prop · G503120 · 1981-12-31 00:00:00 — b. fruktgeléer,fruktpastor o.d. i form av sockerkonfektyr (nr 17.04) eller chokladkonfektyr (nr I8.O6). Köksväxter enligt nr 20.01 och 20.02 är sädana somskulle vara hänförliga till nr07.01-07.05 om de vid förtullningen förelåg i där angivet skick. Ätbara växter, rötteroch andra'växtdelar (t.ex. ingefära och ) inlagda i sockerlag skall tulltaxeras som konserverad frukt enligt nr 20.06; ävenrostade jordnötter skall tulltaxeras enligt nr 20.06. Tomatsaft i vilken torrsubstansen uppgår till minst 7 vikt procent skall tulltaxeras enligt nr 20.02. 20.01 Köksväxter och frukter, beredda eller konserverade med ättika eller ättikssjrra, ävenmed tillsats av socker, salt, kryddor eller senap: A. gurka........................................... 15 fo B. , kapris och frukter............... fri C. andra slag.................................... 12 20.02 Köksväxter beredda eller konserverade på annat sättän med ättika eller ättikssyra: A. tomater, , kapris, paprika, tryffel och sparris.............................. fri B. svampar .......................................... 15 ': C. potat isprodui:ter ocn produkter av till nr 0\05 hänföriiga ärteroch bönor .. fri L. produkter av till nr C".01-O".03 hän- förliga bönor ................................... ............... - '' andra slag ..................................... ............... 12 f 20.03 Frul:ter, frysta, med tillsats av socker: A. jordgubbar.................................... % E. hallon........................................... ................ fri C. andra: beläggs med samma sum.ma tull soiTi notsvarande färskaprodukter dessa är högst tullbelagda 20.04 Frtikter, fruktskal och andra växtdelar, kanderade, glaserade eller pä liknande sätt beredda med socker.................... fri 20.05 Sylter, fruktgeléer, marmelader, fruktmos och fruktpastor, beredda genota kokning, med eller utan tillsats av socker: A.................................................. av körsbär, krusbär, plommon, jord gubbar, vinbär och äpplen............... ................ B. andra slag..................................... ................ 5 & 1981/82:120 56 20.06 Frukter, beredda eller konserverade på annat sätt, med eller utan tillsats av socker eller sprit ...................................................... .......... fri 20.07 Fruktsaft (inbegripet druvmust) och köksväxtsaft, även med tillsats av socker men ojäst och ejinnehållande sprit: A. av svarta vinbär,äpplen och jordgubbar blandsaft ............................................ 10f. 1. av päron, körsbär, plommon,krusbär, vinbär, andra än svarta vinbäroch köksväxter ..................................... 5 a' 2. andra slag ...................................... fri Denna lag träderi kraft den Prop.1981/82:120 57 Lag om ändring ilagen (I9t'7:340.) om prisreglering päjordbrukets område Härigenom föreskrivs att bilagan till lagen (1967:340; o,m prisregleringpå jordbrukets områdel skall ha nedan angivna lydelse. övervaror som avses i 2 § lagen ur 19.06 , ej hänförliga till nr 19.07, även innehållande kakao (oavsett mängden) med undantag av biscuits och wefers ur 20.02 Potatisprodukter och produkter av till nr 07.05 hänförliga ärter och bönor bereddaeller konser verade på annat sätt än med ättika eller ättikr syra 20.3 Frukter,frysta, med tillsats av socker 20.4 Frukter,fru}:tskal och andra växtdelar, kanderade, glaserade ellerpä liknande sätt beredda med socker 20.5 Sylter,fruktgeléer, marmelader, fruktmos ochfrulrtpastor, beredda genom kokning, med eller utan tillsats av socker 20.6 Frukter,beredda eller konserverade på annat sätt, raed eller utan tillsats av socker eller sprit ur 20.07 Frul:tsaft (inbegripet druvmust), med tillsatsav socker ur 21.05 Ho.mogeniserade sammansattalivsmedelsberedningar, innehållande kött (inbegripet andra djurdelarj Denna lag träderi kraft den Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:865 1981/82:120 58 Den svenska konservindustri som arbetar med bär, frul:t, grönsakeroch rotfrul-:ter byggdes i stor utsträckningupp under . Den bestod till en början av en mängdsmåindustrier lokaliserade till lämpliga odlingsområden.Liksom vad gäller a.nnan industri har därefter skett en snabb struktur-ontvandling somi medfört att de mindre konkurrensdugliga enhetema slagitsut. Dessa nedläggningar har i de flesta fall medfört att odlingen av de aktuella växtslagen upphörtinom fabrikemas uppsamlingsomräden.Eftersom det varit en arbetsintensiv pro-duiztion, 'har nedläggningarna skapat problem i form av minskade sysselsättningstillfällenbåae inomi familjejordbruket och inomindustrin. Ett något högre tullsldd som gör att flerakonkurrerande svenska industrier kan överlevabör ur sysselsättnings- och valutasynptmkt vara en bättre lösningän lågt tullsltydd och importkonkurrens men arbetslöshet. Av de kvarvarande grödornafinns några som med fördel kan odlas inom landet trots vårt nordliga läge,men som behöver ett något högretuil3'Kydd än det av utredningen föresla.gna. 20.02.100 ärter (s.k.konservärter) Konser-verade ärterproduceras av i , av Fcodia AE: i och av iLaholm.. A.v dessa säljer FinduE och Foodia på konsuraentmiartaaden, medan producerarenbart för storköksmarknaden. Såsent som farms det sju fabriker somtillverkade konser%'erade ärter. Hedläggningstakten speglar priskonkurrensen hitintills.Sverige exporterar halva sin produJ;tion av cjupfr\'Sta ärter. Det ärett resultat av lämpliga oclingsbetingelser,skickli;-a odlare, ett bra samarbete raellan odlare och fabrik samt effektivtdrivna fabriker. Vissa ärtkvaliteter som kommer fram är dock mindre lämpligaför frysning. men däremot utmärktaför konservering. .Möjligheterna att driva ärtprodul;tion totalt sett påett lönsamt sätt är därför beroendeav möjligheterna att även säljakonserverade ärter. Findus och arbetarm.ed både frysning och konservering, medanToppfrys levererar Prop.1981/82:120 59 råvaran till Foodias konservering. Frysta ärter har etttullsltydd på . För att den svenska produktionen av konservärter inte skall begränsas ytterligare och priskonJcurrensen ifråga om svensk vara skall upphöra är det nödvändigt att även konservärtemahar samma tullskydd, d.v.s. . 20.07 Saft av svarta vinbär Svarta vinbär är det enda bärslagav vilket det f.n. Sinns en odlingdirekt avsedd för safttillverkning. Det är en typisk familjejordbnil-.sgröda i nordvästraSkåne, , Värenc och Vätterbygden.Den svenska produktionen har dock att konkurrera med importerad vara frän , med lågprisvarai formi av råsaft och koncentrat från främst Felensamt med tillfälliga överskottspartier från stora produktion. För färska svarta vinbär är tullskyddet . Förprodukterna under 20.05 Har föreslagitsett manufaktureringsskydd på 5 r. 'roc.Med ett liknande slcydd för produktionen av svarta vinbär borde skyddet vara . Med hänsjTi till svårigheternaför att arbeta med olikatullnivåer för likartade produkter får jag dockansluta mig till utredningens förslag om entull-sats pä 10 >. 1981/82:120 60 Särskilt yttrainde av experten Vad gäller tullsatserna inom kapitel 20vill jag frajimålla följande allraäna synpunkter. Beträffande ett flertal för konsumenterna väsentligatullpositioner föreligger inte någon besvärandeimportkonkurrens och ej heller finns någratecken pä att en sådan är att förvänta. Tvärtom är som framgår av utredningen importandelen ofta mycket liten jäm,fört med vadsom gäller svenskkonsumentvaruproduktions konlrurrensförhållanden i allmänhet,trots att gränssKyddet ej sällan kan anses moderat. En ökad importkonkurrens skulle från konsuments:/npunkt vara öns"Kvärdbeträffande åtskilliga positioner ned hänsyn till en ofullständig inhiemsk "Konkurrens. Visserligen finns, som framhåller i den rapport: Livsmedelsindustri (1976:8), somrefereras i promemorian, en totalt sett betydande införsel av produkter inora frukt- och grönsakskonservindustrins område. Denna import domineras emellertid, som också framgårav referatet, helt av sådana varor soiii inte odlas ochvidareförädlas i landet. Av referat av SIND:s rapport framgår vidare,-att produktionstillväxten och sysselsättningsutvecklingeninom frukt- och grönsakskonservindustrin är tillfredsställandei jämförelse med 'övriga delar av livsmedelsindustrin,såväl den s'kyddade som den kontairrensutsatta delen. Den positiva 'bedömningen gällerockså läget i stort med viss reservation föratt svårigneter skulle kunna möta svampkonservindustrin, varom mera i det följande. Det börockså noteras, att frukt- och grönsakskonservindustrin på grund av den begränsade importkonkurrensen följdriktigtuteslöts från något senareutredning om importkorftPirrerande hemmam,arkriadsindustri (SIND 1979 = 3)tillskillnad från t.ex. fisk- ochfiskkonservindustrin. För flera viktiga varuslag föreligger en situation, där det antingen finns endast en svensk producenteller en svensk tillverkare 'nar en helt marknadsdominernade ställning. 1981/82:120 61 härtill är det frånallmänna synpunkter angeläget, att importen inte försväras sä att en nödvändig konkurrens omöjliggörs. Noteras bör att berördalivsmedelsindustri ofta utgör dotterföretag till utländskakoncerner eller har annan väsentliginternationell anknytning. Inom frukt--och grönsakskonservindustrin svarade de utlandsägda företageneriligd; SIND:s rapport för av sysselsättningen 1975- En jämförelse med gränsskyddet i t.ex. eller EG- som gjorts från industrihäll - syns inte relevant. Den finska tullpolitikenavviker allmänt sett i många stycken fränden svenska. Inom EG finns mycket stor konkurrens mellan åtskilligatillverkare i nästan alla medierasländer, en konkurrens som kommer att skärpas än mer när raedleraskap utöverför även blir aktuellt för och . Konktirrensen inom EG är f.n. sästor, att ett tämligen högt gränsskydd runtGemenskapen inte medför några nackdelar från prissynpunkt för konsumenterna. Den svenska industrins räddhåga för större inbrrtningar pä marknaden frånolika statshandelsländer är enligt handelns uppfattning mycket litet grundad på verkligheten. Den mindre import som sker från sådana länder "kan inte gärna tas till utgångspunkt för en allmäntullsättning gällande i förhällande till sa..:,tliga länder. Som utredningen påpekar omfattas detta kapitel inte av tullfrihetenenligt avtal raed EG och övrigaEFTA-länder, varför tullarna kommer att avse hela importen, något som borde tala för försiktighet vid utmätningen av tullskyddets storlek. Tullskydd bör inteautomatiskt tillkomma varje produktion utan skall betraktas som en samhällelig stödåtgärd, vilkenm,åste motiveras av ett föreliggande behov. Det svenska tullsKyddet har sombekant i mycket stor utsträckning avvecklats genom våra EG- och samt GSF-raedgivanden. Enligtden nu frair,-lagda propositionen om de avslutade GATT-förhandling-arnas resultat kommer den genomsnittligatullnivån för industrivaror att minska raed 2c f: och utgöra 4,1 5°.Mot denna "bakgrund 1981/82:120 62 ärdet naturligt, att den till följd avpeiiningvärdesutveok-lingen minskadetullskyddsnivån på nu aktuella varuområde i stortsett inte torde ha inne"ourit nägramer betydande svårigheter för den berördaindustrin. Med hänsyn till industrins struktur'Kommer tullhöjningar inom denna varusektor medstörsta sannolikhet att leda till ökade konsumentpriser. Det bör vidare erinras om vikten av att i rådande ekonomiska läge iaktta försiktighet i fråga om att höjatullar likson: andra pålagor som driver på inflationen. Enligt min mening ärdet inte acceptabelt att behandla gränsskyddetför vissa varor inom k.apitel 20 i två skilda samman.hang oberoende av varandra. Som framgår av utredningens förslag kan råvarukostnadsutjämning i vissa fall bli aktuell vid sidan av etteventuellt särskilt tullskydd. Frägan om behovet av råvaru-kompensation utreds f.n. av kommiittén för industrinsråvarukostnadsut jämning (RAIK).Först då RÅ}.-:s förslag föreliggerblir det möjligt att bedöma storleken av det totala gränss'Kyddet förvissa betydelsefulla produkter inom detta kapitel i tulltaxan. Det sy-ns interiktigt att i dessa fall nu framläggaförslag till tullar utan kännedom om PJlK:sställningstagande. Det är ju det totala gränsskyddets nivå som blir avgörande och som skall jämföras med nuvarande tullar. Dessakonstruerades med hänsyn till verkningarna av då föreliggandeskydd för jcrdbruksråvaror. Jag anser därför, att utredningen borde ha avstått från att framlägga förslag ostullar vad gäller nr 20.03, 20.05 och 20.07. Såsom utredningen framhåller medför av beslutade tullhöjningar förvissa varor i .kapitel 7 och 8 endast 'oegränsadeverkningar på tullnivån inom 'Ka'itel 20. Det kan därför inte ansesnödvändigt, att tulländringar för ifrågavarandevaror inom kapitel 20 genomförs i ettsajraaanhang med tulländringarna i kapitel 7 och 8. Jag föreslår alltså, att i dessa fall nuvarande tullar tills vidarebioehålls i s'/\'aktan på RÅK:s ställningstagande och att inte några åtgärder nu vidtas föratt överföra varupositionema till jordbruksregleringen. Frågan om vissa positioner skall överföras tilldenna bör i första 'nand RAli ta ställning tilloch omfattas av dess utred- Prop.1981/82:120 63 nlngsuppdrag, som ju avser en genomgång av alla spörsmål avseende råvarukompensation.Skulle skäl föreligga för en mer brådskande handläggning- någon grund härför har inteframkommit vid det utredningsarbete, som jag haft tillfälle att följa- bör RAll uppmanas påskynda sin handläggningi ifrågavarande hänseende. Under hänvisningtill vad som ovan framhållits vill jag som utgängsptmkt förtullsättningen föreslå nuvarandeimportinci-denser raed tillägg för den eventuella fördyring, som uppjusteringen av vissa tullar i kapitel 7 och 8 kanmedföra. Detta innebär ett större'nänsynstagande tillkonsumentintresset än utredningens förslag, som i vissa fall alltför mycket beaktat producenternas yrkanden. Pä grund av önskvärdheten aven enhetelig tull för vissa varugrupper inom kapitlet är det dock lämpligtatt ibland något över- eller underskrida den principiella nivån. Jag vill därför föreslå följandetullsatser i de fall jag ej anser utredningens förslag godtagbara. 20.01.151 ,'i-urkor'i : Tullincidens: 7 t En svensk tillverkare ärhel", marlmadsdomd-nemade. torde utgöra mindre än 5 f av produl:tionen. 200jl_.15£ jj:'oi'2_e\pTJ) : 8 fo Tullincidens: t f: Sarama svenska produktionsförhållande som beträffande gurka. Importen motsvarar 2-3 t avden inhemska produi:tionen. 20.02.25£ £andrE_kök£växter) : o °:o Tullincidens:6 f. Det är önsktärt mea samma tullsats som för tidigare positio.ner. Prop.1981/82:120 64 £0_02.1.00lärter_)_ Tull:8 % Tullincidens:10 % I principemdast en svensk tillverkare for konsumentvarumarknaden. Utvecklingen tilldenna faktiska monopolsituation torde i förstahand sammanhänga med de betydande stordriftsfördelar, som enligt tidigare nämnda rapport kännetecknardenna industribransch. Importvärdet utgör oa att jämföra med en inheimk produktion om ca . En jämförelse medtullförhållandena för djupfrysta ärter är knappastadekvat, dä importen av den djupfrystaprodukten praktiskt taget upphört undersenare är. _20_0£.£00 Xb2n£r_ : Tullfrihet förharicots verts, brytbönor o. likn. samt för vita bönori konserv Någon svensk produktion av haricotsverts, brjtbönor o. likn. Bl.a. av prisskäl föreliggerinte något marknadsmässigt, samband med den djupfrysta produkten, vilketmajoriteten tycks anta. Något särskilt substitutionsförhållande till konserverade ärter finns inte enligt handelns bedömning. Odlingen av bönor av dessa slag är mycketbegränsad och arbetskrävande . Något siryddsintresse från odlingens synpunkt kan därför rimligeninte föreligga. Nämnvärd import avfärska sådana bönor.före'Kommer inte, dä varan blir alltföräjr och dessutom är mycket ömtålig fränhanteringssynpunkt. Vita bönor odlasinte i landet. Den lilla inläggning av importeradetorkade vita bönor, som sker vid ett företag, anses inte kvalitati\'t tillfredsställande. Enligt handelns uppfattning är något gränsskydd därför inte motiverat. Marknadens behov täcks naturligen genom import. : 12 fo Tullincidens: 11 f. Utredningens förslagatt höja tullen till 15 5 medför inte något mer avgörande stod förproducenten av champinjoner men 1981/82:120 65 innebär en ej obetydligt ökad beskattning av konsumenterna raed hänsyn till importens helt dominerande betydelse. Meden viss övergäng till speciella inl.äggningar,vilka inte konkurrerar med imiportvaran, har den inhemska producentenskonkurrensläge stärkts. Möjligheter att med någorlunda rimliga tullsatser helt effektivt skyddaproduktionen föreligger knappast. Skulle iframtiden svårigheter uppstå till följdav ökad konkurrens frän utlandet, bördessa mötas med särskilda stödåtgärder om sä anses befogat. Den av majoriteten föreslagna tullhöjningenär utan betydelse i en sådan situation. 20j.01.202iandra_k£ksväxter) : 8 fo Tullincidens; I konsekvens med tidigare anförda tullförslag. £0_C._1_02Xf£J'S'ta 20£d£U_bbr_m£d_socke£): Oförändrad (50:-/) I awaktan på HÅK:s ställningstagandetill frågan om eventuell råvarukompensation för socker bör något förslag till ny tull inte fastställas. då KÅK tagit ställning till fråganbör man ocksä bättre ktmna öveblicka, om realistiska förutsättningarverkligen kan skapas för en industriell användning av svenskodlade jordgubbar och om därmed behov av tullskydd föreligger. 20.05.100-909 (sylter, fruktgeléer, marmelader, fruktmos och fruktpastor, bereddagenom kokning, med eller u;tanliI;l2al:S_av .sokrj : Oförändrad (35:-/) Vad gäller större delen av hit hänförliga varor blir frågan om råvarukompensationiör socker av avgörande betydelse förmöjligheterna till framtidaimportkonkurrens. Trots ett f.n. moderat tullskydd, som fastställts med hänsyntill dåvarande rävarukompensationsförhållanden, uppgår importen endast till ca 7 f av det inhemskaproduktionsvärdet i genomsnitt. Importen innebär inte någothot mot den inhem.ska produktionen. föreslagnatullar och full råvarukompensation skulle sannolikt istort sett stoppa den nuvara.nde begränsadeimporten med åt- 1981/82:120 66 föjjande negativa konsekvenser för konsumenterna. Det är därför vad gäller dessa varor särskilt angeläget, att gränsskyddets framtida storlek bestäms genom att råvarukom-pensationenoch ett eventuellt särskilt manufaktureringsskydd i formav tull behandlas 1 ett sammanhang. Jag kan därför inte biträda förslaget om 5resp. 7 ?t- tull utan möjlighet att överblicka vilket det totala gränsskyddet kommer att bli. Frågan om eventuellt tullskydd för produkter inte innehållande socker är nära beroende av ett ställningstagandetill gränsskyddet för produkter med socker. 20.07.802, 803 (fruktsafter av vinbär, jordgubbar, äpplen,päron, körsbär, plommon,krusbär samt köksväxtsafter,oblandade eller i blandning med : ; köksväxtsafter tullfria Utredningen konstaterar, att råsaft som användsför tillverkning av saft endast iliten utsträckning produceras inom landet.Nuvarande tullincidenser är låga, ofta 2 3 f Utredningen avser tydligen attgenom en tullsats om 10 f för saft avsvarta vinbär, jordgubbar och äpplen sökaåstadkomma en produi:tion av tillräcklig omfattning för industrins behov. Huruvida förutsättningar fören sådan utveckling föreligger, ärenligt min mening inte tillfredsställandeutrett och ifrågasätts på många häll. I förhållande tillnuläget skulle orafattandeinvesteringar krävas ej endast i nyodling utan också i produl:tionsanläggningar.Det syns uppenbart, att en sådan svenskproduktion prismässigt inte kan konkurrera medutlandet. En väsentlig fördjTring av slutprodukterna skulle därför bli följden. Att satsa pä en huvudsakligen ny, inte konkurrens-duglig odling och produktion är enligt min mening felaktigt och kostnadema härför drabbarkonsumenterna. Prishöjningarna kan bli av enstorleksordning som leder till minskad efterfrågan. Jag avstyrker därför att den föreslagnatullen om genomförs. tullsats om f6r de varuslag, för vilka utredningen nu föreslär tull, skulle möjligenkunna accepteras. 1981/82:120 67 Vidare vill jag ifrågasätta, om en tull päköksväxtsafter verkligen är motiverad.Sådan saft torde med undantag avmorots-saft inte produceras inom landet. Horotssaft är lättförstörbar och förekomnjer därför inte i den intemationella handeln. De idéer om att saluföraindustripreparerad, hällbarhetsbehandlad morotssaft, somuppgetts föreligga, torde inte vara mer avanceradeoch det syns mycket tveksamt, ora man komimer att uppnå ett godtagbart resultat. Skulle en sådan konkurrerande produktion i utlandet verkligenkomma till stånd, blir det tids nog att då aktualisera fråganom en eventuell tull. GATT-bindning enl. kr./IOO kg tulltaxa 300 svampar och trj'f 906 kapris samt röd 60(kastanjer) 35 pulp 200 ananas 300 citrusfrukter 400 päron 500 aprikoser 600 persikor 700 805 809 andrafruKter 900 blandade frukter i kärl vägandebrutto: 302,402, 502 --- över 303,403, 503 - - eller av annan frukt: i kärl vägandebrutto: 602, 603. .g02 - - över 10 605 - - eller därunder 12,50 Prop.1981/82:120 69 i kärl vägandebrutto: 702,606 - - över 10 10 703,807--- 3 kgeller därunder 10 10 308,408, 508, ur 805 in casks: av citrusfrukt, äpplen, körsbär, svartaoch röda vinbär, krusbär,päron, hallon,jordgubbar eller i andra kärl: av äpplen, körsbär, svarta och röda vinbär,kztisbär, päron, hallon, jordgubbar eller blåbär 40 50 Gentemot u-ländemainom ramen fär det generella preferenssystemetgällande koncessioner som i vissafall även är EPTA-konoessioner Köksväxter och frulrter, beredda eller konserverade med ättika eller ättikssyra köksväxter och kapris (även EFTA) andra (än gurka och rödbetor) -Köksväxter, beredda eller konserverade pä annat sätt än med ättika och ättikssyra (även EFTA) kapris samt paprika (även 'hL"i'P.j Frukter, fruktskal och andra växtdelar, karj-derade, glaserade eller på liirmande sätt beredda med socker Frukter, beredda eller konserverade pä annat sätt med eller utan tillsats av socker eller sprit blandade frul;ter (fruktsallad) Fruktsaft (inbegripet druv must och köksväxtsaft) saft av köksväxter (sockrad saft av ananas (sockrad) saft av passionsfrukt m.m. (osockrad) saft av passi onsfru}:t m.m. (sockrad) ,- vX) N-\ - rv-N N-ir C r -<: c\j »- r f< - c\j CO I t- \.D X» U I 'O cr\ CM 1- -<- OJ .- CM C CM N-> T- 'd- Q\ C\I T- ON LO f o OD - cocrNCOONOr--vDCJ pTN o o OJ (- - \£' CM l~-CO o -trco o CO X) ITSCO T- ' N-\ o - - o C7N ON Or- CM LTN (- O oo CO M) CO O O O CO CTN CM a- - Co o '<:3- - ' CM r3-CN*N OLOt-COCOrCMT- CMCM T rOX) t LO LOX) LO L'~ o 'J; CM sC; VD o CM CM LO o; -d a; S.4 .p o. L'" L- r CO vo ON -»c <- -t:!- ,- f T- O so 1 CM' CM ON tO T- I vor-- t- lo 1- CM r b'"''Oj r VD O<= CT "=r K" CM OJ CM r fo O VD O CM T- ro C CO LO G V O 0\ lO T- vX> CTN CrCO CM CTN cc r - ro CTv O CO r- LO r-~ " LO I -r- VD r ON O ro T- t' OJ - r- CM CM LO hO CNJ 'sD CM ON VO » t-( % T- lO CM CM O " SD SD ro r rco CJn CO [ o ro I-- VO ON T- LO ON o LO I vo r- d~s O ro v CM C - rO CM C7N CTN ro ro lOcO ro c CO VD o CTV CM -CTn CJN T VD r--O. O- CM ro rro C CM O ro <- r-- o [-a- vö CTs CM 1 T- c C7N r~- 0 ro ers ' o T: T* ro CJN T- OJ VD - O O ro ro ro ro ro ro s-, CO O lO T- CM' - T- T- rO ro ro rr ro ro r N-v -C" x: o o - C\J ;,_ 1 C", CM CM' --D' -ii; U > ,2 i- ci o Jt: -p to O <-( c tTj + C\l -*- \D i-, KH H- J *- CM ro - LP, 1981/82:120 74 SÄRSKILT YTTRAIUE till förslaget frånaroetsgr-uppen för kap. 20 av ledamoten . Kapitel 20 i tulltaxan omfattar ett varuområde som sedan längemissgynnats i t"aliskj'dds'nänseende. De fastställda vikttullama representerar genom penningvårdeförsämring - vars omfattning förvisso ej kunde förutsesnär den nuvarande tulltaxar, på området antogs - endast cirka en tredjedel av sittursprungliga belopo. Tullskyddet har ytterligare urgröpts genom att koEtnads'Delast-ningen för i tillverkningen använda råvaror i många fall ökat. 'Viktigast är "härvid ökningen för råvaran sockergenom ett kraftigt vidgat gap mellan inhemskt pris och s.k. världsmarknadspris på denna vara. En viss ytterligare försämring i tullskyddet är att förutse genom att fastställti genomsnitt något högre tullar för i tillverkningen använd bär-,frukt-eller köksväxtråvara, hänförliga tillkapitel ? och 8 av tulltaxan. Vissa av de använda råvarorna, som t,ex.