prop · G503113 · 1981-12-31 00:00:00 — Del ekonomiska läget medger emellertid inte ensådan expansion inom den off'enlliga sektorn om skaU kunna uppnå samhällsekonomiskbalans. Övriga näringsgrenar visar på en svagare utveckling. Det är angelägelalt del sker en kraftigare ökning inom dessa och särskilt inomtillverkningsindustrin och byggnadsindustrin än vad prognosen visar. Inomde tidigare redovisade pendlingsregionerna har en delvis gemensamarbetsmarknad utvecklats. Inom resp. region sker en omfattande pendUng. Dessaregioner den sydöstra, nordöstra och nordvästra uppvisar såväl i nulägetsom enligt prognosen olikheter ifråga om näringslivels sammansättning,sysselsättningsutveckling och pendling. Måletunder bör vara att skapa en mera balanserad sysselsättningsutvecklingmellan och inom länels olika regioner. För att uppnå detta måste särskiltindustrin i den sydöstra regionen byggas ut. Förnordöstra länsdelen är en viktig målsättning all råvaran lill skogsindustrinsäkerställs så att sysselsättningen inom denna för regionen mycket vikliganäringsgren kan upprätthållas. Denordvästra och nordöstra regionerna har stor nettoutpendling. Pendling är ennaturlig väg att öka sysselsättningen för befolkningen på orter medotillräckligt och/eUer ensidigt näringsliv. All motverka pendlingen skuUeminska arbetsmöjligheterna. Motbakgrand av framlida energiproblem bör emellertid målsättningen vara all påsikt i största utsträckning begränsa pendlingen utan all valmöjligheterna påarbetsmarknaden minskar. IKrisfianstads län var yrkesverksamhetsgraden för kvinnor 1975 lägre änriksgenomsnittet. Under 1980-talel bör yrkesverksamhetsgraden för kvinnor ökaså att den i vart faU kommer i nivå med riksgenomsnittet. Förgrapper som har problem att komma in på arbetsmarknaden måste målsättningenvara att så långt som möjligt undanröja hindren. De grapper del främst gäUer ärungdomar, äldre och arbetshandikappade. Äveni framtiden kommer arbetstillfällen att försvinna genom strakturförändringar,rationaliseringar m. m. Del är därvid viktigt att omställningar sker understörsta möjliga hänsynstagande till såväl de anställda som de berördakommunerna. 1981/82:113 Bilagedel 100 Försvarsverksamhelensysselsätter över 3 000 personer vid olika militära förband i länet. Medhänsyn till landsdelens mUitärstralegiska läge är del viktigt alt förbandenicke läggs ner. Förde kommuner tUl vilka förbanden är lokaUserade har denna verksamhet en storbetydelse för sysselsättningen. Ävenom viss rationalisering av förbandens fredsadministralion måste accepteras ärdet en angelägen uppgift för alt verka för att indragningar avförband i län icke sker. Avvad som framkommit vid remissbehandlingen av förslaget lill länsprogramframstår del enligl mening som sannolikt all förslag som tagilsupp i och kommunernas planer kommer all genomföras i långsammaretakt. På den stafiiga sidan har också åtstramningar genomförts eller aviserats. Medhänsyn lill de samhällsekonomiska kraven och vad som sagts ovan måstemålsättningen för länels sysselsättningsökning under 1980-lalel vara all denfördelas med tonvikt på näringslivets behov. Omvårdnaden av de svaga gruppernai samhället och en jämnare fördelning av samhällsservicen inom länet liksomden offentliga sektorns betydelse för sysselsättningen och indirekt även förnäringslivet måste enligl mening även i fortsättningen få högprioritet i den avvägning som får ske med hänsyn lill de ekonomiskaförulsällningarna. Nedanredovisas mer i detalj hur anser all verksamheten bör inriktasinom några huvudområden. Näringspolitikeni län skall inriktas på - altuppnå balans mellan länels olika delar i fråga om fillgång på syssel sättning genom alt prioritera insatser i kommuner med vikande syssel sällning altverka för ett utvecklingsbart näringsliv i länet genom en inriktning på branscher med goda framtidsutsikter - att skapa en långsiktigt stabil sysselsättning påhög nivå genom att stödja företag som bidrager lill en ökad sysselsällning - att skapa en insalsberedskap i länet som kananvändas i akuta situationer genom alt ge utvecklingsfonden resurser för dettaändamål - att utveckla de goda förulsätlningar som finns förturistnäringen i länet. Turismen är en småföretagsnäring och stöd borde därförkunna utgå från utvecklingsfonden. Frågan om turismen kommer all belysas närmarei en kommande länsrapport. Jordbrukspolitikeni län skall inriktas på alt främja en rationell jordbruksproduktion genomen intensifierad rådgivningsverksamhet att främja en rationell arrondering genom attmedverka lill en minskad ägosplittring genom fortsall slraklurtafionalisering att bevara den produktiva jordbraksmarken genom attundvika alt den används för annan verksamhet 1981/82:113 Bilagedel 101 - att utvidga jordbraksarealen genom att underlättanyförelagande på nedlagt - alt utveckla trädgårdsnäringen i länet genom attstödja en utbyggnad av förädlings- och distribufionsleden - att underlätta fraktodUngen genom översyn avimportbestämmelserna. Skogspolitiken i län skall inriktas på - att främja en jämn och uthållig virkesproduktion ilänet genom en intensifierad rådgivning som leder fiU ökad gallring ochslutavverkning - att främja en rationell arrondering genom attmedverka till att små skogsskiften slås samman med andra skiften - att skydda den produktiva skogsmarken så attvirkesproduktionen kan öka genom att förhindra alt skogsmark används för annatän virkesproduktion - att öka utnyttjandet av skogsavfaU genom attmedverka till att olika flisprojekt realiseras. FiskepoUlikeni län skall inriktas på - att utveckla fiskenäringen i länet genom att verkaför att bidrag lämnas till rationaliseringar - att öka vidareförädlingen av fisk i länet genom attstödja lokalisering av beredningsindustri till länet som kan ge en ökad ochjämnare sysselsättning - att skapa möjligheter till utbildning genom att ökakursutbudet i - att skapa goda landningsbefingelser i länet genomen kraftig satsning på i för vilket krävs stafiigabidrag - att stödja uppbyggnaden av en bättre distributionav färsk fisk för konsumtion - att med hänsyn till Östersjöfiskets ökade betydelsebör ett lokaUseras liU länet. Enutbyggnad av servicen bör ske genom fortsatt decentralisering av stora enheter. Deltakan ske genom alt man inom ulbildningssektorn skapar mindre enheter i ställetför att bygga till befintliga högstadier samt genom en utbyggnad av högskolan ilänet. Inomsjukvårdssektora bidrager en utbyggnad av öppenvården och hemsjukvården decentralisering. Närdet gäller baratiUsyn så kan en samverkan mellan förskolan och lågstadiet gefler enheter i anslutning lill bostäder. Genomaktiv uppsökande informations- och rådgivningsverksamhet kan man möjliggöra förfler äldre att bo kvar i sin egen bostad. Även en konkret samverkan mellansocial hemhjälp och sjukvård bidrager till all fler äldre kan behålla sin egenbostad. 1981/82:113 Bilagedel 102 Inombostadssektora kan ett allsidigt bostadsbyggande genom all producera ettlämpligt antal av varierande typer av bostäder vaqe år bidraga lill ökadvalfrihet. Förvägsektorn är det övergripande målet att länet tilldelas resurser så att debeslutande flerårsplanerna kan realiseras. Miljöplaneringenskall i första hand inriktas på att länels naturvårdsplan förverkligas, förvilket krävs förstärkta resurser. Med hänsyn lill försurningssituationen måsteden följas upp genom kontinuerliga undersökningar och åtgärder sättas in föratt minska svavelutsläppen. Det är också angeläget att i störte utsträckningkalka vattendragen. Den fortsatta utbyggnaden av lätortera skaU ske medbeaktande av kravet på hushållning av jord-bmksmark, naturvårdens intressen ochväl fungerande lokala arbetsmarknader. 4 Synpunkter och förslag beträffande regionalpolitiska medel Regionalpolitisktstöd utgår inte i Kristanstads län. föratsätter dock attlokaliseringsstödsansökningar även i fortsättningen efter särskild prövningkommer att behandlas positivt om situationen i länels kommuner skuUe förändras. MedeltUl glesbygdsstöd har ej ställts tUl länels disposition. anseremeUertid att stöd fiU kommersiell service i glesbygd skall kunna utgå även iKristanstads län och erinrar om alt har Ivön omfattats av stöd till skärgårdsföretag. 5 Förslag till konkreta åtgärder riktade till den centrala nivån Föratt öka effekten av de arbetsmarknadspolitiska åtgärder som kan vidtagas pålänsnivå är det väsentligt att länsarbetsnämnden får tillgång tiU medel medvilka rådram kan skapas i företagskriser för lösningar på längre sikt.Möjligheter bör således finnas att övergångsvis ge stöd fiU fortsall produktionliksom till undersökning av alternafiv produktion. Tilldelas varje län enekonomisk medelsram - för konsultinsatser, lån, kreditgarantier ochstimulansbidrag - kan konkreta åtgärder vidtagas för all de regionalpolifiskamålen skaU kunna nås. 1981/82:113 Bilagedel 103 Länsstyrelsenanser att länsplaneringen även i fortsättningen bör finnas kvar som ettregionalpolitiskt planeringsinstramenl. Vissa förändringar anser docklänsstyrelsen vara nödvändiga om länsplaneringen skall få den betydelse den börha för den regionala utvecklingen. De förändringar som i förstahand förordar är störte vikt lägges vid de årliga rapporterna den strategiska beredskapen ökas genom enbeskrivning av flera utvecklingsalternativ ökat regionalt inflytande ges vid prioriteringarmellan olika samhäUssektorer störte resurser ges för åtgärdsinrikladlänsplanering genom ökad tilldelning av projektmedel ökad samordning mellan olika statliga länsorgan,landsting och kommunerna. Sammanfattning av länsprogram 1980 för 1 Hittillsvarande och framtida utveckling iMalmöhus län UtveckUngeni länet präglades i hög grad av jordbrakelsrationalisering och den snabba induslriutbyggnaden i länets västra del.Resultatet blev en betydande avfolkning av de inre och sydöstra delarna avlänet medan de störte orterna i fick en stark inflyttning ochomfattande bostadsförsörjningsproblem. har en omsvängning ägtram som bl. a. inneburit en ökad bosättning i de inre och sydöstra delarna avlänet. Detla har medfört en jämnare fördelning av befolkningen i länet ochbidragit tiU att serviceunderlaget i många orter i de inre och sydöstra delarnaav länet kunnat förslärkas och all många människor fått tiUgång lill en bättremiljö. Möjligheterna att få arbete inom den egna regionen har däremot inteutvecklats tUlfredsställande i dessa delar av länet varför pendlingen till destora arbetsorterna i de västra delarna av länet vuxit kraftigt. Denprognos över näringslivs- och befolkningsutvecklingen fill som ingår iLänsprogram 1980 och som refereras i det följande utarbetades innan slutligabeslut fattats om nerskärning av varvsnäringen i länet. Prognosen speglarsåledes den utveckling som kunde väntas om varvsnäringen i stort sett förblivUintakt. Utvecklingenunder av näringsUvets behov av arbetskraft kännetecknades främst avavtagande minskning inom jordbrakel, struk- 1981/82:113 Bilagedel 104 turkriseroch arbetslöshet inom industri- och byggnadssektorn samt en kraftig utvidgningav servicesektorn, i första hand offenllig förvaltning. Prognosen tUl år 1990pekar på en successiv stabilisering av sysselsättningen inom jordbruket,betydande minskningar för övriga varuproducerande näringar och även i viss månför handeln samt fortsall ökning av övriga servicesektorer men i avtagandetakt. Tolaltsett väntas ökningstakten för arbetsbehovet minska till mindre än hätften under1980-talet jämfört med under 1970-talel. Under 1970-lalet har yrkesverksamhetengenomgått betydande förändringar. Det är framför allt kvinnorna som i ökadutsträckning tagit steget ul i förvärvslivet medan männens yrkesverksamhetminskat något. Detta mönster antas beslå men ökningstaktenför den kvinnliga yrkesverksamheten beräknas avtaga. En fortsatt snabb ökningav den kvinnliga yrkesverksamheten fömtsätter att den ekonomiska tUlväxten ilänet och landet blir så stark att servicesektorn, som normalt har stor andelkvinnlig arbetskraft, kan byggas ut i planerad omfattning. Denstarkt ökade kvinnliga förvärvsverksamheten har resulterat i all behovet avinflyttning för att tillgodose efterfrågan på arbetskraft minskat drastiskt.Under den expansiva perioden kring uppgick länets nettoinflyllning lillca 7000 personer medan in- och utflyttningen vägt jämnt.För 1980-talet antas nettoinflyltningen i genomsnitt behöva uppgå till ca 1000personer för alt täcka arbetskraftsbehovet. Obalansermellan tillgång och efterfrågan pä arbetskraft utjämnades fidigare framföralltgenom flyttning. har obalanserna i ökad utsträckningöverbryggats genom pendling. Pendlingen antas öka i betydUgl långsammare taktän under 1970-lalet. Frånmitten av 1960-lalet lill millen av 1970-talel skedde en kraftig flyttning liUtätorterna runt de största orterna. Denna utveckling har i kranskommunernaresulterat i en ojämn åldersfördelning bland befolkningen med bl a storaandelar barnfamiljer. Flyllarna har i betydande utsträckning kommU från destörre orterna där andelen äldre personer ökar betydligt. De kraftigt ökandeungdomskullarna i kranskommunerna har begränsade möjligheter fill arbete ochstudier på hemorten varför flyttnings-mönstret kan komma att förändrasbetydligt . Malmöhuslän var ett av landels mest expansiva län och hade under fleraår en befolkningsökning på ca 10000 personer. harbefolkningsökningen efterhand sjunkit. Den har under senare hälften av1970-lalel uppgått till i genomsnUl 800 personer . Den vikandebefolkningsutvecklingen under 1970-lalel är inle bara ett resultat av låginflyttning utan också en följd av att det årliga födelseöverskottet sjunkitfrån ca 3 000 fill ca 500 personer. Bakom detla ligger dels en sjunkandenativitet men också att länet har många äldre personer. Under hela 1980-taletväntas födelseöverskottet endast uppgå till ett tusental 1981/82:113 Bilagedel 105 personer.Länels befolkningsstruktur kommer att kännetecknas bl.a. aven ökande andel äldre personer, ett stort antal barn i åldern och ettganska antal barn i förskoleåldern. 1 fråga om befolkningsfördelningeninom länet pekar prognosen på all den gynnsamma befolkningsutvecklingen under1970-lalel i de mellersta och sydöstra delarna av länet kan komma att mattasbetydligt om åtgärder inte sätts in för all förslärka näringslivsulveckUngen idessa områden. Totalt för länet anger prognosen en befolkningsökning från743000 invånare till 1990. En sådan utveckling är endastmöjlig om länels näringsliv inte utsätts för några störte störningar under1980-talet'). 2 Mål och riktlinjer för utvecklingen i länet Länsstyrelsensallmänna målsättning för planeringen i länet är all åstadkomma en förstärkningav sambandet mellan arbele och bostad genom en jämnare fördelning i länet avbefolkning och näringsliv med hänsyn lagen till de skilda utbyggnadsbetingelsersom råder för olika orter. För all minska behovel avlångväga pendling och motverka den stora obalansen i tillgång på arbetstillfällenmeUan de västra och de inre och sydöstra delarna av länet är det angeläget allpå sikt skapa självständiga arbetsmarknads- och serviceregioner i länet. Dettabör ske genom insatser som förstärker arbetsmarknads- och serviceregionernakring de regionala centra. Målet är att varje region ska ha en arbetsmarknad avsådan omfattning och struktur all den kan svara mot de flesta grappers krav påvalfrihet och att serviceunderlaget blir tillräckligt stort för denkvalificerade service som bör finnas i varie region. För var och en avkommuncentra i regionerna utanför /är målet att de minst skaha det antal arbetstillfällen som svarar mol 10000 invånare. För alt stärka denregionala utvecklingen i landet bör den mest kvalificerade servicen blidecentraliserad till de överordnade centra som finns i de oUka landsdelarna.Länsstyrelsen anser del därför angeläget all förutsättningar skapas för enfortsalt förstärkning och utveckling i /av sådana funktioner som ärav avgörande betydelse för områdets ställning som centrum för södra målsättningen för länet ska kunna realiseras krävs en förstärkning av deregionalpoUfiska sfimulansmedlen för en långsiktig uppbyggnad av näringsUvet ide inre och sydöstra delarna av länet. Mol bakgrund av den pågående krisen inomvarvsnäringen anser emellertid att i det korta perspektivet måstede regionalpolitiska insatseraa i första hand ta sikte på all dämpavarvskrisens effekter på de orter som berörs. 'har beslut fattats om nedläggning av i Landskronamed sysselsatta och minskning av personalen vid i med 1500 personer. 1981/82:113 Bilagedel 106 Delav tidigare angivna riktvärdet för planeringen i länet för år1985 uppgår till 753 800 personer. anser att del inte föreliggernågra skäl för att ändra vare sig riktvärdet för planeringen i länet för år1985 eller fördelningen av länsramen på kommuner (tabell 1). År1979 presenterade preliminära befolkningstal för kommunerna förår 1990. Mittvärdel i de preliminära befolkningstalen för utgör entrendframskrivning av riktvärdet i respektive kommuns befolkningsram för år1985. Summan av miltvärdena för länels kommuner för uppgår till 760000invånare. anser att mittvärdena i de preliminärabefolkningstalen Ulls vidare kan utgöra riktmärken för planeringen ikommunerna. Föralt ska kunna ge uttryck för sin regionalpolitiska målsättningvid utformningen av planeringsramar och riktvärden för planeringen ikommunerna är det nödvändigt alt länet tilldelas en länsram som är så utformadatt riktvärdet för planeringen i länet kan läggas på en nivå om 760000 invånareår 1990. Regionalacentra: , , och Kommuncentra: ,, , KävUnge, Staf- fanslorp.Lomma, , , Vel-linge, Skurap, , och Möjligheternaatt uppfylla de regionalpolitiska målen för länet har under senare årförändrats genom kraven på elt ökat hänsynstagande lill mark-och miljöaspektervid samhällsulbyggnad, ökande kostnader för pendling och den kraftigadämpningen av såväl näringslivs- som befolkningsutvecklingen i länet. Ettstarkare hävdande av markshushållningsintressena kan komma all i första handutgöra en begränsning av utbyggnadsmöjligheterna för tätorterna inomslättområdel innanför väst- och sydkusten. I dessa delar av länet ärjordbruksintresset myckel starkt och förekomsten av kulturhistorisktvärdefulla områden omfattande. I de inre delarna av länet är jordbraksmarkenmindre värdefull vilket underlättar utbyggnad av tätorter. 1 dessa delar ärtillgången till rekreationsområden ocksä betydligt bättre vilket bidrar tillatt ge goda boendemiljöer. ,och har en svag ställning som regionala centra. En fortsatttiUbakagång i kan medföra alt får svårt att svara mot dekrav som ställs på ett regionaU centrum. Prop.1981/82:113 Bilagedel Kommunfördelning av länets befolkningsram för år1985 och preliminära planeringstal för planeringstal' för år ' Mittvärdet utgör en trendframskrivning avplaneringsinriktningen . relsen anser det särskill angelägel alt åtgärder sätts inså att kan förbli regionalt centram. anser all den gällande planen förortsstrakturen även i fortsättningen är en lämplig utgångspunkt i arbetet medalt förverkliga den regionalpoUliska målsättningen för länet. En föratsättningär dock att del sker en decentralisering inom länet av olika verksamheter ochalt den genomförs på ett sådant sätt att , och ävenfortsättningsvis kan fullgöra sina funktioner i ortsstrakturen. Utjämningen mellan olika orter ifråga om tillgång påarbetskraft och arbelslillfällen sker till slor del genom pendling. IMalmöhus län har pendUngen alU mer blivit inriktad mol , ochLund. kom pendlarna huvudsakligen från de närmast liggande kommu- 1981/82:113 Bilagedel 108 nerna.Under senare år har emellertid även pendlingen från kommunerna i meUanskåne ochsydöstra ökat mot och liksom pendUngen från kommunema inordvästra , inklusive delen i län, ökat mol . Länsstyrelsenräknar med att pendlingen kommer att fortsätta all utvecklas men i avtagandetakt. anser att pendUngen har en viktig funktion att fylla isträvandena all bereda människorna i olika orter likvärdiga möjligheter tillarbele. Den långväga pendlingen har dock många påtagliga nackdelar varför deregionalpolitiska ambitionerna i länet i första hand bör ta sikte på all minskabehovel av långväga pendling. Detta bör i första hand ske genom en förstärkningav näringslivet i de inre och sydöstra delarna av länet. Medulgångspunlk från den nuvarande långväga pendlingen skulle länet kunna delas itvå pendlingsområden där det ena omfattar nordvästra med och det andra länet i övrigi med / som centram. Länsstyrelsensmålsättning är emellertid all i länet bygga upp en orts-slraklur som minskarbehovet av långväga pendling och därmed också begränsar pendlingsregionernasutbredning. Från dessa utgångspunkter kan länet indelas i fyrapendlingsregioner bestående av planeringsförbundens områden i länet (se tabell1). - Nordvästra () - Sydvästra () Sydöstra samarbelskommillé (SöSk) Förmånga yrkesgrapper kommer emellertid inle ens i elt längre perspektiv de inreoch sydöstra delarna av länet alt kunna ge sysselsättning ellertUlfredsställande valmöjligheter på arbetsmarknaden. Det är därför angelägelalt den kollekliva trafiken från dessa områden fill och förstärksoch anpassas tUl kraven på arbetsresor. Mycket talar för all planeringen iframliden i ökad utsträckning kommer att få inriktas på samverkan mellan orterlängs de stora trafiklederna. Det innebär alt länet kommer att genomkorsas aven rad planeringsslråk som skär genom pendlingsregionerna. Länsstyrelsenkommer inom ramen för sin roU som samordnare av planeringen i länet att beaktauppkommande behov och krav på planeringsinsalser för att stärka sambandenmellan orter utefter de stora trafikslråken. 3 Riktlinjer och förslag till åtgärder för olika samhällssektorer Depågående strukturkriserna inom länets näringsliv har medfört att arbetslösheteni länet ökat kraftigt och är bland de högsta i riket. 1981/82:113 Bilagedel 109 arnainom näringslivet ger ökade sysselsättningsmöjligheter för vissa grapper medanandra drabbas av arbetslöshet eUer omstäUningsproblem. ViUman undvika att många personer måste flytta för att få nytt arbele krävs yrkesmässiga rörligheten ökar. Det är därför viktigt att UtbUdnings- ocharbetsmarknadspolitiken ges en sådan utformning att man underlättar yrkesbyten.Arbetsförmedlingarnas roll måste därvid förstärkas och yrkesvägledningenförbättras. Föratt förbättra situationen för den yngre nytillträdande arbetskraften krävsockså en intensifierad yrkesvägledning såväl i skolan som inomarbetsförmedlingen. En intensifierad förmedUngsverksamhel är även viktig föratt förbättra möjligheterna för äldre och betingat arbetsföra all få arbete påden öppna arbetsmarknaden. För att göra arbetsförmedlingarnas service meralättillgänglig är det därför angelägel att det finns minst ettarbetsförmedlingskontor i varje kommun i länet och att förmedlingsverksamheteninom de störte kommunerna decentraliseras. De föreslagna åtgärderna kräver attökade resurser ställs till arbetsförmedlingarnas förfogande. Resursramarnainom högskoleutbildningen måste anpassas till den ökande efterfrågan påutbildning som blir följden av den s. k. ungdomspuckein under mitten av 1980-taletoch vuxnas ökande behov av högskoleutbildning. Utbildningsutbudet vidhögskolorna måste få tillräcklig bredd och ökat inslag av distansundervisning.I bör högskoleutbildningen förslärkas med yrkeslekniskhögskoleutbildning. Föratt samtliga 16-åringar och äldre ungdomar som vill återuppta studierna skullekunna erbjudas gymnasieutbildning krävs en snabb utbyggnad av gymnasieskolan.En gemensam intagning tiU gymnasieskolorna bör organiseras. Planeringenav utbildningen i länet bör liU stor del bestämmas med hänsyn tillarbetsmarknadens behov och ge möjlighet till sk varvad utbildning.Resurstilldelningen fill del regionala planeringsrådel (SSA-rådel) måste ökasoch studie- och yrkesorienteringen i skolorna komma in redan på grandskolanslägre stadier. Dessutom bör de stora olikheter som finns beträffande bidrag fiUstudier inom vuxenutbildningen tillrättaläggas. Föratt öka möjligheterna all utnyttja den kulturella servicen bör kommunerna isin tätortsplanering beakta behovet av lokaler lämpade för utställningar,konserter, teaterverksamhet och Uknande.