prop · G503126 · 1981-12-31 00:00:00 — Kommunen får därvid en vissersättning för sitt arbete genom att den erhåller räntorna på utbetalda belopp.Kommunen skall betala ut bidraget i den takt arbetena färdigställs. Kommunenskall därefter slutbesiktiga arbetena och godkänna dessa. Uppgift härom skalllämnas till länsbostadsnämnden. Med utgångspunkt ibostadsstyrelsens undersökning av bidragsgivningen (SUI1981:9)', kommer av antalet ärenden att beslutas av kommunerna.Vid 1979/omfattning på bidragsgivningen innebär delta att mellan 7000och 8000 ärenden kommer att beslutas på nivå. Med ledning avdecentraliseringsgruppens uppskattningar av fidsåtgången förlänsbostadsnämnderna, gör gruppen den ungefärliga bedömningen att mellan sjuoch tio anställda på länsbostadsnämnderna skulle kunna frigöras för andrauppgifter på länsbostadsnämnderna vid den föreslagna decentraliseringen. Decenlraliseringsgmppenhar tidigare framhållit att tyngdpunkten för ärendehandläggningen för bostadsanpassningsbidragi högre grad än för andra ärenden ligger på kommunerna redan vid nuvarandebeslutsordning. Decentraliseringsgmppens bedömning är atl den behövligaresursökningen för samdiga kommuner endast uppgår till tre till femårsarbetskrafter. Till detta kommer vissa initialkostnader som emellertid inteär av den omfattningen att de bör påverka bedömningen. Gruppen gör såledessamma bedömning som BFU, dvs. atl kommunernas resursinsats kommer att öka medca hälften av den inbesparing som nämnderna kan göra. Decenlraliseringsgmppenvill avslutningsvis framhålla atl den rafionali-seringsvinsl som endecentralisering sannolikt medför naturligen bör tillföras andraarbetsuppgifter inom länsbostadsnämnderna som är eftersatta på grund avpersonalbrist. Decenlraliseringsgmppen ärmedveten om att vissa kommuner inte har de resurser och den kompetens som kanbehövas för att på bästa sätt lösa den handikappades bostadsanpassning. I dettasammanhang har länsbostadsnämnderna en viktig funktion att tillsammans medlandstingens hjälpmedelscentraler samt lokala handikapporganisationer råda ochstödja kommunerna i deras arbete. Arbetsgmppen fömtsätter också att kommunernautvecklar sin egen kompetens i dessa frågor vid en decentralisering. '; Stalistik/Utredningar/Information 198): 9. 1981/82:126 70 Hälftenav länsbostadsnämnderna stöder arbetsgruppens förslag att beslutanderätten iärenden om bostadsanpassningsbidrag bör decentraliseras fill kommunerna medundantag för kombinationsärenden och där det sökta beloppet undersfiger 20000kr. Ävenbostadsstyrelsen bedömer att dessa ärenden är lämpliga att decentralisera tillkommunerna. Avgörande för denna ståndpunkt är framför allt angelägenheten avalt påskynda handläggningen av dessa ärenden och att samordna prövningen av denhandikappades behov av olika åtgärder på den kommunala nivån. Frånadministrativa utgångspunkter är denna stödform enligt styrelsen dessutomenklare att decentralisera än andra stödformer eftersom det rör sig om direktabidrag där beslut får meddelas utan rambegränsning. Problemen med att skiljabeslut och förvaltning samt att avdela små ramar för enskilda kommuner uppstårsåledes inle. Bostadsstyrelsenär medveten om atl invändningar kan riktas även mot endecentralisering av dessa beslut. Erfarenheter och resurser i vissa kommuner ärsåledes begränsade och kan leda till en sämre kvalitet på behandlingen avansökningar. Detta kan emellerfid delvis kompenseras genom utökad rådgivningoch informafion samt genom resurstillskott. En viss oenhetlighet kan ocksåuppkomma kommuner emellan. Decentraliseringsgmppenhar inte fömtsatt någon särbehandling av ansökningar där kommunen står somsökande. Av principiella skäl anser styrelsen att sådana ärenden bör överlämnastill . Efteren vägnihg av för- och nackdelen med en decentralisering har styrelsen stannatför att föreslå en decentralisering av beslut om bostadsanpassningsbidrag tillkommunerna i enlighet med arbetsgruppens förslag fr. o. m. . En fömtsättningför förslaget är bl. a. att besluten fortfarande kan meddelas utanrambegränsning. Styrelsen föreslår vidare atl alla bidrag utbetalas i förskott tillkommunerna som på lämpligt sätt har att utbetala dessa till täckande avkostnader för de åtgärder till vilka bidrag har beviljats. Kommunerna bör slutligenvara redovisningsskyldiga gentemot nämnderna för utbetalda bidrag. 1981/82:126 71 ADepartementspromemorian (Ds Bo 1981:5) Översyn av reglerna om stöd förindividuell anpassning av bostäder (bilaga 1) 1 Allmän inställning till förslagen Förslageni departementspromemorian om en viss utvidgning av stödet till individuellanpassning av bostäder för att täcka sådana behov som inte tidigare kunnattillgodoses har i huvudsak fått ett positivt mottagande av remissinstanserna. Bostadsstyrelsen:Styrelsen ställer sig positiv till en utvidgning av bidraget för atl täckasådana behov som inte har kunnat tillgodoses. Speciella problemföreligger dock när åtgärderna innebär en värdeökning på fastigheten som kanrealiseras vid en försäljning. Förslagen i promemorian synes också utgå fråndenna förutsättning. Styrelsens förslag bör således ses mot bakgmnd härav ochde skilda förhållanden som uppkommer beroende på om bostaden innehas medägande-, bostads- eller hyresrätt. Bostadsstyrelsenfinner det omöjligt med hänsyn till bland annat erforderligautbildningsinsatser att få ett smidigt och effektivt genomslag av de tänktaändringarna om bestämmelserna skall träda i kraft . Enligtstyrelsens mening bör ikraftträdandet därför senareläggas till . : Verket har inget att erinra mot principen för gränsdragning mellangenerell och individuell handikappanpassning och avstår i sak från att lämnasynpunkter på förslaget i fråga om formerna för låne- och bidragshanleringen. Socialstyrelsen:Handikappades och långtidssjukas boende- och vårdmiljö har under de senasteåren varit mycket uppmärksammad i debatter och skrifter. Detta kan ses som ettresultat av den integrationssträvan som finns klart uttryckt i bl. a. den s.k. LEON-principen(Lägsta Effekfiva OmhändertagandeNivån) för all institutionsvård samt nu senasti bakgrundsmaterialet till socialtjänstlagens §21 Omsorger om människor med handikapp.Det är därför med stor tillfredsställelse som finner att dennaav gjorda översyn av de individuella bostadsanpassningsbidragentar upp vissa behov av ändringar i det nuvarande regelsystemet. Detär viktigt att man vid tillämpningen av bidragsreglerna tar hänsyn till vederbörandeshela situationoch ser bostadsanpassningen som en del av samhällets strävan altge människor med olika funkfionsnedsättningar möjlighet atl leva ett så normaltliv som möjligt. Bidragetskall kunna användas fill individuella lösningar av problemen ochsocialstyrelsen instämmer i önskemålen om "en generösare och mjukaretolkning" av reglerna. Prop.1981/82:126 72 Somexempel kan nämnas atl enligt gällande regler beviljas bidrag inte tilllyftanordningar mellan våningsplanen i småhus om den handikappades grundläggandebehov kan tillgodoses på bottenplanet. Genomen grundligare kartläggning i etapp 1 hade uppgifter eventuellt framkommit somföranlett behov av ytterligare ändringar i regelsystemet. anserdock samrnnanfattningsvis att de nu föreslagna ändringarna innebär enförbättring av stödet för individuell anpassning av bostäder. Statensråd för byggnadsforskning: Rapport 1981: 3 från Delegatio nen för social forskning och den allmänna erfarenhet av handikappfrågor som rådet besitter styrker uppfattningen att lånebesluten bör förenklas. Rådet vill därför tillstyrka de förslag i den riktningen som förslaget inne bär. Stockholmskommun: Frågan om generell anpassning av s. k. handi kapplägenheter som är avsedda att upplåtas till personer med vanligtvis grava handikapp är emellertid otillräckligt belyst. Man har endast nämnt att bidragsmöjlighet finns för dessa bostäder men inle analyserat frågan och sålunda ej heller lagt några förslag. Kontoretvill i detta sammanhang erinra om att kontoret tillsammans med socialförvaltningen utarbetat ett generellt program för insprängda specialbostäder för rörelsehindrade. Göteborgskommun: Om förslaget genomförs bedömer kontoret att i många fall kanrehabilitering och funkfionsträning utföras i hemmet, varigenom efterfrågan pä inslitutionsresurserminskar. Då kontoret i övrigt finner förslaget väl motiverat kan promemoriansförslag till en viss utvidgning av statens stöd till individuell anpassning avbostäder för handikappade tillstyrkas. Luleåkommun: kommun har i stort sett inte något att invända mot vadutredningen anfört. Eskilstunakommun: För att nå det uppställda målet bör bidraget enligt kontorelsuppfattning bekosta följande; Åtgärderi eller i anslutning till befintlig bostad för att bereda den handikappade möjligheter att bo kvar. - Åtgärdersom tillgodoser den handikappades behov av lämplig bostad till en boendekostnad som inle överstiger kostnaderna för motsvarande normalbostad. Kontoretvill erinra om de möjligheter nuvarande bidragsbestämmelser erbjuder till generell anpassning bl. a. i fråga om stöd till extra bostadsytai nyproducerade handikapplägenheter. Kontoretvill med skärpa påpeka alt det är av synneriig vikt att klara direktiv ges filllänsbostadsnämnderna så att det generella stödet kan utgå fillspeciallägenheter oberoende var dessa är belägna i landet. Boendekostnadernakan på sä vis närma sig motsvarande kostnad för en normalbostad. Prop.1981/82:126 73 Emmabodakommun: Kommunen tillstyrker fill alla delar förslagen om utökat stöd ochändring i regelsystemet. Handikappinstitutet:Flertalet av de problem som uppmärksammals i handikappinstitutets kartläggningoch som hänger samman med reglerna har beaktats i förslaget i Ds Bo 1981:5. Vistöder därför förslaget i sin helhet, med undantag för redovisade detaljsynpunkter. Många av problemen somuppmärksammats i kartläggningen beror inte på själva reglerna utan snarare påen för snäv tolkning av dessa eller brister i engagemang och kunskap hoshandläggare, bristande resurser hos kommunerna m.m. Vi vill därför betonabehovet av utbildnings- och informationsaktiviteter. Ettav de problem som framkom vid kartläggningen men som inte uppmärksammats iförslaget är atl bidrag till lyftanordningar enligt föreskrifterna ej börbeviljas vid nybyggnad eller nyförvärv av småhus. I en del kommuner byggs gmppbyggdasmåhus nästan uteslutande i flera plan. Detta medför att det för en person somär rörelsehindrad kan vara svårt att hitta en lämplig markbostad i ett plan. Vianser därför atl det bör finnas vissa möjligheter att få bidrag tilllyftanordningar vid nybyggnad eller nyförvärv av småhus. Hänsyn bör tas till omman har svårighet att hitta en annan lämplig bostad. : Den översyn av bostadsanpassningsbidraget somHandikappinstitutet genomfört på uppdrag av bekräftarbrister som förbundet under ett stort antal år pekat på. Det är orimligt attbostadsanpassningens kvalitet är beroende av vilken o.rt den bidragssökande bori. DHR instämmer i vikten av att man effektiverar bidragssystemet så attsamhällets stöd till individuell handikappanpassning av bostäder utnyttjas påett smidigt och ändamålsenligt sätt. HCKanser att de nuvarande reglerna för bostadsanpassningsbidraget i stort sett ärmycket bra med undantag för beloppsgränsen. Flertalet av de förändringarutredningen föreslär innebär ytterligare förbättringar. Det stora problemet ärskillnaden i fillämpningen av reglerna och i många fall brister ihandläggningen av bostadsanpassningsbidragen. Ivissa fall, ex. vid progressiv sjukdom eller i familj med handikappat barn, kanen anpassning utöver del behov som finns vid ansökningstillfället förutses.Möjligheten till en sådan anpassning bör finnas då prognos kan styrkas och kanpåvisas vara fördelaktig ur ekonomisk synpunkt. HSB:sRiksförbund:- HSB vill här peka på att synnerliga kostnads krävande insatser stundom uppstår när krav om bostadsanpassning aktua liseras vid en fidpunkt då byggandet av ett nytt hus är långt framskridet. : har i stora delar inga erinringar mot deförslag rörande behov av ändringar i regelsystemet som förs fram i avsnitt 9. 1981/82:126 74 : SBEF finner inte skäl till invändningar mot detförslag till vidgad omfattning av statens stöd till individuellbostadsanpassning som sammanfattats i promemorians avsnitt 10 (sid. 46). Även ide delar det kan bli fråga om standardhöjande åtgärder i bostäder för attmöjliggöra bl. a. rehabilitering och sjukvård i hemmet, torde merkostnadernainnebära samhällsekonomisk vinst genom minskat behov av kostnadskrävandeplatser på vårdinstitutioner. Vi förutsätter dock att de mera kostnadskrävande anpassningsåtgärdemainriktas på bosläder som redan förut tillgodoser de krav på allmäntillgänglighet som bör ställas med hänsyn till handikappets art. : SRF vill särskilt understryka viklen av enökad satsning på att också den generella handikappanpassningen av miljön kommer att genomföras. Många handikappade personer lever ett mer isolerat liv än andra. Satsningar på den individuella anpassning en får inte ske på bekostnad av den generella. Fleraförslag till förändringar av reglerna om stöd för individuell anpassning avbostäder innebär förändringar i positiv riktning. På några punkter har viinvändningar att göra. Riksförbundetmot Astma-Allergi: anser alt utredningen uttryckligen bör utvidgabegreppet handikapp till alt omfatta också medicinska handikapp och alt orden"medicinska handikapp" kommer med i alla lämpliga sammanhang. Förslagetatt stöd skall kunna beviljas till en andrahandshyresgäst under fömtsättningatt rätten till lägenheten är säkrad har lämnats utan erinran av flertaletremissinstanser. Några remissinstanser tillstyrker medan ,och ställer sig tveksamma till förslaget. Någraremissinstanser anser att åtgärder bör vidtagas så att en fastighetsägare intekan neka en handikappad hyresgäst att anpassa sin bostad på lämpligt sätt. Förslagenatt utvidga stödet till anpassning av bostad för s.k. avlastningsfamilj liksomtill anpassning av båda föräldrarnas bostäder vid gemensam vårdnad hartillstyrkts eller lämnats utan erinran av samtliga remissinstanser. Bostadsstyrelsen:Bostadsstyrelsen anser för sin del när det gäller hyresgäst att vederbörandes rätt till lägenheten bör vara säkrad genom ett avtal som ger en tillfredsställande besittningsrätt. Med hänsyn till att det i föreva rande fall kan gälla investeringar av betydande omfattning kan inte samma synsätt anläggas som t. ex. i fråga om bostadsbidrag där relafivt kortvariga hyresförhållanden godtas.-- Det bör därför eftersträvas att handikap pades boende är tryggat genom besittningsrätt. Eftersom en andrahands hyresgäst i regel inte har ett fullgott besittningsskydd avstyrker styrelsen förslaget. 1981/82:126 75 Från grundregeln att tillgängliga resurser i första handbör satsas på anpassning av den handikappades egen bostad föreslås ipromemorian två undantag när det gäller barn; anpassning av bostad för s.k.avlastningsfamilj Bostadsstyrelsentillstyrker i princip förslaget men vill peka på svårigheter att kunnatillgodose de behov som kan uppkomma om den s. k. avlastningsfamiljen har handom flera barn med olika handikapp. Detta kan komma atl innebära alt behovel averforderliga åtgärder kan bli myckel kostnadskrävande. Dessutom kan åtgärdernai flera fall vara standardhöjande och av störte omfattning. anpassning av icke sammanboende föräldrars bostäder vidgemensam vårdnad fillstyrker förslaget och vill i dettasammanhang upplysa om att styrelsen i samband med besvär beträffandebostadslån för ombyggnad betraktat tillskapandet av ytterligare ett sovmm somen väsentlig ökning av bostadsvärdel eftersom behovet var föranlett av gemensamvårdnad. : ansluter sig tillföljande förslag fill förändringar i regelsystemet; - Alt även en andrahandshyresgästskall kunna beviljas stöd för anpassning under förutsättning att hans rätttill lägenheten är säkrad så att han kan få nytta av anpassningen. - Attavlastningsfamiljers bostäder och familjehem skall kunna anpassas med hjälp avstatligt stöd. - Att statligtstöd skall kunna beviljas för anpassning hos båda föräldrarna om barn borväxelvis hos föräldrarna. : När det gäller frågan om stödtagareställer sig rådet positivt lill förslagen om att bostadsanpassningsbidrag skakunna beviljas för anpassning av avlastningsfamiljers bostäder och vid gemensamvårdnad av handikappade barn av båda föräldrarnas bostäder. För att bostadsanpassningsbidrag ska kunna beviljas, ochanpassningen genomföras måste fastighetsägaren ge sitt medgivande. Detförekommer fall, där hyresgästen inte får detta medgivande. Rådet anserdärför, i motsats till , att en ändring av bestämmelsernabehövs i tvingande riktning. Fastighetsägaren ska vara skyldig atl ge sittmedgivande, om behov av anpassning föreligger. : Fastighetsägaren har makten atthelt, på vilken grund som helst, motsätta sig bostadsanpassningsåtgärder. Fasfighetskon-toretuppger, att mycket fid åtgår enbart för att övertala fasfighetsägare atttillåta den boende atl göra förbättringar i sin bostad. Detta är oacceptabelt.Den boende måste garanteras rätten att få sin bostad anpassad efter de egnabehoven, inte minst i de fall då statligt stöd för åtgärden kan utgå. Föreslagna utvidgningar av gällande regler för bostadsanpassningsbidragsom berör barn har tillstyrkts av . kommun: Kommunen tillstyrker förslagenbeträffande stöd lill avlastningsfamiljens bostad liksom till anpassning hosbåda föräldrarna vid gemensam vårdnad. 1981/82:126 76 Linköpingskommun: Vad som föreslås beträffande utvidgningen av stödtagare finner vivälbetänkt och har således ingenting att erinra mot. : I departementspromemorian konstateras att bostadsanpassningsbidragetbehöver utvidgas till att omfatta bl. a. åtgärder hos anhöriga eller andrapersoner, där den handikappade vistas . Vidare föreslås vissaändringar beträffande allergisanering. Styrelsen anser alt den handikappadesbehov bör vara styrande och tillstyrker utredningens förslag. Handikappinstitutet:Enligt förslaget skall icke sammanboende föräldrar med gemensam vårdnad ombarnet kunna få bidrag lill anpassning av båda föräldrarnas bostäder. Vistödjer detta förslag men anser atl bidrag även bör kunna utgå till föräldersom inte har vårdnad om barnet men som regelbundet har hand om barnet. : Enligt har det under kartläggningenframförts önskemål om anpassningsbidrag till anhöriga eller andra personer hosvilka den handikappade vistas som t. ex. "avlaslningsfamiljer",fosterföräldrar osv. Förbundet anser att delta skulle ha stor betydelse förmöjlighet till miljöombyte m. m. och tillstyrker därför förslaget. : Vi anser att åtgärder vidtas såatt en fastighetsägare inte kan neka en handikappad hyresgäst att anpassa sinbostad på lämpligt sätt. Vistöder förslagen att bidraget ska utvidgas till alt gälla även avlastningsfamiljsbostad och anpassning av båda föräldrarnas bostad när de har gemensam vårdnadom handikappat barn. Delbör dock framhållas att det kan finnas andra undanlag från atl bidragsberättigadeåtgärder begränsas till den egna bostaden än de två som nämns ovan. : Förbundet anser att stödet för individuell anpassningav bostäder för handikappade bör kopplas med garantier för återställningskostnadernär den handikappade flyttar eller inte längre har användning för åtgärderna.En sådan garanti torde inte medföra några större kostnader för statsverket, menskulle väsentligt underlätta överenskommelserna mellan hyresvärden ochhyresgästen om eventuella åtgärder i lägenheten. En sådan garanti skulle varaav värde inte minst vid en sådan överskottssituation på bostadsmarknaden, somnu råder i de flesta kommuner i landet. Förbundetställer sig tveksam till all stödet skall utgå till andrahandshyresgäster i defall inte kommunen är förstahandshyresgäst, med tanke på att andrahandskontrakti första hand bör vara till för kortare boendetider. : HSB får understryka angelägenheten i del förslag i promemoriansom innebär att då gravt handikappat barn omväxlande bor hos föräldrarna ochhos avlastningsfamilj båda familjerna skall få anpassningsbidrag. Detsammagäller förslaget att då skilda föräldrar har delad vårdnad av ett handikappatbarn skall anpassningsbidrag kunna beviljas för båda föräldrarna. Prop.1981/82:126 77 : Frågan om stöd till andrahandshyresgäst bör intetas upp förtän beslut med anledning av hyresrättsutredningens arbeteföreligger. Fråganom fasfighetsägarnas återställningskostnader är f. n. inte till fredsställande löst. Avvecklingen av specialinredning o.d. kan i vissa fall innebära icke betydelselösa kostnader för fastighetsägarna. : Fastighetsägaren måste ge sitt medgivande för att bidraget skabeviljas och anpassningen genomföras. anseratt denna fömtsättning för alt få bidraget måste slopas. Att det förekommitfall där man inte fått detta medgivande är ett starkt skäl för att ta bortdenna regel. Positivaförslag är att den s.k. avlastningsfamiljens bostad för gravt handikappade barnska kunna anpassas med hjälp av bostadsanpassningsbidraget och att statligtstöd ska beviljas för anpassning av båda föräldrarnas bostäder, då föräldrarnabor åtskilt och barnet växelvis bor hos båda. I övrigt föreslås när det gälleranpassningar hos anhöriga eller andra personer hos vilka den handikappadevistas , alt det i första hand satsas på anpassning av denhandikappades egna bostad, vilket är helt rimligt. Det bör dock framhållas altdet kan finnas andra undantag från atl bidragsberättigande åtgärder begränsastill den egna bostaden än de två som nämns ovan. Riksförbundetmot Astma-Allergi: Vi hälsar med tillfredsställelse alt utredningen har tagithänsyn till reglerna i och föreslår atl statligt stöd skallkunna beviljas för anpassning hos båda föräldrarna då dessa lever åtskilda.Detta kommer att vara till stor nytta för de allergisjuka barnen. Utredarnaföreslår också tillämpning av när det gäller anhörigas bostäder ellerandra ställen där den handikappade vistas t. ex. i familjedaghemeller s.k. avlastningsfamiljer. Det är av särskild vikt för föräldrar tillallergibarn att deras barn inte blir sjuka av atl vistas någon annanstans än ihemmet. Dei promemorian redovisade förslagen beträffande stödberättigande åtgärder -åtgärder i samband med rehabilitering och funkfionsträning m.m., standardhöjandeåtgärder av större omfattning - har i huvudsak mottagits posifivt avremissinstanserna. När det gäller förslagen som rör allergisanering har vissaremissinstanser, bl. a. och de handikappades organisationerställt sig tveksamma lill kraven på test och särskilda åtgärdsprogram. Fråganom stöd lill frifidsbostäder tas upp av några remissinstanser. Vadgäller anpassningsåtgärder i vissa gemensamma utrymmen vill bostadsstyrelsenpeka på några konsekvenser. ligger tvättstuga och övriga omnämndautrymmen i källarplanet varför bidrag ull en anpassning av dessa utrymmenenligt styrelsens mening i regel endast bör komma i fråga om källarplanet föreanpassningen är tillgängligt för den handikappa- Prop.1981/82:126 78 de.Om tillgängligheten fömtsätter mera kostnadskrävande åtgärder som t. ex. hissbör bidrag således inte utgå. Behovet av en sådan fillgänglighet bör enligtstyrelsens mening tillgodoses genom den pågående generella anpassningen avflerfamiljshus. Den individuella anpassningen bör inte heller omfatta maskinellutmstning. Rehabilitering och funktionsträning m.m. Ipromemorian framhålls att rehabilitering och funktionsträning i bostaden imånga fall innebär uppenbara fördelar för den handikappade och för samhälletsamt föreslås att stödet bör utvidgas i detta avseende. , somfinner det angeläget att så långt möjligt minska institutionsberoende anslutersig lill förslaget men bedömer att åtgärder för alt tillgodose behovet avrehabilitering och funkfionsträning i bostaden ofta måste ses som ettkomplement till den träning och behandling som måste genomföras vid eninstitution. Bidrag till mera omfattande och kostnadskrävande åtgärder börsåledes enligt styrelsens mening endast utgå om särskilda skäl föreligger.