prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — 3. godkännavad jag har förordat beträffande särskill statsbidrag lill första uppsättningenstadigvarande undervisningsmateriel i gymnasieskolan, 4. godkännavad jag har förordat om särskill verksamhetsstöd för etablering ellerbibehållande av vissa lågfrekventa utbildningar i gymnasieskolan, 5. tillBidrag till undervisningsmateriel inom gymnasieskolan m.m. /83anvisa ell förslagsanslag av 101000000kr. Prop.1981/82:100 Bilaga 12 349 UniversUels- ochhögskoleämbetet (UHÄ) har med skrivelse överiämnatanslagsframställning för /83 med långlidsbedömning för perioden t.o.m. /87för UHÄ:s verksamhetsområde. UHÄ har överlämnatingivna anslagsframställningar m. m. från högskolestyrelser ochfakullels-/seklionsnämnder vid de statliga högskoleenheterna inomUHÄ-omrädel, från inlerimsstyrelserna för högskoleutbildningen i Halmstadresp. , från regionstyrelsema för högskolan saml , geofysiska institut, Inslilulel förinternationell ekonomi och Ericastiflelsen. UHÄ har också överlämnat vissa lill UHÄ inkomna handlingarsom berör budgetförslaget, bl.a. skrivelsefrån om bidrag lill kommunalhögskoleutbildning. Förhandlingarenligt 11 och 12 §§ medbestämmandelagen har förts beträffande delar avanslagsframställningen. Protokoll frän förhandlingarna har överlämnats. UHÄ:s anslagsframställning kan sammanfattas på följandesätt. För dengrundläggande högskoleutbildningen och för gemensamma ändamål inomhögskolan redovisas besparingsförslag i enlighet med regeringens anvisningar.För flertalet av de anslag som avses för dessa ändamål redovisas emeUertidyllerligare två budgetalternativ. För forskning och forskarutbildningredovisas endast ett budgetalternativ. Budgetförslaget har sammanfattats på följande sätt (milj.kr. Prop.1981/82:100 Bilaga 12 1981/82' förändring utöver konsekvenser (för grundläggande utbildning ak. anslag 1982/ 83 (för grundläggande utbildning alt, 3) -2,0 2709,6' -0,4 ' Inkl. pris- ochlöneomräkning och förändringar av anslagsteknisk natur för /83. ' Här har hänsyn intetagits till att UHÄ:s förslag innebär besparingar uppgående till 35,5milj. kr., under anslagen Bidrag till driftenav grundskolor m. m. och Bidrag till driften av gymnasieskolor. Mol bakgrund av denrådande samhällsekonomiska situationen redovisar UHÄ inledningsvis sinprincipiella uppfattning om högskoleverksam-helens betydelse i stort och dessroll i ell långsiktigt perspektiv. UHÄ framhåller all högskolans verksamhet ären investering i kunskap och kompetens, vars omfattning och kvalitet äravgörande för samhällets utveckling . De som börjar sinhögskoleutbildning /83 skall dra nytta av sin utbildning långt inpå 2000-lalel. Forskarutbildning och forskning ger sina resultat i ell ännulängre perspektiv. Del blir därför naturiigt all väga samman planeringen förhögskolan med planeringen för samhällsutvecklingen på flera årtiondens sikt. Samhällets arbetskraftoch dennas kompetens är resurser som måste las till vara och utvecklas genomutbildning. Aft med utgångspunkt i kortsiktiga ekonomiska motiv begränsa denhögre utbildningen är enligl UHÄ:s mening all försämra samhällets möjligheterlill en gynnsam utveckling. Forskningen är ett livsviUkor för vårt samhälle. Kunskapsutvecklingen kan enligl UHÄ:s mening inuvarande ekonomiska läge behöva fä speciell betoning på naturvetenskap, teknikoch ekonomi, men övriga områden får inle eftersättas. Fördelningen avfillgängliga medel måste prövas omsorgsfullt inom alla grenar av högskolansverksamhet. UHÄ berör frågan om förhållandet mellan kapaciteten för forskningoch forskarutbildning å den ena sidan och för grundläggande utbildning å denandra. Enligl UHÄ:s mening kan denna relation inte utan skada förändras såkraftigt som de senaste årens tendenser i anslagsfördelningen ger vid handen. Prop.1981/82:100 Bilaga 12 351 UHÄ framhåUer allför högskolan i hög grad gäller all krav på rationalisering inte fårställas i en takt som hindrar en nödvändig planering av rationaliseringsåtgärderna. Strävan all dämpa den offentliga sektornstillväxt bör enligl UHÄ:s mening inle gällahögskolans verksamhet. Den utgör i stället ell av de vikfigaste instrumenten med vilkas hjälpsamhället skall kunna ta sig ur den nuvarande ekonomiska krisen. UHÄ lägger framförslag till femårsplaner för högskolans forskning och forskarutbildning.Preciserade förslag ges . Forskning och forskarutbildning har detvå senaste budgetåren förstärkts med 70milj. UHÄ utgår från all motsvarande ram skall gälla /83. Av den totalaförstärkningsramen räknar UHÄ med att cahälften skall tillföras högskolans anslag. För återstoden av den kommande femårsperioden föreslår UHÄ i huvudsaksamma reformram men förutsätter dåall olika seklorsorgan kommer all ges ell ansvar för kompetensuppbyggnad ochmetodutveckling inom högskolans resp. områden. UHÄ prioriterarhögt en förstärkning av de allmänna basresurserna och föreslår all 21milj. går lill detta ändamål. Ökningen avser främst s. k. mellantjänster.Bristen på sådana tjänster framhålls som del allvarligaste hindret förutveckling av högskolans forskning och forskarutbildning. Åtgärder för attförbättra rekryteringen lill forskarutbildning och forskning inom särskillmalemalisk-nalurvetenskaplig fakultet är enligt UHÄ:s mening nödvändiga, ochmedel beräknas inom ramen för en ökning av basresurserna. UHÄ föreslår också enökning av antalet utbildningsbidrag fördoktorander. Riktade insatserföreslås inom skilda forskningsområden, i första hand inom dataområdet. För dengrundläggande högskoleutbildningen innebär det alternativ som UHÄ förordar ennelloförslärkning med ca 15 milj. kr. utöver en minskning med ca 2 milj.kr. lill följd av tidigare beslut. Detta ger utrymme för en ökning avutbildningens kapacitet /83 med ca 1000 nybörjarplatser. UHÄbedömer alt yllerligare ökningar av ungefär motsvarande storleksordning börgöras vart och ell av de två närmast följande budgetåren. Efteryllerligare kan motsvarande nedirappning göras. På så sätt bereder man destora födelsekullarna förhållandevis samma tillgång lill högreutbildning som de närmast föregående. Det lägsta budgelallernativel innebär entotal besparing om ca 42 milj. kr. Den skergenom en minskning av utbildningskapaciteten /83 istorleksordningen 400 nybörjarplatser pä allmänna utbildningslinjer och ca 800 årssludieplalser påenstaka kurser. I övrigt är del fråga om krav på rationaliseringar. Alternativ 2 innebären i stort sett oförändrad total anslagssumma för grundläggandehögskoleutbildning i förhållande lill innevarande budgetår. Prop.1981/82:100 Bilaga 12 352 Det innebär krav på rationaUseringar och kan medge vissareformer och en mindre ökning av utbildningskapaciielen, ca 250 nybörjarplatser på allmänna linjer och ca100 årssludieplalser på enstaka kurser. I fråga om anslaget lokala ochindividuella linjer och enstaka kurser anserUHÄ del angelägel all förändringar av den totala anslagssumman fördelas så mellan anslagsposterna, all man fåren mer rättvis geografisk fördelningav resurserna. UHÄ efterlyser klarare rikfiinjer i fråga om fördelningav medlen inom delta anslag på olika områden och slag av kurser. Vad gällerhögskoleenheternas förvaltningar, bibliotek m. fl. gemensamma ändamål föreslårUHÄ besparingar i första hand inom administrativa funktioner. UHÄ föreslås fåbemyndigande att i likhet besluta om omföringar mellan skildareservationsanslag för högskoleutbildning och forskning m. m. Med slöd av vad som anförs i anslagsframställningenhemställer UHÄ all regeringen i den kommande forskningspoliliska propositionen drarupp rikfiinjerför en övergripande nationell forskningspolitik, där olika departements ochsamhällssektorers behov vägs samman med långsikliga behov avkunskapsutveckling och kompetensuppbyggnad, att härvid högskolans roll i den samladeforskningsorganisationen preciseras ochall åtgärder i syfte alt markera denna roll generellt och inom olikaprioriterade områden anges för den närmaste femårsperioden, att denlångsikliga utvecklingen av högskolans forskning och forskarutbildningplaneras utifrån dels bedömningar av olika områdens och forskningsinsatsersinomvetenskapliga betydelse, dels efterfrågan på forskning med anknytning tillolika samhällssektorer eller samhällsproblem,dels slufiigen behov av strukturella förändringar för att stärka högskolansom kunskapsbas i samhället, allfemårsplaner för högskolans forskning och forskarutbildning fastställs i form av riktlinjer för utvecklingen och ekonomiskaramar för verksamheten. Vidare hemställer UHÄ med stöd av vad som anförs ianslagsframställningen, såvitt gäller högskolan inom ulbildningsdeparlementelsområde, altden allmänna inriktning av högskolans verksamhet som föreslås i anslagsframställningen godkänns, all allmänna utbildningslinjer ochpåbyggnadslinjer inrättas i enlighet med förslagi anslagsframställningen, all dimensioneringen av den grundläggandehögskoleutbildningen fastställs i enlighetmed förslag i anslagsframställningen, all Ijänster som professor inrättas,omvandlas eller får annan benämning i enlighetmed förslag i anslagsframställningen, all UHÄ för /83 bemyndigasall besluta om omföringar mellan olikareservationsanslag för högskoleutbildning och forskning. 1981/82:100 Bilaga 12 353 att medel för verksamheteninom högskolan m.m. /83 anvisas genom anslag om sammanlagt . Förutsättningar för högskolans arbete medanslagsframställningen UHÄ redogör för arbetetmed anslagsframställningar inom högskolan och framhåller att del bredaengagemang som delta innebär ger regering och riksdag ell omfattandebeslutsunderlag som har belysts från många håll. UHÄ framhåller vidarenödvändigheten av all varje nivå i processen har sift ansvar och öppetredovisar sina prioriteringar och bedömningar för all budgetdialogen skallfungera väl. UHÄ anser all årets anslagsframställningar från högskoleenheternai dessa avseenden innebär en kvalitetshöjning. UHÄ arbetar på en förbättradredovisning av högskolans verksamhet. Högskolans organisationoch dess anslagssyslem leder enligl UHÄ: s mening ofta lill alt planeringenblir allt för sektoriserad. Mänga högskolestyrelser avslår l.ex. från all göraprioriteringar över sektors- och fakul-lelsgränser. UHÄ strävar efter alt kommalill rätta med motsvarande problem på central planeringsnivå. De övergripandediskussioner som förts har lell till all UHÄ i sina olika budgetalternativavseende grundläggande högskoleutbildning markerar viklen av all förslärka teknisk,naturvetenskaplig och ekonomisk utbildning. Vad gäller fakullelsan-slagenprioriteras förstärkningar av de tekniska och matematisk-naturvetenskapligafakulteterna. Enligl UHÄ:s mening måstealla möjligheter las lill vara all förenkla arbetet med anslagsframstäUningenmed minskad arbetsinsats som resultat. 1 fråga om direktiv föranslagsframställningarna framhåller UHÄ som sin principiella mening allregeringen bör ge vägledning inför arbetet med anslagsframställningen i så godlid all denna vägledning kan ligga lill grund för arbetet och besluten på allanivåer. UHÄ anger några punkterpå vilka uttalanden om planeringsarbetets inriktning ärnödvändiga. Kanhögskolan för den aktuella femårsperioden räkna med en fortsall ökning avfakullelsanslagen? Börhögskolemyndigheterna räkna med fortsatta besparingar för den grundläggandeulbUdningen? I så fall, i vilken storleksordning? Börplaneringen - om man ulgår från ett i princip oförändrat rekryteringsunderlag- ta sikte på en i huvudsak oförändrad total kapacitet för den grundläggandeutbildningen? Är i så fall regering och riksdag beredda all förutsätta alteventuella besparingar på den grundläggande utbildningens område kan las ulgenom sänkning av den genomsnittliga kostnaden per planerad årsstudieplats,ulan alt därför examinationsfrekvensen kommer all sjunka ellerulbildningskvalilelen äventyras? Påvilket säll skall problemen med den s. k. ungdomspuckeln lösas? Prop.1981/82:100 Bilaga 12 354 Skall de aktuella födelsekullarna erbjudas i principsamma tillgång till högre utbildning som övriga årskullar? Kanhögskolan för detta ändamål räkna med ell tillskoll av medel utöver den nivåsom anses motiverad av en planering med utgångspunkt i ell i princip oförändratrekryteringsunderlag? UHÄ framhåller allhögskolans rekryteringsbas har vidgats kraftigt. Likaså har efterfrågan på högreutbildning vuxit myckel snabbi under det senastedecenniet. En mer väsenfiig minskning av antalet platser i den högre utbildningen måste mol denna bakgrund enliglUHÄ uppfattas som en sänkning avsamhällets allmänna kulturella och sociala standard. Tvärtom bör, då antalet ungdomar ökar i deåldersgrupper som normall utgör primärtrekryleringsunderiag för högre utbildning, antalet utbildningsplatserinom högskolan öka. UHÄ redovisar de tre budgetalternativ somämbetet har arbetat med i sitt planeringsarbete. Alternativen 1 och 2 innebärbåda enligl UHÄ:s mening att del ökande antalet ungdomar i 20-25-årsåldernunder 1980-talel får förhållandevis sämretillgång lill högre utbUdning än ungdomar i motsvarande ålder fåll under 1970-lalet. Om man inle godtar en sådan utveckling måste utbildningskapaciteten enliglUHÄ:s mening ökas betydligt underde tre närmaste budgetåren, behållas oförändrad och sedan åter sänkas stegvis. UHÄ:s förslag /83 i alternativ 3 innebär en ökning av antalet nybörjarplatsermed ca 800. En kapacitetsökning avdenna storlek inom alternafiv 1 skulle enligt UHÄ kräva orimliga rationaliseringsålgärder. Även om denskulle kunna förverkligas inomalternativ 2 skulle detta få ske på bekostnad av vissa synnerligen önskvärdareformer. UHÄ berör frågan omen fördelning av utbildningskapaciteten som ansluter lill arbelsmarknadsbehoven.UHÄ anser att begränsningar i prog-nosmöjlighelerna inle får hindra all man söker göraarbelsmarknadsbeling-ade förändringar i fördelningen av högskolansutbildningskapacitet. UHÄ redovisar sina bedömningar för skildaulbildningssekiorer enligl följande. För tekniska sektornkrävs förhållandevis stor ökning av planeringsramarna för dalalekniklinjen,eleklrolekniklinjen och industriell organisa-lionslinjen. Vidare föreslås ökadkapacitet genom en ny dalavelenskaplig Unje. För AES-seklornföreslås en kapaciletshöjning genom ökning av antalet nybörjarplatser påekonomlinjen och syslemvelenskapliga linjen. För vårdsektorn föreslås flerutbildningsplatser på sjukgymnasllinjen och logopedlinjen. Förundervisningssektorn anser UHÄ betydande kapacitetsökningar nödvändiga pålågsladielärarlinjen och i andra hand mellansladielärarlin-jen, ämneslärarlinjerna saml industri-och hanlverkslärarlinjen. Prop.1981/82:100 Bilaga 12 355 dande minskning av kapaciteten anses motiverad i frågaom frilidspeda-goglinjen ochförskollärarlinjen. Inom kultur- ochinformationssektorn föresläs bl.a. förlängning och resursförstärkning av kullurvelarlinjen, ökad kapacitet förmusikerlinjen och kyrkomusikerlinjensamt en påbyggnadslinje avseende dokumentation för bibliotekarier m.fl. vidhögskolan i . Vidare föreslår UHÄ aft påbyggnadslinjen för journalister avvecklas successivt. UHÄ berörytterligare frågan om de stora ungdomskullarna på 1980-lalel och beräknar - med utgångspunkt ibefolkningsutvecklingen - all antaletindivider som behöver beredas utbildning under är 23000 utöver vad som skulle vara möjligtmed oförändrad kapacitet. UHÄ förutsätter då all ungdomar under1980-lalel skall ha samma relafiva tillgång till högre utbildning som de på1970-lalet. Att anta lillhögskoleutbildning ungefär samma andel ungdomsslude-rande under1980-lalel som ser UHÄ inle bara som en rättvisefråga ulan än mer som ensamhällsekonomisk och fördelningspolitisk fråga. Aft ge ifrågavarandeungdomar en lämplig utbildning inom högskolan anses vara ett bättrealternativ än alt ge dem en senare arbetsmarknadsutbildning. Mot denna bakgrundföreslår UHÄ i planeringsallernativ 3 ökade planeringsramar under vart och ettav budgetåren 1982/83-1984/85 med i genomsnitt ca 1000 nybörjarplatser. Därefter bör enliglförslaget kapacUe-len hållas oförändrad under resten av den aktuellalångtidsbudgelperioden. Delta innebär att antalet nybörjarplatser ökas med ca12000 under nämnda period. Under slutet av 1980-talel och fram lill börjanav 1990-lalet föreslås ennedirappning till dagens nivå. Anslaget för lokalaoch individuella linjer och enstaka kurser bör enligl UHÄ:s mening minskasförhållandevis mer än anslagen fill övrig grundutbildning för attdet skall vara möjligt alt uppehålla kapaciteten på allmänna utbildningslinjer.Vidare vill UHÄ genom sina förslag till fördelning av anslaget jämna utskillnaderna mellan skilda högskoleorter. Det är nödvändigt all också lahänsyn lill den omfattande utbildnings- och forskningsorganisation som finnsinom de filosofiska fakulteternas område. Denna organisation behöver enunderbyggnad av kursverksamhet som bekostas med medel från detta anslag. UHÄ anser allkurser som utnyttjas för fortbildning och vidareutbildning och som ärarbetsmarknadsbelingade bör prioriteras, liksom kurser som bidrar tillatt säkerstäUa rekryteringen fill forskarutbildningen. UHÄ förordar vidare åtgärder som åstadkommer en vissöverströmning från enstaka kurser lill linjer inom AES-seklorn. UHÄ efterlyseren meningsyttring från regering ochriksdag i de nu berörda frågorna lill ledning för regionstyrelsernas ochhögskoleenheternas planering. Prop.1981/82:100 Bilaga 12 356 UHÄ framhåller allhögskolans verksamhet är personalintensiv och all därför förslagen i alternativ1 skulle innebära en personalminskning med 225-250 hela tjänster budgetåret1982/83. All centralt i förväg bedöma mera i detalj konsekvenserna avbesparingar är enligl UHÄ:s mening inle möjligt. Detta hör samman med delstyrsystem som fillämpas för högskolan. Svårighelerna som uppståri samband med besparingar är större ju mindre högskoleenheten är. En av tankarnabakom högskolereformen var, framhåller UHÄ, all ell sammanförande av skildahögre utbildningar lill större organisatoriska enheter skulle kunna få ellsamulnytljande av resurserna. Skilda utbildningar skulle kunna betjänas avsamma institutioner. Detta skulle ge en rationeUare personalanvändning. Del är,framhåller UHÄ, angelägel all man drar nytta av denna organisation. Man fårdärigenom möjlighet aft låta nödvändiga personalminskningar delvis ske genomnaturlig avgång och i övrigt med minsta möjliga olägenhet. UHÄ framhåUer i dettasammanhang all det är angeläget all högskolan i ökad utsträckning ägnar sig åluppdragsverksamhet av olika slag, som kan innebära sysselsättning ål personalsom eljest skulle bli övertalig. Det måste enligl UHÄ:s mening anses naturligtall högskoleenheterna sam-räder i syfte all finna Ijänsleunderiag på annan ortför övertalig personal. UHÄ är berett all la initiativ till överiäggningar omlämpliga åtgärder för alt minska de personalproblem som uppslår i samband medeventuella nedskärningar. UHÄ hemställer all deriktlinjer för utvecklingen av verksamheten som redovisats fastställs. Min anmälan av delta avsnitt sker efter samrådmed statsrådet . Goda möjligheter lillutbildning är vikliga för varje land som söker bygga upp en beredskap för allmöta framlida problem. En väl fungerande forsknings- och utvecklingsverksamhetär en annan lika viktig del i denna beredskap. Mellan dessa båda delar finnsgivetvis också ett starkt inbördes samband. Del finns emellertid anledning allän en gång understryka alt investeringar i utbildning och forskning gerresultat först . ibland inte förrän på lång sikt, och att uppbyggandetoch nyttiggörandet av ny kunskap måste vara en kontinuerlig process. Av dettaföljer alt, trots att vi befinner oss i en ekonomisk situation som fordrarstark återhållsamhet med offentliga utgifter, utrymme allljäml måste beredasför en bred och omfattande utbildnings- och forskningsverksamhet. Detekonomiska utrymmet för reformer inom utbildning och forskning måste därförskapas genom omprioriteringar av redan tillgängliga resurser såväl inomstatsbudgeten i sin helhet som inom utbildningens och forskningens egnaområden. Prop.1981/82:100 Bilaga 12 357 Mina förslag i det följande präglas av delta synsätt. Ilikhet med vad som skett närmast föregående och innevarande budgetårtillförs dock forskningsområdel ell nellolillskoft av resurser /83. Jag beräknar all delta skall uppgå fill ca 80 milj. kr.,varav 12 milj. kr. utgör omfördelningarinom huvudfiteln. Högskolan ställs nuinför kravet att de stora ungdomskullar som passerar ochgymnasieskolan skall beredas möjlighet lill forlsall utbildning. har inombreda delar av samhället medvetenheten om forskningens betydelse för alllångsiktigt säkerställa en god samhällsutveckling ökat kraftigt. För allfillgodose båda dessa önskemål av knappa ekonomiska resurserfordras, somjag angav i föregående budgetproposition, en mera genomtänkt ochlångsiktig planering än hillills. Mina förslag i del följande och i en särskildforsknings-politisk proposition, som kommer all föreläggas senare under innevaranderiksmöte, syftar bl.a. fill all stegvis bygga upp en sådan planering. De allmänna målenför högskolan ligger fasl. Del innebär bl.a. all högskolanskall ge utbildning både åt ungdomar och åt äldre som önskar vidareutbilda sig.Elt centralt riktmärke i planeringen bör dock enligl minmening vara alt de växande ungdomskullarna skall beredas - relativt sell -samma tillgång lill högskoleutbildning som 1970-lalels ungdomartillförsäkrades. Jag vill emellertid betona att med delta mål avses inte endast aft fillgodose efterfråganpä utbildning utan i lika hög grad att också möta behovet av högskoleutbildadpersonal på både nya och redanbefintliga arbetsmarknadsområden. Målet måste emellertid, somjag tidigare framhållit, uppnås inom i huvudsakoförändrade resursramar för dengrundläggande högskoleutbildningen. Därav följer all del blir nödvändigt med kraftiga omprioriteringar och ökadeffektivitet. Mina förslag i det följandeinnebär åtgärder av detta slag. Genom mina förslag anges också en ram för planeringen av den grundläggandehögskoleutbildningens dimensioneringunder . Detta bör ge en god grund för högskolemyndigheterna all genomföra deomprioriteringar och den utveckling av bl. a. nya utbildningslinjer somfordras. Genom all nu geramar för den mera långsikliga planeringen av högskoleutbildningen blir bildenöver den framtida tillgången på högskoleutbildad personal tydligare. Därigenomförbättras också enligt min mening förulsällningarnaför bl.a. näringslivels planering. Också förforskningen syftar mina förslag lill att ge underlag för en långsiktigareplanering. Trots den stora ekonomiska återhållsamhet som måste präglastatsverksamheten har jag bedömt del som angelägel all fortsättauppbyggnaden av forskningsresurserna. Jag förordar därför, som jag redan nämnt,att beslut all förslärkaforskningsverksamheten med ca 70 milj. kr. visst ytteriigarefillskott för /83 har blivit Prop.1981/82:100 Bilaga 12 358 möjligt genom omprioriteringar inom huvudtiteln. Jagkommer i det följande att förorda resursökningar på områden av stor betydelse för den kulturella, socialaoch ekonomiska utvecklingen av vårt samhälle. Även i delta avseende gårjag vidare på den väg jag har förordat i de senaste budgetproposifionerna. Med de statsfinansiella restriktioner somf. n. präglar situationen i mångaindustriländer får samarbetet mellan dessa länder vad gäller utbildning ochforskning allt större tyngd. Jag villhär särskill beröra frågan om delnordiska samarbetets roll inom högskoleutbildning och forskning. De nordiskaländerna slår samtliga inför problemet alt förena kravet på stor återhållsamhet i de offentliga utgifterna medbehovet av kontinuerlig utvecklingoch förnyelse inom den högre utbildningen och forskningen. Från svensk sida har under del gångna året lagilsinitiativ lill överläggningar på sävälbilateral som multilateral nordisk basis i syfte all främja elt ökat samarbete och en arbetsfördelning inom vissadelar av detta område. För aft eltsådant samarbete skall få önskvärd omfattning kommer det dock all krävas bl.a. en kontinueriig uppföljning av defta initiativ. När ett nytt utbildningsbehov uppstår bör högskolemyndigheternadärför alllid pröva möjligheten alltillgodose detta i samarbete med elt eller flera nordiska länder.