prop · G503216 · 1981-12-31 00:00:00 — I detta sammanhang villjag även nämna att önskemål framkommit om att en särskilt förordnad förmyndareskall likställas med förälder såvitt avser samtliga former av föräldrapenning.Enligt en av försäkringsöverdomstolen den 7 juU 1981 meddelad dom skall ensärskilt förordnad förmyndare som tiUika har den faktiska vårdnaden om barnetjämställas med förälder vid tillämpningen av bestämmelserna om föräldragpenningför tillfällig vård av barn. Med hänsyn fill denna dom och till attföräldraförsäkringsutredningen (S 1980:08) ser över föräldraförsäkringen anserjag det inte påkallat att nu lägga fram några ytterligare förslag beträffandeföräldraförsäkringen. Anhörigvårdskommitténräknar med att dess förslag skall ge ett skattebortfall på ca 10-12 milj. kr.per år. Som påpekas av familjeekonomiska kommittén kan förslaget också ge vissamarginella kostnadskonsekvenser när det gäller bostadsbidragen. Det någotförändrade förslag till nivåer för merkostnadsdelen som jag här lämnat kan åandra sidan minska skattebortfallet något. De av kommittén angivna kostnadernatorde dock gäUa i huvudsak. Anhörigvårdskommitténförutsätter att hela kostnaden stannar på staten. Riksrevisionsverketifrågasätter detta och pekar på att landsfingen har sådan 1981/82:216 21 nyttaav att barn kan vårdas hemma i stället för på inslitufion att det är rimligt attkostnaderna i vanlig ordning fördelas på stat, landsfing och kommun. För egen del anser jaginte att de här aktuella förändringarna av skatteunderlaget är av sådanomfattning att det finns anledning att i detta sammanhang vidta några åtgärderför att försöka neutralisera effekterna för kommuner och landsting. Anhörigvårdskommitténföreslår att de nya reglerna skall gälla fr. o. m. . Detinnebär att reglerna första gången tillämpas vid taxering. Kommittén pekar på att detförsta året efter genomförandet blir aktuellt för försäkringskassorna att prövaom det finns skäl att fastställa en merkostnadsdel för alla utgåendevårdbidrag. Dessa prövningar kan ske . Flera remissinstanser,däribland ett antal försäkringskassor, pekar på de svårigheter som kan kommaatt uppstå vid en preciserad bedömning av vad som skall räknas sommerkostnader. a. pekas på de problem som ligger i att det är framtidakostnader som skall bedömas. och några handikapporganisationeruttrycker oro för de skillnader som finns i bedömningarna vid tillämpningen avreglerna om vårdbidrag. Man pekar bl. a. på att handikapp behandlas oUka inomolika kassor. För egen del vill jagframhålla att tillämpningen av reglerna om vårdbidrag för handikappade barn mednödvändighet måste i stor utsträckning bli en bedömning från fall till fall.Flera faktorer måste vägas in i bedömningen. Utöver barnets handikapp måstefamiljens situafion i olika hänseenden tas med. Det är svårt att jämföra oUkabarn med handikapp eller sjukdom. Det sagda understryker behovet av insatserfrån till ledning för tillämpningen. Jag fömtsätter attverket prövar hur försäkringskassorna kan ges sådan ledning förmerkostnadsbedömningen. Jag fömtsätter också att verket aktivt verkar för enöver hela landet lika tillämpning av reglerna om vårdbidrag överhuvudtaget. De nya regler somföreslagits i denna proposition innebär att delvis nya principer införs ireglerna om vårdbidrag för handikappade barn. Det är viktigt attriksförsäkringsverket noga följer erfarenheterna av tillämpningen av de nyabidragsreglerna. Enligt min mening finns det anledning att relativt snart göraen ytterligare genomgång av stödformerna på detta område. Sålunda behöver vissafrågor, exempelvis samordningen mellan vårdbidrag för handikappade barn ochförmånerna inom föräldraförsäkringen, prövas ytterligare. Det finns anledningatt återkomma till dessa frågor bl. a. i samband med behandlingen av detbetänkande från föräldraförsäkringsutredningen som väntas . 1981/82:216 22 Ienlighet med vad jag nu har anfört har det inom upprättatsförslag fill 1 lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring, 2 lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370). Förslagetunder 2 har upprättats i samråd med chefen för budgetdepartementet. 4.1Förslaget till lag om ändring i lagen om allmän försäkring. Förstastycket har kompletterats med en bestämmelse av innebörd att om flerahandikappade barn finns i en familj skall bedömningen av rätt till vårdbidraggrundas på det sammanlagda behovet av stöd. Enligt gällande bestämmelser skallförutsättningar för vårdbidrag bedömas för varje barn för sig. Detta innebäratt en förälder kan få flera vårdbidrag. Även med den nu föreslagnabestämmelsen skall detta kunna ske men en sammanvägning av familjens behovskall göras. Finns flera handikappade barn i familjen men uppfyller de inte varför sig kraven för vårdbidrag skall bidrag ändå kunna utgå om det totalabehovet av stöd motiverar det. Bidraget skall då anses utgå för alla barnen.Uppfyller varje barn kravet för vårdbidrag skall även här en sammanvägning ske.Vid denna sammanvägning kan t. ex. beaktas om det finns flera barn där behovetav stöd är högre än som motsvarar ett halvt vårdbidrag men är lägre än vad sommotsvarar helt vårdbidrag. Avgörande är familjens totala behov av stöd. En sammanvägningbör dock endast kunna göras för de barn som vårdas hemma. Barn för vilka endastferievårdbidrag kan bU aktuellt skall alltså inte beaktas i detta sammanhang.För dessa utgår ferievårdbidrag när de är hemma. En sammanvägning av familjensbehov skall kunna göras även om en förälder begär bidrag för ett barn och denandre föräldern bidrag för ett annat barn i familjen. Har vårdbidrag beviljatsför vård av mer än ett barn skall vårdbidraget omprövas om förhållandena för någotav barnen ändras. Bestämmelsernaom ersättning för merkostnader har tagits in i ett nytt tredje stycke.Begreppet merkostnader innebär inte någon skillnad mot det tidigare användabegreppet merutgifter. Sålunda kan som merkostnader anses t. ex. kostnader förpå gmnd av sjukdom nödvändig speciell kost, onormalt stort klädslitage samtanpassning av bostad. För att ersättning för kostnader skaU utgå med t. ex. av basbeloppet krävs att merkostnadema kan antas uppgå fill minst dettabelopp . Omprövningsreglernahar kommenterats i avsnitt 2.3. För a t förhindra att luckor i utbetalningenuppstår vid tidsbegränsade vårdbidrag bör prövning av Prop.1981/82:216 23 ev, fortsatt bidrag inledas i god fid innan det utgåendebidraget upphör. I femtestycket har införts en bestämmelse om att vårdbidrag skall kunna utgå även vid tUlfäUigtavbrott i vården. En förutsättning är att föräldern är tillfälligt förhindradatt själv vårda barnet t. ex. på grund av studier, sjukdom eller av socialaskäl. Andra exempel kan vara att åtgärder för att anpassa bostaden till barnetshandikapp gör att barnet under denna fid inte kan vistas i hemmet. Avgörande äratt det från början står klart att avbrottet är fillfälligt. I normalfallet fåravbrottet vara . Föräldern skall sedan återta vården ombarnet. När det finns särskilda skäl härför skall vårdbidrag efter särskildprövning vid längre avbrott kunna utgå under ytterligare högst . I en ny paragraf har tagits in en bestämmelse sommöjliggör för föräldrar som lever åtskilda att dela upp vårdbidraget mellansig. Här avses fall där inte en av föräldrarna ensam har den rättsligavårdnaden. Någon prövning av i vilken mån båda föräldrarna deltar i den faktiskavården skall normalt inte behöva äga rum. I femte paragrafen har bestämmelserna om ferievårdbidragoch daghandikappersättning ändrats och tagits in i ett nytt tredje stycke. Iandra stycket anges fall där vårdbidrag inte kan utgå. I den nuvarande lydelsenanges här endast det fallet när barnet vistas på en insfitution eller i annatfall vårdas genom dess försorg. Liksom enligt gällande bestämmelser skallferievårdbidrag även i fortsättningen kunna utgå när någon som vårdas på institutionvistas utanför denna utan att vårdas genom dess försorg. Här avses främst barnsom tillfälligt vistas i föräldrahemmet. De nya bestämmelserna innebär att i defall som tillfogats i andra stycket, där rätt till vårdbidrag inteföreligger, skall ferievårdbidrag kunna utgå. Här avses bl. a. utvecklingsstördabarn som inte behöver bo i vårdhem men som placerats i annatenskilt hem enligt omsorgslagen (1967:940). För dessa barn skallferievårdbidrag kunna utgå när barnet vistas fillsammans med föräldrarnautanför det andra enskilda hemmet. Vidare skall bidrag kunna utgå för alladagar vid en sammanhängande vistelse hos föräldrarna under minst ,oavsett hur antalet dagar fördelar sig över ett kvartalsskifte. // kap. 2 § Ändringen föranleds av att kostnadsersättningen föreslåsbli skattefri. Den skall då inte heller vara pensionsgrundande. 1981/82:216 24 1paragrafen föreslås ett tredje stycke av innebörd att blivande adoptivföräldrartill ett utländskt barn får rätt att uppbära särskild föräldrapenning ochvårdbidrag. De blivande adoptivföräldrarna måste kunna visa tillstånd enligt 25§ andra stycket socialtjänstlagen (1980:620) att ta emot barnet. Regelnöverensstämmer med den som tidigare införts i lagen (1947:529) om allmännabarnbidrag. Genom att rätt fill särskild föräldrapenning införs får denblivande föräldern även rätt till ledighet enligt lagen (1978:410) om rätt tillledighet för vård av barn, m.m. eftersom denne, sedan tillstånd getts enligt 25§ socialtjänsfiagen måste anses vara fosterförälder i föräldraledighetslagensmening (jfr 1 och 4 §§ sistnämnda lag). Försäkringskassornaskall senast vid utgången av ha prövat rätten tillmerkostnadsersättning som en del av de vårdbidrag som beviljats enligt nugällande bestämmelser. Syftet är att denna kostnadsersättning skall kunna beräknasoch undantas vid redovisning till skattemyndigheterna av utbetalade vårdbidragför . För att underlätta detta arbete bör det kunna spridas ut underhela året och även kunna påbörjas innevarande år. Vid beskattningen bör dockalla dessa fall behandlas som om kostnadsersättningen utgått från ingången avår 1983 oavsett när prövningen skett, förutsatt att kostnadernaförelegat . För att klargöra detta har tagits in en särskildbestämmelse om att beslutet skall anses gälla från ingången av . Omkostnaderna förelegat endast under en del av skall självfalletmerkostnadsdelen endast avse . Denprövning som försäkringskassorna skall göra skall således avse om merkostnadsersättningkan utgå. Någon fullständig omprövning är inte avsedd. Detta hindrar inte atten omprövning kan göras om det skulle framkomma ändrade fömtsättningar förbidragets storlek eller en omprövning av andra skäl bedöms mofiverad. 4.2Förslaget till lag om ändring i kommunalskattelagen Vårdbidragutgör enligt punkt 12 av anvisningarna till 32 § kommunalskattelagen(1928:370), KL, skattepliktig intäkt av tjänst, medan handikappersättningenligt 19 § KL är undantagen från skatteplikt. Undantaget bör nu utvidgas tillatt avse merkostnadsdelen av vårdbidraget, vilket föranleder ändringar i denyss nämnda lagrummen. Innanändring i kommunalskattelagen beslutas bör enligt 8 kap. 18 § andra stycketregeringsformen lagrådets yttrande inhämtas. Jag finner dock att den Prop.1981/82:216 25 föreslagnaändringen är av sådan enkel beskaffenhet att lagrådets hörande kan underlåtas. Medhänvisning fill vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att anta förslagen till 1. lag om ändring i lagen (1962:381) om allmänförsäkring, 2. lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370). Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att anta de förslag som föredraganden har lagtfram. 1981/82:216 26 Gällande bestämmelser, deras bakgrund m. m. Vårdbidrag är en fristående folkpensionsförmån som kanutgå till en förälder för vård av handikappat barn som inte har fyllt 16 år.Barnet skall på grund av sjukdom, psykisk utvecklingsstörning eUer annathandikapp vara i behov av särskild tillsyn och vård.Vid bedömningen av rätt till vårdbidrag skall beaktas sådana merutgifter somuppkommer på grund av barnets sjukdom eller handikapp. Vårdbidragets storlek ärberoende av dels tillsyns- och vårdbehovets omfattning, dels merutgifternasstorlek. Vårdbidraget skall bl. a. kunna kompensera en del av detinkomstbortfall som barnets omvårdnad kan medföra om en förälder måste avståfrån förvärvsarbete. Vårdbidraget är skattepliktigt och pensionsgrundande.Bidrag beviljas med belopp som motsvarar hel eller halv förtidspension tillensamstående jämte pensionstillskott. Det beviljas tills vidare men kanbegränsas till . Behovet av bidrag skall omprövas ,såvida det inte föreligger skäl för omprövning med kortare mellanrum. Vårdbidrag utgår inte för barn som vårdas på institution.Vistas ett sådant barn i föräldrahemmet minst per kvartal kan emellerfidvårdbidrag utgå med en trettiondel av månadsbeloppet för barnetvistas i föräldrahemmet (ferievårdbidrag). Vårdbidraget infördes efter förslag avsocialpolitiska kommittén (stencil S 1963:3). Det utgick avbasbeloppet, vilket var samma belopp som den dåvarande invaliditetsersättningenfill handikappade . I förarbetena till lagsfiftningen anfördedepartementschefen (prop. 1964:94) bl. a. följande: Invaliditet hos barn innebär stora påfrestningar förbarnets föräldrar och fostrare. Vid sidan om oro och ängslan för barnet får deunderkasta sig avsevärda uppoffringar, om barnet skall få så god utveckling somdess förutsättningar medger. I de fall då barnet med fördel kan vistas i sitthem blir den personliga insatsen från vårdarens sida av utomordentligt storbetydelse för denna utveckling. 1 vilken utsträckning en sådan insats kan görasär dock fill stor del en kostnadsfråga. Det är inte bara så att vårdaren pågrund av den tid som måste ägnas åt barnet i motsvarande mån får avstå frånarbetsinkomst, som eljest skulle stått att få. Vården kräver ofta särskildakostnader i flera hänseenden, inte minst för resor i olika sammanhang. Mångagånger kan de krav som ställs på föräldrarna bli så stora, att de måsteöverlämna barnet för vård på en institution trots att vården hellre borde ha berettsi hemmet. Departementschefen anförde vidare att det var angelägetatt det från statsmakternas sida vidtogs åtgärder för att bereda lättnader ochstöd för vård av handikappade barn i hemmen. En väg var att fillhandahållaservice och hjälpmedel av olika slag, men vid sidan härav borde övervägas attinföra kontantstöd i mera generella former. När det gällde de nya bestämmelsernas 1981/82:216 27 utformning bedömde departementschefen det som ogörligt atti lagtext med exakthet fastslå i vilka fall vårdbidrag skall komma i fråga.Någon avgränsning av personkretsen med hänvisning till särskilda slag avhandikapp borde inte komma i fråga. Bidragsrätten borde för alla kategorier avhandikappade bedömas efter enhetliga grunder. Vårdbidragstagarna måste kommaatt representera en mycket heterogen grupp inrymmande både kroppsliga ochpsykiska handikapp, medfödda såväl som senare förvärvade. Här måstenödvändigtvis ett visst utrymme ges åt tillämpningen. I fråga om vårdbehovetanförde departementschefen följande: De behov av tillsyn och vård som skall beaktas är sådanasom går utöver dem som föreligger hos ett normalt utvecklat barn. Behovet avsärskild tiUsyn och vård skall föreligga i avsevärd omfattning. Bedömningen fårske med ledning av den särskilda arbetsinsats som vårdaren får göra och desärskilda kostnader som barnets handikapp föranleder. Genom nya bestämmelser som trädde i kraft den 1 januari1974 höjdes vårdbidraget till ett belopp motsvarande hel förtidspension jämtepensionstillskott. Bidraget blev skattepliktigt och pensionsgmndande. a. följande (prop. har framhållit att barn förvilka vårdbidrag utgår i regel är så svårt handikappade att det är nödvändigtatt en av föräldrarna stannar hemma hos barnet. Vårdbidraget kan alltså enligtkommitténs mening främst ses som en viss kompensation för det inkomstbortfallsom barnets omvårdnad medför. Även om man inte syftar till att lämna någon fullkompensation för den förvärvsinkomst föräldern därvid får avstå från finns detenligt kommittén skäl för en höjning av vårdbidraget. Nivån bör enligtkommitténs mening på lämpUgt sätt avvägas med hänsyn till nivån för förfidspensionfrån folkpensioneringen. Eftersom bidragets huvudsyfte bör vara att geersättning för inkomstbortfall bör det enligt kommitténs mening tillkomma denförälder som stannar hemma och vårdar barnet och beskattas hos denne på sammasätt som annan förvärvsinkomst. Departementschefen delade kommitténs uppfattning attvårdbidraget främst borde ses som en viss ersättning för att en av föräldrama iregel måste avstå från förvärvsinkomst för att ta vård om det handikappadebarnet. Bidraget bestämdes att utgå med ett belopp som motsvarade hel förfidspensionjämte pensionstillskottet. Den 1 juli1975 mildrades villkoren för rätt fill bidrag (prop. Bidragetgraderades så att det kunde utgå med belopp motsvarande hel eller halvförtidspension. Vidare togs i lagtexten in bestämmelser om att även andramerkostnader än sådana som kan hänföras till fillsyns- och vårdbehovet skallbeaktas vid bedömningen av rätt till vårdbidrag. Här avsågs kostnader för bl.a. speciell kost, anpassning av bostaden och onormalt stort klädslitage. Ipropositionen anfördes också att om barnet vistades i förskola eller skolaunder , barnets vårdbehov i viss utsträckning tillgodosågs i skolan.Huruvida helt eller halvt bidrag skulle utgå borde därför vara Prop.1981/82:216 28 beroendeav dels omfattningen av den vård som gavs utom skolan av föräldrarna - dvs.bundenheten vid vårduppgiften - och dels storleken av de merkostnader somuppkom på grund av barnets sjukdom eller handikapp. Följande tabell visarantalet vårdbidrag fr. o. m. . Av tabellen framgår att antalet utbetaldavårdbidrag har ökat i en relativt jämn takt . Den 1 juli 1975infördes som nämnts möjligheten att få halvt vårdbidrag. Beträffandefördelningen mellan hela och halva vårdbidrag kan konstateras att antalet helavårdbidrag minskar något . Antalet halva vårdbidrag ökar däremotnågot. År Antal Därav helt bidrag Därav halvt bidrag 'Angerantalet resp. år. 1981/82:216 29 (DsS 1981:15) Vårdbidrag för handikappade barn Idetta betänkande föreslår vi vissa förändringar av nu gällande bestämmelserför det statliga vårdbidraget för handikappade barn . Regeringensuppdrag till oss i denna fråga har lämnats i direktiv (Dir 1979:130). Vårdbidragutgår till föräldrar som i hemmet vårdar ett handikappat eller sjukt barn. Vårdbidragetssyfte är att genom ett ekonomiskt stöd underlätta för föräldrar med sjuka ochhandikappade barn att i hemmet ge barnen den tillsyn och vård som erfordras föratt barnen skall utvecklas på bästa sätt. Vårdbidraget utgår till av samtliga barnfamiljer och är det största familjestöd som en barnfamilj kanfå. Ett helt vårdbidrag är . och ett halvt . Inriktningenpå institutionsvård har förändrats . Stora institufionerersätts med små och en ökad satsning sker på vård utanför institufionerna. Storuppmärksamhet ägnas därvid handikappade barns och ungdomars behov avfamiljetillhörighet. I familjen har barnet möjlighet att uppleva en stabil ochdjup kontakt, att ingå som medlem i en gemenskap och att få erfarenhet ochkunskaper om vardagslivets rufiner samt om samspelet med miljöer utanförhemmet. Utvecklingen visar att handikappade och svårt sjuka barn i allt störreutsträckning vårdas i hemmet. Vi tror att ett förbättrat ekonomiskt stöd skullekunna förstärka denna utveckling. Vivill dock framhålla att en viktig fömtsättning för att ett handikappat ellersvårt sjukt barn skall kunna bo i föräldrahemmet är att familjen har tillgång fillhjälp i vården och tillsynen. Detta kan ske genom regelbunden avlastning ifamiljen och genom korttidsvård utanför familjen. För dessa uppgifter ställsstora krav på både kommun och landstingskommun. I detta sammanhang vill videssutom peka på det ökade engagemang mellan människor i grannskaps- ochbostadsområden som vid sidan av de samhälleliga insatserna kan ge familjer medhandikappade barn och ungdomar både ett praktiskt och ett psykologiskt stöd. Sedan vårdbidragetinfördes har samhällets insatser för barnfamiljer byggtsut på olika områden. Exempelvis har föräldraförsäkringen utvecklats samt delfids-och heltidsförskolan och fritidshemmen byggts ut. Denna utbyggnad av samhälletsinsatser för barnfamiljer har givetvis kommit även familjer med handikappadebarn och ungdomar fill del. Vi anser dock att det fortfarande finns ett stortbehov av ett riktat ekonomiskt stöd fill föräldrar som vårdar svårthandikappade och sjuka barn och 1981/82:216 30 ungdomar i hemmet. Vårdbidraget fyller därför en vikfigfunktion dels som ersättning för vårdinsatser som föräldern gör dels somersättning för de merkostnader som barnets handikapp eller sjukdom orsakar. Vårt förslag fill förändring av vårdbidragets konstruktioninnebär att föräldrar med tungt vårdarbete och stora merkostnader ges ettförstärkt ekonomiskt stöd genom att ersättningen för de merkostnader somfamiljen orsakas av barnets handikapp kommer att bli skattefri. Nedan redovisar vi innehållet i vårt betänkande. I de inledande kapitlen (kap. 1-6) återger vivårdbidragets utveckling och gällande bestämmelser förbidraget. Dessutom redovisas olika stödåtgärder för handikappade barn ochungdomar samt deras familjer från staten, landsfingskommunerna och kommunerna. I kap. 7 redovisar vi våra aUmänna överväganden i fråga omvårdbidragets syfte samt för de kriterier som bör gälla för bidraget. I dettakapitel beskriver vi dessutom olika konstrukfionsmodeller för vårdbidraget,varav en av modellerna presenteras som vårt förslag i kap. 8. De övrigamodellerna kan ses som underlag för en framtida utveckling av vårdbidraget, närden samhällsekonomiska situationen så fillåter. 1 kap. 8 presenterar vi våra förslag i sin helhet. Vi menar att vårdbidraget även i fortsättningen skall utgåsom ett sammanhållet bidrag grundat på både merarbete och merkostnader. Viföreslår att den del av bidraget som utgör ersättning för merkostnader skallvara skattefri. Vårdbidraget utgår även i fortsättningen som halvt ellerhelt bidrag. Den skattefria kostnadsersättningen kan utges med olika beloppefter kostnadernas storlek. Vårdbidraget föreslås omprövas minst vart annat år om intesärskilda skäl föreligger för omprövning med längre mellanrum. Vårdbidragets utformning om annan än förälder vårdarbarnet Vårdbidraget kan enligt gällande bestämmelser endast utgåtill förälder. Vi anser att det är angeläget att föräldrar som uppbärvårdbidrag skall kunna behålla detta även om de tillfälligt är tvungna att överlåtaden fakfiska vården fill någon anhörig. Prop.1981/82:216 31 Vårdbidragets utformning vid föräldrars gemensamma vårdnad Vårdbidragsbeloppet kan inte delas mellan föräldrarsom båda deltar i vården av barnet. Vi menaratt föräldrar som har tillerkänts gemensam vårdnad om ett barn för vilketvårdbidrag utgår, skall kunna uppbära halva vårdbidragsbeloppet vardera, om delever åtskilda och båda deltar i väsentligen Uka omfattning i vården av barnet. För barn som stadigvarande bor på insfitution kanferievårdbidrag enligt gällande bestämmelser utgå för som barnetvistas i föräldrahemmet, om antalet sådana dagar per kalenderkvartal uppgårtill minst tio. Om barnet stadigvarande bor i annat enskilt hem utgår däremotinte ferievårdbidrag när barnet vistas i föräldrahemmet. Vi vill ändra reglerna för ferievårdbidraget så attbidraget kan utgå för barn och ungdomar även i de fall de bor i annat enskilthem genom huvudmannens försorg. Vi anser också att ferievårdbidrag börutbetalas för en sammanhängande ledighet som sträcker sig över ettkvartalsskifte om den uppgår till minst . Flera handikappade barn i samma familj Vårdbidrag prövas för vart och ett av barnen i enfamilj med flera handikappade barn. Enligt vår uppfattning skall en familjs totala situafionbeaktas vid bedömningen av rätten fill vårdbidrag för flera än ett barn. Dennatotalsyn skall göras oavsett om ansökan görs samfidigt för flera barn eller omvårdbidrag redan utgår för ett eller flera barn, när ny ansökan inkommer.