prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — Utgångspunkten vidseparalredovisningen är alt bedöma den resultatförbättring för SJ som ennedläggning av hela del Irafiksvaga järnvägsnätet skulle medföra. En del av dentrafik som detta bannäl alstrar kommer även efter en nedläggning all behåUas påjärnväg. Värdet av den trafik som bortfaller på affärsbanenätet - det s.k. matarvärdet -avräknas resultatförbättringen. De sakkunnigagodtar SJ:s beräkningar av de tolala intäkterna på det trafiksvaga bannätetår 1980, 387,9 milj. kr. Likaså godtas SJ:s beräkning av matarvärdet, 30 milj. kr. Däremot harSJ:s beräkning av kostnaderna för delIrafiksvaga bannätet föranlett vissa justeringar från de sakkunnigas sida. Kostnaderna för grenstalioner har såledesreducerats från 305,8 till 238,3milj. som en följd av all en ny beräkningsteknik tillämpas. ' Med stöd av regeringens beslut och den 14maj 1981 tillkallade departementschefen som sakkunniga direktören ledamöterna av (), () och RuneTorwald (c). Prop.1981/82:100 Bilaga 9 90 beräknaskostnadsposten Gemensamma inkomster och utgifter fill 53,9 milj. kr. vilket är drygl 15 milj. kr. lägre ändel av SJ angivna beloppet. SJ:s beräkning avintäkter och kostnader för det separatredo visade bannätet år 1980medför sammanlaget ell underskott efter avdrag för matarvärdet på 695 milj. kr. Desakkunnigas bedömning innebär som framgår avsammanställningen nedan att detta belopp reduceras lill 612,2 milj. kr.Framräknat tiU /83 motsvarar detta belopp ett ersällningsbehov på 829,8 milj. kr. vilket skalljämföras med del av SJ framräknade beloppet på 937,6 milj. kr. SJ ' De sakkunniga Kostnader för grenstationer 305,8 238,3 och utgifter 69,3 53,9 Övriga kostnader 737,9 737.9 Underskott./. Enligl desakkunnigas mening hade del varit önskvärt all kunna tillföra grenstationernaen extra intäktsandel för de merprestalioner som utförs på dessa stationerjämfört med linjestafionerna. Delta hade fått lill följd en minskning av delseparatredovisade bannätets intäkter och därmed behov av att öka driftersältningen. I första hand medanledning härav anser de sakkunniga all det framräknade beloppet för driftersältningenunder /83, 829,8 milj. kr., något underskattar del verkliga ersåtlningsbehovet.De sakkunniga föreslår därför all driftersältningen för /83 skall utgåmed eltbelopp om 860 milj. kr., dvs. i princip oförändrat nominellt belopp i förhållande till innevarande budgetår. SJ begär /83 ersättning för drift av icke lönsamma järnvägslinjer med937,6 milj. kr. De sakkunniga som granskat separatredovisninghar däremot beräknat ersällningsbehovel lill 860 milj. kr. Jag godtar de sakkunnigas beräkning aversällningsbehovel. Beloppet har dockminskals med . som en följd av genomförd nedläggning av persontrafik på detersättningsberåttigade bannätet. Jag föreslår därför aft driftersällning föricke lönsamma järnvägslinjer under budgetåret1982/83 ulgår med sammanlagt 859,3 milj. kr. Däremot godtar jag SJ:s beräkning av ersällningsbehovelför vissa icke Prop.1981/82:100 Bilaga 9 91 lönsamma järnvägsstationer, 3,7 milj. kr. Ersättningenavser stationer på affärsbanenätetsom regeringen under fidigare år ålagt SJ all bibehålla sedan resp. kommungjort framställning härom. SJ begär vidareersättning med 32,1 milj. kr. för drift och underhåll av plankorsningarmellan järnväg och väg. Jag vill i sammanhanget erinra om aft föredraganden iprop. 1979/80:100 bil. 9 (s. 108) framhöll aft SJ:s kostnader förplankorsningarna väl ryms inom den av beslutade koslnadsavlastningen för SJ. Föredragandenkunde därför inle förorda någon särskildersättning för ändamålet. budgetproposifion anfördes samma skäl mot alt särskild ersättningskulle utgå liU SJ. SJ har i enskrivelse till regeringen redovisat hiir den av riksdagenfaslstäUda avlastningen av SJ:s fasta kostnader utnyttjas och fördelas på olikarabatter och prisåtgärder. SJ:s beräkningar lyder på att koslnadsavlastningeninle skulle vara fillräcklig för alt rymma verkets kostnader förplankorsningar. Jag finner del därför lämpligt all denna fråga studeras ytterligarei samband med all koslnadsavlaslningens storlek och utformningutvärderas och omprövas . I avvaktan på denna utvärdering ärjag inle beredd all förorda någon särskild ersättning fill SJ för drift och underhåU avplankorsningar. Del sammanlagdamedelsbehovel för ersättning lill SJ för drift av icke lönsammajärnvägslinjer m.m. för /83 uppgår därmed enligl min beräkning tifi (859,3 + 3,7)863,0 milj. kr. Enligl min meninghar nuvarande syslem för driftersältningen betydande nackdelar. Enuppenbar nackdel är all systemet knappast medför något incitament för SJatt öka sina intäkler eller minska sina kostnader på del Irafiksvagabannätet eftersom SJ i princip får betalt för vad trafiken kostar. En inläktsökningmotsvaras således i princip av en lika stor minskning av drift ersättningen.En annan nackdel är att statsmakterna inle presenterat omfattningenoch inriktningen av de tjänster man köpt av SJ. I stället har SJ själv fåll bestämmautbudet av Irafikljänsler och därmed även i hög grad driflersällningensstorlek. Utgångspunkten förett nytt system måste enligl min mening vara att del skall leda lill allSJ får elt incitament lill alt såväl öka sina intäkter som all minska sinakostnader på de Irafiksvaga delarna av bannätet. Målsättningen bör också varaatt så långt möjligt precisera de tjänster som staten köper av SJ. De sakkunniga somgranskal separatredovisning har bl. a. haft till uppgift attundersöka möjlighelema och konsekvenserna av all på olika sätt reducera driftersältningen lill SJ.De sakkunnigas slutbetänkande (Ds K1981:19) Statens kostnader för olönsam järnvägstrafik - Förslag lill nyttbetalningssystem har överlämnats till regeringen. I belänkandetföreslås all ell nytt driftersällningssyslem införs fr.o.m. . Enligl del trafikpolitiska beslutet kan SJ under vissaförutsättningar ge 1981/82:100 Bilaga 9 92 trafikanter forslingsbidrag av medel fråndriflersältningsanslagel för att läcka merkostnader i samband med en överflyttning avgodslrafik från järnväg lill kombinerad transport landsväg/järnväg. har ingetbidrag lämnats,eftersom någon sådan överflyttning ännu ej ägt rum. Forslingsbidragetskall enligt beslutet läcka trafikanternas totala merkostnader under detförsta året efter en driflomläggning varefter bidraget trappas ned med likastora belopp så all del faller bort helt efter sammanlagt fem år.Elt annat villkor som är förknippat med bidraget är all en trafikant närmastföre en irafikomläggning skall ha haft enomsättning på i storleksordningen 50 järnvägsvagnar . Bidragsreglernainnebär enligt min mening all del finns viss risk för all berörda trafikanterefter en eventuell driflomläggning får en alltför snabb ökning av sinatransportkostnader. Jag bedömer del därför angelägel alt reglerna kan anpassas lill de skiftandefömlsällningar som råder i olika delar avlandet och på olika orter. Del bör ankomma på regeringen att göra deavsteg från nuvarande regler som är nödvändiga. Jag hemstäUer att regeringen föreslår att liU Ersättningtill för drift av icke lönsamma järnvägslinjer m.m.för /83 anvisa ell anslag på . Bidrag till trafiksäkerhetsfränande åtgärder vidjärnvägskorsningar 1982/83 Förslag 11600000 Från anslagetbetalas statsbidrag till för sådana Irafiksäkerhelsfrämjandeåtgärder i järnvägskorsningar som huvudsakligen be-fingas av vägtrafikens säkerhetskrav. Antaletsammanstötningar mellan vägfordon och rälsgående fordon vid järnvägskorsningarhar varit i genomsnitt 111 per år.Härvid har i medeltal 30 personer dödals medan 38 skadats allvarligt. Underår 1980 inträffade 96 kollisioner, varvid 32 personer dödades och 27 skadades allvarligt. Del tolala antaletkorsningar har kunnat minskas med ca 550 . Vid kalenderårsskiflet 1980-81fanns 24250 plankorsningar med spårtillhöriga eller trafikerade av . Av dessa var helt ulan skydd för vägtrafikanterna. Till detta kommerca 1 200 korsningar mellan väg och enskild järnvåg. Det statligabidraget lill trafiksäkerhetsfrämjande åtgärder vid järnvägskorsningar har isin nuvarande form funnits /63. Principerna förbidragsgivningen framgår av prop. Genom regleringsbrev den 12juni 1980 har utfärdats bestämmelser för anslagels användning, vilka ersatt tidigarebestämmelser. Prop.1981/82:100 Bilaga 9 93 Från anslaget ulgårstatsbidrag till järnvägar för sådana trafiksäkerhets-främjande åtgärder, exempelvis ljus-och ljudsignaler och bommar som huvudsakligen betingas av vägtrafikenssäkerhetskrav i korsning mellan järnvägoch väg. Statsbidrag ulgårmed högst av beräknad engångskostnad för kryssmärke, ljus- och ljudsignaler ochsäkerhetsanordning som vidtagits på gmnd av bestämmelserna i vägmärkesförordningen(1978:1001) (VMF). Statsbidrag ulgår också för annanIrafiksäkerhelsfrämjande åtgärd lill fördel för vägtrafiken såsom siktförbältring ellervägomlåggning vid järnvägskorsning inklusive marklösen och ersättning för skadaoch intrång. Bidrag ulgår med högst av engångskostnad för automatisering avbefintlig säkerhetsanordning. Ansökan om bidraggörs av järnvägens ägare, dvs. SJ eller de enskilda järnvägsföretagen.Avser ett ärende korsning med spår som tillhör enskild järnväg vars driftöverlåtils på SJ görs dock ansökningen av SJ. Ansökan av SJ inges tilltrafiksäkerhetsverket. I övriga fall släUs ansökan liU trafiksäkerhetsverket ochinges lill . Bidrag ulgår ulan särskild ansökan när del enbart ärfråga om upprättande av kryssmärke där sådana inte har funnits. Frågan om vid vUkaplankorsningar som åtgärder skall vidtas diskuteras i allmänhet inom dens. k. plankorsningsdelegationen som är en av trafiksäkerhetsverket, SJoch bildad delegation för sådana Irafiksäker-hetsfrågor som berörjärnväg och väg gemensamt. Enligt instmktionen åligger det delegationen att meduppmärksamhet följa utvecklingen av trafiksäkerheten vid plankorsningar, all lainitiativ lill åtgärder för trafiksäkerhetens främjande vid sådana korsningar, att handläggaärenden som avses i VMF samt att handlägga övriga trafik säkerhetsfrågor som berörjärnväg och väg gemensamt och som hänskjutits fill delegationen. Beviljat statsbidragutbetalas av trafiksäkerhetsverket sedan järnvägens innehavare anmälttUl trafiksäkerhetsverket att arbetet ulförts i enlighet med det av trafiksäkerhetsverket godkändaförslaget. Vid ingången /82 förelåg en plan med beviljade fram-släUningar omstatsbidrag liU ell belopp av 21,8 milj. kr. Del av beviljade anslagetför budgetåret uppgår lill 12,0 milj. kr. TrafiksäkerhetsverketframhåUer i sin anslagsframställning alt beslut alt även på längre siktbibehålla vissa olönsamma järnvägslinjer motiverar en däremot svarande ökning avtrafiksäkerhelsmässigi motiveradeåtgärder vid järnvägskorsningar. För all dessa åtgärder inte skall ta för lång fid att förverkliga och medhänsyn till det stora antal järnvägskorsningar som saknar bommar ellerljud- och ljussignaler bör enligt verketanslaget ökas . Trafiksäkerhelsverkel begär därför för budgetåret1982/83 ett anslag om 19,8 milj. kr. En uppräkning av anslaget för kostnadsstegringar reducerat i enlighetmed regeringens budgetdirektivinnebär ell anslag på 12,9 milj. kr. Prop.1981/82:100 Bilaga 9 94 Enligl min mening ärnuvarande system för bidragsgivningen förknippat med en onödig byråkrati. Tiden mellaninlämnad ansökan och beviljade medel är dessutom ofta lång vilket innebär en onödigtröghet i trafiksäkerhetsarbelel vid järnvägsföretagen. Arbetet hämmas bl. a.av all järnvägsföretagen inte får påbörja sitt arbete innan bidrag beviljats.Överhuvudtaget har bidragssystemet medfört en onödig byråkrati såväl i kontakternamellan de berörda verken SJ,trafiksäkerhetsverket och som inomSJ mellan detta verks centrala, regionala och lokala nivåer. Dessa förhållandentalar för att bidragssystemet bör ändras. Av det tolalabidragsbeloppet har regelmässigt gått fill SJ. Enavsevärd förenkling bör därför kunna göras genom all ersätta nuvarandebidrag med dels ett direkt bidrag till SJ, dels ell mindre bidrag till deenskilda järnvägsföretagen. Delta anser jag vara naturligt med hänsyn fill attdel är järnvägsföretagen som har ansvaret för säkerheten vid plankorsningarna.Det bör härvid nämnas alt SJ med egna medel i betydande utsträckningbidrar tiU en bättre säkerhet vid plankorsningarna. Den tolala resursinsatsenvid SJ uppgick under /81 till ca 23 milj. kr. vilket framgår avsammanställningen nedan. SJ:s investeringsmedel 5,0 milj. kr. Bidrag utbetalat av trafiksäkerhetsverket 3,4 milj.kr. Slopande av vägar, ersättningsvägar, plan-, profil- och siktförbättringar m.. m. SJ:s driftmedel 4,3 milj. kr. Bidrag utbetalat av trafiksäkerhetsverket 7,5 milj.kr. SJ:s driftmedel 2,5 milj. kr. Summa 22,7 milj. kr. Mol den härbakgrunden föreslår jag all del nuvarande anslaget Bidrag lill trafiksäkerhetsfrämjandeåtgärder vid järnvägskorsningar som utbetalas av trafiksäkerhetsverket, vadgäller åtgärder som avser SJ:s bannäl, ersätts med ell direkt bidrag lill SJ. När det gällerenskilda järnvägar har fillsynsuppgiflen. Jag föreslår därför altbidragsgivningen avseende Irafiksäkerhetsfrämjande åtgärder vidplankorsningar på dessa järnvägar administreras av och all ansökan om medelsåledes inges till . Ändringarna föreslås genomföras fr.o.m. budgetåret1982/ 83. Utgångspunkten skallliksom hillills vara att bidragetskall användas för all tillgodose vägtrafikenssäkerhetskrav i korsning mellan järnväg och väg. Delta förutsätter ett fortsatt närasamarbete mellan SJ, och trafiksäkerhelsverkel. ' Trots en successiv minskning av antalet obevakadejärnvägskorsningar Prop.1981/82:100 Bilaga 9 95 återstår ett stort anlal korsningar däråtgärder är nödvändiga. Vid sidan av del statliga bidraget vidtar, som tidigareframgått, SJ med egna medel elt stort antal åtgärder. Härtill kommer att SJ som enföljd av regeringens beslut om särskilda syssel-sällningsinsalserfåll möjlighet all slopa ell 160-tal obevakade plankorsningar. Den totalaresursinsatsen för all öka säkerheten vid järnvägskorsningar är såledesbetydligt större än vad det statliga bidragels storlek i sig visar. Mol den härbakgrunden bedömer jag del tillräckligt all under /83 medstatsbidrag understödja trafiksäkerhelsarbelel vid plankorsningar med ellbelopp om 12,9 milj. kr. i enlighet med den uppräkning av nuvarande anslagsom förordals i regeringens direktiv för budgetarbetet. Av dettabelopp föreslår jag att lill SJ utbetalas 11,6 milj. kr. genom elt nytt anslagD3. Bidrag fill trafiksäkerhetsfrämjande åtgärder vid järnvägskorsningar. Föråtgärder vid enskilda järnvägar föreslås, vilket jag tidigare redovisat underanslaget B 6. Bidrag till drift av enskilda vägar m. m., alt resterande del avmedlen, 1,3 milj. kr., förs upp som en delpost på nämnda anslag. Jag hemställer att regeringen föreslår all till Bidrag tilltrafiksäkerhetsfrämjande åtgärder vid järnvägskorsningar för /83anvisa ett reservationsanslag på11600000 kr. 1980/81 Utgift' 1981/82 Anslag 1982/83 Förslag ' Anslaget Järnvägar m. m. Från anslaget betalas investeringar inom det ekonomiskaförsvaret. Statens järnvägarhar beräknat anslagsbehovet för /83 lill 10,4 milj. kr., enökning i förhållande lill innevarande budgetår med 4,4 milj. kr. I beloppet ingår 2,9 milj. kr. förfärdigställande av skolbyggnaden i utbildning av vapenfria Ijänsleplikliga i reparalionsljänst. I avvaktan påregeringens proposition om totalförsvarets fortsatta utvecklingberäknarjag efter samråd med chefen för medelsbehovel förförsvarsinvesleringar vid SJ under /83 Prop.1981/82:100 Bilaga 9 96 tillnominellt oförändrat belopp i förhållande lill innevarande budgetår, dvs. Jag hemställer all regeringen föreslår all, i avvaktan påsärskild proposition i ämnet, lill Försvarsinvesteringar vid statens järnvägarför /83 beräkna ett reservationsanslagpå . Prop.1981/82:100 Bilaga 9 97 Under littera E lassammanlagt upp nio anslag varav anslagen E 1-E5 avser verksamhet och anslagen E6-E9 övrigasjöfartsändamål. I enlighet med tidigareförslag i propositionen (prop. 1980/81:20) om besparingar i statsverksamheten och budgetpropositionen 1981 las inle något nytt anslag upp för bidrag till vissa resorför sjöfolk för /83. årcentral förvaltningsmyndighet för ärenden som rör sjöfarten i den månhandläggningen inle ankommer på annan myndighet. Verksamheten skall bedrivasmed huvudsaklig inriktning på handelssjöfar-len. Sjöfartsverkelsverksamhet är programbudgelerad. Verksamheten är indelad i programmenFarledsverksamhet, Fartygsverksamhel och Övrig verksamhet. Den statliga isbrytningen som redovisas pä särskiltanslag inom programmet Farledsverksamheloch kostnaderna under programmet Övrigverksamhet finansieras direkt över statsbudgeten. I övrigt läckssjöfartsverkels kostnader i huvudsak genom olika avgifter. beräknar i sinanslagsframställning brutlokostnaden, exkl.investeringar till 582,5 milj. kr. för verksamheten /83. Efter avdrag för intäkter under anslagen ochbidrag från andra huvudtitlar, som beräknas fill 29,2 milj. kr., bliranslagsbelastningen 553,2 milj. kr., vilketinnebär en ökning på 10,jämfört med innevarande budgetår. I verkelsbesparingsallernaliv uppgår brutlokostnaden lill 572,8 milj. kr. ochanslagsbelastningen lill 543,7 milj. kr. Pris- och löneomräkningjämle automatiska kapitalkoslnadsökningar uppgår enliglverket lill 54,9 milj. kr. Avdraghar då gjorts för ell engångsanvisal belopp på 7,6 milj. kr. som avser ett bidrag lill hamn föruppbyggnaden av en trafikcentral i Göteborg.Det slutliga utfallet av löneförhandlingar (L-ATF-81) ingår inle ianslagsberäkningarna. Medelsbehovel för planerade investeringar uppgårenligt verket lill 137,4 milj. kr. Sjöfartsverketsinkomster kommer i allt väsentligt från de statliga sjö-fartsavgiflerna -farledsvaruavgift, fyravgift och lotsavgift. Inkomsterna i övrigt utgörs avinkomster från försäljning av sjökort och publikationer, bidrag frånförsvarsdepartementets och huvudlil-7 1981182. 1981/82:100 Bilaga 9 98 lar saml vissa smärre inkomster från uthyrning m. m.Inkomsterna från de statliga sjöfartsavgiflerna uppgick /81 lill307,2 milj. kr. Medsjöfartsavgiflerna finansieras emellertid inle bara farledsverksamhelexkl. isbrytning, utan även verksamheten vid handelsflottans kultur-och fritidsråd, ersättningen lill Trollhätte kanalverk och Vänernsseglalionsslyrelse för bortfallet av tidigare kanalavgifter resp. seglationsavgiftersamt avtalsenlig kompensation fill hamn för bortfallet av desärskilda avgifterna i Hammarbyleden. Även kostnaderna för intemationeUispalrulleringstjänsl i och bidrag lill vissa fyrar i Röda Havetpå sammanlagt ca 0,5 milj. kr. finansieras numera med sjöfartsavgifterna.Den del av inkomsterna som skall ställas mot kostnaderframkommer sålunda som en saldoposl. anser all enomprövning bör ske av bl.a. den principiella frågan om användningen av sjöfartsavgifterna. Verketförutsätter all den frågan behandlas av närsjöfartsulredningen. För budgetåret1980/81 uppgick sjöfartsverkels andel av sjöfarlsavgifterna till 270,4 milj.kr. Inkomsterna från fyr- och farledsvaruavgifter (sjöfartsverkels andel),lotsavgifter och inkomster från försäljning av sjökort beräknas /82 uppgå lill 316,5 milj. kr., vilket skaU ställas motanvisade medel för farledsverksamheten exkl. isbrytning, 314,5 milj. kr. Totalt sell harbelastningen av statliga sjöfartsavgifler på sjöfarten på svenska hamnar variti huvudsak oförändrad . De avgiflsändringar som genomfördesden innebar omfördelningar för att inom avgiftssystemets ram kompensera förinkomslbortfallet till följd av statsmakternas beslut om all befria direktgåendetransocean linjetrafik från fyr- och farledsvamavgifler. De förändringar som undersenare år genomförts inom avgiftssystemet har inneburit alt tyngdpunkten i avgiftsuttagetförskjutits mol oljeimport och massgodslrafik. framhåller i delsammanhanget all inkomsterna därigenom blivit mer konjunkturkänsligavilket, enligl verket, motiverar att koslnadsläck-ningskravel baseras på en längretidsperiod än ell år. Sjöfartsverketsbedömning av inkomstutvecklingen under /83 ulgår frånen generellt sett oförändrad trafikvolym. Av särskild betydelse förinkomstberäkningarna är i det sammanhanget den konstaterade minskningen av oljeimporten. För alt uppnåkostnadstäckning aviserar i sin anslagsframstäUning vissahöjningar av de allmänna sjöfartsavgiflerna från den 1 januari 1982.Sjöfartsverket har senare i en särskild skrivelse lill regeringen den 6november 1981 föreslagit en höjning av farledsvaruavgifterna med genomsnittligt drygl20%. Beträffande/yra vgi/fen föreslår verket en övergång från nettoregistertontill bruttoregisterton som bas för avgiftsuttaget. Ändringen i detavseendet innebär en anpassning tiU del nya internationella skeppsmätningssyslem som träder ikraft . Prop.1981/82:100 Bilaga 9 99 från netto- lill bruttoregisterton innebär enligl verketall ett fåtal fartyg, framför allt vissa kylfarlyg och större ro-ro-farlyg,drabbas av betydande avgiftsökningar. För all mildra effekterna för dessafartyg vid övergången lill det nya systemet föreslår därför sjöfartsverketsärskilda övergångsbestämmelser . föreslårsjöfartsverket en begränsning av den s.k. Oärrzonen och en generell höjning av avgiftsnivån,vilket beräknas ge en inkomstförstärkning på . föreslår vidare en kraftig generell höjning avlotsavgiften från ,som särskill tillägg införs för lolsningar under lid då lois-platshålls stängd och för lolsningar där mer än en lots erfordras. Höjningarnaberäknas vid oförändrad lolsningsbenägenhel ge en inkomstförstärkning på 10 milj. kr. aviserarsamtidigt en översyn av lots-tvångsreglernaså alt de blir mer differentierade och i vissa fall skärpta. Regeringen har den 26 november 1981beslutat om en höjning av sjöfartsavgiflernai huvudsaklig överensstämmelse med verkels förslag. Farledsverksamhet exkl, isbrytning 1980/81 Utgift 289302000 1981/82 Anslag 314495000 1982/83 Förslag 343 313000 Frän anslagetbetalas den del av utgifterna under programmet Farledsverksamhet som hänför sig lillfarledsulmärkning (fyrar, bojar och prickar),radionavigering (decca), sjökartläggning, lotsvåsendel och vissa kostnader inom sjöräddningsväsendel. Vidarebetalas från anslaget bl.a. utgifternaför lill farledsverksamheten hänförlig administration och utvecklingsverksamhet. För budgetåret1980/81 anvisades 266,1 milj. kr. lill Farledsverksamhel exkl. isbrytning.Det verkliga utfallet uppgick lill 289,3 milj. kr. Av kostnadsökningen är20,5 milj. kr. hänförlig lill avtalsenliga löneökningar. Vidare ingårextraordinära kostnader på 2,3 milj. kr., som drabbat lillföljd av påseglingen av . Däremot har en kostnadsökning på 1,5 milj.kr. för drivmedel kunnat rymmas inom anvisad medelsram genom rationaliseringar ochomprioriteringar. Verksamheten /81 har enligt verksamhetsberättelsen präglats av ensuccessiv rationalisering och effektivisering främst inom fyr- ochlotsvåsendel. Genomförda rationaliseringar har medgett fortsatta åtgärder inom ramenför verkets program för ökad farledssäkerhel. Verket redovisar positiva erfarenheter av irafikinformalionssyslemeni Stock- 1981/82:100 Bilaga 9 100 holms skärgård och . Under /81 harplaner utarbetats för all införa liknande system i områdena , ochLandsort-Mälaren. Förberedelser för inrättande av en trafik-central i Göteborgmed hamn som huvudman har gjorts i samråd med hamnen. Inför sammanslagningenav hamn- och sjölotsningen i den har vidare utbildningav loisar påbörjats. Inom ramen för verkels utbildningsprogram har också enutbildning av s. k. långlotsar genomförts. Åtgärden sammanhänger med enmellan loismyndigheterna i slrandslaler träffad överenskommelse som träderi kraftden om gemensamma kvalifikationskrav för långlolsar i . Inom farledsområdelredovisar verket fortsatta insatser för att analysera förutsättningarna försäker sjöfart i de viktigaste infarlslederna. Bl.a. har arbetetmed farledsfrågorna i intensifierats. Nya fyrar har uppförts i och i Gävle.Vidare har arbetet med att förbättraBötlöleden i påbörjats .