prop · G503106 · 1981-12-31 00:00:00 — Delfinns sålunda inle någon exakt metod att bestämma rätt nationalekonomisk nivåvare sig uttryckt som procent av bruttonationalprodukt eller på något annatsätl. Delär en allmän uppfattning aU brister i marknadsekonomin leder lill för låginvestering i forskning hos alltför splittrade industrier, inom innovationsområdendär den sociala betydelsen är större än förmågan all attrahera den privataindustrin och speciellt i grundforskning. Det är mindre samstämmighet om ivilken omfattning statsmakterna skall engagera sig i finansieringen avindustrins forskning och utveckling, speciellt när slödel skall utsträckas lillden kommersiella utvecklingen. Vissa ekonomer hävdar alt potenfielltförmånliga utvecklingsprojekt alltid kan finna privatfi-nansiellt stöd underförmånliga skalle- och bestämmelseförhållanden. Frånvaron av slöd frånmarknaden själv är sålunda en indikator på att elt 1981/82:106 293 projektknappast kommer att ge ekonomiskt utbyte. Dessa ekonomer understyrkerbetydelsen av skattelättnader för forsknings- och utvecklingskostnader liksombetydelsen av all begränsningar i form av bestämmelser undanröjs. Andraekonomer pläderar för en mycket mer selekfiv industriell strategi som omfattarmer direkta vägar att stimulera innovation inom särskilda industrisektorer.Under de senaste åren har elt antal regeringar fåll klart för sig denpotentiella betydelse som vetenskap och teknik har för att angripa den pågåendeekonomi- och naturresurskrisen, vilket gjort all dessa frågeställningar harökat i betydelse. Ävenom del inle existerar något klart svar på de relafiva fördelarna av direkta ochindirekta mekanismer för alt stimulera innovation så finns det i alla fall eneller två användbara indikatorer. De som argumenterar för främst indirektavägar till lösning av problemen pekar ofta på att bestämmelser rörande hälsa,säkerhet och arbetsmiljö i samband med industriella produkter och processernästan helt har eliminerat viljan fill förnyelse. vanligt exempel ärläkemedelsindustrin, där antalet nya läkemedel successivt har minskal i eltflertal länder under senare är. Studier av regulaliva effekter på förnyelsevisar emellertid inte på elt så enkelt orsakssammanhang; nedgången av antaletläkemedel har ulan tvekan en mer komplex bakgrund än enbart regulalivafaktorer. Mer allmänt tycks det som om hälso- och arbelsmiljölagsliftning kansfimulera förnyelse, men i riktningar som ger osäkert ekonomiskt utbyte. Det ärinle möjligt alt dra slutsatsen alt elt hävande av bestämmelser (även om dettainle skulle stå i motsatsställning till social värderingar) nödvändigtvisskulle leda fill industriell förnyelse. I delta sammanhang är del också värtall beakta nya arbeten av amerikanska ekonomer som ger anledning att förmodaell klart samband mellan industriell framgång och grundläggande industriellforskning. En slutsats skulle därför vara att politiken inom detta område medfördel skulle omfatta åtgärder för alt uppmuntra investeringar i grundforskningeller långsiktig strategisk forskning. Varesig tyngdpunkten läggs på de ekonomiska eller vetenskapliga aspekterna avforskning fmns del uppenbara fördelar i alt den utförs effektivt. En hel deluppmärksamhet har ägnats effekterna av forskningsorganisation ochadministration på utförande av forskning. Man är allmänt överens om deorganisatoriska faktorer som styr en effektiv forskning. De omfattar t. ex.betydelsen av kommunikafionsvägar inom laboratorier och deras relation fillvelenskapssamhåUel i allmänhet. De omfattar vidare effekterna avforskargruppers åldrande och det säll på vUkel storieken av en forskargrupppåverkar dess produktionsförmåga. En slor del av denna litteratur är, åven omden har betydelse vid ledning av forskningsprojekt, endasi av begränsadbetydelse för en nationell forskningspolitik. Dettaär dock inte allfid faUet. Studier av en forskningsgrupps ålder i förhållandetUl dess prestationsförmåga indikerar all den når ett skede därprestationsförmågan börjar att avta. 1981/82:106 294 visarklart konsekvenserna av den situation där brist på rekrytering och rörlighetleder till all forskargrupper vid universiteten åldras. På samma sätl angerrelationen mellan forskargruppens storlek och dess prestationsförmåga faran avalltför slor koncentration av expertis. Begreppet "kritisk massa" harinle visats vara fiUämpbarl på grundforskning på samma säll som på industrieUforskning. Främjandeav grundforskning är en obestridd aspekt av allmän forskningspolitik. En heldel arbeten av vetenskapsteoretiker och sociologer anknyter lill problemenhärvidlag, dock oftast indirekt. Så har t. ex. sociologer varitintresserade av på vilket säll nya forskningsfält uppstår och hur de etablerasinom universitetens verksamhet. Man har karakteriserat olika utvecklingssleghos forskningsfält, som molekylärbiologi eller radioastronomi. Urforskningspolitisk synpunkt har dessa studier relevans genom all del framgårall särskilda behov föreligger i oUka utvecklingsskeden. I ell tidigt skede ärdel t. ex. betydelsefullt all forskarna inom fältet ges tillfäUe lill intensivadiskussioner med varandra. Eftersom de sannolikt är spridda geografiskt är detbelydelsfullt med medel till resor. Följaktligen kan tendensen att spara påresemedel inom ramar för forskningsstöd få allvarliga konsekvenser i dettasammanhang. Möjligheter all rekrytera, speciellt på forskarutbildningsnivå, harvisat sig vara av betydelse för uppbyggnad av nya forskningsområden. Dettaindikerar ett behov av all underlätta en utveckling av denna typ av forskninginom universiteten, där tillgång finns på forskarstuderande. Delbör påpekas alt sådana studier av forskningsutveckling i huvudsak harbegränsats till nya grundforskningsfäll som uppstått inom vetenskapssamhälleti sig. Myckel mindre är känt om dynamiken inom teknologiska fäll ellerforskningsfält som behöver sfimulans utifrån ekonomiska eller socialautgångspunkter. Del är emellerfid klart all politiken här måste inkludera såvälförsök att säkerställa den specifika nödvändiga förnyelsen som utveckling ochbibehållande av nationell kompetens för forskning. tvekan är detbelydelsefuUl all fillgripa initiativ av båda dessa slag. Häråterkommer den första punkten i rapporten, teknologisk innovation, men från ettannat perspektiv. Hur påverkar forskningen förnyelseprocesser och hur kan denpåverkas att göra detta mer effektivt? Ett antal studier har ägnats dessafrågor men motsägelser kvarstår. Baserat på historiska fakta har man påståttall marknadskrafterna inducerar den nödvändiga forskningen. På senare fid harman emellertid kommit all anse all denna analys undervärderar betydelsen avvetenskapligt kunnande som stöd för förnyelseprocessen. Med detta synsätt blirdel betydelsefullt för innovationen all stimulera kunskapsprodukfion och allinte förlita sig på alt påverka ekonomiska faktorer. Vidare blir detbelydelsfuUl alt säkerställa att de som är engagerade i förnyelseprocessen,speciellt inom industrin, har en adekvat och oförhindrad tillgång lill pågåendekunskapsproduktion (där universiteten slår för huvudkompelensen). Del blirdärför viktigt alt förbättra relafionerna mellan universiteten och industrin. 1981/82:106 295 Dennatyp av frågeställningar har varU centrala i forskningspoliliskadiskussioner men liksom inom andra områden inom polifiken så måste eftertankeges inte bara ål den substansiella delen utan också åt beslutsprocessen. Underde har i själva verket skelt en viss omvärdering avbeslutsprocesserna inom forskningspolifiken i ell anlal länder. Kort sagtutgjorde 1970-talel en period av ökad sektorisering i många , medandel har uppstått ell ökat intresse för möjligheten tUl mercentral koordinering av forskningspolitiken. I själva verket vet man Utel omeffekterna av olika slag av beslutsfattande på kvaliteten eller användbarhetenhos den forskning som stöds. Å ena sidan anser somliga all täta kontakter meUanforskare och forskningsavnämare, vilket den sektoriella linjen skulle stärka,skulle öka användningen av forskning. Å andra sidan är det en reell fara alllångsiktig forskning därvid skuUe ges aUtför låg prioritering. Detta skullespeciellt gälla forskning som har konsekvenser för ell anlal olikasamhällssektorer, l.ex. energiforskning eller bioteknologi. Men om en störrekoordination är önskvärd, hur skall den åstadkommas och vilka skall syftenavara? Delta år en frågeställning som nära hänger samman med statsmaklernasstruktur och administrativa IradUion som sätter gränser för vad som ärmöjligt. av de få ling man kan lära sig utifrån internationell erfarenhettycks vara all flexibla resurser för långsiktigt arbete över sektorsgränser ärbetydelsefulla. Defrågeställningar som denna rapport redovisar är ell växande forskningsfältinom samhällsvetenskapen. Dess användbarhet för beslutsfattare iforskningsfrågor illuslerar ell anlal generella aspekter av förhållandet mellansamhällsvetenskap och politik. Även om det finns spörsmål där beslutsfattarenkan få direkt vägledning i denna lilleralur så svarar denna inte på något sällmol bredden av de problem som uppslår. bidrar litteraturen till allfästa uppmärksamheten på några av de obestyrkta förmodanden som politikenbaseras på, på oväntade konsekvenser av politiska ställningstaganden ochsakförhållandenas komplexitet. Dessa funktioner måste sägas utgöra värdefullaaspekter av samhällsvetenskapens användbarhet. Storlekenav forskningsslrävandena inom naturvetenskapliga studier har hillills stått iföga relation liU analyserna av den komplexitet och de sociala konsekvenser somfrågeställningarna aktualiserar. Del finns ell behov av mycket mera arbete avdetta slag, specieUt av studier som överbryggar klyftan mellan praktiska probleminom forskningspolitiken och grundläggande undersökningar av forskningensnatur. En sådan typ av undersökningar som motsvarar strategisk forskning avbetydelse för forskningen själv skulle betyda mycket för alt belysa de mångaforskningspolitiska problem om vilka föga kan sägas med säkerhet. Prop.1981/82:106 296 Sammanfattning av forslkningsrådsnämndens rapport SVENSK FORSKNING 1982-1986 VÄGAR VÄRDERINGAR 1rapporten redovisar forskningsrådsnämnden (FRN) inledningsvis sammanställningarav forskningens omfattning och huvudsakliga inriktning inom ell anlal områden: - försörjning och produktion - hälsa och social välfärd - det ekonomiska och politiskasystemel - allmän vetenskaplig utveckling Dessaområden överensstämmer inte aUtid med de administrativa gränsdragningarna inomden svenska FoU-apparaten. Avsikten har emellertid varit all kunna görainnehållsliga bedömningar av svensk FoU som i sin tur kan ligga till grund förforskningspoliliska, innehållsliga prioriteringar. 1detta sammanhang understryker nämnden att en planering som syftar lUlövergripande innehållsliga prioriteringar måste utgå från, och inle ta övereller ersätta, den sektoriella FoU-poliliken. I linje med denna uppfattning omden sektoriella FoU-polilikens principer har nämnden inle ansett sig ens böraeftersträva en heltäckning i den meningen att den skaU uttrycka detaljerademeningar om alla forskningsområden. har varit alt överväga vilka innehållsliga prioriteringar regeringoch riksdag bör göra i samband med forskningspropositionen. Förslagen gällerdärför naturiigen forskningens innehåU och allmänna inriktning. Nämnden haremellertid kunnat konstatera all detta inle alltid går all särskilja från vissastrukturella forskningspoliliska frågor, l.ex. frågor som rör systemetsuppbyggnad och aUmänna funktion, forskarutbildning och forskarkarriär,organisafion och finansieringsformer för den sektoriella forskningen m. m. Dåflera av dessa frågor har varit föremål för utredningsarbete har inle nämndenhaft ambitionen att belysa och lägga förslag i samfiiga dessa avseenden. Nämndenslår fasl all vid innehåUsliga prioriteringar mellan olika forskningsområdenkommer i sista hand politiska värderingar att spela in. Detta är bl. a. enföljd av den i huvudsak inslrumenteUa syn nämnden lägger på FoU-verksamhel. Detfinns emeUertid anledning att söka formulera vissa mer direktforskningspoliliska kriterier för den typ av val som nämnden 1981/82:106 297 harhaft att göra och som enligl nämndens mening bör beaktas i regeringens ochriksdagens övervägningar. 1 korthet har dessa varit: förnyelse,dvs. den i alla FoU-sammanhang vikliga ambitionen all skapa syslem sombefrämjar och fångar upp nya forskningsproblem, tillåter och stödjer uppkomstenav nya forskningsfronter och är fillräckligt pluralistiskt för att tillåtaflera ansatser gränsområden,dvs. strävan efter all forskning som faller mellan administrafiva eUerdisciplinära gränser också uppmärksammas och får nödvändigt stöd. Delta lordevara särskill angelägel i del svenska FoU-systemet med dess långt drivnasektorisering. Dessutom är denna uppgift att söka bidra till lösningen av dettaslags problem konsekvenser ochsammanhang, dvs. den uppgift som en forskningspolitisk proposition bör ha attskapa konsekvens och sammanhang i de satsningar som sker från sektorsorganeller forskningsråd, mellan mer tillämpningsnära och mer allmäntkunskapsuppbyggande forskning. Detta kriterium är särskill viktigt därför attdet bidrar till alt skapa den kraftsamling och koncentration iforskningssatsningarna som är nödvändig för genomslagskraft såväl iforskningen som i samhälls- och teknikutvecklingen balansproblemenmåste också sårskilt uppmärksammas i en övergripande forskningspoUtiskproposition. Balansen gäller en rad avvägningar mellan basresurser och externaresurser för universitetens forskning, mellan allmän kunskaps- ochkompetensuppbyggande forskning och lillämpningsinriktad FoU, mellan olikavetenskapsområden eller mellan "big science"-salsningar och annanmera normall kostnadskrävande forskning. förslag liU innehållsliga prioriteringar har nämnden utgått också från deuppenbara restriktionerna i form av ekonomiska ramar och från strukturellabegränsningar i form av brist på ijänster, kompetenta forskare etc. Just destrukturella begränsningarna måste emellertid ses ur ett dynamiskt perspektivdär brister på måste avhjälpas genom special-inriktade satsningar ihela utbildnings- och forskningssystemet. Del är nämndens övertygelse att enfortsatt satsning på forskning och utveckling är nödvändig för all samhälletskall kunna utvecklas. Från samhällets ökande forskningsberoende finns ingenväg tillbaka. En fortsatt - inte nödvändigtvis snabb men jämn - utveckling ärett naturligt önskemål. Idet följande redovisas nämndens bedömningar och förslag. Förslagen ulgårgivetvis från analysen av de skilda huvudområdena som angivits ovan liksom frånde forskningspolitiska kriterier som nämnden sökt anlägga. Vidmitten av 1970-talel inleddes starka prioriteringar av leknikutvecklande FoU.De nya satsningar som planlagts och beslutats har brett poli- Prop.1981/82:106 298 tisktstöd och syftar fill all genom långsikliga insatser bredda och utvecklaSveriges industriella och teknologiska potential. Enligt nämndens mening bördenna breda tekniksaisning åtföljas av två slags konsekvenssalsningar; för delförsta inom för dessa teknikområden relevant naturvetenskaplig forskning. Inomflera prioriterade teknikområden, t. ex. bioteknik och materiaUeknik, krävsspecifika kompetensutvecklande forskningssatsningar av mer grundläggande ochlångsiktig karaktär inom det naturvetenskapliga området. Ansvaret för attbedöma och öka insatserna inom relevanta områden bör ankomma pånaturvetenskapliga forskningsrådet i nära samarbete med STU. Fördet andra vUl nämnden peka på ett annat slags konsekvensforskning i anslutningtill den omfattande teknologiska satsningen. Del gäller en brett samhäUsvetenskapliglhumanistiskforskning om förhållandet teknik-samhälle och högteknologins effekter på och isamhället. Det räcker här all antyda de debatter som pågår eller börjar omföreteelser som energiproduktionssystem, cancerogena och miljöskadligakemikalier, DNA-leknik och fosterdiagnostik, för all bara nämna några uppenbaraexempel där naturvetenskapligt baserat tekniskt utvecklingsarbete leder lillsvåröver-blickbara konsekvenser. mening leder den nuvarande strukturen för finansiering och utförandeav FoU inom omriidet hälsa och social välfärd lill alt stora och angelägnadelar av området blir svagt tillgodosedda medan de traditionelll biomedicinskaaspekterna får en fortsatt dominerande plats. Avsaknaden av ett renodlatsektorsorgan för FoU kring hälsa och social välfärd ställer medicinskaforskningsrådet (MFR) i en besvärlig priorileringssilua-tion där sektorielltintressanta forskningsansatser riskerar att komma i skymundan. Rådet bör därföri mindre utsträckning än anses ha ett totalansvar för hälso- ochsjukvårdsforskning i . MFR: s insatser bör i enlighet rned desshittillsvarande policy - i första hand koncentreras på att vidmakthålla ochutveckla en kvalilitalivt framstående biomedicinsk forskning i . Detlångsikliga finansiella ansvaret för främst icke biomedicinsk, sekloriell FoUbör huvudsakligen läggas på andra organ, i första hand delegationen för socialforskning (DSF). Delegationens beredningskapacilel kan därvid behövaförstärkas. En frikoppling från den direkta departementsanknytningen blir ocksånaturlig. Förforskningen inom området hälsa och social välfärd bör enligl nämndens meningflera långsikliga innehållsliga prioriteringar övervägas. Del gäller enfortsatt uppbyggnad av både samhällsvetenskaplig och biomedicinskt inriktadalkoholforskning. Prop.1981/82:106 299 ningsproblemenär här betydande. stöds alkoholforskningen främst av MFR och DSF samtFRN. Även jubileumsfond gör vissa insatser. - kanske elt tiotal år skulle dessa och andra intressenter,bl.a. humanistisk-samhällsvelen-skapliga forskningsrådet (), behöva görafortsalla insatser medan ett mer samlat ansvar för alkoholforskningen övervägs. Inomområdet har också länge efterlysts forskning om systemel i sig, dvs.vårdforskning och forskning av utvärderande karaktär av sjukvårdssystemet,socialvården och socialförsäkringssystemet. Här möter stora teoretiska ochmetodiska problem där bristen på samhällsvetenskapligt utbildade forskare ärell problem och en begränsning. Enligl nämndens mening bör fortsalla satsningargöras, framför alll av DSF och . Inomområdet hälsa och social välfärd vill nämnden slutligen även prioriteraepidemiologisk forskning. Denna forskning griper över flera disciplinområdenoch är efterfrågad både i rent medicinska sammanhang och när det gäUer socialafrågeställningar i vid mening. har delvis unika förutsättningar för epidemiologiskforskning. MFR, , arbelarskyddsfonden och FRN har i begränsad omfattninginlett en satsning för att skapa tillräckligt vitala forskningsmiljöer för enepidemiologisk metodutveckling. Densvenska forskningen om de areella näringarnas problem har en speciellorganisationsform där den huvudsakliga forskningsutförande kompetensen ärorganiserad i ett "sektorsuniversitet". Även om vissa reformergenomförts är systemet för extern forskningsfinansiering å andra sidan föga sammanhållande.Den nya organisationen kommer all öka sekloriseringen. EnUgt nämndensmening är det här särskUt viktigt att sektorsorganens ansvar för långsiktigforskning utvidgas. Beträffandede innehållsliga prioriteringarna anser nämnden att forskning kring markensekologi är av fundamental betydelse för jord- och skogsbruket. Det vore enstrategisk forskningssatsning med det nya skogs-och jordbmksforskningsrådet somnaturlig huvudansvarig i nära samarbete med . Nämndensförslag fill forskningsprioriteringar ulgår från en huvudsakligen inslrumenleUsyn, vilket förslagen i det föregående visat. Högskolesystemet ochforskningsråden under UtbUdningsdepartementet kan inle ses frikopplade fråndetta synsätt, så mycket mindre som högskolan avses svara för en stor del avden sektoriellt inriktade forskningen. Prop.1981/82:106 300 ningsrådenhar som en uppgift alt identifiera och stödja ur samhällets synpunkt angelägenforskning. De problem som vidlåder högskolans forskning är väl kända ochföremål för en rad förslag och överväganden som kan komma all vägas in i enforskningspolitisk proposition. Nämnden har för sin del endasi konstaterat altåtgärder måste vidtas för att lösa frågor som forskarrekrytering ochforskarkarriär, avvägningen mellan externa resurser och basresurser m. m. Nämndenanser dock i Konsekvens med de förslag som ovan lagts all ökade insatser ärnödvändiga inom de naturvetenskapliga och - kanske främst brett samhällsvetenskapliga/humanistiskaforskningsområdena för att vidga dess bas och höja dess kompetensnivå. Deförslag som ovan redovisats framför nämnden i en första prioritets-grupp, dvs. - Forskning som är enförutsättning för och konsekvens av den starka nationella satsningen påtekniskt utvecklingsarbete - Forskning kring vikliga probleminom social- och hälsovårdsområdet, framför allt alkoholforskning och forskningom sjukvården som system samt epidemiologi - Markekologiskt inriktadgrundläggande forskning om förutsättningarna för odling och vård av skogs- ochjordbruksmarken - Insatser för en allmän volym-och kompetenshöjning inom del samhälls-vetenskapligt-humanistiska området, lillslöd för den breda och otillräckligt fillgodosedda efterfrågan på riktadforskning. andra men fortfarande högt prioriterad grupp av forskningsområden viUnämnden anföra följande: - Forskning om kulturyttringaroch kulturfrågor med strävan efter större samlade insatser - Forskning om den offentligaverksamheten; dess styrning, ekonomi och förändring - Forskning på livsmedelsområdet;produktion, konsumfion, kostvanor och livsmedelspolitik. Ettgenomförande av de givna förslagen kan, framhåller nämnden, inle ske från ettår till ett annat. Det torde enligt nämndens beräkning krävas relativtbegränsade resurser under förslagsvis för att realisera dessa förslag.Kostnaden har uppskattats att vid slutet av femårsperioden kunna ligga kring70-75 milj. kr. i dagens penningvärde. Påsikt bör sannolikt en huvuddel av resurserna kanaliseras lill basorganisalionen.Den närmare utformningen av insatserna måste ske i samverkan mellan de organsom ges elt ansvar för iniliering och utbyggnad; det gäUer såväl forskningsrådoch sektorsorgan som universUets- och högskoleämbetet och de universitet ochhögskolor där forskningsinsatserna skall byggas upp. Del är naturligt alndetaljerade förslag måste arbetas fram successivt. Reservationerhar avgivits av dels ledamoten , dels ledamöterna . Särskilda yttranden har avgivits av dels ledamoten , dels ledamoten . 1981/82:106 301 (U 1978:01) betänkande(SOU 1980:46) Idirekfiven för den del av utredningsarbetet inom forskningssamverkanskommillén(U 1978:01) som avslutas med belänkandel (SOU 1980:46) Högskolan iFoU-samverkan sammanfattas uppdraget i meningen: "Del är därför viktigtall högskolans möjligheter till samverkan i forskningsfrågor med samhället iövrigi utvecklas vidare, alt olika hinder härför undanröjs saml all försök görsall lösa de problem som en ökad samverkan kan medföra." Delta uppdrag harvarit en första utgångspunkt för arbetet. Enandra utgångspunkt har varit beslut om seklorsforskningen(prop. 1978/79:119, UbU 1978/79:44, rskr 1978/79:391). Detta beslut innebar bl.a. att högskolan skall svara för en väsentlig del av den sektorieUaforskningen, dvs. sådan forskning som syftar lill alt stödja eller utvecklastatliga myndigheters verksamhet. svenska samhället har högskolan unika uppgifter i fråga om den främstinomvetenskapligt motiverade forskningen och i fråga om forskarutbildningen.En ökad forskningssamverkan får, enligl kommitténs uppfattning, aldriginnebära alt högskolans möjligheter alt fullgöra sina traditionella uppgifterinom dessa områden begränsas. En tredje utgångspunkt för kommitténsöverväganden och förslag har därför varit alt det måste råda balans mellan denfrämst inomvetenskapligt motiverade forskningen och den forskning som motiverasav mer omedelbara behov i samhället och som kan utnyttjas av myndigheter,förelag och organisafioner.