prop · G503130 · 1981-12-31 00:00:00 — Någon motsvarighettill bestämmelserna i 13 kap. 44 6 första styckel behövs därför inte. Jaghänvisar i övrigl till vad som anförs vid 13 kap. 44 6 andra stycket. I andra stycket, som saknar motsvarighet iutredningsförslaget och i VL, har införts en bestämmelse om skyldighet förförrätlningsmannen att i visst fall uppskatta en fastighets värde utanbeaktande av att fastigheten belastas av en särskild rättighet. Jag hänvisar idenna del till vad som anförs vid 13 kap. 45 6. 34 6Innan elt beslut meddelas om inlösen av en fastighetsdel skall en karta med beskrivning ha upprättals över området saml dess gränser ha utmärkts i den ordning som gäller för fastighetsbildning. Paragrafen motsvarar 10 kap. 66 6 andra stycket VLoch 16 kap. 27 6 i utredningens förslag. Förevarande paragraf har när det gäller förfarandetvid vattendomstolarna en molsvarighet i 13 kap. 46 6 första stycket nyavallenlagen. Bestämmelserna i kompletteras av kungörelsen (1939:155)angående uppgift om inlösen enligt vattenlagen av område som utgör del avfaslighet. Jag kommer alt senare anmäla frågan om de kompletterandebestämmelser som behövs. 35 §Tillståndsbeslul skall meddelas vid sammanträde eller på tid och plats som förrättningsmannen har givit lill känna för sakägare och andra som har besvärsrält. Ett sådant fillkännagivande skall lämnas vid samman- 1981/82:130 587 tradeeller genom skriftliga meddelanden eller i sådan särskild ordning som kan habeslutats enligl 21 6 andra stycket andra meningen. Paragrafen motsvarar 10 kap. 71 6 VL och 16 kap. 236 i utredningens förslag. Om tillståndsbeslut skall meddelas vid sammanträdebör detta om möjligt anges i kallelsen lill sammanträdet. Den nya lagen innehåller inte någon motsvarighettill bestämmelserna i 10 kap. 68 och 69 68 VL om utställande av ett förslagtill utlåtande. Ingenting hindrar emellertid förrätlningsmannen att låtaintressenterna la del av vissa preliminära överväganden. 36 §Om etl beslut av förrättningsman till följd av skrivfel, felräkning eller något liknande misslag innehåller en uppenbar oriktighel, skall för rätlningsmannen besluta om rättelse. Detsamma gäller kartor, ritningar och andra handlingar till vilka förtättningsbeslutet hänvisar. Innan rättelsen görs, skall den som berörs avåtgärden få tillfälle atl yttra sig. Rättelsen skall med angivande av dagen för åtgärdenantecknas på huvudskriften och, om möjligt, på övriga exemplar av den handlingsom rättas. Den som beslutet rör skall underrättas om åtgärden ochom möjligheten att överklaga beslutet. Paragrafen,som saknar motsvarighet i VL och ulredningens förslag, molsvarar 4 kap. 42 6fastighetsbildningslagen. Beslut om rättelse skall enligl 38 6 första styckel 4överklagas särskill. 37 §Förrältningsmannen får inte som tolk anlita den som slår i sådanl förhållande till saken eller fill sakägare atl hans tillföriitlighet kan anses förringad. En tolk har rätt att av allmänna medel få skäligtarvode samt ersättning för kostnader och tidsspillan. Detta gäller inte den somanlitas i Qänsten. Paragrafen, som saknar motsvarighet i VL ochulredningens förslag, molsvarar 4 kap. 35 6 faslighelsbildningslagen. Av9 8 förvaltningslagen (1971:290) framgår när tolk bör anlitas. Som framgår av andra stycket skall ersättningenlill tolken betalas av. Ersättningen hänförs alltså inte tillförrättningskostnader (se 20 kap. 8 6). Beslut om ersättning skall enligt 38 8första stycket 2 överklagas särskilt. Jag kommer senare atl ta upp frågan omnärmare beslämmelser om hur ersättningen skall betalas. 38 §Förrättningsmannens beslut överklagas särskilt, om förrättnings mannen har 1. ogillatjäv mot förrättningsman eller god man, 2. beslutat om ersättning fillsakkunnig eller tolk, 3. beslutat om ersättning enligl24 8 tredje styckel. Prop, 1981/82:130 588 4.beslutat om rättelse enligt 36 8. Överklagande enligt första stycket sker genombesvär som skall ges in till vatlendomslolen från den dag dåbeslutet meddelades. Etlbeslut att godta en invändning om jäv får inte överklagas. Den som menar atl förrättningen onödigt uppehållsgenom ell beslut av förrättningsmannen får överklaga beslutet genom besvär hosvattendomstolen. Denna besvärsrält är inte inskränkt fill någon . Paragrafen motsvarar delvis 11 kap. 85 8 förstaslycket VL och 16 kap. 31 6 i ulredningens förslag Qfr 15 kap. 2, 4 och 5 88fasfighetsbildningslagen). I förhållande till gällande rätt har besvärstiden iförevarande fall förkorlats Qfr 15 kap. 2 8 andrastyckel fastighetsbildningslagen). Bestämmelser om förfarandet vid vattendomstolarna iförrättningsmål finns i 13 kap. 56-64 68. 39§ I andra fall än som avses i 38 8 överklagas beslul av förrättningsmannengenom besvär som skall ges in till från dendag då tillståndsbeslut meddelades eller förrättningen inställdes. Paragrafen motsvarar 11 kap. 85 6 andra styckel VLoch 16 kap. 32 8 första stycket i utredningens förslag Qfr 15 kap. 6 8 förstastycket fastighetsbildningslagen). Förevarandebesvärsbestämmelse avser främst tillståndsbeslul och beslut att inställaförrättningen. I förhållande till gällande rätt har besvärstiden förkortatsfrån lill , vilket är den tid som gäller enligl fastighetsbildningslagen. Beslämmelser om förfarandet vid vattendomstolarna iförrätlningsmål finns i 13 kap. 56-64 86. Bestämmelsernai 7 kap. 45 8 Qärde stycket och 55 8 saml 10 kap. 52 6 VL om attförrätlningsutlålandet i vissa fall skall underställas vattendomstolensprövning har inte fått någon motsvarighet i den nya lagen. De allmännaintressen som tillgodoses genom underställning skyddas enligl min meningtillräckligt genom möjligheterna för kammarkollegiet och berörda kommuner attbevaka allmänna intressen vid förrättningen och all överklagafillståndsbeslutet. Inte heller i övrigt finns det några skäl att bibehållaunderslällningsförfarandet. Ulredningenhar föreslagit särskilda beslämmelser om vem som får överklagaförrätlningsmannens beslul (se 16 kap. 31 6 första stycket andra och tredjemeningarna samt 32 6 andra stycket i utredningens förslag). Bestämmelserna harinte fått någon motsvarighet i förevarande kapitel. Att kammarkollegiet ochberörd kommun har besvärsrält framgår av 20 8. I övrigt bör frågan om vem somhar besvärsrätt lösas med tillämpning av allmänna regler om talerält. Jaghänvisar till vad jag har anfört i dep allmänna motiveringen omsakägarbegreppet (se avsnitt 2.10.2). Prop,1981/82:130 589 Kapitlet motsvarar 11 kap. VL och 18 kap. iulredningens förslag. Förevarande kapitel innehåller med särskildaunderrubriker allmänna bestämmelser (1 och 2 86) samt beslämmelser omvattendomstol (310 86), vattenöverdomstolen (11 8), vattenmål (12-18 88),förfarandet vid vattendomstolarna i ansökningsmål (1950 §6), förfarandet vidvattendomstolarna i stämningsmål (5155 86), förfarandet vid vattendomstolarnai förrättningsmål (56-64 66), rättegången i vattenöverdomstolen (65-71 66) ochrättegången i högsta domstolen (72 8). Avskäl som har redovisats i den allmänna motiveringen (avsnitt 2.2) har jagavvisat utredningens förslag lill ell delat prövningssystem och i ställetförordat alt det nuvarande vallenrätlshga prövningssyslemel bibehålls. Dettainnebär en sammanhållen prövning av både tillstånds- och ersättningsfrågor vidvattendomstol som första instans och med överklagande till vattenöverdomstolenoch högsta domstolen. Bestämmelser om regeringens prövningsrätt finns i 11kap. 1-5 68 (se även 42 8 i förevarande kapitel). Vattendomstolarna handlägger f. n. även brottmål(se 11 kap. 17 6 första slycket punkterna 25, 33 och 41 samt 19 6 VL). Jagdelar emellertid utredningens uppfattning att talan om ansvar för brott mot dennya vattenlagen (se 21 kap. I 8) alllid bör prövas av tingsrätt Qfr prop.1969:28 s. 295). Den nya vattenlagen innehåller därför inle några bestämmelserom handläggningen av brottmål. Enligt11 kap. 25 8 VL skall talan om ersättning för rättegångskostnader i återkalladevattenmål i vissa fall väckas vid allmän domstol och alltså inle prövas avvattendomstol. Enhgt min mening saknas del numera skäl för elt sådant undantagfrån den naturliga huvudregeln att den domstol där kostnaderna har uppkommitockså skall pröva eventuella tvister.- Rättegångs-koslnadsanspråket skall ocksåbedömas enligl den nya vattenlagens koslnadsregler. Lagen innehåller därförinle någon molsvarighel lill 11 kap. 25 6 VL eller lill de särskildaprocedurreglerna om återkallelse i 11 kap. 56 6 VL. 16 Första domstol i vallenmål kallas vattendomstol. regeringen bestämmer skallvara vattendomstolar. Överrätti vattenmål (vattenöverdomslol) är . Somsista domstol i vattenmål dömer högsta domstolen. Paragrafen motsvarar 11 kap. 1 6 första-tredjestyckena VL samt 18 kap. 7 8 i utredningens förslag. I kungörelsen (1971:550) om vattendomstol angesvilka tingsrätter som är vattendomstol. Som jag har anfört i den allmännamotiveringen (avsnitt 2.2) pågår f. n. en översyn av vattendomstolarnas inreorganisation genom domstolsverkels försorg. Prop, 1981/82:130 590 2 §Om domstolar i valtenmål och rättegången i sådana mål gäller vad som är föreskrivet om allmän domstol, i den mån inte annat följer av denna lag eller annan författning. Paragrafen motsvarar 11 kap. I 6 Qärde stycket VLoch 2 8 lagen (1969:246) om domstolar i fastighelsmål. Innebörden avförevarande paragraf är att skall tillämpas supplementärt.Eftersom vattendomstolarna enligt den nya lagen inte skall handlägga brottmål,blir det regler om tvistemål, och i överrätl även besvärsmål,som kan bli tillämpliga. I valtermålen förekommer många slags frågor, varförbalkens regler om såväl dispositiva som indisposiliva tvistemål kan blitillämpliga. 3 6Vattendomstolen beslår av en ordförande, en teknisk ledamot samt två nämndemän. Ytterligare en leknisk ledamot får efter ordförandens bestämmande ingå i domstolen. Ordförandenskall vara lagfaren domare i tingsrätten. Tekniska ledamöter skall ha teknisk utbildning ocherfarenhet av vattenfrågors behandling. Nämndemän skall vara nämndemän i fastighetsdomstolinom domsområde. Paragrafen motsvarar 11 kap. 2 6 VL Qfr 3 6 lagenom domstolar i fastighelsmål) samt 18 kap. 9 och 10 6§ i utredningens förslag. I fråga om siimmansättning görsenligt första stycket ingen ändring i förhållande till gällande rätt. Dettainnebär atl endasl en lagfaren ledamot deltar i medan det ifastighetsdomstol krävs två lagfarna ledamöter. Andra fiärde styckena innehåller allmännabestämmelser om de kvalifikationer som ledamöter skall ha. Något behov av benämningen vatlenrättsdomare på denlagfarne ledamoten föreligger inte. Benämningen finns därför inle i den nyalagen. 4 6Vattendomstolen är vid handläggningen av mål domför med endast ordföranden i samma utsträckning som en tingsrätt är domför med en lagfaren domare, om inte annat följer av denna lag. Innan ordföranden fattar beslul bör han rådgöra meden teknisk ledamot, om frågans beskaffenhet påkallar det. Första stycket i förevarande paragraf, som saknarmotsvarighet i VL, motsvarar 4 8 andra meningen lagen om domstolar ifastighelsmål. Enligt VL är vattenrättsdomaren behörig att i vissasärsKilt angivna fall vidta åtgärder och meddela beslut under det förberedandeförfarandet i valtenmål (se exempelvis 11 kap. 26, 29, 31 och 32 86 VL).Vattenrättsdomaren anses utgöra en särsKild myndighet vid sidan avvattendomstolen och agerar alltså inte på vattendorriistolens vägnar, dvs. Prop, 1981/82:130 591 stoli speciell sammansättning. Denna särreglering i VL utesluter en tillämpning avrättegångsbalKens regler om tingsrätts domförhet i vissa andra fall med enlagfaren domare. När VL anpassades till den nya rätte-gångsbalKen ansågs detinte motiverat alt ändra den nu angivna ordningen (se prop. 1946:133 s. 25). I rättspraxis har en vatlenrättsdomare inte ansettsbehörig, vare sig i denna sin egensKap eller på vägnar, attfatta beslut i fråga om avvisande av ersältningsansi)råK på den gmnden attanspråKet inle anmälts inom föresKriven tid (NJA 1976 s. 50). Enligt min mening bör en vattendomstol, iöverenstämmelse med vad som redan gäller för faslighetsdomstolarna, i principvara domför med en lagfaren ledamot i samma utsträcKning som gäller förtingsrätt. Första StycKet i förevarande paragraf har utformats i enlighethärmed. Dennadomförhelsregel blir tillämplig vid bl. a. sådan handläggning som inte sKer vidhuvudförhandling eller syn på stället (se 1 Kap. 3 8 rällegångs-balKen) ochavser alltså exempelvis frågor om avvisning av mål och om utdömande av vite. Vallenmålens huvudsaKligen indisposiliva karaktärhar ansetts böra medföra all vattenrältsdomaren inte skall ha någon behörighetatt vid muntlig förberedelse fatta beslut i sådana frågor som anges i 42 kap.18 8 , dvs. meddela iredsKodomar och domar i anledning avmedgivna eller eftergivna anspråK samt stadfästa föriiKningar (11 Kap. 40 6 2mom. andra stycKet Iredje meningen VL). Ulredningen har inte föreslagit någonändring i vattenrätlsdomarens behörighet. anför att utredningsförslagetsynes innebära att motsvarande insKränKningar i vattenrätlsdomarens behörighetinte föreligger vid sKriftliga förberedelser eller vid huvudförhandlingar iförenKlad form. Tingsrätten biträder utredningens förslag atl tredsKodom inlebör få meddelas beträffande ersättningsfrågor i vattenmål. Däremot bör enligttingsrätten möjlighet finnas att avgöra ersättningsfrågorna vid förberedelseneller vid huvudförhandling i förenKlad form utan hinder av parts utevaro.Prakfiska fall kan enligt fingsrätten vara om sökanden för att undvika onödigutredning vid en förberedelse medger ett yrkande från en sakägare som utebliviteller träffar en överenskommelse med de sakägare som har infunnit sig samldomstolen finner den överenskomna ersättningen betryggande även för den somuteblivit. Liknandesynpunkter framförs av . Somtingsrätterna anför synes de nuvarande begränsningarna i VL rörandeensamdomares behörighet atl avgöra frågor under förberedelsen m. m. i vissafall vara olämpliga. I fall då ett tillstånd redan har meddelats till ettvatlenförelag och då ersättningsfrågor och andra dispositiva frågor kvarståratt behandla, t. ex. efter ett uppsKovsbeslut eller i anledning av anspråK föroförutsedda sKador, bör frågorna Kunna avgöras under förberedelsen eller vidhuvudförhandling i förenKlad form. 1981/82:130 592 tingsrätthar föreslagit bör tredsKodom inte få meddelas. Jag kan däremot inte biträdatingsrättens förslag all parts utevaro inle bör hindra att en dispositiv frågaavgörs under en muntlig förberedelse. En sådan ordning skulle utgöra enutvidgning i förhållande till vad som gäller enligt . Däremotbör denna möjlighet föreligga vid huvudförhandling i förenklad form enligt 42kap. 20 8 andra och iredje styckena . Bortsett från atttredskodomar inle får meddelas bör alltså samma behörighetsregler som gällervid såväl muntlig som skriftlig förberedelse enligt 42 kap. 18 8rättegångsbalken vara tillämpliga i valtenmål. Således bpr vid förberedelsenrörande dispositiva frågor kunna meddelas dom på grund av medgivna ellereftergivna anspråk eller stadfästas förlikningar. I fråga om ensamdomaresbehörighet vid huvudförhandling i förenklad form hänvisar jag till vad somanförs vid 36 8. Pågrund av det anförda har 1316 andra stycket och 36 8 Qärde stycket endastgjorts del undantaget från att vid muntliga förberedelsereller huvudförhandlingar jnte får meddelas tredskodomar. Som jag har anfört vid 3 8 förekommer benämningenvatlenrättsdomare inte i den nya lagen. I överensstämmelse med terminologin irättegångsbalken används i fortsättningen av förevarande kapitel benämningenvattendomstol även när ordföranden är behörig att ensam agera på vattendomstolensvägnar. Andra stycket i förevarande paragraf motsvarar 11kap. 71 6 första stycket VL. 5 §Regeringen utser ordförande i vattendomstol och fillsätler Qänst som leKnjsK ledamot. Paragrafen motsvarar 11 kap. 3 8 VL och 5 8 lagenom domstolar i fastighetsmål Qfr 4 kap. lagen, 1976; 600, om offentliganställning). 6 6Nämndemän Qänstgör efter kallelse av . Till Qänsl bör företrädesvis kallas nämndemän från den del av vattendomsto lens domsområde till vilken målet närmasi har anknytning. Paragrafen motsvarar 11 Kap. 5 8 VL och 8 8 lagenom domstolar i fastighetsmål, 7 §Gränserna mellan vattendonnistolarnas domsområden skall följa vat tendelare mellan plika vattensystem. Paragrafen motsvarar 11 kap. 9 8 VL.Vattendomstolarnas domsområden anges i den vid I 8 i förevarande kapitelnämnda kungörelsen (1971: 550) om vattendomstol. 8 6Vallenmål prövas av den vattendomstol inom vars område del vat tenföretag eller den åtgärd som det är fråga om i huvudsak skall utföras eller har utförts. Prop.1981/82:130 593 Frågor om vattendomstolarnas inbördes behörighet får,utom i fall som avses i 10 kap. 20 8 andra stycket , inte tasupp av högre rätt. Paragrafen motsvarar 11 kap. 10 8 VL och 18 kap. 86 i utredningens förslag. Genom hänvisningen i andra stycket till 10 kap. 20 8andra stycket klargörs att andra slycket endasl gäller om envattendomstol har funnit sig behörig atl handlägga målet. 9 §Vattendomstolen får för sina sammanträden förfoga över behövliga lokaler i domstolsbyggnader eller andra allmänna byggnader, om inte lokalerna är upptagna för sill huvudsakliga ändamål eller utgörs av guds- Qänstlokal. Uppkommer särskilda kostnader skall de ersättas. Paragrafen motsvarar 11 kap. 11 6 VL och 17 8 lagenom domstolar i fasfighetsmål. Lagrummet avser inte bara huvudförhandlingar utanäven mundiga förberedelser. Frågan om skyldighet atl betala de kostnader somuppkommer regleras i 20 kap. 6 6. 10 §Om det vid överläggningar i förekommer skilj aktiga meningar, gäller beslämmelser om omröstning i domstol med endast lagfarna ledamöter. Vid omröstningen skall först ordföranden säga sin mening, därefter de tekniska ledamöterna och sist nämndemännen. Paragrafen motsvarar II kap. 12 § VL och 12 8 lagenom domstolar i faslighelsmål. 11 §För fullgörande av uppgifter som vattenöverdomslol skall det, fömtom lagfarna ledamöter, finnas vattenrättsråd. Dessa skall ha teknisk utbildning och erfarenhet av vallenfrågors behandling. Tjänst som vattenrällsråd tillsätts av regeringen. Vattenöverdomstolen är domför med fyra ledamöter,av vilka minsl tre skall vara lagfarna. Fler än fem ledamöter får inte delta. Paragrafen motsvarar 11 kap. 16 8 VL Qfr 13 och 1468 lagen om domstolar i fastighelsmål). Enligt 11 kap. 16 8 tredje stycket VL bestämmerregeringen i vilken omfattning åtgärder som endasl avser måls beredande fårvidtas av lagfaren ledamot i vattenöverdomstolen eller av Qänstemän vid denna.Detta bemyndigande behövs inte i den nya vattenlagen, eftersom molsvarandebestämmelse finns i 2 kap. 4 6 tredje slycket (se ävenförordningen, 1979:569, med hovrältsinstruKfion). 12 §Vattenmålen utgörs av ansökningsmål, stämningsmål och förrätl ningsmål. 38 1981/82. 1981/82:130 594 Enligt förevarande paragraf, som motsvarar 18 kap.1 8 i utredningens förslag, delas vattenmålen upp i tre mållyper, nämligenansökningsmål, slämningsmål och förrättningsmål. Jag har ansett benämningenförrättningsmål vara lämpligare för sådana mål som rör besvär överförrätlningar enligt 12 Kap. än den nuvarande benämningen besvärsmäl i VL Qfrbenämningen fasfighetsbildningsmål i 15 kap. 1 6 fasfighetsbildningslagen).Ul-trycKet besvärsmål Kan nämligen leda lill förväxlingar med sådana mål somfrån fullföljs till vattenöverdomstolen genom besvär Qfr 52Kap. På sKäl som har anförts vid 12 Kap. 39 8 fårunderställningsmålen enligt IIKap. 17 6 första stycket punkten 60 VLinle någon motsvarighet i den nya lagen. Jag vill också erinra om vad jag vidinledningen lill förevarande kapitel har anfört om att vattendomstolarna intelängre skall handlägga brottmål. 13§ Ansökningsmål är mål om 1. bestämmande enligt 2 kap. 3 8andra stycket av ersättning för rätlen atl ta i anspråk etl strömfall, 2. tillstånd enligt 4 kap. 1 6till utförande av andra vattenförelag än markavvattningsföretag, 3. godkännande enligt 4 Kap. 4 8av ett utfört ändrings- eller lagningsarbele på en anläggning som inle är eltmarkavvattningsföretag, 4. prövning enligt 4 Kap. 5 6 avlagligheten av ett utfört vattenföretag som inte är ell markavvattningsföretag, 5. inrättande enligt 6 kap. 4 6 aven gemensam anläggning för bevattning, sedan en samfällighet enligt 6 kap. harbildats, 6. överflyttning enligl 9 Kap. 186 första stycKet från en fastighet till en annan av rätten till andelskraft, 7. fillstånd enligt 14 kap. 1 8tilJ utrivning av en vattenanläggning eller enligt 14 kap. 5 6 om prövningunder vilka villkor en anläggning för bortledande av gmndvatten får tas urbruk, 8. fillstånd enligt 14 kap. 3 8första stycket alt bortskaffa flottledsanläggningar eller rätt atl, utansamband med bortskaffning, överta flottledsanläggningar enligt Qärde stycketnämnda paragraf, 9. förlängning enligl 15 kap. 2 6andra slycket av arbetsfiden, 10. omprövning enligt 15 kap. 3, 4, 8-10 och 12 86beträffande ett tillstånd eller en årlig avgift, 11. förverkandeenligt 15 kap. 5 8 av ett tillstånd, 12. omprövning enligt 15 kap. 15 6andra styckel av frågor rörande en bevattnings- eller regleringssamfällighet, 13. fastställelse enligt 15 kap. 166 av en överenskommelse, 14. prövning enligt 15 kap. 17 8 avkostnader i en samfällighel. Berör ett ansökningsmål uteslutande en viss ellervissa sakägare och kan målet avgöras med bindande verkan endast mot dessa, fårvattendomstolen, om sökanden medger det, förordna att målet skall behandlasenhgt vad som gäller för stämningsmål. Förstastycket motsvarar 11 kap. 17 8 första stycket punkterna 1 -21 VL och 18 kap. 28 i utredningens förslag. I överensstämmelse med gällande VL har fillansökningsmålen förts 1981/82:130 595 sådanamål som inte i egentlig mening innebär någon rättstvisl mellan vissa bestämdapersoner utan där ansökningen riktar sig mot en mera obestämd krets samt ävenmål där ansökningen visserligen riktar sig mot en eller flera bestämda personermen där domstolarnas avgöranden skall ha rättskraft också mot tredje man. Andra stycket motsvarar 11 kap. 61 6 andra stycketVL. Bestämmelsen gör det möjligt att i vissa fall fillämpa del enklareförfarandet i slämningsmålen i stället för det omständligare och mestadelsdyrbarare förfarandet i ansökningsmål med bl. a. kungörelser. Det förutsättsdock att ansökningen inte berör några motstående allmänna intressen och att detär endast någon eller några få kända sakägare som berörs. Eftersom frågan om målets hänförande tillansökningsmål eller slämningsmål har belydelse för rättskraften avvattendomstolens dom i målel, har som en ytterligare fömtsättning angetts attsökanden skall ha medgett att målet, som av honom anhängiggjorts som ettansökningsmål, behandlas som ett stämningsmål. Någon sådan fömtsättning angesinle i VL. Enligt 20 kap. 2 8 gäller de för sakägarnaförmånligare bestämmelserna om rällegångsKoslnader i ansöKningsinål även ommålet enligt förevarande beslämmelse handläggs som stämningsmål. 14§ Slämningsmål är talan om 1. utrivning eller ändring av envallenanläggning, när lalan gmndas på att anläggningen inle har fillKommit ilaga ordning eller inte är av laga beskaffenhet, 2. ersättning för skada ellerintrång genom en sådan anläggning som avses i 1, 3. ersältning för skada genomutrivning av en vattenanläggning, om utrivningen har skett utan tillstånd mensådant fillstånd sKulle ha behövts, eller ersättning för skada genom alt enanläggning för bortledande av grundvallen tas ur bmk, om detta har skett utanvattendomstolens prövning men sådan prövning skulle ha behövts, 4. ersältning enligl 2 kap. 4 8andra styckel, 5. bildande, ulan samband medpågående ansökningsmål, av en regleringssamfällighet enligt 7 kap. 1 eller 26, 6. särskild tvångsrätl, ulansamband med pågående förrättning eller ansökningsmål, enUgt 8 kap., 7. omprövning enligt 9 kap. 17 8andra stycket, 8. meddelande av bestämmelserenligt 15 kap. 22 8, 9. ersättning enligt 16 kap. 19 6, 10. ersättning eller annat på grundav att en valtenanläggning inte underhålls i enlighet med 17 kap. 1 6,