prop · G503102 · 1981-12-31 00:00:00 — Försvarskommitlénhar föreslagit följande inriktning. Inomramen för de allmänna målen för energiprogrammet bör målet förberedskapsverksamheten inom elkraflområdet vara all trygga samhällets behov avelenergi under fredskriser, avspärrning och krig så att motslåndsförmågan ochde viktigaste funktionerna kan vidmakthållas. Jagbiträder kommitténs förslag lill inriktning. Iövrigi finner jag all de föreslagna åtgärderna i programplanen ger uttryck fören lämplig inriktning av verksamheten. 1981/82:102 Bilaga 3 74 7.2.4Programmet Övriga försörjningsviktiga varor Programmetindelas i två delprogram. Kemiska produkter m.m. och Metaller m.m. ÖEF ärprogrammyndighet. Delprogrammetomfattar frågor rörande försörjning med andra mineraler än metaller, trävaror,massa, papp och papper, grafiska produkter, gasbensin, gummi- och plaster samtövriga kemiska produkter, dock ej läkemedel. Försvarskommitlénhar föreslagit följande inriktning. Försörjningsberedskapeninom kemiprogrammet bör främst säkerställa försörjningen med varor som är särskiltvikliga för individens överlevnad och samhällets funktion. Avvägningen mellanberedskapslagring av importerade varor och förberedd inhemsk produkfion börgöras så att förberedelser för krisproduklion vidtas om liden för omställningär måttlig och åtgärderna ger besparingar jämfört med sedvanligberedskapslagring. Jagbiträder kommitténs förslag till inriktning. Kommitténanser vidare att särskilda åtgärder för alt behålla försörj-ningsvikligproduktion vid behov skall vidtas i den omfattning som bedöms erforderlig förall säkerställa de mest angelägna behoven. Dit hör förpackningar för främstlivsmedelsindustrin, material för tryckning av tidningar och tidskrifter m.m.för del psykologiska försvaret samt gummidäck m.m. för transportsektorn. Jag anslutermig lill kommitténs uppfattning. bör resultatet av pågående studier avseende den kemiska industrinsmöjligheter att utnyttja inhemska råvaror för anpassning och omställning i enkrissituation avvaktas. Uppbyggnaden av beredskapslager i stafiig regi bördärför begränsas. Enligt kommittén bör ell ökat ansvar förberedskapslagring överföras lill näringslivet. Del är därför angelägel all delförsök med lagring i näringslivels regi, som föreslagils av ÖEF, genomförs. Jagdelar kommitténs uppfattning i dessa frågor och hänvisar beträffande ansvaretför beredskapslagringen liU vad jag tidigare anfört. Gasbensinanvänds i som basråvara vid tUlverkning av plaslråvarorna elen ochpropen som i sin lur används för all fillverka plastprodukter. Frånförsörjningsberedskapssynpunkl är plastprodukter av stor betydelse inom bl.a.hälso- och sjukvårdsområdet och inom förpackningsindustrin. Praktiskt tagetall gasbensin som används i landet importeras. Statsmakternafattade mol bakgmnd av försörjningsberedskapsulred-ningens slutbetänkande (SOU1975:57) Varuförsörjning för kristid beslut om visst statligt beredskapslagerav gasbensin för fredskriser (prop. 1975/ 76:152). oljelagringskommUléföreslog en lagerökning av gasben- Prop.1981/82:102 Bilaga 3 75 sinför krigs- och avspärtningssituationer. 1976/77:74 bil. 2 anslöt sigföredraganden fill kommitténs förslag om förstärkning av beredskapslagren av gasbensinmen ansåg all inlagringen borde planeras lill fiden efter /82.Frågan om ytterligare gasbensinlagring för främst fredskriser borde specielltuppmärksammas av konlrollslalionen, d.v.s. OLK. OLKföreslår med beaktande av behoven och befintliga lager m.m. all de statligaberedskapslagren av gasbensin för främst avspärtnings- och fredskrissituationerbör utökas med 330000 lon eller 455000 m'. Utgifterna, som beräknas uppgå lillc:a 500 milj. kr., föreslås bestridas från oljelagringsfonden.Lageruppbyggnaden föresläs genomföras underprogamplaneperioden /83-1986/87. TillOLK:s förslag har fogals ell särskill yttrande av experten . Ortö anser allkommitténs bedömning är alltför optimistisk mol bakgrund av gjorda erfarenheterfrån fredskriser under 1970-lalet och att i en kris i vårt närområde brislen pågasbensin på den internationella marknaden skulle bli i det närmaste total.Till detta kommer all del inom landet inle finns något substitut för gasbensin.En viss reserv borde därför ha beräknats med hänsyn till varans vikt förfolkförsörjningen och möjligheten all köpa den under avspärrning. Orrö föreslåren reserv på lOOOOO lon och att följaktligen lagringsmålel räknas upp med dennakvantitet. ÖBinstämmer i Ortös synpunkter. Övriga remissinstanser har inget att erinra motOLK:s förslag. Föregen del viU jag anföra följande. Produktionskapaciteten för gasbensin vartidigare knapp i och någon marknad utöver långa kontrakt förekomknappast. Kapaciteten har efter oljekrisen ökat väsenfiigt ochgasbensin utbjuds numera också vid sidan av långa kontrakt. Inköps- ochförsäljningspriser noteras även på spotmarknaden. I sker inköp frän ettflertal källor. Användarna av gasbensin i planerar alt även användagasol som råvara i fillverkningsproces-sen. Dessutom kan genom s.k. katalytiskkrackning ett högre utbyte av lätta oljeprodukter erhållas vid raffinering. Molbakgmnd av vad jag har anfört ovan ökat utbud, fler inköpskällor och gasolsom råvara - bedömer jag att försörjningsmöjligheterna i en kris harförbättrats. Jag ansluter mig lUl kommitténs förslag och förordar en utökadberedskapslagring av gasbensin med 330000 lon, dvs. ca 455000 m'. Inlagringeni en nu färdigställd anläggning bör påbörjas under /83 med ca100000 m'. Samma volym bör inlagras de tre följande budgetåren och resten /87. Jaghar tidigare föreslagit att oljelagringsfonden skall upphöra fr.o.m. budgetåret1982/83. Med anledning härav förordar jag all inlagring av gasbensinfinansieras över statsbudgeten. För /83 beräknar jag eltmedelsbehov på 139 milj. kr. i tillägg lill den särskilda medelsramen förekonomiskt försvar. Jag återkommer härtill vid behandlingen av anslagsfrågor. 1981/82:102 Bilaga 3 76 Minföreträdare redogjorde i propositionen om ammoniaklillverkningen i (prop. 1980/81:186, FöU 1980/81:27, rskr 1980/81:345) för behov avammoniak. Han föreslog där all man skulle använda den genom del tilltänktastödet till Supra AB:s ammoniakfabrik i vunna lidsfristen fram lillslutet av 1982 för mer ingående undersökningar om allernaliva vägar all klaraammoniak- och kvävegödselmedelsförsörj-ningen i krislid. Bland annat bordeundersökas möjligheterna all i krislid bygga upp en ny ammoniakanläggning därtillverkningen inle är beroende av importerade råvaror. Chefen förjordbruksdepartementet fillkallade härefter med slöd av regeringensbemyndigande en särskild utredare med uppdrag all utredaförsörjningen med gödselmedel m.m. (Dir 1981:45). Utredaren kommer i dagarnaatt lämna sina förslag, vilka chefen för kommer allredogöra för . 1 samband med alt NorskHydro a.s. förvärvade aktiemajoriteten i Supra undertecknade de bägge förelagenen utfästelse gentemot svenska staten med bl.a. följande innehåU: "NorskHydro och Supra förklarar sig beredda all medverka lill projektering och andraförberedelser för byggandet och idrifttagandel av en elektrolysbaseradammoniakfabrik i i en krissituation". ÖEFhar sedermera förhandlat med företagen och undertecknades enprincipöverenskommelse, där Norsk Hydro och Supra på vissa villkor förklararsig beredda dels att ulföra en förstudie för en elektrolysbaseradammoniakfabrik för användning i en krissituation, dels att projektera, byggaoch driva en sådan fabrik. Fabriken skall ha en kapacitet på 120000 lonammoniak . Kapaciteten skall uppnås högst efter beslut ombyggande. I överenskommelsenförbinder sig Norsk Hydro bl.a. att från beställning ulföraförstudien, vilken skall omfatta även behovel av inköp i icke-krislid avknow-how och eventuella nyckeldelar för ammoniakfabriken. Kostnaden förförstudien beräknas uppgå till högst 2 milj. kr. Vidare förbinder sig debåda förelagen all i den omfattning staten påkallar genomföra projekteringenav ammoniakfabriken. Projekteringen kan om staten önskar ske i etapper. Bolagenförbinder sig all om staten påfordrar biträda vid uppförandel av fabriken.Supra ålar sig all driva och underhålla fabriken saml all köpa helaammoniakproduklionen. Staten skall äga ammoniakfabriken, som om den byggs avsesligga intill Supras kvävegödselfabrik i . Isamråd med chefen för jordbmksdepartemenlel anser jag all produktion avammoniak i en på inhemska råvaror baserad fabrik är del tryggaste sättet att ilånga avspärtningssituationer förse den svenska marknaden 1981/82:102 Bilaga 3 77 medråvara för produktion av minimibehovet av kvävegödselmedel, sprängämnen m.m.Elektrolystekniken är beprövad och svensk industri bör om projekteringen hardrivUs lillräckligl långt i en krissituation kunna liUverka och foga samman denutmslning som behövs inom den stipulerade tvåårsperioden. JagviU samfidigt understryka att del med dagens svenska elektricitets-priser ärhelt oekonomiskt alt i icke-krislid tillverka ammoniak genom elektrolys. Detpris man i dagslägel kan få ul för ammoniak läcker inle ens de rörligakostnaderna för sådan tillverkning och ger ingen möjlighet all täckaavskrivningarna på fabriksinvesleringen. Denna lorde uppgå fiUi storleksordningen en knapp miljard kronor inklusive räntor och beräknadkoslnadsslegring . krissituation när det gäller befolkningens överlevnad blir investerings-och driftskostnader av underordnad betydelse. Del gäller då framför allt allkonfinuerligt få fram ammoniak för all hålla gödselmedelsproduk-lion och annanviktig fillverkning igång. Förall fabriken skall kunna byggas och drivas i en krisitualion krävs noggrannaförberedelser i icke-krisfid. Jag anser alt staten bör beställa den offereradeförstudien och beräknar högst 2 milj. kr. för ändamålet all finansieras inomden särskilda medelsramen för ekonomiskt försvar. Förstudien får visa hurlångt projekteringen i icke-krisfid bör drivas för all man i krislid eftereventuell kompletterande projektering skall kunna bygga och driva fabriken medanvändande av enbart svenska varor och svenskt kunnande. Jag avser återkommalill regeringen i denna fråga när förstudien är klar. Jaghar fidigare redogjort för principöverenskommelsen mellan Norsk Hydro, Supraoch ÖEF om import i krislid av kvävegödselmedel och ammoniak. Chefen förjordbruksdepartementet kommer all la upp frågan om lagring avkvävegödselmedel. Tillsammans med förberedelserna för byggandet av enelektrolysbaserad ammoniakfabrik bör dessa beredskapsåtgärder kunna ge enrimlig försörjningsberedskap på kväve-gödselmedelområdel och för viss annanviktig produktion. Delunderlag som finns visar således all det finns alternafiva vägar att klarakvävegödselmedel- och ammoniakförsörjningen i kristid. Härigenom harintentionerna bakom beslut om fillfälligt slöd lill den oljebaseradeammoniakfabriken i uppfyllts. Med nuvarande relationer mellanvärldsmarknadspriset på ammoniak och självkostnadspriset för ammoniaktillverkad i skulle dessutom ett slalligl stöd på över 40 milj. kr.per år behövas för all läcka förlusterna. Något behov av en förlängning av delstatliga stödet finns därför inle. Jagberäknar för /83 35,3 milj. kr. ur den särskilda medelsramen förekonomiskt försvar för industristöd, lagringsförsök, sub-slitutförsök m.m. Ibeloppet ingår 12,8 milj. kr. för stöd lill . Jag beräknar därutöver139 milj. kr. för anskaffning av lager av gasbensin. Prop.1981/82:102 Bilaga 3 78 Iövrigi finner jag alt de inom angiven planeringsram föreslagna åtgärderna iprogramplanen ger ullryck för en lämplig inriktning av verksamheten. Delprogrammetomfattar frågor rörande försörjning med , stål, järn och andra metallersaml verkstadsprodukler utom sjukvårdsmaleriel. Försvarskommitlénhar föreslagit följande inriktning. Åtgärdernainom melallprogrammel skall främst syfta lill alt stödja de program som haransvar för den gmndläggande försöijningen inom områdena livsmedel, beklädnad,energi, sjukvård och transporter saml för militärt försvar och civilförsvar.Beredskapsverksamhelen inriktas på alt förbereda omställningar avförsörjningsviklig produktion inom metall- och verkstadsindustrin. JagbUräder kommitténs förslag lill inriktning. Försvarskommitténpekar på möjligheten att planera och förbereda brytning av kända men i fredinle utnyttjade malmfyndigheler. En annan lämplig omställningsålgärd är allfinna inhemska substitut eller ökad återvinning. Särskild vikt bör enliglkommittén läggas vid all säkerställa erforderlig försöijning i fråga omelektronikkomponenter. Frågor rörande behovet av utbyleskomponenter ochreservdelar, särskill inom eleklronikområdel, är emellertid enligt kommitténfrämst en angelägenhet för berörda förelag. Jag delar kommitténs uppfattning idessa frågor och hänvisar beträffande ansvaret för beredskapslagringen lill vadjag tidigare anfört i samband med behandlingen av lagringsverksamhelen. 1977års försvarsbeslut innebar bl.a. att del mol bakgrund av situationen i södraAfrika skuUe byggas upp ell fredskrislager av vissa legeringsmetaller. LagretskuUe omfatta en två månaders normal förbrukning av de metaller som importerasdirekt från området (krom, kobolt) och ca en månads normal förbmkning av demetaller för vilka södra svarar för en stor del av världsproduktionen(mangan, vanadin). har i sill slutbetänkande (SOU 1980:12) Mineralpolitik förordat enutökning av fredskrislagringen lill all omfatta ell störte antallegeringsmetaUer och lill en volym motsvarande tre månaders normal import.Försvarskommitlén, liksom ÖEF i programplanen, ansluter sig lill deltaförslag. Kommittén anser att finansieringen av denna lagring bör studerasyllerligare saml att man kan överväga en ordning som innebär att denna lagring,i likhet med annan fredskrislagring, finansieras via en fond som byggs uppgenom särskilda avgifter. En möjlighet kan därvid vara alt utökaoljelagringsfondens användningsområde till att omfatta all fredskrislagring. Isammanhanget påpekas att långt drivna förberedelser för inhemsk utvinning avvissa legeringsmetaUer kan reducera behovel av fredskrislagring avmetaUer över huvud laget. Prop.1981/82:102 Bilaga 3 79 Ifråga om fredskrislagringen vill jag anföra följande. Den tidigare beslutadefredskrislagringen av legeringsmetaller är nu genomförd. Lagringen harfinansierats över statsbudgeten. Jag har i del föregående förordat altplaneringen skaU inriktas på olika omslällningsålgärder, att ansvaret förlagringen skall ses över saml all oljelagringsfonden skall upphöra. Jag är molden bakgmnden inte beredd att förorda att beslut nu skall las om en utökadfredskrislagring helt finansierad med budgetmedel. Den kommande översynen avlagringsansvarel får lämna underlag för en mer långsiktig bedömning. Jag anseremellertid alt lagring av legeringsmetaller är en viktig beredskapsfråga ochatt staten bör finansiera en viss utökning av nuvarande lager i väntan på merpermanenta åtgärder. Jag avser därför senare i vår föreslå regeringen att ÖEFfår la i anspråk 35 milj. kr. av befinfiig reservation på anslaget F3.Beredskapslagring och industriella åtgärder för inköp av legeringsmetaUer. Jag vill i sammanhangetäven peka på mineralpolitiska utredningens förslag all den iinternationeUa sammanhang skall verka för minskade restriktioner för handelnmed mineralråvaror, för en jämnare fördelning av prospekteringsinsatser ochinvesteringar i mineralsektorn i världen samt för införande av bestämmelser iinternationella råvamavtal som skyddar intresse av en tryggadförsörjning och hindrar diskriminatorisk behandling av köpare frånproducenternas sida. Sådana ansträngningar har från svensk sida sedan lång tidgjorts. Jag erinrar om all regeringen har lämnat en proposUion omsvenskt godkännande av del sjätte inlernalionella lennavlalel. Jag anser allåtgärder av detta slag även bör ses som ell sätt all förstärkaförsörjningsberedskapen. 7.2.4.3Försörjningsberedskapen ifråga om torrbatterier Våren1981 beslöt det danska bolaget A/S Hellesens all lägga ned driften viddotterförelaget , som var den enda tillverkarenav lortbalterier i . varslades huvuddelen av personalen omuppsägning. Fråganom den svenska lorrbatlerifillverkningen behandlades av (NU 1980/81:57, rskr. 1980/81:358). uttalade därvid att det börankomma på regeringen alt gentemot A/S Hellesens hävda alt tidigare av bolagetlämnade utfästelser beträffande produktion, investeringar och sysselsättningskall innehållas. Utfästelserna lämnades i samband med att A/S HeUesens och ABTudor förvärvade aktierna i . Tudors aktier ägsnumera av HeUesens. Jaghar av chefen för industridepartementet inhämtat all de förhandlingar som medanledning av riksdagsbeslutet har ägt rum mellan industridepartementet och A/SHellesens inle har lell till något resultat. uttalade vidareall del med hänsyn lill behoven i krig är nödvändigt med enförsörjningsberedskap i fråga om torrbalterier och Prop.1981/82:102 Bilaga 3 80 förutsatteall ÖEF lägger fram förslag lill åtgärder som den pågåendeutvärderingen av olika säll all trygga försörjningsberedskapen kan föranleda. Jagvill i denna fråga anföra följande. ÖEFhemställde i skrivelse om regeringens bemyndigande allslutföra förhandlingar med Tortbatlerifabriken om köp av maskinutrustning förtillverkning av torrbalterier. Ulmslningen avses läggas i malpåse i en av ÖEF:sförrådsbyar och skall i en krissituation kunna monteras upp där. Enligt ÖEF:sbedömning blir del härigenom möjligt all åtminstone upprällhålla viss försöij-ningsberedskap. Efter nedläggning avtillverkningen i kommer försörjningsberedskapen i fråga omtorrbalterier all tillgodoses enligl följande: - beredskapslagring av färdiga torrbalterier i ÖEF:sregi - beredskapslagring av specialballerier iförsvarsmaktens regi - förberedd krisprodukfion genom beredskapslagring avmaskinutrustning och planlagd personalrekrylering - beredskapslagring av lortballeriråvaror - förberedd ransonering. Regeringenmedgav i beslut den all köp fick ske av maskinutrustning förtillverkning av lortbalterier intill ell belopp av . i enlighet medÖEF:s förslag. En förulsällning var all produktionen av torrbalterier vidföretaget inle kunde upprätthållas. TUlverkningenav torrbalterier vid Tortbatlerifabriken upphörde . ÖEF:s köpav maskinutrustning har därefter genomförts. Nedläggningav den svenska lorrballerilillverkningen är negaliv frånförsörjningsberedskapssynpunkt. De kompenserande åtgärder som har vidtagits böremeUertid enligl min mening medföra all försörjningsberedskapen tills vidarekan tryggas på elt acceptabelt säll. Jagberäknar för /83 5,2 milj. kr. ur den särskilda medelsramen förekonomiskt försvar för förberedelser för omställning m.m. Iövrigi finner jag alt de inom angiven planeringsram föreslagna åtgärderna iprogramplanen ger ullryck för en lämplig inriktning av verksamheten. Eftersamråd med chefen för viU jag anföra följande. ProgrammetTransporter omfattar frågor rörande försörjning med transporter samlkonsumlionsbegränsning av flytande drivmedel. Programmet indelas idelprogrammen Transportsamordning, Järnvägstransporter, Landsvägstransporter,Vägar, Flygtransporter och Sjötransporter. 1981/82:102 Bilaga3 81 grammyndighelerär transporträdet, , statens vägverk, luftfartsverket och sjöfartsverket.Försvarskommittén har föreslagit följande inriktning: Beredskapsförberedelsernainom transportprogrammel skall främst avse transportreglering, transportledningsaml skydd och reparationer. Stor vikt bör läggas vid åtgärder som syftar snabb organisering och genomförande av erforderlig transporlverksamhel isådana krissiluafioner där angreppet inleds övertaskande, varvid understöd ålförsvarsmaktens mobilisering och gmppering är den viktigaste uppgiften. Ävenfrågan om sjuktransporter i dessa situationer bör ägnas stor uppmärksamhet. Jagbiträder kommitténs förslag till inriktning. Delprogrammetomfattar frågor rörande förberedelser för samordning och prioritering avtransportresurser främst genom transportreglering och genomförande avdrivmedelsransonering. Transporträdet är programmyndighel. Försvarskommitlénhar föreslagit följande inriktning. Beredskapsförberedelsernabör främst avse samordning och prioritering av transportresurser. Särskilduppmärksamhet bör ägnas ål utvecklingen ay väl fungerande system förransonering av flytande drivmedel. Jagbiträder kommitténs förslag till inriktning. Regeringenhar i prop 1981/82:100 bil. 9 för /83 beräknat 0,5 milj. kr. urden särskilda medelsramen för ekonomiskt försvar för UtveckUngen av elt nyttsystem för drivmedelsransonering. Iövrigt finner jag alt de inom angiven planeringsram föreslagna ålgär-derpa iprogramplanen ger ullryck för en lämplig inriktning av verksamheten. Delprogrammetomfattar frågor rörande bl.a. olika former av fortifika-toriskt skydd,anskaffning av reservmateriel och utrustning av verksskydd och driftväm samtutbildning för all säkerställa erforderlig insalsberedskap. Försvarskommitlénhar föreslagit följande inriktning. Beredskapsförberedelsernabör inriktas på all öka uthålligheten och begränsa verkan av skador påjärnvägsanläggningar. För all med störte säkerhet kunna verka även vid ellövertaskande inlett angrepp fordras vissa skyddsåtgärder för i första handledningsorgan, samband och viss materiel. Jagbkräder kommitténs förslag fill inriktning. Jag beräknar för budgetåret1982/83 9 milj. kr. ur den särskilda medelsramen för ekonomiskt 6 Riksdagen1981182. 1981/82:102 Bilaga 3 82 försvarför fortsall utbyggnad av utbUdningsanläggning saml anskaffning av utmslning,malerielskydd m.m. Iövrigi finner jag all de inom angiven planeringsram föreslagna åtgärderna iprogramplanen ger ullryck för en lämplig inriktning av verksamheten. Delprogrammetomfattar frågor rörande förberedelser för Iransportle-dande åtgärder förlandsvägstransporter. Transporträdet är programmyndighel. Verksamheteninnebär i fredslid bl.a. all ge ul anvisningar för beredskapsplanering avolika landsvägstransporter och all tillse all transportmedel kan ställas tillförsvarsmaktens förfogande under beredskap och krig. Regeringenhar i prop. 1981/82:100 bil. 9 för /83 beräknat 0,5 milj. kr. urden särskilda medelsramen för ekonomiskt försvar för viss materielanskaffningm.m. Iövrigt finner jag att de inom angiven planeringsram föreslagna åtgärderna iprogramplanen ger ullryck för en lämplig inriktning av verksamheten. Delprogrammetomfattar frågor rörande fortifikatoriskt skydd, anskaffning av reservmaterieloch reservdelar samt planläggning av krigsorganisationen och genomförande avförsvarsulbildning. Försvarskommitlénhar föreslagit följande inriktning. Åtgärdernabör inriktas på all tillgodose totalförsvarets behov av väghållning.Reservbromateriel bör anskaffas så alt utslagna broar kan ersättas på särskiltvikfiga vägavsnitt. Jagbkräder kommitténs förslag lUl inriktning. Jagberäknar för /83 16,5 milj. kr. ur den särskUda medelsramen förekonomiskt försvar för anskaffning av reservbromateriel m.m. Iövrigt finner jag all de inom angiven planeringsram föreslagna åtgärderna iprogramplanen ger uttryck för en lämplig inriktning av verksamheten. Delprogrammetomfattar frågor rörande materielanskaffning, beredskapsplanläggning m.m. förförsörjningar med flygtransporter. Försvarskommitlén föreslår följandeinriktning. 1981/82:102 Bilaga3 83 Verksamhetenbör syfta lUl alt skapa de tekniska och underhällsmässiga förutsättningarna förnödvändiga inrikes och utrikes flyglransporter i kriser och krig. Jagbiträder kommitténs förslag fill inriktning. Jag beräknar /83 10 milj. kr. ur den särskilda medelsramen för ekonomisktförsvar för fortifikaloriska åtgärder, materielanskaffning m.m. Iövrigi finner jag all de inom angiven planeringsram föreslagna åtgärderna iprogramplanen ger ullryck för en lämplig inriktning av verksamheten. Delprogrammetomfattar frägor rörande beredskapsplanläggning, viss materielanskaffning m.m.för sjötransporter. Försvarskommitténhar föreslagit följande inriktning Verksamheten bör skapaförutsättningar för inrikes och utrikes sjötransporter under avspärtning och ikrig. Totalförsvarets behov bör in när sjöfartspolitiken utformas och stafiigtslöd lämnas fill hithörande branscher. Maierielanskaffningen bör närmastinriktas på all öka uthålligheten för lastning och lossning utanför ordinariehamnar.