Del ärdärför angelägel all man redan nu planerar för likartad syslemuppbyggnad för deolika områdena. Länsstyrelserna i och tillstyrkerutredningens förslag. Man bör dock sträva efter en lösning så alt en eventuellövergång till ett regionall syslem inle försvåras. i Norrbottenslän tillstyrker utredningsförslaget. bör dock ett decentraliseratsystem övervägas. Samtliga kronofogdemyndigheter tillstyrker utredningensförslag och förordar all bör driften föras över lill en central datorpå riksskalleverkel. Myndighelerna betonar viklen av riksälkomsl av eltgäldenärsregisler. Enligt uppfattning bör ett ADB-systemför exekutionsväsendet organiseras och administreras på samma säll som inuvarande REX-syslem. Verket tillstyrker förslaget. Den centraliserade driftenär enligl verket självklart en fördel till andra syslem med centralsystemlösning. Trafiksäkerhelsverkel fillstyrker alt del nuvarande REX-systemetsnarast möjligt genomförs för hela landet. () understrykerbetydelsen av all vid en Prop.1981/82:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 138 eventuell decentralisering av REX-systemetrationella möjligheter utvecklas för samordning mellan ett centralt datasystemsom studiestödets informationssystem (SIS) och ett distribuerat () konstaterar all driften inle skertillsammans med andra system, vilket enligt DALK är en fördel. Vid en samlad bedömningfinns, enligt DALK:s mening, inga avgörande invändningar mol den förordadedriftslrukluren. () uppfattning är attgenomförandet av inte bör ytterligare försenas. biträder förslaget allREX inledningsvis bör genomföras med drift av DAFA. ochLandstingsförbundet anser alt det är angelägel all exekutionsväsendeteffektiviseras genom all införa ell ADB-system och tillstyrkerförslaget. Centralorganisationen SACOISR, vill kraftigt understrykautredningens uppfattning all elt datorstöd bör tillföras exekutionsväsendet.TCös statstjänstemannasektion, STIKFM anser all datorstöd förexekutionsväsendet bör genomföras möjligt för samtligakronofogdemyndigheter. Inga svåra negativa konsekvenser i systemets nuvarandeutformning har kunnat skönjas. Föreningen vill erinra omatt nya och delvis myckel kvalificerade arbetsuppgifter har ålagtskronofogdemyndigheterna genom utsökningsbalken och all datorstöd är enförutsättning för all intentionerna i balken skall kunna förverkligas.Föreningen tillstyrker förslaget all ett datasystem av REX-lyp börinföras för exekutionsväsendet i hela landet. Datasäkerhetsfrågor bl.a. den enskildesintegritet och kommunikation mellan och andra offentliga ADB-register. Datainspektionenförväntar sig mänga krav pä samkörningar med ett centralt syslem. Detta gällerinle bara krav från den offentliga sektorn ulan även privatföretag inom l.ex.kreditupplysnings- och inkassobranscherna. Datainspektionen anser atthanteringen med ell framtida ADB-stöd för exekutionsväsendet kräverförfatlningsstöd. Författningen bör reglera registeransvar, förioganderäll,regislerinnehåll, ändamål, utlämnande, räl-lelseruliner, sekretess ochgallringsregler. Statskontoret finner all man genom all vidta älgärder kantillgodose rimliga krav pä integritetsskydd. DAFA framhåller att utbytet avinformation mellan olika syslem kan tillhandahållas genom dataväxel.Länsstyrelsen i har på försök erhållit tillstånd att ansluta enbildskärmsterminal till , och är positiv till ett utvidgatinformationsutbyte mellan olika myndigheters ADB-system. anserall del finns behov av särskilda informationscentraler som ett led ibekämpandet av den ekonomiska brollslighelen. finns värdefull informationsamlad på olika myndigheter. problem är alt handläggande myndighel i daginle känner lill på vilken eller vilka myndigheter för ärendet betydelsefullinformation finns att fä. 1981/82:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 139 anser att frägan om informationscentraler börutredas. i anser alt från integrilelssynpunkl är det länsslulnasystemet ulan värde då kronofogdemyndigheterna kan erhålla de aktuellauppgifterna genom att ta telefonkontakt med berörd myndighel. iUppsala län vill understryka all de praktiska och kostnadsbesparande lättnadersom kan erhållas genom informationsutbyte mellan AFB- och REX-syslemen isamband med bl. a. skönslaxeringar och mervärdeskallehanleringen bör nyttjasför effektivering av kontrollarbetet och erhållande av säkrare beslutsunderlag.Enligt i mening bör del exempelvis varamöjligt att fill rimliga kostnader ge länsstyrelsernas taxeringsenheter ochåtminstone de större lokala skattemyndigheterna terminalålkomsl till KFM-regislren.Länsstyrelsen i förordar att för informationsutbyte mellanmyndigheter bör så långt tekniskt är möjligt datateknik utnyttjas. Länsstyrelseni anser all skyddet för den personliga integritetenminskar om utredningsförslaget går igenom. Detta skall jämföras med all man iAFB-systemet inte genom terminal kan erhålla taxeringsuppgifter förskallskyldig i annat län än del egna. i anser allstora rationaliseringsvinster förmodligen skulle uppnås vid ellinformationsutbyte via terminal mellan skalleregistrel och REX-syslemetsregister. Problemet med sekretessen i skalleregistrel torde kunna lösas på såsätt all vissa spärrar införs för andra användare än skattemyndigheterna.Länsstyrelsen i delar utredningens uppfattning all ej börvara länsslulet. Erfarenheten från skattesystemet, där vissa rufiner ärlänsbundna, visar att arbetets behöriga gäng förhindras i inle få fall.Inskränkningar i åtkomst av dala i REX-systemet medför enligl länsstyrelsensuppfattning effektivitetsförluster ulan nämnvärda vinster iintegrilelshänseende. Visst skydd mol missbruk av uppgifter i finns redan iden omständigheten alt lerminallransaktionerna registreras och kan spåras lilllerminalanvändaren. i delar utredningensuppfattning att inlegriletshänsyn inle bör utgöra något hinder för eltriksomfattande ADB-system för kronofogdemyndigheterna eftersom registret inleinnehåller sekrela uppgifter. i ifrågasätterom inle frågan om andra statliga myndigheter i egenskap av uppdragsgivare börha tillgång till uppgifter ur ADB-registrel, som rör behandlingen av egnaärenden, bör närmare utredas. Möjligen kan sammankoppling av olikalerminalbaserade syslem ske med hjälp av minidator. Älgärder bör enligllänsstyrelsen vidtas för att bestämma vilka tjänstemän, som behöver riksälkomslliksom vilka uppgifter dessa behöver för all på elt rationellt sätt fullgörasina arbetsuppgifter. Datalagstiftnings-komittén (DALK) förutsätter enförfattningsreglering av ADB-slödel för exekutionsväsendet. Enligt DALK:sbestämda mening bör den omfatta bl.a. registerinnehåll, från vem och på vilketsäll uppgifterna får inhämtas och Prop.1981/82:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 140 rutiner för rättelse av orikliga uppgifter.Oavsett detta bör endast undantagsvis uppgifter från andra ADB-system, som harinsamlats för andra ändamål, användas inom exekutionsväsendets ADB-system.Delta gäller särskill med tanke på att registerspaning skall ske i ökadomfattning varvid regislerinnehällel lill stor del skall utgörabeslutsunderlag. Vid en sammanfallande bedömning finner DALK inga avgörandeinvändningar mot att de lösningar genomförs som utredningsmannen förordar. I fråga om genomförandettillstyrker remissinstanserna utredningens förslag att det bör ske i tvåetapper med början /83. Samtliga remissinstanser,som berört utredningens förslag att ett särskilt samrådsorgan bör inrättas föralt ge kronofogdemyndigheterna m.fl. myndigheter möjlighet all päverkasystemets fortsatta utformning, är positiva lill delta förslag. Riksrevisionsverketframhåller alt generellt har antagils alt höjer effektiviteten iindrivningen genom all vissa funktioner utförs maskinellt och därigenom delsminskar personalbehovet dels medför snabbare och säkrare och i viss mån högrebetalningsfrekvens. Enligt riksrevisionsverkels mening ger inleindrivningsstalisliken något belägg för detta. I många av de mindre ochmedelstora distrikten kan inte rationaliseringsvinster i nämnvärd gradtillgodoräknas. Riksrevisionsverkel utesluter inle all organisationsförändringvisar sig nödvändig för att maximera effekterna av ADB-stöd. Länsstyrelsernaoch kronofogdemyndigheterna anser att utredningens beräkningar avpersonalbesparingarna är osäkra. Någon reducering av bemanningen på vare sigkronofogdemyndighet eller länsstyrelse bör enligt remissmyndighelerna inlekomma ifråga. i m.fl. länsstyrelser föreslär all.för att kunna la hem vissa rationaliseringsvinster, är det enligllänsstyrelsernas uppfattning nödvändigt alt införa datorstöd för de enskildamålen (e-mål). i distrikt tn. fl.kronofogdemyndigheter anser det angelägel all den nuvarande myckelarbetskrävande hanteringen av enskilda mål underlättas. snabbt genomförandeav i hela landet skulle skapa förutsättningar för att utveckla ell ADB-stödför handläggningen av de enskilda målen. {)vill anmäla alt frågan om exekutionsväsendets organisation är myckel viktignär det gäller all skapa förutsättningar för en mera effektiv indrivning.Sålunda kan SIU:s översyn av regelsystemet aldrig fä full genomslagskraft itillämpningen om del brister i de organisatoriska förutsättningarna. 1981/82:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 141 vilka organisatoriska förutsättningar som behövs vidsidan av datorstöd för all skapa en effektivare indrivning. Även frän ekonomisksynpunkt kan exekutionsväsendets organisation ifrågasättas. Med datorstöd oförändrad organisafion inom exekutionsväsendet kommer terminalerna vid de mindre kronofogdemyndigheterna inte all bli fulltutnyttjade med hänsyn till denbegränsade mållillslrömningen. anser all det finns skäl all överväga om inte vissa slafioneringar bör dras inlill centralorten. En sådan omstrukturering ligger också i linje medintentionerna i utsökningsbalken. Det exekutiva arbetet styrs genom balkenifrån den tidigare betoningen av fällverksamhelmot ökad regislerspaning och kontorsverkslällighel. Prop.1981/82:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 10 10 11 11 12 12 1313 13 93 93 94 95 97 99 100100 105 106 108110 111 Kommundepartementet Kommittéer m. m. Länsstyrelserna) m. m. Domkapitlen och stiftsnämnderna m. m.:Förvaltningskostnader Ersättningar till kyrkor m. m. Vissa ersättningar tillkyrkofonden Kurser för utbildande av kyrkomusiker m. m. Bidrag tillrestaurering av äldre domkyrkor Bidrag till restaurering av klosterkyrkaBidrag till ekumenisk verksamhet Bidrag till de svenska utlandsförsamlingarnaBidrag till reparationsarbeten på de svenska utlandsförsamlingarnaskyrkobyggnader Bidrag till trossamfund Bidrag till anskaffande av lokaler förtrossamfund D. m. m. Beredskap för oljebekämpning till havs m. m. Ersättning för verksamhet vid räddningstjänst m.m. 1 668 486 000 642 887 000 477 544 000 2 798 621 000 11 133 000 140 000 2280 000 1 800 000 515 000 510 000 340000 31 930 000 12 150 000 66 877 000 2 922 357 000 Underbilaga 18:1Sammanfattning av av länsstyrelsernasmervärdeskatteenheters organisation Underbilaga 18:2Sammanställning av remissyttranden över avlänsstyrelsernas mervärdeskatteenheters organisation Underbilaga 18:3Sammanfattning av betänkandet Datorstöd för exekutionsväsendet, avgett avutredningen om redovisningssystemet för exekutionsväsendet () (Ds Kn 1981:5.6, 7) Underbilaga 18:4 Sammanställningav remissyttranden över betänkandet Datorstöd för exekutionsväsendet jämterapporter (Ds Kn 1981:5, 6,7) Bilaga 19 till budgetpropositionen 1982 Prop.1981/82:100 och dess verk m. m, Anmälantill statsbudgeten för /83 såvitt avser och dess verkm. Fullmäktige i riksgäldskontorel och riksdagensförvaltningsstyrelse har resp. överlämnatförslag lill de anslag som bör redovisas under huvudtiteln och dess verk m.m. /83. har upprättat en-sammanställningav förslagen, vilken bör fogas lillprotokollet i delta ärende som bilaga 19.1. Jag hemställer attregeringen föreslär att pröva de förslag lill anslag som haravgetts av fullmäktige i riksgäldskontoretoch förvallningsstyrelse. 1981/82. 1981/82:100 Bilaga 19 tillbudgetpropositionen 1982 2 OCH DESS VERK M. FÖRSLAG TILL MEDELSANVISNING M. Förslagen fränfullmäktige i och förvallningsstyrelseangående regleringen för /83 av utgifierna för och dessverk ni. m. har liksom föregående år av praktiska skäl sammanförts. Förändringarna inomriksdagen och dess verks område i förhållande lill statsbudgeten /82 framgår av följande sammanställning. Beloppen anges i 1 OOO-tal kr. Anvisat 1981/82 Förslag 1982/83 -1-10767 -1-59057 -1-12007 -1- 1314 1981/82:100 Bilaga 19 tillbudgetpropositionen 1982 : Arvoden m. m. till ledamöter