prop · G50399 · 1981-12-31 00:00:00 — För att underiätta en upplåning kan staten behöva ställa särskildsäkerhet tiU förfogande för bolaget. Jag instämmer i denna bedöm- ningoch förordar således att bolaget ges en statlig kreditgaranti på 40 milj. kr.Garantiförbindelsen bör tecknas av riksgäldskontorel. 1980/81 Utgift 1981/82 Anslag 1982/83 Förslag Bergsstatensverksamhet styrs i stort av den gruvrättsliga lagstiftningen framför alltgruvlagen (1974: 342) och gruvkungörelsen (1974:344). Bergsstatens myndighets-och kansliuppgifter omfattar i huvudsak ärenden om inmutning, utmål ochmarkanvisning samt försvar av utmål, liksom uppbörd av försvars- ochinmutningsavgifter, förande av gruv- och mineralregisterverksamhet samt vissstatistik. Därtill kommer relativt omfattande och ökandearbetsuppgifter enligt lagen (1974:890) om vissa mineralfyndigheter, som träddei kraft . Framför allt handläggningen av frågor i samband medtorvkoncessioner har ökat kraftigt i volym . Enligtgruv- och minerallagen ankommer det f. n. både statens industriverk ochbergsstaten att utöva tillsyn över gruvdriften i landet. Med stöd av bl. a.gruvkungörelsen meddelar industriverket särskilda föreskrifter för arbetetsutförande. Det praktiska tillsynsarbetet utförs av bergsstatens tjänstemän. 1982/83 beräknar Handläggande personal Övrig personal + 194000 +203000 + 17000 + 63000 +201 000 + 13000 Medstöd av minerallagstiftningen pch mptsvarande äldre lagstiftning tas genpmbergsstatens försprg ut vissa avgifter på det gruvrättsliga pmrådet. Vidareskall enligt kungörelsen (1966:315) angående tillämpningen av lagen den 3 juni1966 (nr 314) om kontinentalsockeln avgift erläggas tUl statens industriverkför tiUstånd till sand-, grus- eller stentäkt på kontinen- 1981/82:99 92 talsockeln.Samtliga dessa avgifter redovisas på statsbudgetens inkomstsida under titeln2528. Avgifter vid bergsstaten. Avgifterna beräknas uppgå tiU sammanlagt ca 6,5milj. för /82 och 6,7 milj. kr. för /83.Motsvarande avgifter uppgick /81 till 5,9 milj. kr. Iavvaktan på en ny organisation på mineralverksområdet har industriverket i sinanslagsframställning för bergsstaten inte vidtagit någpn nedskärning med 2%enligt regeringens anvisningar. För /83 beräknar industriverketanslaget till bergsstaten tiU . Pris- och löneomräkning +126000kr. Ökade lokalkostnader med . Ökade kungörelsekostnader med17000 kr. EnligtMPU fungerar bergsstaten bra vad gäller de uppgifter den enligt sin instruktionskall sköta. Det ökande behovet av infprmatipn pch rådgivning påmineralområdet till regionala organisationer och myndigheter har emellertidenligt utredningen lett till att resurserna synes vara för små. Föregen del vill jag anföra följande. Vadgäller informationsverksamheten, som jag har redogjort för, blir bergsstatensuppgifter på detta område relativt begränsade genom nya SGU:s tillkomst och detgeoregister som jag har föreslagit skall byggas upp inom denna myndighet. Vadavser den ökade arbetsbördan i samband med torvkoncessioner återkommer jag idet följande med vissa lagförslag till förenkUngar som avsevärt kommer attunderlätta även bergsstatens uppgifter på detta område. Å andra sidanåterkommer jag i det följande även med vissa förslag, som om de genomförs ochfår avsedd effekt, på , i viss mån kan öka bergsstatensarbetsbelastning. JagvUl därför inte utesluta att det kan finnas behov av en förstärkning avbergsstaten. En sådan bör i så fall genomföras genom en omfördelning avresurser från SGU fill bergsstaten. Det bör ankomma på SGU, som chefsmyndighetför bergsstaten, att vid behpv aktualisera frågan. Med hänvisning tillsammanställningen beräknar jag anslaget för /83 till . Jagövergår nu till att behandla budgetfrågorna för nämnden. Liksom för innevarandebudgetår bör medlen anvisas över två olika anslag. yttrat sig över nämndens anslagsframstäUning. UtöveranslagsframstäUningen har nämnden i särskUd skrivelse den 12 oktober 1981redovisat sin planering för prospektering budgetåren 1981/82 och 1982/83. Statens gruvegendom: Prospektering ochbrytvärdhetsundersökningar 1981/82 Anslag 72077000 1982/83 Förslag 58400000 Nämnden anför i sin anslagsframställning bl. a. följande. Vid uppläggningen av prospekteringsverksamheten harnämnden utgått från att denna skall förläggas tUl de nya malmprovinser somredan påvisats eller kommer att påvisas genom den prospektering som utförtsunder fältsäsongema . Utgångspunktenför budgetförslaget är att verksamheten skall behållas på oförändrad nivå. Enomräkning av budgetramarna enligt huvudförslaget medför enligt nämnden attantalet projekt och vissa projekts omfattning måste reduceras. 1982/83beräknar (.) -12691 - 986 ' Från anslaget har till SGU överförts 13,6 milj. kr.avsedda för förenklad berggrundskartering och storregionala geokemiskaundersökningar. Nämnden planerar att fortsätta denprospekteringsverksamhet som inletts med inriktning på legeringsmetaUer. INorrbotten pågår eller planeras prospektering efter metallerna kobolt,molybden, nickel och krom. En uppföljning av basprospekteringsprojektet iJokkmokk pågår. I planeras uppföljningsarbeten med bl.a.borrningar på vissa fyndigheter. En fortsatt provtagning planeras för deupptäckta malmprovinserna i södra . De undersökningar som inletts iBergslagen på grundval av det omfattande basprospekteringsmaterialet beräknasfortsätta med en viss ökning av resursinsatserna. Områden med pågående prospektering, totalt sen, efterlegeringsmetaller samt gruva (Yxsjöberg) i drift Prospekteringenefter industrimineral har enligt nämnden varit koncentrerad tUl Skånemed inriktning på kaolin. Under /83 kommer resultaten frånbasprospekteringsprojekten att föreligga. Antalet projektväntas därefter öka och en ökad satsning med inriktning på industrimineral medverksamheter över hela landet kan förutses. Lägetför nämndens prospektering baserad på den basprospektering som utförts underåren 197880 redovisas i nedanstående tabell. heter för vilka utvärde- Små fyndigheter med varie- , tenn m. m. Resultat 1981/82 Dengruvegendom som nämnden förvaltar utökas kontinuerligt genomprospekteringsverksamheten. För att närmare kunna utröna brytvärdheten avintressanta fyndigheter krävs ingående utredningar. Frågan angående fyndigheternasbrytbarhet i rent tekniskt-praktiskt hänseende måste närmare belysas. Dettasker normalt genom brytvärdhetsundersökningar. Inom ramen för dessa erhållsmaterial för att utröna fyndigheternas anrik-ningsbarhet. Delar av sådanautredningar, främst vad avser undersökningar i laboratorie- och driftsmässigskala (pilotförsök), kan inte genomföras vid nämnden eftersom utrustning saknasoch det också skulle ställa sig orealistiskt att anskaffa sådan. Dessa arbetenmåste i stället genomföras av de företag och institutioner som har kapacitetoch kunskap på resp. område. Inom nämndens ram är sammanhållning ochutvärdering av sådan extern verksamhet nödvändig bl.a. som bakgrund förförhandlingar öm upplåtelse och då beslut skall fattas huruvida utmål skallförsvaras i fortsättningen eller ej. 1981/82:99 96 MPUhar bedömt tre huvudområden som viktigast för den framtida inriktningen avprospekteringen i , nämUgen prospektering efter nya slag av fyndigheter,t. ex. industrimineral och legeringsmetaller, grundläggande basprospektering isyfte att hitta nya malmprovinser samt prospektering i anslutning tillbefintliga driftsgruvor och anrikningsverk. Föregen del vill jag anföra följande. Underde senaste årtipnden har prpspekteringen i i hög grad inriktats motjärnmalm och basmetaller (koppar, bly, zink). Den inriktning av prospekteringmot legeringsmetaller och industrimineral som har föreslagits av MPU har nupåbörjats. Det är angeläget att denna inriktning kan fortsätta i effektivaformer. De mineralråvaror som enligt MPU i första hand kunde komma i fråga förintensifierade prospekteringsinsatser, dvs. de som bedöms kunna upptäckas ibrytvärda kvantiteter, anger utredningen vara vissa industrimineral samtförmodligen i första hand molybden, och nickel. Sannolikheten för nyafyndigheter bedöms vara något lägre för kobolt samt niob och tantal.Möjligheterna att hitta brytvärda fyndigheter av titan eller att genomprocessutveckling möjliggöra utnyttjande av de kända fyndigheterna kan enligtMPU inte helt uteslutas. Detär enligt min mening angeläget att nämndens prospektering - i lämpligomfattning - liksom f. n. har en något mer långsiktig inriktning än industrinsi syfte att komplettera de satsningar gruv- och mineralindustrin själv gör.Detta är viktigt dels för att bredda den traditionella gruvindustrinsverksamhetsfält genom att skapa förutsättningar för gruvdrift inom nyageografiska områden, dels för att fortsätta en uthållig aktivitet motlegeringsmetaller m.m. trots en f.n. i många avseenden bristande avnämarstruktur.En sådan statlig basprospektering utgör en investering för framtidaprospektering och kan i många fall överbrygga gapet mellan SGU:s geologiskakartering och industrins uppföljande prospektering. Åandra sidan, bl. a. mot bakgrund av de nya förenklade kartor, som SGU skallbörja ge ut, men framför allt med tanke på behovet av att snabbare föra framprpjekt tiU explpateringsstadiet talar enligt min mening mycket för en ökadkoncentrering av nämndens prospektering tiU områden med befintligaanrikningsverk och utbyggd infrastruktur. Somframgått av mina överväganden delar jag således MPU:s uppfattning om de treviktigaste huvudområdena för prospekteringen i . Det får emeUertid ansesåligga nämnden att inom ramen för sina tillgängliga resurser och mot bakgrundav hur verksamheten med prospekteringsstö-det utfaller själv prioriterasatsningarnas storlek inom respektive huvudområden. Förutomen viss inriktning av prospekteringen har MPU också föreslagit ett särskiltundersökningsprogram för de s.k. obrutna Qällområdena. Prop.1981/82:99 97 ligt beslut av skaU speciella riktlinjer gällainom dessa områden (prop. 1977/78:31, CU 1977/78:8, rskr 1977/78:99). Enligtmin uppfaUning bör det ankomma på nämnden att själv prioritera sin geografiskainriktning av prospekteringen utifrån var möjligheterna att starta gruvdrift ärstörst. Jag villdock erinra om att utskottet vid sin behandling av frågan om pbrutnafjällområden betonade vikten av fortsatt prospektering i områdena. Vad avsergruvdrift anförde utskottet: "Utskottet ansluter sig till detgrundläggande innehållet i de i propositionen förordade riktlinjerna, dvs. attendast mycket starka samhäUsintressen bör leda till alt gruvdrift bör kommaifråga. Den förordade och preciserade förutsättningen att områdetstillgänglighet inte ökar väsentUgt och att skadan från naturvårdssynpunkt blirliten kan emellertid knappast strikt hävdas mot de tyngst motiveradebrytningsintressena. Konflikten får då lösas från fall till fall genom beslut,i regel vid prövning av fråga om gränsändring. Den restriktiva utgångspunktenbör slås fast för att inte grundläggande syften skall gå förlorade, menavvägningarna måste i praktisk hantering bli beroende också av den vikt mantillmäter ett aktuellt brytningsprojekt." Vid min anmälan till prop. 1980/81:130 omindustripolitikens inriktning m.m. förordade jag att de delar av nämndensanslag som användes för förenklad berggrundskartering eller storregionalageokemiska undersökningar borde disponeras av den nya föreslagnaförvaltningsmyndigheten. Detta innebär att medlen fr. o. m. /83överförs till SGU där de inordnas under delprogrammen för kartering. SGU harfrån detta anslag tillförts sammanlagt 13,6 milj. kr. Genom att det av nämndendrivna s.k. upphör innevarande budgetår är det möjligt attför /83 i besparingssyfte minska anslaget med ca 7 milj. kr. För prospekteringsuppdrag till det nyinrättade prospekteringsbolagethar jag beräknat . och för brytvärdhetsundersökningar 1000000 kr.Totalt sett innebär förslaget att prospekteringen även fortsättningsvis kanbedrivas på en hög nivå. Det är,som jag tidigare betonat, enligt min uppfattning angeläget att nämndenkontinuerligt och på ett så tidigt stadium som möjligt prövar möjligheterna attbjuda ut gjorda fynd till gruvföretagen för vidare undersökning ochexploatering. Införandet av det stöd jag har förordat torde äveninnebära att förutsättningarna för nära och fortgående samarbete med gruv- ochmineralindustrin ytterligare förbättras. Nämnden bör genom koncentreringen avdess resurser tUl en något mindre helt egen verksamhet ytterligare kunna ökasin effektivitet med sikte på att öka det ekonomiska utbytet av sin förvaltningav gruvegendomen. För detstöd till prospektering jag har förordat bör nämnden använda de medel somanvisas för prospektering. Omfattningen av stödet bör prövas med utgångspunktfrån de ansökningar om stöd som inkommer till nämnden. bör en riktpunkt vara att nämnden disponerar högst hälften av de förprospekteringsändamål anvisade medlen för 7 1981182. 1981/82:99 98 prospekteringsstöd.För /83 bör dock medel för prospek-teringsstöd uppgå till högst15 milj. kr. Nämndenhar hemställt om bemyndigande att göra fleråriga åtaganden för att underlättaplaneringen av prospekteringen och brytvärdhetsunder-sökningarna och därmedkunna bedriva verksamheten mer rationellt. Med hänsyn till behovet av enlångsiktig planering av nämndens verksamhet bör liksom vad gäller innevarandebudgetår sådant bemyndigande ges. Därutöver bör även möjligheterna förlångsiktig planering ytteriigare förstärkas. Jag förordar därför att regeringeninhämtar bemyndigande att under /83 fatta beslut omprospektering, prospekteringsstöd och brytvärdhetsundersökningar som innebäråtaganden om sammanlagt högst 38 milj. kr. för /84, 25 milj.kr. för /85 och 16 milj. kr. för /86. Statens gruvegendom: m. m. 1981/82Anslag 6371000 1982/83Förslag 7470000 Nämndenanför i sin anslagsframstäUning bl. a. följande. Nämndenkan genomföra sin uppgift att förvalta statens gruvegendom på flera olika säU.Utmål och andra rättigheter till mineralfyndigheter kan utarrenderas till olikaföretag för brytning. Nämnden kan även bryta fyndigheter i samarbete med olikaföretag eller i egen regi. Enfortgående effektivisering av verksamheten eftersträvas genom en successivkompetensuppbyggnad inom nämndens kansli samt genom förbättringar av systemoch metoder för styrning och uppföljning av nämndens prospekteringsuppdrag.Som resultat härav har nya föreskrifter utarbetats för nämndensprospekteringsuppdrag. De nya reglerna innebär en viss rationalisering men ävenen skärpning av den ekonomiska uppföljningen av nämndensprospekteringsbeställningar. Syftet är att genom samordning av geologiska ochekonomiska rapporter åstadkomma en effektivare styrning av nämndensprospekteringsinsatser. Vidare har ingående förhandlingar förts i syfte aUfinna en övergripande avtalsmodell för utarrendering av utmål eller andrarättigheter för brytning av mineralfyndigheter. Som resultat härav hararrendeavtal tecknats baserade på vinstandel. Principen för redovisning avmervärdeskatt har ändrats. Den för nämndens verksamhet nya redovisningsmetodeninnebär att anslagsposten "mervärdeskatt" kan slopas fr. o. /83. Exploateringinom statliga gruvräUer sker f. n. huvudsakligen vid fyndigheter som harutarrenderats till () och AB.Nämnden beräknar arrendeinkomsterna under /82 till 18 milj. kr.vilket innebär en ökning med 4 milj. kr. jämfört med föregående budgetår. 1982/83 beräknar + 3 124000' 'Häri ingår även löner, sjukvård, resor, expenser m. m. Till denna anslagsposthar för förvaltningskostnader förts . från anslaget B 1. (SIND). Pris-och löneomräknat huvudförslag +27000 kr. Mineralverkskommitténhar i sitt förslag tUl utformningen av myndighetsorganisationen påmineralområdet förordat att ett särskilt kansli bildas för nämnden samt att tiUdetta överförs 12 tjänster från statens industriverks mineralbyrå. Härutöverföreslår kommUtén att ytterligare två tjänster inrättas vid nämnden, nämUgendels en chefstjänst, dels ytterligare en tjänst med inriktning påmineralteknik. Föregen del vill jag anföra följande. Avstor betydelse i nämndens fortsatta verksamhet blir anknytningen till detföreslagna prospekteringsrådets resp. mineralresursrådets verksamhet. Dessaråd administreras av SGU i . Inom ramar för rådens verksamhet skall ettbetydelsefullt samarbete äga rum. I detta samarbete deltar bl. a.representanter för gruvintressenter, däribland nämnden. Samarbetet förutsättsleda till en effektiv samordning av de samlade resurserna för prospektering,mineralteknik och även FoU-satsningar. För nämndens vidkommande är det av storbetydelse att detta arbete kontinuerligt ökar dess kunskaper om ocherfarenheter av den praktiska verksamheten på mineralutvinningsområdet.Nämndens viktiga uppgift att, bl.a. på grundval av samarbetet iprospekteringsrådet, bevilja stöd till prospektering och att i eget samarbetemed annan gruvintressent driva projekt, förutsätter en kompetens som förnämndens vidkommande, med dess begränsade personella resurser, förutsätternära kontakter med andra myndigheter och organ, som t. ex. överstyrelsen förekonomiskt försvar, styrelsen för teknisk utveckling (STU), högskolan i andra forskningsorgan. 1981/82:99 100 Denändrade verksamhetsinriktning som jag har förordat för nämnden, innebär att nyastyrmedel och samverkansformer prövas. Nämndens framtida roll och inriktningbör emellertid ytterligare övervägas dels mot bakgrund av vad jag tidigareanförde om behovet av effektivare former i verksamheten, dels i ljuset av deerfarenheter som efter hand vinnes av verksamheten i de nya organ ochmyndigheter som påbörjar sin verksamhet. Jag vill därför mot bakgrund avvad jag har anfört förorda att nämndens kansli t. v. lokaliseras tillStockholmsområdet eller dess omedelbara närhet, beroende på vilkasamordningsfördelar som kan vinnas med lokalmässig anknytning till annat organ.Det ankommer på regeringen att närmare utreda denna fråga. Jagbiträder kommitténs förslag till fördelning av tjänsterna vid industriverketsmineralbyrå meUan SGU och nämnden. Enligt min uppfattning bör inte ytterligaretjänster flyttas bort från verket som en följd av denna omorganisation inommineralområdet. Jag är dock inte beredd att inrätta mer än ytterligare entjänst utöver de som tillförs nämndens kansli från industriverket. Antaletanställda i kansliet blir därmed 13. Dånu stora delar av den mineralpolitiska myndighetsorganisationen omorganiserasoch delvis ges en förändrad inriktning bör en målsättning vara att söka anpassade befintliga resurserna till de nya verksamhetsformerna. förvaltnings- och utredningskostnader beräknar jag . varavför administrativa resurser . Med hänvisningtUl sammanställningen beräknar jag anslaget till . 5 Den internationella verksamheten vid geologiska undersökning m. m. Jagtar nu upp vissa frågor om den internationella verksamheten vid Sverigesgeologiska undersökning (SGU) m. m. Riksdagenbeslöt att SGU skulle erhålla . spm lånemedel för attinleda en internatipnalisering av SGU:s uppdragsfinan-sierade verksamhet (prpp.1979/80:125 bil. 11, NU 1979/80:49, rskr 1979/ 80:322). Bildandetav ett separat bplag för utlandsverksamheten har därefter förberetts inom SGUgenom ett flertal analyser och marknadssonderingar. Ibetänkandet (SOU 1980:23) Stadigt kunnande till salu - export av tjänster frånmyndigheter och bolag - föreslogs åtgärder av den s. k. konsultexportutredningenför att öka export av tjänster. F.n.gäUer om sådan verksamhet förordningen (1981:673) med vissa bestämmelser förstatlig myndighets affärsdrivande verksamhet i utlandet. Förordningen ärtillämplig på vissa angivna myndigheter pch innebär att 1981/82:99 101 dessainpm sitt verksamhetspmråde bör uppmärksamma och ta till vara möjligheterna attinom eller utom riket för utländsk marknad marknadsföra sådana tjänster sommyndigheten inte är förhindrad att tillhandahålla. Förordningen omfattar bl. Konsultexportutredningenföreslog att den internationella verksamheten vid SGU borde bedrivas i form avett aktiebolag. Utredningen bedömde SGU:s möjligheter att etablera siginternationeUt som goda. Utredningens förslag har remissbehandlats. Deremissinstanser som uttalade sig i frågan tillstyrkte förslaget ombolagsbildning. U-ländemautgör enligt utredningen och andra bedömare en mycket stor internationellmarknad för SGU:s tjänster. I dessa länder finns liksom i ettmycket stort statligt inflytande i den industriella utvecklingen. Detta gällerinte minst mineralområdet. Internationella kontakter tas ofta på regeringsnivåeller via normala diplomatiska kanaler. I deramavtal som ingått med bl. a. afrikanska stater harbl.a. mineralutvinning nämnts som lämpligt samarbetsområde. Som exempel på ettannat lands fruktgivande samarbetsavtal på mineralområdet kan nämnas detmellan och som haft stor betydelse för geovetenskapen ochgeoindustrin i . Jag vill också peka på det nordiska geologiskasamarbete som påbörjades . Arbetet syftar till att identifierastörre malmförande formationer på . Från svensk sida deUar SGU. Somjag tidigare nämnde har man från kunnat notera en markant ökning avintresset för gruvverksamhet. har dock villkoren för de storainternationeUa gruvföretagens verksamhet i dessa länder undergått en vissförändring, vilket bl. a. resulterat i avsevärda igångsättningssvårigheter förett utnyttjande av de nya malmförekomster som påträffats. Denna osäkerhet harbl.a. sin orsak i ökade krav från många på inhemskt deltagande ochnationell kontroll över för länderna viktiga industriprojekt. Ledningen av gruvnäringenhar alltmer förskjutits från de stora internationella gruvföretagen tillu-länderna själva. I ett flertal ekonomiska analyser , sombehandlar utvecklingsproblematik, påpekas gruvnäringensfundamentala betydelse för dessa länders industriella expansion. U-ländernahar ännu ej tillräckliga tekniska och ekonomiska resurser för att kunnautnyttja mer än en bråkdel av sina potentiella malmtillgångar. Hämmande påbergsbrukets utveckUng i dessa länder blir enligt flertalet bedömare ävenförskjutningen från extern till intern ledning med åtföljande politiska,ekonomiska och sociala komplikationer. har av naturliga skäl inteheller en tillräckligt utbyggd prospekteringsverksamhet. Huvuddelen av dennasköts i många länder fortfarande av de stora internationella gruvföretagen,vilket i många fall givit upphov till politiska komplikationer. 1981/82:99 102 Medhänsyn tiU den svenska bergshanteringens internationeUt mycket höga anseendefinns det enligt min mening goda möjligheter för till utvidgatsamarbete och ökad export av gruvutrustning och konsulttjänster inte minst tillu-länder. 1skrivelser tUl regeringen och harSGU redogjort för sin internationella verksamhet samt lämnat vissa bedömningar.SGU har även mot bakgrund av bl.a. konsultexport-utredningens slutsatserhemstäUt att få bilda bolag för denna verksamhet samt i skrivelse den 18december 1981 även hemställt att få uppta förhandlingar om att få inträda somdelägare i , som f. n. ägs av ,och . Syftet med detta delägande är enligt SGU attförbättra möjligheterna att driva en framgångsrik utlandsverksamhet inomframför allt . SGU och företaget har gemensamt utarbetat ettförslag till ett inledande projekt i en mycket stor prospekteringskampanj iSaudiarabien. Ett saudiarabiskt pro-spekteringsbolag är under bildande med detsvenska företaget som delägare. SGU bedömer det som mycket troligt att detsaudiska bolaget och därmed SGU får statliga prospekteringsuppdrag. Jagredpgör i det följande översiktligt för SGU:s allmänna bedömningar. SGU:shittillsvarande verksamhet med syfte att expprtera tjänster kan indelas i fyragrupper: uppdragPch prpjekt som finansieras direkt eller indirekt av utvecklingsbankerna, förSGU:s del f. n. (AsDB) uppdragmed anknytning till biståndsverksamhet övrigauppdrag samt försäljning av instrument. Utvecklingsbankerna har bedömt attutvecklingen inom mineralsektorn ären av de viktigaste förutsättningarna för ekonomiska framsteg i ochbehandlar låneansökningar inom detta område i positiv anda. AsDB har undersenare tid särskilt intresserat sig för reorganisation av geologiskainstitutioner samt prospektering efter mineraltillgångar. SGU har därförregistrerat sig som konsult hos AsDB.