prop · G503225 · 1981-12-31 00:00:00 — Idetta fall skall postförskottet lösas efter skattepliktens inträde (21 §andra stycket VSK). Vid tillfällig uppbörd av fordonsskatt för fordon för vilket högre skatt skall utgå förfaller skatten till betalning .15dagar efter utgången av den månad under vilken registreringsbesiktning till följd av ändringenskett eller senast skulle ha skett eller efter utgången av den månadunder vilken användningssättet ändrades (18 § VSK och RSV Ip 1973:10, s. 26). Postförskottet skall lösassenast på förfallodagen (21 § andra stycket VSK). Kilcmeterskatt som skall erläggas vid tillfällig uppbörd förfaller tillbetalning när fordonet upphör att vara kilometerskattepliktigt (17 § andra stycket VSK) och postförskottsförsändelse skall lösasinom från förfallodagen (21 § andra stycket VSK). 2.4 Indrivning, m.m. Cm vägtrafikskatt san förfallit till betalning inte har betalats, sänder TSV ut en påminnelsetill den skattskyldige tillsanmans med ett inbetalningskort. Det debiteradebeloppet har då räknats upp med restavgiften på (30 § andra stycket VSL jämförd med 58 § första stycketuppbördslagen, 1953:272). Påminnelserna sändsvid ordinarie uppbörd ut omkring den 25:e efter den under vilken skatten har förfallit till betalning. Betalas inte skatten trots påminnelsen, restförs den ankring den 25:e efter den dåpåminnelsen sändes ut. Fordonsägarenmeddelas inte särskilt cm att restföring har skett. Restföringen noteras i bilregistret och indrivningshandlingar sänds till (jämför 28 § VSK). sänderdärefter indrivningshandlingarna tillkronofogdemyndigheten. Betalningsanmaning och inbetalningskort är färdigutskrivnaredan av TSV. Pör några län, där det s.k. REX-systemet har införts,framställer TSV i stället förvanliga indrivningshandlingar magnetband med motsvarande uppgifter. När kronofogdemyndigheten har drivitin det restförda skattebeloppet sänds ett meddelande till om fullbetald skatt (där REX-systemet är Prop.1981/82:225 35 i funktion via magnetband till TSV). Bilregistretuppdateras och skattekvitto (och kontrollmärke)sänds ut. Enligt bestänmelserna i16 § VSL får ett skattepliktigt fordon inte brukas, cmfordonsskatt som har förfallit till betalning inte harbetalats. Detta gäller dock inte skatt san avser tidföre det nännast föregående skatteåret.För t.ex. ett fordon med slutsiffranC i registreringsnumret (skatteårapril-mars) gäller således fråningången av inte längre brukandeförbudom endast skatten för skatteåret 1979-1980 (san förföll till betalning )eller är obetald. Brukandeförbud gäller inte förett fordon an den obetalda skatten har fastställts genan efterbeskattning enligt 24 § VSL och en tidigare ägare tillfordonet är skyldig att erlägga den. Cm ett fordon har såltsvid en exekutiv försäljning, får det brukas av den nye ägaren ävenom fordonsskatt som en tidigare ägare är skattskyldig för,inte har erlagts. Finns det särskilda skäl till det fårRSV medge undantag från brukandeförbudet. Denna bestämmelse avses tillänpas främst i samband med konkurser i de fall konkursboetfortsätter konkursgäldenärensverksamhet och närkonkursboet överlåter fordon till annan ägare samt när en skattskyldig träffat avtal med kronofogdemyndigheten om avbetalning av en restförd skatteskuld (se Ds B 1978:5 Översyn av vägtrafikbeskattningenDel 1 Kilcmeterskatt, s. 128-130 och prop. 1978/79:94, s. 14-16). Cta ett fordon brukas i strid not bestämmelserna i 16 §VSL, döms fordonsägaren till böter.Detsamma gäller annan förare av fordonet änägaren, an han känt till hindret förbrukandet. Om fordonsägaren visar att han iakttagit vadsan ankommer på honom för att hindra att fordonet brukades, är han dock fri frånansvar (34 och 36 §§ VSL, se också vissa inskränkningari sistnämnda paragraf). Om någon annan änägaren utan lov använder ett fordon förvilket brukandeförbud gäller, dömshan till böter i ägarens, ställe(35 § VSL). Detta gäller ocksåför den som innehar ett fordon med 1981/82:225 36 nyttjanderätt och har rätt att bestämmaan förare av fordonet eller anlitarannan förare än den ägaren har utsett. Pör fordon som tillhör eller brukas av juridiska personer finns i 38 § VSL särskiltangivet vem straffansvaret drabbar. I 21 § VSL stadgas att ettkilometerskattepliktigt fordon inte fårbrukas cm det inte är försett med kilometerräknarapparaturav godkänt slag son är plcmberad och godkänd vid besiktning samt fungerar tillfredsställande, eller cm kilometerskatt scm har förfallit till betalning inte har erlagts. För brukandeförbud p.g.a. obetald skatt gäller samma inskränkningarsom i fråga cm obetald fordonsskatt, dvs. förbudet gällerinte cm skatten avser tid före det närmast föregående skatteåret(dock blir tidsgränserna inte gemensamma, eftersomskatteåren för fordonsskatt och kilcmeterskatt inte . överensstämmer).Brukandeförbudet gäller inte heller om den obetalda skatten har fastställts genom beslut om efterbeskattning enligt 24eller 25 S VSL och en tidigare ägare tillfordonet är skyldig att erlägga den. Bestämmelserna cm upphävande av ett brukandeförbud är identiska för fordonsskatt och kilcmeterskatt; Detsamma gäller straffbestämmelsernaför brott not brukandeförbudsbestämmelserna. Polisens övervakningav att brukandeförbudet inte överträds är i första handberoende av kontrollmärkessystemet. För att kontrollmärkeskall utfärdas krävs nämligen bl.a.att förbud att bruka fordonet inte gäller enligt 16 eller 21 § VSL (28 §bilregisterkungörelsen, 1972:599, omtryckt1979:640, ändrad senast 1981:68, BRK) . Utfärdande av kontrollmärke prövas i samband med att fordonsskattpåförs (29 § BRK). Vid fordonsskatteuppbörden sändskontrollraärket tillsammans med skattekvittotunder postförskott. Märket lämnasinte ut om inte fordonsskatten och registerhållningsavgiftenbetalas. Eftersom kilometerskatt och fordonsskatt f.n. intedebiteras gemensamt utvisar ett giltigt kontrollmärke inte med säkerhet att brukandeförbud inte råderför fordonet på grund av att kilometerskatten inte har betalats. 1981/82:225 37 Den kilometerskatt scm förfaller till betalning vid utgångenav uppbördsmånaden för fordonsskatt behöver inte betalas för att kontrollmärke skall lämnas ut. Närfordonsskatt debiteras en gång , dvs. närskatten är högst . , kangiltigt kontrollmärke finnas trots att fordonet haftbrukandeförbud på grund av obetald kilometerskatt I fråga om kilometerskattepliktiga fordon är kontrollmärketdärför inte ett lika bra hjälpmedel för kontrollen av att ett brukandeförbud inte överträds som det ärför övriga fordon. Prop.1981/82:225 38 3 RÄTTEN TILL INGRIPANDEN ENLIGT VÄGTRAFIKSKATTELAGEN OCH ANDRA FÖRFATTNINGAR Av redogörelsen för gällande bestämmelser har frångått att brukandeförbud- med vissa undantag - råder för ett fordon när vägtrafikskatt inte har betalats fördet. Överträds förbudet kan fordonsägaren och förarenbötfallas. Påträffas ett fordon i trafik trots att brukandeförbud råderför det på grund av obetald vägtrafikskatt rapporteras förseelsenoch ett straffföreläggande meddelas . Påföljden bestäms vanligen till omkring 15 dagsböter. Den polispersonal scm upptäckt att brukandeförbudetöverträtts vidtar dock normalt ingen annan åtgärd än att rapportera överträdelsen. Det oskattade fordonet kan således kcnma att körasfrån platsen utan att något ingripande sker, trots att brukande av fordonetinte är tillåtet. Polispersonalen anser sig rrarmalt inte kunnamed tvångsåtgärder förhindra att färdenfortsätter. Enligt polisinstruktionen (1972:511) skall polisman bl.a.förebygga brott och hindra att denallmänna ordningen och säkerheten störsgenan brott. Redan denna bestänrielseskulle kunna tänkas innebära en befogenhet för polisman att hindra fortsatt färdmed ett oskattat fordon. Ehiellertid ärpolisen tveksam till möjligheten att stoppa fordon enbartmed stöd av de allmänna reglerna i polisinstruktionen. Det anses attbestänmelserna måste tolkas med försiktighetoch att de endast undantagsvis får tas tillintäkt för mer konkreta tvångsåtgärder, eftersom dessa bör framgåav uttryckliga författningsbestämmelser. Mot denna bakgrund har också i en rad författningar inom vägtrafikens områdetagits in uttryckliga bestämmelser san innebär en skyldighet förpolismännen att i vissa fall hindrafortsatt färd med ett fordon. I vägtrafikkungörelsen (1972:603) föreskrivs således att cm ett fordon framförs i strid not kungörelsen eller en föreskrift son meddelats med stöd av den, skall polisman hindra fort:satt färd son inte kan ske utan påtaglig fara förtrafiksäkerheten eller annan väsentlig olägenhet(168 § första stycket). Detta ger polisman nöjlighetoch skyldighet att hindra fortatt färdexempel- Prop,1981/82:225 39 vis om föraren på grund av sjukdom eller påverkan av alkoholdrycker inte kan föra fordonet påett betryggande sätt, om fordonet är olänpligt lastat,om det kan förorsaka skador på vägbanan ellerom körningen är onödig och störande vid bostadsbebyggelse. I andra stycket i den nämndaparagrafen i vägtrafikkungörelsen lämnassärskilda föreskrifter cm ingripande not fordon med överlast. Motsvarande bestämmelserfinns även i 114 § fordonskungörelsen(1972:595), 93 § BRK och 79 § terrängtrafikkungörelsen (1972:594). Med stöd av bestämmelsen i fordonskungörelsen skall således polisman hindra fortsatt färd som inte kan ske utan påtaglig fara förtrafiksäkerheten eller annan väsentlig olägenhetav den anledningen att fordonets beskaffenhet eller utrustning inte är i föreskrivetskick. Samma bestänmelse i BRK innetär nöjlighet atthindra färd med ett fordon som inte är försett medregistreringsskylt eller kontrollmärke,allt under förutsättning att detta kan anses innebäraväsentlig olägenhet. Principiellt synes under samma förutsättning färd med ett avställtfordon kunna hindras. Äveni körkort:slagen (1977:477) finns ettlikalydande stadgande (38 §), vilket innebär att fortsatt färdkan hindras an en förare t.ex. inte har körkort fördet slag av fordon han framför. Slutligen finns i 17 §kungörelsen (1972:602) om arbetstid vidvägtransport en bestämmelse enligt vilken polisman skall hindra fortsattfärd scm inte kan ske utan påtaglig fara förtrafiksäkerheten, cm en förare brutit mot vissa i kungörelsen meddelade föreskrifter an arbetstidens längdoch an pauser under arbetet. Föraren skallenligt kungörelsen föra arbetstidsbok, där arbetstider och pauser antecknas. Boken skall medföras under färdoch på begäran visas upp för polisman. Det kan noteras att det i yrkestrafiklagen (1979:559) intefinns någon bestänmelse scm ger polisman rätt att hindra fortsatt färd om trafiktillstånd saknas vid utövande av trafik scm kräver sådant tillstånd. De nu beskrivna reglerna i vägtrafikförfattningarna om att hindrafortsatt färd har i första hand tillkcrmit för att ge polisen och allmänhetenklarhet i vilka ingrepp som kan vidtas. Ävennär dessa regler infördes dis- Prop.1981/82:225 40 kuterades om de egentligen var nödvändigaeftersom polisens allmänna befogenheter gav visst stöd föringripanden i de angivna fallen. Det har dock ansetts (se bl.a. prop. 130 med förslag till ny vägtrafikförordning)att de särskilda bestämmelserna i vägtrafikförfattningarna kan utgöra en erinran om föreskrifternai gällande polisinstruktion och engaranti för polismannens befogenheter attvidta nödvändiga åtgärder. Några bestämmelser om hur hindrandet av fortsatt färd praktiskt skall genomföras finns inte i vägtrafikförfattningarna. Åtgärderna får ske med beaktande av de allmänna begränsningsreglernai polisinstruktionen. Strängare medel än förhållandena kräverfår inte användas och våldfår inte tillgripas förrän uppgifteninte kan lösas på annat sätt. cm en förare saknarkörkort eller är påverkad avalkoholdrycker kan hans fortsatta färdmed ett fordon hindras genan att polismannen tar hand an fordonets nycklartills vidare. Är fordonet behäftat med någotfel san innebär uppenbar fara för trafiksäkerhetenmeddelas körförbud för fordonet och det förses med ett körförbudsmärke.Fordonet får då i princip inte användas förrän det harreparerats och besiktigats. Cm fordonet framförs med överlast tillses att viss del avlasten lossas innan färden fortisätter. I vissa fall förekaimer istället att färden tillåtsfortsätta men särskilda föreskrifterges om färdhastighet m.m. Prop.1981/82:225 41 4 STATISTISKA UPPGIFTER M.M. Med hjälp avstatistiska uppgifter från RPS och (), samt vissa uppgifter som TSV tagit fram särskilt förvår räkning, skall vi i det följande försöka belysabl.a. i vilken utsträckning oskattade fordon används i trafik. De uppgifter som vi redovisarindikerar att antalet brott mot bestämmelsernaär betydande. 4.1 Debiteringar, påminnelseroch restföringar Antalet debiteringar vid ordinarie och tillfällig uppbördav fordonsskatt har varit mellan 4,65 och4,86 miljoner . Av dessa har mellan 151 000 och157 000 - motsvarande 3,1-3,av antaletdebiteringar - lett till betalningspåminnelser.Clnkring av de debiteringar förvilka påminnelser sänts ut har senare restförts. Pör kiloneterskattens del har antaletdebiteringar på grundval av uppgifter på avlämnade stänpelkort under åren1977-1980 varit mellan 745 000 och 906 000 och antalet skönsmässiga debiteringar mellan 23 000 och 27 000 . Av samtliga debiteringar har 38 000 - 43 000 -motsvarande 4,4-4,- lett tillbetalningspåminnelser. Cmkring av dessadebiteringar har senare restförts. 1 tabell 1 i bilaga 2 finns närmare uppgifter cm antal debiteringar, påminnelser och restföringar, m.m. Antalet skattedebiteringar minskade jämfört med föregående år. Detta varen följd av den minskning av antaletskatteperioder från fyra till tre , san genomfördessuccessivt . framgått ovan, är andelen påminnelseroch restföringar högre förkilo-meterskatten än för fordonsskatten. Detta kan bero påde kontrollmärkes-och uppbördsrutiner son tillänpas. framgått av avsnitt 2.6 kan ett fordon haett giltigt kontrollmärke trots att kilcmeterskatten inteär betald. Detta kan innebära att en fordonsägareinte alltid uppfattar det san lika nödvändigt att betala kilcmeterskatten scmfordonsskatten. Uppgifter om antalet påminnelseroch restföringar ger inte någon bild av förhur många fordon brukandeförbud inträdervarje år. För det första kan Prop.1981/82:225 42 brukandeförbud ha gällt för ett fordonunder , trots att någon påminnelse inte säntsut. Skatten har då visserligen betalats , men i sådantid att betalningen hunnit noteras i registret innan någon påminnelseupprättats. För det andra kan flera påmirunelser och restföringar avse sammafordon. Antalet fordon för vilka brukandeförbud inträdermåste emellertid vara betydande. Utantvekan används också en del av dem i trafik. Vi kommer i avsnitt 4.4 attredogöra för vad som framkommit om användningenav kilcmeterskattepliktiga fordon med brukandeförbud. 4.2 Andel fordon med brukandeförbud, m.m. Från TSV har vi fått vissa uppgifter om bl.a. hur många fordon som hade brukandeförbud pågrund av att skatt inte hade betalats. Av de registrerade, inte avställda, fordonen hade 43 552 eller brukandeförbud pågrund av obetald skatt. Pör 26 940 eller av dessafanns restförd skatt. Andelen fordon med brukandeförbud varierade dels mellan kilometerskattepliktiga och intekilcmeterskattepliktiga fordon, dels mellan olika fordonsslag . Pör de kilcmeterskattepliktigafordonen gällde att i genansnitt hadebrukandeförbud på grund av obetald skatt. av dessa hade restförd skatt. Störstvar andelen fordon med brukandeförbud på grund av att skatt inte betalats bland dekilcmeterskattepliktiga personbilarna - - och minst bland bussarna - 0,. Av samtliga kilometerskattepliktiga personbilar hade restförd skatt, not för bussarna. För andra än kilcmeterskattepliktiga fordon gällde att i genomsnitt hade brukandeförbud pågrund av obetald skatt. Av dessa hade restförd skatt. Den lägsta andelen fordon med brukandeförbud pågrund av att skatt inte betalats var och gällde för personbilar och traktorer, medanden högsta var och redovisades för motorcyklar. Andelen fordon med restförd skatt varierade mellan 0,5 och-3,av totalaantalet fordon. Närmare uppgifter cm registrerade, ejavställda fordon med brukandeförbud, restfördskatt m.m,, redovisas i tabell 2 i bilaga 2. Prop.1981/82:225 43 För 148 av dessa hade förbudet upphävts efter beslut av RSV, I de redovisade uppgifterna cm antal fordon med obetaldoch restförd skatt har hänsyn tagits till att ett brukandeförbud i vissa fall upphävs automatiskt eller efter beslut av RSV (se avsnitt 2.5.1 och2.5.2). Därvid har det antagandet fått göras att samtligafordon för vilka förbudet upphävtsbelastas av en restförd skatt och att de inte är avställda.Vid kontrolltillfället var 373 fordonuntantagna från brukandeförbud '. För148 av dessa hade förbudet medan det i 171 fall upphävts automatiskt. För avställda fordon var andelen fordon med obetald vägtrafikskatt (6,för fordon som ärkilometerskattepliktiga när de inte är avställdaoch för övriga fordon). Närmare uppgifter om detta finns itabell 3 i bilaga 2. För de kilcmeterskattepliktigafordonens del kan skatteskulden ha olika sammansättning. För av dekilcmeterskattepliktiga personbilarna med brukandeförbud berodde förbudetenbart på att kilcmeterskatt inte betalats,medan det för av fordonen berodde på att såväl fordonsskatt scm kilometerskatt var obetald och för påatt enbart fordonsskatt var obetald. De kilometerskattepliktiga lastbilarna medbrukandeförbud hade i av fallen enbartobetald kilometerskatt och i såväl obetald fordonsskatt som obetald kilometerskatt. Närmare uppgifter cm sammansättningen av skatteskulderna finns i tabell 4 ibilaga 2. Scm framgått avuppgifterna i detta avsnitt gällerbrukandeförbud på grund av obetald skatt för en störreandel av de kilcmeterskattepliktiga fordonen än för övriga fordon. I fråga an dekilcmeterskattepliktiga personbilarna med brukandeförbud bestårskatteskulden i högre grad än vad scm gällerför andra fordonsslag av enbartkilcmeterskatt. Dessa förhållanden antyder -likson sagts i avsnitt 4.1 - att de nuvarandekontrollmärkes- och uppbördsrutinerna påverkarbetalningsviljan i fråga an kilometerskatt. Främst gäller detta för kilaneterskattepliktiga personbilar, för vilka kontrollmärkeutfärdas endast en gång per år.För de flesta kilcmeterskattepliktigalastbilarna tas fordonsskatt ut förskatteperiod, varför kontirollmärke utfärdastre gånger . Endast kan därför - scm en följd 1/ 202 av fordonen förvilka förbudet upphävts var kilcmeterskattepliktiga (38 personbilar,114 lastbilar och 50 släpvagnar) medan 171 var enbartfordonsskattepliktiga (126 personbilar, 11 lastbilar, 25 släpvagnar, 5 traktorer och 4 notorcyklar). Prop.1981/82:225 44 av särdebiteringen av skatterna - en sådan lastbil ha ett giltigt kontrollmärke trots att kilcmeterskatten för den närmastföregående skatteperioden är obetald. 4.3 RaoDorterade överträdelser av brukandeförbudet, m.m. RPS för viss statistik över rapporterade förseelser not bl.a. brukandeförbudet.Enligt uppgifter ur denna statistik lämnadesexenpelvis sammanlagt 9 082 rapporteran användning av oskattade fordon och 2484 rapporter an användning av avställda eller oregistrerade fordon. Antalet rapporterade överträdelser av brukandeförbudsbestämmelserna ökade markant närkontrollmärket infördes. Ävensenare har emellertid antalet rapporterade överträdelser ökat.Det är enligt vad vi inhämtat frånRPS inte möjligt att avgöra cm denna ökningberor på förbättrad övervakning eller på att antalet överträdelser faktiskt har ökat. Närmare uppgifter cm antaletrapporterade förseelser finns i tabell 5 i bilaga2. Från SCB har vi fått vissa uppgifter cm antalet lagföringar till följdav överträdelser av brukandeförbudet.Uppgifterna innefattar vissa meddelade åtalsunderlåtelser, godkändastrafförelägganden och domar i tingsrätt.För år 1978 var antalet sådana fallsammanlagt 4 502 och för sanman-lagt 4 726. Den helt övervägande delen av dessa - 4 134 resp. 4 362 -gällde sådanafall som avses i 34 § VSL, dvs. I tabell 6 i bilaga 2 finns ytterligare uppgifter cmantalet lagföringar. Antalet lagföringarär mindre än hälften avantalet rapporterade övertirä-delser. Detta kan till en del förklaras av att ägaren/föraren ocksåhar gjort sig skyldig till annan brottslighet och att åklagaren därför har beslutat att inte föra talan beträffandeöverträdelsen av brukandeförbudet,eftersom detta skulle sakna betydelse förpåföljden (20 kap, 7 § punkt 2 ).Till en del kan skillnaden också förklaras av att en lagföring kan avse flera förseelser scmen och samma person har gjort sig skyldig till . Prop.1981/82:225 45 4.4 Andra uppgifter cm otillåtet brukande, m.m. I samband med den tidigare nämnda registerkontrollen , undersöktes bl.a. hur mångaav fordonen med brukandeförbud scm hade giltig trafikförsäkring. Dettavisade sig gälla för inte av dekilaneterskattepliktiga fordonen och av övriga fordon med brukandeförbud.Mer detaljerade uppgifter finns i tabell 2 i bilaga 2. Det kan synas anmärkningsvärt att det finns giltig trafikförsäkring för en såstor andel av fordonen med brukandeförbud.Även om det kan ta innan enavanmälan av en försäkringnoteras i registret, förefaller det troligt att en stordel av fordonen med giltig trafikförsäkring användsi trafik trots brukandeförbudet. Man kan dock inte på grundval av de nu redovisade uppgifterna dra några slutsatiser an för hur många fordon detta gäller. För kilcmeterskattepliktiga fordon lämnas körlängdsuppgifter in i olika sanmanhang. Det gäller förutanvid ordinarie avstänpling t.ex. vid gräns-passering och vid kontrollbesiktning. Används ett fordon trots att det är belagt med brukandeförbud, kan det således redan av registeruppgifter frångå attfordonet har brukats olovligen. TSV har tagit fram uppgifter om hur många fordon scm dokumenterat har använts trots brukandeförbudet. Uppgifterna avser kilometerskattepliktiga fordon och avställda fordon förvilka det finns obetald skatt förinnevarande eller närmast föregående skatteår och som ärkilometerskattepliktiga när de inte är avställda.Av uppgifterna frångår bl.a. att för av de angivna fordonen finns i registret dokumenterad körsträcka efterdet att brukandeförbudet inträdde eller skatten förföll till betalning. Uppgifternaredovisas detaljerat i tabell 7 i bilaga 2. Det bör observeras att uppgifterna även gäller vissaavställda fordon, vilka kan antas användas i mindre utsträckning än de skattepliktiga fordonen. De antalsuppgifter scm redovisats av TSV har tagits fram så att endast sådananvändning son tveklöst skett efter det att brukandeförbudet inträddehar beaktats. Således har ordinarie avstänplingar beaktats endast cm de avsett perioder som börjat efter det att den skatt som medfört brukandeförbudethar restförts. Cm även tidigare ordinarie avstänplingar beaktats, skulle det finnas en nöjlighet att uppgiften avsåg endast körningunder tid före det att brukandeförbudet inträdde.Annan konstaterad användning Prop.1981/82:225 46 (t.ex. avstänplingar vidgränspassering) har däremot beaktats förhela tiden efter det att förbudet inträdde. Den användakontrollmetoden medför således att endast säkert belagdanvändning under tid då brukandeförbudhar gällt har beaktats. Givetvis gerkontrollen inte något mått på den totala otillåtna användningen.Den visar däremot vilket minsta antal fordonsom vid åtminstone något tillfälleanvänts trots brukandeförbudet. Prop.1981/82:225 47 5 ÖVERVÄGANDEN OCH FÖRSLAG Regler om förbud attbruka ett fordon när fordonsskatten inte har betalatsfanns automobilskatteförordning och överfördes 1974 med vissa justeringar till 16 § VSL. Motsvarande bestänmelser infördes i 21 § VSL beträffandefordon för vilka kilcmeterskatten inte harbetalats. Brukandeförbudet motiveras bl.a. av att ettfordon inte bör få användas cm inte de kostnader som förorsakas av trafiken med det ersätts. Brukandeförbudetär också av betydelse föratt göra ska.tteuppbör-den effektivare. Enligt vår mening bör principen an att vägtrafikskatten skall vara betald föratt ett fordon skall få användas upprätthållas. I vårt första delbetänkande (Ds B 1978:5, s. 127 - 132)föreslog vi vissa begränsningar i de dågällande brukandeförbudsbestämmelserna.Förslagen ledde också till lagstiftning (prop. 1978/79:94, SkU 45, rskr298, SFS 1979:278).