prop · G503113 · 1981-12-31 00:00:00 — Kommunernaföreslås i den översikfiiga kommunala planeringen redovisa vUka markområdensom kan vara lämpligast för bullrande fritidsaktiviteter. Regeringenoch bör vidare verka för all finansieringsfrågorna ochansvarsfördelningen för åtgärder mot störande väglrafik-buUer klarläggs. Sammanfattning av länsprogram 1980 för 1 Hittillsvarande och framtida utveckling Denpositiva befolkningsutvecklingen för länet föratsätts, enligt länsstyrelsensprognoser, fortsätta under 1980-lalel. Ökningstakten blir emellerfid successivtallt lägre. Totalt för 1980-lalel uppgår den fill endast hälften av vad den varunder 1970-lalel. Medan folkmängden ökade från 258800 personer är 1970 tiU269700 är 1980, ökar den härefter fill endast 1990. Ilikhet med är det , och Hjo kommuner som växersnabbast även framgent. Men även här är ökningstakten avsevärt lägre äntidigare. Under1970-talet minskade folkmängden i , , ochFalköpings kommuner. Under 1980-lalel är del , och somberäknas få en sjunkande folkmängd. och Gullsång väntas fåfolkminskning under andra hälften av 1980-lalel. Förlänet som helhet utgörs i stort sett hela ökningen fill 1990 av flyllningsöverskott.I kommunerna , MuUsjö, , och 1981/82:113 Bilagedel 142 Mariestadär emellertid åldersstrakturen sådan att där uppstår födelseöverskott. Sysselsättningentotalt ökar från 117800 sysselsatta 1975 fill 1990. Ökningstaktenblir därmed lägre än . Sysselsättningen ökade 1971-75genomsnitfligt med ca 1 100 personer mot endast ca 700 härefter. Inom jordbraket beräknassysselsättningen fortsätta all sjunka fill 1990 om än i minskad takt jämförtmed tidigare. är industrisysselsätlningen totalt settoförändrat slor. sker en viss ökning.Sysselsättningen i offentliga tjänster ökar under hela 1980-lalet om än isuccessivt avlagande takt. blir ökningen totalt 12700. TUlstor del har ökningen redan inträffat . Bland kommuner medförväntad negativ utveckling inom industrin kan nämnas , ,och . Beroende av jordbrak, där sysselsättningen ju är vikande,är framför aUt , och kommuner. Denav planerade utbygganden inom sjukvården under 1980-talel,tiUsammans med kommunernas egna satsningar, medför alt arbelsfillfäUen skapasi samtliga kommuner. Anlalel förvärvsarbetande kvinnor kommer totalt sett attöka betydligt. Trots allt blir den relativa sysselsättningen fortsatt låg påmånga håU. Jämfört med riket (LU 78) kommer undersysselsättningen bland kvinnortotalt att 1990 motsvara cirka 5000 arbetstillfällen. De lägstasysselsättningsgraderna finns i , , , Törboda och Hjokommuner dvs. sådana med hög ulpendling. TiU kommuner med låg sysselsättningbland kvinnor får dessutom föras . 2 Mål och riktlinjer för utvecklingen i länet Problemanalysenhar visat all kraven på eget ansvarstagande och egen initiativförmåga i länetnu är större . Länsplaneringen måste inriktas på ett mer effektivtutnyttjande av länets egna möjUgheter och resurser under medverkan avlandsfinget, kommunerna, statliga länsorgan, fackliga- och näringslivelsorganisationer. Sysselsättningsfrågornamåste, i likhet med tidigare, inta en särställning. Vad gäller service harutbildningsfrågorna även nu ansetts ha särskild regionalpolitisk betydelse.Boendels utformning, lokalisering m.m. har uppmärksammats när del gällermiljöfrågorna. 1981/82:113 Bilagedel 143 Dethar inte ansetts meningsfuUl att i länsprogrammet föreslå planeringsramar förvarje enskild kommun. bör ange sådana när fastställtramar för länet. föreslår attlänet tilldelas en planeringsram med 275000 invånare 1990 som mitlvärde. Någrapreciseringar som innebär att planeringen inriktas mot viss del av ramen börinle göras. Dessutom föreslås att en utvärdering görs i vad månbefolkningsramarna fyllt sin funktion som planeringsinstramenl. Länsstyrelsenföreslår följande ändringar i planen för utveckling av den regionalastrakturen. # Ilänets primära centrum bör ingå , och kommuner mot enbart kommun # Varakommun, som är kommuncenlrum, bör istället bli regionalt centram. Länsstyrelsenhar för avsikt att ta initiativ till en arbetsgmpp i vilken ingårlänsstyrelsen, berörda kommuner, och kommunförbundetslänsavdelning. Gruppen skall ha lill uppgift att utveckla det nya primäracentret. Nämnda tre kommuner ingår i en s. k. pendlingsregion i länets centraladel med centrum i . annan sådan pendlingsregion med cenlram i ingår och MuUsjökommuner. I regionen har utvecklats ett samråd mellan de tre kommunerna kringgemensamma planeringsfrågor. Länsstyrelserna i de två länen har tidigarerapporterat om denna verksamhet till vilken initiativ togs . GuUspångs,, och kommuner har fidigare föreslagits ingå istödområde. kunde då visa att kriterierna för att föras lillstödområde var väl uppfyllda. Arbetslösheten uppgick exempelvis för GuUspångsdel till sådan nivå att den var jämförbar med kommunernas i del inrestödområdet. Situationenpå arbetsmarknaden är oförändrat svår i den norra länsdelen och i Falköpingskommun. Den kan i vissa avseenden l.o.m. betecknas som ännu sämre nu än vidtidpunkten för förslag om stödområden . Länsstyrelsenfinner det därför rimligt vidhålla de tidigare förslagen. Väsenfiigt isammanhanget är all justeringar av nuvarande slöd-områdesgränser sker så allsammanhängande områden med jämförbara problem behandlas på ett likvärdigt sälloberoende av eventuella länsgränser. 1981/82:113 Bilagedel 144 3 Riktlinjer för olika samhällssektorer Länsstyrelsenhar avstått från alt i länsprogrammet formulera detaljerade rikfiinjer förolika samhällssektorers medverkan i det regionalpoUliska arbetet. Intressethar emellertid i hög grad koncentrerats på åtgärder möjliga att vidta lokaltoch regionalt i länet. För alt möta den omvandling av näringsUv och samhällesom kan förväntas under 1980-talel krävs , kommunernas, stafiigalänsorgans m.fl. aktiva medverkan. I sammanhanget har påtalats länels i mångaavseenden dåliga utgångsläge beroende bl. a. på statsmakternas tidigareunderlålenheter beträffande lokalisering fill länet av central statligverksamhet saml den förväntat svaga ekonomiska utvecklingen vilken försvårarkraftfulla statliga åtgärder även framgent. Landstingetsansvar för utbyggnaden av sjukvården i länets samtliga kommuner är mycketbetydelsefull ur såväl sysselsättnings- som servicesynpunkt. Detsamma gällerde näringspolifiska insatserna vilka bl. a. sker genom stöd fillutvecklingsfonden, stödet till turismen m. m. En ur arbetsmarknad- ochservicesynpunkl väsentlig åtgärd är länsbolagets för kollektivtrafikenverksamhet, för vilka tillsammans med kommunerna har ansvar.Yrkesutbildningen i regi i länet bör även framhållas. Kommunernasaktiva medverkan vid genomförandel av olika regionalpolitiska åtgärder ärsjälvskriven. I den fysiska planeringen måste en beredskap finnas om konkretanäringspolitiska åtgärder över huvud skall kunna vidtas. För att skapa godalokala arbetsmarknader krävs lokalisering av bosläder med hänsyn arbetsplatsernasbelägenhet samt med hänsyn lill möjligheterna att utveckla kolleklivaförbindelser bostäder-arbete. I vissa fall, särskUt i utprägladependlingsregioner, krävs samarbete över kommungränserna. Menkommunerna har ansvar även för elt direkt näringspolitiskt arbele i den egnakommunen. visar på goda sådana exempel i länet, vilka skett päeget initiativ eller i samarbete med exempelvis länsstyrelse ochutvecklingsfond. Närdel gäller statliga m.fl. regionala organ i länet framhåller länsstyrelsenangelägenheten av att samtliga medverkar i del regionalpolitiska arbetet. Sysselsättnings-och näringspoUtiska frågor har, som nämnts, getts särskild tyngd i arbetet.Därmed kommer särskill utvecklingsfonden, som till grund för sin verksamhetlagt de regionalpolifiska målen för länet, att behöva svara upp mot de krav påinsatser som ställs från såväl näringsliv som kommuner. , somredan tidigare haft ansvar för utvecklingen inom den för länet så betydelsefuUajordbruksnäringen, har dessutom numera ansvar för utnylljandel av glesbygdsstödtill förelag i regionalpolitiskt syfte. 1981/82:113 Bilagedel 145 Närdel gäller servicesidan har prioriterat utbildningsfrågorna. , interimsstyrelsen för högskoleutbildningen i samtregionalstyrelsen i högskoleregion väsentliga uppgifter i arbetet påatt utveckla högskoleutbildningen i . Detsamma gäller ansvariga förvelerinärutbildningen i . 4 Synpunkter och förslag beträffande regionalpolitiska medel Länsstyrelsenhar (jfr ovan) föreslagit all vissa kommuner i länet ingår i stödområde. Förden händelse än en gång beslutar all kommunerna i länet ävenfortsättningsvis formeUl skall slå utanför stödområde, är det ett starktmotiverat krav att förelag i , som hittiUs, skall kunna kommatfråga för lokaUseringsstöd när en akut och allvarlig arbetsmarknadssituationär för handen och när kan presentera goda lokaliseringsprojekt. Länsstyrelsenpåpekar även att del stödområdessystem som infördes i praktiken har visatsig vara mindre väl fungerande och att en utvärdering därför bör göras. 1avvaktan härpå är del viktigt alt punktinsatser av nämnt slag kan vidtas ävenutanför stödområde. Ävenom endasi fyra kommuner således föreslås ingå i stödområde föratses problemäven på en rad andra orter i länet. framhåller särskill Tibrooch som exempel. Arbetetmed glesbygdsstöd befinner sig fortfarande i ett uppbyggnadsskede, vUketavspeglas i en väsenfiigt högre efterfrågan på medel under andra budgetåret.Verksamheten påbörjades /80. Föratt bli meningsfull måste arbetet pågå . Först efter 2-3 årkan effekter av stödåtgärderna avläsas. Utvecklingen visar all antaletansökningar om stöd ökar efter hand som verksamheten blir känd. Föratomall slöd kan lämnas lUl bl. a. existerande jordbruksföretag, är det angelägetatt få fill stånd även nyetableringar. En inflyttning av yngre familjer liU deli länet utpekade stödområdet skuUe då åstadkommas, vilket är önskvärt. Vidnyetableringar krävs sannolikt större investeringar per investeringstillfälleän vad fallet är när det gäller kompletterande verksamheter vid redanexisterande förelag. Kravenpå medel för glesbygdsinsatser under 1980-talel kan således komma att öka, delspå grand av fler ansökningar, dels på grund av genomsnittligt störteinvesteringsbehov. Arbetetbör, Uksom , vara myckel åtgärdsinriktal med direkt information ochrådgivning till dem som är intresserade av företagsamhet i glesbygd. Det ärdärför viktigt att personella resurser avdelas inom framför alltlantbraksnämnden och . Länsstyrelsenhar pekat på initialsvårigheter såväl när del gäller utnytt-10 RiksdagenI98II82. Prop.1981/82:113 Bilagedel 146 jandetav medlen ur länsplaneringsanslaget som glesbygdsanslagel. Genom att personellaresurser nu kommer all kunna avdelas för genomförandearbetel blir tillgångentill sådana här medel aUtmer avgörande för möjligheteraa till näringspolitisktarbete i länet. behov av medel kan därför förutsättas komma attöka i efterhand under 1980-lalet, vilket kommer att avspeglas ipetilaframslällningarna. Vissanäringspolifiska projekt lar mer än ell år i anspråk för genomförande. Det ärdärför angeläget alt garantier kan lämnas för ell anlal år när del gällerlänsplanerings- och glesbygdsmedlen. Om detla inle är möjligt kan för länetsutvecklings väsentliga projekt ej genomföras. Medhänsyn fill förväntade omfattande problem på arbetsmarknaden ilänet, kommer medel för arbelsmarknadspolifiken att ha stor betydelse förmöjligheterna att upprätthåUa sysselsättningen. Ur regionalpolitisk synpunkt harsärskUt åtgärder för att upprätthålla kvinnornas, ungdomarnas och delångtidsutbildades sysselsällning framhållits. Det är angeläget att en ökadsamordning mellan arbelsmarknadspolifiska insatser och regionalpoUliskasträvanden åstadkoms. Förlänets utveckling är statsmakternas insatser för utbyggnaden avinfraslmkluren i länet mycket betydelsefuU. Det gäller utbyggnader på den högreutbUdningens område, på transportområdet m. fl. (Jfr förslag tiU åtgärdernedan.) Detsamma gäller lokaliseringar lill länet av central stafiigförvaltning. 5 Förslag till konkreta åtgärder riktade till den centrala nivån Arbeteti länet riktas i hög grad in på åtgärder möjliga att vidta regionalt ochlokalt. Statsmaklernas stöd i form av medelsliUdelning liU arbetsmarknadsmyndigheterna,utvecklingsfonden och krävs emellertid liksom även direktastatliga näringspolitiska insatser i särskilda fall. Länsstyrelsenser det som ell mycket väsentligt krav all , i samband med allnya statliga verksamheter tillskapas, i varje enskilt faU övervägs somlokaliseringsort. Decenlraliseringsdelegalionen har väsentliga uppgifter isammanhanget. anger i länsprogrammel exempel på aktuellalokaliseringar. Inomdel militära området föreslår en rad konkreta åtgärder i Skövdeoch Karlsberg. Bl.a. måste tidigare riksdagsbeslut om förläggning av militäraskolor till genomföras. Inrättandetav en statlig högskola i är av stor vikt för länet. En plan förutvecklingen av högskolan bör läggas fast av statsmakterna. Länsstyrelsenlämnar förslag fill konkret innehåU i en sådan plan. Viss UtbUdning kantillgodoses genom decentraUserad högskoleutbildning från främst Göteborg.Utbyggnaden av ett minimiutbud för en fungerande statlig enhet i måstedock prioriteras före detta. 1981/82:113 Bilagedel 147 Föralsällningarnaall bygga ul velerinärutbildningen i tiU fullständig sådan börutredas. Utbildning av djursjukvårdare bör i enlighet med tidigare förslagförläggas i anslutning lill djursjukhuset i . Inomgymnasieskolan finns särskilda föratsättningar i länet förhäslskö-tarutbilding, Iransportteknisk utbildning och utbildning inom turism.Gymnasieskolutbildningen bör byggas ut ytterligare i och . Regionaltansvar för planerings- och dimensioneringsbeslul bör ges lill länsskolnämnderna. Inomtransportområdet föreslås alt möjligheterna fill stafiigt stöd för utvecklingav Scand-Point i prövas. TåguppehåUen i , ochFalköping får ej inskränkas. Vänerhamnarnas konkurrenskraft bör bibehållas ochhelst öka. Standardenpå de lågtrafikerade landsbygdsvägarna i länet måste, p. g. a. de areeUanäringarnas betydelse bibehållas. Vad gäller större vägar framhålls bl.a.betydelsen av en ny väg . Andra exempel är förbättringar av E3genom länet samt väg 47 mellan och liksom ombyggnaden av väg 48söder om . Ettanlal remissinstanser har lagt synpunkter på formerna för och omfattningen avlänsplaneringen. Införarbetet med Länsplanering 1980 tiUsattes vissa arbetsgrupper med deltagandefrån fackliga organisationer, näringslivets organisationer saml olika regionalaorgan. Denna möjlighet liU medverkan i länsplaneringen har uppskattats.Länsstyrelsen är inställd på att även fortsättningsvis arbeta med sådanagrapper. Frånfackligt håll har frågan om kostnaderna för dessas samverkan tagits upp.Länsstyrelsen kommer att i samband med petita angående genomförandet avlänsplaneringens ålgärdsförslag, anhålla om särskilda medel härför. Nödvändighetenav att la fram elt så omfattande planeringsunderlag som del nu aktuella harifrågasatts. tolkar detta så att man i själva verket ifrågasätternödvändigheten av s. k. stora länsplaneringsomgångar. Länsstyrelsenanser att det t. v. bör kunna vara liltfyllesl med de årliga rapporterna tUlregeringen i vilka länsplaneringen följs upp. I dessa rapporter kan intressetkoncentreras på frågor respektive länsstyrelse bedömer som väsentliga. Medvissa intervall kan prognoser och planeringstal ses över på ett enhetligt sätti samtliga län. Annan central styrning av rapporterna bör ske endast iundanlagsfall. 1981/82:113 Bilagedel 148 Sammanfattningav länsprogram 1980 för 1 Hittillsvarandeoch framtida utveckling i länet och delar av länet Utvecklingeni har sedan millen av 1970-lalet i stora drag kännetecknas avföljande; Folkmängden i länet har på grund av störtenelloinflytlning än födel-seunderskotl ökat . Genomsuccessivt minskad nettoinflyllning har befolkningsutvecklingen dock återvarit negaliv . Trots nettoinflyllning totalt sett, harlänet haft neltoulflyttning i åldersgrappen . Denna nettoutflyllninghar tenderat att öka. Samtliga kommuner utanför harnumer negafivt fö-delsenelto. Däremot har flertalet kommuner i länet haftnettoinflyllning. Del är främst de induslridominerade kommunerna i länels östraoch nordöstra delar som under senare hälften av 1970-lalel haft nettoutflyllning. En fortsatt omfördelning av länets folkmängd lillKarisladsregionen har skett. Den har dock i väsentligt större utsträckningberott på skillnader i födelsenetlo saml på flyllningsulbytel med övriga landetoch omvärlden än på inomregional flyttning. Befolkningstillväxten i de s. k.kranskommunerna lill har fortsall. Utvecklingen under de senaste årentyder dock på att ett trendbrott mol lägre tillväxttakt har inträffat. Kraftiga strakturförändringar har skett inomindustrin med betydande sysselsätlningsminskningar som följd. Förändringar harinle minst drabbat länels skogs- och stålindustri dvs. basindustrin i länet.Genom sysselsättningsökningar inom offenfiig förvaltning och Ijänster har dentolala sysselsättningen troligen ökat i länet. Denna trend har dock brafilsunder . har sysselsättningsproblemen också inombyggnadssektorn blivit alll tydligare. Expansionen inom den offentliga sekiornhar inte varit en lösning för de personer som drabbats avstrukturförändringarna inom industrin. Avgången från industri har dels skettgenom s. k. naturlig avgång, dels medfört en ökad arbetslöshet. Arbetslösheten har varit hög och antalet arbetslösahar ökat. De arbetslösa har regelmässigt varit 4-5 gånger fler än antaletlediga platser räknat som genomsnitt . Anlalel personer iarbetsmarknadspolitiska åtgärder har dessutom regelmässigt varit fler änanlalel arbetslösa. Situationen på arbetsmarknaden har försämrats märkbart ibörjan av . Antalet kvinnor på arbetsmarknaden har fortsatt attöka. Kvinnornas inträde har till stor del skelt i form av deltidsarbete och somen följd av den ökade sysselsättningen inom offentlig sektor. En viss utjämningav den kvinnliga sysselsättningsgraden gentemot riksgenomsnittet har troligenskett. 1981/82:113 Bilagedel 149 Denframtida utvecklingen i länet kommer att påverkas av en mängd beslut,attitydförändringar och kanske nya utveckUngsdrag inom olika områden. Allaframtidsbedömningar är därför osäkra. Deras syfte i detta sammanhang är därföratt beskriva framlida konsekvenser av kända och rådande utvecklingstendenser.Länsstyrelsens prognoser för utvecklingen och med utblick motår 2000 utgår därför från de utvecklingstendenser som gällt under senarehätften av . Den bristande tillgången på sysselsättningsstatistikenhar därvid varit besvärande. Någon hänsyn till den försämrade situation sominträffat i början av 1980-talel när det gäUer befolkningsulveckUngen samt inomsysselsättnings- och arbetsmarknadsområdet har inle kunnat tas. Enligtlänsstyrelsens framtidsbedömningar kommer den tolala sysselsättningen i länetatt fortsätta att öka . Orsaken till detla är attsysselsättningen inom den offentliga sektorn bedöms öka också i fortsättningen.Ökningen beräknas främst ske inom område men också inom denprimärkommunala sektorn. Staten beräknas svara för enbart en liten del avexpansionen. Den av bedömda ökningstakten ligger långt under t.ex. sysselsättningsutredningens huvudalternafiv för den offentliga sektorn. Länsstyrelsenhar liten kontroU över och insyn i de strukturförändringar som pågår inomindustrin i länet. BortfaUet av varaktiga arbelsliltfällen kommer dock enligtlänsstyrelsens uppfattning att visa sig vara betydande. En viss återhämtning avindustrisysselsätlningen har anlagils ske . Utvecklingenhar dock inte hittiUs visat på någon sådan. har i prognosen ocksåmarkerat att de nuvarande slraklur-förändringaraa inte är de sista. Strakturförändringaraainom jordbrakel kommer troligen att fortsätta som följd av äldre brukaresavgång från näringen. Genom kraven på en allt intensivare skogsvård kommersannoUkl minskningen av sysselsättningen inom skogsbmkel att bli mycketbegränsad. Utvecklingenunder är troligen början på en ny långvarig period med negativbefolkningsutveckling i . har för 1980-lalet antagit attnettoinflyttningen till länet kommer att fortsätta men i minskad omfattning ochi sitt huvudalternativ att inflyttningen och utflyttningen kommer att balanseravarandra . Utvecklingen och hittUls under år1981 har varit klart sämre än den trend som antagits i prognosen. Folkmängdeni kommer enligl prognos att öka också under1980-talet. Befolkningsökningen väntas framför alll tiltfaUa och underde närmaste åren också kommun. Däremot kommer troligennettoinflyttningen till och att bli mycket begränsad och kanskevändas i nettoutflyttning. Orsakerna fill dessa nya utvecklingstendenser, somredan har börjat märkas, är bl.a. 1981/82:113 Bilagedel 150 minskadefterfrågan på småhus och förväntade svårigheter på bostadsmarknaden för denstora andelen ungdomar dessa kommuner . Nettoutpendlingen frånkranskommunerna kring kommer troligen att fortsätta att öka på grandav ökat inträde av kvinnor på arbetsmarknaden. 2 Mål och riktlinjer för utvecklingen i länet Planeringeni länet måste utgå från en syn som präglas av "opfimislisk realism".I annat fall är risken stor att de prognoser för den framtida utvecklingen somlänsstyrelsen redovisat får en s.k. självuppfyllande effekt. Dimensioneringenav service- och bostadsbyggandet får dock inte utgå från helt orealistiskaantaganden om möjligheterna all påverka befolkningsutvecklingen i länet. Länsstyrelsensförslag tiU planeringstal för innebär i slor sett följande riktUnjerför planeringen: Länets nuvarande folkmängd bör i stort bibehållas. Ambitionsnivån för regionalpolitiken i länet måstevara hög för kommunerna utanför . Planeringen bör i dessakommuner inriktas på de övre värdena i de föreslagna planeringstalen, dvs. istort sett nuvarande folkmängd. Planeringen i bör utgå frånmittvärdena i de föreslagna planeringstalen dvs. de folkmängder somlänsstyrelsens prognoser anger. Detta ligger i linje med uttalandeatt strävandena efter inomregional balans inle får motverka primära centrasmöjligheter all fungera som nödvändiga centra för länens ekonomi. En fortsatt och fördjupad samverkan mellankommunerna inom är till fördel för alla parter. ortsplanen är framför allt giltig när del gäller planeringen av service-och förvaltningsfunktioner samt trafikförsörining. Däremot är det svårt allinom ortsplanens ram ange rikfiinjer för sysselsättnings- ochlokaliseringspolitiken. SkUlnader i behovet av sådana insatser anges i ställetav indelningen i regionalpolitiska stödområden. Länsstyrelsensförslag till ortsplan är i aUl väsentligt delsamma som förslaget ilänsplaneringen 1974, nämligen: bör så långt möjligt förstärkas som ettregiondelscentram i norta delen av en västsvensk samarbetsregion. Antalet regionala centra kan inte utökas.Befolkningsunderiaget är så litet för flera av dem all särskUda lösningar isläUet måste tillgripas för att bevara nuvarande serviceutbud. och är pä gmnd avkommunikationsförhållanden och serviceutbud alt betrakta som kommuncenlra medviss särställning. Någon urholkning av framför alll statliga förvaltnings- ochservicefunktioner kan inte acceptera i dessa kommuner. 1981/82:113 Bilagedel 151 Det stafiiga och landsfingskommunala serviceutbudetbör så långt möjligt vara av samma omfattning i samtliga kommuncentra. bör övervägas som kommundelscentrum förutomSysslebäck, som antogs av , samt Slöllet, , Lesjöforsoch enligt förslag i länsplanering 1974. Befolkningsunderlagetför servicen i dessa orter är litet. Utvecklingen måste därför följas meduppmärksamhet i den kommunala planeringen. Del är av stor betydelse att denservice som finns på desa orter kan garanteras också . Som grundför diskussioner om stödbehov och stödformer bör en kartläggning av serviceutbudeti kommundelscentra göras. Närheten lill skapar särskilda förhåUandenbl. a. för länels gränstrakter men den ger också speciella förutsättningar förlänels utveckling i övrigt. Dessa förhållanden och förutsättningar böruppmärksammas och tas liUvara genom en vidgad samverkan över såvällokalt som regionalt. Föratt geografiskt styra statens insatser dit behoven är störst finns olikaindelningar i stödområden.