prop · G503128 · 1981-12-31 00:00:00 — GLF är villig atttill överlämna detta arbete. Alternativl kan också arbetet utföras av GLFunder överinseende av , vilket säkert skulle bli det för staten minstkostsamma alternativet. Slutligenfinner det naturligt att även en nationaldiskografi finansieras med hjälpav intäkter från en kasseltavgifl. 6 Avgift för privat kopiering av fonogram Kulturrådethävdar i sin rapport att det i princip är rimligt att de som kopierar fonogramprivat får betala för samhällets stöd till upprätthållandet av en mångsidig fonogramprodukfion.Del är också i princip rimligt atl de som kopierar ersätter berördaupphovsrättsliga rättsinnehavare för det ekonomiska avbräck som vållas avkopieringen liksom för det därmed ökade utnyttjandet av deras prestationer.Kulturrådet föreslår därför att vid sidan av en eventuell upphovsrättsligersättning en särskild avgift om per spelminul för oinspelade kassettbandtas ut för att finansiera de behov av stadigt stöd till fonogramverksamhetensom uppkommit genom den tilltagande hemkopieringen. Denna avgift kommer genomdet statliga fonogramstödet också indirekt svenska upphovsmän och musiker tillgodo. Remissinstansernahar således haft att ta ställning till dels en kulturpolitisk avgift, dels enupphovsrättslig kompensation, i båda fallen finansierad genom införandet av enavgift på oinspelade kassetter. Statskontorethar förståelse för de principiella synpunkter som ligger bakom rapportensförslag. Däremot är den föreslagna lösningen tämligen verklighetsfrämmande. Ensärskild kassettavgift på tomma kassetter bör inte införas med mindre än attfrågan om avgiftsuppbörden blivit löst på ett fuUt tillfredsställande sätt frånadministrativa och rättsliga utgångspunkter. Statskontoret förordar att dennafråga överlämnas lill upphovsrättsutredningen för beaktande i dess fortsallaarbete. RRV anser det rimligt attupphovsmän och musiker ersätts för det avbräck de vållas genom kopiering, menformerna för ersättningen bör utredas ytterligare. För att finansieringen avett statligt stöd till fonogram- Prop.1981/82:128 85 produktionmed den föreslagna avgiften skaU fungera krävs att kostnadsläget bevakaslöpande och att avgifterna justeras med hänsyn till kostnadsutvecklingen.Denna bevakning måste kompletteras med en löpande analys av det stafiigastödets resultat och effekter för en kontinuerlig utvärdering och omprövning avolika stödformer. RRV anser det väsendigt att dessa frågor ytterligare utredsoch alt ansvaret för uppföljning och utvärdering närmare preciseras. () menar att den kullurpolitiska avgiften i den form som föreslås ären specialdestinerad punktskatt, och anser att en finansiering över budgetenbåde principiellt och med hänsyn till de givna riktlinjerna är att föredra.Inget lagförslag lämnas. De anförda undantagen från avgiftsplikten gör avgiftensvår att kontrollera, vilket undviks om plikten läggs på samtliga typer avkassetter som kan användas för kopiering. Fördelen är att avgiften då blirgenerell, och inga gränsdragningsproblem med hänsyn fill ohka köparkategorieruppkommer. Avgiftsskyldiga blir endast det fåtal som tillverkar och importeraroinspelade kassetter. RSV påpekar att en sådan skatt knappast blir konkurtensneutral,eftersom bl. a. grammofonskivor och videoband inte blir avgiftsbelagda. Dettahar mindre betydelse eftersom prishöjningen på de enskilda kassetterna blirrelativt liten. Om full konkurrensneutralitet fordras, måste även importeradeinspelade kassetter avgiftsbeläggas. SÖfillstyrker förslaget om en kulturpolitisk avgift, som skulle täcka utgifternaför genomförandet av rapportens övriga förslag. SÖ föreslår att rådet övervägerom inte intäkterna i sin helhet borde utnyttjas till finansieringen avrapportens olika delförslag. Musikhögskolananser det angeläget atl de två frågorna om en kulturpolitisk avgift ochupphovsrättslig kompensation löses i administrativt enkla former och atlåtgärderna samordnas. Det förefaller angeläget all utreda möjligheten att i ettenda påslag i försäljningsledet på tomkassetter fillgodose båda intressena. Enfördelning av avgifterna i en upphovsråttslig del och en kulturpolitisk avgiftbör sedan kunna ske. DOVAanser i motsats till rapporten att kopiering från skiva lill kassett står istrid med § 45 upphovsrältslagen. DOVA ansluter sig till förslaget om avgift,och understryker att motivet bör vara upphovsrättsligt. DOVA kan också möjligenacceptera en kulturpolitisk avgift, men föreslår att införandet av en sådanavgift görs först när också den upphovsrätlsliga delen kan fastställas. Omstatens stöd fill fonogramproduktion osv. bör vara av-hängigt av en kassetlaccisler sig mera tveksamt. Statensungdomsråd menar atl frågan om avgift för privat kopiering av fonogram måsteytterligare övervägas, t. ex. inom upphovsrättsutredningen. Upphovsrättsutredningenanser att avgiftsfrågan är så viktig att utredningen måste behandla denytterligare. bör inte beslut fattas om rapportens föreslagnaavgifter. Vissa principiella och mer tekniskt och 7 1981/82. Prop.1981/82:128 86 rättsligtbetonade aspekter är betydligt svårare och mer komplicerade än vad som framgårav rapporten, t. ex. om avgiften bör tas ut i grossistledet eller i samband medförtullning av importerade tomkassetler. I det senare fallet måste hänsyn tas fillinternationella regler om frihandel m. m. Avgiftens verkningar måste ocksånärmare belysas. Avgiftsfrågan måste bli föremål för en ingående beredning. Yttrandefrihetsutredningenmenar att den föreslagna avgiften på tomkassetter rent statsrättsligt tordevara en skatt. Gällande lagstiftning hindrar varken skatt på fonogram eller skatt(avgift) på oinspelade kassetter. De principiella invändningar som kan riktasmot skatter på tryckta skrifter och andra slag av offentliga framställningardrabbar enligt utredningens mening inte skatter på oinspelade kassetter. Omskatten skulle bli så hög att den avsevärt begränsade enskildas möjligheter attfillgodogöra sig konstnärliga produkter skulle den dock innebära en begränsningav informationsfriheten. Punktskatteutredningenkonstalerar att avgiftens konstmktion inte närmare anges, bl. a. saknaslagförslag. Rapporten förordar att avgiften skall samordnas med enupphovsrättslig avgift, aviserad av upphovsrättsulredningen, men saknarnärmare uppgifter om en sådan. Den föreslagna avgiften är utan tvekan en skatti regeringsformens mening. De angivna undantagen från avgiftsplikten medför tillämpningssvårighelerbåde för beskattningsmyndigheten och de avgiftsskyldiga. För att undvikasådana svårigheter bör avgiften omfatta alla oinspelade kassetter. Om så sker,blir också kassetter som används av fonogrambolag och fonogramproducenler belagdamed avgift. Av konkurrensneutralitetsskäl blir det då nödvändigt att också taavgift för inspelade kassetter. Av samma skäl kan det dessutom ifrågasättas omdet inle är påkallat alt utsträcka beskattningen till övriga fonogram. Punktskatteulredningenanser att ytterligare utredning fordras innan rapportens förslag om avgift kanbli föremål för lagstiftning. Samordningen med den upphovsrättsligaersättningen bör då belysas närmare. Det påpekas att denna avgift, tillskillnad från den kullurpolitiska, inte torde vara någon skatt, vilket kankomplicera en samordning. Videogramutredningenanser att avgiften bör ses som ett sätt alt finansiera samhällsstödd fonogramproduktionoch som ett bidrag till kulturarbetare på musikområdet. Bördan bör inte läggasuteslutande på den enskilde konsumenten, utan också på den lönsamma delen av fonogrambranschen.Frågan bör utredas och det bör undersökas om inte samtliga ljud- och bildbärarekan avgiftbeläggas. Om en avgift införs, bör den samordnas med en eventuellupphovsersättning. De uppbördstekniska frågorna måste noggrant övervägas, t.ex. om uppbörden skall ske i grossistledet eller i tillverkar- respektive lulledet.Kulturtådets förslag får ses som ett diskussionsunderlag för ytterligareutredning. Informationsteknologiutredningenpåpekar att del kan bli möjligt att använda ljudkassetterockså för att spela in sådant som Prop.1981/82:128 87 förmedlasi text-TV och teledata. Vid bedömningen av förslaget bör också, utöver andrasynpunkter, hänsyn tas till delta. Konsumentverkethar inga invändningar mot förslag som syftar lill upphovsrättslig ersättning.Verket ifrågasätter dock den av rådet föreslagna konstmkfionen av stöd till fonogramproduktion.Troligen är majoriteten av dem som köper tomma kassettband för privat kopieringungdomar. Det är diskutabelt om man kan övervältra kostnaderna för seriös fonogramproduktionpå denna gmpp. Rikskonserteranser att om en avgiftsbeläggning införs är det viktigt att frågan omupphovsrättslig ersättning ordnas. En strävan måste vara att på olika vägarkanalisera en stor del av influtna medel till berörda upphovsmän. instämmer i rapportens förslag om en kulturpolitisk avgiftpå oinspelade band, även om frågan säkert är tekniskt komplicerad. Medtillfredsställelse noterar styrelsen att rapporten också tar upp frågan omupphovsrättslig kompensation till följd av den tilltagande kopieringen.Styrelsen vill understryka att del är angeläget att ett eventuellt beslut omavgiftsordning omfattar båda ändamålen. En kulturpolitisk avgift bör sålundainte införas innan avgiftsfrågan i sin helhet lösts. TCOser med tillfredsställelse fram mot ett utökat statligt stöd till den svenska fonogramverksamhetenpå det sätt som rapporten föreslår, finansierat genom en avgift på oinspeladekassetter. /SRinstämmer i förslaget om en avgift på oinspelade kassetter som en metod atlstödja fonogramverksamheten. Ett sådant förslag bör samordnas med eventuellaförslag av upphovsrättsutredningen om en upphovsrättsligt mofiverad avgift påtomkassetter. SAFfinner det oklart om intäkterna av den föreslagna avgiften skall gå fillgrammofonindustrin, upphovsmännen eller statligt understödd fonogramproduktion.En särskild beskattning till förmän för fonogramindustrin eller enskildaintressenter, t. ex. artister, borde av statsrällsliga skäl vara utesluten. En upphovsrättsligtmofiverad avgift kan diskuteras endast i form av en uppbördsanordning för altgöra upphovsrättsligt skyddade prestafioner lättare tillgängliga. Uppbördenblir troligen svår och kostsam att administrera, och allmänheten lär sig snabbtatl förvärva kassetter skattefritt. Det är osäkert om den föreslagna avgiftenöverensstämmer med internationella åtaganden i frihandelshänseende m. m. KFifrågasätter varför just kassetter skall beskattas. Den föreslagna skattesatsenkommer att få den effekten att prisbilligare och sämre band kommer att få enhögre skatt än dyrare band. Ur konsumentsynpunkt är detta orättvist. KF villdärför instämma i del särskilda yttrandets förslag om att hela frågan om skattpå fonogram skyndsamt utreds. tillstyrker att avgifter skall utgå för att täcka såvälupphovsrättslig ersättning som vissa av samhällets kostnader för en statsunderstöddfonogramproduktion. Prop.1981/82:128 88 ,FST och SKÅP anser att upphovsråttslig ersättning måste vara det primära syftetmed avgiften, även om det är väsendigt att kullurpolitiskt angelägen fonogramproduktionfår ekonomiskt stöd. Rapportens förslag bör samordnas medupphovsrättsutredningens väntade förslag. En avgift för vissa selektiva ändamålfår inte rättsligt och administrativt kopplas ihop med en ersältningsordningför upphovsmännen. , FST och SKÅP vill med skärpa framhålla att det iförsta hand måste vara en fråga om atl goltgöra upphovsmännen. Den föreslagnamodellen med en avgift per spelminul är inte särskilt lämplig. Hellre ettautomatiskt verkande syslem med ett procentueUt tillägg på kassetternaskostnad, i enlighet med penningvärdets förändringar. beklagar att inte kunnat ena sig om ettförslag till kullurpolitiskt motiverad beskattning av fonogram. Förbundet menaralt upphovsrättsutredningens långt framskridna planer på en upphovsrättsligt mofiveradavgift på tomkassetter inte får bli avgörande för vare sig den föreslagna 2-öresavgifteneller en kullurpolitiskt motiverad beskattning. Förbundet ansluter sig tillförslaget i det särskilda yttrandet om att frågan om skatt på fonogramskyndsamt utreds och alt denna skatt om möjligt införs samfidigt med nämnda 2-öresavgift. GLFdelar rapportens uppfattning alt en upphovsrättslig avgift på tomkassetler börinföras i likhet med vad upphovsrättsulredningen planerat. GLF finner dockinget samband mellan den upphovsrättsliga kompensationen och den avkulturrådet föreslagna statliga avgiften på tomkassetler. Om den statligaavgiften på något sätt inkräktar på den upphovsrätlsliga kompensationenmotsätter sig GLF bestämt att avgiften införs. IFPIställer sig helt bakom upphovsrättsutredningens förslag att upphovsmännenskall kompenseras för hemkopieringen, men finner inget samband mellan denföreslagna beskattningen av tomkassetter och upphovsråttslig ersättning. Omden föreslagna avgiften införs, förutsätter IFPI alt den inte inkräktar på rältsinnehavarnaskompensation. I så fall får avgiften en negativ effekt och försämrarrättsinnehavarnas villkor ytterligare. NIFF tillstyrkerrapportens förslag om en avgift på tomkassetler och ser detta som en brafinansieringskälla för ett kommande stöd till den ickekommersiella fonogramproduktionen. vill understryka atlutövarnas ekonomiska rättigheter är en fråga som skall betraktas heltfristående från såväl bandavgiftens storlek som stödet till fonogramproduktionen.SAMI tar för givet att tanken aldrig varit att upphovsmän skall avstå från sinaekonomiska rättigheter för alt ge allmänheten möjlighet att privat kunnakopiera och utnyttja prestationer på fonogram. Det är ytterst angeläget allfrågan om avgift på oinspelade kassetter löses. ansluter sig till idén att avgiftsbelägga oinspelade ljudband.En avgiftsordning av detta slag kan vara mofiverad av Prop.1981/82:128 89 Förbundet vill understryka att vidare beredning av rapportens förslagmåste samordnas med arbetet i upphovsrättsutredningen. avstår från att föra fram en särskild uppfattning ifrågan, men vill ändå ifrågasätta om det är en lämplig form av avgift somföreslås. Endast en minoritet köper tomkassetter för att spela in den typ avinhemsk musik som rapporten diskuterar. Man bör istället pröva om bidraget kantas ut över den allmänna statliga budgeten. På så sätt kringgår man också desvårigheter som finns beträffande olika interaafionella överenskommelser omavgifter och åtaganden. och Svenska magnelbandinstitutetanser att en avgift på oinspelade kassetter inte bör införas, framför allt på gmndav svårigheter med tillämpningen. Om en avgift införs, bör den läggas i tulledeti stället för grossistledet för att undvika konkurtensbegränsande effekter samtunderstiga och absolut inte överstiga . Förslaget måsteutredas ytterligare, förslagsvis av upphovsrätlsutredningen, och kommandeförslag måste i görligaste mån samordnas internationellt. 7 Kultur och samhälle Vidsidan av de fem huvudförslagen berörs också i rapporten fonogramområdetsbetydelse för svenskt kulturliv i vidare bemärkelse. Följande frågor harföranlett diskussion i remissbehandlingen. 7.1Forskning och undervisning. Rapportenunderstryker vikten av att fonogramfältet blir föremål för seriös forskning ochvidgad utbildning, i synnerhet med hänsyn till det växande pedagogiska ansvaretför barn och ungdom på området. SÖvill också betona samhällets ansvar för att minska de negativa effekterna blandbarn och ungdom av en ytlig och ensidigt kommersiell massproduktion av text,bild och ljud. SÖ instämmer med rapporten i att framtida forskning bör varaoberoende av marknadsforskningen och utgå från en social, kulturell ochekonomisk helhetssyn, och betonar vikten av att resultaten av en sådanforskning får en allmän spridning. SÖ efterlyser också insatser för att stärkavuxnas möjlighet att akfivt delta i musikkonsumtionen tillsammans med barn ochungdom. UHÅanmäler atl man har för avsikt att undersöka möjligheterna av utbildning på detmusiktekniska området, vilket skulle kunna anordnas inom ramen för enstakakurser. Statensungdomsråd delar rapportens uppfattning att de kulturpolitiska målen intetillräckligt markerats i skolans läroplaner och än mindre genom- Prop.1981/82:128 90 Skolan måste utveckla ett aktivt och kritiskt lyssnande hoseleverna, och måste också i ökad utsträckning ha kontakt med det omkringliggandekulturlivet. Särskilt stora insatser bör göras när det gäller fonogram för barnoch ungdom, t. ex. genom fler ljud- och bandverkstäder. Rådet förordar en ökadsatsning på fonogramforskning. Videogramutredningenpåpekar beträffande rapportens uppgifter om fonogrammens roll för barn ochungdom att ett framtida videogramulbud kan komma att ytterligare förstärkaensidigheten i musikintresset, t.ex. om populära artisters framträdanden spelasin med både ljud och bild på videogram. Utredningen yrkar på atl undervisningenpå gymnasieskolan på linjer inriktade på serviceyrken skall framhävakulturpolitiska värderingar och yrkesetiska aspekter, och vill kraftigtunderstryka viklen av att utbildningen av lärare för förskolan, ochgymnnasieskolan ger en kulturpolitisk medvetenhet. och vill hksom rapporten understrykavikten av en ordentlig satsning på fonogram för barn och ungdom, liksom på enpedagogiskt motiverad fonogramproduklion. Ettflertal instanser anser i likhet med rapporten att antalet fonogram för barnoch ungdom bör öka, men avstyrker förslaget att en tredjedel av Rikskonsertersplanerade produkiion skall omfatta barn- och ungdomsmusik. Argumentet är inte övertygande kan definiera vad som är barnmusik, och att barns förmågaatt tillgodogöra sig olika slags musik i allmänhet är underskattad. a. LO, , , SKÅP och . är positivt till en ökad användning av fonogram iundervisning och utbildning, med reservationen att en sådan utveckling intefår ske på bekostnad av en motsvarande ökning av den levande musiken. Fonogramfår aldrig ersätta levande musik. efterlyser en större beredskap från samhällets sidabeträffande barn och ungdom, eventuellt i anslutning fill barnfilmcensuren.Ingrepp bör kunna göras när filmernas och musikens budskap står i uppenbarstrid med allmänt accepterade familjepolitiska mål och där de propagandamässigainslagen är alltför oförenliga med neutrali-tetspolifiken. GLFdelar uppfattningen att det krävs forskning på fonogramområdet, särskilt enstrikt sociologisk behandling av fonogramverksamheten. De flesta skivbolagställer gärna sina erfarenheter till förfogande för en seriös forskning påområdet. GLF anser dock inle som att forskningen skall prioriteradet som har direkt betydelse för det svenska samhällets åtgärder inom fonogramområdet. Kidturnämndeni kommun anser det synneriigen angelägel att resurser tillskjulsförskolor, skolor och barn- och ungdomsorganisationer för ett kvalitativt fonogrambestånd.Redan fidigt måste effekterna av det slags indoktrinering som förekommer i dagmotverkas. Barn bör ges möj- Prop.1981/82:128 91 lighettill aktivt musikskapande, och musikundervisningen måste vidgas och fördjupas. 7.2Musikhistorisk exempelsamling för pedagogiskt bruk Rapportenföreslår atl Rikskonserter ges i uppdrag att sammanställa en svensk musikhistoriskexempelsamling för pedagogiskt bmk i skolor och studieförbund. UHÅanser att det borde skapas bättre möjligheter all göra fonogram tillgängliga,inte minst för att tillgodose de krav som kan komma från forskareinom skilda områden. Den i rapporten föreslagna musikhistoriskaexempelsamlingen och katalogen över tillgängliga fonogram är ett steg på denvägen. I anknytning till förslaget om exempelsamlingen vill UHÄ också peka påvikten av att bevara och nyinspela äldre material och inte bara på musikområdetutan också i vad avser det talade ordet. stöder förslaget om en exempelsamling pä fonogram med svenskmusik genom tiderna för pedagogiskt bruk inom skola och bildningsförbund. Rikskonserternoterar med tillfredsställelse att rapporten föreslår att Rikskonserter skall sammanställaoch ge ut en svensk musikhistorisk exempelsamling på fonogram. Rikskonserter ärberedd att påta sig denna uppgift, och avser att i ett sådant projekt inteenbart ta med västerländsk konstmusik, utan söka belysa olika genrer, t. ex.även folkmusik, inom vaije epok. riktar i delta sammanhang uppmärksamheten på den svenskamusikhistoriska skivantologi som föreslagits av en arbetsgrupp knuten tillakademien. Styrelsen föreslår att medel till denna antologi beviljas enligt avakademien framlagt förslag, och detta på ett sätt som inte ställer projektet ikonkurrens till del allmänna fonogramstöd som föreslår. tillstyrker förslaget om en exempelsamling. Den handledning,som enligt förslaget bör utarbetas, måste enligt förbundets uppfattningutformas så att den kan användas i olika pedagogiska sammanhang, t. ex. inomstudieförbundens cirkelverksamhet. Innehållet måste med andra ord vara sådantatt det är meningsfullt för såväl vuxna som barn och ungdom. GLFinstämmer i att del finns behov av en musikhistorisk exempelsamling av detslag som föreslås i rapporten. Prop.1981/82:128 92 7.3Bibliotekens roll för distribution och information Rapportenförordar en utbyggnad av bibliotekens verksamhet på fonogramområdet. Delsföreslås en påbyggnadsulbildning för bibliotekarier i fonogramkunskap, delsframförs vissa förslag för en förbättrad informafion om och distribution av fonogrami bibliotekens regi. Beträffandepåbyggnadsutbildningen för bibliotekarier anser UHÅ aft en sådan i och för sigär rimlig. Rapporten föreslår att en påbyggnadsulbildning om 10 poäng anordnasinom högskolans ram. Vad denna omfattning gmndar sig på har emellertid intepresenterats, men förslaget som sådant är angeläget och bör utredas. Statensungdomsråd stöder också förslaget, vilket skulle skapa en medveten, fonogramkunnigbibliotekspersonal. har inget att erinra mot förslaget,och menar att den resurs av musikkunnig personal som finns på den kommunalamusikskolan här bör kunna tas till vara. /SR anser att en 10 poängspåbyggnadskurs bör anordnas inom högskolan. GLF delar rapportens uppfattningom behovet av undervisning och utbildning inom hela kultursektorn ochvälkomnar förslaget om påbyggnadsutbildning för bibliotekspersonal i fonogramhantering.Sveriges allmänna biblioteksförening önskar också bättre utbildning för biblioteksanslälldapå fonggramområdet, dels vid högskolan i , dels regional utbildning isamarbete mellan högskolan och länsbiblioteken. vill också ansluta sig lill förslaget vilket skulle gebiblioteken möjligheter att stå lill tjänst med informafion som annars tycksvara svår att få fram. Rapportenssynpunkter på bibliotekens betydelse för distribution och information harföranlett en rad kommentarer. Upphovsrättsutredningenpåpekar att ökad udåning på biblioteken med all säkerhet medför en ökadhemkopiering. Enligt gällande rätt föreligger inte någon ersättningsräll förupphovsmännen vid utlåning av fonogram från bibliotek. Huruvida det kan varamotiverat att införa ett system för ersättning liknande vad som gällerexempelvis för utlåning av böcker är en fråga som upphovsrättsutredningen haratt ta ställning till. Videogramutredningendelar rapportens uppfattning att bibliotekens verksamhet bör byggas ut till attomfatta fonogram och även videogram. Utredningen är tveksam fillrapportens förslag att bibliotekens fonogramutlåning inte bör prioritera enallmän utlåning utan skall riktas mot vissa bestämda mottagargmpper. En kullurpolitisktönskvärd insats för de gmpper som nämns i rapporten behöver inte vara oförenligmed udåning lill en bred allmänhet. Bibliotekens och AV-centralernas verksamhetbör kunna samordnas bättre, och utredningen instämmer i uppfattningen attbiblioteken kan spela en stor roll i förmedlingen av lokalt producerade fonogrammed små upplagor. anser att en utbyggnad av bibliotekens fonogramverksamhet ejbör ske förrän den hittillsvarande verksamheten på biblioteken utvärderats ochblivit föremål för en noggrannare prövning. 1981/82:128 93 Rikskonserteranser del vara av mycket stor vikt att biblioteken får störte resurser för attinformera om fonogram både i form av större utlåning och genom insatser avspecialutbildad personal.