prop · G503128 · 1981-12-31 00:00:00 — Mycket av verksamheten hardirekt negativa effekter. Prop.1981/82:128 57 Densvenska marknaden är relafivt liten, vilket gör det svårt att medlönsamhetskrav producera och sprida fonogram med rötter i och formade försvenska livsmönster och olika gruppers särskilda behov. Den kvanlita-tivtrelativt obetydliga svenska kvalitetsproduktion som finns tillgänglig hari stor utsträckning byggts upp . Detta var engynnsam period med en årlig expansion av fonogrammarknaden på cirka 25%.Troligen är av expansion nu slut. De ekonomiskt relativt svaga fonogrambolagensfortlevnad hotas i ett hårdnande marknadsläge med framväxt av nyakostnadskrävande tekniska processer och i konkurtens med de resursstarkamultinationella bolagen. Denlevande musiken får redan ett omfattande stöd från samhället. Det är av storvikt att staten går in med stöd också fill fonogramverksamhet för att skapagarantier för ett rikt svenskt musikliv och kuhurliv i linje med den avriksdagen beslutade kulturpolitikens intentioner. Deföljande förslagen är inriktade på attgarantera en i alla led - produktion, distribufion och information -kvalitafivthögtstående professionell fonogramverksamhet i och attgöra fonogramverksamhet som kreativ aktivitet och fonogrammet somuttrycksmedium lättare tillgängligt för flera människor. Detnuvarande statliga provisoriska stödet fill fonogramverksamhet är otillräckligtför att nå denna målsättning. Enfråga av stor principiell vikt är humvida det stadiga stödet till fonogramverksamhetskall kanaliseras till en eller flera statliga institutioner, om det skall gestill verksamhet i andra former eller omfatta bägge dessa alternativ.Verksamheten vid Rikskonserter har givit en rad goda erfarenheter. Trots sin relafivtringa omfattning har den haft betydelsefulla kulturpolitiska effekter. Ettdirekt stadigt engagemang i fonogramproduktion har många fördelar när detgäller att sätta kvalitetsnormer för olika delar av fonogramverksamheten. Mångaav de små fonogrambolag som svarar för svensk kvalitetsproduktion av fonogramär uppbyggda kring enskilda eldsjälar eller små föreningar. Detta förhållandegör dessa verksamheter relativt inslabila även om de ekonomiska problemenbortfaller. Endirekt statlig verksamhet ger en stabilitet och kontinuitet inom ickekommersiellfonogramprodukfion, som indirekt underlättar verksamheten även för andrasvenska fonogrambolag med icke-kommersiell inriktning. I det fall framtida stmkturförändringarinom fonogramområdet skulle påkalla väsenligt ökat statligt engagemang i fonogramverksamhetkan denna utbyggnad lättare genomföras om fackkunskap och organisatoriska resurserredan finns inom en etablerad stadig fonogramverksamhet. Fonogramverksamhetmåste utformas och planeras med hänsyn fill hela musiklivet, så att fonogramverksamhetoch verksamhet med levande musik samspelar och kompletterar varandra. Enförläggning av statlig fonogramverksamhet till Rikskonserter innebär attstaten uppdrar åt en och samma insfitution att svara för insatser för såvällevande musik som 1981/82:128 58 fonogramverksamhet,vilket i hög grad underlättar den önskvärda samordningen av insatserna. Detär av stor vikt att staten också gör insatser för atl de många svenska fonogrambolagenskall kunna fortsätta med en diversifierad och decentraliserad fonogramverksamhet.Många av dessa bolag spelar stor roll för vissa musikgenrer eller i vissageografiska regioner. Många av de mindre bolagen har akuta ekonomiskasvårigheter, vilket bl. a. framgår av ett antal stödansökningar som strömmat intill . Om någon form av stöd till dessabolag inte kommer till stånd finns stora risker för att de tvingas upphöra medsin verksamhet och lämna fältet fritt för enbart kommersiell fonogramverksamhet. Kulturtådetanser att stöd skall ges lill såväl statlig som annan verksamhet. Stödet skalldels möjliggöra fortsatt fonogramverksamhet vid Rikskonserter, delskanaliseras genom till andra fonogrambolag. Detta stöd börkompletteras med statliga insatser för förbättrad distribution och konsumentupplysning. Underlagsaknas för att fastställa en bestämd nivå på samhällets stöd till fonogramverksamhetsåsom varande den i alla avseenden mest lämpliga. Genomgripande förändringarkan komma att äga rum inom området . De framlagda förslagen fårdärför ses som åtgärder för att avhjälpa de mest akuta problemen. Destatliga insatserna måste konfinuerligt anpassas till utvecklingen.En sådan anpassning kräver en fortlöpande vetenskaplig bevakning av fonogramområdet. 15 Konsumentinformation: ansvar Arkivetför ljud och bild bör få i uppdrag alt utforma en katalog över fillgängliga fonogram.Av prakfiska skäl kan denna katalog inte omfatta samdiga fonogram som är fillgängligai , ulan bör inskränkas fill dem som hålls i lager av olikadistributörer. Katalogenbör utöver uppgifter om enskilda fonogramproduktioner innehålla informationrörande vilka distributörer som innehar svenska agen-turer för olika fonogrammärkeno. Detsynes lämpligt att en särskild arbelsgmpp tillsätts vid arkivet för ljud ochbild för att i samarbete med olika intressenter (fonogrambolag, , fackhandel etc.) närmare fastställa katalogensutformning. Radiooch tv spelar en viktig roll när det gäller information om fonogram. Det är avstor vikt för fonogrammens roll i den framtida kultur- och samhällsmiljön att mndradioföretagengranskar sitt förhållande till olika delar av fonogrambranschen. Det ärönskvärt att de utformar principer för sin användning av fonogram iprogramverksamheten som ansluter sig till samhällets kulturpolitik i stort. Prop.1981/82:128 59 Bevakningenav fonogramområdet sker till stor del i form av program direkteller indirekt baserade på försäljningsstafistik helt utan de inslag av kritiskgranskning eller analys som förekommer när del gäller film, teater ochlitteratur. Flera allsidigt orienterande och kritiskt bevakande program om fonogrambör ingå i programutbudet. Detär också önskvärt atl de nya programbolagen undersöker förutsättningarna föratt genom en gemensam upplysningstjänst eller i annan form göra del möjligt förallmänheten att få reda pä vilka fonogram som spelats i radio och tv. Påutbildningsområdet är det angeläget att utredningen om gymnasieskolanuppmärksammar innehållet i undervisningen på de linjer som förberederserviceyrken med kulturpolitisk anknytning, speciellt kontors- och distributionslinjen.Undervisningen i ekonomiska ämnen liksom ulbildningen i anknytning till dendirekta yrkespraktiken får inte helt utelämna kuhurpolitiska värderingar ochyrkesetiska aspekter när del gäller hanteringen av kulturprodukter som fonogramoch böcker. Inomhögskolans ram bör en påbyggnadsutbildning - förslagsvis 10 poäng erbjudasbibliotekarier för atl skapa en kader av fonogramkunnig personal vid vårabibliotek. Informationenpå fonogrammens konvolut är myckel betydelsefull för mottagarna. Stickprovvisar att många av de fonogram som saluförs inte fyller de minimikrav somfastställts i överenskommelsen mellan konsumentombudsmannen och fonogrambranschen. Detfinns anledning för /KO att granska hur branschen efterleveröverenskommelsen om konvolutens utformning. Om en sådan granskning som kanförmodas - visar att överenskommelsen i många fall inte följs, bör en skärpningav övervakningen och en omvandling av överenskommelsen till en förordningövervägas. 16 Framtida fonogramverksamhet vid Rikskonserter Fonogramverksamhetenvid Rikskonserter bör byggas ut och förstärkas i olikaavseenden. Dels bör produkfionen ökas från nuvarande ca 25 fonogram fillca 50 fonogram . När del gäller verksamhet med levande musik harRikskonserter i uppdrag att göra stödjande och konsulterande insatser.Rikskonserter bör få ett. liknande uppdrag inom fonogramområdet, vilket innebäratt institutet skall kunna hjälpa gmpper och individer som vill ge ut enstaka fonogrammed detta arbete. Stöd till andra fonogrambolag bör dock administreras av kulturtådet(se nedan). Rikfiinjernaför Rikskonserters fonogramverksamhet bör mot bakgrund av gjorda erfarenheterfå en något annorlunda utformning än . Kravet på attRikskonserter endast skall ge ut sådana fonogram Prop.1981/82:128 60 somi olika avseenden kompletterar redan förekommande produktion har medfört en radpraktiska svårigheter. Fonogramverksamheten vid Rikskonserter bör i framtidenbedrivas med följande allmänna, gmndläggande målsättning; Fonogramverksamhetenvid Rikskonserter skall bidra fill - ett mångsidigt svenskt musiklivi linje med den statliga kulturpolitikens intenfioner - en ökad fillgång till fonogramutformade på sådant sätt att de motsvarar kulturella och sociala behov ochfrämjar ett akfivt förhållande lill omvärlden enutveckling av alternativ till det kommersiella fonogramutbudet med utgångspunkti olika mottagargmppers behov och önskemål saml enökad kunskap i utlandet om svenskt musikliv. Vad beträffarproduktionens innehåll skall Rikskonserters fonogram kunna omfatta mångamusikaliska uttrycksformer. Fonogrammen skall i huvudsak spegla svensktmusikliv och innehålla musik utförd av svenska musiker. Fonogram med annatinnehåll skall dock kunna framställas, särskilt som led i kuhumtbytesprojeklmed andra länder. Produktionernaskall ha en pedagogisk utformning för atl bl. a. underlätta för nya mottagargmpperatt använda dem. Härvid skall särskild hänsyn tas till möjligheterna altanvända fonogrammen till studier eller annan verksamhet som i övrigt omfattart. ex. musikutövande eller lyssnande till levande musik. del av Rikskonserters verksamhet med levande musik är riktad lill barn ochungdom. Del har inte varit fallel med fonogramverksamheten.Rikskonserters betydande erfarenhet när del gäller musikverksamhet för barnoch ungdom bör också kunna utgöra grund för fonogramverksamhet för barn ochungdom. Det finns mycket få goda fonogramproduktioner för barn. Ungdomenär den kommersiella fonogramindustrins huvudsakliga målgrupp och ges alltförfå alternativ till det kommersiella fonogramutbudet. Minsten tredjedel av Rikskonserters fonogramproduktion bör vara fonogram särskiltanpassade för barn och ungdom. Utgivningen bör i övrigt främst omfatta fonogramav typer som inle är väl företrädda genom annan icke-kommersiell fonogramverksamhet. Rikskonsertersfonogram bör spridas på ett sådant sätt att de blir tillgängliga för så mångamottagare som möjligt. I första hand bör ett samhällsstött distributionsnätanlitas (se nedan). Deav Rikskonserter utgivna fonogrammen bör som regel hållas tillgängliga förallmänheten . Planeringenav fonogramverksamheten bör ske enligt en annan ordning än under försöksfiden.Ett förslag till treårsplan för fonogramverksamheten upprättas av fonogramavdelningen.Detta förslag tas upp till behandling i en fonogramkommillé. Denna kommittébestår av tre med- Prop.1981/82:128 61 lemmarutsedda av , två medlemmar utsedda av Rikskonserters styrelsesamt Rikskonserters verkställande direktör samt fono-gramavdelningens chef. Demedlemmar som utses av respektive statens kulturrådbehöver inte vara medlemmar av dessa styrelser. Fonogramkommitténfastställer verksamhetsplanen och ger förslag fill budget ochanslagsframställning för fonogramverksamheten. Detta förslag förs vidare tillRikskonserters styrelse för beslut. Försöksverksamhetenmed fonogram vid Rikskonserter har visat alt det inte är nödvändigt att byggaupp några störte fasta tekniska resurser för att genomföra verksamheten. Dethar dock ibland visat sig svårt att till rimliga kostnader få tillgång tillteknisk utrustning. För att säkerställa tillgång till högt kvalificeradinspelningsteknik är det önskvärt att Rikskonserter upprättar ett ramavtal medSveriges Radio. Detta avtal skulle innebära att på vissa villkorgaranterar Rikskonserter tillgäng till studiolokaler, inspelningsteknik ochtekniker mot att Rikskonserter betalar en fast summa till SverigesRadio. Även andra inspelningslekniska resurser skall kunna hyras avRikskonserter. Rikskonserterskall dock förfoga över en god redigeringsstudio samt mobil inspelningsteknikav hög standard. Dessa resurser skall kunna användas både i den egna produktionenoch i samband med stöd till tillfälliga fonogramproducenler. Förgenomförande av ovanstående uppgifter beräknas en personalstyrka vidRikskonserters fonogramavdelning omfattande 18 tjänster för produktion,marknadsföring samt stöd- och konsultverksamhet. Dessutom beräknas ett behovav 5 tjänster för distribution. De senare tjänsterna bör överföras fill ett samhällsstöttdistributionsföretag, när ett sådant kommer fill stånd. Utbyggnadenav verksamheten bör ske etappvis under budgetåren 1980/ 8182/83. Anslaget tillRikskonserters fonogramverksamhet var /79 4,6 milj.kr. Dentotala utbyggda permanenta verksamheten /83 beräknas inklusivekostnadsstegringar på fordra ett anslag på ca 11,7 milj. kr. 17 Stöd till fonogrambolag Ettstöd till fonogramproduktion bör ha formen av ett förhandsstöd eftersomproduktionen i de flesta fall medför relativt stora inspelningskostnader.Förhandsstöd kan ges i skilda former. De mest näraliggande formerna är atlstödet utgår lill enstaka projekt och produktioner eller fill en samladutgivning omfattande ett flertal produktioner. Ett förhandsstöd direkt tillenstaka projekt och produkfioner skulle emellertid resultera i en strid strömav ansökningar som skulle kräva oproportionerligt stora administrationskostnader. Prop.1981/82:128 62 Kulturtådetföreslår därför atl stödet ges enligt den sistnämnda modellen dvs. till ett fonogrambolagsverksamhet och grundat på en samlad beskrivning av den planerade verksamhetenöver . Detta torde inte orsaka några större olägenheter för fonogramproducenternaeftersom de i allmänhet har någon form av långtidsplanering. En sådan konstmkfionhar också förordats av företrädare för de små svenska fonogrambolagen. Stödskall kunna utgå lill svenska fonogrambolag och distribufionsbolag medregelbunden utgivning av minst två fonogram samt till större fonogramprojektsom drivs inom ramen för andra organisafioners verksamhet. Stödetskall fördelas av på grundval av ansökningar innehållandeplan produkfion. Del synes lämpfigt att stödet till fonogramproduktionavgörs i , dans och musik. Bedömningarna av inkomnaansökningar skall ske efter samma riktlinjer som uppställts för Rikskonserters fonogramverksamhet. Kulturtådetskall fatta sitt beslut med hänsyn till hela den i ansökan presenteradeproduktionsplanen och med hänsyn till en bedömning av del ekonomiskarisktagandet. Stödav denna typ skall kunna ges lill ett och samma fonogrambolag högst en gångunder en tvåårsperiod. Fömtomdet ovan beskrivna stödet till nyproduktion av fonogram bör även stöd utgå tillnypressning av sådana grammofonskivproduktioner som av kullurpolitiska skäl börfinnas kvar på marknaden trots att företagsekonomiska fömtsätlningar för dettainte föreligger. Stödetbör fördelas av . Stödtill ny upplaga skall utgå med högst av den kalkylerade kostnaden för enupplaga på 1000 exemplar. Den nya upplagan skall pressas i minst 1000 exemplar. Stödettill fonogrambolagens kvalitetsproduklion bör byggas ut ,budgetåren 1980/81-1982/83. /81 bör stödet uppgå till 3 milj.kr. och följande budgetår ökas till 4,5 milj. kr. Stödets slutgiltiga nivå börfastställas med ledning av erfarenheterna från det första verksamhetsåret1980/81. Det bör dock tillsammans med stödet fill fonogramprodukfionen vid Rikskonserteromfatta av de svenska fonogramproduktionerna. Fonogramdistributionenfungerar på ett från kulturpolifisk synpunkt mycket otillfredsställandesätt. Del är - särskilt utanför storstadsområdena - mycket svårt förmottagarna att kunna överblicka olika alternativ i fonogramutbudet eller fålag på vissa typer av fonogram. I praktiken inskränker sig urvalet ofta tilldet fåtal fonogramprodukfioner med pop- Prop.1981/82:128 63 ochdansmusik som för tillfället säljs i rackbolagets ställ i bensinmackar ellerdagligvaruhandel. Enrad intressenter inom fonogramområdet har uttryckt missnöje med den nuvarande fonogramdistributionen.Enligt mening är avsaknaden av en effektiv distributionsorganisalion,som arbetar från kulturpolitiska utgångspunkter, en avgörande brist på fonogramområdet. Ettdistributionsnät med stöd av samhället bör skapas för att garanteraatt ett mångsidigt utbud av fonogram blir tillgängligt för mottagarna iSverige, såvitt möjligt oberoende av sociala och geografiska fömlsättningar garanteradistribution av de fonogram som produceras med stöd av samhället distribuerafonogram för speciella grupper såsom etniska minoriteter och barn distribuerafonogram för kollektiv användning i bl. a. skola och folkbildning distribuerafonogram från länder utanför den snäva krets som representeras av de storadistributionsbolagen t. ex. fonogram från tredje världen samt Öst- ochSydeuropa mötakrav på distributionsapparat från biblioteken, bokhandeln och folkrörelsernasamt motverkadominans för GLF-företagen när det gäller leveransvillkor och prisbildning. Kulturrådetbör få i uppdrag atl inleda förhandUngar med olika intressenter inom fonogramområdetangående bildandet av ett samhällsstött distributionsnät genom vilket bl. a.Rikskonserters fonogram skulle distribueras. Detta distributionsnät föreslåsbestå av dels en central verksamhet, dels regionala verksamheter (regionaladepåer). Dencentrala verksamheten skall ha som uppgift att distribuerafonogram som produceras av verksamhetens delägare och andra fonogram somproduceras med samhällsstöd träffaavtal med olika fonogrambolag och tillfälliga fonogramproducenler rörandedistribution av deras fonogramproduktioner träffaavtal med andra fonogramdistributörer och samarbete kring kullurpolitisktangelägen fonogramdistribution importerafonogram för etniska minoriteter och andra fonogram av en typ som genom dennuvarande strukturen på distributionsområdet inte är fillgängliga i Sverige.Rikskonserter skall i vissa fall kunna biträda med anpassning av dessa fonogramtill svenska förhållanden levererafonogram till fackhandel, bokhandel och bibliotek leverera fonogramtill regionala depåer eller direkt till depåernas kunder drivaen skivklubb av samma typ som Rikskonserters nuvarande skiv-klubb men med störresortiment samt bedrivapostorderförsäljning också på annat sätt. 1981/82:128 64 Medden centrala organisationen som huvudman bör till verksamheten knytas regionaladepåer där lokala fonogrambolag, regionala musikinsfitu-fioner,länsbildningsförbund, landsting och liknande intressenter kan gå in sommedansvariga. Vid de regionala depåerna bör bedrivas aktiv, uppsökandeförsäljning till olika typer av återförsäljare i regionen såsom fackhandel,museer. Folkets Hushörnor, arbetsplatsombud, föreningar, studieförbund,hembygdsgårdar, musiker etc. De regionala depåerna skulle få en särskilduppgift i att sprida lokalt producerade fonogram fill AV-cenlraler ochbibliotek, t. ex. mångfaldigade program från lokalradion, debattinlägg på fonogramfrån olika intressegrupper etc. Vid de regionala depåerna bör också bedrivaskonsumentupplysning och rådgivning i fonogramfrågor. Detsamhällsstödda distribufionsnätet bör i huvudsak finansieras genom ett påläggpå de distribuerade fonogrammens pris. Dessutom bör de resurser som i inom Rikskonserters distributionsapparat överföras till ett samhällsstöttdistributionsnät. Del bör också riktas särskilt stöd från stal, landsfing ellerkommuner fill sådana delar av distributionsnätets verksamhet som är ekonomisktolönsamma men önskvärda av kullurpolitiska skäl, t. ex. import av fonogram förvissa invandrargrupper. Distributionenav fonogram via biblioteken har hitfills spelat en obetyd-Ug roll. I framfidenbör dock biblioteken spela en mer betydelsefull roll inte minst som förmedlareav informafion om fonogram. Utlåning av fonogram bör bedrivas i ökad utsträckning,men denna udåning bör i princip vara selekfiv till vissa mottagargmpper, t. ex.barninstitutioner. Biblioteken kan också spela en stor roll när det gällerförmedlingen av fonogram med företrädesvis lokalt intresse, t. ex. utlåning avkopior av vissa av lokalradions program. Detär önskvärt att de ansvariga organen inom primär- och landstingskommuner inomramen för de allmänna kulturpolitiska riktlinjer som gäller inom respektivekommuner närmare definierar bibliotekens, AV-centraler-nas och andrakulturinstitutioners uppgifter inom och ansvar för verksamheten med fonogram. 19 Avgift för privat kopiering av fonogram Underde har lyssnande på ljudkassetter tilltagit särskilt blandungdomen. I denna grupp är lyssningen mer omfattande än lyssningen pågrammofonskivor. Kassetternas genombrott har också gjort det lättare attkopiera fonogram för privat bruk. Denna kopiering är fullt legal, vilket denbör vara även . Den för bl. a. med sig större möjligheter för individernaatt sammanställa sina egna fonogram utifrån egna behov och önskemål. Den ökadekopieringen får emellertid från fonogrampolitiska synpunkter också negativaverkningar. I de fall kopiering ersätter ett inköp av fonogram sker ettinkomstbortfall för upphovs- 1981/82:128 65 Frågan om ersättning för detta bortfall förutsätts tas uppav upphovsrättsutredningen. Slagnationen i fonogramförsäljningenåren 1977-1978 kan fill stor del förklaras med en intensifieradkopieringsverksamhet. Om möjligheterna att låna fonogram på biblioteken byggsut kommer möjligheterna fill kopiering att bli större än med ett ökatinkomstbortfall för upphovsrättsinnehavare och fonogrambolag som följd. Dettakommer för fonogrambolagens del att innebära att allt flera produktioner intebär sina egna kostnader, vilket medför ett minskat utbud. Denna minskningkommer att drabba den svenska produktionen i första hand eftersom dennautgivning i allmänhet enbart har eller som marknad. Minskningenkommer också att innebära att färre fonogram importeras. Det är sannolikt att minskningeni hög grad drabbar kullurpolitiskt angelägen produkfion, vilket kommer alt ställastora krav på stöd från samhället. Detär i princip rimligt att de som kopierar fonogram privat får betala för samhälletsstöd till upprätthållande av en mångsidig fonogramproduktion. Det är också iprincip rimligt att upphovsmän och musiker får ersättning för det ekonomiskaavbräck som vållas genom kopieringen. I vilka former delta skall ske börklarläggas av upphovsrättsulredningen. Vid sidan av en eventuellupphovsrättslig ersättning bör alltså en särskild avgift tas ut. Storleken ochformerna för denna avgift bör i första hand fastställas i samordning med deförslag som väntas från upphovsrättsutredningen. Skulle en sådan samordninginte vara möjlig föreslår att en avgift på påoinspelade kassetter införs från 1 juh 1980, dvs. en avgift på l:20pådenvanligaste typen av kassetter med 60 minuters speltid. Avgiften bör tas ut igrossistledet på sådana kassetter som levereras till detaljhandeln. En sådanavgift beräknas / 81 inbringa bort emot 30 milj. kr. Dei denna rapport framlagda förslagen bör genomföras , dvs.med början under /81. De olika anslagsbehoven är nedan angivnai respektive budgetårs penningvärde. /81 bör Rikskonserters fonogramverksamhet ges permanent karaktäroch bedrivas efter de nya riktlinjerna. Den byggs ut till en årsproduktion på35 fonogram och personalstyrkan ökas i motsvarande grad. Anslag; 8,8 milj. kr. /82 ökas produkfionentill 40-45 fonogram. överförs vissa tjänster till det samhällsstöddadistributionsföretagel. Anslag; 9,7 milj. kr. /83 ökasproduktionen till 50 fonogram. Anslag; 11,7 milj. kr. Övrigtstöd lill fonogrambolag föreslås uppgå till 3,0 milj. kr. budgetåret 5 1981/82. Prop.1981/82:128 66 1980/81samt 4,5 milj. kr. Anslaget /83 fastställs medledning av erfarenheterna under del första verksamhetsåret. Därtill kommer attstatens kulturråd för handläggningen av stödet beräknas behöva ett tillskottom . fr. o. m. /81. Budgetåret1980/81 bör få i uppdrag och medel för atl genomföraförhandlingar med olika parter angående bildandel av en ny distributionsorganisalion.Anslag: 0,2 milj. kr. Budgetåret1981/82 bör den nya organisationen starta sin verksamhet. Anslaget kan beräknasförst efter genomförda förhandlingar. /81 utformas fonogramkatalogen vid arkivet för ljud och bild.Anslag efter särskild anslagsframslällan.