prop · G503111 · 1981-12-31 00:00:00 — Undertecknadvideogramuthyrare, som tagit del av film- och videoavtal och desärskilda regler som föratsätts i avtalets 30 §, åtar sig härigenom gentemot sltflelsenatt avtalet är i kraft betala in avgift enligt avtalet och låtastiftelsen genom av denna utsedd kontrollant granska räkenskaperna såvittgäller avgiftsredovisningen och innehavet av avgtftspliktiga videogram, att iövrigt följa avtalets bestämmelser samt att godtaga att underlåtenhet att betalaavgift likställs med underlåtenhet att betala för levererade videogram. 1981/82:111 174 Medel förproduktion av svensk fllm Enligt32§, punkterna A, B och C, skaU vissa medel användas för produktion av svenskfilm. I denna bUaga ges närmare be stämmelser om användningen av dessa medel. Enfilm anses som svensk under förutsättning a) attproducenten är här i landet bosatt svensk medborgare eller svenskt bolag eUer annan svensk sammanslutning eller institution, b) att filmens produktionfinansieras uteslutande med svenskt kapital och c) att den svenska insatsen av artistiska medarbetareär av påtaglig betydelse. Film,som tillkommit i samverkanmellan svenska och utländska intressen, s. k. samproducerad film, skalllikställas med svensk film under föratsättning dels att den svenskakapitalinsatsen uppgår tiU av produktionskostnaden förfilmen, dels alt den svenska insatsen av artistiska medarbetare är av påtagligbetydelse. Med långfilm avses film som haren visningstid motsvarande i format (eller motsvarande iandra format) och är avsedd för normal biografpremiär med normalbiografexploatering. Selektivt stöd i form avproduktionsgarantier kan utgå till svenska långfilmer med konstnärliginriktning och under föratsättning att de ekonomiska, tekniska och personellaresurserna för produktionens genomförande föreligger. Stödet syftar till en frikonstnärlig utveckling av svensk långfilm under bibehållande av filmenskaraktär som massmedium, dvs. dess inriktning mot en stor publik. Det skaUinte styra produkfionerna i en viss konstnärlig riktning, ej heller geföreträde åt någon eller några sådana riktningar framför andra. Produktionsgarantierna täckerförluster upp tUl en viss andel av filmens produktionskostnad, dock högst medvisst belopp. Produktionsgarantiertill samproducerade filmer beräknas på grandval av den svenska filmproducentensandel av produktionskostnaderna. Förfilmer som har tiUkommit i samverkan mellan svenska filmproducenter ochföretag inom eller i samverkan mellan svenskafilmproducenter och stiftelsen gäller följande. a)Om den svenska filmproducentens andel av produkfionskostnaden är lägst femtioprocent och om produktionsarbetet är utlagt på företag utanför Prop.1981/82:111 175 respektive stiftelsen, skall produktionsgarantin beräknas påhela den svenska andelen av produktionskostnaden. I denna kostnad skaU därvidinräknas den del som belöper på företag inom eller sltflelsen. b) Om villkoren enligt a) inte äruppfyllda, skall filmen likställas med samproducerad film vid beräkning avproduktionsgarantin. Beräkningen skaU då göras på gmndval av den svenskafilmproducentens andel av produktionskostnaden, efter avdrag av den del sombelöper på företag inom respekfive stiftelsen. c) För att produktionsgaranfiskall kunna utgå till film som har fiUkom-mit i samverkan med företag inomSveriges krävs även att filmen först visas på biografer ochtidigast arton månader efter biografpremiären i svensk television. Styrelsenfår medge undanlag från arton-månadersregeln om del begärs av filmensproducent. Beslut om produkfionsgaranlierfattas av endera av två nämnder, som var och en disponerar hätften av dengarantiram som styrelsen fastställer. Nämnderna kallas garantinämnder förlångfilm. Beslut av garanlinämnd attavslå ansökan om produktionsgaranti lill samproducerad film på grand av att föratsättningarnai punkterna 1 och 2 inte är uppfyllda, kan av producenten underställasstyrelsen för förnyad prövning. Produktionsgaranti till en ochsamma filmproduktion får beviljas endasi av en garantinämnd. Garantinämndema har en gemensam ordförande ulanrösträtt, vilken utses av stiftelsens styrelse. Denne är sammankallande förnämnderna. Varje garantinämnd består,föratom av ordföranden, av fem ledamöter och tre suppleanter. I den enanämnden utser filmbranschen fyra ledamöter och två suppleanter medan Svenska tealerförbundelutser en ledamot och en suppleant. I den andra nämnden utser filmbranschen enledamot och en suppleant medan Svenska tealerförbundel utser fyra ledamöteroch två suppleanter. Den som är ledamot eller suppleant i garanfinämndfår inte vara ledamot eUer suppleant i styrelsen eller ledamot iförvaltningsrådet. Ledamöter och suppleanter igarantinämnderna utses senast i sänder.Den som undertvå på varandra följande år har varit ledamot, dock ej ordförande, ellersuppleant får inte på nytt utses tUl ledamot eller suppleant förrän harförflutit sedan närmast föregående mandatperiod avslutades. Ledamot och suppleant i garanfinämnd är jävig vidbehandlingen av ärende i vilket han har ekonomiska eUer andra intressen. Vid sidan av produkfionsgaranlierkan garantinämnderna besluta om särskilda anslag för utarbetande av underlagför filmproduklionspro-jekt. Styrelsen bestämmer det sammanlagda beloppet avsådana anslag. 1981/82:111 176 Varje garantinämnd skallårligen avge berättelse för närmast föregående verksamhetsår. Berättelsernaöverlämnas till styrelsen och förvaltningsrådet. Närmare bestämmelser om produklionsgarantier enligt32 §, punkt B, och för garantinämndernas verksamhet fastställs av styrelsen.Innan styrelsen beslutar om sådana bestämmelser skall den inhämta yttrandenfrån Föreningen och Svenska tealerförbundel.Bestämmelser om högsta garantibelopp, garantiernas andel av produkfionskostnaden,beräkning och fastställelse av produkfionskostnader och filmintäkter, avtrappningav garantibelopp samt återbetalning och slutreglering av garantibeloppfastställs i samråd med Föreningen . Närmarebestämmelser om produktionsgarantier liU svenska kort filmer samt om sammansättning av och uppgifter för fastställs av styrelsen i samråd med samt efter yttrande av Föreningen och videobrans chen. Minst hälften av det årliga garantibeloppet skall avse kortfilm för barn. Stiftelsensproduktion av svensk film Sttflelsensproduktion av svensk film skall ha klart konstnärlig in riktning och omfatta såväl filmer för biografvisning som filmer som med avseende på format och ämnesinnehåll är avsedda att i första hand distri bueras på annat sätt. Behovel av film för barn och ungdom skaU härvid särskill beaktas. Lägst av tillgängliga medel skall användas till kortfilm, företrädesvis för bam. Prop.1981/82:111 177 Medel för spridning och visning av värdefull fllm Annan fllm än barn- och ungdomsfllm. Enligt32 §, punkt D, skall vissa medel användas för att främja spridning och visning avvärdefull film. Medlen skaU av styrelsen fördelas på två belopp, ett för värdefuUfilm för barn och ungdom och ett för annan värdefull film. Idenna bilaga behandlas användningen av medlen för annan film än barn- och ungdomsfllm. De medel som är avseddaför annan film än bara- och ungdomsfilm fördelas av visningsnämnden. skall vid fördelningenav medlen främja verksamhet som syftar till att öka möjligheterna att sevärdefull film och att öka intresset för sådan film. Medlen får användas förimport, spridning, marknadsföring eller andra åtgärder som syftar till attväcka intresse för kvalitetsfilm. Ytterligare riktlinjer för verksamheten kanmeddelas av regeringen. består av enordförande och fyra andra ledamöter jämte fyra personliga suppleanter. De utsesav regeringen för högst . Den som under två perioder varit ledamot ellersuppleant i nämnden får ej utses till ledamot eller suppleant för den närmastdärpå följande perioden, om inte särskilda skäl föranleder det. Nämnden utserinom sig vice ordförande. sammanträder påkallelse av ordföranden. Nämnden är beslutför när ordföranden eller viceordföranden och minst hälften av de övriga ledamöterna eller deras suppleanterär närvarande. Som nämndens beslut gäller den mening varom de flesta enar sigeller, vid lika röstetal, den mening som ordföranden vid sammanträdet biträder. Ledamot och suppleant ivisningsnämnden är jävig vid behandlingen av ärende i vilket han har ekonomiskaeller andra intressen. 1981/82:111 178 Medel för spridning och visning av värdefull fllm Film för barn och ungdom Enligt32 §, punkt D, skall vissa medel användas för all främja spridning och visningav värdefull film. Medlen skall av styrelsen fördelas på två belopp, ett förvärdefull film för barn och ungdom och ell för annan värdefuU film. Idenna bUaga behandlas användningen av medlen för film för barn och ungdom. Demedel som är avsedda för film för barn och ungdom fördelas av . ochungdomsfilm skall vid fördelningen av medlen främja verksamhet som syftar lillall öka möjligheterna all se värdefull film och att öka intresset för sådanfilm hos barn och ungdom. Medlen får användas för import, spridning,informationsverksamhet och granskning samt marknadsföring eller andra åtgärder somsyftar till att väcka intresse för kvalilelsfilm. Ytterligare rikfiinjer förverksamheten kan meddelas av regeringen. ochungdomsfilm beslår av en ordförande och fyra andra ledamöter jämte fyrapersonliga suppleanter. De utses av regeringen för högst . Den som undertvå perioder varit ledamot eller suppleant i nämnden får ej utses tiU ledamoteller suppleant för den närmast därpå följande perioden, om inte särskilda skälföranleder det. Nämnden utser inom sig vice ordförande. på kallelse av ordföranden. Nämnden är beslutför när ordförandeneller vice ordföranden och minst hälften av de övriga ledamöterna eller derassuppleanter är närvarande. Som nämndens beslut gäller den mening varom deflesta enar sig eller, vid lika röstetal, den mening som ordföranden vidsammanträdet biträder. Ledamot och suppleant i nämndenför barn- och ungdomsfllm är jävig vid behandlingen av ärende i vilket han harekonomiska eller andra intressen. Prop.1981/82:111 179 Enligl vad som sägs i 32 § sista stycket skaU, om delsammanlagda belopp som tillförs fonden under ett räkenskapsår överstiger 100milj. i prisläget , andra procenttal tillämpas än som angesi paragrafen. Beräkningen av prisläget skall göras med utgångspunkt i konsumentprisindextotalindex för januari månad under föregående verksamhetsår. Följande procenttal skall fillämpas: Ändamål Intäkter (milj. lägst 5 högst 24 lägst 5 högst 23 lägst 5 högst 22 A. Stiftelsens engagemang i produktion av svensk film B. Produktionsgarantier till svenska långfilmer C. Produktionsgarantier lill svenska kortfilmer Spridning och visning av värde full film m. m. F. Film- och videobranschema för gemensamma ändamål (G.) Stöd till produktion av värdefulla videogram Om det blir aktuellt att införa stöd till produktion avvärdefulla videogram i enlighet med punkt G ovan, dvs. tiU filmer som äravsedda all i första hand spridas i videogramform, skall parterna upptaöverläggningar om utformningen av detta produkfionsstöd. 1981/82:111 180 17 §tredje stycket fllmavtal TUlanordnare av biografföreslällning som med tillämpning av gällanderegler helt eller delvis erhålUt befrielse från nöjesskatt med hänsyn tillbehållningens användande för välgörande eller allmännyttigt ändamål, skall sltflelseni den mån anordnaren icke eljest erhåller kompensation för bortfall av dennaförmån, återbetala den erlagda avgiften för föreställningen. Talan må ickeföras mot stiftelsens beslut i detta hänseende. Prop.1981/82:111 181 1.1982 års film- och videoavtal föratsätter att stiftelsen består enligtöverenskommelsen filmavtal. I övrigt ersätter det nya avtalet heltdet gamla avtalet. Parteraa har funnit det lämpligt att låta det nya avtalet,så långt möjligt, ansluta till det gamla avtalets uppläggning och systematik.Åtskilliga avsnitt har sålunda förts över oförändrade, efter viss moderniseringav texten. Sakliga ändringar av vikt har gjorts i följande paragrafer i detgamla avtalet. Paragraf eller bilaga i del (motsv.) i det nya avtalet 32 §, bilaga 3 Parternas förklaring attstiftelsen skall bestå innebär bl. a. att alla de rättigheter och skyldighetersom stiftelsen har och som inte uttryckligen avser förhållanden endast enligt1963 års filmavtal eller tid före utgången av gäller också efterdet att avtal trätt i kraft. Parterna avser med videogram idetta avtal inte den s.k. videoskivan. De har inte kunnat bedöma skivansbetydelse för avtalsvillkoren och föratsätter därför att särskilda överläggningarom den kan komma att behövas . Partemaär införstådda med att verksamheten vid sltflelsen, inom ramen för vad avtaletbestämmer, skall bedrivas med beaktande av de uttalanden som statsmakteraa görom inriktningen av de filmpolifiska åtgärderaa i l.ex. propositionen1981/82:111 om vissa filmfrågor m. m. Särskildaanteckningar till vissa paragrafer i avtalet TiU4§ Regeringenkommer vid sammansättningen av styrelsen att sträva efter att tiU ledamöter ochsuppleanter bl.a. utse personer som har sakkunskap och erfarenhet från skUdahåll på film- och videoområdet. TiU6 och 32 §§ Statsbidragkan komma att utgå dels tiU fonden för fördelning enligt de i 32 § intagnaprocenttalen, dels direkt för särskilt angivna ändamål. Prop.1981,'82:111 182 Parternahar föraisatt att fondens medel skall användas på följande sätl. Avmedel som skall användas enligl punkt A får styrelsen besluta om bidrag till eneller flera filmverkstäder. Beslutom förhöjda produklionsgarantier lill långfilmer som har klart konslnäriiginriktning fattas av garantinämnderna för långfilm. Styrelsen meddelar övrigabestämmelser för de förhöjda produktionsgarantierna. Demedel som skall användas enligt punkt C motsvarar bl.a. medel som /82 har anvisats tiU fillproduktion av film. Demedel som skall användas enligl punkt D motsvarar bl.a. de medel som /82 har använts som bidrag tiU och distributionav barnfilm, lill Folkets för spridning av värdefuUfilm och fill försöksverksamhel med filmvisning i nya former, del av de medelsom anvisats tUl för granskning av barnfilm m.m. samt demedel som av stiftelsen under /82 har använts för stöd tillSveriges förenade filmstudios och förenade barn- och ungdomsfilmstudios. Underpunkt E skall resurser inrymmas för bl.a. följande verksamhet, nämligengemensamma förvaltningskostnader, cinemalekel, förlagsverksamheten ochbevakning av den tekniska utvecklingen i fråga om produktion och visning avfilm samt informationsverksamhet inom och utom . Vidare ingåradministrativa basresurser för stiftelsens engagemang i produktion av svenskfilm samt för produkfionsgaranlierna lill svenska långfilmer och kortfilmer,för import och distribution av barnfilm och annan film, för granskning avbarnfilm m.m. samt för övriga åtgärder för att främja spridning och visning avvärdefull film. Stiftelsens kostnader för videoavgifterna, såsom uppbörd ochkontroll, betalas med medel under punkt E. Medlenunder punkt F skall tillföras film- och videobranschernas samarbelskommillé.Medlen bör bl.a. kunna användas för studium av den tekniska utvecklingen ifråga om produktion och visning av film samt för praktiska försök på dessaområden. Underett inledande skede av avtalets gilfighetstid bör styrelsen inom ramen för deregler som anges i 32 § vidta särskilda åtgärder i syfte att förbättra sttflelsensekonomiska ställning. Partemaföratsätter att styrelsen upprättar arbetsordning för stiftelsen. Somframgår av 3 § avses med film i avtalet även videogram. Det innebär i dettasammanhang att det är utan betydelse för avgiftsplikten om film visas med hjälpav videoteknik i stället för med traditionell metod. 1981/82:111 183 Med uthyrning jämställs försäljning med rätt för köparenatt återlämna videogrammet mot att han återfår del av köpeskUlingen eller andraförfaranden där det klart framgår att det är fråga om uthyrning. För videogram som säljs skaU inte utgå någon avgift.Utvecklingen på videomarknaden kan emellertid motivera att avgtft införs ocksåvid försäljning av videogram. Parterna är därför överens om att särskildaöverläggningar i denna fråga kan komma att behövas . Avgifterna skall redovisas särskilt. Parterna utgår frånatt royalty och annan upphovsrättslig ersättning ej skall beräknas på avgtfterna. För betalning och redovisning av videoavgifterna tillstiftelsen kommer leverantörerna och uthyrarna av videogram alt tillämpa ettsystem med märkning av videogrammen för att visa att de är avgiftspliktiga ochatt avgiften betalats för dem. Stiftelsen kommer att fillhandahålla sådana med- där så överenskoms - för varje leverantör företagsspectfik logotyp. Avgifterna till sltflelsen skall betalas in och redovisasantingen kvartalsvis i efterskott, mot avräkning i förekommande fall, av demsom levererar videogram lill videogramuthyrarna eller direkt i förskoll av uthyrarnaför de fall videogrammen inte redan vid leveranstillfället försetts med märkenav leverantören. Parterna utgår från att det är förenligt med dennäringsrättsliga lagsttft-ningen alt leverantören av videogram avstänger videogramuthyrarenfrån leverans av videogram om uthyraren underlåter att betala avgtft till sltflelsen. Kvalitetsbidragen - som enligt filmavtal uppgick av biografavgifterna skall bekostas med medel under punkt B i 32 §. Bestämmelserna i 35 § syftar till att ge varie partmöjlighet alt påkalla överläggningar efter tre respektive . Begär partsådana överläggningar är övriga parter skyldiga att delta i dessa. Däremotinnebär 35 § inte någon rätt för part att säga upp avtalet, om hans önskemål omavtalsändringar inte biträds av de andra parterna. Parterna har föratsatt att skatt på oinspeladevideokassetter införs och att videogramuthyrare medges avdragför videoavgtftema till sltflelsen vid beräkning av nettointäkten av rörelsevid taxering för inkomst. 1981/82:111 184 Partemahar ansett det lämpligt att beslämmelseraa i bilaga 3 - liksom motsvarandebestämmelser fUmavtal - kan ändras i samma ordning som enligt 1963års avtal, (se 24 § första stycket). Däremot har parterna intefunnit skäl att i det nya avtalet ta in någon bestämmelse motsvarande 24 §andra stycket avtal. Ändringar med stöd av den bestämmelsen krävdeenighet hos alla parter, inbegripet sltflelsen genom fulltalig styrelse. Medhänsyn till att gällande förbindelse så klart ansluter tUl 1963 årsfilmavtal krävs nya förbindelser enligt avtal. 1981/82:111 185 Proposifionenshuvudsakliga innehåll ..................... 1 Utdrag av protokoll vid regeringenssammanträdeden .. 2 1 Inledning ........................................................ 2 2 Föredragandens överväganden ............................ 5 2.1 Utvecklingen på film- och videogramområdel .. 5 2.2 Den svenska filmpoUliken ............................ 8 2.4 Allmänt om 1982 års film- ochvideoavtal ....... 14 2.5 FUminslilulets ställning ............................... 16 2.6 Produktionsfrågor ...................................... 17 2.7 Spridning och visning avvärdefull film ........... 20 2.8 Filminsfitutets övrigauppgifter ...................... .. 29 2.9 Finansieringsfrågor .................................... .. 32 2.10 Vissa ytterligare frågor omavtalet.................. .. 34 2.11 Vissa övriga frågor .................................... 35 3 Hemställan .................................................... .. 41 4 Anslagsberäkningar /83 ......... 41 5 Beslut .......................................................... 49 Bilaga1 Departementspromemorian (Ds U 1979:5) Den svenska fllmpolitiken.Lägesbeskrivning och problemorientering .. 50 Bilaga2 Sammanställning av remissyttranden över departementspromemorian (Ds U 1979:5)Den svenska filmpolitiken. Lägesbeskrivningoch probleminventering .... .. 91 Bilaga3 Sammanfattning av videogramutredningens (U 1977:05) slutbetänkande(SOU 1981:55) Video............ 112 Bilaga4 Sammanställning av remissyttranden över videogramutred ningens betänkande (SOU 1981:55) Video ... 140 Bilaga5 film- och videoavtal ................. 161