prop · G50348 · 1981-12-31 00:00:00 — Ävenom själva klassificeringen måste göras av den som har transportkunnande, kommerTOXlT:s resurser kunna bli en tillgäng i klassificeringsärenden, såväl förtransportmyndigheternas prövning som för sökandenas underlagsmaterial. Den service beträffande informationom lagstiftning som MDN föreslår skall ingå i TOXIT (sid. 146) torde i fråga omtransport av farligt gods inte fylla någon funkfion, eftersom sådan servicelämnas av andra myndigheter. skriver: Förslaget att inrätta en toxikologisk informationstjänst (TOXIT)tillstyrks av förbundet. Inom textilindustrin används ca 4000handelsprodukter (exklusive färgämnen och rena kemikalier). Övervägande delenav dessa produkter utgörs av mer eller mindre komplexa blandningar, oftast medofullständigt deklarerad sammansättning. Förbrukningen var ca 22000ton. 1981/82:48 77 Iett forskningsprojekt startat av Textil- och Konfektionsindustrins arbetsmiljögruppkonstateras, att en otillräcklig kemisk medvetenhet i företagen får följdatt läckage, rykning etc. undervärderas samt att farorna är mycket stora vid s.k.okontrollerad blandning av kemikalier, såväl i tillverkning som iavfallshantering. Dessa problem finns också inom garveri- ochläderhanteringen. Närmedvetandet om riskerna i arbetslivet ökar, så ökar också kravet på informationoch värdering av riskerna. Den riskvärdering, som föresläs ske inom TOXIT,bör därför få hög prioritet. Vi delar nämndens uppfattning om betydelsen avatt fler toxikologer utbildas något som bör ske . Detta är enförutsättning för att arbetet med riskvärdering ska bli effektivt. () anför: Beträffande toxikologisk informationsservicedelar föreningen behovet är stort och kommer att öka iframtiden, bl. a. beroende på de ökade informationskrav som åläggs företagengenom produktkontrollagstiftningen. I detta sammanhang kommer behov att finnasav kvalificerad riskutvärderingsservice. Företagens och företagshälsovårdensföreträdare har oftast ett djupare informationsbehov än upplysningar av renkatalogkaraktär. Enklare förfrågningar beträffande gällande regelsamlingar,anvisningar och föreskrifterkan i stället besvaras av respektive fackmyndigheter. Sammanfattningsviskan sägas att delar miljödatanämndensuppfattning att det finns ett behov av en toxikologisk informationstjänst.Föreningen anser emellertid att det inte finns tillräckligt starka skäl föratt inrätta ett nytt fristående statligt serviceorgan för toxikologiskinformationstjänst. En sådan verksamhet bör i stället inordnas i och samordnasmed redan befintliga serviceorgan inom området, t. ex. giftinformationscentralen,statens miljömedicinska laboratorium och medicinska informationscentralen. () anför: Av de tjänster utredningen anser att Toxitskall kunna erbjuda torde hänvisningsservice och litteraturservice vara detsom kommer att vara verkande toxikologer till största nytta. Ur samhälletssynvinkel däremot, torde sammanställningsservice och riskutvärderingsservice fåden största nyttan. Irapporten finns uppräknat en mängd olika aktiviteter som Toxit kan tänkasengagera sig i. Det kan förefalla lockande att till en central enhet sammanföraen mängd olika akUviteter. Men för att informationsservicen skall få denbetydelse som har skisserats och som den mycket väl kan fä, bör denkoncentreras till de tjänster som är unika för förslaget och där konkurrensenmed redan existerande aktiviteter ej är uppenbar. Det förefaller som omhänvisningsservicen och riskutvärderingsservicen skulle vara de mest lämpligaområdena för kraftsamling. Hänvisningsservicen torde vara av stor betydelse förhela den toxikologiska verksamheten i landet och de kartläggningsarbeten sommiljödatanämnden hitfills utfört Prop.1981/82:48 78 utgör ett så värdefullt startkapital för en sådanverksamhet att detta inte får förslösas genom att tillräckliga resurser ejtillskjuts för att hålla materialet aktuellt. Riskutvärderingsservicen fordrarsom sagts ovan tillgång till framstående toxikologiska experter. Föreningeninstämmer i utredningens konstaterande att det råder en stor brist påtoxikologiska experter i landet och anser därför att uppbyggnaden av riskutvärderingsservicenej får gå snabbare än att riskutvärderingen kan utföras av tillräckligtkvalificerade experter. Man måste således anpassa sig till de resurser somhittills finns i avvaktan på att universitet- och högskoleämbetets utredning omtoxikologi kan resultera i en utvidgad utbildning av toxikologer. 5.2.2 Begränsningar i allmänhet, långsammare uppbyggnadstaktrn. vid hälsarmed tillfreds ställelse utredningens slutsats att det föreligger ett stort behov av toxikolo gisk informationsservice och hänvisar till vad fakultetsnämnden tidigare yttrat i denna fråga.-- Vad gällerutredningens förslag och analyser beträffande innehåll och organisation avtoxikologisk informationsservice ansluter sig fakultetsnämnden helt vadutredningen framför beträffande behovet av olika typer av service och vilkeninformationsservice som bör prioriteras. Utredningen framhåller vikten av atttoxikologisk information utvärderas eller bedömes av kompetent expertis för attkunna nyttjas av intressenter utan sådan expertis. Utredningen understrykerockså den begränsade tillgången till sådan expertis. Fakultetsnämden instämmerhelt i dessa yttranden och uttrycker sin förvåning över att utredningenföreslår en organisation för den toxikologiska informafionsljänsten "TOXIT",som innebären fristående myndighet med en budget pä ca . Det är osannolikt att det inom landet är möjligt att bemanna en sädanmyndighet med den kompetens som krävs för en meningsfull, effektiv verksamhet.Fakultetsnämnden vill varna för en utbyggnad av administrafiva funktionersnabbare än vad tillgången på toxikologisk expertis filläter. En för snabbutbyggnad av en byråkratisk organisation skulle lätt få till följd atttillgänglig experttid utnyttjas för relativt improduktiv verksamhet somsammanträden och tillrättaläggande verksamhet till förfång för mera produktivverksamhet inom näringsliv och forskning. Samordningen av "TOXIT" ochgifunformationscentralen (GIC) tillför inte myndigheten tillräcklig expertisför en verksamhet av den föreslagna omfattningen. vid Uppsalauniversitet anför: Det finns anledning att allvarligt överväga om ettfullständigt genomförande av de framförda förslagen verkligen kommer att gesådana vinster att de motsvarar de erforderliga resurserna. Enligt nämndens meningbör förslagen därför inte genomföras i full skala och senare utökasi den mån erfarenheterna frän verksamheten visar att ett utbyggnadsbehovföreligger. 1981/82:48 79 har ingen erinran mot tillskapandet av TOXIT men anser att inuvarande ekonomiskt ansträngda tid för rikets finanser, när varje myndighet färreducerade anslag och därmed tvingas att i större eller mindre grad inskränkasin verksamhet, utbyggnaden av TOXIT bör ske med viss försiktighet och anpassasefter ett realistiskt behov. ()har i stort inte något att erinra mot miljödatanämndens paketlösning för attskapa bättre miljöinformation och bättre samordning av denna. FRN delar ocksåutredningens uppfattning om att en förbättrad toxikologisk informationsservicebehöver skapas för att öka möjligheterna att få fram information om kemiskaämnen. Den nu föreslagna servicemyndigheten avses bl.a. fä uppgifter som rörlitteraturservice, hänvisningsservice, nyhetsservice, litteratursammanställningsser-vicesamt riskvärderingsservice för myndigheter, företag och allmänhet. FRN ställersig emellertid skeptisk till att den nya myndigheten skall åta sig att värderarisker av olika kemiska ämnen genom uppdrag frän olika intressenter isamhället. () anför: Behovet av toxikologisk information hosmyndigheter och företag är stort och torde öka . Svårigheterna att fåtillgång till uppgifter är dock avsevärda. Råvaror för den kemisk-tekniskaindustrin t. ex. är ofta importerade blandprodukter, sålda under handelsnamnoch med okänd sammansättning. Många av dem innehåller dock för människanskadliga substanser. Detviktigaste och mest kontroversiella förslaget torde vara att inrättaett toxikologiskt informationscentrum, TOXIT. MFR anser att TOXIT i förslagettilldelas alltför vidsträckta befogenheter. Verksamheten mäste, vilket sägs avmiljödatanämnden, byggas upp successivt, men av praktiska skäl tordeexpansionen bli avsevärt långsammare än beräknat. Uppgiftersom med fördel utförs centralt är litteratur- och hänvisnings- service. Med detta förstås enligt MFR sökning och anskaffning av doku ment samt hänvisning till informationskällor och kataloger. En central instans har väsentligt större möjligheter att fä kunskap om och tillgäng till dokument från internationella organisationer. Internationellt har toxikolo giskt arbete dessutom en sådan omfattning att enskilda inte förmår över blicka det.-- MFRställer sig tveksam till att TOXIT skall upprätta substansregister och utgenyhetsblad, eftersom dessas innehåll och ändamål inte har definierats irapporten. Ett upplysningsblad om nya publikationer vore emellertid värdefullt.TOXIT bör också kunna göra strukturerade sammanställningar av de uppgifter somtas fram. Det är dock inte rimligt att som föresläs okritiskt bygga upp endatabas pä sädana uppgifter. Uppgifterna bör värderas av experter efter hänvisningfrån TOXIT. Kvalificeradriskvärdering inom TOXIT torde inte vara realistiskt inom den stipulerade fyraårsramenmed tanke på bristen på utbildade toxikologer. Riskvärderingar försvärasytterligare av att befintliga forskargrup- 1981/82:48 80 perinom området kan bli överbelastade med uppdrag frän TOXIT. De fem forskarassistenternasom föreslås för att förstärka resurserna kommer inte heller hinna lära sigtillräckligt för att kunna bidraga till arbetet inom den Uden. MFR delargivetvis miljödatanämndens uppfattning att toxikologut-bildningen förstärkssamt att resurser avsätts för en förmedlingscentral för riskvärderingsuppdrag. () anför: IVA anser att TOXIT i förslaget Ulldelas alltför vidsträcktabefogenheter. Verksamheten måste, vilket också framföres av miljödatanämnden,byggas upp successivt, men av prakfiska skäl torde expansionen bli avsevärtlångsammare än beräknat. Uppgiftersom med fördel utförs centralt är litteratur- och hänvisningsservice. Meddetta förstås enligt IVA sökning och anskaffning av dokument samt hänvisning tillinformationskällor och kataloger. En central instans har väsenfiigt störte möjhgheteratt få kunskap om och fillgång till dokument från internationellaorganisationer. Internationellt har toxikologiskt arbete dessutom nått ensådan omfattning att enskilda inte förmår överblicka det. IVAställer sig tveksam till att TOXIT skall upprätta substansregister och utgenyhetsblad, eftersom dessas innehåll och ändamål inte har definierats irapporten. Ett upplysningsblad om nya publikationer vore emellertid värdefullt. TOXITbör också kunna göra strukturerade sammanställningar av de uppgifter som tasfram. Det är dock helt orimligt att som föresläs okritiskt bygga upp en databaspä sådana uppgifter. Uppgifterna bör värderas av experter efter hänvisning frånTOXIT. TOXIT bör däremot inte få mandat att sammankalla expertgrupper, eftersomansvarsfördelningen dä blir oklar. Kvalificeradriskvärdering inom TOXIT torde inte vara realisfiskt inom den sfipulerade fyraårsramenmed tanke pä bristen på utbildade toxikologer. De befintliga forskargruppernainom området riskerar att bli överbelastade med uppdrag från TOXIT. De femforskarassistenterna som föreslås för att förstärka resurserna kommer inteheller hinna lära sig tillräckligt för att kunna bidraga till arbetet inom dentiden. IVA delar givetvis miljödatanämndens uppfattning att toxikologiitbildningenbör förstärkas samt att resurser avsätts för en förmedlingscentral förriskvärderingsuppdrag. Medhänsyn till ovanstående förefaller TOXITs personalbehov vara Ulltaget iöverkant. IVA avstår från att ange lämpliga nedskärningar men påpekar att fyrahandläggare för samordning mellan myndigheter måhända är umbärliga. () anför: KF delar miljödatanämndens bedömning om att behovet avtoxikologisk informationsservice är mycket stort och kan förväntas öka iframtiden. Prop.1981/82:48 81 De krav som lagen om hälso- och miljöfarliga varor ställerpä tillverkare och importörer om noggrann undersökning av varor har irealiteten varit mycket svåra att uppfylla. Även ökade och berättigade krav päanvändare av kemiska produkter att informera arbetstagare om risker med och attge skydds- och hanteringsföreskrifter för kemiska produkter kommer i framtidenatt ställa allt större krav på arbetsgivaren. Det allt större antalet kemikalier,som används i olika sammanhang, i arbetslivet, hemmet, jordbruket, osv.,kommer med all säkerhet också att innebära ett allt större krav fränallmänheten på riskinformation. KF har i flera sammanhang framhållit vikten av attallmänheten och näringslivet lämnas forfiöpande information om skadliga ämnenoch varor. De förväntningar man förväntas kunna ställa pä produktkontrollnämndeni detta hänseende har inte kunnat infrias. KF ställer sig posiUv utredningens förslag omlitteraturservice, nyhetsservice, hänvisningsservice, sammanställningsserviceoch frägeservice, den sistnämnda i den form den bedrivits igiftinformationscentralens regi. KF ställer sig tveksam till riskutvärderingsservicei den form som den föreslås utformas i utredningen. Agrifack, med instämmande av /SR, anför: Litteraturoch uppgifter är i mänga fall så spridd och svåråtkomlig, specielltbeträffande utländska databaser, att många informationssökare drar sig för attfullfölja sökningen. Det är därför högst motiverat och välkommet att en"Toxikologisk informationstjänst" tillskapas beträffandedokumentationsdelen i förslaget. Det är däremot något tveksamt med den snabbaoch kraftiga utbyggnaden av riskutvärderingsdelen i förslaget. Utredningen harpekat på att det är brist på (ont om) kvalificerade toxikologer. Riskföreligger därför att dessa sugs upp av den nya organisationen och lämnar ettvakuum ute på de myndigheter där de nu arbetar. Alternativt uppstår risken attkvalificerade toxikologer ej stär till buds för den föreslagna utbyggnaden avriskutvärderingen enligt den föreslagna organisationen. Vi delar heltutredningens förslag att samhället är i behov av en utökad toxikologiskriskbedömning, men vi är tveksamma om den skall organiseras enligtutredningens förslag. () anför: Desvenska importörerna och tillverkarna av kemisk-tekniska produkter har idagett stort behov av hjälp för att kunna bedöma varors egenskaper ur hälsoskyddssynpunkt.Svensk lagstiftning lägger ett stort ansvar på företagen inom det här området.Alla försök att förbättra den toxikologiska informationen är därför välkomna. Företagens behov av toxikologisk information gällerframför allt: möjligheten att fä tag i information, hjälp med överblick överinformationskällorna, vägledning till experter, litteratur, myndigheter m. m.,möjlighet till sekretess, hjälp med riskvärdering. Det är viktigt att TOXIT kan klara av sin verksamhet utanatt organisa-6 1981/82. 1981/82:48 82 fionenblir alltför stor och byråkraUsk. Verksamheten bör därför startas med en litenenhet med några fä serviceformer för att därefter byggas ut efter nya övervägandengrundade pä praktisk erfarenhet. Detta plus att antalet toxikologer är ringagör att TOXIT i huvudsak bör förmedla information. KTFvill rekommendera att TOXIT modellen prövas i liten skala för att berördaparter därefter kan göra en ny utvärdering som grund för fortsatt uppbyggnad. Socialstyrelsenanför: Uppgifter såsom att följa kunskapsutvecklingen liksom att samla,bearbeta och sprida informafion inom hälso- och miljövården är uppgifter somutgör väsentliga delar av myndighetsansvaret för myndigheter somnaturvärdsverket, , livsmedelsverket, arbetarskyddsstyrelsenoch statens miljömedicinska laboratorium. Nämndenhar i sin rapport behandlat kunskapsproblemet inom det toxikologiska områdetsom om det nästan uteslutande är fräga om informationsservice. För det storaflertalet ämnen är emellertid problemen att hänföra till bristen pä kunskaper.Vidare har riskvärdering av olika ämnen behandlats såsom en teknisk fråga. Tillskillnad från vad som är fallet beträffande akuta förgiftningar innefattarvärderingen av risker i form av långsiktiga effekter liksom möjligheterna attförebygga dessa en rad andra kunskapsområden är enbart det toxikologiska. Denavnämare som uppdragit åt TOXIT att göra en riskvärdering av en produkterhåller visserligen en sådan men kan därmed inte dra några säkra slutsatser omvad resultatet blir av den riskvärdering som den ansvariga myndigheten gör. TOXITsförhållande till den framtida produktkontrollbyrån är komplicerat. Bådeförslaget om ny produktkontrollorganisation och förslaget om inrättande av TOXITförutsätter att man fill sig knyter toxikologisk expertis. Ett genomförande avbåda förslagen skulle innebära en betydande splittring av den mycketbegränsade resurs som landets samlade toxikologiska sakkunskap utgör. Deförhållanden som ovan berörts talar för att TOXIT inte bildas enligt miljödatanämndens förslag. I nämndens rapport framgår att man är medve ten om myndigheternas begränsade behov av ett fristående statligt organ som TOXIT. Nämnden har i stor utsträckning sökt tillgodose näringslivets behov, bl.a. av riskvärderingar. Styrelsen har inte möjligheten att ta ställning till omfattningen av näringslivets behov i detta avseende. Styrelsenfår vidare framhålla att behov föreligger av en toxikologisk informationstjänst i huvudsak begränsad till punkterna A och C sid. 129 i nämndens rapport.- Socialstyrelsenfinner det beklagligt att den planerade storieken av kommande organisationinte redovisas i "Bättre miljöinformation". 1981/82:48 83 ningarnaöver resursbehoven i underlagsmaterial till miljödatanämndens rapport (SOU1980:24) Vol. 1 verkar klart överdimensionerade. Statensmiljömedicinska laboratorium (SML) anför: SML delar utredningens bedömning attett stort behov av bättre toxikologisk informationsservice föreligger. Utredningenframställer emellertid en toxikologisk informationsservice som något vars tillfredsställande skulle lösa flertalet problem för både näringsliv och myndigheter. Detta tecknar en alledels för ljus bild av dagsläget. För det stora flertalet kemiska substanser torde nämligen situa tionen vara den att de antingen icke är undersökta alls i toxikologiskt avseende eller i den män sädana undersökningar gjorts sä ligger mänga gömda i arkiv hos de företag som äger informationen. I bägge fallen är alltså informafionen icke tillgänglig, oavsett vilka resurser som tilldelas TOXIT. Därtill kommer att information rörande effekter av blandningar med okända komponenter, vilket är ett stort och dominerande problem när det gäller den kemiskt-tekniska industrins informationsbehov praktiskt taget saknas.- Sominledningsvis framhållits anser SML emellertid att det föreligger ett behov aven bättre miljöinformation och anser därför att en begränsad toxikologiskinformationstjänst bör inrättas som en central funktion att utnyttjas både avmyndigheter och enskilda. Skälen för detta är bl.a. att antalet tillgängligadatabaser för litteratursökning nu har blivit så många att den specialkompetenssom krävs för sökningar icke längre kan förväntas uppehållas ute på enskildamyndigheter eller företag. Dokumentsanskaffning från utländska institufioneroch myndigheter bör också underlättas om detta sker frän en centralorganisation. Initialt bör verksamheten därför koncentreras till de tjänstersom upptages under punkterna A och C i avsnitt 7.2.4, sid. 129,huvudbetänkandet, nämligen Litteraturservice och Hänvisningsservice. Motbakgrund av de svårigheter som finnes i det arbete som förestår TOXIT föreslåsatt man vid inrättandet av TOXIT icke läser sig vid den tidtabell som redovisasi diagram på sid. 182 i underlagsmaterialvolym 1. Utveckling mäste komma attske gradvis och med hänsyn tagentill de erfarenheter som erhålles. Enligt vår mening är den föreslagnainformationstjänsten klart överdimensionerad med hänsyn till att den del avverksamheten som initialt har möjlighet att komma till stånd endast bör omfattalitteraturservice och hänvisningsservice. anför: Slutsatsen av vad som här sagts blir enligtlivsmedelsverkets mening, att nyttan av TOXIT med den höga ambitionsnivå somrapporten antyder, starkt kan ifrågasättas. Mer skulle vinnas mot rimligakostnader om verk och myndigheter fick utökade resurser för toxikologiskutvärdering och information inom sina respektive arbetsområden och dettakompletterades med enbart hänvisningsservice och/eller samordning i enklareformer än det föreslagna TOXIT. 1981/82:48 84 anser liksom miljödatanämnden att man bör sträva efter att göratoxikologisk information mer lättillgänglig. Naturvårdsverketanför vidare: Frågan är emellertid om det i nuvarande ansträngdastatsfinansiella situation är riktigt att inrätta en ny myndighet med dettasyfte. De resurser som frigörs genom att miljödatanämnden avvecklas (ca . )bör istället användas för att förstärka befintliga myndigheter inom dettoxikologiska arbetsområdet. Detinformationsbehov som TOXIT skulle tillgodose bör efter viss resursförstärkning,kunna av befintliga myndigheter m. m., t. ex. giftinformationscentralen,statens miljömedicinska laboratorium, medicinska informationscentralen ochnaturvärdsverkets produktkontrollbyrå. Enligt mening är enfungerande hänvisningsservice det arbetsområde som härvid bör prioriteras. Iverkets yttrande över betänkandet "Ny produktkontrollorganisation" (SOU1980:4) understryks vikten av att tillföra produktkontrollen nya resurser.Genom miljödatanämndens nedläggning finns här en uppenbar möjlighet att rustaupp produktkontrollen inom en oförändrad resursram för miljövården. Mot dennabakgrund avstyrker förslaget om en ny myndighet förtoxikologisk informationsservice (TOXIT). Karolinskasjukhuset anför: Med utgångspunkt i erfarenheterna vid GIC(giftinformationscentralen) bedömer direktionen att ett behov av en informationscentralav den typ som föresläs i och för sig kan föreligga. Omfattningenav den planerade centralens verksamhet är svär att förut säga. I utredningen nämns vissa verksamhetsdelar som skulle bli väsent liga för den planerade informationsenheten nämligen hänvisningsservice, litteraturanskaffning, sammanställning av data och riskutvärdering. Den del som innefattar hänvisningsservice kan antas att tidigt bli omfattande. Hänvisning kommer när det gäller litteratur att utan klar gräns successivt gä över i litteraturservice och denna i sammanställning av data. Detta kommer i sin tur att innebära ansvar för en viss riskutvärdering vilket kräver specialutbildad personal. Nyhetsservicen blir en logisk följd av den information centralen samlar på sig. Frägeservice måste också bli en del av verksamheten.-- Detär direktionens mening, att en så omfattande verksamhet som den nya centralenförutsätts få, kan leda till dubbelarbete. De myndigheter som är verksammmainom området mäste nämligen fortsättningsvis ta ett omfattande eget ansvar ochsatsa stora resurser på ett eget engagemang i dessa frågor. Direktionen är inteövertygad om att resurstillskott av här avsedd omfattning fär den bästaanvändningen genom att koncentreras till en ny myndighet. Däremot bör man ävenfortsättningsvis sträva efter former för en viss sammanhållen överblick överdetta mycket viktiga område. anför: Styrelsen anser att de brister som påtalas imiljödatanämndens rapport beträffande information om kemiska 1981/82:48 85 riskerinte primärt är en brist i informationsledet utan snarare är en allmän kunskapsbristavseende de svårbedömda risker som den snabbt växande kemisk-tekniska industrinhar i sitt släptåg. Många av de angivna uppgifterna för TOXIT synes vara av sädannatur att de därför i första hand borde vara en angelägenhet för näringslivet. Dårapporten inte innehåller en utförlig kartläggning av dagens behov av TOXITsverksamhet, ifrågasätter styrelsen om den statliga satsningen i nuiäget börvara sä omfattande som föresläs av MDN.