prop · G503130 · 1981-12-31 00:00:00 — Beträffande punkt 7 har utredningen uttalat atlgrundvatlensänkningar i samband med byggnadsåtgärder underjord skall vara allbedöma uteslulande enligl byggnadslagstiftningen. Detta uttalande lorde ejöverensstämma med gällande rätl. BL kräver sålunda ej alllid byggnadslov förgrundvattensänkning vid anläggningsarbeten och än mindre lorde frågor omvillkor för sådan åtgärd uppmärksammas och behandlas. Förändringar igrundvattennivån kan i vissa fall tänkas medföra omfattande skadeverkningaroch därav uppkommande ersättningsanspråk skall förmodligen handläggas vidallmän domstol. Ifrågavarande spörsmål är alltför löst behandlade avutredningen. Del synes vara angeläget all man redan nu -ulan att avvakta en nybyggnadslagstiftning - åstadkommer en reglering, som enligl hovrättens meningbör innebära att åtgärder med grundvatten i alla sammanhang underkastas envattenrättslig prövning beträffande såväl tillstånd som skadereglering. Dettakunde ske genom ett tillägg lill förevarandé punkt. Vad slutligen gäller punkt 8 vill hovrätten ifrågasättabehovet av definierade termer. a. må påpekas alt begreppet"dikning" överensstämmer med vedertaget språkbruk och all uttrycket"årensning" är missvisande. Här torde en översyn vara påkallad. Vid den redaktionella utformningen av förevarandekapitel bör uppmärksammas, att VL-förslaget reglerar även annat änvattenföretag i definierad bemärkelse, exempelvis skadeförebyggande åtgärder,skydd mot vattenförsörjningen och samfällighetsfrågor. Det vore därför enligthovrättens mening lämpligt att låta I S inledas med "Denna lag ärtillämplig på följande vattenföretag" och ge 2 8 en lydelse som angerlagens lillämplig-hetsområde i övrigt. Jämtbygdens tingsrätt: I 8 punkt 6 och 7. Vattendomstolenvill påpeka den konfliktsituation som kan uppkomma rörande tillämplig punkt idenna 8 för det fall alt tages från en "grundvatlentäkt", dären stor del av vattnet i verkligheten tillförs vatteniäkten genom naturliginfiltration från näriiggande vattenområde. : Uppdelningeni I 8 på olika typer av vattenföretag har enligt mening gjortsonödigt detaljerad. Prop, 1981/82:130 340 definilionerna i paragrafen lorde bl. a. vara alt dendefinierade termen utan vidare kan användas i andra sammanhang i lagen mendenna nytta tas inle alltid till vara, se t. ex. uttryckel återställningsarbetei vatten (punkt 9) och bestämmelsen i 12 kap. I 8 andra stycket om undantagfrån förprövningsskyldighet. Eftersom varje typ av företag fått en ganska snävavgr-änsning kan det lätt inträffa att någon åtgärd faller utanför lagenstillämpningsområde ehuru den borde vara atl anse som etl vatlenförelag. kommun eller vattenförbund med slöd av 2 kap. 13 8 VL-förslagetvill genomföra vattenreglering som är önskvärd med hänsyn till fisket ellerfi-än hälsosynpunkt eller skönhetssynpunkt, kan syftet med åtgärden knappastsägas vara att förbättra hushållningen med vattnet i VL-förslagets mening Qfrs. 1 så fall skulle zn sådan reglering inte kunna genomföras.Likaså kan vattenöverledningar tänkas som har andra syften än att förbättrahushållningen med vattnet. Formuleringen i punkt 4 är möjligen bättre eftersomden omfattar alla tänkbani typer utom två särskill angivna. Även för punkterna2 oeh 3 undviks misstag om begränsningen formuleras så, att alla regleringaroch överiedningar går in under bestämmelserna utom när syftet är atlåsladkomma markavvattning. Återpump-ning av för etl pumpkraftverk tordeinte kunna betecknas som nylQande av vatten som drivkraft och faller inleheller- under någon annan beteckning. Viktigt är att begränsningen av lagenstillämpningsområde inte med utgångspunkt i dagens förhållanden görs på sådantsätt atl utanför lagen faller sådana framtida företag som naturligen bör varaatl hänföra lill vatlenförelag men som kanske kommer alt uteslutas till följdav snäva definitioner i lagen. Beträffande de olika punkterna vill vattendomstolenanmärka följande. 1 punkt I talas bl. a. om "annal vattenområde"och enligt utredningens motiv (s. 240) skall även konstgjorda vattensamlingarinnefattas under uttrycket. Självfallet bör sådana konstgjorda vattensamlingarsom samlar upp naturligt rinnande vatten (typ och )omfattas av lagens stadganden. Däremot torde VL inte böra vara tillämplig påkonstgjorda vattensamlingar som fylls upp med vattenledningsvatten och avtappasgenom kommunalt avloppssystem (l.ex. kommunala bad som Eriksdalsbadel iStockholm eller en swimmingpool på enskild fastighet). För den sortens"vattensamlingar" bör erforderliga bestämmelser finnas ibyggnadslagstiftningen. Vidare talas i I. om "fyllning" och i motiven (s. 241) sägs beträffandetippning av fasta ämnen alt syftet med sådan åtgärd skall vara avgörande för omden skall bedömas som fyllning enligl VL eller enligl ML. varemot denomständigheten atl massorna är förorenade eller ej avses skola sakna betydelseför om åtgärden skall prövas enligl VL eller inle. Ofta förekommer tippning avstora mängder ej förorenade massor, som uppkommer vid ulsprängningar avbergrum, husgrunder m.m. och som inte syftar till att åstadkomma en utfyllnad.Frågan om tippning av sådana massor synes ej böra bedömas enliglmiljöskyddslagstiflningen utan hellre enligt VL, eftersom de skadeverkningarsom kan uppkomma (ändring av vattenförhållandena, inverkan pä lek- ellerfångslplalser för fisk) är av vattenrätlslig natur. Det är dessulom alltidvanskligt för utomstående att bedöniii syftel med en åtgärd, inte minst i demånga fall då det primära syftet är att bli kvitt massorna men dä det ändåansetts lämpligt att försöka lägga dem på sådant sätt all de kan ingå i enframtida anläggning. Enligt vatlendon-rstolens mening hör därför sådantippnins;: som ej medför förorening behandlas enligt VL. Om samma myndighetskall pröva frågor både enligt VL och Prop.1981/82:130 341 enligt ML kan det synas vara av övervägande teortisktintresse vilken lag som skall tillämpas, men risk finns också att omfattandetippning av icke förorenade massor ej alls blir föremål för prövning om den somutför tippningen utgår från att endast miljöskyddslagstiftningen blirtillämplig på fallel. - Ulredningens i motiven uttalade åsikt om alt syftel medutfyllnaden skall vara avgörande för om den är att anse som vattenföretageller inte kan för övrigt inte anses ha kommit till uttryck i lagtexten. Vä.xfö tingsrätt: I 8. Vad utredningen anför synesinnebära att tippning av muddermassor i vattenområde icke längre skall prövasenligl VL utan att prövningen av sådan tippning enligl ML även skall omfattafrågor om uppgrundning och hinder för vattnets fria lopp. Vattendomstolenställer sig tveksam till förslaget i denna del. Väl har det sedan ML:stillkomst uppkommit vissa problem i fråga om muddertippning vid avgränsningenav prövning mot miljövårdsmyndighets kompetensområde, men alt lösa dessa genomalt överföra lypiskl vattenrältsliga frågor om uppgrundning m. m. fill prövningenligl ML förefaller olämpligl. Begreppen årensning(fördjupning, utvidgning och rätning av vattendrag), återslällningsarbete(rensning av uppgrundning som endast åsyftar bibehållande av vattnets djupeller läge) och rensningsarbeten (byggande i vaiten som åsyftar förändring avrådande förhållanden i vattenområde) synes böra klarare åtskiljas i motiven.Sålunda bör klargöras vilken skillnad utredningen anser föreligga mellanårensning och rensningsarbeten av sist angiven art. : IVL-förslaget I:I har i nio punkteruppräknats och definierats de åtgärder och anordningar, på vilka vattenlagenskall vara tillämplig. Ulredningen har därvid sökt genomföra en principiell uppdelningi dels byggnadsåtgärder, för vilka bibehållits beteckningen byggande i vaiten,och dels olika verksamheter vari vatten nylQas. Dessa verksamheter har imöjlig mån också fått särskilda samlingsbeteckningar. Mot utredningens metod att angelagens tillämpningsområde synes, med den systematik för lagens uppbyggnad somanvänts, intet vara invända. Beträffande uppräkningens sakliga och språkligainnehåll åter vill tingsrätten anföra följande. Punkt 1 överensstämmer i sak i alltväsentligt med nuvarande VL 2: I. Förutomalt "bortledande av vatten" av nämnda principiella skäl ej upptagitsi p. I har endast vissa uttryck omformulerats saml några ytterligare åtgärdertillagts, vilket icke föranleder någon erinran. Stadgandet har emellertidblivit tungt och svåriäsl. Genom att efter sex rader i samma mening tillägga "ävensomannan byggnadsåtgärd som kan medföra förändring av vattnets djup ellerläge" kan en oerfaren läsare bibringas den uppfattningen, atl de redanuppräknade byggnadsåtgärderna ej ansetts medföra motsvarande förändringar.Denna punkt bör således enligl tingsrättens mening omformuleras, kanske på säsäll alt man börjar med sistnämnda beskrivning av vad som i princip utmärkerbyggande i vatten och nämner de konkreta åtgärderna som exempel härav. 1 vartfall bör en uppdelning ske i flera meningar eller stycken. 1 samband härmed börobserveras, alt det nyinförda begreppet "muddring" språkligt settlorde avse upptagande av bottenmassor, medan grävning och sprängning avserolika säll att få loss massorna från bottnen. Vad gäller övriga punkter iförevarande paragraf har tingsrätten endast anmärkning mot punkt 8. Utredningenhar här skapat etl nytt uttryck "markavvattning", som avser attersätta det nu använda "torrläggning av mark". Enligt tingsrättensmening för det föreslagna ordet närmast tanken 1981/82:130 342 till avledande av vatten ovanpå marken, medan innebördenav det nu använda uttrycket, oavsett vad del språkligl sett ursprungligen må hainneburit, numera är fullt klar. Tingsrätten ställer sig också frågande inför,varför man som skett måsle sätta särskilda namn på de olika förfarandena förtorrläggningsändamål. Av de utav ulredningen i detta hänseende nyuppfunnauttrycken är enligt tingsrättens mening "årensning" direkt missvisandesåsom uttryck för en åtgärd som kan medföra förändring av läge, djup ochdimensioner för vattendrag. Grävning i fasta jordlager eller bergsprängning kanaldrig kallas rensning. Detta ord använder ulredningen för övrigt iöverensstämmelse med dess språkliga innebörd i paragrafens punkt 9. En av olägenheterna med en såfixerad uppräkning av vattenföretag som den i förevarande stadgande är, atl manriskerar att ej få med alla nu förekommande slag av företag och än mindresådana företag som möjligen kan bli aktuella . Exempel på företagsom ej kan sorteras in under någon av de upptagna företagstyperna är driftenvid etl pumpkrafl-verk. En annan olägenhet av den användametoden för bestämmande av lagens tillämpningsområde är, att en åtgärd kanhänföras till flera företagstyper i lagens mening eller att svåragränsdragningsproblem kan förekomma. För dylika fall skulle en bestär-nmelse,atl det huvudsakliga syftel med åtgärden vore bestämmande för vilka regler somskall tillär-npas. kunna avsevärt underlätta prövningsmyndighetens arbete. i : Beträffande lagens föreslagna tillämpningsområden ställer siglänsläkarorganisationen tveksam till att i denna lag ta med nylQande av yt- ochgrundvatten av följande skäl. anser atten sådan bedömning i stora stycken markant skiljer sig från övriga delar avvattenlagen då här i huvudsak medicinskt-hygieniska förhållanden är avavgörande betydelse. Detta till skillnad från övriga delar av lagen där huvudsakligenlekniska anordningar berörs. Vidare anserlänsläkarorganisationen att dessa frågor intimt hänger samman med vattnetsvidare utnytQande och slutliga återgång till recipienten. Hela detta komplexbör således enligt länsläkarorganisationens mening bedömas som en enhet ochinle på sätt som föreslås sekloriseras. Samma resonemang bör givetvis gällaäven vid bedömning av reningsverk. Statens bakteriologiskalaboratorium: I förslagets kapitel behandlas lagens tillämpningsområden. 1specialmotiveringen till I kap. I 8 redogörs på sid. 241 för tillämpligheten avtippning i . Tippning för utfyllnad skall bedömas enligt förslaget medantippning som syftar till bortskaffande av fasta ämnen skall bedömas enliglmiljöskyddslagen. Syftet med åtgärden tycks alltså vara avgörande ocli inte omfyllnadsmassorna är förorenade. Gränsdragningen mellan lagrummen verkardiffus, eftersom syftet oftast är en kombination av utfyllnad ochbortskaffande. Under I kap. I 8 punkt 6 och 7talas om yt- respektive grundvattenläkl. Det klargörs dock inte om vattentäkt idetta sammanhang står för själva uppfordringsanordningen av vatten, eller omman menar den vallenmassa eller det vattenområde varifrån vattnet hämtas. SBLanser att begreppen bör definieras. : I I kap. 1 8 angeslagens tillämpningsområde omfatta bl. "rörläggning" ivattenområde. I 15 kap. 2 8 6 talas om "ledning eller kulvert". Dådetta sistnämnda uttryck är vidare än "rörläggning" och då även l.ex.utläggande av en elkabel med därav föranlett ankringsförbud Prop, 1981/82:130 343 kan utgöra hinder för sjöfarten i en allmän farled, börsistnämnda uttryck användas även i den lagen inledande paragrafen. 1 vart fallbör inle en specialbestämmelse ha vidare innebörd än vad som faller inom lagenstillämpningsområde. Lantbruksstyrelsen: I 8 punkt 8. Som vattenförelag skallanses grävning och rörläggning i mark. Delta kommer att innebära, alttillståndsplikt skall föreligga även för täckdikning, såvida det inte äruppenbart att varken allmänt eller enskilt intresse kommer alt skadas genomföretagel. 1 samband med bland annat uppodling av skyddsvärda ängsmarker vidvattendrag eller sjö kan täckdikning länkas komma i konflikt med andra intressen.Enligt lanlbmksslyrelsens mening bör man därför acceptera, att även täckdikningblir alt hänföra till vattenföretag. Någon förprövning av täckdikning av odladmark bör dock regelmässigt inte förekomma. Förpröv-ningsproblemen kommer atlbehandlas under avsnittet 12 kap. I S. Definitionen av årensning, i nuvarande lagstiftningvattenavledning, bör förtydligas. Styrelsen ifrågasätter om inte ordet rensningbör förbehållas underhållsarbete. 1 det begrepp som skall ersättavattenavledning bör dock även företag med omläggning av vallendrag ingå. Efterordet rätning skulle kunna inskjutas "eller annan omläggning". i län: 1lagförslagels I kapitel 1 8 8 benämnes fördjupning, utvidgning och rätning avvattendrag "årensning". Rensning av vattendrag har iallmänhet betytt avlägsnande av sten-och jordmassor, som rasat eller glidit nedi avloppet, upplagande av växtrester, slam och bråte, som lagt sig där, samlborttagande av vegetation i vattendraget, dvs. Ordet"rensning" bör enligt lantbruksnämndens mening även framdelesförbehållas underhällsarbeten. Upptagande ur vattendraget av massor utöver vadsom här sagts torde inte kunna betecknas som underhåll av vattendragel ochsynes därför, som , böra rubriceras som utvidgning och/ellerfördjupning av vattendraget. i Kristianstadslän: Under punkt 8, markavvattning. stadgas, atl med årensning avsesfördjupning, utvidgning och rätning av vattendrag. Med hänsyn lill alt del oftaförekommer behov av att ändra ett vattendrags sträckning i plan, utan sambandmed rätning, l.ex. vid nybyggnad av väg, föreslås att ordet"rätning" utbyta.s mot "ändring i plan". Under samma avsnitt stadgas vidare,all som vattenföretag skall ahses grävning och rörläggning i mark. Delta kommeratl innebära, att tillståndsplikt föreligger även för täckdikning, såvida delinle är uppenbart att varken allmänt eller enskilt intresse kommer att skadasgenom företaget. Det enda fall i praktiken, där täckdikning kan länkas komma ikonflikt med andra intressen torde vara i samband med uppodling av skyddsvärdaängsmarker vid vattendrag eller sjö. För sådant fall är det emellertidregelmässigt erforderligt atl annan markavvattning företages innan täckdikning,detaljdränering, kan komma till stånd. Enär tillåtligheten av sådantmarkavvattningsförelag ovillkoriigen måste prövas, om motstående intressen kantänkas förekomma, synes onödigt att förslagel lill vattenlag skall omfattatäckdikning. Med anledning härav föreslås, atl täckdikning undantages fränlagförslagets tillämpningsområde. i : 1kapitlet definieras i nio punkter de olika anläggningar och åtgärder som är altanse som vatlenförelag och på vilka lagen skall vara tillämplig. kan finna, täcker förteckningen de typer av företag som böromfattas av lagen. 1 likhet med vattenlagsutredningen anser nämnden attmarkavvattning Prop, 1981/82:130 344 bör ersätta uttrycket torrläggning av mark som en bättresammanfattande benämning på de åtgärder som avses. Under benämningenmarkavvattning sammanförs åtgärder av delvis olika karaktär och beskaffenhetmen med i grunden samma syfte. Termen vattenavledning utmönstras och ersattes medårensning för atl förhindra förväxling med andra lik.arlade vattenrätlsligauttryck. Ifråga om årensning anser lantbmksnämnderi. alt man bör överväga eltförtydligande av definitionen. Ulredningen definierar årensning som fördjupning,utvidgning och rätning av vattendrag. En inle alltför ovanlig typ avvattenavled-ningsförelag avser emellertid omläggning av en ä utan att härmedåstadkommes någon rätning. Syftel med åtgärden kan l.ex. vara alt skapaförutsättning för en optimal vägutbyggnad eller att leda etl vattendrag förbien deponeringsanläggning. Lagtexten bör täcka in även sådana typer av företag,vilket föreslås ske genom att efter ordet rätning inskjula "eller annanomläggning". Med den föreslagna definitionen av markavvattning tordeäven täckdikning på egen mark bli alt hänföra till vatlenförelag. Som följdhärav kommer tillståndsplikt atl föreligga i den mån företagel slår i konfliktmed motstående intressen. Detta ligger i linje med utredningens sirävan attåstadkomma enhetliga regler för skilda typer av vatlenförelag. Täckdikninginnebär vanligen ingen konflikt med motstående intressen. I vissa fall har detdock förekommit att skada åsamkats annan, l.ex. genom att närbelägen brunnsinat eller att skyddsvärd "våtmark" odlats upp. Man får därföracceptera, all även täckdikning blir att hänföra till valtenförelag. i län:Utredningen har i J kap I 8 eftersträvat lydliga definitioner för devattenföretag som lagen avses omfatta. Nämnden utgår ifrån att detaljdränering,täckdikning, ej omfattas av lagens formulering "röriäggning i mark"och denna tolkning bör preciseras i lagtexten. Vidare utgår nämnden ifrån alligenläggning av diken och mindre vattendrag med rör inle är "byggande ivaiten: rörläggning i vattendrag" utan i stället "markavvattning:röriäggning i mark". Även delta bör förtydligas i lagtexten. Alla deåtgärder som märkbart inverkar på vattenföring. vattentillgångar och andraväsendiga förhållanden i diken, vattendrag, sjöar och grundvatten bör omfattasav vattenlagen. Nämnden anser därför atl också sådana ändradeavrinnirrgsförhållanden, som följer av markex-ploalering (vägar, flygplalser,stadsbygg'.iad etc ...), bör omfattas av vattenlagen. Därigenom underlättas enkorrekt ansvarsfördelning mellan de intressenter som nyttjar ifrågavarandevattendrag. Med samma motiv vill nämnden förorda all även avloppsinlressenter,som nylQar vattendrag som recipient, skall kunna tvingas att ingå imarkavvattningssamfälligheter. Sådan möjlighet tycks inle finnas i denföreslagna lagtexten. Beslämr-nel-serna i 9 kap. 4 8 avser endast åtgärder ochgoltgörelse vid intrång men ej delaktighet i samfällighet. Begreppen ytvatten och grundvattenåterkommer på flera häll i lagtexten. De båda begreppen är emellertid ejdefinierade. kan tveksamhet uppstå huruvida ett vattenföretag avsergrundvatten eller ytvatten. Goda definitioner skulle underlätta tillämpningenav lagen även om många regler är formulerade gemensamt för yt- och grundvatten. i län:Det i lagförslagets kapitel införda begreppet markavvattning lar ansesvälkommet enär dess införande i viss mån kan hjälpa till att motverka dennegativa uppfattning av markvattenreglerande åtgärder sorn skymtarfram genom misstolkning av del ofta använda, i och för sig felaktiga begreppettorrläggning. Prop,1981/82:130 345 i : I lagförslagets Ikapitel I 8 8 anger texten "markavvattning: grävning och röriäggning imark (dikning)". Rörläggning av ett dike kan ej alltid ske. Vid storavattenmängder, där en rörledning skulle vara för dyrbar att anlägga, förerhållande av utlopp i skogsmark m. m., utföres dikena öppna. "Öppetdike" borde ingå i lagtexten. : Under den för lagens helatillämpningsområde gemen samma benämningen vattenföretag ryms begreppet markavvattning som i nuvarande lagspråkligt oegentligt kallas torrläggning av mark. Markav vattning är i lagförslaget i samlande begrepp för tekniskt sett tämligen olikartade förelag t. ex. dikning och invallning. Dessa olikheter har inte föranlett någon särbehandling i lagen, vilket i förhällande till gällande rätl har inneburil vissa generaliseringar och en lägre grad av speciallagstift ning. Avsikten med ell markavvatlningsföretag är att detskall ge varaktig förbättring. konstaterar liksom utredningen, att mera till fälliga ingrepp för dränering, såsom exempelvis hyggesplogning, inte skall anses som markavvattning. Detsamma bör av molsvarande skäl gälla s. k. skyddsdikning, varmed menas den tillfälliga dränering som ibland måste utföras till skydd för skogsåterväxten mot sekundärförsumpning efter kal avverkning. SVS i W län anser att förutom hyggesplogning, ävenhyggesdikning (skyddsdikning) bör undantas från lagens tillämpningsområde. SVSi L län vill under samma punkl ändra "rätning av vattendrag" till"ändring av vattendrags sträckning", då man vid ex vis vägbyggnad kanvara tvungen all ändra ell vallendrags slräckning utan atl delta innebärrälning. : I förslagels 2 kap. 8 8 sägs, altvattenrätlshavaren skall beakta alt vattnet är en gemensam naturtillgång som skall användas med sparsamhet. Denna sparsamhetsregel måste enligt mening ses som en målformulering och en övergripande norm i stil med I 8 naturvårdslagen. Styrelsen föreslår att denna regel får utgöra lagens inle dande paragraf Redigeringsmässigt anser styrelsen vidare att det borde övervägas om inte grundprinciperna för rätten till vattnet borde bilda lagens första kapitel. I konsekvens med vad ovan framförtbör I och 2 kap. byta plats i den slutliga lagen. Till de olika vattenföretag som avses regleras,vill styrelsen bara foga den synpunkten, att kabeldragning i vatten inte kommeratt falla in under någon av punkterna 118- Eftersom kabelutläggning påtraditionella fiskeplatser kan störa yrkesfisket borde någon form av regleringövervägas. Fiskeriintendenten i Övre norra distriktet: I 8 8.Markavvattning. Det är värdefullt alt lagen blir tillämplig på olika typer avmarkavvattning. a. har skogsuldikningar ej tidigare behandlats i valtenmål,trots alt dessa ofta kan få betydande effekter för fiskel, genom urlakningsfenomenoch snabbare avrinning, vilket är en av orsakerna fill den dåligavattenlillgången framför alll i många norrländska skogsälvar. geologiska undersökning: Redan nu kan manförutse att grundvatten kommer att utnytQas för nya ändamål och ej enbart somkonsumtionsvatlen. Exempel härpå är uttag av grundvatten ur ytligare jordeller berglager för utvinning av värme ur lågtemperaturvatten. Men även andrametoder för energiutvinning eller energilagring i jord eller berg kan ha ensådan påverkan på grundvattnet, atl en prövning enligt vattenlagen enligt SGU:smening vore befogad exempelvis utvinning av varmt grundvatten 1981/82:130 346 på slörre djup, eventuellt i förening med kostgjordinfiltration, vidare infiltration av varmt överskotlsvatlen i jord- ochberglager (helvaltenlag-ring) för senare användning. I betänkandet sid 243 definieras närmare vad som skulleavses med grundvattenläkl. SGU kan möjligen instämma i att avvattning från djupbyggande(l.ex. lunnelarbelen och gruvor) ej är att betrakta som vatlen-läkler iegentlig mening, även om sädana anläggningars inflytande pä grundvattnet och påfömtsättningarna för grundvattenläkter i grannskapet kan vara betydande. I vissafall kan emellertid en lill konstruktionen helt normal brunn (grävd ellerborrad) anläggas enbart med syfte atl lokalt sänka grundvattenytan, t. ex. vidvägportar och liknande.