prop · G503113 · 1981-12-31 00:00:00 — Den årliga folkökningstakten harsjunkit från 20000 under 1960-lalet lUI en fjärdedel ,motsvarande enbart födelseöverskottet. Under hela 70-talel har fler flyttatfrån länet än i motsatt riktning. Mol övriga riket har länet förlorat i snitt 4100 personer , medan det genomsnittligt årligaimmigrationsöverskottel under samma lid uppgick lill 3 800 personer. /81hade länet 1528000 invånare. räknar med fortsatt ökning under1980-talel och enligt länsprogrammet uppgår länels befolkning fill1580000-1605000 personer. En nödvändig föratsättning för denna utveckUng är attinflyltningsöverskollel lUl länet blir i genomsnitt 3000-5000 personer per år.Skulle nettoflyttningen bli mindre utsätts länets arbetsmarknad för kraftigaöverheltningstendenser. Brist på arbetskraft kan allvarligt komma alt hindralänets utveckling och försörjning på många områden. För att främjainflyttningen till länet krävs åtgärder från samhällets sida på riks-,regional- och kommunnivå. Detta kan t. ex. gälla åtgärder för störte rörlighetpå arbetsmarknaden, förbättrad koUeklivtrafik, tillräckligt bostadsbyggande ochutbyggd barnomsorg. Åldersstrakturenkommer att förändras till 1990. Andelen personer ökar. De beräknas1990 utgöra av befolkningen. Grappen kommer att öka särskillstarkt, vilket ställer stora krav på åldringsvården. I alla kommuner, utomStockholm, kommer antalet invånare i de förvärvsarbetande åldrarna att öka. Underprognosperioden fram tUl 1990 väntas andelen barn ligga . Antaletförskolebarn minskar för att sedan åter öka.Gmndskoleelevernas antal förblir relativt , medan antalet 16-åringarökar kraftigt i början av 80-lalet för alt därefter sakta avla igen. Delär också kraftiga variationer i länet med stora skillnader mellan de enskUdakommunerna. Under 80-talel väntas befolkningen öka i alla kommuner utomStockholm. bedöms ha 20000-40000 färte invånare . Trefjärdedelar av de sysselsatta i länet arbetar inom tjänstesektorn. Det ärutvecklingen just inom denna som varit pch kommer att vara granden förStockholmsregionens tUlväxt. Prop.1981/82:113 Bilagedel 3 ochberäknas minska även . Länets arbetsmarknad med den kraftigaslagsidan åt tjänstenäringarna har blivit ensidig och försvårar anpassningenmellan tillgång och efterfrågan på arbetskraft. Del förekommer samtidigtarbetslösa och lediga platser. Antaletförvärvsarbetande i länet beräknas öka från 763000 personer lill 877000personer . Avde arbetslösa i länet har ungdomarna utgjort omkring 40%.De svarade endasi för av antalet personer i arbetskraften.Arbetslösheten är relafivt sett lägre i än genomsnittligt ilandet men dess följder i form av missbruk och social utslagning är sannoliktallvarligare än i landet i övrigi. Invandrarnadrabbas förhållandevis hårt av arbetslösheten. Vid länets arbetsförmedlingar ärdrygt var Qärde sökande invandrare. Delta är fyra gånger fler än för hela riketi övrigt. Mellan1970 och 1975 noterades en ökad inpendling till länet från orter belägna straxutanför länsgränsen, till följd av ett ökat småhusbyggande i dessa orter.Utbyggnaden har fortsatt efter 1975 och en viss utflyttning från länet filldessa orter har kunnat konstateras. Denframlida utvecklingen av långa arbetsresor är till stor del beroende avprisutvecklingen pä bensin och boende i småhus. I aktuellaprognos antas dock den nuvarande trenden bestå. antagandeninnebär en ökning av inpendlingen tiU länet med bortåt 9000 förvärvsarbetande(från 24000 tUl 33000), medan utpendlingen ökar med drygt 3000 (från 9000 fill12000). Förvärvsfrekvensernaför männen i Stockolms län är lägre än riksgenomsnittet i åldrarna upp tUl 60år. Delta kan bl. a. bero på att den sociala utslagningen är stor samt attandelen studerande är hög jämfört med andra län. Män är dockyrkesverksamma i förhåUandevis slor utsträckning, vilket kan förklaras avlänels yrkes- och näringsstraktur. I prognosen antas förvärvsfrekvensen för mänminska något tUl 1990. Antaletförvärvsarbetande kvinnor har ökat kraftigt under 1970-lalet. Under perioden1970-1978 steg antalet sysselsatta kvinnor i med ca 50000.Kvinnomas förvärv sakfi v itel är betydligt högre i än i övrigariket. I prognosen antas förvärvsfrekvenseraa för kvinnor öka från tiU 80%år 1990. Antalet män och kvinnor på arbetsmarknaden kommer enligt prognosen attvara i stort sett Uka . Prop.1981/82:113 Bilagedel 4 2 Mål och riktlinjer för utvecklingen i Stockholmsläns specieUa föratsättningar som huvudstadsregion och centrum för verksamheterinom administration, forskning och utbildning skall utvecklas och utnyttjas påett sätl som främjar näringslivets utveckling i riket och länet. Dennamålsättning förutsätter viss tillväxt i befolkning och sysselsättning. Utvecklingenleder till en alltmer tjänslebetonad . Detla motverkarregionalpolitiska strävanden mol ekonomisk och social jämlikhet meUan människori landels olika delar. Det är därför angelägel alt gynna industrietableringar iregionen. Föratt , och skall fylla sin funktion som regionalacentra behöver deras arbetsmarknader få en högre grad av differentiering ochservicefunktionerna byggas ul. Frånindividens, näringslivets och samhällsekonomisk synpunkt är del önskvärt attplaneringen av bostäder, arbetsplatser och trafik i regionen sker så att manmed kortast möjliga arbetsresa når en arbetsmarknad med en så stor valfrihetsom möjligt. Föratt åstadkomma detta bör bl. a. bostadsbyggande strax utanför länsgränsenundvikas. Därför behövs en utökad samplanering av bostadsbyggandetäven över länsgränsen så att inte kommuner utanför länsgränsen planerar förökad arbelspendling fill arbetsplatser i . situation med otillräckligt bostadsbyggande i regionen saknas möjligheteratt påverka den inomregionala utvecklingen. Del är därför myckel angeläget altplanberedskapen för bostadsbyggande hålls på en så hög nivå att byggandet i deregionalt välbelägna områdena kan öka. Anlalelarbetsplatser i länets centrala del bör minskas. I slällel bör ell antalarbetsområden på lämpligt avstånd från utvecklas till centra för delokala arbetsmarknader som pendlingssektorerna rant (se karta) utgör.Dessa störte arbetsområden utanför storstadskärnan måste utvecklas lillfullvärdiga lokaliseringsalternativ för förelag och verksamheter som vill ellerkan behöva flytta ut från storstadskärnan. Inom resp. pendlingsseklor bör denkommunala samverkan byggas ul, bl. a. för att förbättra möjligheterna attutveckla lokala arbetsmarknader. Etttredje sätt att underlätta arbetsresorna är alt förbättra vägar ochkollektivtrafik. På kortare sikt är det väsentligt att nuvarande arbetsmarknadgörs fillgänglig för de grapper där brister i kollektivtrafiken ulgör ettförvärvshinder. Frånnäringspolitisk synpunkt är del väsentligt att det finns fillräckligt medarbetskraft i länet. Den största arbetskraftsreserven svarar kvinnorna för.Otillräckligt utbyggd barnomsorg och otillräcklig kollektivtrafik är 1981/82:113 Bilagedel 5 Genom att bygga ut denna service når man två mål, delsatt tillgodose näringsUvets behov av arbetskraft och dels alt gesmåbarnsföräldrarna störte möjligheter att la arbete. Denbristande anpassningen mellan utbildning och arbetslivets krav är ett annatstort förvärvshinder. Utbildningen måste därför ges en omfattning ochinriktning som svarar mot arbetsmarknadens behov. Detta gäller inte minstinvandrarna som står för av länets arbetskraft. Medutgångspunkt i den bedömda befolkningsutvecklingen och de alternativautvecklingsmöjligheleraa föreslår alt planeringslalel för länet1990 blir 1 580000-1605000 invånare. har beslutat all planeringslalelför länet 1985 skaU vara 1 545000-1565000 invånare. Planeringeni länet bör inriktas på att möta den utveckling som bedöms trolig saml att haviss beredskap däratöver. Planeringstalets övre värde bör därför läggas till grandför planeringen i de oUka samhällssektorerna. Detla gäller i synnerhet periodenfram lUI 1985. Deregionala centra, , och , behåller sin friståendeställning. Även skulle kunna komma i fråga som regionalt centram.Frågan bör studeras vidare. i kommun föreslås somkommundelscentram. Restenav länet ("") indelas i ett antal radiella sektorer/pendlingssektorer. I enlighet med principerna för ortsplanen byggs dessa uppmed kommunerna som bas. Pendlingsseklorernaöverlagrar varandra helt eller delvis i de centrala kommunerna. Dessa brytsdärför ul och bildar ell eget område, storstadskärnan. Förmånga borde den egna pendlingssektorn utgöra en naturlig arbetsmarknad. Denligger samlad runt en eller flera betydande trafikleder (vägar, tunnelbanor,järnvägar) in mol Slockhoim. Däremot är svårighelerna ofta stora när det gälleratt nå grannkommuner som ligger i en annan sektor. Pendlingssektorernabör successivt utvecklas lill egna arbetsmarknader rant större regionalaarbetsområden utanför slorstadskärnan på det sätl som del skisserades iLänsprogram 1974. Länsstyrelsenföreslär att länets kommuner klassificeras på följande sätt i ortsplanen. 1981/82:113 Bilagedel 6 1 Sydvästseklorn , /, 2 Sydostsektom ,//, 5 Nordostsektorn , , ,, (Norttälje) 7 Nordvästsektorn , , (iUppsala län) Förde störte sektoreraa utgör de i Länsprogram föreslagna regionalaarbetsområdena tänkbara centra. Pendlingssektorernabör utgöra bas för kommunalt samarbete i planeringsfrågor. De sektorer somomfattar flera kommuner föreslås aUlså fungera som samverkansområden. Dessutombör regionala centra och pend-lingsseklorer kunna utgöra en gemensam bas föranalyser och åtgärdsförslag frän de statliga sektorsorganen, ochlandstinget. Hallslaviksområdeti Norttälje kommun bör inplaceras i samma stödom-åde som kommun.Hallslaviksområdet har en uttalad brist på arbelslillfällen. På grand av storaavstånd (fill centmm) och bristfällig kollektivtrafik kanHaUstaviksborna inle tillgodogöra sig den stora arbetsmarknaden i länetscentrala delar. 3 Riktlinjer för olika samhällssektorer TUlverkningsindustrinsvarar för en jämfört med andra län låg andel av sysselsättningen även om länetfortfarande är landets största industriregion. Å ena sidan är industrin iStockholms län mer framtidsinriktad än i andra delar av landet. Å andra sidanriskerar förändringar av företagsorganisation och lokalisering att leda fillall många mindre kvalificerade arbetsuppgifter flyttar ur länet. Detta ger somresultat en mindre differentierad arbetsmarknad, vilket försvårarmöjligheterna alt upprätthålla syssel-sätlningsmålet. En industrieU utvecklingbehövs för att motverka detla. Förde många små industriföretagen i länet som fmns i äldre arbetsområden är detviktigt att saneringen av dessa sker varsamt så att de kan stanna kvar. Attbygga industrihus skulle också underlätta för småföretagen, som därmed inteskulle behöva ha kapital bundet i lokaler. Isyfte alt utnyttja utvecklingsmöjligheterna inom länets industri bör Prop.1981/82:113 Bilagedel 7 Tekniska Högskolan utnyttjas mer för forskning ochframtagning av nya produkter. Utvecklingsfondens rådgivning och utbildning ärockså viktig för företag inom tekniskt avancerad industri. Länsstyrelsenframför målet om en bättre spridning av arbetsplatserna i länet som en hörnsteni en näringspolitik för länet. Inom , och samtinom vissa delar av övriga länet är de verkliga möjligheterna att skaffa arbeteinom rimliga avstånd mycket mindre. Ofta kan de närmast belägna arbetsplatsernainte erbjuda tiUräcklig variation eller är del totala utbudet av arbetsplatserför litet. Många kvinnor måste därför avstå från förvärvsarbete utanför hemmet.Arbetsplatserna måste således spridas på ell bra sätt i länet. En viktigdel i strävan efter en bättre fördelning av arbetsplatserna i länet äruppdraget tiU all arbeta för en inomregional decentralisering avoffenfiig verksamhet. I detarbete som hittUls utförts redovisar en indelning av deprioriterade kommunerna i två grapper: regionala resp. storsladsberoendekommuner. Indelningen är gjord med hänsyn till de krav på kollektivtrafik ochnärhet fiU slorstadskärnan som de statUga myndigheterna kan ha. Vidlokalisering av en myndighel bör i första hand prövas om den kan förläggas tillNorttälje. Visar sig detla inle lämpligt bör i stället ellerSödertälje komma ifråga. Kan myndigheten inte ha ell perifert läge ska istället de storstadsberoende kommunerna prövas, där de nedan underslraknakommunerna ska prövas i första hand då en sektor bUr aktueU. Storsladsberoende kommuner Sektor Kommun Nordost ,, , Faktorer som varit vägledande vid utpekandet av dessaprioriterade kommuner har varit slor andel långa pendelresor och långmedelresfid till arbetet, begränsad lokal arbetsmarknad med låg fillgänglighet,stort avstånd till störte arbetsområden i resp. i några fall tillgång tillspårbunden kollektivtrafik. I det fortsatta arbetet med decentraUseringsfrågornakommer alt utarbeta elt regionalpoUtiskt beslutsunderlag. DettaskaU tillsammans med ställningslagander tillstäUas regeringen isamband med att investeringsbeslut skall fallas om nya lokaler för respekfivemyndighet efter förslag från . Den centrala delen i beslutsunderlagetskall utgöras av en samhällsekonomisk analys. Med anledning av att regeringen ändrat eller uppskjutUvissa flyttnings- 1981/82:113 Bilagedel 8 beslutom statlig verksamhet slår fasl att del är av stor vikt attfattade beslut om decentralisering av statlig verksamhet står fasl.Decentralisering av offentlig verksamhet är ett av de viktigaste styrmedlen ilänet och måste följakfiigen prioriteras. INorrtälje är arbetsmarknaden relativt ensidig med i huvudsak ett dominerandearbelsstäUe inom industrin. För det av Hallsta pappersbrak dominerade HaUstavikföratses en personalminskning med 150-200 personer . Ettsärskilt projekt har därför startats med syfte att medverka till attsysselsättningen där upprätthålls. Näringsliveti behöver kompletteras med andra branscher än de två industriföretag(och ) som svarar för av industrisysselsättningen.Arbetslillfällen inom tjänstesektorn bör också tillföras. Enutredning pågår med uppgift att lämna konkreta förslag hamnsamverkan inomlänet. arbete med hamnplanering skall utmynna i en plan för detsvenska hamnväsendel. påtalar ånyo del angelägna i att hamnen iNynäshamn överförs i allmän ägo. Därutöver föreslår attförskottering av medel för utbyggnad av fiskehamnspir bör kunna ske omutbyggnaden genomförs koncentrerat. ISödertälje bör tjänstesektorns andel av sysselsättningen öka t. ex. medstafiiga eller landstingskommunala verksamheter. De lokaliseringsfördelar somfinns för forskningsberoende verksamhet inom kunskapsintensiv läkemedelsindustrii kommunen bör utnyttjas. Trotsen hög efterfrågan på arbetskraft i länet finns del några grapper som har svårtatt hävda sig på arbetsmarknaden. Det är främst ungdomar, äldre,arbetshandikappade och invandrare. anser att en förbättring kanske genom att arbetskraftens rörlighet ökas, både geografiskt ochyrkesmässigt, l.ex. genom att flyttningsstödet förbättras. Kommunernas rollbör också förstärkas genom att de tillsammans med SSA-råd och arbetsförmedlingkartlägger behovet av sysselsättningstillfällen och därefter upprättar sysselsättningsprogram. SamhäUetmåste satsa mer på att möta ungdomsarbetslösheten genom att - i utbildningsplaneringen prioritera en förbättringav kontakten mellan skola och arbetsliv - fler SYO-konsulenter utbildas - kommunerna följer upp effekterna av de ökadeutbildningsinsatserna för ungdomar och - arbetsförmedlingen får mer resurser förindividualiserad platsförmedling och uppföljningsverksamhel. Invandrarnahar mött ökade svårigheter på länets arbetsmarknad under 1981/82:113 Bilagedel 9 Vid arbetsförmedlingen är drygl var fjärde sökande invandrare. Många harbrister såväl i grandskolans baskunskaper som språkkunskaper ochyrkesutbUdning. Enligl borde undervisning i svenska varaobligatorisk och dessutom studiestöd utgå för invandrare. Arbetsförmedlingarnai länet bör också få mer personal för invandrarservice. Förstärktstödundervisning och tolkhjälp i samband med yrkesutbildning bör prövas.Avslutningsvis anser att en utredning bör göras om invandringensekonomiska konsekvenser för stat och kommun. Länsstyrelsenanser att måste satsa mer pä kunskapsintensiv produktion för alt klarasig i den internafionella konkurrensen. Åtgärder måste vidtas för att möta enökad efterfrågan på högre och mer kvalificerad utbildning. Också inombyggsektorn och den verksladsmekaniska industrin och för vissa grupper lärareoch inom vårdsektorn kommer del att finnas behov av förstärktautbildningsinsatser under 1980-talel. En vikfig uppgift är att fortsätta detpåböriade arbetet på att få en bättre samordning av planering ochdimensionering av utbildning i länet för att få elt förbättrat utnyttjande avresurserna. Väganslagenhar varit olUlräckUga, vilket medfört en senareläggning avmånga regionalpolitiskt angelägna vägobjekt. Detta gäller l.ex. väg E 3 förNorrtäljes utveckhng som regionalt centrum och väg 73 resp 225 för bättreregional balans i sydostsektom. Denbristande medelstiUdelningen har också inneburit att kommunerna tvingats svaraför kostnader som ska ligga på staten. Det gäller anläggande av gång- ochcykelbanor, gångportar saml uppraslning eller ombyggnad av aUmän väg i sambandmed nybebyggelse. Väganslagel underskallas också av alt hänsyn inte tas tUl detstora antalet kollekfivtrafikresenärer i länet. Flera andra faktorer markerarockså särskilda krav på vägslandard som den storairafikalstringen, besvärliga miljöproblem, bristande trafiksäkerhet och dåligframkomlighet för bUar och bussar. Dessa faktorer måste vägas in vidfördelningen av väg medlen. Reglerna för bilreseavdrag bör också begränsas ochanpassas till en trafikpolitik som gynnar kollektivtrafiken. Deproblem med trängsel i innerstaden som flera transportföretag upplever i sinverksamhet och annalkande kapacitelsgränser för vissa terminaler bör ocksåangripas. föreslår att vidlandstinget initierar en utredning om nya teiminaUägen för godstrafiken ilänet. 4 Synpunkter och förslag beträffande regionalpolitiska medel Länsstyrelsenska ange riktlinjer för glesbygdsstödets användning i länet. Fördelningen avstödet ska ske på - sysselsättningsfrämjande åtgärder vid företag i glesbygd(ärenden betr. 1981/82:113 Bilagedel 10 jordbmksfastighethandläggs av lantbraksnämnden, övriga av utvecklingsfonden) - stöd till kommersieU service i glesbygd (handläggsav ) - stöd till samhällelig service i glesbygd (handläggsav ). För de olika stödformerna har fastställt engeografisk avgränsning i tre områdendit slöd kan utgå samt de allmänna principer som ska gälla vid handläggningen. 5 Förslag till konkreta åtgärder riktade till den centrala nivån Länsstyrelsenföreslår att i kommun klassUiceras som kommundelscentrumsaml att HaUstaviksområdel inplaceras i stödområde 2. Föratt kunna göra säkrare bedömningar och därmed föratsättningar för effektivaresysselsällningsfrämjande insatser krävs en förbättrad sysselsättnings- ocharbetsmarknadsslatisfik på lokal, regional och nafionell nivå. Statsmakternabör ta inifiativ tiU alt en sådan genomförs. Dengeografiska rörUgheten ökas genom förbättrat flyttningsstöd. Somett medel att utnyttja resurseraa för forskning och produktutvecklingeffekfivare bör samarbetet mellan industri och forskning, i första handTekniska Högskolan, byggas ut. Regeringentillsatte en utredare för att se över den arbelsmarknadspolifiska regleringeninom byggnadssektorn. Utredaren bör få som filläggsdirektiv alt studera rekryteringsbehovoch -möjligheter även på lång sikt samt möjligheterna all förbättra detstatistiska underiagel och kunskapen om den oreglerade byggsektorn. Vadgäller uppdraget om inomregional decentralisering anser allregeringen bör anslå tillräckliga medel för ell genomförande avdecenlraliseringsverksamheten enligt regeringens direktiv och de planer somlänsstyrelsen redovisar. I statliga myndigheters årliga redovisning tilllänsstyrelsen föreslås ingå även planerade förändringar i lokalbehovet. Betr.behandlingen av förslagen års fiskehamnsutredning anser länsstyrelsendet angeläget med att en snabbare och större satsning på Räfsnäs fiskehamnkommer tUl stånd samt att medel för utbyggnad av fiskehamnspiren i Nynäshamnbör kunna förskotteras om kommunen vUl genomföra investeringen vid en endatidpunkt. Betr.utbildning och arbetsmarknad med resurser för utbildning fill SYO-konsulenter,för individualiserad platsförmedling, ökad invandrarservice, utbildning avicke behöriga lärare samt hemspråkslärare. Dessutom bör ges vidgademöjligheter tiU förelagsutbUdning i samband med företagsnedläggning. Länsstyrelsenföreslår att samhällsföretag även bör pröva fömtsättningarna för alt bedrivatjänsteproduktion och på så sätt tillgodose ett ökande behov av skyddadverksamhet. Prop.1981/82:113 Bilagedel 11 Undervisningi svenska bör obligatoriskt erbjudas invandrare med arbets- ochuppehållstiUslånd. UlbUdningen av hemspråkslärare bör också utökas.Yrkesleknisk högskoleutbildning (YTH) för verkstadsinduslrilinje föreslåsinrättas i och för grafisk industrilinje i . Väganslagenbör ökas så att de stämmer bättre överens med de fakfiska behoven och fördelasmed hänsyn tiU länets trafikslmktur med stor trafik-alstring, miljöproblem m.m. föreslår också att reglerna för bUavdrag ses över och anpassasså att de främjar kollektivtrafiken. Sammanfattning av länsprogram 1980 föi län 1 Hittillsvarande och framtida utveckling ilänet och delar av länet Folkmängdsutvecklingeni län har under lång lid karaktäriserats av en kontinuerlig ochbetydande folkökning. Under |Derioden 19601980 ökade folkmängden med 56000personer eUer . 1 länet bodde ca 243 500 personer. Utvecklingenhar emellertid varierat mellan länsdelarna. Av den totala ökningen hänför sig ca 55000 personer till kommun och densödra länsdelen. I den som omfattar kommunema och Håbohar mer än fördubblat sin folkmängd från 6043 personer år1970 fill 1980. Befolkningsfillväxten har fill övervägande del styrtsav bostadsbyggandet i kommunen i kombination med närheten tUl expansivaarbetsmarknadsområden (Stor-Slockholmsområdet). Detla har inneburit att del av den förvärvsarbetande befolkningen i kommun pendlartUl arbetsplatser utanför kommunen. 1975 var nettopendlingens (skillnad mellanin- och utpendlingen) andel av den förvärvsarbetande befolkningen (1810av 3971). Utpendlingen har med största sannoUkhel ökat efter 1975. Föratom attarbetsmarknaden är ytterst obalanserad så beräknas även kommun förnärvarande ha länets lägsta förvärvsfrekvenser för kvinnor. Kommunen brottasockså med svårigheter att klara av utbyggnaden av viktiga samhällssektorer. Håbokommun beräknas för 80-talet få en fortsatt folkökning men ej så kraftig somtidigare år. En målsättning för kommunen måste vara att öka dettotala antalet arbetstillfällen på den lokala arbetsmarknaden. För , denkommun inom länet som i regionalpoUliska sammanhang brakar betraktas somnärmast problemfri, har det sena 70-talet inneburit en klart långsammaretillväxt än vad som förutsattes i Lp 74. Denna förändring kan bl. a. förklarasav att utflyttningen av regementet SI från tUl försenats.Vidare har tUlväxt och differentiering i näringslivet inte riktigt följtantagandena. Näringslivets sammansättning kan i stort sett sägas återspeglasammansättningen i riket. 1981/82:113 Bilagedel 12 Under70-talet ökade befolkningen med ca 800 personer från 31 922 fiU 32731.Bedömningarna för framtiden innebär ett i stort sett oförändrat befolkningstalunder den närmaste . Målsättningenför bör vara alt vidga den industriella sektornoch därmed minska den ensidiga dominansen av verkstadsindustri. Vidare bör enökning av antalet arbetsliUfällen inom servicesektorn eftersträvas för att ökamöjligheterna för kvinnor att få arbete inom kommunen. Sedanlång tid tillbaka har kommun varit ett av landels mest expansivaområden. Sysselsättningen har främst ökat inom offenfiig förvaltning ochtjänster. Befolkningen har ökat kraftigt under både 1960- och 1970-talet.Ökningen har berott bl. a. på en stor inflyttning tiU kommunen. Befolkningstillväxtenhar lett till att kommunen har haft svårt att hinna med i bostadsbyggandet. Enbetydande bostadsbrist har uppstått.