prop · G503113 · 1981-12-31 00:00:00 — När del gällerKlarälvdalen bör berörda kommuner påbörja arbetet med en samordnad markanvändningsplanering.Beträffande avser bl.a. att verka för att en samlad bUdav markanvändningen för kust- och skärgårdsområden erhålles och allfullfölja arbetet med ett säkerställande av den vetenskapliga naturvärdens,friluftslivels och kulturminnesvårdens intressen. Iavsnittet om frifidsbebyggelse redovisar synpunkter på olikaalternafiva boendeformer. framhåller också alt del statligastödet till turistanläggningar måste bestämmas också utifrån rekreationspoUtiskagmnder. 1981/82:113 Bilagedel Folkmängd1979 prognos och försiag tiil planeringslal, iän, kommuner Prognos 1990 Förslag till 15 200- 15 500 Sammanfattning av länsprogram 1980 för län I Hittillsvarandeoch framtida utveckling i länet och delar av länet Länetstolala folkmängd har under 1970-lalet förändrats obetydligt. Däremot har enförskjutning skelt mol åldersgmpperna . Födelsenettot är sedan mUtenav 1970-lalet negafivt, medan flyllningsnellol varit svagtpositivt. Närdet gäller kommunernas utveckling, uppvisar de båda största kommuneraa ettsärskilt inslag i omflyttningen inom länet. I och harfolkmängden minskal genom utflyttning främst till de närliggande kommunernaNora, Kumla och respekfive . Med ell omfattandesmåhusbyggande har dessa kommuner kunnat öka sin befolkning. I övrigt harsärskUt och fått vidkännas en negafivbefolkningsutveckling. Enligtden sysselsättnings- och befolkningsprognos, som ulgår från en bedömning av huroUka delar av näringslivet väntas komma att utvecklas, uppnår länet 1990 enfolkmängd på ca 272400 personer. Det innebär att länets folkmängd minskar medca 2000 personer . Syssel-sättningssituaitohen väntas blisärskUt besvärlig i den norta länsdelen. Länsstyrelsenkan inte acceptera en sådan utveckling. Nya arbelslillfällen måste därförskapas inom fillverkningsinduslrin i främst och menockså i . som är regionall centmm för norra länsdelen,ligger inom ett acceptabelt pendlingsavstånd från . Enligtlänsstyrelsens uppfattning måste industrisysselsäU-ningen (250-300 nyaarbetslUlfäUen) öka i för all inle kom- 'Nr 113 Bilagedet 19S1/82:113 Bilagedel 162 munensexistens skaU;äventyras. Också i HäUefors måste en ökad industri-sysselsättning(250'300 nya arbelsliltfällen) ses som ett sätt alt bevara HäUefors möjUgheteratt överleva som självständig och livskraftig kommun. Sysselsättningsökningarbehövs i aUa kommuner inom den offentliga sektorn och då främst äldre-och'barnomsorg, viss sjukvård och undervisning. Enligtvdettamålsättningsälternativ..beräknas länelsTolkmängdiuppgå till närmare 276000personer vld-slulet av . En avgörande föratsättning för att nyaindustriarbetstillfäUen skall kunna skapas är att utvecklingsfondens,länsarbetsnämndens och resurser i ännu högre grad änndag kansamordnas. Under det närmaste året kommer attsutarbeta ettinduslripölifiskt program som ett komplement till utveckliiigfondenshandlingsprogram. Det industripolitiska programmet skall i ett':första skedeinriktas på sådana branscher (skog, stål och grav) som är intressanta för nortalänsdelen. En genomgång av denförväntade 'utvecklingen av 'huvudnäringsgrenarna visar att sysselsättningeninom offenllig förvaltning och tjänster ökar kraftigt också under .1980-taletoch blir störte än tillverkningsindustrin. Antaletarbelsliltfällen inom tiUverkningsindustrin minskar något under 1980-talet.Övriga huvudnäringsgrenar väntas genomgå små förändringar. Närdet gäUer förvärvsintensiteterna, beräknas de kvinnliga öka . Ilänsstyrelsens långsiktiga bedömningar har antagits alt rörligheten fortsätteratt minska. Under 1970-talel har länet haft elt negativt inrikesfl.yttriingsnetto. 'Den arbetskraft som behövs inom främst den offenfiigasektorn, får hämtas i den egna kommunen bland ungdomar och kvinnor. Pendlingenberäknas öka i något svagare takt än under 1970-talel tillstor de;l'beroende på en minskad småhusefterfrågan. Förändringar ipendlingsströmmarna har slor betydelse för de oUka kommunernasbefolkningsutveckling under 1980-talel. 2 Mål och riktlinjer för utvecklingen i länet Isamverkan mellan statUga regionala myndigheter och organ, ,kommunerna, stiftelsen läns utvecklingsfond samt näringslivs-ochfackliga organisationer skall arbetet inriktas mol målet all ge alla invånaretillgång till arbete, service och god miljö oavsett var de bor. De aUmänna målenoch riktlinjerna för verksamheten i länet bör vara: att som planeringslal 1990skaU gälla 272000 - 281000 invånare, att den plan för utvecklingen av denregionala strakturen (ortsplan) som godkänt fortfarande skall gälla -särskild hänsyn skall därvid dock tas till kommun med tanke på dessrelativt isolerade läge och dåliga vägförbindelser 1981/82:113 Bilagedel 163 attmed hänsyn tUl den svårbemästrade situationen i och HäUefors fåstödområdesindelningen ändrad, attöka den totala sysselsättningen, i första hand inom tillverkningsindustrin ochdärvid främst inom länets norra del, attskapa fömtsätlningar för en differentiering av näringslivet, attStrakturomvandUngar skall ske med hänsynstagande till samhällsekonomiska ochsociala aspekter, attbibehåUa servicen i glesbygd och mindre tätorter, atti den fortsatta samhällsutbyggnaden särskUt beakta länets gynnsamma mark- ochmiljöföratsällningar, attutnyttja länets naturresurser med hänsyn lill miljökraven, attskapa gynnsamma betingelser för jord- och skogsbrakets fortsatta utveckling, attfrämja utvecklingen av en konkurtenskraflig och differentierad industrisektormed särskild tonvikt på utvecklingsbara industribranscher, attfrämja utvecklingen av små och medelstora företag, atteftersträva decentralisering av landsfingskommunal och statlig verksamhet, attstärka samordningen mellan äldreomsorg och långtidssjukvård, attverka för att Livregementets grenadjärer (13) i behålls i nuvarandeomfattning, attbostadsbyggandet i störte utsträckning lokaliseras med hänsyn lillarbetsplatsernas läge, attLänsbussarna fortsätter utbyggnaden av den kollektiva persontrafiken i Unjemed regionalpoUliska krav, attförbättra vägnätet för att fillgodose näringslivets behov av tillfredsställandegodstransporter och skapa bättre möjligheter lill arbets-ochserviceresor, att:skol- och arbetsmarknadsmyndigheterna genom information om yrkens framlidautveckling och genom att inrätta utbUdning med hänsyn till utvecklingen gerungdomarna förbättrade föratsättningar all klara övergången skolaarbetsliv, attöka högskolans attraktionskraft genom alt inrätta nya utbildningar som t. ex.vårdlärar- och ämnesläraratbildning och att utveckla forskningen, attstimulera utbyggnaden inom turist- och rekreationsnäringen för all därmed skapafler arbetstillfällen i de sysselsällningssvaga kommunerna. Somunderlag för planeringstalen ligger inte bara befolkningsal-lernafivenulan också kommunala planeringsnivåer, sådana de uttryckts i kommunalabosladsprogram och folkmängdsuppgifter. Befolkningsramenför länet bör med tanke på den längre planeringsperioden göras vidare för 1990än . 1981/82:113 Bilagedel 164 Delföreligger klara skillnader mellan de tre sysselsättnings- och befolkningsalternativenoch planeringstalen i form av befolkningsramar. I de senare har hänsyn ocksåtagits lill de kommunala ambitionerna. eftersträvar aktivt ensysselsättnings- och folkmängdsutveckling i , ochLjusnarsberg som, uttryckt i befolkningsrams-termer, innebär inriktning motövre delen av ramen. Detär önskvärt alt särskill , och uppnår högrebefolkningsvärden än all. 1 (prognosen). Medhänsyn lill länets topografi, befolkningsfördelning och vägnät måste länetsindelning i regioner och därmed orlsplanen med som primärt centrum ochKarlskoga-Degerfors, och som regionala centra ansesfungera tillfredsställande för de flesta av länets invånare. Ortsplanen i länetbör därför inle ändras. Särskild hänsyn bör emellertid las lill komunberoende på dess geografiska läge i förhållande tUl regioncenlrel i Lindesberg.Så långt det är praktiskt möjligt och ekonomiskt försvarbart bör filialer ulloffentliga funkfioner i kunna förläggas lill . Pendlingsregionersom avser områden inom vilka en betydande arbels-kraftspendling sker, haravgränsats för arbetsmarknaderna i och . Örebropendlingsregion omfattar kommunerna , den centrala nordöstradelen av , kommuns tätbygd och den sydvästra delen avLindesbergs kommun och pendlingsregion omfattar ochDegerfors kommuner. Inomde avgränsade pendlingsregionerna bör kommunerna uppta ett vidgat samarbetefrämst i fråga om planeringen av bostadsbyggandet. Pendlingsregionerna börockså utnyttjas vid utarbetande av planerna för den kollekliva trafikensutbyggnad. DebesvärUgaste sysselsättningsproblemen finns i den norra länsdelen varförlänsstyrelsen eftersträvar en högre slödområdesinplacering för ochLjusnarsberg. 3 Riktlinjer för olika samhällssektorer Samhällssektorernahar redovisats under de rubriker som de naturiigt tUlhör, trots att allasamhällssektorer mer eller mindre har betydelse för sysselsättningen. 1981/82:113 Bilagedel 165 Sysselsättningsfrågoraahar blivit alltmer centrala i regionalpolitiken. Huvuduppgiften för denna äratt sysselsättningspolitiska mål, som t. ex. tillgång på arbete, trygghet ianstäUningen och fritt yrkesval, uppnås i alla delar av landet. Avavgörande betydelse för vårt välstånd är en sund utveckling av särskilt den delav tUlverkningsindustrin som är konkurrenskraftig på utlandsmarknaden.Utbyggnadsmöjligheterna för den offentliga sekiorn är tiU stor del beroende avhur vår export men också utrikeshandeln totalt utvecklas. Arbetsmarknadsmyndigheternabör verka för en fortsatt utbyggnad och effektivisering avarbetsförmedlingen. Den kanske viktigaste föralsältningen för att det skallfinnas en väl fungerande arbetsmarknad är, all de arbetssökande (främstungdomarna) ges en god information om arbetsmarknaden. En ökad samverkan mellanå ena sidan kommuner och landsting och å andra sidan regionala myndigheter ärnödvändig. Frånregionalpolitisk synpunkt är det angeläget att länsarbetsnämnden upprättarberedskapsprogram för kommunerna. Under80-talet bör vidare länsarbetsnämndens medverkan i den långsiktigaregionalpolitiska planeringen förstärkas. En föratsättning för detta är attnämndens planeringsresurser utökas. Enviktig föratsättning för att upprätthålla en hög sysselsättning är alttiUverkningsindustrin får en gynnsam utveckling. arbetar ungefärvar tredje förvärvsarbetande i länet inom industrin (1975). Under80-talet bör verksamheten inriktas på att nå en ökad differentiering och attåtminstone den nuvarande sysselsätlningsnivån inom tillverkningsindustrin kanbibehållas i resp. kommun. Detta innebär alt insatser bör inriktas på attbredda och förslärka verkstadsindustrin, all stödja förelag inomutvecklingsbara industribranscher, all få mer "kunskaps-tung"industri till länet och att få mer av centrala funkfioner (administrativa ochutvecklande) av industrisektorn lokaUserade liU länet. Behovenav aktiva insatser för all främja de små och medelstora företagensmarknadsföring och produktutveckling är stora, särskill om hänsyn tas till attdet ofta är lättare att få fram nya arbetstillfällen vid sådana företag. Avvital betydelse för dessa företags fillkomst och ulveckUngsmöjligheter är enfortsatt utbyggnad av de regionala utvecklingsfonderna. Ettakfivt deltagande från kommunerna och ett nära samarbete mellan kommunerna ärnödvändiga förutsättningar för en framgångsrik induslriulveckling i länet.Kommunerna måste också eftersträva all förstärka sysselsättningsplaneringen. 1981/82:113 Bilagedel 166 Detär angeläget att noga överväga möjligheterna tiU spridning av främst statligaoch landstingskommunal verksamhet till de mest drabbade kommunema. Föratt öka sysselsättningen i kommuneraa samt tillgängligheten tUl offentligservice måste det också anses angeläget att arbetsuppgifter som åvilar statligamyndigheter i vissa fall överförs till kommun eller landsfingskommun. Sådanaöverföringar föratsätter fuU kostnadstäckning för kommunerna. Myndighelemabör så långt möjligt upprätta distrikts/lokalkontor och till dessa förläggaarbetsuppgtfter som berör medborgarna inom regionen/ kommunen. Närdet gäller social service, innebär den nya sociallagen att kraven på samverkanmellan socialvårdens olika delar förstärks. Särskild uppmärksamhet måste ägnasåt äldreomsorgen och kopplingen till långtidssjukvården. Medtanke på I 3s stora betydelse för kommun och länet från totatförsvars-,sysselsättnings- och regionalpolitisk synpunkt är del angeläget att bibehålla 13. Bostadsbyggandethar en central betydelse för samhäUsutbyggnaden och innebär investeringar somblir bindande . Särskilt betydelsefull är bebyggelsenslokalisering för medborgaraas möjligheter att nå arbete och service. Det är viktigtatt bostadsförsönningen ges slor tyngd i den långsiktiga kommunala ochregionala samhällsplaneringen. Närdet gäller att skapa fler arbetstillfällen måste insatsema därför koncentreraspå att bygga upp differentierade arbetsmarknader som kan fillgodose människorskrav på valmöjligheter. Det är då viktigt att bostads-oyggandet både i tätorteroch på glesbygd lokaliseras med hänsyn tUl arbetsplatserna, vägnätet ochrimliga möjligheter alt ordna tillfredsställande kollektiva kommunikationer.Från samhällsekonomisk synpunkt är det nödvändigt att i högre grad beaktasambandet mellan bostadens, arbetsplatsens och servicefunktionemas belägenhet. Föratsättningarför att en fortsatt utbyggnad av de kollektiva persontransporterna är goda, dåkommuner och landsting genom Länsbussarna numera gemensamt ansvarar för allbusstrafik i länet. Enav de viktigaste förutsättningarna för en fungerande arbetsmarknad är en godkoUeklivtrafik. Länsbussarnas planering bör därför under 80- 1981/82:113 Bilagedel 167 taletinriktas på att bygga ut kollektivtrafiken för arbetsresor främst inompendlingsregionerna. Länsbussarna bör tillsammans med bl. a. kommunernaförsöka hitta former för en tidssamordning för arbetsresor mellan den' lokalaoch regionala kollektivtrafiken. Ett annat närliggande område som bör ägnasstor uppmärksamhet är samordningen mellan å ena sidan lokal ochregional,landsbygdstrafik och å andra.sidan tätortstrafik.. Närdet gäller flygtrafik har uttalat sig för all! ytterligare utökningav intertegional flygtrafik förläggs till .. Ett fungerande vägnät haravgörande betydelse för trafiksäkerheten och för möjligheten att ökajämlikheten från arbets- och servicesynpunkt för befolkningen i. olika delar,av länet.. Goda. vägar är också väsentliga.förr näringslivets godstransporter. Detär angeläget att de objekt som finns upptagna i de fastställda planerna såsnabbt som möjligt kan genomföras. Ilänsprogrammet än en. av de övergripande målsättningarna all genom att utnyttjatillgängliga resurser inom" alla samhällssektorer arbeta för att förbättraförhållandena i den norta länsdelen, där utbudet av nyaiarbetstill-fällen ärotiltfredsställande lågt. I det sammanhanget kommer också väg-frågorna in ibilden, eftersom arbelspendling ofta är det enda alteraativet tillflyttningeUerarbetslöshet. Väg244 är länets från regionalpolitisk synpunkt viktigaste länsväg och det ärangeläget att vägen får en tillfredsställande standard. Detta är en avföratsättningarna för bl. a. företagsetablering i men också för denarbelspendling från som förmodligen kan komma att bli nödvändig. Under1970-talet har vissa vägprojekt färdigställts med hjälp av beredskapsmedel.Länsstyrelsen anser det posifivt att man kan utnyttja arbetslösheten tiU någotsom kommer många människor till nytta. Om vägprojekt' skall kunna utnyttjas somsysselsältningsobjekt, är del dock angelägel att planeringen kan genomföras medtillräcklig framförhållning, såall arbetet kan sällas igång så snartberedskapsmedel tilldelas länet. Denviktigaste regionalpolitiska uppgiften för ulbildningssektorn är atr underlättaövergången från skola fill arbetsliv. Viddimensionering av utbildningen efter bör hänsyn tas lill den regionalaefterfrågan på arbetskraft. Eleveraas önskemål om elt fritt val av UtbUdningoch yrke måste också i möjligaste mån beaktas.- Det slutliga valet måste dockske mot bakgrund av en realisfisk uppfattning om regionalasysselsättningsmöjligheter efter genomgången utbildning. Sambandenmellan tillgång på kvalificerad arbetskraft och förelags in-tresse.avlokaUsering är starka; Del är därför av slörstainlresse all gymnasieutbildningockså sprids fill andra orter. Dessa ställningstaganden underlättas av att antalet16-åringar väntas öka kraftigt under 80-talels första del. 1981/82:113 Bilagedel 168 Inomindustrin, särskilt verkstadsindustrin, har yrkesulbildad arbetskraft oftasaknats , trots all del funnits ell stort antalobesatta utbildningsplatser på just verksladssidan. Del regionala SSA-rådel börta inUialiv tUl ell undersöka hur intresset för främst verk-stadsutbUdningenskall kunna ökas. LandstingelssjukvårdsutbUdning måste dimensioneras så att behoven av personal liUtraditionell sjukvård och långtidsvård kan fillgodoses. MöjUgheter lilldecentralisering av utbildning fill orter där utbyggnad av vården beräknas skebör undersökas. Riksdagenhar prioriterat som ulbyggnadsorl för högskoleutbUdning. Målsättningenför högskolan bör vara all den byggs ul och kompletteras så alt utbildningensvarar mot behoven i . Av särskilt intresse är vårdlärar- ochspecialläraratbildning. Mark-och miljöförutsättningarna är viktiga faktorer för den fortsallasamhällsutbyggnaden. Länets gynnsamma miljöförutsättningar och del centralalägel i riket med myckel goda kommunikationer är positiva faktorer som börutnyttjas i samhällsplaneringen. Detär angeläget att tillvarata länets goda fömtsätlningar för ytterligareindustrietableringar. Del är därför nödvändigt all kommunema har en god plan-och markberedskap för induslriulvecklingen. Planberedskapen bör innebära attfrågor om marklillgång, miljöhänsyn och leknisk service har studerats.Detta gäller framför allt i norra delen av länet. Föratt komma tillrätta med mark- och miljöfrågorna är det angeläget alt stimuleraden kommunala miljövårds- och naturvårdsplaneringen. Nalurtillgångarnafillhör de viktiga resurserna för länets utveckling. Planeringen måste därförinriktas på att inte försvåra eller omöjliggöra en framlida resursanvändning. Ifråga om skogen som resurs är del särskilt viktigt alt skapa betingelser för enjämn produktions- och sysselsättningsutveckling. Med tanke på framfiden måsteökade insatser göras för att trygga ålerväxten. Beträffandeandra resurser som exempelvis torv, malm och mineraler i Bergslagen harsärskilda utredningar startats för all la fram ell översiktligtplaneringsunderlag. Frånenergisynpunkl är länets vattentillgångar en viktig resurs. Vid bedömningar avmöjligheterna att anordna helt nya mindre kraftverk har all göraavvägningar meUan önskemålen all utnyttja vattenkraften som naturtillgång ochvallendragets värde som skyddsobjekt. Försurningenär elt av de långsiktigt allvarligaste miljöproblemen, varför 1981/82:113 Bilagedel 169 detär nödvändigt att den motverkas om allvarliga konsekvenser skall kunnaundvikas. Föratt få ökad kunskap om länets malm- och mineralförekomster är en intensifieradoch samordnad kartläggnings- och prospekteringsverksamhet för hela länetangelägen. Staten bör ha elt direkt inflytande över den. Starkasysselsättnings- och regionalpoUfiska skäl lalar för alt bibehåUabranschkunnigheten och Slråssaanläggningen som ulgör en vikfig resurs för denframlida gruvnäringen i länet. Länethar riklig tillgång på mark- och vattenområden som är attraktiva för turism ochrekreation. Utbyggnadav turist- och rekreationsanläggningar berör flera samhällssektorer. För attnå bästa effekt av de investeringar som planerats är det angelägel att samordnasamhäUsinsalserna. För att få bättre ekonomi inom turist- ochrekreationsnäringen är del viktigt att prioritera en utbyggnad för sådanaverksamheter som har flera högsäsonger. Avframför allt sysselsättnings- och regionalpolitiska skäl är del angeläget altstimulera turistnäringen i kommuner som har sysselsättningsproblem. I länetbör därför utbyggnad med statliga medel främst ske i de primära rekreationsområdenaMalingsbo-Kloten och . 4 Synpunkter och förslag beträffande regionalpolitiska medel 1flera orter i länet har utvecklingen medfört att ell enda företag, ofta inomjärn- och stålbranschen, kommit att helt dominera arbetsmarknaden.StrakturomvandUngar har genomförts i denna bransch lill följdav bl.a. utlandskonkurtens, vilket medfört all dessa orter har drabbats avproblem i större eUer mindre omfattning. a. minska verkningarna av dessa strukturomvandlingar kan statligtregionalpolitiskt stöd användas som ell medel att påverka förelagslokaliseringlill orter och regioner i vilka en förstärkning av näringsUv och sysselsättninganses önskvärd. Inomlänet har kommunerna fått följande stödområdesinplacering 3 1Ljusnarsberg och finns mycket stora problem. harett tämligen differentierat näringsliv men har flera krisförelag 1981/82:113 Bilagedel 170 präglas av ett mer ensidigt näringsliv med småmöjUgheter för kvinnlig sysselsättning i de dominerande företagen. De senastetio åren har förlorat omkring 350 arbetslUlfäUen inom industrin.Nedgången i antalet arbetstillfällen i har varit omkring 150 undersamma tid. ILjusnarsberg har folkmängden, minskat med över 2700 personer och iHällefors har folkmängden minskat med omkring 1600 personer . Föratt folkmängden inte skall minska ytterligare kommer kommunerna - som nämnts -att behöva 250-300 nya industriarbetstillfällen vardera fram till 1990.Både:Ljusnaisberg;och,HäUefors.har av tradhionsin.huvudr sakliga sysselsättninginom råvarunära industrigrenar. Rationaliseringskraven ställs högt inom dessaindustrigrenar och därför är den sannolika sysselsättningsutvecklingen negalivi branscherna. Det som behövs är industrier inom andra branscher.. Därför är enförbättrad, stödområdesplacering nödvändig.. Ljusnarsbergoch HäUefors har en begynnande turism. SpecieUt har fleravärdefulla turistmål, bl.a. ligger en del av del primära rekreationsområdetMalingsbo-Kloten inom kommunens gränser. Båda kommunema har döek f. n. ontom'övernaltningsmöjligheter, varför turismen oftast bara blir avendagskaraktär, och därmed går kommunerna miste om bådesysselsättningslillfällen och turislintäkler. Föratt möjliggöra övernattning och utveckla turismen krävs stora investeringar,,som kommunerna själva inle kan stå för.. Med. en gynnsammare inplacering istödområde skulle och få större möjligheter att få stödtiU angelägna satsningar på turismen. Läget i gör också atttillgängligheten för många människor är god och man kan vänta bra beläggning, inya anläggningar. Föratt ge och en bättre "dragningskraft" påförelag som avser att etablera sig eUer utöka sin verksamhet bör bådakommunerna placeras i stödområde 4. Detta bör också medföra att kommunerna fårbättre ekonomiska möjligheter alt genomföra satsningar på turism ochrekreatiionsanläggningar:. Medtanke på förhållandena i och föreslår att Laxåplaceras i stödområde 2 och i stödområde 1. Föratt upprätthålla nödvändig service har staten under 1970-talel successivtbyggt ul stödformeraa för glesbygden. Det har också blivU aUt vanligare attkommunerna stöder glesbygdsbutiker. Avsiktenmed olika stödformer är att de skal! bidra tilli att glesbygdens människorskall kunna bo kvar och ha olika servicefunktioner tillgängliga. Länsstyrelsenhar avgränsat de delar av länet som kan betraktas som 1981/82:113 Bilagedel 171 glesbygd.Avgränsningen innebär i princip att slöd lill kommersiell resp. samhälleligservice kan utgå tiU främst norra och södra delaraa av länet, medan stödet tillsysselsättningsfrämjande åtgärder enligt avvägningen är förbehållet ,samt delar av och . Länsplaneringenoch medel for dess genomförande Länsstyrelsenhar lUldelats medel för alt genomföra eller vidareutveckla åtgärder ianslutning tUl länsplaneringen. Motivet bakom anslaget är all det krävsresurser för att få fram väl genomarbetade och konkreta förslag så att beslutkan fattas av berörd instans.