prop · G503102 · 1981-12-31 00:00:00 — Syftet härmed var all genom clearingbidragmöjliggöra import av olja som inte kunde köpas lUl priser, som rymdes inom denfastställda högslprisnivån. Föralt finansiera bidragen inrättade Kungl. Maj:l en särskild fond, ,clearingfonden för olja. Denna lUlfördes medel genom clearingav- Prop.1981/82:102 Bilaga 3 46 gtflerför vissa oljeprodukter. , clearingnämnden, inrättades för att pröva frågor omclearingbidrag. Nämndens verksamhet upphörde vid utgången av . Riksdagenbeslöt att den behållning som uppstått av clearing-nämndens verksamhetskall utnyttjas för ändamål som är av betydelse för att stärka försörjningsberedskapeninom energiområdet och att del bör ankomma på regeringen alt besluta omanvändningen av fondmedlen efter förslag av ÖEF (prop. 12, FöU1975:8, rskr 1975:68). Efterslutförda efterdebileringar och restitutioner uppgick behåUningen i fonden år1976 liU ca 36,1 milj. kr. harregeringen vid flera filtfällen beslutat om åtgärder att finansieras överclearingfonden. Åtgärderna har avsett följande ändamål (milj. förhandlingarom införande av torveldning vid - projekteringav kraftvärmeverk så all som elt alternativ eldning kan ske med kol eller andra ombyggnadav hetvattenpanna i för eldning med inhemska bränslen och för försökseldningmed sådant bränsle 14,9 försök avseendeeldning med inhemskt F.n. återstår av clearingfonden ca 15,7 milj. kr. Genomatt utnyttja behåUningen på clearingfonden har enligl min mening flera för försörjningsberedskapenpå energiområdet angelägna åtgärder kunnat genomföras. Jag kommer i delföljande all förorda all vissa av ÖEF föreslagna omstäUningsåtgärder m. m.skall finansieras från denna fond. ÖEF har somjag tidigare nämnt föreslagit altfinansieringen skall ske ur oljelagringsfonden. Försvarskommitténhar i sitl slutbetänkande yttrat sig beträffande de ekonomiskaplaneringsfömlsällningarna. krävs att planeringen inom mångaprogram fortlöpande anpassas till samhäUsutvecklingen för alt prioritera debehov av varor och tjänster som skall kunna tillgodoses med hög säkerhet.Därutöver måste prisutvecklingen följas och dess konsekvenser beaktas iplaneringen. Resursbehoven för ekonomiskt försvar behöver prövas med kortaretidsintervall än inom övriga delar av 1981/82:102 Bilaga3 47 totalförsvaret.Det är därför inte meningsfuUl alt liUämpa den form av fasl ekonomiskplaneringsram i kombinafion med kompensafion för prisutveckUngen som kommitténföreslår för försvarsmakten och civilförsvaret. Ettsyslem med en grovt uppskattad ekonomisk planeringsram för femårsperioden ikombinafion med en noggrann årlig prövning av resursbehoven bör enUgtkommittén fillämpas för del ekonomiska försvaret. Inom sådana områden därsamhälls- och prisutveckling spelar en underordnad roll men där flerårigainsatser är erforderliga, kan det vara lämpligt alt ge flerårsbemyndiganden föratt få yllerligare stadga i planeringen och största möjliga effeklivtfel iförekommande varu- och materielupphandling och vid industriella stödåtgärder. Imånga fall måste stödåtgärder kunna sältas in med kort varsel vid krisdrabbadeindustrier. I sådana fall är det främst möjligheterna att snabbt kunnadisponera befinfiiga medel som kan bli avgörande om en fillfredsställandeförsörjningsberedskap skall kunna upprätthållas. Kommittén förordar därför attmyndigheterna inom del ekonomiska försvaret ges största möjliga frihet allutnyttja de samlade ekonomiska resurserna för de ändamål som bäst främjarförsöijningsberedskapen. Förfortsatt planering bör enligl försvarskommitlénfömlsältas en i stort reellt oförändrad årlig ram för kostnader (exkl. räntor)över statsbudgeten. Ramen kan dock behöva justeras under programplaneperioden.En sådan justering kan föranledas av en evenlueUl ändrad ansvarsfördelningmellan staten och näringslivet för beredskapsålgärder av skilda slag. Försökenatt finna inhemska ersäuningsråvaror m.m. och förändringar i beredskapslagrenssammansättning och volym kan också ge anledning till justeringar. Delankommer på regeringen all åriigen föreslå de justeringar i planeringsramensom föranleds av ändringar i de fömtsätlningar som kommittén har lagt tillgrund för sina beräkningar. Föregen del ansluter jag mig i huvudsak fill försvarskommilléns uppfattning om deekonomiska planeringsfömlsätlningar jag här redogjort för. Beträffandeden särskilda medelsramen för det ekonomiska försvaret får del enligt minmening ankomma på regeringen all föreslå en sådan. Iplaneringsanvisningarna bör en fasl ram anges för del närmast aktuellabudgetåret och en mer översiktlig ram i en planeringsperiod. Beträffandedrift- och förvaltningskostnader får det ankomma på regeringen att på vanligtsätt lämna löpande anvisningar för hur dessa skall behandlas. Försvarskommitlénhar i samband med behandlingen av de ekonomiska planeringsfömtsätlningarna ävenberört utnylljandel av oljelagringsfonden. Jag har tidigare behandlat dennafråga. Jagvill i detta sammanhang erinra om alt den slufiiga bedömningen av de ekonomiskaresurserna får göras budgelårsvis i samband med prövningen av myndigheternasprogramplaner och förslag lUl anslagsframställningar. 1981/82:102 Bilaga 3 48 Jagövergår nu lill att kommentera de olika programmen inom det ekonomiskaförsvaret i huvudsak utifrån de förslag som lämnats i myndigheternasprogramplaner och anslagsframställningar saml i försvarskommitténsslutbetänkande. Eftersamråd med chefen för jordbmksdepartemenlel viU jag anföra följande. Programmetomfattar frågor rörande försörjning med livsmedel, fodermedel, utsäde,fettråvaror saml handelsgödsel- och bekämpningsmedel. Försvarskommitlénhar föreslagit följande inriktning för programmet. Detönskvärda målet bör vara att livsmedelsproduktionen kan ställas om tiU ihuvudsak självförsörjning. Genomförda studier inom jordbmksnämnden har visatatt en godtagbar kriskost kan liUhandahållas efter omställning av jordbruket.Denna kriskost bör ligga fill gmnd för planeringen. Sådana varor som inte kanframställas inom landet och som erfordras för alt klara en omsläUningsperiodoch för att ge erforderlig uthållighet i övrigi bör beredskapslagras. Jagbiträder kommitténs förslag lill inriktning av programmet. på den studie som genomförts av jordbmksnämnden och ÖEF om livsmedelsförsörjningeni krig. Kommittén betonar i sammanhanget betydelsen av att den regionalaförsörjningsförmågan uppmärksammas i planeringen. Enligt kommittén läggsdärvid ett ökat ansvar på civilbefälhavama. Ökade krav ställs också pådislributions-syslemel i krig. Jagansluter mig till kommitténs bedömningar i fråga om vikten av att försörjningenså långt möjligt tryggas regionalt. Försvarskommitlénframhåller viklen av alt den påbörjade utvecklingen av ett moderntransoneringssystem på dagligvamområdet fullföljs. Del ankommer enligt kommitténnärmast på regeringen all fastställa omfattning och införande av ell sådantsystem. Ifråga om ransoneringssystem vUl jag nämna all del principförslag liU ettmodernt syslem som jordbmksnämnden och ÖEF lämnat har varit under beredning ijordbmksdepartemenlel. Chefen för jordbmksdepartemenlel kommer senare att taupp frågan om utveckling av ett nyll ransoneringssystem för dagligvaror. Urden särskilda medelsramen för ekonomiskt försvar beräknas . för budgetåret1982/83 för kostnader för fortsalt utredning. 1981/82:102 Bilaga3 49 Försvarskommitténbehandlar särskilt försörjningen med gödselmedel och råvaror för tillverkningdärav. I samband därmed behandlas även frågan om handelsutbyte i kriser ochkrig inom detta varuområde. Chefen för kommer senare allnärmare behandla gödselmedelsförsörjningen. Jag har tidigare behandlat fråganom handelsutbyte i kriser och krig. Dämtöver viU jag anföra följande. Dendominerande delen av import av kvävegödselmedel kommer från Norgeliksom delar av vår import av råvaror för tUlverkning därav (ammoniak ocholja). Delar av den norska tillverkningen av kvävegödselmedel har begränsadsårbarhet genom att den är baserad på inhemska råvaror i form av elektricitet,vatten och luft, dvs ammoniakfillverkningen är elektrolysbaserad. Dennatillverkning täcker mer än behovel för den norska inhemska konsumtionen avgödselmedel. I vissa krissituationer är del vidare möjligt att denammoniakprodukfion som baseras på pelrokemi kan få sin råvara från oljefällen iNordsjön och därmed fortgå relativt ostörd. Stora kommersieUa lager avgödselmedel och ammoniak finns normalt i . Dessutom ligger kvävegödsel-och ammoniakfabrikerna delvis på ställen från vilka transporter även i relafivtsvåra krissituationer bör kunna ordnas tUl . Frånberedskapssynpunkl vore det därför mycket värdefullt om kunde avtala omatt i krislid få utnyttja dessa resurser. I det svensk-norskajordbmksavtal som undertecknades har av detta skäl införts enpassus om import av ammoniak och kvävehaltiga gödselmedel i krissituationer.Föredragande statsrådet (chefen för jordbmksdepartemenlel) sade i propositionenom jordbmksavtalel (prop. 1980/81:157) bl. "Handeln,såväl under normala förhåUanden som vid eventuella försörjningssvårigheter,skaU diskuteras. Avtalet ger på denna punkt en viktig öppning fill ettsamarbete mellan och på ett område som är av avgörande betydelseför jordbmksprodukfionens storlek i krissilua-fioner. Delframstår som utomordenligt värdefullt om under normala förhållanden ettsamarbete av långtidskaraktär skulle kunna byggas upp mellan och Norgepå ifrågavarande område. Ett sådant samarbete skulle kunna utgöra ett viktigtkomplement liU andra beredskapsålgärder vid eventuellaförsörjningssvårigheter." Alltkvävegödselmedel och huvuddelen av den ammoniak som framställs i Norgefillverkas av Norsk Hydro a. s. I samband med.försäljningen av aktiemajoriteteni till detta företag undertecknade Norsk Hydro, Supra och en utfästelse gentemot svenska staten som bl.a.omfattade en punkt om krishandel med följande lydelse: Prop.1981/82:102 Bilaga 3 50 "NorskHydro skall vara berett all omgående ingå i förhandlingar om alt tecknakrishandelsavtal med svenska avnämare om leveranser av råvaror och gödselmedelfill en viss årskvanlitel av ammoniak eller däremot svarande kvanfitelergödselmedel att av beställarna kunna avropas i en krissituation." ÖEFhar senare inlett förhandlingar med Norsk Hydro och Supra, vilka nyligenresulterat i en principöverenskommelse om import av kvävegödselmedel och/ellerammoniak i krislid. I principöverenskommelsen regleras de närmare villkorenför krisimporl. Den förutsätter dels den godkännande, delsall en överenskommelse träffas mellan och i anslutning till jordbmksavtalelmed syfte att möjliggöra att denna handel fortgår ostörd i olikainlernalionella krisskuationer. Jagvill understryka min tUlfredsställelse med att en principöverenskommelse medföretagen nu kunnat träffas. Den bör i flera länkbara krissituationer kunnamedverka liU alt stärka den svenska försörjningsberedskapen på kväveområdet.Samtidigt medför denna beredskapsålgärd inle någon belastning på statsbudgeten.Del är min förhoppning att förhandlingarna mellan de norska och svenskaregeringarna om den kompletterande överenskommelsen i anslutning tiUjordbmksavtalel skall kunna slutföras . Försvarskommitlénanser all del ställs särskilda krav på förstärkning av studie- ochplaneringsresurserna, främst inom livsmedelsprogrammet. För att möjliggöraökade insatser i detta avseende och förbättra handlingsberedskapen harregeringen i prop. 1982/83:100 beräknat särskilda medel för jordbmksnämnden /83. Jagberäknar för /83 40,3 milj. kr ur den särskilda medelsramen förekonomiskt försvar för beredskapslagring av gödsel- och bekämpningsmedel m.m.Medel för forlsall industristöd lill upptas i sin helhet underdelprogrammet Kemiska produkter m. m. Iövrigt finner jag att de inom angiven planeringsram föreslagna åtgärderna iprogramplanen ger uttryck för en lämplig inriktning av verksamheten. 7.2.2Programmet Beklädnad m. m. Programmetomfattar frågor rörande försörjningen med beklädnads-samt övriga textil-,läder- och skinnvaror. ÖEF är programmyndighel. ÖEFhar i programplanen lämnat förslag till inriktning av programmet.Försvarskommittén har lämnat förslag till inriktning. Jag återkommer till dessa förslag vid anmälan av särskild proposition om åtgärder förtekoindustrin m. m. I detta sammanhang behandlas dock anslagsfrågor inom detekonomiska försvarets område. Jagberäknar för /83 76 milj.kr ur den särskilda medelsramen förekonomiskt försvar, främst för slöd till tekoindustrin. Prop.1981/82:102 Bilaga 3 51 Programmetindelas i två delprogram. Bränslen och drivmedel m. m. och Elkraft. ÖEF ärsamordnande programmyndighet. Försvarskommitténhar föreslagit följande inriktning Beredskapsålgärdernabör inriktas mol alt minska sårbarheten i energiförsörjningen. Behoven ikriser och krig av bränslen, drivmedel och el för åtminstone befolkningensöverlevnad (värme, transporter och oundgänglig vamproduktion) och församhällets övriga nödvändiga funkfioner skaU kunna tryggas. En buffert moloacceptabla ekonomiska och fördelningspoliliska konsekvenser av akutatillförselstörningar i fredslid bör dämlöver finnas i enlighet med Sverigesåtaganden i avtalet om ett internationellt energiprogram (lEP). Jagbiträder kommitténs förslag lill inriktning. Isammanhanget vUl jag framhålla vikten av att inom detta område av delekonomiska försvaret bedrivs ett aktivi arbete med alt främja en sådanförändring av energisystemen att dessa blir så lite sårbara som möjligt. Jaganser därför alt försöijningsberedskapsaspekten regelmässigt och så tidigt iplaneringsarbetet som möjligt bör beaktas i den omläggning av energiförsörjningensom pågår. Genombeslut bemyndigade regeringen chefen förhandelsdepartementet alt liUkalla en kommitté med uppdrag att pröva del löpandeoljelagringsprogrammet m.m. Kommittén, som tUlkallades ,antog namnet oljelagringskommitté. Kommittén (i fortsättningen benämndOLK) redovisade en första etapp av sitt utredningsuppdrag i delbelänkandet(SOU 1980:41) Olja för kristid, vUket låg fill gmnd för statsmaklernas beslutvåren (prop. 1980/81:90 bU.3, FöU 1980/81:21, rskr 1980/81:281). OLKhar överiämnat sitt slutbetänkande (Ds H 1981:2) Kol, uran ochgas för krislid. OLK har haft till uppgift att pröva behovet avberedskapslagring av ångkol, kärnbränsle och naturgas mot bakgmnd av allsträvan att minska oljeberoendet förutses medföra att olja i betydandeutsträckning kommer att ersättas av andra bränslen under 1980-talel. OLK harockså haft lill uppgift alt granska behovet av beredskapslagring av gasbensinför den petrokemiska industrin. Jag redogör för mina överväganden i denna delunder delprogrammet Kemiska produkter m. m. Vidarehar OLK haft att pröva utformningen av bestämmelserna om beräkning av den s.k.basmängden enligt lagen (1957:343) om oljelagring m.m., administrationen avoljelagringslånen samt dispositionsrätten fiU tvångslagren. Regeringenuppdrog ål OLK all även studera frågan 1981/82:102 Bilaga 3 52 omen eventueU uppbyggnad av ett bufferllager av olja all användas iprisstabiliserande syfte på den svenska oljemarknaden. I sill slutbetänkanderedovisar OLK sina överväganden och förslag i denna fråga. Ensammanfattning av slutbetänkandet bör fogas till protokollet i detta ärende somunderbilaga 3:4. Efterremiss har yttrande över slutbelänkandel avgells av , kamarrällen iStockholm, överbefälhavaren (), ÖEF, statens industriverk (SIND),riksrevisionsverkel (RRV), , kommerskollegium (KK),näringsfrihelsombudsmannen (NO), statens pris-och kartellnämnd (SPK), statensplanverk, , oljeersättningsdelegationen (OED),energisparkommittén (ESK, I 1974:05), centrala driftledningen (CDL),, , Svenska (), Svenska slenkolsimportörers förening, ,. Centralorganisationen /SR, iSverige (LO), (), , , (), Svenska ,, , , ,Folkkampanjen mot kärnkraft m.fl. och i län. () ansluter sig till vad som sägs i yttrande. SläUer sig bakom AB:syttrande. instämmer i yttrande från . Ensammanställning av remissyttrandena bör fogas lill protokollet i detta ärendesom underbilaga 3:5. Minaöverväganden i det följande är fömtom på programplanen och försvarskommitténsslutbetänkande - baserade påOLK:s båda betänkanden. DelprogrammetBränslen och drivmedel m. m. Delprogrammetomfattar frågor rörande bränslen och drivmedel (utom gasbensin) samtsmörjmedel. ÖEF är programmyndighet. Isamband med ställningstagandet lill riktlinjer för energipolitiken våren 1981beslutade (prop. 1980/81:90 bil. 3, FöU 1980/81:21, rskr. 1980/81:281) all del statliga oljelagringsprogrammet, som finansieras över oljelagringsfonden,skall uppgå lill 6,5 milj. m' råolja. Beslutet innebär en beredskapslagringför fredskriser motsvarande tre månaders normal fredskon-sumlion. Ipropositionen förordade min företrädare att lagringsprogrammet borde varaavslutat före utgången av . Han tiUade: "Emellertid Prop.1981/82:102 Bilaga 3 53 kanmed anledning av marknadsmässiga och statsfinansiella skäl inlagringsperiodenbehöva utsträckas något, dock längst till utgången av ". ÖEFföreslår i sin programplan alt beredskapslagringen av råolja och oljeproduktersker i enlighet med det fastställda programmet. Molbakgmnd av all programmet är dimensionerat efter samma planeringsfömlsätlningarsom försvarsbeslut har ÖEF därvid framhållit att åtgärder utöverbeslutat lagringsprogram erfordras för all tillgodose de högst prioriteradeenergibehoven i en längre försörjningskris. ÖEF har särskill pekat på altbehovet av dieseldrivna fordon för jord- och skogs-bmk och landsvägstransporterär stort under krislid bl.a. för livsmedels-och bränsleförsörjningen samtidigtsom gengasdrift för sådana fordon är särskilt svår all genomföra. Försvarskommitlénhar i sitt slutbetänkande framhållit all det av beslutadeoljelagringsprogrammet bör fulfföljas så snabbi disponibla medel i olf medger.En eventuell utbyggnad bör däremot prövas i samband med den översyn avoljelagringsprogrammet som skall göras . Iskrivelse lill regeringen hemställde ÖEF all regeringensnarast skulle ange vUka fömtsältningar som borde ligga fill grund för ÖEF:splanering av inköp m. m. inom ramen för oljelagringsprogrammet. Bakgrundenfill skrivelsen var all regeringen genom all dels i regleringsbrev den 11 juni1981 för /82 anvisa ÖEF . för inköp av råolja,dels i beslut uppdra åt ÖEF att till riksgäldskontorel avmedel på olf återbetala vad som utnyttjats av denrörliga krediten, meddelat ÖEF beslut som var oförenliga med hänsyn till denekonomiska ställningen på olf. Regeringenmeddelade i beslut ändring av aktuella delar avregleringsbrevet samt fastslog all den rörliga krediten skulle vara återbetaladsenast . ÖEF fick därvid besluta om de begränsningar i den /82 planerade inlagringen av varor inom oljelagringsprogrammetsom kunde bli nödvändiga lill följd av all erforderiga medel ej fannstillgängliga i olf. Iskrivelse till regeringen redovisar ÖEF vilka åtgärder somÖEF vidtagit med anledning av regeringsbeslutet . Hämtöverredovisar ÖEF i samma skrivelse sin syn på oljelagringspro-grammels fortsattagenomförande mol bakgmnd av chefens för budgetdepartementet uttalande i 1982års budgetproposition (prop. 1981/82:100, bil. 2) om att förslag skuUe lämnassenare under om ändrad finansiering och utsträckning i liden av delstatliga oljelagringsprogrammet i syfte att bl.a. minska utgifterna förinlagring av råolja m. m. ÖEF hänvisar också till vad chefen för handelsdeparlemenlelanför i samma proposition, bilaga 14, om all han i lotalförsvarsproposUionenbl.a. kommer alt föreslå att den stafiiga delen av oljelagringsprogrammetavslutas först vid utgången av i stället för . Prop.1981/82:102 Bilaga 3 54 ÖEFanför i skrivelsen bl.a. alt en senareläggning av programmet är betänklig frånberedskapssynpunkt, att det föreligger risk för att programmet blirytterligare fördyrat på gmnd av ökade oljepriser och sämre möjligheter attutnyttja goda inköpstillfällen saml att det planerade lUlvägagångs-sältet inteär förenligt med syftet med den särskilda beredskapsavgiflen. ÖEF erinrar ocksåom de utvecklingstendenser som råder när del gäller kommersieUa lager avoljeprodukter i landet och som framgår av ÖEF:s månadsvisa rapportering lillregeringen angående försörjningslägel. ÖEFförordar alt varor får anskaffas i största möjliga omfattning i takt med altmedel flyter in på olf. En större försening än bör då enliglÖEF rimligen inte behöva riskeras. Föregen del finner jag ingen anledning alt nu ompröva storleken av den statligaberedskapslagringen av råolja och oljeprodukter. Frågan om en eventuellytterligare utbyggnad bör emellertid aktualiseras i samband med den kommandeöversynen av programmet. Somjagredan nämnt anfördes i prop. 1980/81:90 om riktlinjer för energipolitiken attbl.a. statsfinansiella skäl kunde mofivera en förlängd inlagringsperiod. Jaganser att sådana skäl föreligger . Jag föreslår därför all lagringsprogrammetförlängs med och all del därmed avslutas senast vid utgången av 1986. 1princip bör en lika stor volym råolja inlagras vart och elt av budgetåren1982/83-1985/86 och hälften av denna års volym under den hälft av /87som jag föreslår skall omfattas av programmet. Eftersom 4,1 milj. m' råoljaåterstår alt inlagra innebär delta en lagring enligt följande tabell. Vissjustering första året har gjorts av lagringstekniska orsaker. Lagringsvolym råolja (1000 m') 1982/83 1983/84 1984/85 Medanlagande om bl.a. ell vampris på råolja, inkl. inlagringskoslnad, om 1240kr/m' och en dollarkurs om , vilken motsvarade förhållandena i november1981 innebär detta en investeringskostnad i varor under energiprogrammet(råolja, gasol och flygdrivmedel) enligl följande labeU. De belopp somerfordras för färdigställande av lagringsutrymmena framgår också av tabellen. Prop.1981/82:102 Bilaga 3 55 Investeringskostnad(milj, kr.) Jaghar tidigare i samband med behandlingen av oljelagringsfonden redogjort för vadbelastningen på folkhushållet skulle vara om med samma prisanlaganden lagiingenav råolja och flygbensin skulle vara slutförd . Genom utsträckningen itiden fiU och med 1986 blir belastningen enligt följande tabell, inklusiveinlagringen av gasol. 1982/83 1983/84 1984/85 1985/86 1986/87 Summa Nuvarande program Föreslaget program 5 348 5 348 Ökad/minskad belastning Jaganser trots den osäkerhet som vidlåder den internationella oljemarknaden ochde risker delta för med sig för folkförsörjningen och för en fördyring avprogrammet all ekonomiska skäl tvingar lUl denna tidsmässigakoslnadsomfördelning. Min uppfattning i denna fråga skall ses mol bakgmnd avdel förslag jag tidigare lämnat vad gäller utökade användningsmöjligheter förde rörliga krediterna i riksgäldskontorel. Om detta förslag antas fårregeringen möjlighet all lidigarelägga inlagringen om detta skulle visa sigangeläget. /83 beräknarjag således ett medelsbehov för oljelagring på 1222milj. Jag återkommer härtill vid behandUngen av anslagsfrågor. 7.2.3.2Sanktioner vid bristande tvångslagring Lagen om oljelagring Enligtlagen (1957:343) om oljelagring m.m. (omlryckl 1977:939, senast ändrad1980:181) är säljare och förbmkare av större kvantiteter olja skyldiga atthålla lager av olja. Syftet med Ivångslagringen är all trygga tillgången inomriket på olja för energiförsöijning. Med olja avses i lagen fårdigprodukter avråolja i form av gasol, motorbensin och fotogen med undanlag av flygbensin ochflygfotogen, motorbrännolja samt eldningsolja. Regeringen fastställer, enliglde grunder som godkänt, den mängd olja, tillhörande var grupp, somsammanlagt skall hållas i lager. 1981/82:102 Bilaga3 56 ,, bestämmer (fastställelseår) hur mycket olja av visst slag varoch en av de lagringsskyldiga skaU hålla i lager under nästkommande år(lagringsår). Säljareär lagringsskyldig om han under kalenderåret närmast före fast-ställelseårel(basåret) fill avnämare inom riket sålt olja, som han importerat eUer utvunnitvid inhemskt oljeraffinaderi. Den som eljest under basåret har sålt olja fillavnämare inom riket är lagringsskyldig om oljan har förvärvats av säljare somnyss nämnts och om försäljningen har uppgått till gasol ellerminst 20000 m' olja. Förbmkare ärlagringsskyldig om han under basåret förbrukat olja som han importerat.