prop · G50325 · 1981-12-31 00:00:00 — FFV har i likhet med ammunilionsfabrikeni och några andra utländska ammunitionsindustrier vall att övergå lillett system där krut i små mängder via ett vacuumsyslem överförs från avskiltbelägna förråd lill laddningsmaskinerna i arbetslokalerna. Detta kräveremellertid utöver själva transportanläggningen även att nya förråd byggs samlalt vissa förändringar vidtas i arbetslokalerna. Vid Vanäsverken måsteinvesteringar i sådana nya anläggningar för krulhantering genomföras såväl vidhuvudfabriken som vid den avskilt belägna fabriken inom Häslbouddsområdet, somtillverkar s. k. lös ammunition. Del nya krulhanleringssystemel harkostnadsberäknats till 7,8 milj. kr. och måste tas i bruk för inlrimning ochkontroll av berörda myndigheter senast . Detta innebär attinvesteringen måste genomföras under /82. FFV hemställer om tilläggsanslag för /82 på31,4 milj. kr., varav 23,6 milj, kr, för investeringar i maskinerför ny civilproduktion vid Gevärsfaktoriet och 7,8 milj. kr. för investering i ett nytt krulhanle-ringssystemvid Vanäsverken. I skrivelse har FFV hemställt omtillstånd att teckna och förvärva aktier i . är del bolag somformellt har offereral ett nytt flygplanssyslem lill försvarels materielverk.Som delägare i ingår , , L MEricsson och , Aktiekapitalet avses fördelat på lika delarmellan de fem delägarna, I avvaktan på ställningstagandet till offerten uppgåraktiekapitalet till . Frågan om ökad civil pioduktion vid de verksläder somingår i sektor Försvarsmateriel inom FFV har varit aktuell under en lång följdav år. Förhållandet har varit detsamma inom övrig svensk försvarsmaterielin-duslri.Så har t, ex, på regeringens uppdrag en särskild delegation (I 1978:09)tillkallats för all bereda frågor om civilt utnyttjande av flygindu- 1981/82:25 107 Denna delegation som arbetat under namnet Flygindustri-delegationenredovisade ijanuari 1980 sitt betänkande. Delegationens belänkande harresulterat i att statsmakterna beslutat om lån till civila projekt vid Saab-ScaniaAB och , Frågan om planering av alternativ produktion och sysselsättninginom de delar av försvarsmateriel-induslrin som inte omfattas av den militäraflygindustrin utreds f. n. pä regeringens uppdrag av en särskild utredare (). Enligt vad jag erfarit kommer utredaren att lägga fram ett betänkandeefter /82. FFVhar varit en av de försvarsmalerielinduslrier som fått vidkännas kraftiganedgångar i orderingången från det svenska försvaret . Flera av FVV:s produklionsanläggningar har en kapacitet som vidaöverstiger den kapacitet som i fredslid efterfrågas av det svenska försvaret.Inom vissa av FFV;s verksläder har delta beläggningsgap kunnat fyllas genomexport av försvarsmateriel. FFV har också vid sina enheter haft s. k. legoproduktionav civila produkter. Isyfte alt öka beläggningen av civil produktion inom FFV;s försvarsma-lerielsektorbildades . Inom detta bolag bedrivs utvecklingoch marknadsföring av ett antal civila produkter. FFV har emellertid konstateratall de åtgärder som vidtagits för att öka beläggningen av civilaprodukter vid FFV:s verksläder inte varit tillräckliga. FFV har därförgenomfört en omfattande studie rörande FFV;s framtida möjligheter pä dettaområde. Verket har funnit att del föreligger stora svårigheter att i FFV;sverkstäder blanda produktion avsedd för militära och civila kunder. Verkelsförslag är därför alt avsälla en av FFV:s verkstäder lill att i huvudsakbeläggas med produktion för civila kunder. Den enhet inom FFV som är bästlämpad för detta ändamål är Gevärsfaktoriet i . Förutsättningarnaför att del föreslagna programmet skall kunna genomföras är alt FFV erhåller invesleringsmedelför en omstrukturering av främst maskinparken saml alt FFV kompenseras förvissa kostnader i samband med omläggningen till civil produktion. Alternativet tillden av FFV förordade omstruktureringen är en successivt minskad beläggning vid Gevärsfaktoriet,vilken skulle medföra dålig lönsamhet och minskat antal sysselsatta. Föregen del anser jag det vara vikUgt alt en omstrukturering av den svenska försvarsmaterielindustrinsker i riktning mot en ökad andel tillverkning för civila kunder. Ansvaret fördenna omstrukturering ligger på företagens ägare och verkställande ledning.Eftersom FFV är ett statligt företag bör del ankomma på staten alt ställaresurser till FFV:s förfogande för att genomföra den föreslagnaomstruktureringen av Gevärsfaktoriet. Med hänsyn till att vissa projektbefinner sig i ett läge där fullständigt beslutsunderlag ännu inte föreliggerförordar jag att 13,6 milj. kr. nu las upp för delta ändamål. 1981/82:25 108 FFV:sproduktionsenhet Vanäsverken i är landets enda tillverkare avfinkalibrig handvapenammunition för militärt bruk. i Skaraborgslän har förelagt FFV att års utgång genomföra vissa förändringar idel nuvarande systemet för kmthanlering vid Vanäsverken. Med hänsyn lill allett nytt krulhanteringssyslem är nödvändigt för den fortsatta driften vid Vanäsverkenanser jag att erforderliga medel, 7,8 milj. kr., bör ställas lill FFV;sförfogande härför. Föralt genomföra de två investeringsprojekten vid Gevärsfaktoriet resp. Vanäsverkenerfordras därför sammanlagt 21,4 milj. kr. Jag förordar därför alt ettreservationsanslag av 21,4 milj. kr. för ändamålet tas upp på tilläggsbudget I lillstatsbudgeten för /82. FFVhar deltagit i det konsortium som avgett offert till försvarets materielverkgällande ett nytt flygplanssystem, kallat JAS. Konsortiet skall såsomleverantör uppträda i aktiebolagsform. FFV bör därför ges tillfälle att tecknaaktier i ell sådant aktiebolag. Medel för ändamålet bör enligt min mening tasav FFV:s driftmedel. I del konsortialavtal som upprättals med de övrigaföretagen i konsortiet (, , L MEricsson och ) skall FFV äga av aktiekapitalet i del nyabolaget, . Aktiekapitalet uppgår lill alt börja med till . Jagförordar aft regeringen inhämtar bemyndigande all medge FFV rätt attteckna och förvärva aktier i . Jagvill i detta sammanhang också ta upp en annan fråga med anknytning lill FFV. FFVfick huvuddragen av sin nuvarande organisation och verksamhetsinriktning efterriksdagens beslut vid /76 (prop. 1975/76: 122, NU 1975/76:62, rskr1975/76:420). I beslutet gav regeringen till känna som sin mening vadnäringsutskotlel anfört beträffande företagsform för FFV och behovet av enutredning med syfte att framlägga förslag om lämplig förelagsform för denstatliga affärsdrivande verksamhel som bedrivs i konkurrens med andra förelag.En sådan utredning borde enligt utskottet ha kommit lill stånd vid en Udpunktsom möjliggjorde alt underiag fanns för ett beslut när frågan om företagsform förFFV ånyo skulle tas upp . Fråganom lämplig företagsform för olika statliga verksamheter är föremål för konlinueriiguppmärksamhet av regeringen. Exempel på delta är besluten om ändradorganisationsform för den verksamhel som bedrivs vid statens industriverksenhet för förelagsutveckling (prop. 1979/80:88, NU 1979/80:41, rskr 1979/80:274)och om bl.a. samordning och överförande till bolagsform av televerketsverkstadsrörelse (prop. 1980/81:66, / 81:9, rskr 1980/81: 132). Fråganom lämplig förelagsform för statens geologiska undersökning (SGU), statens vattenfalisverkoch domänverket har också varit föremål för uppmärksamhet inom regeringenskansli. Del ul-redn-ngsarbete som har bedrivits visar alt det är lämpligast altbehandla företagsformen separat för olika statliga myndigheter och verk. Prop.1981/82:25 109 samlad utredning är knappast ändamålsenlig. Jag anserdärför all del inte finns något behov av en särskild utredning i dessa frågor. Frågan omsamverkan mellan olika affärsdrivande verk och myndigheter behandlas delvis avutredningen (K 1976:01) om samverkansmöjligheler hos vissa affärsverk ochmyndigheters verksladsrörelse m. m. Regeringen bör ge tillfälle att tadel av vad jaghar anfört omen samlad utredning om lämplig företagsform för olika statligaverksamheter. I beslutetom verksamhetsinriktning m.m. för FFV godtog regeringensförslag all, trots all den bästa verksamhetsformen för verket ansågs varaaktiebolagsformen, FFV t. v. skulle behålla affärsverksformen ytterligare enlid, men att frågan skulle tas upp lill förnyad prövning . Ibetänkandet (SOU 1978:85) Statligt företagande i samhällets tjänst föreslogsatt verksamhetsformen för FFV skulle vara aktiebolag. För egen del anser jagall de åtgärder som vidtagits , bl. a. bolagsbildning avsektorerna Industriprodukter och Allmateriel till FFV Industriprodukter ABresp. är steg mol en akliebolagsbildning för hela verket ienlighet med principiella uttalande . Jag är dock inte bereddatt föreslå en ändring av företagsform för hela verket. Jag anser emellertidall verksamheten vid Gevärsfaktoriet med hänsyn till alt verksamheten kommeralt få en övervägande civil inriktning borde bedrivas i bolagsform. Jag avseralt föreslå regeringen att låta utreda denna fråga. Jag hemställer att regeringen 1. berederriksdagen tillfälle alt la del av vad jag har anfört om en samlad utredning omlämplig förelagsform för olika statliga verksamheter, 2. föreslårriksdagen att a) bemyndigaregeringen alt medge alt förenade fabriksverken får teckna och förvärva aktieri , b) till Förenadefabriksverken: Byggnader och utrustning på till-läggsbudget I lillstatsbudgeten för /82 anvisa ell reservationsanslag av 21 400000kr. [4] G 11. Lån till mindre och medelstora varv. (I 1979:04) med uppdrag alt utreda frågor om de mindre ochmedelstora varvens strukturanpassning och behov av stöd avgav i november 1979betänkandet (Ds I 1979:16) Mindre och medelstora varv som bl.a. låg till grundför regeringens prop. 1979/80: 165 om vissa varvsfrågor, m. m. Enligt vad somdäri framhölls kunde den för de mindre och medelstora varven nödvändigaomställningen mot export och nya produkter inte med någon framgång komma tillstånd ulan vissa statliga stödinsatser. Behovet av sådana insatser ansågspåtagligt främst när del gällde kostnader för exportmarknads-satsningar och föråtgärder i samband med anbudsgivning. Enligt beslut av (prop. 1979/80:165, NU1979/80:69, rskr 9 1981/82. 1981/82:25 110 1979/80:405)anvisades 20 milj. kr. pä statsbudgeten under fjortonde huvudtiteln /81 reservationsanslaget Gli. Lån till mindre och medelstoravarv, avsett för exportmarknadssalsningar och för åtgärder i samband med anbudsgivningavseende . Enligt beslutet skulle del ankomma på regeringenall ange villkoren för stödet. Frågan om ytterligare stöd och1983 borde las upp lill prövning då de erfarenheter som vunnits underde två första åren kunde beaktas. Närmarebestämmelser om stödet återfinns i förordningen (1980:561) om statligt stödtill varvsföretag m. m. Syftet är att stärka marknadsföringsresurserna hosvarvsföretag med mindre än 1 700 anställda. Stöd kan utgå för kostnader förmarknadsundersökningar eller marknadsbearbetningar som avser utländskamarknader eller framtagande av anbud lill utländska beställare. Stöd lämnasendast för åtgärder som avser avsättning av produktion av fartyg som har en bruttodräktighetöverstigande 300 registerton och får avse kostnader den 1 juli 1980-den31 . Stödet lämnas i form av lån som motsvarar högst av kostnadernaför marknadsundersökningar och marknadsbearbetningar samt högst avkostnaderna för framtagande av anbud. Skyldigheten alt betala tillbaka ell lånsom har lagils för kostnader för att ta fram eft anbud kan efterges om anbudetinte leder till avtal. Nämndenför fartygskredilgaranlier, som beslutar i ärenden om stöd för exporlfrämjandeåtgärder, har i skrivelse lill industridepartementet den 24 augusti 1981redogjort för stödverksamheten och lämnat vissa synpunkter på stödet. Avskrivelsen framgår all nämnden har beviljat stöd avseende lån tillexportfrämjande åtgärder för ca 4,8 milj. kr. av totalt anvisade 20 milj. kr.Några ytterligare ansökningar om stöd finns f. n. inte. Nämnden anser dock allintresset för export har ökat genom införandel av nämnda stödform. Fleraförelag har lill nämnden aviserat marknadsförings- och anbudsinsalser inom ensnar framtid. Tidsperioden för stödet bör därför enligt nämnden förlängas.Någon ytterligare ökning av medelsramen behöver enligt nämndens bedömning integöras vid en tidsmässig föriängning av stödet t. o. m. . Jagdelar nämndens för fartygskredilgaranlier bedömning att perioden för lån tillmindre och medelstora varv avseende exportfrämjande åtgärder bör förlängas föratt även i fortsättningen göra del möjligt för de mindre och medelstora varvenatt komma in på exportmarknaden. Medhänsyn lill alt övriga stödformer för svensk varvsindustri sträcker sig tillutgången av anser jag att även stödet lill mindre och medelstora varvbör förlängas till . Jagförordar därför att godkännande inhämtas en sådan föriängning. Jaghemställer all regeringen föreslår attgodkänna att giltighetstiden för nuvarande riktlinjer för aft lämna lån lillmindre och medelstora varv för exportfrämjande åtgärder utsträcks t. o. m. år1983. Prop.1981/82:25 111 [5]G 12. Förvärv av aktier i . Något anslag för detta ändamål finns inteupptaget i statsbudgeten för /82. LuxorAB () övertogs av staten efter beslut av (prop. 1978/79:192,NU 1978/79:52, rskr 1978/79:445) i samband med att en likvidilelskris hotadeförelagets fortbestånd. genomfördes en finansiell rekonstruktion avförelaget genom dels en ackordsuppgörelse, dels statliga kapitaltillskott.Ackordsuppgörelsen innebar all Luxors skulder reducerades med ca 75 milj. kr.Det statliga kapitaltillskottet omfattade dels 75 milj. kr. i förluslläckningsbidrag,dels 100 milj. kr. i nytt bundet ägarkapital. Inämnda proposition om finansiellt stöd till framhöll föredraganden allde analyser av företagel som gjorts visade all del hade betydande slyrkefaktoreri form av kunnig personal, modern produktionsapparat, aktuellt produktsortimentoch god marknadsposition. Förutsättningarna för all företaget skulle kunnaöverleva bedömdes som goda, förutsatt alt en rekonstruktion av såväl dessfinansiella ställning som verksamhet kunde genomföras. åtog sig på statens uppdrag alt svara för den övergripande förvaltningen av Luxoroch genomföra rekon-stmklionen av verksamheten. Del statliga ägartillskottetskulle tillsammans med ackordsresultalel ge företaget en finansiell bas föratt påbörja omslmklureringen. Det framhölls i propositionen all stor osäkerhetdock förelåg vid en bedömning av del framlida ekonomiska utfallet. Resultatprognosernapekade på fortsatt behov av statliga medel. Luxorhar i skrivelse lill regeringen hemställt om en förstärkningav företagets egna kapital med 200 milj. kr. Företagel har därefter lämnatkompletterande upplysningar. Av företagets redogörelser framgår bl. Enrad åtgärder har vidtagits inom företaget som ett led i rekonstruktionenav verksamheten. Inom området konsumentelektronik, vilket dominerar Luxors verksamhel,har skett en fortsalt satsning på television och angränsande produkter.Aktuella nya produkter för företagel alt nu ta upp och vidareutveckla är bl.a. text-TV,bildbandspelare, bildskiva och salellit-TV. Förelagets egen tillverkning avradio- och stereoapparater har däremot upphört. Genom försäljningsavtal medandra förelag finns dessa produkter emellertid fortfarande i Luxors sortiment. Konsumenlelektronikområdetberäknas för förelagets innevarande verksamhelår, som omfattar liden den Iseptember 1980 - , svara för av dess omsättningeller ca 800 milj. kr. Televisionsapparaler utgör den dominerande delen.Verksamheten är emellertid förlustbringande. I syfte att minska beroendet avfrämst marknaden för televisionsapparaler har förelaget genomfört en produkt-och marknadsbreddning, främst lill områdena industrieleklronik och smådatorer.Inom induslrielektronikområdel marknadsförs Luxors nuvarande pro- 1981/82:25 112 Genom företagels utvecklingsresurser och kapacitetför tillverkning av kompletta elektroniska funktionsenheter i långa serier kanäven nya och kundanpassade produkter erbjudas. Verksamheten riktar sig främsttill industriföretag och svarar för av Luxors omsättning eller ca 75milj. under innevarande verksamhetsår. Verksamheten har utvecklats mycketpositivt och bedöms som ett betydelsefullt tillväxtområde. Motbakgrund av utvecklingen inom eleklronikområdel saml ell alltmer ökat behov isamhället av databehandling har i sitt produktprogram tagit upptillverkning av smådatorer. Företagels produkter svarar , i konkurrens medfrämst nordamerikanska och japanska tillverkare, för av den svenskamarknaden. Omsättningen beräknas för innevarande verksamhetsår lill ca 70 milj.kr., och den fortsalla utvecklingen bedöms av företaget som positiv. TrotsLuxors satsningar på nya områden kommer produktionen inom konsumenlelektronikområdetall vara dominerande för förelaget även . Den svenskamarknaden för televisionsapparater har emellertid stagnerat ochomfattar främst s. k. utbytesköp. Luxors svenska försäljningsvolym beräknasknappast kunna ökas i någon avgörande utsträckning vad avser televisionsapparaler.Genom satsningar på främst den nordiska marknaden saml genom nya produkter bedömerLuxor emellertid all en positiv utveckling kan uppnås även inom konsumenlelektronikområdet.I syfte att förbättra företagels konkurrenskraft inom området pågår även samarbetsdiskussionermed andra företag. Genomutvecklingen inom elektronikområdet mol bl.a. minialyrisering och ökadintegration har arbetsinnehållet i Luxors produkter kontinuerligt minskat.Delta gäller även för branschen i övrigt. Företagets satsningar på nyaprodukter har inte kunnat motverka en obalans mellan företagels arbetsstyrkaoch arbetskraftsbehovet. Neddragningar av sysselsättnings-nivån inom förelagethar mot denna bakgrund samt lill följd av omorganisationer bedömts somoundvikliga för att företagel skall kunna återfå lönsamhet och konkurrenskraft.Luxors svenska produktion har numera koncentrerats lill genom attförelagets tillverkningsenhet i lades ned . Även iMotala har arbetsstyrkan minskals. Uppsägningar har skett av ca 300anställda, varav 240 kollekUvan-ställda. Till detta kommer all Luxorsbutikskedja i , med ca 160 anställda, är under avveckling. Nuvarandesysselsättning inom Luxors svenska verksamhel beräknas genom nämndainskränkningar samt genom tidigare s.k. naturlig avgång komma att minska frånca 2400 personer, varav 2100 i och 100 i , ca 1700personer, huvudsakligen i , . Ytteriigarepersonalinskränkningar kan enligt företaget bli nödvändiga. Förutomsin svenska verksamhet har även en tillverkningsenhet i 1981/82:25 113 samt utländska försäljningsbolag, främst i denordiska länderna. Flera förlustbringande försäljningsbolag i utlandet haremellertid avvecklats som ett led i rekonslmktionen av verksamheten. Luxorsysselsätter f. n. ca 340 personer i ullandel. Trotsdel omfattande rekonstruktionsarbete som f. n. pågår inom har lönsamhet iverksamheten ännu inte uppnåtts. För verksamhetsåren 1978/79 och 1979/80uppgick föriusterna till ca 80 milj. kr. Genom del statliga förlustläckningsbidragetsaml ackordsvinsten i samband med förelagels finansiella rekonstruktion år1979 har förlusterna i stort kunnat läckas. Vid ingången av det /81, som omfattar , var bolagels egna kapital omca 100 milj. kr. Resultatet beräknas emellertidav företagel till ca -60 milj. kr. Härigenom kommer förelagels soliditet attkraftigt minska. sammandrag över Luxors balansräkningar och resultaträkningarför de två föregående åren saml innevarande verksamhetsår (prognos) bör fogastill protokollet i delta ärende som bilaga 10.1. vidtagna stmkturåtgärder bedömer förelaget del möjligt att uppnå en sådan resultalförbällringför alt föriuslnivån kan minska avsevårt. Enligt förelaget äremellertid fortsatta slmkturåtgärder nödvändiga för att nå lönsamhet. Denberäknade förlusten för innevarande verksamhetsår innebär, som nämnts, alt del av Luxors kapital kommer all vara förbrukat vid utgången av år 1981.För alt företaget skall bibehålla nödvändig stabilitet i sina relationer Ullkunder, leverantörer och samarbetspartners samt för all la till vara deutvecklingsmöjligheter som finns måste enligt dess finansiella ställningförbättras. Ett kapitaltillskott på 200 milj. kr. genom nyemission bedöms avföretaget som erforderligt. Den statliga satsningen i motiverades främstmed alt förutsättningar syntes finnas för en fortlevnad för företaget,förutsatt alt en rekonstruktion av verksamheten kom till stånd. De av Luxorvidtagna åtgärderna har också syftat att åstadkomma en verksamhelmed sådan konkurrenskraft och lönsamhet att den av egen kraft kan fortleva. F.n.pågår en effektivisering av Luxors produktion inom konsumenlelektronikområdet.Produktionen är dock fortfarande förlustbringande och fortsatta effektiviseringsåtgärdersynes vara angelägna. Omslmklureringen av förelaget har visat attdess kunniga personal och moderna produktionsapparat även kan utnyttjas vid enbreddning till nya produktområden. Denna breddning synes ha gett lovanderesultat. bedömer emellertid alt konsumenlelektronikområdet även under denärmaste åren kommer alt utgöra den dominerande delen av företagels verksamhel.Avgörande för förelagets utveckling blir därmed dess konkurrenskraft inomdetta område. analyserar f. n. på regeringens uppdragutvecklingen inom bl.a. hem- och fordonseleklronikområdel. 1981/82:25 114 Verket beräknar alt lämna en slutrapport under slutet avår 1981. Enligt vad jag erfarit anser man inom utredningsgruppen att en allmänökning i försäljningsvolymen för konsumentelektronik är alt vänta under 1980-talel.Luxor bör enligt min mening med hjälp av sitt kunnande samt sin moderna ochflexibla produktionsapparat ha möjligheter all la lill vara en sådanmarknadsutveckling. Enligt vad jag erfarit pågår f. n. diskussioner mellanInvesteringsbanken, och skilda intressenter om såväl utvecklings-,produktions- och marknadssamarbele som satsningar inom företagel på nyaprodukter. Jag bedömer dessa aktiviteter som vikliga inslag i strävandena allnå en konkurrenskraftig och lönsam verksamhet inom . Eftersom olika samarbetsformerkan bli aktuella vill jag i sammanhanget nämna all jag inte ser det statliga ägarengagemangeti som någonting som måste bestå. Av avgörande betydelse är att deekonomiska satsningar som sker i företagel kan trygga en fortsatt verksamhetmed affärsmässigt rikliga fömtsättningar. Hittillsvarandestrukturarbete har av bedömts ge avgörande effekter först på längresikt. synes uppkomna förluster i verksamheten på ettallvarligt sätt komma att försvaga företagels ekonomi. Jag delar Luxorsbedömning att de finansiella resurserna i förelaget nu bör ökas i syfte allskapa en grund för den fortsatta omslmklureringen av verksamheten. Jag anserdet härvid väsentligt att får möjlighet alt på ett flexibelt sätt anpassasig lill utvecklingen inom förelagels skilda produktområden. Staten bör nu somen slutlig ägarsatsning i medverka lill detta genom alt lämna ettkapitaltillskott lill förelaget. Tillskottet bör ha en sådan omfattning attutrymme ges för offensiva satsningar för att nå lönsamhet. Tillskottet måsteemellertid även medge möjligheter lill en ordnad avtrappning av verksamheten omlönsamhetsmålet och därmed förutsättningarna för stabil sysselsättning inte kanuppnås. För att sålunda stärka Luxors förmåga att på egen hand finansiera deåtgärder som förelagets styrelse och Invesleringsbanken finner lämpligast isyfte att fullfölja omstruktureringen bedömer jag att företagels egna kapitalbör ökas med 175 milj. kr. Jag förordar därför att staten lämnar ett medelstillskotlom 175 milj. kr. för teckning och förvärv av yllerligare aktier i bolaget.Aktierna bör tecknas till en överkurs som det ankommer på regeringen attbestämma. Som jagredan nämnt pågår diskussioner om samarbete med andra företag inom eleklronikområdel.Del bör inte uteslutas all ell sådant samarbete ges formen av ett samgåendemed ett eller flera andra företag. Detta kan innebära att staten helt ellerdelvis bör avyttra sina aktier i . bemyndigande härtill börinhämtas. Jag hemställer att regeringen föreslår alt 1. lill Förvärv av aktier i påtilläggsbudget I lill statsbud geten för /82 anvisa ett reservationsanslag av , 2. bemyndiga regeringen att överlåta statens aktier iLuxor AB. Prop.1981/82:25 115 [6]Preferensaktierna i .