prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — Det saknas tillräckliga kunskaper omvilka åtgärder som bör vidtas medvissa hustyper som är byggda på radonfarlig mark. Vidare behövs ytteriigare kunskap om lämpligabyggnadssätt vid nybyggnad på sådan mark. Det är angeläget attmetodutvecklingen inom dessa områden drivs snabbare än f.n. Jag hardärför för nästa budgetår beräknat en tillfälligförstärkning med 1,5 milj. kr. för detta ändamål, utöver vad rådet harföreslagit. Jag utgår från att rådet därefter kan tillgodose behovel av Prop.1981/82:100 Bilaga 16 86 fortsalla forskningsinsatser inom ramen för de medel somställs till förfogande för den samladeprogramverksamheten. Rådet har nupåbörjat inledande studier om hur energifrågorna skall angripas iöversikfiig fysisk planering. Studierna syftar till alt finna metoderför samordning mellan den kommunala energiplaneringen och den kommunala fysiskaplaneringen. Enligl min mening är också detta arbete angeläget. Kommunerna haren nyckelroll när den nationella energipolitiken skall genomföras. Den kommunala planeringen och planläggningen är viktiga instrument. Jag vill i detta sammanhangäven erinra om all statens planverk f.n. studerar metoderna för altbehandla energikällorna torv, vind ochenergiskog i den fysiska planeringen. Verkels studie planeras bli avslutad och redovisad lill . Experiment ifärdiga byggnader har på senare lid bedrivits i allt större omfattning i syftealt utveckla och pröva ny energisnål teknik. Jag anser all experimentbyggandeär ell mycket viktigt instrument när man söker överföra forskningsresultat lillpraktisk användning. Det är enligt min uppfattning också i många fall önskvärtalt nya tekniska lösningar undersöks och utvärderas i prototypsladiel innan de förs ul fill mer allmäntillämpning. Lån lill fördyradebyggnadskostnader i samband med experimentbyggande inom energiområdet syftar till all läcka de extrakostnader som inle kan finansieras via de vanliga finansieringsvägarna, t. ex.med bostadslån. Experimenlbyggnadslån har enligt vad jag har erfarit lillövervägande del beviljats kommuner och i enstaka fall större byggherrar. Lån kan däremotinte lämnas för all täcka merkostnader i byggnader som ägs av staten. Regeringen haremellertid beslutat medge alt rådet lämnar bidrag med 1,8milj.kr. ur fonden för byggnadsforskning för ett sådant projekt. Regeringenhar föreskrivit all beslulsramen inom reservationsanslaget B 16. Lån fillexperimenlbyggande inom energiområdet m. m.skall minskas med samma belopp. Jag förutser att frågor om stöd lill statliga experimenlbyggnader kommer attaktualiseras även i framliden. Jagförordar därför all regeringen inhämtar bemyndigande alt medge allde olika beslulsramar som bestämmer omfattningen av rådets bidrag lill olika forskningsprojekt inombostadsdepartementets ansvarsområde får överskridas med belopp somsvarar mol de av experimenten betingadebyggkostnaderna i byggnader med statligt huvudmannaskap. Förutsättningenför elt sådant medgivande bör vara att beslutsramarna under reservalionsanslagen B 15. Lån lill experimenlbyggande inom bostadsförsöijningen eller B 16. Lån tillexperimentbyggande inom energiområdet m. m. minskas med motsvarandebelopp. Till denenergiinriktade forskningen i övrigt återkommer jag i det följande under anslagenB 16. Lån lill experimentbyggande inom energiområdet m. m. och B 17.Vissa energibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet m.m. Genom beslut all avskaffa den s. k.byggnadsforskningsavgif- Prop.1981/82:100 Bilaga 16 87 ten skapas inom det byggnadslekniska området ell ökatutrymme för forsknings- och utvecklingsinsatser inom entreprenadföretagen. Enligtvad jag har erfarit harföretagen ambitioner all öka sin aktivitet på delta område. Rådet avser för sindel all här koncentrera sina insatser lill problemsom ligger längre ifrån del företagsnära utvecklingsarbetet. Jag anser för min del att en sådan principielluppdelning mellan förelagsfinan-sierad och rådsfinansierad forskning inombyggnadssektorn bör undvikas. Enligl min mening bör strävan vara all nå en närasamverkan mellan rådet och förelageni avsikt alt öka den totala volymen av forsknings- och utvecklingsarbete inom byggnadssektorn. Även iforlsäliningen bör därför eltkraftfullt statligt slöd lämnas till del förelagsanknulna forsknings- och utvecklingsarbetet inom områden därutvecklingsmöjligheterna är goda. Enförulsällning för del stafiiga slödel bör emellertid vara att branschens företag själva satsar medel av minst sammaomfattning i detta gemensamma arbete. Jag övergår nu lillde frågor som gäller ramar och anslag för den allmänna byggnadsforskningen. I och med attfinansieringen av den hillills avgiftsfinansierade verksamheten nu flyttasöver till statsbudgeten bör rådets möjligheter all göra åtaganden inom detta omräde bestämmas genombemyndiganden av samma typ som används inom andra områden. Till följd avriksdagens beslut med anledning av tilläggsbudget I lill statsbudgeten förinnevarande budgetår (prop. 1981/82:25, CU 1981/82:6, rskr 1981/82:64) kommerfonden för byggnadsforskning att upplösas. I samband därmed kommer reservationsanslaget Byggnadsforskning all tillföras,förutom den kassabehållning somfinns i fonden vid utgången av , även sådana debiterade men ännu obetalda avgifter som inflyter efter den 1januari 1982 saml räntor, amorteringaroch försäljningslikvider som hänför sig till fondens placeringar och som inflyter efter sistnämnda dag. Tillanslaget förs slutligen också återbetalningenav förskott eller andra utbetalningar som har gjorts frän fonden. Vid min anmälan avanslaget lill byggnadsforskning budgetproposition (prop.1980/81:100 bil. 16 s. 96) framhöll jag all rådet bör planera sin verksamhet päett sådant sätt att den icke energiinriktade verksamheten /85 inle överstiger 117 milj. kr. i det prisläge som rådde /82. Del förutsätter en successiv neddragning med perår, främst inom den avgiftsfinansierade verksamheten. Jag anser attrådets huvudalternativ för /83 ligger på den nivå somjag harförordat. Eftersom del f. n. inle finns underlag för all frångå tidigareuttalanden förordar jag all rådels huvudalternativ i huvudsak skall gälla för /83. Det innebär attprogramverksamheten under nästa budgetår till sin inriktning bör svaramot den fördelning som anges i följande sammanställning, vad avseranslagen under huvudtitel. Prop.1981/82:100 Bilaga 16 88 ge ökad överskådlighet anges även finansieringen av denenergiinriktade verksamheten samt fördelningen på programområden. Mol bakgrund av vadjag nu har anfört förordar jag en beslutsram för den allmännabyggnadsforskningen, exkl. slöd till experimentbyggande, av 135,5 milj.kr. för /83. Häravutgör 1,5 milj. kr. den tillfälliga insatsen angående radon i byggnader. För depåföljande budgetåren beräknarjag enpreliminär ram av 100 milj.kr. under /84 och 80 milj. kr.under /85. Del bör ankomma påregeringen alt utfärda de närmare föreskrifter som kan visa signödvändiga i fråga om ulnyltjandel av de ramar somjag nu har föreslagit. Jagavser all, med beaktande av resultatet av den översyn av rådets organisafionoch redovisningssystem som rådet har genomfört i samråd med statskontoret ochriksrevisionsverkel, föreslå regeringen bl. a. all meddela föreskrifter för rådets förvaltningskostnadersaml kostnader för information och internationellt samarbete. Anslagsbehovet /83 beräknarjag fill 128 milj. kr. Jag har därvid beaktat de inkomster påanslaget som flyter in under den lid somavvecklingen av fonden för byggnadsforskning pågår. Jag hemställer all regeringen föreslår all 1. godkännavad jag har förordat om kostnader för experimenlbyggande i statliga byggnader, 2. medgeatt beslut om slöd till byggnadsforskning, exkl. slöd lill experimentbyggande,får meddelas inom en ram av 135500000 kr.under /83, 3. medgeatt beslut om stöd till byggnadsforskning, exkl. slöd lill experimenlbyggande,under budgetåren 1983/84 och 1984/85 preliminärt får meddelas inom enram av . 4. lillByggnadsforskning för /83 anvisa ell reservationsanslag av . Prop.1981/82:100 Bilaga 16 89 Lån till experimentbyggande inombostadsförsörjningen 1981/82 Anslag 5000000 1982/83 Förslag 5100000 Från anslaget betalas låntill fördyrade byggnadskostnader i samband med forskningsinriktatexperimentbyggande inom bostadsförsörjningen. Låneformen har införtsinnevarande budgetår (prop. 1980/81: 100 bil. 16, CU 1980/81:29, rskr1980/81:244). Lånen kan utgå fill alla typer av hus och är avsedda alt göra delmöjligt att genomföra experiment- och utvecklingsprojekt som syftar lilllösningar som kan ha god möjlighet all få en mer allmän tillämpning inom dennärmaste tioårsperioden. Medlen betalas ul av bostadsslyrelsen efter beslut avstatens råd för byggnadsforskning. Föreskrifter för långivningen finns iregleringsbrev avseende anslag lill byggnadsforskning m. m.för /82. förbyggnadsforskning får bevilja lån lill sådant experimentbyggande som ingår led i rådels forsknings- och utvecklingsverksamhet och högst med delbelopp som motsvarar den av rådet godkända kostnaden för byggföretaget till dendel kostnaden är motiverad från experimentsynpunkt. Lånet skall vararänlefritl och slående under den lid som rådet bestämmer när lånet beviljas,dock högst under lio är. Vid den lidpunkt som rådet beslutar skall villkorenför lånet prövas om mot bakgrund av del faslighetsekonomiska utfallet och enbedömning av de framlida ekonomiska konsekvenserna av vidtagna åtgärder.Finner rådet att förulsätlningar härför föreligger skall lånet eller viss deldärav efter beslut av rådet löpa med ränta och amorteras enligl de regler somgäller för vanliga krediter för samma ändamål. Om lånet eller en del därav intekan förräntas och amorteras kan regeringen efter förslag från rådet besluta omförlängning av löptiden eller om eftergift av lånet. Lån lillexperimenlbyggande kommer till användning i forskningsverksamheten inom två avrådets program, nämligen program 2, Byggnadsplanering och program 3,Byggnadsteknik. Under /82 fördelas anslaget lika mellan de tvåprogrammen. Inom programmetByggnadsplanering inleds under innevarande budgetår experiment medhissinslallalion och annan handikappanpassning i lägre flerbostadshus samlprojekt som syftar lill all förnya produktionen av flerbostadshus. Under1982/83 skall dessa initiativ föras vidare. Inom sladsförnyelseområdel föreslårrådet alt försöken också skall gälla områdesförnyelse i äldre bebyggelse och ibebyggelse frän 1950- och 1960-lalen. Ombyggnadslekniken skall vidareutvecklasoch kolleklivhuslös-ningar vid ombyggnad prövas. Vidare menar rådet att del ärangeläget att utveckla flerbosladshusen mol lösningar som bättre tillgodosergemensam- 1981/82:100 Bilaga 16 90 ma behov och som ger de boende ökad möjlighet attmedverka i förändring och förvaltning av bostäderna saml att påverkaboendekostnaderna. Det är också angelägel alt pröva gruppbostäder för psykisktoch socialt handikappade saml olika former för boende som tillgodoser deäldres behov. Inom detbyggnadslekniska området grundas experimenten på teoretiska studier ochlaboralorieförsök. Projekten skall bedömas ge goda vinster ur några aspekter,t. ex. billigare produktion, högre kvalitet, bättre arbetsmiljö,materialbesparingar eller prov av nya syslem och funktioner med exporlpotenlial.Förhoppningen är att lyckade experiment också skall bli goda referensobjekl för export av nyteknik. Rådet hemställer attför /83 få meddela beslut om lån för forskningsinriktatexperimenlbyggande inom bostadsförsörjningen inom en ram om 5,1 milj.kr. samt att elt anslag om 5,1 milj. kr. Rådet hemställer vidare ommedgivande all meddela beslut om lån till experimenlbyggandeunder budgetåren 1983/84, 1984/85 och 1985/86 intill ell belopp av4milj. kr., 3 milj. kr. resp. 2 milj. kr. Experimenlverksamheleninom bostadsförsörjningen inleds under innevarande budgetår. Verksamheten skallses som ett komplement lill den redanbedrivna forsknings- och utvecklingsverksamheten på området. Den bör kunnaomfatta alla typer av bostadshus och bl. a. syfta lill resultat som ger goda bostadskvaliteter till lägre kostnader. Jag vill särskill erinra om behovel av insatser när det gäller utveckling och förnyelse av boendet.Det är därvid angelägel med enexperimenlverksamhet som syftar tillnya flexibla lägenhetslösningar som bättre svarar mot hushållens skiftande behov. Även avvägningen mellan enskilda ochgemensamma delar i boendel bör belysas. Dessa experiment kan ske vid bådenybyggnad och ombyggnad. Jag anser vidare alt del är av stort intresseall det tas fram underiag för nyanseradebedömningar av slandardbegreppel inom boendet. Målet bör därvid vara alt, med hänsynslagande lill de sociala ochfördelningspoliliska strävandena i bostadspolitiken saml lill byggnadslagstiftningens krav, finna kvalitetsmässigt goda lösningar till lägre kostnader. Jag har tidigareunder anslaget B 9. Bidrag lill förbättring av boendemiljön, nämnt allregeringen i fortsättningen även bör stödja tävlingar och annat utvecklingsarbete som främjar utvecklingenav ny teknik och som kan tillgodogöras i det fortsatta normarbetet. Jag vill isammanhanget också understryka all de möjligheter som framför alltbostadsstyrelsen har att stödja insatser av experiment- och ulveck-lingskaraklär bör utnyttjas även i fortsättningen. För långivningen under /83beräknar jag en ram för beslut om 5,1 milj.kr. För budgetåren 1983/84 och 1984/85 beräknarjag preliminära ramar om4,0milj. 1981/82:100 Bilaga 16 91 Då erfarenhet saknas avdenna typ av experimentverksamhet, beräknar jag i likhet med rådet attreservationsanslaget behöver föras upp med 5,1 milj.kr. Jag hemställer alt regeringen föreslår riksdagenatt 1. medgeatt beslut om lån tillexperimentbyggande inom bostadsförsörjningen får meddelas intill ell belopp av 5 100000kr. /83 och att outnyttjad del av denna ram får utnyttjas ävenunder /84, 2. medgeall beslut om lån lill experimenlbyggande inom bostadsförsörjningen underbudgetåren 1983/84 och 1984/85 preliminärt får meddelas intill eft belopp av4000000kr. 3. lill Lån lillexperimentbyggande inom bostadsförsörjningen för /83 anvisa ettreservaiionsanslag av 5 lOOOOO kr. Lån till experimentbyggande inomenergiområdet m. m. 1980/81 Utgift 47 100000 Reservation 15518698 1981/82 Anslag 65000000 1982/83 Förslag 43400000 Från anslaget betalas lånlill fördyrade byggnadskostnader i samband med forskningsinriktatexperimenlbyggande inom energiområdet. Medlen utbetalas av bostadsslyrelsenefter beslut av statens råd för byggnadsforskning. Föreskrifter förlångivningen finns i regleringsbrev avseende anslag tillbyggnadsforskning m.m. för /82. Syftet är att nya energikällorsamt ny byggnads- och installationsteknik systematiskt skall kunna prövas ifull skala. antal experimenlbyggnader avses dessutom ocksä kunna utnyttjassom demonslrafionsanläggningar då ny teknik skall introduceras för mer allmäntillämpning. Forskningsinsatser i anslutning till experimentbyggandel ingär iprogrammet Energianvändning för bebyggelse inom det samladeenergiforskningspro-grammei. har beslutat om forskningsprogrammetsinriktning och omfattning /82-1983/84 (prop.1980/81:90, NU 1980/81:60, rskr 1980/81:381). har vidare beslutat omdet forskningsinriktade experimentbyggandel och om forskningsinsatsernasomfattning och inriktning inom energihushållningsverksamheten (prop. 1980/81: 133, CU 1980/81: 37, rskr 1980/81: 384). förbyggnadsforskning får bevilja lån lill sådant experimentbyggande som ingår led i rådets forsknings- och utvecklingsverksamhet och avser delsenergihushållning i byggnader, dels lokala energikällor. Lån får beviljas medhögst det belopp som motsvarar den av rådet godkända kostnaden förbyggnadsföretaget till den del kostnaden är motiverad från experimentsynpunkl.Lånet skall vara ränlefritl och slående Prop.1981/82:100 Bilaga 16 92 under den lid som rådet bestämmer när lånet beviljas,dock högst . som rådet beslutar skall villkorenför länet prövas om mot bakgrund av del ekonomiska utfallet och en bedömningav de framfida ekonomiska konsekvenserna av de åtgärder för vilka lånet beviljats. att förutsättningar härför föreligger skall, efter beslut av rådet, länet eller en deldärav löpa med ränta och amorteras enligl de regler som gäller för vanligakrediter för samma ändamål. Om lånet eller en del därav inte kan förräntas och amorteras kanregeringen efter framställning av rådetbesluta om förlängning av tiden för ränte- och amorleringsfrihet eller omeftergift av lånet. För långivningengäller en av fastställd ram för beslut om lån. Ramarna för beslut omlån lill experimenlbyggande har under budgetåren 1979/80,1980/81 och 1981/82 uppgått till 41 milj.kr., 44 milj.kr. resp. 65 milj.kr. Medel frän anslagetLån till experimenlbyggande inom energiområdet m.m. kommer lill användning inom tvä av rådets program,nämligen program 5, Lokala energikällor ochprogram 6, Energihushållning. Större delenav anslaget, eller drygl , tillfaller program 5, Lokala energikällor. Rådet lägger i sin anslagsframställningstor vikt vid utvecklingen av sådansolvärme-, värmepumps- och distributionsteknik som ger möjligheter alt ersättaolja redan på kort sikt och som dessutom ger de tekniska och ekonomiska förutsättningarna för den fortsattautvecklingen av värmeför-sörjningssyslemen. En strävan på är attutveckla solvärmelek-nik kombinerad med värmelager för kort- ochlångtidslagring. Rådet har i stortsett lyckats följa sin planering enligl solvärmeprogram-mel. Planen innebär allen samlad utvärdering inom solvärmeområdet kan göras med början år 1985.Experimentbyggnadsverksamhelen för stora anläggningar inom särskiltvärmepumpsområdel har sin kulmen budgetåren 1981/82 och 1982/83. Av dessa skäl kommerfördelningen av bidrags-och lånemedel över treårsperioden /82-1983/84 all haen tyngdpunkt i periodensbörjan. Erfarenheterna avstödet lill experimentbyggande inom energiområdet är enligt rådet godaoch visar alt fillämpningen av ny teknik har påskyndats genom en planmässigintegration mellan forsknings- och utvecklingsverksamhet och praktisk prövning av dessresultat. När del gäller lånemedel förexperimenlverksamhelen inom värmepumps- ochsolvärmeområdel tilldelades rådet genom statsmaklernas beslut (prop. 1980/81:133, CU 1980/81:37, rskr1980/81:384) endast drygt hälften avde begärda medlen. Medlen beräknas räcka för planerad teoretisk forskning och utveckling. Fullskaleförsök iform av experimentanläggningar fårdäremot genomföras i väsentligt mindre omfattning än som har Prop.1981/82:100 Bilaga 16 93 Genom en nära samverkan medoljeersättningsdelegationen räknar dock rådet med att kunna mildra effekten av allmindre resurser ges lillexperimentanläggningar. Rådet hemställerför budgetåret i 982/83 all beslut om lån till experimenlbyggande inom energiområdet får meddelas inom en ram av 55 milj. kr. saml att ell anslag om 44 milj. kr. anvisas fördetta ändamål. Rådet hemställer vidare om medgivande all meddela beslut om länlill experimenlbyggande underbudgetåren 1983/84, 1984/85 och 1985/86 intill ell preliminärt belopp av 35 milj. kr., 26milj. Rådet framhåller isin anslagsframställning vikten av en målinriktad experimentbyggnadsverksamhel. Resultatenav verksamheten väntas bl.a. successivtkunna utnyttjas som underlag för beslut om all införa solvärme och värmepumpar i olikasyslemkombinationer. Experimentbyggandelinom energiområdet är enligt min mening ett värdefullt medel all pröva och omsättaresultaten av forsknings- och utvecklingsarbete i praktisk tillämpning. Det gäller framförallt sådana resultat som leder till all inhemska energikällor kan ersätta olja ocholjeprodukter. Rådet pekar påbehovet av samverkan mellan insatserna inom experimentbyggandelbeträffande solvärme, värmepumpar och värmelagring och oljeersättningsfondensverksamhet. Enligt min mening är en sådan samverkan nödvändig i de fall därutvecklingsarbetet ger underlag för en snabb praktisk tillämpning. När del gällerstörre försöksanläggningar avseende värmelagring bör, somjag framhöll i propositionen (prop.1980/81: 133) om riktlinjer för energisparverksamheten i byggnader m. m., experimentbyggnadsverksamhelenkoncentreras till de tillämpningar som är mest intressanta i ell brett försörjningsperspekliv. Att kunskapersprids så alt de får en bred praktisk användning har enligt min uppfattning enavgörande betydelse om man skall uppnå statsmakternas mål i fråga omenergisparande och oljeersättning. Del är därför väsentligt att län tillexperimenlbyggande inom energiområdet m.m. också används som elt aklivi medeli en utvecklings- och demonslrationsverksam-het i anslutning tillenergisparverksamhelen i befintlig bebyggelse. Denna kunskapsspridning har betydelse inte minst förbesiktnings- och rådgivningsverksamheten saml för skötsel och drift av olikatyper av system och anläggningar. 1980/81: 133(s. 77) förordade jag alt tyngdpunkten /82- 1983/84lades i början av perioden för alt man i lid skall få fram etttillfredsställande underlag för statsmakternas bedömning av möjligheterna attinföra solvärme. Under de två påföljande åren bedömdes medelsbehovet varamindre. I konsekvens härmed fastställdes ramen för beslut om lån /82 till 65 milj. kr. medan de preliminära ramarnaför budgetåren 1982/83-1983/84 bestämdes lill 45 milj.kr. 1981/82:100 Bilaga 16 94 Jag förordar nu att den då angivnaramen om 45 milj. kr. för /83, med hänsyn tillkostnadsutvecklingen, räknas upp fill 48 milj. kr. För långivningen bör förbudgetåren 1983/84 och 1984/85 fastställas preliminära ramar om 38 milj. kr.resp. 29 milj. kr. Enligl rådels planeringav verksamheten beräknas även fortsättningsvis betydande belopp inombeslulsramen komma all avsällas för vissa större projekt. För att undvika enbesvärlig situation vid förhandlingar om sådana projekt kort före eltbudgelårsskifte bör outnyttjad del av beslutsramen som tidigare kunna tas ianspråk även under närmast påföljande budgetär. Vid utgången /82 beräknas på anslaget för lån fill experimentbyggande finnasen behållning på ca 16 milj.kr. Utbetalningar under innevarande budgetär kanuppskattas komma all uppgå lill 59,4 milj.kr. Anslaget behöver med dessabedömningar föras upp med 43,4 milj.kr. Jag hemställer all regeringen föreslår riksdagenall 1. medgeatt beslut om lån lill experimenlbyggande inom energiområdet m. m. fårmeddelas intill ell belopp av . under /83 och alloutnyttjad del av denna ram får utnyttjas även under /84,. 2. medge all beslut om lån till experimentbyggande inom energiområdetm. m. under budgetåren 1983/84 och 1984/85 preliminärt får meddelas intill ellbelopp av 38000000kr. 3. lill Lån tillexperimentbyggande inom energiområdet m.m. för /83 anvisa ettreservationsanslag av . Vissa energibesparande åtgärder inombostadsbeståndet m. m. 1980/81 Utgift 1194412536 Reservation 1337360913 1981/82 Anslag 800000000 1982/83 Förslag 1 100000000 Från anslaget betalasunder innevarande budgetår utgifter för statens ekonomiska slöd lillenergibesparande åtgärder i statliga byggnader, bostadshus, allmänna samlingslokalersaml kommunala och landslingskommunala byggnader m. m. Från anslaget betalasockså kostnader vid statens råd för byggnadsforskning som hänger samman medforskning, utveckling och demonstralionsverksamhel inom programmetEnergihushållning. Vidare utbetalas bidrag till kommuner för besiktning ochrådgivning m. m. i energisparfrågor. Slutligen betalas från anslaget ocksåvissa kostnader för informations och utbildningsverksamhet i energifrågor medinriktning på energihushållning i byggnader. Slöd lill energibesparande åtgärder i kommunalaoch landstingskommu- Prop.1981/82:100 Bilaga 16 95 nala byggnader lämnas inle efter utgången av år1981 (prop. 1981/82:30. CU 1981/82:3, rskr 1981/82:30). Behovet av medel tillstöd till allmänna samlingslokaler m.m. för /83 har behandlatsunder reservationsanslaget B 12. Uppruslningsbidrag till allmännasamlingslokaler. Frågor om medel lill kostnader för informations- ochutbildningsverksamhet las upp under reservationsanslaget B 18. Information ochutbildning m. m. i energifrågor. handharbidragsgivningen till energibesparande åtgärder som rör statUga byggnader.