prop · G503168 · 1981-12-31 00:00:00 — Strävan efter korthet och stringens leder tillatt det kan förefalla som om vissa avsnitt i belänkandet lämnats obeaktade.Utformningen av yttrandet påverkas naluriiglvis av utredningens önskemål att fåtill stånd en allsidig diskussion innan den slutliga lösningen bestäms. Om ej annat anges ansluter sig dock styrelsen till deresonemang utredningsmajoritelen för och till de förslag den presenterat. Genomförande och tillämpning av lagförslaget Vissa av de brister i gällande rätt, som utredningen pekarpå i betänkandet, anser styrelsen så allvarliga att skyndsamma lagändringaroch/eller ändringar i radande praxis hos domstolar och socialnämnder krävs.Detta gäller t. ex. reglerna om överförande av vårdnaden (föräldraansvaret)till annan person än barnets biologiska föräldrar. Del gäller utgångspunktenför prövningen av Prop.1981/82:168 32 var vårdnaden (föräldraansvaret) ska ligga och omumgängesrätten ska Bilaga 3 medges dvs. all denna också i realiteten skall vara"barnels bästa" och ej slyras av de relativt fasta och till stor delpå föräldrarätten grundade presumtioner som påslås bestämma rättstillämpningeni dag. Även de föreslagna reglerna om obligatoriskt remissförfarande(underrättelseskyldighet till socialnämnden) i värdnadsmål hör hit. Samtligaej kostnadskrävande reformer. Följden av att vissa frågor bryts ut för skyndsambehandling får inle medföra all de övriga förändringarna uteblir, då även de ärangelägna, även om förhållandena i dessa fall medger den tidsutdräkt som följerav ytterligare överväganden. Om man - som utredningen gör- brukar den heltdominerande s. k. syntetiska lagstiftningstekniken blir behovet av utförligaförarbeten betydande och möjligen kunde belänkandet varit något fylligare. Detframstår dock som myckel positivt att utredningen inte låst sig vid bestämdaståndpunkter och tekniska lösningar, då delta skulle kunna medföra alt tillämpningeninle blir så stelbent som den nuvarande. råder inle någon tvekan omutredningens huvudtanke - att större hänsyn i framliden måste tas till barnensintressen. Styrelsen ansluter sig till betänkandet under den förutsättningenalt denna grundläggande tanke bärs vidare i lagstiftningsarbetet. Med den moderna lagstiftningstekniken följer emellertidockså all den praxis som utvecklas får en mer självständigt normbildandefunktion. I detta perspektiv blir reglerna om barns partställning och rätt tillbarnombud kanske lika angelägna, som de regler som tidigare nämnts. Grundreglerna för vårdnaden (föräldraansvaret) ochumgängesrätten tillhör dem som styrelsen menar bör reformeras, även omreformeringen lål all skjutas något. Samma sak gäller reglerna om överlämnandeav barn och överförande av beslutsrätten i hithörande frågor fränförvallningsrättsorga-nisationen till de allmänna domstolarna. När det gäller dessa frågor delar styrelsen inle heltutredningens åsikter. Styrelsen menar också att man i anslutning till frågan omöverförande av beslutsrätten bör pröva möjligheten att inarbeta reglerna omtvångsvård av barn i de s. k. miljöfallen i (barn- ochföräldrabalken) och därvid överföra även dessa beslutsfunktioner från länsrättentill tingsrätten. En så genomgripande reformering kräver dock ytterligareutredningsarbete och som tidigare framhållits bör just dessa regler ändrasredan nu - en ändring som styrelsen ser som ett steg i rätt riktning och inlesom en slutgiltig lösning. Vid avfattandet av remissvaret har styrelsen utgått frånall den föreslagna lagen med särskilda bestämmelser om vård av unga, som ingåri Prop. 1979/80:1 ("Om ") kommer alt antas av riksdageni de delar som är av intresse här. () instämmer i syftet medutredningens förslag om att stärka barns rätt, om att föräldrar skall ha ettgemensamt ansvar för sina barn och all vårdnads- och umgängesrällsfrågor skalllösas i samförstånd mellan föräldrar med utgångspunkt från barnets bästa. Prop.1981/82:168 33 Generella synpunkter Bilaga 3 Utredningen säger att alla beslut skall utgå från vad somär barnets bästa, men man går inte närmare in på frågan om vem som avgör vadsom är barnets bästa eller när och hur barnets vilja blir avgörande. anseralt det är viktigt med fortsatt debatt och utredning i dessa frågor. 1 all lagstiftning som rör barn och familj krävs särskildaöverväganden om vad förslagen kommer all innebära för invandrarbefolkningen ochvilka särskilda åtgärder som behövs för att föreslagna förbättringar skall nåfram och vara till gagn för invandrarbarnen. begränsar sill yttrande till de punkter i förslaget,som vi uppfattar vara av särskilt intresse ur invandrarsynpunkt eller som kankräva särskilda överväganden. Befolkningsstrukturen i har förändrats genominvandringen. Vart fjärde barn som föds i landet har en eller tvåföräldrar med annat ursprungsland än . beräknas dettagälla vart tredje barn. Utredningen utgår från den svenska normalfamiljen och denofficiella svenska synen på barn och barnuppfostran. Barnuppfostran är intenågot entydigt begrepp ens för infödda svenskar. Sociologen i "Uppväxlvillkor" att uppfoslringsmönster ärsocialgruppsbundna. Hon säger att föräldrar från socialgrupp III i sin fostranlägger större vikt vid lydnad. Barnen får tidigt del av sina föräldrarssituation alt inte kunna påverka andra och inte få del av andrasbevekdsegrunder. Invandrarföräldrar tillhör till övervägande detsocialgrupp III. Många av dem har en osäker ställning på arbetsmarknaden ochdålig kunskap om svenskt samhällsliv. De har i ännu högre grad än motsvarandesvenska föräldrar upplevelsen av alt inte kunna påverka sin situation eller sinomgivning. Många av dem kommer dessutom från samhällen med en helt annan syn påfamiljen och förhållandet föräldrarätt-barns rätt. Av de barn som är föremål för tvångsåtgärder enligtbarnavårdslagen kommer en övervägande del från socialgrupp III. Enligtrapporter från olika kommuner i landet är en oroande stor och ökande andel avdessa barn invandrarbarn. Invandrarbarn har också i ett flertal fall placeratsi svenskspråkiga fosterhem med olyckliga följder för den fortsattaföräldra-barnkontakten. Invandraräktenskap utsätts i samband medmigralionsprocessen för stora påfrestningar. Barnen påverkas i skolan och avkamrater av svenska värderingar och försvenskas i föräldrarnas ögon på ell sättsom kan skapa konflikter i familjen. Utredningen har i detta belänkande närmast behandlat barnsrätt i förhållande till föräldrars rätt. Barns rätt kan ses ur ett vidareperspektiv och avse ett samhälle som bättre tillgodoser barns och föräldrarsbehov. anser att invandrarbarns rätt skulle bäst tillgodoses genom altinvandrarföräldrar får den trygghet och förankring i det svenska samhället,som skulle göra del möjligt för dem alt fungera bra som föräldrar för sina barni och själva tillvarata sina barns rätt. Skall utredningens förslag få någon positiv betydelse förinvandrarbarn krävs att de föreslagna stödåtgärderna anpassas till olikainvandrargruppers 3 1981/82. 1 saml Nr 168 Prop.1981/82:168 34 I dagens läge kan t. ex. invandrarfamiljer ochinvandrarbarn i kris Bilaga 3 inle få stöd från familjerådgivning och PBUdärför att det saknas personal med adekvat utbildning som också har språk- ochkullurkompetens. Får inle barn och föräldrar inom olika invandrargruppertillgäng till de föreslagna stödåtgärderna riskerar vi att "överflyttningav föräldraansvar", enligt § 15 i lagförslaget i likhet medIvångsparagraferna i barnavårdslagen, kommer att användas mer just iförhållande till resurssvaga föräldragrupper. Föräldrar som samhälletsstödåtgärder inte når fram till får samhället i stället stifta lagar för altskydda barnen mot. Många invandrarföräldrar liksom många resurssvaga svenskaföräldrar har redan upplevt konfrontationen med det svenska samhällel i frågorsom rör barnen. Del är naluriigt om dessa delvis känner del föreliggandelagförslaget som ett hot. Invandrarföräldrars rätt all behålla sin kultursbarnuppfostringsmönster skall respekteras, säger utredningen. Men, sägerutredningen, om invandrare har värderingar som är oförenliga med några av våramest grundläggande värderingar, t. ex. fostran utan våld, bör det svenskasynsättet prägla fostran. Del finns andra frågor än aga som kan kollidera medgrundläggande svenska värderingar. Vem skall t. ex. bestämma om tonårsflickorskall fortsätta sin skolgång eller stanna hemma och se efter småsyskon? Vemskall bestämma när och med vem en flicka eller pojke skall gifta sig? Densvenska invandrarpolitiken har som delmål valfriheten - alt behålla sinkulturella identitet. Men det svenska samhället har givetvis grundläggandevärderingar som är av betydelse för samhällets funktion och fortsattautveckling och som måste godtas av alla som bor i . De förs vidare genomskolor och samhällsinstitutioner. De kommer också till uttryck i lagstiftning. En grundlagsfäst svensk värdering är den om allas likarätt och värde. Den ligger till grund bl. a. för lagstiftningen om jämställdhetmellan män och kvinnor, men även till det här lagförslaget, som syftar till attstärka barns rätt. Behandlas inle dessa frågor med varsamhet är det risk föralt barn blir tillhyggen i en tvist om kulturers rätt all överleva och olikavärderingars överlägsenhet. har presenterat del föreliggande utredningsförslagetför en referensgrupp sammansatt av representanter från olika invandrarorganisationer'.Ett referat av de synpunkter som framfördes av invandrarrepresentanter viddetta tillfälle bifogas som bilaga. Från invandrarrepresenlanternas sida uttrycks farhågor föratt lagförslaget kommer alt ge upphov till konflikter mellan invandrarföräldraroch svenska ' Riksförbundet Finska Föreningar i . , , , i , Prop.1981/82:168 35 Förslaget ansågs bygga på svensksamhällssyn och Bilaga 3 svenska värderingar som del kommer att la förinvandrarföräldrar all få förståelse för. Man uttryckte också oro för allförslaget om alt föräldrarätlen i vissa fall kan överflyttas påfosterföräldrar, innebär risk för att invandrarfamiljer splittras. Man pekadepå alt det redan finns erfarenheter av foslerhemsplaceringar av invandrarbarnsom inneburit familjesplilt-ringar. Ett invandrarbarn som placeras i ettsvenskt fosterhem kan snabbt försvenskas och knyta an till fosterföräldrarna.Del har dels samband med språket. Fosterhemsplaceringen innebär också ofta allbarnet kommer att bo bättre och att det kommer till en lugnare skola.Fosterföräldrarna har dessutom större prestige i skola och inför kamrater ochkan bättre än föräldrarna bevaka barnets intressen. Alla dessa faktorer kanmedverka till alt barnet börjar se ned pä och förakta det som föräldrarna stårför. Man menade alt del innebär att invandrare med personliga resurser attfungera bra som föräldrar ändå riskerar att förlora sina barn på grund av ellkonstant underläge i alla kontakter med svenska myndigheter. Det framhöllsockså att om invandrarbarn måste placeras i svenskt fosterhem skall del finnasen lagfäst rätt för barnet att genom särskilda åtgärder i form av hemspråksundervisningosv. få stöd för att kunna behålla sin språkliga och kulturella särart. Utredningen har på ett förtjänstfullt sätt fört fram"barnels bästa" såsom ledstjärnan för en reviderad lagstiftning om deförhållanden mellan barnet och dess föräldrar som sammanförts underbegreppet vårdnad. Förslaget bygger härvidlag på de erfarenheter och rön somforskningen gjort och som skickligt utnyttjats när utredningenförklarar vad som i olika av lagen behandlade situationer bör inläggas iuttrycket "barnels bästa". Utredningen har därigenom lagt en mycketgod grund för en reformering av vårdnadsreglerna. Del är enligt vår mening vidare en lovvärd strävan attutredningen så uttryckligt betonar båda föräldrarnas ansvar för barnet ochsöker i lagen undvika en systematik som i fall av särlevnad lägger ansvaretuteslutande hos den ene. Utredningen går här vidare på den väg mot ett utvidgatgemensamt ansvar som beträddes genom lagstiftning. Sakligt ochterminologiskt kan förslaget diskuteras och vi återkomer till detta i detföljande. De vid sidan av huvudförslaget redovisade alternativa förslagen visarför övrigt att även bland utredningens egna ledamöter förelegat olikauppfattningar om hur långt man kan gå. Den valda färdriktningenär emellertid tveklöst den rätta och de erinringar vi kommer att framföragäller inle så mycket målen som medlen. Alternativa förslag framläggs på flera vikliga punkter. Ivissa fall är alternativen till utredningens huvudförslag flera ochrepresenterar tillsammans med gällande rätt en provkarta på de uppfattningarsom dominerar debatten i vårdnadsfrågor. Tillvägagångssättet fördelen att remissinstanserna genom all laga ställning till konkretaförslag får anledning att allsidigt yttra sig i berörda frågor. Utredningenpresenterar emellertid de olika alternativen huvudsakligen genom att ange desärskilda fördelar som följer med varje enskilt alternativ och någon samladvärdering av fördelar och nackdelar med ohka alternativ såsom grund förutredningens egen huvudståndpunkt görs inte i betänkandet. Prop.1981/82:168 36 Förhoppningsvis skall ett av utredningensförverkligade mål - att Bilaga 3 framlägga förslaget under del internationellabarnaåret - innebära att det därunder ökade intresset för vårdnadsfrågor tastillvara till gagn för lagstiftningsärendet och kompensera det av utredningenangivna förhållandet alt arbetet skett under tidspress (s. 42 f). I frågor därutredningen över huvud inle framlagt något förslag har vi dock inle sett somvår uppgift att komma med synpunkter, även om utredningens huvudförslag synesaktualisera ytterligare åtgärder. Vi syftar på sådana frågor somföljdändringar i andra balkens kapitel än de berörda (t. ex. 7:2 och 11:1) ochsärskilda övergångsbestämmelser. Vi begränsar i huvudsak vårt yttrande till processuellafrågor. Vi utgår därvid från alt tvister om föräldraansvar, umgängesräll ochöverlämnande av barn skall handläggas av allmän domstol, i stort sett inomramen för tvistemälsprocessen, och att de i belänkandet föreslagna materiellareglerna i barn- och (BFB) skall gälla. Därmed är inte sagt allvi är övertygade om att detta är den lämpligaste lösningen av föreliggandefrågor. Man kan t. ex. ifrågasätta om de nuvarande institutionella formerna förhandläggning av frågor om föräldraansvar, överlämnande av barn m. m. bordeomprövas mera föratsätlningslösl än vad utredningen om barnens rätt har gjort. 1.18 sociala centralnämnd ' Inledningsvis bör framhållas alt socialförvaltningenställer sig positiv till huvuddragen i utredningens arbete. Den nuvarandeföräldrabalken utmärks av ett starkt hävdande a\ föräldrarätten dvs.föräldrarnas rätt till sina barn. 1 belänkandet läggs förslag som utgår från enny principiell syn, nämligen att del är barnels rättigheter som skall vara detprimära. Åtgärder skall endast få vidtas om de är befogade utifrån barnetsbästa. I förslaget till lagtext har utredarna bemödat sig om att ordval ochformuleringar skall ha en attitydpåverkande funktion i riktning mot alt stärkabarnels ställning som rättssubjekt och självständig person. Sålunda harbegreppen föräldrabalk och vårdnad utmönstrats och ersatts med barn- ochföräldrabalk respektive föräldraansvar. Gällande lagstiftning öppnar möjligheten för en passiv ochointresserad förälder all dra sig undan annat ansvar än ekonomiskt underhåll. män begreppsändringen kan åstadkomma en allmän attitydförändring isamhällel innebärande en ökad medvetenhet om vikten av all föräldrar aktivtengagerar sig i sina barn är detta givetvis positivt. ' Som sociala centralnämndens yttrande har överlämnats ochåberopats ell tjänsteutlåtande från socialförvaltningen. Utlåtandet harutarbetats vid sociala avdelningen efter diskussioner i en särskild förändamålet bildad arbetsgrupp med representanter från berörda arbetsenheter inomavdelningen. Belänkandet har även diskuterats i grupparbelsform vid enheldagskonferens med omkring 150 socialarbetare och med de båda sekreterarnafrån utredningen om barnens rätt närvarande. Till sociala centralnämndensyttrande har fogats en reservation och två särskilda yttranden, vilka i dennaremissammanställning redovisas i anslutning till de punkter vartill de hör. Prop.1981/82:168 37 väl optimistisk när del gäller möjligheterna att påverkaen ointresserad Bilaga 3 förälder all pålaga sig ett aktivt föräldraansvarför ett oönskat barn. I kapitel 2. Allmänna överväganden gör utredarna enrapsodisk genomgång av samhällsutvecklingen i under de senaste 50 årenoch konstaterar att den gällande dåligt harmonierar med detnuvarande samhället. Barnets situation i dagens är helt annorlunda änför . Verkligheten ser otvivelaktigt helt annorlunda ut -det materiella välståndet har t. ex. ökat - men del antyds inte att utvecklingenfrån barns synpunkt också kan ha haft negativa sidor. Hur har t. ex. detemotionella klimatet förändrats? Hur ser slorstadsbarnels verklighet ut ?Vad innebär den stora invandringen till och hur ser invandrarbarnensverklighet ut? Sådana frågor berörs knappt i utredningen. Dessa inledande invändningar får inle undanskymma detfaktum att förvaltningen i huvudsak betraktar utredningens förslag som enangelägen reform. I del följande granskas ulredningsbelänkandel kapitel förkapitel. Kapitlen 1-4 som behandlar utredningsdirektiven, utredningsarbetet,allmänna överväganden, viss motsvarande utländsk rätt och barns behov lämnasdock okommenterade utöver vad som anförts i denna inledning. Reservationer frän andra vice ordföranden () och ledamoten () samt tjänstgörande suppleanterna MargaretaHedelius (m), () och du () som tillremissens besvarande beslutade överlämna och i huvudsak åberopa förvaltningenstjänsteutlålande saml anföra: "Det måste förutsättas att utredningens förslag skallkunna genomföras inom tillgängliga kostnadsramar genom att andraarbetsuppgifter minskar i omfattning. Om utredningens förslag slutligenutformas så alt detta inte blir möjligt måste staten tillskjuta medel för altläcka de ökande kostnaderna." 1.19 sociala centralnämnd ' De överväganden som görs och förslag som lämnas ibetänkandet tillgodoser i hög grad önskemål som länge funnits att stärkabarnens rätt. Utredningen betonar vikten av att de frågor som behandlas blirföremål för en allsidig diskussion innan den slutliga lösningen bestämmes.Intentionerna i utredningen är att se barnet som en individ med egen rätt ochge möjligheter att tillgodose den rätlen. Som en röd tråd genom utredningen gårockså uppfattningen alt barn själva bör vara med och ha inflytande i frågor somrör dem, dock givetvis i förhållande till deras ålder och mognad. En annanviktig utgångspunkt är att barn bör ha samma ställning oberoende av om derasföräldrar är gifta eller ogifta. Därför föreslår man lagändringar, som gör delmöjligt för de flesta föräldrar att ha gemensamt föräldraansvar. "Barn harrätt till båda sina föräldrar". Man ger i utredningen i allmänhet etthuvudförslag och ett eller flera alternativförslag. ' har som eget yttrande översäntett inom förvaltningens kansliavdelning upprättat tjänsteutlåtande, tillstyrktav socialdirektören. Samtliga socialavdelningar har getts möjligheter att lämnasynpunkter på utlåtandet. Särskilt samråd har ägt rum med familjerättssektionenoch juridiska byrån. Prop.1981/82:168 38 1.20 sociala centralnämnd Bilaga 3 Förändringar av samhällsstrukturen, könsroller, normer ochekonomi under 1970-talel har bidragit till all familjebildningen ändratkaraktär. Antalet skilsmässor uppgår nu till ingångnaäktenskap. Allt fier väljer all sammanbo och andelen barn till icke giftaföräldrar har mer än fördubblats och är nu . Betydligt fler barn äntidigare kommer att utsättas för separationskriser och ha relationer till ochkontakt med föräldrar som lever åtskilda och med slyvföräldrar. Under senare århar vi fått vidgade kunskaper om barns villkor och behov. Lagstiftningen inom familjerätten har under 1970-talelsträvat efler alt likställa barn till ogifta och gifta föräldrar och alltmerframhäva faderns betydelse för barnet. får i sin nuvarandeutformning anses hävda en stark föräldrarätl. Utredningen avser att skapa enbättre balans mellan barns och föräldrars behov, rättigheter och skyldigheter,vilket redan anges i den föreslagna beteckningen "Barn- ochföräldrabalken". Lagstiftning brukar oftast bekräfta ett redan befintligtbeteende i samhällel. Detta förslag till lagstiftning är emellertid framsynt ochavser all påverka människors attityder. Sammanfattningsvis finner nämnden alt förslagen ibetänkandet i huvudsak tillgodoser den angelägna målsättningen att stärkabarnens rättigheter vid familjerätlsliga konfiikler. I vissa stycken ansernämnden att ytterligare utredning är nödvändig innan reformer genomförssärskilt vad avser möjligheter alt vid långvariga fosterbarnsförhållandenöverflytta föräldraansvaret till fosterföräldrarna och förslaget alt motföräldraansvarigs vilja förordna särskild "kontaktperson". 1.21 sociala centralnämnd ' Allmänt om utredningen och dess avgränsning I en motion 1975/76:1111 i yrkades all man i enarbetsgrupp borde se över hela området för barns rättsliga ställning. Detta medanledning av behandling av ny lagstiftning om faderskap och vårdnad.Utredningen har även haft som uppgift alt presentera alternativa förslag tilllösningar. Främst skulle man se över reglerna för vårdnad och umgängesräll samtöverlämnande av barn. Den har lämnat ell huvudförslag med lagtext och en delalternativa lösningar utan lagtext. Förslaget rör endast födda barn, och hurviktigt det än kan vara att även del ofödda barnets rätt tas tillvara anserutredningen sig inte ha hunnit la med den problemaliken. Inom en del avsnitthar utredningen utgått ifrån den sociala vårdlagstiftning som förekommer iregeringspropositionen om . Man har också tänkt sig att vid ettsenare tillfälle inom utredningen ta upp frågor rörande internationellaadoptioner, fosterbarn m. m. Den attitydförändring som behövs för att stärkabarnets rättsliga ställning mot vuxna sker inte bara genom lagstiftning, utanockså genom information, råd och stöd samt utbildning. ' har som eget yttrande översänt eninom upprättad tjänsteskrivelse. ' Prop.1981/82:168 39 Hur det skall ske har man berört rätt allmänt inomavsnitten eller inle alls. Bilaga 3 Själva utredningen är i sig självattitydpåverkande. föreslås hela barn- och (BFB),i syfte att spegla dess innehåll. Den har ett avsnitt om grundläggande behovhos barn, som genomsyrar själva lagförslaget på olika sätt. Utredningen harmånga bra konkreta förslag till förbättringar, men den har också lämnat en delobearbetade frågeställningar. - Registreringenför gemensamt föräldraansvar bör ske automatiskt sedan faderskapet fastställts. - Lagstiftningenbör anvisa en skyldighet för föräldrarna att inställa sig för samarbetssamtal. - Vidhandläggning av remisser från domstolen beträffande interimistiskt beslut ombarnets bostad är de föreslagna lidsramarna för snäva. - Utredningensförslag om vidgad tjänslemannaddegation i yttranden till tingsrätterna avseendeföräldraansvar och umgängesrätt saknar tillräckliga motiveringar. - Vid upplösningav gemensamt föräldraansvar föreslås en betänketid även för de sominte är gifta, vilket är väsentligt för att förhindra förhastade beslut. - Fosterföräldrarnasmöjlighet att få föräldraansvaret överfört på sig vid långa foslerhemsvistelser,även utan att de föräldraansvariga har missbrukat sitt ansvar, stödjersocialkontoret principiellt, men känner viss tveksamhet om inte den härmöjligheten skapar onödig oro vid foslerhemsplaceringar. - Utredningen böråterkomma i frågan om hävande av föräldraansvar vid barns sammanboende underäktenskapsliknande former . - När del gällerbarnels rätt till umgänge med fosterföräldrar, bör den möjligheten finnas med ilagtexten, även när de biologiska föräldrarna lever. - Förslaget attöverföra handläggningen av ärenden rörande verkställighet av dom eller beslutenligt 21 kap. från länsrätten till allmän domstol är riktigt. - Utredningensförslag om hämtning av barn vid tvister om föräldraansvar och umgängesräll börutgå ur lagförslaget.