prop · G503151 · 1981-12-31 00:00:00 — Tabell 6.1 Våtoch torrdeposition av svavel inom någraFörsurnings- 2 drabbade områdeni [gram svavel/m , år] Område enligt 1981 enligt NILU 1981 Mellersta Norrlands- 1,0 0,9 kustland 1981/82:151 123 Som Framgår avtidigare avsnitt kommer svavelutsläppeni a+t sjunka till Följd av att nedtroppningsprogrammetFör svavel i olja fullföljs samt att åtgärder inom processindustrin vidtas. Särskilda krav påkoleldade anläggningar minskar emissionenytterligare. Vid ett totalutsläpp av ca svavel i , beräknas det Svenska bidraget till svaveldepositionen haminskat på ,i , på småländska höglandetoch inom mellerste norrlonds kustland. I absoluta termer blir förändringen måttlig beroende påatt de utländska källorna Svarar Förmerparten av svaveldepositionen i . Man kan räkna med <3tt de största förändringarna kommer att ske i och mellersta norrlondskustland dör minskningen i svaveldepositionenkommer 2 att uppgå till imedeltal svavel/m , år respektive0, 2 svavel/m , år.Detta under Förutsättning att emissionerna i är Som Framgår av avsnitt4 Figur 1 uppgår skillnaden i utsläpp Från koleldadeanläggningar vid 'olika reningsåtgärder lill ca30 1990 och ca år2000. Förändringen i svavelutsläpp mellanolika alternativ ör sådana att depositionen. Förändras med någraprocentenheter . En sänkning av svavelhalten i tjock eldningsoljatill 0,5 viktprocent kombinerat med ytterligare sänkning av svavelutsläppen Från processindustrin skulle medFöro ott svavelutsläppeni scenario skulle uppgå till . Detta medFör ott depositionen 2 Från svenska källor skulle minska ytterligare med ca 0,05 gramsvavel/m , De olika alternativen redovisas i tabell 6.2. Man kan vidare konstatera att i det lägsta utsläppsalternativetkommer bidraget till svaveldepositionen frånsvenska källor att understiga dagens bidragfrån något annat land i . skulle således då ejlängre vara det land som domineradesvaveldepositionen i . o -I q: O o- CN o fn -o o" o" o" o" O _i o; i O Q- o m 00 It c - C-J < 1/1 U UJ O < y o -J -1 O o o -J a; CM >0 O >0 CN T- t-M (NJ o" d" d" o" a v -o Q-' o < _J -1 o. O 1 »- i O »- CN CN 0) -D 01 0 1/5 1981/82:151 125 Beräkningar av den Framtidasvaveldepositionen har också utFörts under förutsättning att emissionerna i har minskat. Itabell 5,3 redovisas resultaten av tvåberäkningsalternativ. Härvid Förutsätts att en viss procentuell minskning avemissionerna i leder till samma procentuella minskning av depositionen iSverige. Ett sådant betraktelsesätt är dockstarkt Förenklat men kan ändå användas Föratt i detta sammanhang peka på vilka nivåer i som ger en viss effekt i Sverige.Givetvis spelar det roll var i reduktionerna åstadkommes. En annan osäkerhet öratt svavlets nedfallsmönster kon ändras till följdQv utsläppen av kväveoxider och kolväten,som mi .skar atmosFärens Förmåga Qtt ombildasvaveldioxiden till svavelsyra. Tabell 6,3 Deposition av svavel 1 vid olikaemissionsnivåer i Europa.Svensk emission enligt alternativ KOL D OLJA A PROCESS O I ovsnitt 1. beskrivs två olika svaveikrav För storakoleldade kraft- och värmeverk resp kondenskroFtverk (För stora anläggningarspelar svavel-lagstiFtningen ingen roll). Närdet gäller kraft- och värmeverk gällerdels maximalt svavel per anläggningdels svavel peronlöggning men ej lägreön svovel/MJ bränsle. Förkolkondens-verken gäller två nivåer dels 0,svavel/MJ bränsle dels svavel/MJ bränsle. I tabell 6.4 återges beräknad deposition från två anläggningar med olika krav på svavelrening. 1981/82:151 126 Tabell 6.4 Deposition av svavel i närområdet från två koleldade an- 2 läggningar [gram S/m , år] 100 MW , 200 MW., 2 x 600 MW , 5200 h/år 6000 h/år S/år 1600ton S/år Avstånd [km] S/MJ S/WJ S/MJ Alternativ Alternativ Alternativ Alternativ KOL D, E, F KOL A, B, C ELKOL B ELKOL A Meteorologiska data FrånBromma. Av tabellen Framgåratt skillnaden i deposition Från kraftvärmeverket 2 vid olika svavelkrav örca svavel/m , år inom radie. För kondenskraFtverket uppgår skillnaden till svavel/m , år Om man antar en bakgrundshalt av 1-1,svovel/m, år erhålles ett maximalt påslog av och För kondenskraFtverket. Prop.1981/82:151 127 7 Utvärdering avalternativen från miljösynpunkt 7.1 Försurning avmark och vatten Produktion, bortförseloch nedbrytning av organiskt material Framkallar en lång rad kemiska processer som är Förenade meduppkomst eller Förbrukning av vätejoner. Vid en perfekt jämvikt mellan uppbyggande och nedbrytande processerskulle den biologiska nettoförsurningenbli 0. Man- hor emellertid tidsmässiga ochrumsliga Förskjutningar mellan uppbyggandeoch nedbrytande processer vilket återspeglarsig i Form av vätejonflöden. Fören produktiv granskog belägen i områden med högdeposition av Försurande substanser är tillförselnav vätejoner Från biologiska processer och Från atmosFärenav samma storleksordning. I en lågproduktiv tallskog är däremot tillFörseln ov vätejoner klart dominerande. Yt och grundvattnets Försurningbestäms till stor del av den kemiskasammansättningen hos avrinningsvattnet Från omgivande landområden. Transporten av vätejoner Från marken till yt och grundvatten påverkas ocksåov den mängd negativa joner som Följer med markvätskan.Denna måste vcro elektriskt neutral. Ökade mängdernegativa joner i utflödet innebär därfö- ocksåökade mängder borttransporterade positiva joner. I suramarker domineras de positiva jonerna av väte-och aluminiumjoner. I åkermarker ör däremotkalcium-, magnesium- och kaliumjoner dominerande bland de positiva jonerna. Dentillförsel ov svavel till mark som skettsedan 1950-talet har inneburit en Förändring av den kemiska sammansättningen av markvattnet. SulFat dominerar nu blandde negativa jonerna i mark. UtFlödet av vätejoner, oavsett om dessa härrör Från biologiska eller ontropogena källor, ärmed andra ord till mycket stor del betingat av svavelnedfall från atmosfären.Man kan således hävda att nedfallet av svavel är ov störrebetydelse För utflödet ov vätejonerur skogsmark än tillförseln av vätejonervia nederbörd och biologiska processer. Den Försurning ov sjöar som konstaterats beror således till övervägande delen pånedFoll av Försurande ämnen Frånatmosfären. 1981/82:151 128 En försurningskänslig sjösom utsätts För syratillförsel kan sägas genomlöpatre faser. Under den första fasen är pH-värdetännu Förhållandevis stabilt men efterhandsjunker vätekarbonatbuffringen (alkoliniteten).Om alkoliniteten sjunker under 0,1 mekv/1 kan inte tillförseln av vätejonertas om hand genom vätekarbonatbuffringen. pH-värdet blir instabilt och börjar sjunka snabbare. Detta inträffar vid pH 5-6. I Fas 3 stabiliseras pH-värdet vid 4,5 ävenom nederbörden är surare. Detta hänger samman med ott humusämnen och aluminium vid detta pH börjar fungera som bufFertar. Regionalo skillnoder mellan de oliko olternotivei. För att beskriva pH-Föröndringor isjöar i de olika alternativen kan 2 antas att en minskning av deposition med O,1 gramsvavel/m , år leder till en pH-höjningmed 0,05 enheter i sjöar med pH och med 0,2 en' heter i sjöar med pH inom intervallet 5-6. Vidare har antagits att de allra mestFörsurningskänsliga sjöarnainte tål en belastning med mer 2 än svavel/m , år och att denågot mindre Försurningskänsligc sjöarna ej tål mer än1,svcvel/m", år. Förändringar kommer inte att uppträdaomedelbart utan eFter då nya jömviktsFörhållanden harinställts. Detta hänger sammen med att de ackumulerade svavelmängderna i mark äveni Fortsättningen kommer att medFöra ett utläckageav vätejoner. Dessutom kommer det ott talång tid innan sjön hunnit bygga upp ett nytt buFFertsystern avbikarbonat. Nedan diskuteras Förhållandena 2000. Kolkondens ingår ej. Alternativ KOL C, OLJA A, PROCESS O * Någon Förändring av sjöarna påvästkusten och i ör inte gtt räkna med. I Värmland-Bergslagenkan ca 4000 sjöar Få en höjning med maximalt 0,1 enheter. Imellersta Norrlands kustland kon ca 500 gv de mest Försurningsdrabbade sjöarna (pH.5) få en pH-höjning med maximalt 0,1 enheter och 1000 Försurade sjöar(pH 5-6) maximalt 0,4 enheter. *) Kombinationen av alternativ motsvarar ett totaltsvavelutsläpp ov 216 kton , merkostnaden Försvavelreduktion relativt KOL O, OLJA O, PROCESS O är . 1981/82:151 129 Alternativ KOL D, OLJA A, PROCESS O ' På och i kan cirka 3500 sjöar få en pH'-förbättring medmaximalt 0,1 enheter. I Värmland-Bergslagen Förbättras pH med0,1 enheter i 500 av de mest försurade sjöarna och 0,2 enheter i 4000 sjöar. I mellersta Norrlands kustland Förbättras pH med0,1 enheter i 500 av de mest Försurade sjöarna och 0,4 enheter i 1000 sjöar. Alternativ KOL D, OLJA C, PROCESS C **) På Förbättras pH med maximalt O,1 enheter i 1000 ov de mest Försurade sjöarnaoch 0,2 enheter i 1500 sjöar. I höjspH med maximalt 0,1 enhet i 2000 sjöar.I Värmland-Bergslagen höjs pH med maximalt 0,1 enheter i 500 av de mest Försurade sjöarnaoch 0,3 enheter 'i ytterligare 4000 sjöar.I mellersta Norrlands kustland Förbättras pH med O, 1 enheter i 500 av de mest Försurade sjöarnaoch ytterligare 1000 sjöar med maximalt 0,6 enheter. För ott belysa eFFekten ov reduktion ovsvavelutsläppen utomlands har motsvarande beräkningar genomFörtsFör två alternativ. Det ena alternativet avser en reduktion med 25 %gentemot utslöppsFörhållondena , det andra . För Sverigesdel gäller beräkningarna Föralternativ KOL D, OLJA A, PROCESS O år2000. På stiger pH med 0,2 enheter i 1000 av de mest Försurade sjöarnaoch 0,8 enheter i ytterligare 1500 sjöar.I stiger pH med 0,5 enheter i500 av de mest Försurade' sjöarna och 0,8 enheter i 1500 sjöar. I Värmland-Bergslagenstiger pH med 0,4 enheter i 500 av de mest . I 4000 sjöar upphörFörsurningen. I mellersta norrlondskustland upphör Försurningen i 1000 sjöar och pHstiger med 0,2 enheter i 500 av de mest . *) se Fotnot Föregående sida: 173 kton svavel , **)se Fotnot Föregående sida: 125 kton svavel , 9 1981/82. 1981/82:151 130 För stiger pH med 0,5 enheter i 1 000 av de mest försurade sjöarnaoch il 500 sjöar upphör Försurningenhelt. I stiger pH med 0,8 enheter i500 av de mest Försurade sjöarna och Försurningenupphör helt i 1 500 sjöar. I Värmland-Bergslagenstiger pH med 0,8 enheter i 500 av de mest försuradesjöarna och i 4 000 sjöar upphörförsurningen helt. I mellerstaNorrlands kustland upphör Försurningen helt. EFFekter i mark och grundvatten 2+ 2+Tillförsel av sulFater hor stor betydelse då näringsämnen som Ca , Mg och K urlakas ur marken. När det- gäller att beskriva eFFekten i mark ör detta betydligt svårare att ange i kvantitativa siFFror. Man torde dock räkna med ott urlokningen ov näringsämnen kommeratt Fortsätta framför allt frånde försurningskänsliga brunjordarna. Något Försök att särskilja eFFekterna ov olika utsläppsbegränsandeåtgärder inom landet låter sig tyvärr inte görasmed den tid som hoFt till FörFogande Föruppdragets genomFörande. Först i det Fall dör emissionen i minskar kan man räkna med ott urlokningen av näringsämnen kommer ottgå ned till normala värden. Försurningen ov grundvatten kommer ottminska kring större svenska punktkällor Försvaveldioxid om åtgärder För att begränsa svavelutsläppeni landet vidtas. Qn emissionen i minskar kan man räknamed att en allmän förbättring kommer att ske i landet,dock långsam i de mest försurade områdena. Lokala skillnader mellan de olika alternativen Tabell 6.4 visar depositionen av svavel inom närområdet för ett kraFt-vörmeverkoch ett kondenskroFtverk med olika svavelkrav. EFFekten av olika utsläppsalternativ bestäms i hög grad av lokaliseringen ov anläggningen. Avgörandeär bakgrundsdepositionen av svaveloch sjöarnas Prop.1981/82:151 131 Nedanstående,resonemang gäller under Förutsättning attdet finns Försurningskänsliga sjöarvid de diskuterade avstånden. I det fall därutsläppsgränsen är S/år, dock ej lägreän O,S/MJ, kommerbelastningen Från kraftvärmeverket att maximalt sänka pH i de sjöarsom har ett pH mellan 5-6 med 0,2enheter inom Från anläggningen. På längre avstånd blir påverkan svåratt urskilja. Om utsläppsgränsen sättstill svavel kommer pH i de mest försurningsdrabbade sjöarna (pH<5) att sjunka ytterligare maximalt 0,1 enheter frön anläggningen. Desjöar som har pH mellan 5-6 konFörväntas sjunka ytterligare maximalt 0,4 enheter Från anläggningen ochO,1 enheter Från anläggningen. På längre avstånd blir påverkan Frånanläggningen svår att urskilja. För det Fall dör svavelgränsenO,3/MJ gäller kommer de mest försurningsdrabbade sjöarna (pH<5) att sjunka ytterligore maximalt 0,4 pH enheter inom 10km, 0,1 enheter inom . De sjöarsom har pH mellan 5-6 blir Förändringarna större.pH sjunker med maximalt 1,0 enhet inom 0,5 enheter vid och någon eller någrationdels enheter på större avstånd Från anläggningen. Sätts svavelgränsen till S/MJ erhålles Förde mest Försurnings drabbade sjöarna (pH<'5) maximalt 0,2 enheter vid , 0,1enheter vid Från anläggningen. Sjöar som har ett pH mellan 5-6sjunker ytterligare 0,8 enheter inom , 0,3 enheter vid och någon tiondels enhet på större avstånd Från anläggningen. Påverkansområdet kan bedömastill . 1981/82:151 132 Nedan följer enbeskrivning av övriga miljöeffekter av svaveldioxidutsläpp. Någon kvantifieringav effekten mellan olika alternativ har inte gjorts. Svaveldioxid i luft inverkar på människans hälsa, ger upphov till växtskador samt korrosion påmetaller och skador på kalk-och sandstensbyggnader. Det bör understrykas att dessa effekter, till skillnad från försurning avmark och vatten, orsakas av våra egna källor. Ätgärder inom har därFör storbetydelse. På kort sikt torde ytterligare begränsning av svavelhalter i eldningsolja ge störst eFFekt. Man kan också räkna med attförbättringar kommer att ske i närhetenav stora punktkällor för svaveldioxid om åtgärder vidtas. har cirka 50 kommuner utfört mätningar avsvaveldioxid i utomhusluften. I 21 av de nämndakommunerna hcr planeringsmål För högsta vinterhalvårsmedelvärde 3 60 yq/m överskridits under1970-talet. 3 vinterhalvårsmedel värde, 100 yqlm har överskridits i 5 av de nämnda 50 kommunerna . Utbyggnad ov Fjärrvärme och begränsningar av svavelhalten i oljan har i de FlestaFall medfört en trend mot en minskning avsvaveldioxidhalterna. Orter med höggrad av anslutning till Fjärrvärmesystem redovisar svaveldioxidhalter som ligger 2-5 gånger lägreän jämFörbara orter med fögq eller ingen Fjärrvärmeanslotning. Under Förväntas en Fortsatt anslutning till Fjärrvärme ske,vilket i sig ger en Förbättring av långtidsmedelvärdena av Svaveldioxid. InFörondet av restriktioner För utsläppFrån stora anläggningar leder till ott halterna minskarytterligare. FromFör allt kommer korttidsvärdena av svaveldioxid'att minska. Kostnaderna ävkorrosionsskador har i olika sammanhang beräknats,senast i . Det är docktroligt att man underskattat kostnader Förkorrosionsskador i . 1981/82:151 133 Växtskador beroende på svaveldioxidutsläpphar konstaterats i anslutning till Flera punktkällor av svaveldioxid i landet. att undvika skador påkönsliga trädslag börhalten av svavel- dioxid ej överstiga 200yi/xn som timmedelvärde och 25 ug/m Västtysklandhar drabbats av växtskador pågranskog i stor omfattning. Orsaken ärofullständigt känd men tyska forskare tror att det kan vara enkombination av förhöjd svaveldioxidhalt i luften, torrdeposition på barr, sur nederbörd,markförsurning och eventuellt sänkt grundvattennivå. Hur de faktorerna verkar tillsammans är oFullstndigt känt. Det kan vara så att barrträdenstillväxt sätts ned redan vid en läre svaveldioxidhaltnär övriga Faktorer är ogynnsamma För träden. 8 Ätgärder mot Försurningen- ett samlat handlingsprogram Försurningen innebär ett såstort ingrepp i biologiska och geologiska processer att man inte kan Förlita sig pååtgärder i miljön för att kommo till rätta medproblemet. Verket anser därför att Försurningen i Försto hand måstemotverkas vid källon. EFtersom en så stor del av nedFollet av Försurande ämnenhärrör Från andra länder måsteman på kort sikt - som uppehållande Försvar- också använda kalkning och andra åtgärder Föratt dämpa Försurningens eFfekter. Ett kraFtFullt internationellt agerande i syFteatt minska svavelutsläppen i Framstår som en mycket viktig uppgiFt. Detta har varit linjen1 den svenska svavelpolitiken . Verket anser att en sådan strategi börligga till grund För framtida åtgärder mot försurningen. De åtgärder Föratt begränsa svavelutsläppen Frånkoleldning som huvudsakligen diskuterats ovan måste därFör ses mot bakgrund av ett samlat program för att minska försurningen. svavel släpptes ut Från svenska Föroreningskällor . Därav deponerades ca inomlandets gränser medan återstoden transporterades vidaretill andra länder. Utöver de som var avinhemskt ursprung fick ta emot ca svavel Från andro länder, ca Prop.1981/82:151 134 Från , Från , från , Från , Från , från , från , 20 000 Från samt 10 000 tonvardera från och . Övriga europeiska länder svarade för . Till detta kommer från ej klarlagda källor, men som troligen fördelar sig på de olika länderna efter de bidrag somredovisats ovan som säkrasamt med ett visst tillskott från / '. Det kan konstateras att är fortfarande, trots kraftfulla åtgärder för att minska de inhemska utsläppen, det enskilda land som bidrar mest tilldepositionen i vårt land. Trots att de svenska utsläppen totalt bara utgör någon procent av de samlade utsläppeni bidrar de till av svavelnedFollet i .. Enminskning av utsläppen i är ocksåeFFektivare jömFört med något annat land För att minska depositionen i . Källorna härligger närmast. Vidare bör framhållasatt en kraftig minskning av utsläppen i ettenskilt land inte löser försurningsproblem. Det framhölls i kapitel 7.1 ovan att en reduktion av utsläppen i skulle Förbättra Försurningsläget avsevärti . har arbetat med att få till ståndåtgärder på internationell nivå vad gällerlångväga gränsöverskridande luftföroreningar.Vid FNs miljökonferens i StockholmFramlades en svensk specialstudie i Frågan.Aren 1971-75 genomFördes inom ramen en gemensam mellonstotlig studie ov spridningen ovluftföroreningar i . Resultatet avdenna möjliggjorde kvantiFiering ovspridningen av svavelföreningar mellan olika europeiska länder. Effekterna av det sura nedfallet har vidarediskuterats på internationella konferenser. Av särskild vikt blev konFerensen i Telemark i Norge1976. Där enades man om ett uttalande attdet sura nedfallet sannolikt var den främstaorsaken till försurningen av sjöar och vattendrag och att nedfallet också utgjorde ett hot mot skogstillväxten. 1981/82:151 135 Konventionen av långväga gränsoverskridondeluftföroreningar, som undertecknades avett trettiotal länder , innebär att man påpolitisk nivå erkänner att luFtföroreningar ör ett internationellt problem. Konventionen väntas bli ratificerad av 24 länder och kommer däreFter att trädai kraft. har ratificerat konventionen. Enligt konventionens artikel 2gäller: "De avtalsslutandeparterna ... skall bemöda sig om att begränsa och sålångt som möjligt gradvis minska och Förebygga gränsöverskridande luft Föroreningar" . I konventionens artikel 6 sögs: "... åtarsig varje avtalsslutande part att utarbeta bästamöjliga tillgängliga teknik, som ör ekonomiskt möjlig, samt resurssnöi teknik". Arbetet enligt konventionen har pågått även om den ännuinte trätt i kroFt och långväga transportav Försurande ämnen har därviddominerat helt. Redan Före konventionens undertecknandehade inom ECE etablerats ett europeiskt mätnings-och utvärderingsprogram (EMEP). I utveckladForm kommer mätprogrammet att bli en viktig delav konventionsarbetet. En konFerens har arrangerats i varvid olika åtgärder För begränsningav svavelutsläpp diskuterades. KonFerensensamlade ett stort antal personer Frånnästan alla länder som undertecknat konventionen. Ett omfattandematerial presenterades och slutsatserna Fåranses som betydelseFulla. Rapporten betonar starkt att teknil< Frånreduktion av utsläpp av svavel är kommersiellt tillgänglig och bör användas. Detta gäller bl o teknik För rening av kol, avsvavling av olja och gas och rökgasavsvavling. Det Fromhölls vidare att onvänd-ning av höga skorstenar inte löser det regionala luFtFörore-ningsproblemet. Resultaten FrånSalzburg-konFerensen har diskuterats inom ramen För konventionen och vid en genomgångi september har ECEs "Working Party onAir Pollution Problems" Funnit att rökgasavsvavlingnu kon anses vara etablerad teknik och därFör bör användas som en av de viktigaste metoderna För'begränsningav svavelutsläpp. Prop.1981/82:151 136 Vid det senaste sammanträdet i konventionen beslutades att genomföra en serie expertmöten både vad gäller effekter av svaveloxider i miljön och kostnader förbegränsning av utsläppen. Närkonventionen träder i kraft kommersedan en genomgång att göras av vad som gjorts och planeras i olika länder. Goda möjligheterkommer därvid att finnas att från svensk sida driva Frågan om olika utsläppsbegränsande åtgärder i olika länder.Det är ingen tvekan om att man på många håll, inte minst bland miljövårdsmyndigheternai många länder, ser med allvar på konventionensFörpliktelser. Inget land kanacceptera omFattande miljöskador orsakade av utsläpp i ett onna-t land. På något kommer en kostnad/nytta-studie ov ettantal olika utsläppsexempel För att genomFöros. I har svavel Frågornadiskuterats intensivt sedan studien ev spridning av luFtföroreningar i genomFördes i mitten ov och en rapport harpublicerats : The costs and beneFits oF sulphur oxide control.Studien var det Första Försöket att iinternationellt samarbete ta Fram en metod Förkostnad/nytta-analys av internationella luftvårdsproblem och den visar ott ävenom resultaten är osäkra kan man visa att långtgående utsläppsbegränsande åtgärder kan vara samhällsekonomiskt motiverade. Arbetet i Fortsätter nu med att få Framrekommendationer till medlemsländerna rörande strategier För begränsning av svavelutsläppen. Basen förde Fortsatta Förhandlingarna är. Förutom ,resultaten Från Salzburg-konFerensen och materialsom tagits Fram i /. Även i dessaländer har relativt omFattande FörsurningseFFekter konstaterats och ett omFattandeutrednings- och Förhandlingsarbete inletts. Ett nära samarbete mellan de nordiska länderna i samband med de internationellasvavelproblemen har pågått , vilket varit en Förutsättning För Framgångarnai ECE och . Mellan de danska och svenska regeringarna finns en särskild överenskommelseom samarbete vad gäller spridning av luFt-Föroreningar mellan länderna. har i ett Fall använt Prop.1981/82:151 137 bestämmelserna i den nordiska miljöskyddslonventionen och yrkat på åtgärder Förbegränsning av svavelutsläpp vid ett planerat danskt värmekraFtverk. En genomgång hargjorts av ECE av utsläppen av svaveloxider i landFör land och hur de beräknas till år1985 och 1990, se tabell 1. Tabellen visar att den utsläppsökning somfunnits avstannat mellan 1973-78. Av de länder somuppgett planerade utsläppsnivåer och1990 anger endast tre utsläppsökningar (, och ) medan övriga elva uppger ingen ändring eller en minskning. I varje land Finns en serie möjligheter till begränsning av svavelutsläppen,energibesparing, användning ov naturgas, kärn-kroFt och FörnybarasvavelFriö energikällor, naturligt lågsvavligolja eller kol, avsvavling aV olja, avsvavling av kol, avsvavling i Fluidiseradbädd, avsvavling genomkalkinblandning vid kolpulver- eller kolrosteldning och rökgasavsvavling. En genomgång av några av de Viktigaste länderna visor Följande: I och har män sedan 10 årtillbaka satsat på kol, vilket inneburit en minskningäv utsläppen eFtersom kol med svavelersatt olja , Rökgasavsvavling torde bli aktuellt vid någon eller någrdanläggningar . I Norgehar man som i infört bestämmelser om lågsvavligolja i särskilda områden; I har parlamentet fattat beslut om attinte öko utsläppen dv svavel trots att användningen av naturgas kommer att minskOi Det innebär rökgasavsvavlingeller andra åtgärder på de tillkommande koleldade anläggningarna. I har användning av lågsvavlignordsjöolja inneburit en minskning av utsläppen. I Västtysklandhar man sedan Flera år satsat på rökgasavsvavlingvid koleldade kroFtverk.