prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — Valet av ochindelningen i olika användningsområden är inte entydig utan får ses som ettexempel på hur 1981/82:100 Bilaga 3 Gemensammafrågor 53 ADB-användningen kan beskrivas. De olikaområdena utesluter heller inte varandra utan en myndighet kan använda ADB förolika ändamål. Områden specifika för i huvudsak en myndighet eller enförvallningssektor som skatteadministrationen eller administrationen av denallmänna försäkringen har inte medtagits. Redovisningen bygger på materialinsamlat av statskontorets dokumentationscentral över statligaADB-system för administrativa och statistiska ändamål. Den är kompletterad meduppgifter från anslagsframställningarna för /82. 116 myndigheter(motsv.) ingår i redovisningen. Tabell 2.Användningsområden för ADB' Andel (%) av myn- Teknisk/vetenskaplig databehandling ' Tabellen är hämtad urföregående års redovisning. Personal- ochlöneadministration innefattar personalplanering, personalregistrering,löneberäkning, löneregistrering m.m. De större tillämpningarna inom dettaområde är det generella lönesystemet SLÖR (för försvaret F/SLÖR) samt detpersonaladministrativa systemet PI. För SLÖR och PI är statens löne- och pensionsverk(SPV) huvudman. Ekonomiadministrationinnefattar ekonomisk redovisning, fakturering, kostnadsberäkningar m.m. Inomdetta område finns bl.a. det centrala redovisningssystemet (System S) förvilket () är huvudman. Materieladministrationavser administration av lager, förråd, materiel eller inventarier av olikaslag. Exempel på större tillämpningar inom detta område återfinns bl. a. inomstatens vägverk och . Dokument- ochärendehantering år en samlingsbeteckning för hantering av dokument i diarier,arkiv, bibliotek m. m. En av de större tillämpningarna inom detta område ärADB-system för forskningsbiblioteken (LIBRIS) med somhuvudman. Statistikproduktion avserADB-system vars huvud- eller delsyfte är att framställa statistik. De störstatillämpningarna inom detta område handhas av (). Teknisk- vetenskapligdatabehandhng innebär matematiska beräkningar av olika slag. Exempel på störretillämpningar inom detta område är de för väderprognoser vid sverigesmeteorologiska och hydrologiska institut (). 1981/82:100 Bilaga 3 Gemensamma frågor 54 Ett stort antal avstatsförvaltningens ADB-system omfattar register med personuppgifter,personregister. Enligt datalagen (1973:289) definieras personregister som "register,förteckning eller andra anteckningar, som försmed hjälp av automatisk databehandling och som innehåller personuppgift som kan hänföras till den som avses med uppgiften". För att inrätta ochföra ett personregister krävs enligt datalagen i princip tillstånd fråndatainspektionen (DI). Register som beslutats av eller regeringen ärinte underkastade fillständsplikt. Det är då i allmänhet fråga om registerav större, allmän betydelse. F.n. finns omkring 2 500 personregister i statsförvaltningen och totalt iSverige ca 35000. Under kalenderåren1978, 1979 och 1980 inkom till DI från statliga myndigheter, 136, 154 resp. 163ansökningarom tillstånd att föra personregister. Nya dator- och elektronikbaseradehjälpmedel tas alltmer i anspråk inomområden som ligger utanför den traditionella ADB-användningen. Ett sådant område är kontorsautomationen, somsyftar till att effektivisera det allmänna kontorsarbetet. Genom den tekniskautvecklingen ökar successivtmöjligheterna att med elektronikens hjälp bearbeta, lagra, söka, sända och motta alla typer av information, såsomdata, text, bild och ljud. Farhågor haruttryckts för att denna utveckling kan få negativa konsekvenser försysselsättning och arbetsmiljö. Statskontoret har på uppdrag avDataeffektutredningen belyst förhållandena vad gäller kontorsautomation inomstatsförvaltningen (stkt rapport ; 12, Ds A 1981: 15). Det är enligt denna studieinte sannolikt att den snabba tekniska utvecklingen får något ochtotalt genomslag. Spridningen av ny teknik inom kontorsområdet torde i ställetkomma att ske successivt och bygga på förutsättningarna inom den enskilda myndigheten. Därförförutses i studien att effekterna på sysselsättningen blir relativtbegränsademedan det kan bli mera påtagliga förändringar i arbetsförhållandena. Som exempel påanvändningen av ny teknik inom kontorsområdet kan följande nämnas. Användningen av nyteknik för ord- och textbehandling har ökat starkt. Genomskrivautomater underlättas myndigheternas framställning av text och dokument. Korrigering ochredigering görs elektroniskt. Standardtexter kan lagras och återanvändas. Text kan kommuniceras påelektronisk väg t. ex. mellan olika skrivautomater eller till ett tryckeri. Inom statsförvaltningen finnsuppskattningsvis 500-600 skrivautomater.Dessutom sker viss ord- och textbehandling med terminaler kopplade till generella datorer som är försedda medtextbehandlingsprogram. Utvecklingen vadgäller elektronisk textkommunikation kan förväntas få stor betydelse under de närmaste åren.Datorbaserade textkommunika- 1981/82:100 Bilaga 3 Gemensamma frågor 55 fionssystem ger möjligheter att delvis ersäfiatraditionell kommunikation genombrev, telefonsamtal och sammanträden. Ett exempel på sådana system är den nya tjänsten Teletex, som är enord- och textbehandlingsutrustning som kommer att tillhandahållas avteleverket . Med Teletex kan man även sända och motta meddelanden viaett allmänt kommunikationsnät.Teletex bygger på en internationell standard för dataöverföring. Den datatekniskautvecklingen gör det lönsamt att i större utsträckning än tidigaredatorisera mindre och enklare kontorsrutiner inom myndigheterna. Ökad tillgångtill terminaler kopplade till generella datorer möjliggör lokala tillägg tillde centrala systemen. Billiga s. k. kontorsdatorer väntas få ökad spridning och användas förenskilda rutiner. Nya tekniskalösningar för lokal överföring, såsom lokala dalanät och abonnentväxlar för tal och data, är underutveckling, men har ännu inte fått någonstörre spridning. De satsningar som görs kan på ökaförutsättningarna att sammanbinda olika typer av elektronisk kontorsutrustning till integrerade kontorssystem för ettflertal funktioner. Kostnadssammanställningenbaseras i huvudsak på den redovisning av ADB-kostnaderna som myndigheterna enligt särskildaanvisningar redovisat i anslagsframställningarna för budgetåren 1981/82och 1982/83. Materialet har kompletterats genom förtrågningar hosmyndigheterna. Sammanställningen omfattar den civila statsförvaltningen ochförsvaret men inte affärsverken, departementen eller verk.Myndigheterna inom den civila statsförvaltningen och försvaret har haft skildaanvisningar för redovisningen. De behandlas därför separat i framställningen. Eftersom ADB harkaraktären av hjälpmedel och därmed är integrerad med övrigverksamhet är det svårt att särskilja och identifiera ADB-kostnaderna. Sättetatt avgränsa dessa har därför varierat hos myndigheterna. Allmänt kansägas att man i anslagsframställningen vanligen endast redovisatsärkostnader för ADB såsom servicebyråavgifter, utrustningskostnader ochkostnader för personal som är direkt sysselsatta i datordriften eller isystemutveckling. Vidare har myndigheterna i huvudsak endast redovisatkostnaderna för den administrafiva databehandlingen. Även när det gäller attsärskilja olika typer av ADB-kostnader har gränsdragningen mellan dessa visatsig svår för myndigheterna. Detta beror främst på olika uppfattningar omhuruvida man bör hänföra kostnader för löpande under håll av ADB-system tillsystemutvecklings- eller driftkostnaderna. Enligt anvisningarna skallunderhållskostnaderna dock hänföras fill driftkostnaderna. Med hänsyn fill ovanangivna begränsningar och brister i underlaget bör det betonas att kostnadsuppgifterna somredovisas är osäkra. 1981/82:100 Bilaga 3 Gemensamma frågor 56 Totalkostnaderna för ADBinom den civila statsförvaltningen (exkl. affärsverken) och försvaret harenligt myndigheternas uppgifter uppgått fill drygt I 000 milj. kr. I beloppet ingår kostnader för drift och utveckling avADB-system. Däremot är kostnaderna för registrering bara delvis inräknade. Nedan redovisas hurkostnaderna fördelar sig på ADB-drift respektive systemutveckling samt på olikakostnadsslag dels för den civila statsförvaltningens myndigheter, dels för försvaretsmyndigheter. 1.2.1 ADB-kostnader för den civilastatsförvaltningen ADB-kostnaderna för dencivila statsförvaltningen (exkl. affärsverken) har för /81uppgått till drygt 900 milj. kr. För att undvikadubbelräkning har i tabell 3 inte kostnader för de uppdragsfinansieradedatacentralerna i den civila statsförvaltningen (DAFA ochuniversitetsdatacentralerna) medräknats. Datacentralernas kostnader är iställetdelvis inräknade genom att myndigheternas avgifter för erhållna ADB-tjänster, somavser antingen utveckling eller drift av ADB-system, ingår. ADB-kostnader förden civila statsförvaltningen (exkl. affärsverken) fördelade på ADB-drift ochsystemutveckling 1979/80' 1980/81' 1982/83' ' Utfallna kostnader. För1979/80 enligt föregående års redovisning. - Budgeterade kostnader. ' "Se not 4 till tabell 4. Av tabellen framgår attADB-driften svarar för och systemutvecklingen för avADB-kostnaderna för de fyra budgetåren. Tabell 4 återger ADB-kostnadernafördelade på olika kostnadsslag. Myndigheternas avgifter till de statligadatacentralerna motsvaras av personal- och utrustningskostnader m. m. fördessa. I tabellen har därför datacentralernas kostnader medtagits. För attundvika dubbelräkning har istället myndigheternas avgifter till de statligadatacentralerna frånräknats. Skälet till att totalsummorna för tabell 3 ärlägre än för tabell 4 beror bl. a. på att universitetens och högskolornasavgifter till universitetsdatacentralerna inte framgått avanslagsframställningarna. Totalsummorna i tabell 4 motsvarar därför bäst deverkliga totalkostnaderna för ADB i den civila statsförvaltningen (exkl.affärsverken). 1981/82:100 Bilaga 3 Gemensamma frågor 57 ADB-kostnader förden civila statsförvaltningen (exkl. affärsverken) fördelade på olikakostnadsslag 1980/81' 1981/82' 1982/83' ' Utfallna kostnader. -Budgeterade kostnader. 'Beräknade kostnader. " I detta belopp ingårpersonalkostnaden för länsstyrelsernas dataenheter. Kostnadenhar uppskattats genom att antalet tjänster multiplicerats med medellönenför personalen på dataenheten i . Kostnaden 77 milj. kr.är inkluderad i 1981/siffra. För budgetåren 1980/81 och 1982/83 harkostnaderna uppskattats genom att anta samma personalkostnadsutveckling som förden övrigacivila statsförvaltningen. '' Kapitalkostnader i formav avgifter till statskontoret m. m., hyra till leverantörer och tekniskt underhåll. * Driftförsökvid systemutveckling som ej kan fördelas mellan kostnader för ADB- utrustning och avgifter till servicebyråer. Konsulter i huvudsakutanför servicebyråavtal. * Kostnaderför lokaler, avgifter till , förbrukningsmateriel etc. ' Föruniversitetsdatacentralema har kostnaderna för budgetåren 1981/82 och 1982/ 83framräknats /siffror genom att anta samma kostnadsutveckling som från budgetåret1979/80 till 1980/81. Av tabellen framgår attnästan hälften av ADB-kostnaderna består av personalkostnader. 1.2.2 ADB-kostnader för försvaret ADB-kostnaderna förförsvaret har för /81 uppgått till närmare 130 milj. kr. ADB-kostnaderför försvaret' fördelade på drift och utveckling 1980/81' 1981/82' 1982/83" % milj. kr. % milj. kr. ' Exkl. fortifikationsförvaltningenoch . ' Föröverbefälhavaren och armén budgeterade kostnader enligtanslagsframställningarna för /82. För försvaretsradonaliseringsin-stitut, och marinen budgeteradekostnader enligt överbefälhavarens informationssystem- ochdatakraftplan (OpL 1 nr 310). ' För försvaretsrationaliseringsinstitut, och marinenberäknade kostnader enligt överbefälhavarens informationssystem- och datakraftplan(OpL I nr 310). För , marinen och värnpliktsverket enligt överbefälhavarensprogramplan. 1981/82:100 Bilaga 3 Gemensammafrågor 58 För att undvikadubbelräkning har inte kostnaderna för försvarets datacentral (FDC) medräknatsvid beräkning av fördelade på drift ochsystemutveckling. Motsvarande gäller vid fördelningen av ADB-kostnaderna påolika kostnadsslag. Försvarsmyndigheternas redovisningssätt möjliggör intemotsvarande redovisning som i tabell 4 för den civila statsförvaltningen. Tabellen visar attdriftkostnaderna utgör och systemutvecklingskostnaderna avtotalkostnaden. ADB-kostnader'för försvaret fördelade på olika kostnadsslag 1980/81' milj. kr. 1981/82' milj. kr. 1982/83" milj. kr. Personal (egen, annan myndighet) Konsulter 33' 20' Övrigt (lokaler. ' Exkl. marinen,, fortifikationsförvaltningen och . ' Utfallna kostnader. Föröverbefälhavaren och armén budgeterade kostnader enligt anslagsframställningarnaför /82. För försvarets rationaliseringsinstitutbudgeterade kostnader enligt överbefälhavarens informationssystem- och datakraftplan (OpL Inr 310). ' Budgeterade kostnader.För och marinen beräknadekostnader enligt överbefälhavarens informationssystem- och datakraftplan (OpL I nr 310). För vämpliktsverket enligt överbefälhavarens programplan. - Vissa myndigheter harinkluderat konsultkostnader i detta belopp. * Utnyttjadepersonalresurser hos FDC benämnt FDC resurspool har i varierande grad av myndigheternainkluderats i kostnader för konsulter och kostnader för personal på annanmyndighet. Identifierade kostnader för personal hos FDC har inkluderats i kostnadenför personal på annan myndighet. I avsnitt 1.3.1 och 1.3.2redovisas hur ADB-driften respektive systemutvecklingen är organiserad istatsförvaltningen. I anslutning till beskrivningarna ges vissakostnadsuppgifter. 1.3.1 ADB-drift - organisation m. m. Datordriften kan iprincip organiseras på två olika sätt i förhållande till den . Det ena är att ombesörja datordriften med egna resurser. Det andraär att mot ersättning förlägga datordriften till privat eller statligservicebyrå eller fill andra myndigheters driftenheter. Tabell 7 visar hurmyndigheter med egna ADB-tillämpningar har driften organiserad. Som framgår avtabellen kan myndigheterna ordna driften pä olika sätt. Redovisningen bygger påmaterial från statskontorets dokumen- 1981/82:100 Bilaga 3 Gemensamma frågor 59 tationscentral, insamlat ,kompletterat med uppgifter från anslagsframställningarna för budgetåret1981/82. Totalt omfafias 116 myndigheter (motsv.). Som egen anläggning räknasäven minidator. Typ av driftmässigförläggning Andel(%) av Annan statlig anläggning 33 Egen och annan statliganläggning 20 Egen anläggning och privatservicebyrå 6 Annan statlig anläggningoch privat servicebyrå 8 Egen anläggning, annanstadig anläggning och privat servicebyrå 4 ' Tabellen är hämtad urföregående års redovisning. Av tabellen kan utläsasatt av myndigheterna (motsv.) utnyttjar egen anläggning för hela ellerdelar av driften, andra statliga anläggningar och privat servicebyrå. För den civilastatsförvaltningen (exkl. affärsverken) uppgick de ADB-användandemyndigheternas avgifter fill externa servicebyråer till 131 milj. /81 enligt anslagsframställningarna för /83.Figur 1 visar hur dessa avgifter fördelar sig på statliga resp. övrigaservicebyråer. Användningen avservicebyrå fördelat på stadig resp. övriga servicebyråer 1980/81, räknat påredovisade servicebyråavgifter. Prop.1981/82:100 Bilaga 3 Gemensamma frågor 60 Flertaletmyndigheter som har en omfattande ADB-verksamhet har driften förlagd till egnaanläggningar. Tabell 8 visar några ADB-användande myndigheter som harstörre driftenheter. Datordriften gäller huvudsakligen egna tillämpningar. Större datordriftenheter inom myndigheter i dencivila statsförvaltningen och utrustning (milj. hydrologiska institut () Personal- ochutrustningskostnader gäller redovisade kostnader för ADB-drift inommyndigheterna under /81. De anvisningar kostnadsredovisningenbygger på är inte entydiga. redovisar exempelvis ävenutrustningskostnaderna för länsstyrelserna, lokala skattemyndigheterna ochkronofogdemyndigheterna. finns flera datacentraler som erbjuder dator-drifttjänster ihuvudsak genom uppdragsfinansierad verksamhet till övriga myndigheter. I dencivila statsförvaltningen fmns datamaskincentralen för administrativdatabehandling (DAFA) och universitetsdatacentralerna. DAFA består av tvådriftenheter förlagda till och . DAFA är uppdragsfinansierad och upptagen istatsbudgeten med ett formellt anslag på1000 kr. Intäkterna frän uppdrag kom /81 till från den civilastatsförvaltningen. Universitetsdatacentralernasuppgift är att tillgodose behovet av databehandlingskapacitet för den högreutbildningen och forskningen men de åtar sig även uppdrag från kunder utanför högskoleområdet.Verksamheten finansieras dels genom intäkter från uppdragen dels genom avgifter frånde samverkandemyndigheterna, främst användare inom den egna högskoleregionen. Inomförsvaret finns försvarets datacentral (FDC) vars verksamhet äruppdragsfinansierad och upptagen i statsbudgeten med ett formellt anslag på . Utrustningsinköpen finansieras dock via anslag. FDC består av femdriftenheter förlagda till , , , ochÖstersund. Av intäkterna för uppdrag kommer endast 0,från organisationer utanförförsvarsdepartementets ansvarsområde. 1981/82:100 Bilaga 3 Gemensamma frågor Tabell 9.Kostnadsfördelning för huvudsakligen uppdragsfinansierade datacentraler i /81 der (%) nader (%) der (%) der milj. kr. central (UDAC) datorcentral (UMDAC) databehandling (DAFA) Av tabellen framgår atttotalkostnaden för DAFA uppgick till ca 124 milj. kr. för /81.Det är en ökning /80 . Universitetsdatacentralernas kostnaderuppgick till ca 109 milj. kr., en ökning med samt försvarets datacentralfill ca 53 milj. kr., en minskning . Totalkostnaden för denna gruppdatacentraler var därmed omkring 286 milj. kr. för /81, en totalökning . Tabell 10.Universitetsdatacentralernas intäktsfördelning på olika användarkategorier /81 Samverkan de myndigheter och övriga högskolor Databehandling huvudsakligen för forskningsändamål 64 51 63 73 50 90 9 12 20 17 IOO IOO IOO IOO 100 IOO ' Moms ej inräknad. 1981/82:100 Bilaga 3 Gemensammafrågor 62 Arbetet med att utvecklaoch införa ADB-system för administrativa ändamål i statsförvaltningen sker iolika organisatoriska former. Som huvudregel gäller att myndigheterna självahar hand om systemutvecklingen i enlighet med principen att myndigheten självansvarar för sin verksamhet. Civila myndigheter bör dock vid utveckling avADB-system samråda med statskontoret i frågor som är avstörre omfattning eller av principiell betydelse enligt förordningen(1981:478) om rationaliseringsverksamhet inom den civila statsförvaltningen.Förordningen föreskriver vidare att en myndighet i syfte att begränsakostnaderna vid införande eller förändring av ADB-rutiner i första hand skallanvända de färdiga program för ADB-system eller delar av ADB-system som fmns påmarknaden om dessa i rimlig grad tillgodoser myndighetens behov. Enligt förordningen (1981:266) om investeringari stafiiga ADB-system skall vissa ADB-system i den civila statsförvaltningenförutom affärsverken särskilt prövas av regeringen underutvecklingsarbetets gång. Den särskilda prövningen gäller endast stora ellerpå annat sätt viktiga investeringar i ADB-system. Regeringen har förbehållitsig rätten att avgöra vilka investeringar som skall omfattas av denna prövning.Särskild prövning skall emellertid alltid ske när de totala kostnaderna förutveckling (utredning och konstruktion) och genomförande beräknas överstiga 5milj. ellerde totala kostnaderna för drift översfiger 2 milj. kr. per år.Berörda investeringar i ADB-system redovisas till regeringen vid följandetillfällen: efter förstudien, efter huvudstudien och efter systemetskonstruktion (men före genomförandet). Systemutvecklingskompetensi den civila statsförvaltningen hos andra än de myndigheter, som använder ADB,finns förutom hos statskontoret även hos datamaskincentralen för administrativdatabehandling (DAFA). Vissa myndigheter bl. a. () ochriksskatteverket (RSV), har egen systemutvecklingspersonal i större omfattning.I några fall har särskilda organ inrättats för utveckling och införande avADB-system som berört flera myndigheter. Som exempel kan nämnas centralnämndenför fastighetsdata (CFD). Det bör framhållas attmyndigheterna i varierande utsträckning dessutom utnyttjar konsultföretag förutveckling av ADB-system. Det finns fleraföreskrifter speciellt gällande för försvaret. Överbefälhavaren () leder ochsamordnar informationssystemutvecklingen inom försvarsmakten. () svarar för .samordning av utnyttjandet avsystemteknik och utvecklingsmetodik. Vid utveckling, anskaffning eller störremodifiering av datorstödda informationssystem bör försvarsmyndigheterna hasamråd med FRI (TFG 740:780123). Försvarets datacentral(FDC) har etablerat en systemutvecklingsenhet, till vilken decentrala stabernas systemerare och programmera- 1981/82:100 Bilaga 3 Gemensamma frågor 63 Verksamheten inriktas mot att tillgodosebehovet med försvarsanställd personal och endast i begränsad omfattningutnyttja externa konsulter. Statskontoret har i samarbete medstatistiska centralbyrån undersökt vissa frågor om ADB-personalen istatsförvaltnigen. Resultatet kommer attredovisas i en särskild rapport. En kartläggning av ADB-personalen har gjortsgenom en enkätundersökning. ADB-personal har ikarfläggningen definierats som personer vilka till arbetarmed utveckling, konstruktion och underhåll av ADB-system eller drift avdataanläggning, dvs. arbetsuppgifter som kräver mer kvalificerat dator- ellerdatabehandlingskunnande. Personal som arbetar med t. ex. registrering omfattas därmed inte. Kartläggningen omfattade statsförvaltningen inklusive affärsverken ochuppgifterna gäller för budgetåret1979/80. Nedan redovisas några uppgifter från denna kartläggning. I kartläggningendelade man in ADB-verksamheten i systemering, programmering,systemprogrammering samt drift av dataanläggning. Av ADB-personalenstotala arbetstid åtgår drygt en Qärdedel för drift av dataanläggning. Systemprogrammering,vilket är ADB-tekniskt arbete (t. ex. att underhålla operativsystem dvs. systemsom styr maskinens arbete med de olikaprogrammen m. Systemering/programmering, vilket innebär att konstruera och anpassa ADB-system, utgörtillsammans drygt hälften av all ADB-personals sammanlagda arbetstid. ADB-personalen istatsförvaltningen omfattade ca 3000 personer eller omräknat ipersonmånader ca 30000. De utgör av totala antalet statligatjänstemän. Av ADB-personalen arbetar ca 800 inom affärsverken, ca 1900 inom dencivila statsförvaltningen i övrigt och ca 300 inom försvaret. Nästan hälftenav ADB-personalen är anställd vid sex av totalt 137 myndigheter med ADB-verksamhet. /80 vardet ett tillskott av ADB-personal på och en avgång på . Detinnebär ett nettotillskott pä . ADB-personalen harlåg medelålder - är högst . Störte delen är män - ärkvinnor. Åldersfördelning och verksamhetsinriktning är dock likartad för både mänoch kvinnor. I övrigt kan sägas att 1981/82:100 Bilaga 3 Gemensamma frågor ADB-personalensfördelning på olika departementsområden /80 nal (antal) nal i % av to- anställda vid myndigheter med ADB-verksamhet ' Definitionen påADB-verksamhet är att man har egen ADB-personal, egna ADB-system,utnyttjar egen dator eller engagerat ADB-konsulter i viss omfattning. Totalsiffran är lägre äni tabell 12 eftersom en myndighet lämnat ofullständiga uppgifter. de som har ADB-inriktade arbetsuppgifter sällankombinerar dessa med annan verksamhet vid myndigheterna. Förutom egen ADB-personalvid myndigheterna engageras även konsulter i ADB-verksamheten. Undersökningenpekar på att ungefär hälften Den statligaADB-persnnuiens fördelning efter länstillhörighet 1979/80 Andel'(%) av och län Gävleborgslän län Övriga län ' 1 undersökningen finnsett mindre bortfall. Detta bedöms päverka den regionala fördelningen med ca 2-3procentenheter mellan och övriga län. 1981/82:100 Bilaga 3 Gemensammafrågor av alla myndigheter med ADB-verksamhet anlitarkonsulter. Omfattningen av konsultengagemanget för /80 motsvararen arbetsinsats av ca 300 personer vilket i resurstermer motsvarar av denanställda ADB-personalen. Konsulternas arbete är till två tredjedelar inriktatpå nyutveckling av system.