prop · G503209 · 1981-12-31 00:00:00 — Föregen del kan jag konstatera att det nu är möjligt att basera jordbmks-prisregleringenför nästa regleringsperiod på ett förslag av jordbmksnämnden som har lagtsfram i samförstånd med Lantbmkarnas förhandlingsdelegation och nämndenskonsumentdelegation. Det är enligt min mening särskilt värdefullt att så kanske i rådande ekonomiska läge då samverkan meUan olika grupper i samhället ären fömtsättning för att lösa ekonomiska problem. Desenaste årens utveckling i svensk samhällsekonomi med bl.a. ökade energipriseroch en hög räntenivå har medfört att kostnaderna i jordbmket stigit kraftigt.Den höga räntan har drabbat främst nystartade lantbrukare med hög skuldsättningoch litet eget kapital. Den ekonomiska situationen har därför kommit attvariera starkt mellan olika lantbrukarkategorier och det har således blivitsvårare att med generella prispoUtiska medel nå de jordbmkspoliliska målen.Åtgärder har också vidtagits bl.a. genom det räntestöd som har införts inomprisregleringens ram för att uppnå en bättre fördelning av kompensationen till jordbmket. Destigande kostnaderna i jordbruket har påverkat livsmedelspriserna. Priserna haräven påverkats av minskade livsmedelssubventioner. Här vill jag samtidigterinra om dels att minskningen av livsmedelssubventionerna 1981/82:209 16 motiveratsav det statsfinansieUa läget, dels att de totala subventionerna nu uppgår tiUca . Avtagande köpkraft i kombination med prishöjningar harmedfört sjunkande efterfrågan på vissa livsmedel. har en viss ökningav produktionen ägt mm. Därmed har överskott uppstått på framför allt kött ochfläsk. Denna utveckling utgör en bakgmnd tUl de förslag som jordbruksnämnden nuhar lämnat. Jaghar fidigare i annat sammanhang framhållit att den dämpning av inflationen somvi kunde fömtse naturligtvis ocksä skulle komma attpåverka kostnaderna i jordbmket och därmed livsmedelspriserna. Utvecklingen påoljemarknaden och den sänkning av diskontot som skettsedan i höstas leder till att takten i inflationen minskar ytterligare. Dettagör att man nu bör kunna se ljusare på framfiden också för jordbmket, samtidigtsom det är väsentligt att upprätthålla produktionsbalansen inom animalieproduktionen.Konsumenterna bör således kunna emotse en dämpad ökning av livsmedelsprisernaom den allmänna ekonomiska utvecklingen fortsätter att förbättras. Jag övergårnu till att behandla jordbmksnämndens förslag. anför att ominte åtgärder vidtas fömtses betydande produktionsöverskott under de närmasteåren, främst av kött och fläsk. Enligt nämnden kan överskott fömtses också avmejeriprodukter. Överskotten måste i huvudsak avsättas tiU låga priserutomlands, vilket medför lägre avräkningspriser till jordbmkarna. För att uppnåinkomstmålet måste enligt nämnden balans skapas mellan produktion ochefterfrågan. a. denna bakgmnd föreslår nämnden vissa åtgärder somsyftar till att stimulera konsumtionen och anpassa produktionen. I övrigt ärförslaget uppbyggt enligt i stort sett nuvarande principer för prisregleringen. Beträffandesystemet för inkomstföljsamhet bör enligt förslaget även i fortsättningen iförsta hand löneutvecklingen för de stora kollektiven beaktas. När ett tillföriitligtstatistiskt underiag föreligger bör enligt förslaget även inkomst- ochlönsamhetsförhållandena för andra småföretagargrupper kunna beaktas. Hänsynbör också kunna tas till de olika förhållanden som påverkar den ekonomiska ochsociala standarden inom jordbmket. Rationaliseringsutvecklingen inom näringenbör beaktas på i princip samma sätt som under nuvarande prisregleringsperiod.Samtidigt anförs att rafionaliseringsvinsten under den föreslagnaprisregleringsperioden, bl.a. till följd av minskad produktionsvolym, kan kommaatt bli lägre än vad som varit faUet . Vidareföreslås att ändringar av arbetsgivaravgift eller liknande avgift, i vad gällerden s. k. egenavgiften, liksom hittiUs bör beaktas vid första möjliga justeringstillfälle.Även andra ändrade fömtsättningar för näringen , t.ex.ändringar i beskattningsregler, till följd av statsmakternas beslut bör enligtförslaget kunna tas upp tUl överläggningar och efter överenskommelse beaktas vidprissättningen. Jordbmksnämndenföreslår att det särskilda stödet till smågrisproduk-tionen avvecklas och attålderspensionärer undantas från att erhålla leveranstillägg på mjölk fr. o. m.den 1 juli 1982. De medel som utgår för dessa ändamål bör enligt nämnden fåanvändas för produktionsanpass-ningsåtgärder främst inom fläsk- ochmjölkproduktionen samt för åtgärder inom låginkomstsatsningarnas ram. I övrigtföreslås de låginkomstsats-ningar och andra sociala satsningar som hittillsgjorts fortsätta efter i huvudsak samma gmnder som fömt och utgå inom ramen förde överenskommelser som kan komma att träffas. Jordbruksnämndenföreslår att jordbruket, utöver vad som kan erhållas genom rationaliseringar,tillförs ett belopp av 50 milj. kr. Vidare föreslås att vid deöverläggningar som fömtsätts ske inför bör ersättning utgåmotsvarande förtjänst- och löneutveck-Hngsgarantin för de stora lönekollektivensamt hänsyn tas tiU en eventueU tillämpning av den s. k. prisgarantiregeln ilöneavtalen. Överläggningar om inkomstföljsamheten för iregleringsperioden föreslås ske inför den 1 juh 1983. bör ytterligare studier göras om arbetsinsatserna i jordbmket samt inkomstutveckUngenför olika typer av jordbruk. Omfattningen av detta utredningsarbete kommerenligt nämnden att bli beroende av i vilken utsträckning särskilda medel ställstiU förfogande. Jagbiträder jordbmksnämndens förslag angående inkomstföljsamhet. Jordbmksnämndenföreslår att jordbmket per tillförs ett belopp av 75 milj. kr.som skall användas till konsumtionsstimulerande åtgärder och tiU elableringsstödför att underlätta etablering för lantbrukare utan ett stort eget kapital. Den1 bör enligt förslaget ytterUgare 37,5 mUj. tillföras jordbmketför dessa ändamål. För etableringsstödet har kostnadema under regleringsåret1982/83 beräknats till ca 30 milj. kr. och under /84 till ca45 milj. kr. Återstående medel bör enligt förslaget användas till konsumtionsstimulerandeåtgärder. Enligt nämnden kan medlen ställas till förfogande antingen genom prishöjningareller genom att nya budgetmedel tillförs. Jagbiträder jordbmksnämndens förslag att medel tUlförs jordbmket för nyssnämndaåtgärder. Medlen bör tillföras jordbmket genom prishöjningar. Härvid kan, somnämnden har anfört, dessa medel stäUas tUl förfogande för ändamålet anfingengenom omfördelning av de medel som utgår till jordbmket till följd avlivsmedelssubventionerna eller genom avgifter på produktionen. Det ankommer påregeringen att efter förslag av nämnden besluta härom. Jordbmksnämndenföreslår att mittpriser, prisgränser och införselavgifter liksom börjusteras varje halvår per och . TiU grund förjusteringarna bör läggas normerade värdevolymer ö\er jordbrukets kostnader förinköpta produktionsmedel och utvecklingen av PM-index enligt hittillstillämpade regler. Beträffande avskrivnings-2 1981/82. 1981/82:209 18 kostnadernaföreslår jordbruksnämnden att jordbmket under normala förhållanden börkompenseras för dessa enligt nuvarande principer. med t.ex.starka förändringar i investeringsvolym och inflation samt stora ändringar iden ekonomiska politiken, som markant ändrar fömtsättningarna för beräkningarna,föreslås att överläggningar om kompensationen för avskrivningskostnaderna kantas upp en gång i samband med diskussionerna om inkomstföljsamheten.Sådana överläggningar kan ske första gången inför den . Jordbruksnämndenförordar att den avgift på handelsgödsel som föreslås införd, i likhet med vadsom gäller för fodermedel, inte bör kompenseras inom inflationsskyddet via PM-index,eftersom inflytande avgifter i huvudsak fömtsätts bli använda inom jordbmksprisregleringen, Jordbmkettillfördes för /82 ett engångsbelopp av 100 milj. kr. somkompensation för vissa eftersläpningseffekter i kostnadskompensationen.Eftersom denna effekt delvis kvarstår, bör enligt förslaget beloppet utgå ävenunder /83. föreslår att vidöverläggningarna om kostnadskompensation m. m. till jordbruket per den 1 juli1983 bör, med hänsyn fill inflationens och kostnadskompensationens utveckling,prövas om beloppet skall utgå även för tiden därefter. Jagbiträder jordbmksnämndens förslag i fråga om kostnadskompensationen tilljordbruket. Beträffandekostnaderna för uppsamling och förädling föreslår nämnden att kompensationenunder regleringsperioden utformas på i huvudsak samma sätt som tidigare, dvs.med hänsyn tiU den faktiska kostnadsutvecklingen. börenligt förslaget paralleUt med sedvanliga beräkningar göras kostnadsberäkningarbaserade på indexmätningar enligt ett system som utretts inför nu avslutadeöverläggningar. Slutlig ställning till en eventuell övergång tillkompensationsberäkningar baserade på indexmätningar får enligt förslaget tashärefter. Frågan om hur kompensationen för kapitalkostnaderna skall beräknassamt hur volymförändringar skall beaktas vid kompensationsberäkningarnaföreslås bli behandlad vid de överläggningar som fömtsätts ske inför den 1 juU1982. Jaghar inget att erinra mot jordbmksnämndens förslag rörande kompensation förkostnaderna för uppsamling och förädling. I detta sammanhang vill jag erinra ommitt uttalande i prop. 1977/78:154, nämligen att ett system för indexmätning avkostnadema inom uppsamling och förädling bör syfta till att finna en smidigteknik för att mäta den faktiska kostnadsutvecklingen. Enligtregeringens bemyndigande genomförde jordbruksnämnden vissa ändringar i prisgränssysiemetper . Ändringarna innebar bl.a. att mittpriserna justerades såatt de i huvudsak överensstämde med de faktiska priserna. I samband härmed anpassadesinförselavgifterna till de nya mittprisema. Införselavgiftema justerades den 1juli 1981 och den I januari1982 med hänsyn till det behov av gränsskydd som då bedömdes föreligga. Vidareinfördes en särskild korrigeringsregel vUken innebär att eventuell över- eUerunderkompensation i förhållande till mUtpriserna delvis kan beaktas iefterhand. Denna korrigeringsregel innebar att hittillsvarande s. k.världsmarknadsklausul kunde utgå. För flertalet av de pris-gränssattaprodukterna företogs bl. a. en krympning av spännvidden mellan prisgränserna. Jagbiträder jordbmksnämndens förslag att det nya prisgränssysiemet tillämpas ocksåunder den föreslagna regleringsperioden. Detta innebär bl. a. att införselavgiftemavarje halvår, per och , bör justeras med hänsyn tiU detbehov av gränsskydd som då bedöms föreligga. Utgångspunkterna förfastställandet av gränsskyddet bör i enlighet med vad nämnden har föreslagitredovisas för de båda delegationerna, medan det bör ankomma på nämnden att tillregeringen lämna förslag om normalinförselavgifternas storlek. Vidare bör eneventuell tiUämpning av koiTigeringsregeln ske, fömtom , vid deöverläggningar som föreslås äga rum inför och den 1 juh 1984. Jordbmksnämndenföreslår vissa åtgärder för produktionsanpassning som jag återkommer till i detföljande. har anfört bör, som fömtsättning för att produktionsanpassandeåtgärder genomförs, gälla att återhållsamhet visas vid prissättningen. Som vUlkorför dylika åtgärder bör dock som anges i förslaget inte krävas att priset sättsunder mittpriset, vUket dock inte hindrar att priset i dessa situationer kan kommaatt Ugga under detta pris. Beträffandeulbyteshandeln med kött och fläsk föreslår nämnden att de regler som har gälltunder innevarande regleringsperiod skall gälla också för tiden efter den 30juni 1982. Jag har inget att erinra mot detta förslag. Jordbruksnämndentar därefter upp regleringsekonomin för spannmål. uppger attden ekonomiska ställningen i regleringsföreningen spannmålshandel somvid ingången till / 82 visade ett överskott av ca 35 milj.kr. vid ingången fill nästa regleringsår beräknas förbytas till ett underskottav ca 83 milj. kr. De internafionella spannmålspriserna har visaten fallande tendens och enligl nämnden ha. regleringsföreningen i sinaprognoser därför inle vågat räkna med högre exportpriser än de som i genomsnitterhållits under /82. Vid normalskörd för beräknasdärför föreningens underskott stiga kraftigt. föreslår attunderskottet i spannmålsregleringen vid normalskörd och förväntadinternationell prisnivå under /83 inte bör översfiga 250milj. Lantbmkarnas förhandlingsdelegation har förklarat sig beredd att avregleringsmedel som tilldelas jordbruket överföra medel tUl kassan så att denvid nämnda förhållanden vid utgången av /83 inte har större underskottän 250 milj. kr. Skulle skörden bli större än normalt kommer jordbmket enligtförslaget antingen att få tillskjuta ytter- 1981/82:209 20 ligaremedel eller godta en sänkning av de preliminära inlösenpriserna. Om världsmarknadsprisernablir lägre än som antagits bör enligt förslaget en ökning av underskottet kunnamedges. Finansieringen av detta ytterligare underskott föreslås bli behandlatvid kommande överläggningar. Jaghar inget att invända mot vad jordbruksnämnden har anfört beträffandespannmålsregleringen. Jag vill härvid erinra om att beslut om nyariktlinjer för jordbrukspolitiken i fråga om finansieringen av spannmålsöverskottenbl.a. innebär att systemet skall vara utformat så att det blir ett gemensamtintresse för näringen och staten att lösa överskottsproblemen. Beslutetinnebär vidare att det bör tiUses att tillräckliga medel står tUl förfogandeför att under normala förhållanden täcka kostnaderna för prisregleringsverksamhetenoch avsättningen av överskottskvantiteter. I beslutet framhålls vidare att deti samband med prisöverläggningarna från tid tiU annan bör ske en prövning avhur stort belopp som bör tillföras spannmålsregleringen för att täckadet normala behovet. Prisregleringenbör i övrigt bygga på de principer som gäller under innevarandeprisregleringsperiod. Det innebär bl.a. att jordbmksnämnden bör vid kommandeJusteringstillfällen under den förestående prisregleringsperioden efteröverläggningar med Lantbmkarnas förhandlingsdelegation ochkonsumentdelegationen till regeringen inkomma med förslag till fördelning av detotala beloppen på olika produkter samt till de ändringar av mittpriser,prisgränser och införselavgifter som krävs för att jordbruket skall tillförasavsedda intäktsökningar. Det ankommer därefter på regeringen att beslutahärom. Jaghar i det föregående biträtt nämndens förslag att särskUda medel bör tillföras jordbmketför konsumtionsstimulerande åtgärder för framför allt kött och fläsk. Även inomramen för köttregleringen avses enligt nämnden åtgärder bekostas för att främjaden inhemska kött- och fläskkonsumtionen under fömtsättning att kostnadenhärför i stort sett inte bedöms bli högre än för motsvarande export. Nämndenuppger att en arbetsgmpp med representanter för nämnden och delegationernakommer att tUlsättas för att ta fram förslag till dylika åtgärder. Som exempelpå åtgärder anges rabattering av nötkött och fläsk till skolmåltider. är det inte möjligt att inom rimlig tid återvinna balans på animaUeområdetendast genom att stimulera konsumtionen. Även produk-tionsbegränsande åtgärdermåste vidtas. Nämnden redovisar bl. a. följande åtgärder förproduktionsanpassning. Fråganom en tidsbegränsad investeringskontroll har aktualiserats vidöverläggningarna. lägger inte fram något förslag tillinvesteringskontroll eftersom olika uppfattningar råder såväl mellan delegationernasom inom nämnden om det lämpliga i att genomföra en sådan åtgärd. att lantbmksstyrelsen i cirkulärskrivelse fiU lantbmksnämndernaföreskrivit att dessa, med hänsyn till marknadsläget för fläsk, tiUs vidare iprincip inte skall bevilja statligt stöd till Prop.1981/82:209 21 investeringari denna produktionsgren. uppger att lantbmksstyrelsen eftersamråd med nämnden avser att ta ställning tiU en eventuell begränsning avstatligt stöd till investeringar för övriga produktionsgrenar inom animaUeområdet. Enhöjning av införselavgiften för oljekraftfoder utöver en anpassning till fodersädsprisernahar enligt jordbmksnämnden aktualiserats. För att erhåUa någon betydande effektpå produktionen krävs enligt nämnden stora avgiftshöjningar som enavgiftsbeläggning bör ske av allt proteinfoder för att undvika konkurrenssnedvridandeeffekter. Detta skulle innebära att även fiskmjöl beläggs med avgift, vilketav handelspolitiska skäl torde stöta på svårigheter. Endast en begränsadhöjning av avgiften på oljekraftfoder är därför enligt nämnden lämplig. finns det nu mindre skäl än tidigare att särskUt stimuleramjölkproduktionen. Nämnden föreslår därför att leveranstillägget på mjölk,vilket ingår i den s.k. låginkomstsatsningen, tas bort för jordbmkare över 65 årfr.o.m. Vidare övervägs enligt nämnden ersättning fillproducenter för att upphöra med mjölkproduktion föreuppnådd pensionsålder. Denna åtgärd kan enligt nämnden kombineras med enslaktpremie på mjölkkor och finansieras av prisregleringsmedel eUer av medelsom frigörs genom att leveranstiUäg-get på mjölk för pensionärer föreslåsupphöra. föreslår dessutom att den får bemyndigande att vidbehov tUlämpa ett s. k. tväprissystem för mjölk,vilket innebär att mjölkleveranser utöver en viss bestämd kvantitet betalasmed ett lägre avräkningspris. BeträffandeanimaUeområdet i övrigt föreslår jordbmksnämnden att stödet tiUsmågrisproduktionen inom ramen för låginkomstsatsningen tas bort /83. Vidare övervägs enligt nämnden vissa slaktpremier i syfteatt minska nötkötts- och fläskproduktionen. Dessa kan enligt nämndenfinansieras av prisregleringsmedel eUer av de medel som frigörs genom attsmågrisstödet slopas. Jagkan godta de åtgärder som jordbmksnämnden redovisat för att åstadkomma balansmellan produktion och konsumtion av animalieprodukter. Enligt min mening ärdet nödvändigt att produktionen av sådana produkter bättre anpassas tiUefterfrågan inom landet i enlighet med riktlinjema beslut. Det ärdärför i nuvarande läge angeläget att nyetableringar och utbyggnad av storabesättningar inte kommer till stånd. Utan etableringskontroll i någon form kan samhälletpåverka endast sådana objekt som är beroende av stafiigt stöd. Mot dennabakgrund är det nödvändigt att lantbmksstyrelsen och jordbmksnämnden utnyttjarde möjligheter som finns för att förhindra en utbyggnad av animalieproduktionen. Beträffandeavgiften på oljekraftfoder ankommer det på jordbruksnämnden att inom detbemyndigande som ges av regeringen bestämma avgiftens storlek. Vad gäller deföreslagna slaktpremierna ankommer det på nämn- 1981/82:209 22 denatt besluta om dessa. I övrigt bör det ankomma på regeringen eller efterregeringens bemyndigande på jordbmksnämnden att besluta om genomförandet avåtgärderna. Genombegränsningen av leveranstillägget för mjölk och avskaffandet av stödet tiU smågrisprodukfionenfrigörs ca 15 milj. kr. resp. ca 20 milj. kr. Såsom jordbmksnämndenhar föreslagit bör dessa medel fa användas för produktionsanpassning inomfrämst mjölk- och fläskproduktionen. Jag återkommer härtill vid min behandlingav anslagsfrågorna för /83. Jagtar härefter upp frågan om införande av en avgift på handelsgödsel. Jordbmksnämndenbegär bemyndigande att ta ut en sådan avgift. Nämnden föreslår att avgiftentas ut vid inhemsk tiUverkning och vid import. Enligt förslaget är avsikten atten avgift som motsvarar av försäljningspriserna på i princip allahandelsgödselmedel skall tas ut fr. o. m. den 1 juh 1982. Avgiftens storlekavses bli omprövad . Enligt nämnden bör återbäring ske fill näringarsom ligger utanför jordbmksprisregleringen, t.ex. skogs- ochträdgårdsnäringarna. Avgifter av den nämnda storleken beräknas ge en intäkt förden andel som används inom jordbmket av ca 110 milj. kr. Dessa medelbör enligt nämnden få användas inom jordbmksprisregleringen och kommer därmedjordbruket som kollekfiv till godo. Kostnadsökningen på gmnd av avgiften skalldärför enligt nämnden inte få belasta konsumentpriserna på livsmedel. Jagbiträder förslaget om införandet av en avgift på handelsgödsel och att influtnaavgiftsmedel skall användas inom jordbruksprisregleringen. Jag vUl erinra omatt jag i prop. 1977/78:19 om nya riktlinjer för jordbmkspoUtiken, m.m.framhöll att möjligheten borde stå öppen att ta ut en gödselmedelsavgift. Viduppbörden av avgiften är det svårt att skilja på olika användningsområden. Dedelar av avgiftsmedlen som kan beräknas avse förbmkning inom skogsbmket ochträdgårdsnäringen bör som nämnden föreslagit återföras tiU dessa näringar. Jordbmksnämndenavser att i samråd med lantbmksstyrelsen och återkomma tillregeringen med förslag om hur återföringen bör ske. Enligt min mening bör avbl. a. administrafiva skäl en koUektiv återbäring av avgiftsmedlen ske tUldessa näringar. Jagåterkommer i det följande med de förslag till lagstiftning som krävs medanledning av förslaget om en avgift på handelsgödsel. Jagövergår nu till att behandla jordbmksnämndens förslag beträffande ränte- och elableringsstöd.I dessa frågor har nämnden samrått med lantbmksstyrelsen. Det tillfäUigaräntestödet till jordbmksföretag utgår enligt regeringens beslut t.o.m. år1982. Bestämmelserna härom finns i förordningen (1980:604) om tillfälUgträntestöd till jordbruksföretag (ändrad 1981:680). föreslåratt stödet förlängs t. o. m. under vilken 1981/82:209 23 tiddet successivt avvecklas. Återbetalda medel skall enligt nämndenåtergå tUl jordbruksprisregleringen. Medelsbehovet vid nuvarande räntenivåberäknas av nämnden till 55 milj. kr. för , 50 milj. kr. för , 45milj. för och 20 milj. kr. Jag biträder nämndensförslag och återkommer till finansieringen för / 83 i sambandmed anslagsfrågorna. Föratt underlätta etablering för lantbrukare, utan ett stort eget kapital, föreslårjordbruksnämnden som jag fidigare har nämnt att ett elableringsstöd införs. Etableringsstödetär tänkt att reducera räntekostnaderna i företaget till en nivå som ett lantbmkkan bära vid en rimlig egen kapitalinsats. Stödet föreslås utgå med ett beloppmotsvarande den del av räntekostnaden som överstiger en viss räntenivå. Stödetavses utgå i full omfattning för att sedan trappas avunder de tre följande åren. Stödet avses lämnas i form av lån. Efterstödperiodens slut föreslås den del av lånet avskrivas som avser stöd tUlinventarier. Räntelån lill fastighetsköp bör enligt förslaget varaåterbetalningspliktiga och vid periodens slut eller senare placeras som hypotekslånmed statlig garanti. Detta innebär enligt nämnden att medel då ytterst återförstill jordbmksprisregleringen. Etableringsstödet bör enligt förslaget omfatta etableringsom gjorts även och 1982. Som jag tidigare redovisat beräknar nämndenmedelsbehovet för etableringsstödet till 30 milj. kr. under regleringsåret1982/83 och tUl 45 milj. kr. under /84. Jagbiträder nämndens förslag men vUl framhålla att reglema för etableringsstödetinte bör utformas så att det motverkar de åtgärder som vidtas för att förbättraproduktionsbalansen inom animalieproduktionen. Det ankommer på regeringen att,efter förslag av lantbmksstyrelsen i samråd med jordbmksnämnden, besluta omutformningen av ränte-och etableringsstöden. Jordbmksnämndentar även upp vissa förslag om administrativa kostnader samt om prisregleringenpå olika produkter, nämligen en höjning av tiUverkningsavgiften påersättningsprodukter för grädde och vissa förändringar avdistributionstillägget vid leverans av mjölk och grädde från mejeri. För egendel har jag inget att erinra mot förslagen. Det ankommer på regeringen ellerefter regeringens bemyndigande jordbmksnämnden att besluta i dessa frågor. Riksdagenmedgav att statens jordbmksnämnd för /82 fårdisponera rörliga krediter i dels till ett belopp av högst250 milj. kr. för säsongmässig lagring av jordbmksprodukler, dels tiU ettbelopp av högst 50 milj. kr. för inlösen av inhemskt oljeväxtfrö. Jordbmksnämndenhar i sin anslagsframställning för /83 begärt att få disponeramotsvarande krediter. Jag biträder nämndens förslag. 3.2 Införselavgiftsmedel m. m. I bilaga 1 redovisas användningen av införselavgiftsmedel m.m.under /81 liksom också beräkningen av införselavgtftsmedelsom inflyter under regleringsåren 1981/82 och 1982/83! Den huvudsakligamedelsdispositionen för /81 framgår av följande tabell, ivilken även den preliminära dispositionen för /82 redovisas.