prop · G503126 · 1981-12-31 00:00:00 — föreslår i sin anslagsframställning attinkomstgränserna höjs i samma takt som folkpensionen. Med hänsyn till de höjningar som har skett sedan frågan ominkomst-gränserna senast prövades förordar jag att gränsen för ogiftafastställs till . och för gifta fill . Ändringen bör ske den 1juli 1982. Den för preliminärt fastställda ramen förförbättringslån är 40 milj.kr. föreslår att ramen för år 1983fastställs till 30 milj.kr. Långivningen under /81 uppgick lillendast 18,4 milj. kr. beräknar attbesluten om lån skall avse belopp på 23 milj.kr. resp. 24 milj.kr. Med hänsynhärtill anser jag att ramen för kan fastställas till ett lägre beloppän det som har fastställts preliminärt. Jag förordar därför att ramen för år1982 fastställs fill 30 milj. kr. Ramen för bör fastställas tillpreliminärt 25 milj. kr. Liksom tidigare bör regeringen utverka riksdagensbemyndigande att vidga ramen för det första av de två åren om det behövs av sysselsätt-ningsskäl. Jag övergår nu till frågan om bostadsanpassningsbidrag. Jag har tidigare förordat vissa ändringar i reglerna omstöd för individuell anpassning av bostäder. Jag beräknar att ändringarnakommer att medföra en årlig ökning av bidragsgivningen med ca 4,5 milj.kr. ochen ökning av den statliga långivningen, inkl. räntebidrag under det första åretav lånefiden, med ca 2,5 milj. kr. Med hänsyn ull att ändringarnaföreslås träda i kraft först påverkar de endast i begränsadomfattning utbetalningen av bidrag för nästa budgetår. harberäknat utbetalningen av bidrag fill ca 90 milj. kr. I anslagsframställningen för /83 harbostadsstyrelsen bedömt alt en decentralisering av beslut om bostadsanpassningsbidragi den utsträckning som jag har förordat kommer att medföra att resurser hoslänsbostadsnämnderna motsvarande sex tjänster kommer att frigöras för andraarbetsuppgifter. Med hänsyn till atl decentraliseringen kommer att genomförasförst återkommer jag till denna fråga i 1983 årsbudgetproposition. 1981/82:126 21 Medelför de tillfälliga ombyggnadsbidragen har tidigare beräknats under tolfte huvudfitelnanslaget B 4. Medelsbehovet för nästabudgetår beräknar jag till 120 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen att 1. godkännade ändringar i fråga om inkomstgränserna för förbätt ringslån som jag har förordat, 2. medge att räntefriaförbättringslån beviljas inom en ram av högst . ochpreliminärt inom en ram av högst . 3. bemyndiga regeringen attbesluta om ändringar av den under 2 upptagna ramen för långivningen under år1982, om det behövs av sysselsättningsskäl, 4. till Vissbostadsförbättringsverksamhet m.m. för /83 anvisa eftförslagsanslag av . Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att antaga de förslag som föredraganden har lagtfram. Prop.1981/82:126 23 Departementspromemorian (Ds Bo 1981:5) Översyn av reglernaom stöd för individuell anpassning av bostäder Bidragsgivningens omfattning och inriktning Samhällets mål för handikappolifiken Bostadsanpassningsbidrag - gällande bestämmelser Handhavande myndigheter och kommunens inflytande Ansökan och beslut om bidrag Organisation, samordning, information m.m. 1981/82:126 24 9 Behovav ändringar i regelsystemet 9.3 Handhavande myndigheter ochkommunens inflytande 9.4.1 Utemiljö, gemensamma utrymmen 9.4.2 Rehabilitering och funkfionsträningm.m. 9.4.4 Standardhöjande åtgärder avstörre omfattning 9.4.5 Styrkande av behov avanpassning 9.4.6 Återanvändning av vissaanordningar 9.4.7 Anpassning av fritidsbostäder 1981/82:126 25 Reglernaom bostadsanpassningsbidrag finns i kungörelsen (1973; 327) om bostadsanpassningsbidrag() och i föreskrifter till kungörelsen. Bidrag kanbeviljas för att anpassa bostäder för handikappade. Reglerna för bidragsgivningenhar varit i stort sett oförändrade . Vid1979/begärde att regeringen på lämpligt sätt skulleföranstalta om en utvärdering av systemet med bostadsanpassningsbidrag (CU1979/80:22 s. 49, rskr 1979/80:240). Översynen görs i två etapper. I den förstahar handikappinstitutet kartlagt bristerna i bidragsgivningen. andra etappen skall resultatet av kartläggningen utvärderas och förslagtill förbättringar läggas fram. I denna etapp svarar handikappinstitutet i huvudsakför att ta fram underlag för överväganden om den lämpliga ansvarsfördelningenmellan kommun och länsbostadsnämnd vad avser administrationen samtinformations- och utbildningsfrågor. Inom ses självabidragsreglerna över. Resultatet av översynen av bidragsreglerna redovisas idenna PM. Den1 infördes på försök ett särskilt bidrag för specialinredning avbostäder för rörelsehindrade personer. Bidraget var maximerat till 7000 kr.Verksamheten permanentades . Maximibeloppet höjdes fill10000 kr. blev det även möjligt att ivissa fall bevilja högre bidrag än . utvidgadestillämpningsområdet till synskadade. År1972 föreslog handikapputredningen i betänkandet (SOU 1972; 30) Bostadsanpassningsbidragatt tillämpningsområdet för bidragsgivningen skulle vidgas till även andrahandikappade än rörelsehindrade och synskadade. utvidgades tilllämpningsområdeti huvudsak på det sätt som utredningen hade föreslagit och omfattar nu iprincip alla personer som har långvariga eller bestående handikapp, som kräversärskilda åtgärder i bostaden. Benämningen på bidragsformen ändrades samtidigti enlighet med utredningens förslag från invalidbostadsbidrag till bostadsanpassningsbidrag. 1981/82:126 26 3 Bidragsgivningens omfattning och inriktning Bostadsstyrelsenhar undersökt i vilken omfattning och för vilka ändamål bostadsanpassningsbidragethar utnyttjats. Undersökningarna gäller beslut som har fattats /70, och '. I dettaavsnitt återges uppgifter från den senaste undersökningen. Fr.o.m.år 1959 t.o.m. har 65000 lägenheter anpassats till en kostnad av 510milj.kr. Underde första fem åren anpassades mindre än 200 lägenheter . Under perioden1965/66-1976/77 ökade antalet anpassade lägenheter med ca 30%.Därefter har den åriiga ökningen fram /80 gått ner fill mellan 5 och10%. F.n. anpassas ungefär 9000 lägenheter . Mellandet första och det senaste undersökningstillfället har andelennybyggnadslägenheter minskal från . Den mest markanta nedgången harinträffat för flerbostadshusen vars nybyggnadsandel har sjunkit från tillendast . Bidragsgivningen avser sålunda till lägenheter i detbefintliga beståndet. Nedgångenav andelen bostadsanpassningsbidrag i samband med nybyggnad beror sannoliktfrämst på att bostadsbyggandet har minskat och på det tillkomnakravet i 42 a § byggnadsstadgan (1959:612) (BS) på förbättrad tillgänglighetför bl. a. rörelsehindrade i samband med nybyggnad (se avsnitt 6). Genomsnittsbidragetförsta för nybyggda lägenheter i både småhus och flerbostadshusuppgick till /lägenhet. För befintliga lägenheter vargenomsnittsbidraget 8 6(K) kr. Närahälften av alla bidrag som har beviljats uppgicktill högst . har beviljats för (225) avlägenheterna. Störte bidrag än . har beviljats för (300). Endast för trelägenheter beviljades störte bidrag än . Det högsta beloppet uppgick fill117000 kr. Igmppen handikappade med bidrag . finns en högre andel reumafikerän i hela undersökningsgruppen. Även personer med förlamning,utvecklingsstörning och muskel- och nervskador är relativt sett vanligare idenna gmpp. Att det rör sig om personer med svåra handikapp visas av attandelen som är helt eller delvis mllstolsbundna uppgår fill . Föralla trappliftinstallationer och 4/5 av lyftplatteinstallalionerna har bidragbeviljats med mer än . När större bidrag än . har beviljatsberor det oftast på att fler åtgärder behövts på gmnd av dels handikappets svårighetsgrad,dels bostadens planlösning. ': Statistik/Utredningar/Information 1971:11, 1976:44 och 1981:9. I diagrammet nedan visas utvecklingen av de genomsnitdigabidragsbeloppens storlek dels i löpande priser, dels priser. Bidrag kT/lä£enh«t 59/60 l6l/62lcV64K5/éC I (.1/ii,/Q\/2 I VV?*! 75/76177/78' -T 79/30 60/61 6?/63 64/65 66/6? 68/69 70/71 72/73 74/7576/77 70/79 Vid omräkning av bidragsbeloppen med konsumentprisindextill jämförbara prisnivåer, dvs. med hänsyn till penningvärdeförsämringen,visar kurvan en klar nedgång . Detta kan förklaras dels avden minskade nybyggnadsandelen, dels av utvidgningen av bidragets till-lämpningsområdeår 1973 med därav följande anpassningsätgärder som inte innebär så högakostnader. I den senaste undersökningen har ävenredovisat hur ansökningarna om bostadsanpassningsbidrag fördelar sig på olikahandikapp. 1981/82:126 28 Rygg- och ledförslitning Förlamning/polio Enbart uppgivitrörelsehinder Amputering Rörelsehinder p.g.a. ålder eller ofullständigrehabilitering MS Parkinsons sjukdom Andra organiska nervsjukdomar RyggmärgsbråckBenskörhet Kortväxt Skelettförändring Allergi/astma Flera handikapp' Nedsatt syn Stomiopererad Psoriasis Njursjukdom (hemdialys) Övriga handikapp Uppgift saknas ' De personer som åberopat mer än ett handikapp inräknas idenna grupp, även om endast ett av handikappen varit anledning nog tillanpassningen. De flesta flerhandikappade personer har någonfunktionsnedsättning kombinerad med rörelsehinder. Om dessa inräknas bland derörelsehindrade uppgår andelen rörelsehindrade till av alla handikappade.År 1975 var motsvarande andel . Minskningen förklaras bl. a. av attallergiker/ astmatiker har ökat från till . Av dessa var 2/3 ungdomarunder . Stomiopererade har ökat från 0,till 2,. Av senaste undersökning framgår attdrygt hälften av alla handikappade som beviljas bostadsanpassningsbidrag är eller äldre medan motsvarande åldersgrupps andel av hela befolkningen endastuppgår till . Sedan undersökningen har andelen under ökat från10% till . anpassades ungefär 4500lägenheter med stöd av bidrag. I 2/3 av lägenheterna anpassades hygienutrymmetoch i 1/4 köket. Hälften av alla lägenheter anpassades i övriga utrymmeninomhus (hall, sovrum och vardagsmm). I 1/4 av ärendena vidtogs åtgärder utomhus. Prop.1981/82:126 29 Bostadsstyrelsenhar sammanställt en tabell över i vilken omfattning bostadsanpassningsbidragkombineras med bostadslån eller förbättringslån. 289 30 266 7 49 5 98 3 93 2 640 65 2262 90 3 834 97 Anpassningsåtgärderi befintliga lägenheter utförs numera mycket sällan i samband med åtgärder tillvilka statligt lån utgår. Enligt undersökningen som avser budgetåret1969/70 var dock en kombination av bidrag och förbättringslån relativt vanlig. 4 Samhällets mål för handikappolitiken Måletför samhällets insatser för personer med funktionsnedsättningar av olika slagär att de skall få möjligheter att leva ett i möjligaste mån normalt liv. Dettakommer till uttryck bl. a, i 21 § socialtjänstlagen (1980:620) som handlar omomsorger om människor med handikapp. I paragrafen anges bl. a. attsocialnämnden skall medverka till att den handikappade får bo på ett sätt somär anpassat efter hans behov av särskilt stöd. I prop.1979/80:1 om uttalade föredragande statsrådet att insfitutionsom livsform för handikappade numera är en klart föråldrad företeelse och attdet senaste årtiondets strävan att överge institutions-boende bör fortsätta.Kategoribostäder och andra speciallösningar bör således undvikas så långt sommöjligt. Omhandikappade personer skall kunna bo som andra fömtsätter det i många fall attden fysiska miljön görs fillgänglig. Krav på hänsynstagande till handikappadesbehov vid utformningen av den fysiska miljön i och nära bostäder anges i 42aoch 48a§§ byggnadsstadgan (1959:612). Där finns regler om den generellaanpassning som skall göras vid ny- och ombyggnad (se avsnitt 6). Bostadsanpassningsbidragetär ett uttryck för samhällets mål att handikappade människor skall kunna levasom andra i en egen bostad. Det ger möjligheter för den enskilde att göra deindividuella anpassningar av bostaden och närmiljön som han behöver.Bidragsformen har blivit allt betydelsefullare, bl. a. med hänsyn till denallmänna strävan att undvika institu-tionsboende. 5 Bostadsanpassningsbidrag gällande bestämmelser Idetta avsnitt lämnas en översiktlig redogörelse för reglerna i kungörelsen om bostadsanpassningsbidragoch för föreskrifter till den. 1981/82:126 30 Enligt1 § kan bidrag beviljas lill ägare av bostadshus och till den som har sinbostad med hyres- eller bostadsrätt. För den som hyr bostaden krävs enligtbostadsstyrelsens föreskrifter till paragrafen att ett hyresavtal skall varatecknat direkt med husets ägare. Detta krav gäller inte om sökanden hyrbostaden i andra hand av kommunen. Somen fömtsättning för bidrag gäller vidare enligt föreskrifterna att en hyres-eller bostadsrättshavare måste ha fastighetsägarens medgivande till att anpassningenfår utföras och fill att lägenheten inte behöver återställas i urspmngligtskick vid avflyttning eller om behovet av anpassningen upphör av någon annananledning. Enligtstyrelsens föreskrifter kan en kommun under vissa fömlsättningar beviljasbidrag för s.k. handikapplägenheter som den har med hyres- eller bostadsrätt. Idessa fall krävs att kommunen får disponera lägenheterna under ochatt kommunen får upplåta dem i andra hand. Med handikapplägenheter avsesgenerellt anpassade lägenheter som är avsedda att upplåtas till personer medvanligtvis grava handikapp. 5.2 Handhavandemyndigheter och kommunens inflytande I 2§ första stycket anges att bidragsverksamheten handhas av ,länsbostadsnämnderna och kommunerna samt att ansökan om bidrag prövas i förstainstans av länsbostadsnämnden. Kommunens organ för verksamheten kallasförmedlingsorgan. Enligt 2§ andra stycket är kommunstyrelsen förmedUngsorgan,om inte kommunen har beslutat att verksamheten skall handhas av ett annatkommunall organ. beslutade om ett förstärkt inflytande förkommunerna i bl. a. ärenden om bostadsanpassningsbidrag (prop. 1977/78:93, CU1977/78:28, rskr 1977/78:265). En bestämmelse om detta finns i 2 § tredjestycket som anger att länsbostadsnämnden får avvika från förmedlingsorganetsyttrande i ett ärende endast om det finns särskilda skäl. I föreskrifternatill 2 § har styrelsen återgivit följande delar av vad föredragande statsrådetanförde om det kommunala inflytandet i prop. 1977/78:93 (s. 170): "Enligtmin mening bör länsbostadsnämnden i fortsättningen, somregel följa det kommunala yttrandet. Undantag från detta bör komma i fråga endast i sådana fall där det finns särskilda skäl att frångå förmedlings organets bedömning.- Lämplighetsprövningenbör således i första hand ankomma på kommunen. I vissa avseenden bör docklänsbostadsnämndernas bedömning ha företräde. Jag tänker bl. a. påtolkningsfrågor som gäller tillämpningsområdet för statliga stödformer. Detgäller också länsbostadsnämndernas uppgift att som statliga företrädare setill att statliga medel ges en så effektiv användning som möjligt. I det senaresammanhanget kommer produktionskostnadsprövningen i blickpunkten. Vid dennaprövning kan nämndens bedömningar anses vara gmndade på ett bättre erfarenhelsunderlagän kommunens, något som också motiverar ett visst företräde för nämndens bedömning.Avsteg från kommunens bedömning skall självfallet göras i de fall denna stridermot reglerna för lån- och bidragsgivningen." 1981/82:126 31 Enligt3§ första stycket kan bidrag beviljas för åtgärder inom och i anslutning bostadslägenhet som behövs för att en handikappad skall kunna utnyttjabostaden på ett ändamålsenligt sätt. Enligt styrelsens föreskrifter är det iförsta hand den handikappades behov i bostaden av att kunna sova, vila, skötasin hygien och laga mat samt förflytta sig för att göra detta som skalltillgodoses. Vidare anges att bidrag kan beviljas för åtgärder som gör detmöjligt för den handikappade att komma in i och ut ur bostaden. Om det finnssärskilda skäl kan bidrag också beviljas för åtgärder som underlättarförflyttning till och från garage eller andra nyttigheter i ett bostadshuseller i anslutning till detta. 1 3§ första stycket anges också att bidrag kan beviljas endast om lägenhetenfyller skäliga krav på god bostadsstandard. Beträffande kravet på godgrundstandard har styrelsen föreskrivit att undantag från kravet får göras omdet finns särskilda skäl. I 3§ andra stycket behandlas möjligheten att bevilja bidrag för en åtgärd som harsamband med den handikappades behov av sjukvård. Bidrag får beviljas för ensådan åtgärd om den är av mindre omfattning och det finns särskilda skäl attstödja den med bidrag. Enligt styrelsens föreskrifter kan bidrag beviljas föråtgärder som gör det möjligt för den handikappade att utnyttja tekniskahjälpmedel som sjukvårdshuvudmannen har bekostat. Som exempel påbidragsberättigande åtgärder nämns alt om den handikappade behöver hemdialyseller har cystisk fibros så kan bidrag beviljas till extra bostadsyta i sambandmed ny- eller ombyggnad och till åtgärder som behövs för att hjälpmedlen skallkunna utnyttjas. Omen anpassningsåtgärd är standardhöjande får enligt 3 § tredje stycket bidragbeviljas endast om åtgärden är av väsentlig betydelse för den handikappade ochav mindre omfattning och inte är ett led i en större uppmstning. Enligtbostadsstyrelsens föreskrifter gäller dessutom att åtgärden måste vara mindrekostnadskrävande. m. kan bidrag beviljas för reparation av utrustning som haranskaffats med stöd av bostadsanpassningsbidrag eller enligt motsvarande äldrebestämmelser (prop. 1978/79:100 bil. 16, CU 1978/ 79; 26, rskr 1978/79:250).Som fömlsättningar gäller vidare att åtgärden inte kan anses vara normaltbostadsunderhåll och att kostnaden är högre än . En bestämmelse om dettahar införts i 3§ Qärde stycket. Exempel på utmstning som kan repareras med stödav bidrag är lyftanordningar, automafiska dörröppnare och s. k. clos-o-mater. Bostadsstyrelsenföreslog att en möjlighet borde öppnas att bevilja bostadsanpassningsbidragför sådana åtgärder som har samband med rehabilitering och funktionsträning ochsom är av mindre omfattning men av väsentlig betydelse för den handikappade.Föredragande statsrådet anförde i prop. 1977/78; 100 bil. 16 att enligt hennesbedömning de rikfiinjer som statsmaktema har dragit upp för verksamheten med bostadsanpassningsbidragger goda möjligheter att ta de hänsyn som krävs i individuella fall.Föredraganden konstaterade därefter att förslag inte krävdenågon särskild åtgärd. Bostadsstyrelsenhar därefter föreskrivit att bidrag kan beviljas för åtgärder som har sambandmed rehabilitering och funktionsträning om åtgärderna är av mindre omfattningmen av väsentlig betydelse för den handikappade. Enligtstyrelsens föreskrifter till 3 § skall handikappet och de funktions- 1981/82:126 32 inskränkningarsom det medför samt behovet av anpassningsåtgärder -alltefter handikappets art- styrkas genom intyg av läkare, sjukgymnast, arbetsterapeut ellerdistriktssköterska eller vara utrett på annat sätt. Handikapplägenheter ärundantagna från detta krav. Vid mindre omfattande åtgärder eller då behovet avåtgärder är uppenbart räcker det enligt föreskrifterna med förmedlingsorganetsyttrande. fill 3 § finns också bestämmelser om vad som skall gälla när detär fråga om särskilt kostnadskrävande åtgärder. Vid ansökan om bidrag till meromfattande och kostnadskrävande anpassningsåtgärder skall övervägas om inte denhandikappades bostadsproblem kan lösas på något annat sätt. Vid bedömningenskall den handikappades egna önskemål beaktas så långt det är möjligt.Föreskrifterna anger också i vilka fall bidrag kan beviljas fill hiss i flerbostadshusmed handikapplägenheter. Föreskrifterna beträffande kostnadskrävande åtgärderanger sludigen att bidrag inte kan beviljas för lyftanordning i småhus isamband med nybyggnad eller förvärv. Enligt föreskrifterna bör bostaden idessa fall vara planerad så att lyftanordningar inte behövs. Enligtstyrelsens föreskrifter kan extra yla tillföras bostaden med stöd av bidrag vidnybyggnad eller tillbyggnad. Vid tillbyggnad skall det vara utrett att denhandikappades behov inte kan tillgodoses lika bra på ett billigare sätt. Enligt4 § kan bidrag beviljas med belopp som motsvarar skälig kostnad för åtgärderna,dock högst . Om det finns särskilda skäl för det kan bidrag beviljasmed högre belopp. Högre bidrag än20000 kr. kan enligt styrelsens föreskrifter beviljas om den sociala ochmedicinska prövningen visar att åtgärden är nödvändig med hänsyn till denhandikappades behov. har styrelsen vidare angivit atl ett sätt atl styrka skälig kostnadkan vara anbudsförfarande. 5.5 Ansökanoch beslut om bidrag Enligt5 § ges ansökan om bidrag in till förmedlingsorganet som skall yttra sig överansökan och därefter skicka handlingarna i ärendet till länsbostadsnämnden. Beslutom bidrag skall enligt 6§ innehålla uppgift om bidragsbeloppet och behövligaföreskrifter om åtgärdens utförande. Enligt7§ betalas bidraget ut sedan de åtgärder som bidraget avser har vidtagits.Enligt 9§ lämnas ansökan om utbetalning in till förmedlingsorganet som skickarden vidare till länsbostadsnämnden. Vid ansökan skall fogas intyg om attåtgärderna har vidtagits och att föreskrift enligt 6 § har iakttagits. Enligt10 § beslutar länsbostadsnämnden om utbetalning av bidraget ochbostadsstyrelsen sköter utbetalningen. Prop.1981/82:126 33 Bidraget får enligt 8 § betalas ut i förskott. Förskottetlämnas till förmedlingsorganet som bestämmer hur det skall betalas ut.Nuvarande regler om förskott gäller . Av styrelsensföreskrifter framgår aft förskott får beviljas utan att sökandens behov avförskottet prövas. Vidare föreskrivs att kommunen får betala ut förskottallteftersom arbetena färdigställs. Enligt 11 § förs talan mot länsbostadsnämndens beslut hosbostadsstyrelsen genom besvär och talan mot bostadsstyreisens beslut hosregeringen genom besvär. 6 Samordning med låneformer Bostadsanpassningsbidrag kan beviljas både vid nybyggnadsom finansieras med bostadslån och vid ombyggnad som finansieras med bostads-ellerförbättringslån. Nybyggnad av bostadslägenheter kan finansieras medstatligt bostadslån. Som villkor för lån gäller bl. a. attbyggnadslagstiftningens krav skall vara uppfyllda. Vid nybyggnad av permanentbostäder krävs enligt 42 a §byggnadsstadgan (1959:612) (BS) att bostaden skall bli fillgänglig för ochkunna utnyttjas av personer vilkas rörelseförmåga eller orienteringsförmåga ärnedsatt till följd av ålder, handikapp eller sjukdom. Bostadsbyggnad i tvåvåningar och bostadsbyggnad med högst två bostadslägenheter får dock uppförasutan hiss eller motsvarande anordning. Dessutom kan medgeundantag från kravet på tillgänglighet till bostadsbyggnad i högst två våningaroch bostadsbyggnad med högst två bostadslägenheter, där så påkallas med hänsyntill terrängförhållandena. till byggnadsstadgan finnsi Svensk byggnorm (SBN). SBN utgår från minimikravet att bostaden skall vara fillgängligför mllstolsanvändare oberoende av assistans. Användaren skall ha god manövreringsförmågaoch kunna använda eller liten elektrisk rullstol. Detta krav tillgodoserrelativt väl de flesta rörelsehindrades behov. För bostadslägenhet i flera plan ställs i SBN vissa kravpå vilka utrymmen som skall finnas i entréplanet. Tanken är att den som är mllstolsbun-denskaU kunna använda bostaden trots att endast entréplanet är tillgängligt. Kravet på tillgänglighet i 42 a § BS omfattar ävenförflyttningsvägar från gata eller Uknande till byggnadens entré. Enligt 5§ förordningen (1978:394) om beräkning avlåneunderlag och pantvärde för bostadslån (BLP) får tillägg i låneunderlagetgöras för anordningar som avses i 42a§ BS. Enligt bostadsstyrelsensföreskrifter till 5§ BLP bör kostnader för anordningar enligt 42 a § BS ihuvudsak kunna beaktas med gällande belopp för primär bmksarea, yttervägg m. m.Tillägg till låneunderlaget får dock göras i vissa fall för extra utmstning sominte 3 1981/82. 1981/82:126 34 krävsenligt 42 a § BS och som saknar fastställda belopp, t. ex. anordningar förautomatisk öppning och stängning av dörrar i entréer, korridorer och hissar ochinstallation av s. k. trygghetslarm. Fömtsättningen är att det kan visas attdenna utmstning leder fill ökade kostnader som inte kan beaktas medschablonbeloppen för areor m.m. Tilläggsbeloppet fastställs på gmndval avkostnadsredovisning och efter skälighetsprövning.