prop · G503109 · 1981-12-31 00:00:00 — Patentverketerinrar om att enligt lagförslaget även andra än de i paragrafen särskiltuppräknade får använda stora riksvapnet om särskilda skäl föreligger. Palenlverketpåpekar att verket sedan gammalt har använt stora riksvapnet på palenlbrev ochvissa registreringsbevis saml i stämplar som härigenom får ett högfidliglutseende. Del är enligl palenlverket önskvärt - inle minst med tanke på att en slordel av verkels kunder är utländska uppfinnare och företag - att dennaanvändning får forlsälla. Delta bör enligl verket även kunna ske inom ramen förden föreslagna regeln. 2.3Formen för en ny reglering Förslagetalt vapenlag ersätts av en ny författning, beslutad av , isamma ämne har inte föranlett någon erinran från remissinstanserna. Förslagettill utformning av den nya lagen har däremot kommenterats från några håll,även bortsett från utformningen av vapenbeskrivningarna. 1981/82:109 66 Enligtavdelningsdirektören bör i 1 § stå all riksvapnen är symbol förSverige, vilket är elt vidare begrepp än svenska staten. Armémuseumförordar all begreppet "statschefen" i samma paragraf ändras till"Konungen". Del förefaller enligt museet annars ologiskt alt t. ex.vid uppräkning av aUmänna flaggdagar tala om "Konungens" födelsedagresp. "Konungens" namnsdag medan i sammanhang med riksvapnet användsuttrycket "statschefen". Lagtextensbeskrivning av stora riksvapnet (2 §) bör enligl statens heraldiska nämndföljas av en motsvarande vapenbeskrivning, formulerad i vedertagna heraldiskatermer. Denna kan enligt nämnden lämpligen återges i en finstilt not. Överbefälhavaren,som biträder lagförslaget med motiveringar, gör följande kommentar. Kommandelagen och dess gmnd synes inte vara skäl för ändringar i nuvarande Tjänslgöringsreglemenlelför försvarsmakten (TjRF) i de. delar (bilagan 1:3) som anger stora och Ullariksvapnet för särskilda tecken och skyltar. Motsvarande är förhållandelbeträffande föreliggande förslag lill nyll Ijänslereglemenle. Likasåsynes lagförslaget inte ge gmnd för ändringar av de fanor och standar med storaresp. riksvapnet som är fastställda för vissa förband inomförsvarsmakten. Promemorieförslagetatt någon flaggningsplikl - utöver den som f n. gäller inom försvarsmakten -inte bör införas tillstyrks allmänt av de remissinstanser som berör dennafråga. Till dessa hör historisk-filosofiska sektionsnämnden vid universUetsom bestämt avstyrker alt flagg-ningspliklen utsträcks med motiveringen alt ellsådant åläggande skulle dra med sig alltför stora kostnader. 3.2 Deallmänna flaggdagarna m.m. Rekommendationeni promemorian all de allmänna flaggdagarna utökas med två, dag för val i helariket lill och , biträds av remissinstanserna, liksomförslaget alt bestämma flaggdagarna i en författning. uttalar sin stora liltfredsslällelse med förslaget att FN-dagenblir allmän flaggdag. vid universUet måste det ansesväsentligt alt och kvarstår som flaggdagar. Att dagenför allmänna riksdagsval (men ej kommunalval) Prop.1981/82:109 67 blirflaggdag tillstyrks även av nämnden, som tillägger att del kanske bordeövervägas om inle också de övriga nordiska ländernas nationaldagar kunde fåstatus av svenska flaggdagar. StiftelsenSvenska Flaggan noterar med glädje all i förslaget till förordningom aUmänna flaggdagar mbriceras som "nafional-dag och SvenskaFlaggans Dag". Länsstyrelseni anser all del är naturligt all de lokala organ, som hittillshar svarat för firandet av flaggans dag, även efter att denna harfastställts som nationaldag, känner ansvar för all bära upp och utvecklatraditionerna kring . Förslagetatt behålla flaggans nuvarande proportioner lämnas utan erinran från alla hållutom av , som vidhåller sin i tidigare remissyttrande framfördauppfattning (jfr promemorian, avsnitt 3.4). promemorian har anförts om att flaggans nuvarande färger i princip börbehållas har allmänt godtagits under remissbehandlingen. Dennaståndpunkt intar även historisk-filosofiska sektionsnämnden vid Uppsalauniversitet, som dock uttalar att nämnden i och för sig har en viss förkärlekför en återgång till flaggans gamla färger, brukade under tidigare skeden avvår historia. Då emellertid en övergång skulle bli alltför kostnadskrävandeoch två flagglyper inle gärna kan fillålas existera sida vid sida, avstårnämnden från förslag i delta fall. EnligtStiftelsen torde beträffande färgangivelsen för fiaggan iden föreslagna lagtexten den generella beskrivningen i 1 § vara filWyllesl.Däremot utgör enligl Färgcenimm angivelsen i 3 § inle på något säll ellförtydligande, eftersom begreppet "ljust mellanblå" resp. "guldgul"saknar förankring i allmänt medvetande. När det gäller den blå färgen torde detvara så alt beskrivningen närmast leder tanken lill en ljust blå färg, långtfrån svenska flaggans blå. Enda skälet till att behålla denna text i lagenskulle då enligl Färgcenimm vara av historisk tradition på gmnd av attuttrycken använts lag. Färgcentrumnoterar vidare med tillfredsställelse att i förslaget nu en mjukare formuleringanvänds i färgbestämningarna och att dessa bestämmelser kaUas riktvärden samlatt lagen inle längre nödvändiggör den exakthet som tidigare fömtsalles,eftersom inga straffpåföljder skall utgå för den som inte helt lyckats uppfyUade teknologiska krav som tidigare förslag fömlsatte uppfyllda. Närdet gäller sättet att beskriva flaggans färger har statens provningsanstaU,Färgcentrum, och avgetl utförligayttranden. Prop.1981/82:109 68 Gemensamti yttrandena av dessa instanser framhålls att man vid bestämmande av mätdataför flaggans färger bör utgå från den av SIS efter samarbete med bl.a.Färgcenimm och provningsanslalten - fastställda svenska standarden för ell färgbeteckningssyslem(SS 0191 00) och den som komplettering fastställda färgatlasen (SS 019102).Helst - men inle med nödvändighet - bör man, enligt vad som anförs iyttrandena, välja två av de 1412 färgprover söm ingår i färgatlasen. Del ipromemorian omnämnda PMS-systemet anses av Färgcentrum och Färginslilulet som heltolämpligt för färgbeleckningar i delta sammanhang. ,som bl. a. har till uppgift att producera färgprover till den nämnda färgatlasen,anför alt man vid framställning av färglikare för flaggan kan använda etttäckande färgmaterial som appliceras på papper. ProvningsanstaUen som utförligt redovisar olika omständigheter all beakta när flaggans färgerfastställs - förordar all regeringen i stället för anstalten meddelar deföreskrifter i ämnel som behövs. Skälet lill provningsansiallens inställning idenna fråga är att promemorieförslaget aktualiserar en konfliktsituation föranstalten genom att denna skulle komma alt uppträda dels som en provandeinstitution, dels som en föreskrivande myndighet. En jävsliknande situationskulle kunna uppslå mellan dess intresse som provande institution och deintressen anstalten skall ta lill vara som föreskrivande myndighet. Anstalten lUläggeralt del tekniska underlaget för en regeringsförordning kan erhållas genommätdata för flaggans färger som provningsanslalten är beredd all ta fram isamarbete med statens heraldiska nämnd och . ProvningsanstaUen förklararvidare alt den inte har någon erinran mot att på begäran tillhandahålla provpå färger som svarar mot de värden som anges i förordningen. Provningsanslaltenfömtsälter att möjligheter alt ta ul en avgift för denna service skapas. Såvittgäller frågan om prov på färger hänvisar Färgcenrum till all SIS och FärginstilutelliUhandahåller prover på färger enligt den svenska standarden. Färgcenimmoch/eller Färginstilutel bör delta i del förulskickade samrådet angåendeflaggans färger. Konstakademienullalar sin tillfredsställelse med förslaget all provnings-anstalten har allsamråda med statens heraldiska nämnd och vid utarbetande avriktlinjer för färgerna på flagga. fömtsälter att provningsanslalten, innan föreskrifterutfärdas, kontaktar de fillverkare som berörs. 3.5Den tretungade flaggans användning Förslagetatt bmkel av den tretungade flaggan begränsas till att gälla inom det kungligahuset och försvarsmakten tillstyrks allmänt av de instanser som uttalar sig idenna fråga, bl.a. överbefälhavaren, statens heral- 1981/82:109 69 diska nämnd, patentverket, historisk-filosofiskasektionsnämnden vid , i . Detförslag om användning av den irelungade flaggan som har förts fram bygger enliglpatentverket på den tradition som skapats under 1900-lalel. Som framhålls ipromemorian lorde i del allmänna medvetandet den tretungade flaggan förknippasnärmast med del kungliga huset och försvarsmakten. instämmer idenna uppfattning och stödjer lagförslaget i denna del. Även historisk-filosofiska sektionsnämnden vid Uppsalauniversitet betonar att den Irelungade flaggan i det allmänna medvetandet haren grundmurad prägel av kunglig flagga och örlogsflagga. och motsätter sig tanken all i miUtära sammanhangannat än örlogsflagga skall tillåtas förekomma. Därför bör enligl dessainstanser formuleringen "Inom försvarsmakten/år trelungad flagga användas..." ändras fill "Inom försvarsmakten skall trelungad flagga användas...". Enliglavdelningsdirektören är del vid flagglagens revision angelägel,alt den tretungade flaggans mera än 300-åriga tradition som slalsflagga återknytes.11, ex. och är de statliga flaggorna tungade, framhållerLindgren. Liknande synpunkter framförs av/, d. kanslirådet . 3.6 Frågan om straffsanktioner Som föml har berörts uttalar Färgcentrum sin lillfredsslällelsemed det förhållandel all någon straffpåföljd inte föreslås för den som inlehelt lyckas tUlgodose de tekniska kraven på färgerna i flaggan. Förslaget allavslå från straffsanktioner har i övrigt inte kommenterats från något håll. 3.7 Tiden för flaggans hissande och halande Promemorians rekommendafion att inle förfallningsregleranär flaggan i förekommande fall skall vara hissad har berörts bara itvå yttranden. StiftelsenSvenska Flaggan finner del posUivl all någon reglering om flagglider inle avsesbli meddelad. Detta ligger helt i linje med stiftelsens uppfattning som denredovisats i årsberättelsen under under mbriken "Liberalareflaggregler. En upplysningsfräga". Ur årsberättelse förstiftelsens styrelse, som stiftelsen har bifogat, kan följande avsnitt underden angivna rubriken återges. Bland den civila allmänheten förekommer en utbredduppfattning all "lagbrott" föreligger om flaggan hissas ellernedhalas på andra tider än de som vunnit hävd. Många anmälningar tillstiftelsens expedition vittnar härom. Då lagar saknas kan emellertid så intevara fallet. 1981/82:109 70 Självfallet måste det betraktas som ett mycket positivtdrag all svensken i gemen vill honorera sin flagga genom ett formellt korrekt handhavande. Enligl styrelsens uppfattning får emellertid formalismenej drivas så långt att flaggning uteblir om "normliderna" ej kanhållas eller all nya flaggslänger ej resas p. g. a. att flaggning ej kanförväntas ske på "officieUa lider". Mol angiven bakgrund vUl styrelsen framhålla att frihetråder för civila företag och enskilda personer att fiagga på tider vederbörandesjälv bestämmer dock att fiaggan lämpligen ej bör vara hissad i mörker. Styrelsen hemställer om läns- och lokalkommitléers liksom enskUdapersoners benägna medverkan all lokall sprida upplysning härom. Genomstyrelsens försorg har meddelanden om flaggreglernas liberalisering tUlslälllsbokförlag m. fl. som trycka almanackor (motsv. Enligt i talar övervägandeskäl för all de nu fillämpade och allmänt accepterade klockslagen för flagganshissande och halande anges i den föreslagna förordningen om allmännaflaggdagar. 3.8 Vissa särskilda frågor angående författningsregleringen Utöver de synpunkter på författningsregleringen av deolika spörsmålen som sammanhänger med flagga vilka har framgåtttidigare skall här redovisas följande. och anser all 4 §andra stycket andra meningen i promemorians förslag lill lag om flaggaär missvisande i fråga om begreppet befälstecken, eftersom en (örlogs)flagga ejkan vara befälstecken. Inom försvarsmakten råder, enligt vad som framhålls iyttrandena, en bestämd åtskillnad mellan dessa båda begrepp. Meningen föreslåsdärför erhålla följande ändrade lydelse: "Örlogsflagga kan förses medbeteckning för flaggman (= olika antal vila femuddiga stjärnor) men är då allbetrakta som befälstecken och ej som örlogsflagga." föreslår vidare all "Statschefen" isamma paragraf byts mol "Konungen". Beträffande förslaget till förordning om allmännaflaggdagar anför överbefälhavaren och att begreppet"Kronprinsessan" bör ändras till "tronföljaren".Sistnämnda remissinstans föreslår vidare all man av praktiska skäl göråtskillnad mellan flaggdagar med fast datum (nationaldagen, nyårsdagen,m. och flaggdagar mei föränderligt datum (Konungens ochDrottningens födelse- och namnsdagar m.fl.). Med nämnda gruppering som grundvalkan sedan de årliga flaggdagarna enligt fastställas i en särskUdförteckning i samband med almanackans tillkomst. Prop.1981/82:109 71 Propositionen .................................................... ... 1 Propositionenshuvudsakliga innehåll ..................... 1 Lagförslag......................................................... ... 2 Förslaglill lag om riksvapen ................. 2 Förslaglill lag om flagga ...................... 3 Utdragav protokoll vid regeringssammanträde den 4 febmari 1982 . 1. Inledning ..................................................... ... 4 riksvapen .......................................... ... 6 flagga ............................................. .. 11 Beslut ........................................................... .. 16 Bilaga1 Departementspromemorian (Ds Ju 1981:4) riks vapen och flagga .................... 17 Bilaga2 Sammanställning av remissyttrandena över Ds Ju 1981; 4