prop · G50331 · 1981-12-31 00:00:00 — om avgifter vidtingsrätt, m. m. Regeringenföreslår all antaga de förslag som har tagits upp i bifogade utdragav regeringsprotokoll. I proposiUonenföreslås all kostnaderna för inskrivningsväsendel i princip helt skall läckasgenom avgifter. För verksamheten vid tingsrätternas målenheter förutsätts att,liksom , schablonmässigt bestämda avgifter skall tas ut, vilka skallbidra till att täcka kostnaderna för denna verksamhet. Den avgiflsfrihel somstaten, kommunerna och landstingskommunerna f. n. åtnjuter i fråga omansöknings- och expeditionsavgifter vid tingsrätterna föreslås slopad. Vidareföreslås bl.a. att länsstyrelserna inte längre skall medverka vid indrivning avobetalda tingsrätlsavgifter och stämpelskatter. Dennya lagstiftningen föreslås träda i kraft . 1 1981/82. Lag om ändring i stämpelskattelagen (1964:308) Härigenom föreskrivs att 14, 36 och 37 §§ slämpelskaltelagen (1964: 308)'skall ha nedan angivna lydelse. Skatteplikt föreligger icke vid 1) förvärv avutländskt skepp; 2) förvärv avskeppsbygge genom skeppsbyggnadsavlal eller överlåtelse av sådant avtal, innanbygget fullbordats; 3) förvärv avnybyggt skepp från den som byggt skeppet; 4) förvärv avfiskeskepp samt skepp, som är avsett för livräddning eller eljest för annatändamål än yrkesmässig sjöfart; 5. återgång av fång i fall, där rätt återvinning föreligger enligt Skatteplikt föreligger inte vid 1) förvärv avutländskt skepp; 2) förvärv avskeppsbygge genom skeppsbyggnadsavlal eller överlåtelse av sådant avtal, innanbygget har fullbordats; 3) förvärv avnybyggt skepp från den som har byggt skeppet: 4) förvärv avskepp, som är avsett att användas för yrkesmässigt fiske, för livräddningeller ( övrigt för annat ändamål än yrkesmässig sjöfart; 5. återgång av fång i fall, där rätt till återvinningföreligger enligt 42 §. I fall,som avses i 30 § 1 mom. första stycket a) eller b), skall skatten inbetalas lillbeskattningsmyndigheten eller den myndighet regeringen bestämmer inom enmånad från den dag, då expedition i ärendet blir tillgänglig för sökanden, ellervid tillämpning av andra stycket samma moment, den senare dag, då beslutet omskallens fastställande meddelas. Innan expedition i äien-del blivit tillgängligeller beslut .s-om nu sagts blivit meddelat, må skatten icke mottagas.Fastställer över-räft skatten lill högre belopp än beskaltningsmyndighetenförut beräknat eller vitsordar skattskyldig anmärkning av den enligt 48 § förord- Ifall, som avses i 30 §1 mom. första stycket a) eller b), skall skatten betalas till beskaltningsmyndigheteneller den myndighet regeringen bestämmer inom en månad från den dag, då besluti ärendet tillhandahålls sökanden, eller, vid tillämpning av andra stycket sammamoment, den senare dag, då beslutet om skattens fastställande meddelas. Innanbeslut i ärendet tillhandahållits eller beslut om skatten meddelats, fårskallen inte tas emot. Fastställer överrätt skatten till högre belopp änbeskattningsmyndigheten förut bei"äknal eller vitsordar den skattskyldigeanmärkning av den enligt 48 § förord- Lagen omtryckt 1979: 1060. Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:864. nade granskningsmyndighelen, skall sålunda tillkommandeskattebelopp inbetalas lill i det län, dit beskaltningsmyndighetenhör inom efter del alt överrältens beslut meddelats eller granskningsmyndighelenerhållit meddelande om vitsordandet. I fall, som avses i 30 § 1 mom. första stycket c), åliggerdel den skallskyldige att inbetala skatten genom insättning päbeskattnings-myndighetens postgirokonto inom den tid, som gäller för avgivandeav deklaration. Om den av beskaltningsmyndigheten eller besvärs-myndighetfastställda skatten överstiger vad som skolat utgöras enligt deklarationeller, då beslut förut meddelats i saken, enligt det beslut som närmastföregått, åligger del den skatlskyldige all inom lid, som beskaltningsmyndighetenbestämmer, lill denna inbetala det felande beloppet. Vad nu sagts skall ävengälla, om skatt fastställts ehuru deklaration ej avgetts. Närsynnerliga skäl äro därtill, må beskattningsmyndighet, som avses i andrastycket, bevilja anstånd med skattens erläggande. Denhandling, som ligger lill grund för skattens fastställande eller, när fråga ärom inteckning i fast egendom, tomlrätl eller skepp, pantbrev eller vilandebevismå beskaltningsmyndigheten icke utlämna, förtån skatten erlagts. Har inteckningöverförts från skepps-byggnadsregistret till skeppsregistret i samband med allskeppsbygge registrerats som skepp, må icke nationalitetshandling för skeppetutlämnas, förtän skallen för inteckningen eriagls. nade granskningsmyndighelen, skall sålunda tillkommandeskattebelopp betalas till beskaltningsmyndigheten inom efter det attövertältens beslut meddelats eller granskningsmyndighelen erhållit meddelandeom vitsordandet. Överrått eller granskningsmyndighet skall lämna beskattningsmyndighetenuppgift om det tillkommande skattebeloppet. I fall, som avses i 30 § 1 mom. första stycket c), åliggerdet den skatlskyldige att betala skatten genom insättning på beskattningsmyndighetenspostgirokonto inom den tid, som gäller för avgivande av deklaration. Om den av beskaltningsmyndigheteneller besvärsmyndighet fastställda skatten överstiger vad som skall erläggasenligt deklaration eller, då beslut förut meddelats i saken, enligt del beslutsom närmast föregått, åligger det den skattskyldige att inom tid, som beskaltningsmyndighetenbestämmer, till denna betala det felande beloppet. Vad nu sagts skall ävengälla, om skatt fastställts trots att deklaration inte har lämnats. Om synnerliga skäl föreligger, får beskattningsmyndighetenbevilja anstånd med att erlägga skatten. får inte lämna ut den handling, som lig ger till grund för skattens faststäl lande eller, när det är fråga om inteckning i fast egendom, tomträtt eller skepp, pantbrev eller vilande- bevis, förrän skatten har erlagts. Har en inteckning förts över från skeppsbyggnadsregistrel till skeppsregistret i samband med att ett skeppsbyggeregistrerats som skepp, får inte nationalitetshandling för skeppet lämnas ut,förrän skatten för inteckningen har erlagts. 1 mom.Inbetalas skatt, som fast ställts av inskrivningsmyndighet, icke inom angiven tid. skall be skattningsmyndigheten göra anmä lan därom till i det län. dit beskattningsmyndigheten hör. Vid sådan anmälan skall fogas beslut om skattens fastställande el ler annat bevis, innehållande upp gift om skattens belopp och erfor derliga uppgifter om den skattskyl dige. Fastställer överrätt skatten till högre belopp än beskattnings myndigheten förut beräknat eller vitsordar skattskyldig anmärkning av den enligt 48 § förordnade granskningsmyndigheten, skall överrätten eller, i det senare fallet, granskningsmyndigheten omedel bart lämna motsva rande uppgifter rörande det till kommande skattebeloppet. Efter anmälan, som nämnts, även som vid försummad inbetalning av tillkommande skattebelopp åligger det att förordna om uttagande av felande belopp jämte i förekommande fall restuvgift en ligt 2 mom. i den ordning, som en Ugt uppbördslagen (1953:272) gäl ler för indrivning av restförd skatt. Har skatt ifall, som avses i30 § 1 mom. första stycket c),icke inbetalats inom föreskriven lid, skall förfallet skattebelopp jämte iförekommande fall reslavgift enligt 2 mom. på framställning av beskattningsmyndighetenomedelbart uttagas genom utmätning. 2 mom.Har skattskyldig underlå tit att inbetala skatt inom föreskri ven tid,skall reslavgift erläggas till den myndighet, som i sådant fall skall uppbära skatten. Reslavgiflen skall utgå efter för varje hel krona av den del av skatten som icke erlagts i rätt lid, dock ej med mindre belopp än . Örelal som uppkommer vid beräkning av 1 mom. Har skattinte betalats inom föreskriven tid, skall förfallet skattebelopp jämte iförekommande fall reslavgift enligt 2 mom. på framställning av beskaltningsmyndighetenomedelbart tas ut genom utmätning. 2 mom. Har denskattskyldige underlåtit alt betala skatt inom föreskriven tid, skall reslavgifteriäg-gas till beskattningsmyndigheten. Reslavgiflen skall utgå efter fyra öreför varje hel krona av den del av skatten som inte har erlagts i rält lid, dockinte med mindre belopp än . Örelal som uppkommer vid beräkning av reslavgift reslavgift jämnas lill närmast högre hela krontal. Närdröjsmålet med betalningen är obetydligt eller eljest särskilda skäl föranledadet, må befrielse från skyldighet all eriägga reslavgift meddelas avlänsstyrelse ifråga om skatt, som avses i 1 mom. första stycket, och av beskaltningsmyndighetenbeträffande annan skatt. äger meddela föreskrifter i fråga ombefrielse från skyldighet all erlägga reslavgift. jämnas till närmast högre hela krontal. /(!/befria från skyldigheten alt erlägga reslavgift, när dröjsmålet med betalningenär obetydligt eller om det annars finns särskilda skäl. får meddela föreskrifter i fråga ombefrielse från skyldigheten att erlägga reslavgift. Denna lag träder i kraft . ti /82. Prop.1981/82:31 6 Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden , , , , , , ,, , ProposiUon om avgifter vid tingsrätt, m. m. (B 1977:06) har i juni 1980lämnat sitt delbetänkande (Ds B 1980:7) Avgifter vid tingsrätt m.m.'. Ibetänkandet har utredningen föreslagit all olika ekonomiska mål skallfastställas för skilda verksamheter vid tingsrätterna. För viss verksamhetföreslås all samtliga kostnader skall täckas med avgifter, medan annanverksamhet, enligt utredningen, inte alls eller endast delvis bör avgiftsfinansieras.Vidare föreslås bl.a. att statens, kommunernas och landstingskommunernas avgiftsfrihetvid tingsrätterna skall upphöra. Utredningens sammanfattning av betänkandet börfogas lill protokollet i detta ärende som bilaga I. En förteckning över remissinstanserna och ensammanställning av remissyttrandena i behandlade delar bör fogas tillprotokollet som bilaga 2. Statlig verksamhet är i viss utsträckning avgiflsbelagd.Den som lar en myndighels tjänster i anspråk får då med avgifter bidra lill alltäcka myndighetens kostnader. 1 regel har statsmakterna formulerat ett ekonomisktmål för en myndighets avgiftsbelagda verksamhel. Del ekonomiska målet anger hurstor del av kostnaderna för verksamheten som bör täckas av avgifterna. Detvanligaste ekonomiska målet är full kostnadstäckning, dvs: en myndighetsintäkter från den avgiftsbelagda verksamheten skall ' Utredningsman departementsrådet . Prop.1981/82:31 7 läckasamtliga kostnader för denna verksamhet. Andra ekonomiska mål förekommer dock,t. ex. alt intäkterna endast skall täcka vissa kostnader eller viss del avkostnaderna för en verksamhet. Det förekommer också avgiflsbelagd verksamhetför vilken ett ekonomiskt mål inte har fastställts. Stämpelskalteutredningenhar föreslagit att ekonomiska mål skall fastställas för tingsrätternas verksamhel.Gällande regler om avgifter vid de allmänna domstolarna (tingsrätterna,hovrätterna och högsta domstolen) återfinns i expeditionskungörelsen(1964:618). I princip har regeringen fått bemyndigande att självbesluta om dessa avgifter (se prop. 1974:171, SkU 1974:61, rskr 1974: 361).Avgiftsuttaget skall dock bygga på den av antagna grundsatsen all densom vänder sig lill en domstol och tar dess tjänster i anspråk också skallbidra till all täcka den kostnad som därigenom drabbar del allmänna (se prop.1964:65, SkU 1964:42). Riktlinjer för hur stort detta bidrag skall vara saknasdäremot. Endast den begränsningen torde gälla att avgiftsuttaget inte fåröverskrida det allmännas totala kostnader för verksamheten. Inom denna ramfinns det inte några klart formulerade ekonomiska mål för verksamheten vid deallmänna domstolarna. Då sådana mål nu föreslås för Ungsrällerna och riksdagentidigare har antagit riktlinjer för avgiftsuttaget vid de allmänna domstolarna,anser jag alt frågan om ekonomiska mål för domslolsverk-samhelen börunderställas prövning. Idet följande kommer jag först alt behandla frågan om ekonomiska mål förverksamheten vid tingsrätterna. Jag kommer därefter att ta upp några andrafrågor som utredningen har behandlat, nämligen frågan om statens, kommunernasoch landstingskommunernas avgiftsfrihet vid Ungsrällerna, frågan om avgifts-och skattefrihet för fiskeskepp samt vissa bestämmelser om förfarandet dåavgifter eller stämpelskatt inte erläggs inom rätt tid. Idetta ärende har jag samrått med chefen för . 2.2Ekonomiska mål för verksamheten vid tingsrätterna Utredningenhar föreslagit alt ekonomiska mål sätts upp för de olika verksamheterna vidtingsrätterna. Fördelarna härmed är enligt utredningen flera. För det förstablir frågan om kostnadstäckningsgraden - eller annorlunda uttryckt graden av subvenlionering- härigenom föremål för beslut på den politiska nivån, där olika intressen kanvägas mot varandra. Den myndighet som har ansvaret för verksamheten får vidareen klar utgångspunkt för sin ekonomiska uppföljning. Utredningen menar också altde som konfronteras med en avgift får en motivering för avgiftens höjd. Utredningenpåpekar dock all den särskilda karaktären av domstolarnas verksamhel gör allövervägandena när de ekonomiska målen skall fastställas blir komplicerade ochatt bedömningarna blir olika för olika delar av verksamheten. I första hand harutredningen valt alt dela upp verksamhe- Prop.1981/82:31 8 teni den som bedrivs vid tingsrätternas målenheler och den som bedrivs vidinskrivningsmyndigheterna. Jagfinner utredningens tillvägagångssält lämpligt och kommer därför alt förstbehandla verksamheten vid målenheterna och därefter verksamheten vidinskrivningsmyndigheterna. 2.2.1Ekonomiska mål för verksamheten vid målenheterna Verksamhetenvid lingsrälternas målenheter domineras av arbetet med brottmål och tvistemål. Hämtöverhandläggs olika typer av ärenden. kan uppskattningsvis hälften av tingsrätternas totala kostnaderhänföras lill brotlmålshanteringen. Det har emellertid inte föresvävatutredningen att belasta brottmålen med avgifter. Den verksamheten bör alltså,enligt utredningen, inte lill någon del täckas genom avgifter. Enremissinstans, rältegångsutredningen, anser att en diskussion härom borde haförts. Utan alt ta ställning till frågan om avgifter i brottmål, påpekar rältegångsutredningenatt del inte är principiellt orimligt att en tilltalad, om åtalet bifalls, fårbetala en del av domstolens kostnader för förfarandet, lika väl som han kanåläggas att betala bevisnings- och för-svarskoslnader. Stockholmstingsrätt anser att mål, vari enskilt åtal har väckts, bör avgiftsbeläggas.Tingsrätten hävdar all dessa mål, som visserligen är fåtaliga, föranlederdomstolarna myckel arbete och alt de dessutom ofta är sådana att det kanifrågasättas om inte rättsväsendets resurser missbrukas. Föregen del får jag anföra följande. Brottmålsprocessen är ett led i en kedja avingripanden som tillsammans utgör samhällets reaktion på ett brottsligtförfarande. I tidigare led finns bl. a. polis- och åklagarmyndigheternas verksamheloch i ett senare led i vissa fall kriminalvårdande åtgärder. Del framstår sombåde orealistiskt och principiellt felaktigt att samhället genom avgifterskulle erhålla bidrag lill kostnaderna för den brotlsulre-dande ellerkriminalvårdande verksamheten. Jag är lika främmande för tanken att bryta ut ellled i kedjan, brottmålsprocessen, och finansiera den genom avgifter. Det kanockså framhållas alt domstolarnas verksamhet på broltmålssidan utgör en del avsamhällets kriminal- och socialpolitik och alt det även av det skälet inteframstår som rimligt att avgiflsbelägga verksamheten. Jag delar därför slämpelskalteutredningensuppfattning att avgifter inte skall tas ut i brottmål, vari åklagaren förtalan. Sakenligger annoriunda till i mål om enskilt åtal. Sådant åtal får i allmänhetväckas endast om åklagaren prövat åtalsfrågan och beslutat att inte åtala. Målsägandensställning i processen erinrar myckel om en kärandes ställning i ett tvistemål.Som har påpekat kan det ifrågasättas om inte i en del fallav enskilt åtal det i själva verket rör sig om ell missbmk av rättsväsendetsresurser. Jag anser därför all i mål om Prop.1981/82:31 9 enskiltåtal en avgift bör las ut av målsäganden. Denna bör motsvara vad som tas ul avkäranden i ett vanligt tvistemål, en fråga som jag nu övergår till attbehandla. Tvistemåloch övriga ärenden vid målenheterna Förden verksamhet, utom brottmålen, som bedrivs vid målenheterna föreslårutredningen alt ekonomiska mål skall fastställas. För mål om lagsökning och belalningsföreläggandenföreslås all full kostnadstäckning skall gälla. I familjerätlsliga mål, mål enligtlagen (1974:8) om rättegången i tvistemål om mindre värden (småmålslagen) ochvissa domstolsärenden föreslås viss kostnadsläckning på så sätt alt sammaavgiftsnivå skall tillämpas som i mål om lagsökning och belalningsförelägganden.I övriga tvistemål, dvs. dispositiva tvistemål som handläggs i ordinärtförfarande, föreslås att en viss procentsats av självkoslnaden skall tas ut. Iavvaktan på att ett tillförlitligt underlag för att beräkna denna självkoslnadskall kunna las fram, föreslås dock alt en schablonmässigt bestämd avgift tas ul. Remissutfalleti denna del är blandat. Flertalet remissinstanser tillstyrker emellertid attekonomiska mål ställs upp för den här avsedda verksamheten. En del av dessa,bl. a. , pekar dock på de praktiska svårigheter som föreliggernär det gäller alt göra kostnadsberäkningar för vissa måltyper, främst dedispositiva tvistemålen. Ett inte obetydligt antal remissinstanser avvisarbestämt förslaget om ekonomiska mål för Iviste-målshanteringen. Dessa instanserredovisar såväl principiella som praktiska skäl för sin ståndpunkt. Föregen del får jag anföra följande. Svaret på frågan huruvida ekonomiska mål börställas upp för verksamheten vid tingsrätternas målenheler - frånsettbrottmålen - beror till stor del på vilka intressen som verksamheten skalltillgodose. Såvitt gäller de indisposiliva tvistemålen, dvs. i huvudsak mål medfamiljerätlslig anknytning, saml vissa allmänna domstolsärenden är samhälletsintresse av materiellt rikliga avgöranden myckel starkt uttalat. Imånga sådana mål, t. ex. mål som gäller vårdnad om barn, är domstolens uppgiftalt tillvarata barnens intressen. Domstolens befogenheter är omfattande i dessamål. Processen styrs av tvingande regler över vilka parterna i princip inte kanråda. Den kan därmed i vissa avseenden liknas vid brollmålsprocessen. Att undersädana omständigheter ställa upp ett ekonomiskt mål för denna verksamhet ärenligt min mening inte befogal. Beträffandede disposiiiva tvistemålen var väl åtminstone tidigare domstolens huvudsakligafunktion att fälla ell avgörande i en tvist mellan enskilda parter.Verksamheten tillgodoser uppenbarligen kärandens intresse av att få tvistenavgjord och alt få ell verkställbart avgörande. Emellertid har även samhälletett intresse av att denna möjlighet står medborgarna buds. Indirektbidrar verksamheten till all förpliktelser i allmänhet fullgörs 1981/82:31 10 Detta kommer alla borgenärer till godo.Verksamheten bidrar över huvud laget till alt regeleflerlevnaden hålls uppe.Skall ett ekonomiskt mål för verksamheten ställas upp bör hänsyn tas lilldetta förhållande. Alt beräkna värdet av denna indirekta effekt låter sig emellertidknappast göra. Del blir ytterst fråga om en bedömning av vad allmänhetenrimligen bör betala för domstolarnas tjänster. Därvid måste man enligt minmening också ta hänsyn till andra kostnader som en rätlssökande måste vidkännasför alt få sin rält. har tillkommit all domstolarna även i de disposiUvatvistemålen i allt högre grad har all beakta typiskt samhälleliga intressen.Genom tvingande lagstiftning inskränks även på delta område parternasförfoganderätt. Som exempel kan nämnas hyreslagsliflningen, konsumentlagstiftningenoch bygg- och marklagstiftningen. Det sagda talar mol att man söker uppställanågot ekonomiskt mål för nu avsedda verksamhet. De nu redovisade skälen mol aft införa en ekonomiskmålsättning för verksamheten vid de allmänna domstolarnas målenheler förstärksav vissa praktiska hänsyn. För del första har och ytterligarenågra remissinstanser pekat på att svårigheter föreligger när det gäller altberäkna kostnaderna för speciellt vissa delar av verksamheten. F.n. finns acceptablaberäkningar endast för målgruppen lagsökningar och belalningsförelägganden.Slutligen bör nämnas alt hela rätlegångsförfarandet f. n. är föremål förutredning (Ju 1977:06) och att förändringar i delta kan förväntas inom en intealltför avlägsen framlid. Jag vill också erinra om att regeringen höjde ansökningsav-giflernaför mål lill sådan nivå, , alt full kostnadsläckning f. n. torde las uti mål om betalningsföreläggande och lagsökningar. Avgifterna i familjemål ochförenklade tvistemål ligger på samma nivå, vilket stämmer överens medutredningens förslag. De skäl som jag nu har redogjort för är sammantagna sådanaatt jag inte är beredd att föreslå alt ekonomiska mål sätts upp för arbetet vidtingsrätternas målenheler. I stället bör schablonmässigt bestämda avgifter tasul, vilka liksom bör få fastställas av regeringen med denbegränsningen alt avgifterna inte sätts högre än kostnaderna. Del börankomma på som huvudman för domstolsväsendet alt följautvecklingen på området och föreslå de ändringar i avgiftsuttaget som kananses påkallat. 2.2.2 Ekonomiska mål för verksamheten vidinskrivningsmyndigheterna Verksamheten vid inskrivningsmyndigheterna domineras heltav hanteringen av inskrivningsärenden. Dessa utgörs främst av ärenden omlagfart, inteckning eller annan inskrivning i fastighetsbok eller tomlrältsbok.Vid finns dessutom sjöfartsregistrel, vid vilket förs ettskeppsregister, ett skeppsbyggnadsregisler och ett bålregister. Vid flertaletav inskrivningsmyndigheterna handläggs inskrivningsåren- Prop.1981/82:31 11 Vid några inskrivningsmyndigheter i , ochGävleborgs län förs dock inskrivningsregistren med hjälp av ADB. F.n. torde ADB-syslemelomfatta av landels ca 4 milj. fasligheter. Övergången till ADB-behandlingfortsätter. Stämpelskalleutredningenhar föreslagit att självkostnaden för verksamheten vidinskrivningsmyndigheterna helt skall läckas av avgiftsintäkter, dvs. detekonomiska målet skall vara full kostnadstäckning. Kostnaderna för deinskrivningsmyndigheter som skall föra ADB-baserade inskrivningsregister skalldärvid inte medräknas liksom inte heller motsvarande avgiftsintäkter. För den ADB-baseradeinskrivningsverksamheten bör, enligt utredningen, samma avgifter gälla som förden . Utredningen har ävenföreslagit att självkostnaden för de ADB-baserade skepps- och skeppsbyggnadsregislrenskall täckas av avgiftsintäkter. För båtregistret föreslår dock utredningen attschablonmässigt bestämda avgifter skall las ul, vilka endast skall bidra tillviss kostnadstäckning. Skälet härför är all av alla anteckningar om förvärvav båt avser fiskebåtar, att sådan anteckning f. n. är avgiftsfri och altutredningen inte funnit skäl föreslå att denna avgiflsfrihel slopas. Utredningenhar som skäl för sill ställningstagande om full kostnadstäckning anfört bl. a.att huvudsyftet med inskrivningsverksamheten är att registrera ägarförhållandenoch säkerheters inbördes ordning samt all annan statlig registreringsverksamhel,l.ex. fordons- och körkorlsregistre-ringen, ofta helt läcks av avgiftsintäkter.Beträffande den ADB-baserade verksamheten anför utredningen att den f. n.endast omfattar en mindre del av landels fastigheter och alt del därför inte ärnödvändigt att nu la ställning till vilka av den verksamhetens kostnader sombör ingå i kostnadsunderlaget för beräkning av avgifter vidinskrivningsmyndigheterna. Deremissinstanser som har yttrat sig i denna del har antingen tillstyrktförslaget eller lämnat det utan erinran. anser dock att utvecklingskostnadernaför de inskrivningsregister som förs med hjälp av ADB bör påverka avgifternavid samtliga inskrivningsmyndigheter. Föregen del instämmer jag i slämpelskatleutredningens uppfattning, vilken iprincip har godtagits av remissinstanserna, att självkoslnaden för verksamhetenvid inskrivningsmyndigheterna helt bör täckas av avgiftsintäkter, men attavgifterna vid båtregistret bör fastställas schablonmässigt.