prop · G503130 · 1981-12-31 00:00:00 — De tillstånd till vattentäkt för bevattning, medvilka inlösenskyldighet kan förenas, utverkas av och fillkommer deltagarna isamfälligheten var för sig. I bevattningssamfälligheter kan kretsen avdeltagare, som är fastighetsägare, komma att växla under samfällighetensbestånd, exempelvis genom att nya bevattnare ansluts eller genom att rätt till vattentäktsom meddelats arrendator övergår på jordägaren. I konsekvens med den ordningsom lagrådet förordat under 5 kap. 2 § med avseende på frågan hur mark sominlösts av samfälligheter skall behandlas föreslår lagrådet att 6 § - som blir5 § om 1 § utgår - andra stycket ges lydelsen; "som inlösts förgemensamma anläggningar är samfälld för de fasligheter som, när inlösen sker,ägs av deltagare i samfälligheten och omfattas av bevattningsföretaget." Paragraferna ger regler för fördelningen avkostnaderna mellan deltagarna, varvid fördelningsgmnderna skiljer sig något ifråga om förvaltningskostnader de enda kostnader som uppkommer isamfälligheter med Prop.1981/82:130 302 enbartvattenfördelning som uppgift - och kostnader för uppförande och Lagrådets drift av gemensammaanläggningar. I samfälligheter som avser såväl val- yttrande tenfördelningsom gemensamma anläggningar kan det till följd av den föreslagna ordningen blinödvändigt att tillämpa två delaktighelssystem, vilket ter sig opraktiskt ochtyngande. De vidare möjligheter i fråga om val av delaktighetsgrund som denföreslagna 8 § innehåller jämfört med 7 § synes utan olägenhet kunna gällaockså med avseende på förvaltningskostnader. Lagrådet föreslår alt reglernaför hur delaktigheten skall bestämmas tas upp i endast en paragraf, som medlagrådels förslag blir 6 §, och att i denna öppnas möjlighet att, om särskildaskäl föreligger, bestämma särskilda andelstal för viss del av verksamheten.Med en sådan möjlighet kan samfälligheters förvaltningskostnader särbehandlas,om det föreligger ett uttalat behov därav, liksom så kan ske också medkostnader för drift av viss gemensam anläggning eller viss gren därav.Paragrafen föreslås få följande lydelse; "En bevattningssamfällighetsförvaUningskostnader och kostnader för utförande och drift av gemensammaanläggningar fördelas mellan deltagarna efter vad som är skäligt med hänsynfrämst till den mängd vatten som var och en får ta ut enligt meddelattillstånd. I enlighet härmed åsätts andelstal för varje deltagare. Om särskilda skäl föreligger, får särskildaandelstal bestämmas för en viss del av verksamheten. Om det är lämpligt, får kostnaderna för driften avgemensamma anläggningar fördelas genom avgifter som beräknas på grundval avden omfattning i vilken varje deltagare utnyttjar anläggningarna." Med hänvisning till vad lagrådet i det för 5-7 kap.gemensamma avsnittet anfört om uttrycket "deltagande fastigheter"föreslås att första meningen i paragrafen - som blir 7 § om lagrådets förslagovan följes - får följandeformulering; "Vad deltagarna om borgenärer med panträtt ifastigheter som ägs av deltagare och omfattas av bevaltningsföretaget medgerdet." Definitionerna i 1 kap. 4 § 1. av vattenregleringoch vallenöverledning har en sådan utformning såväl i remissen som enligtlagrådets förslag att vttenöverledning är en form av vattenreglering. Ikonsekvens härmed behöver vattenöverledning inte särskilt nämnas i mbrikeneller särskilt regleras såsom skett i 6 § i förslaget. Bestämmelserna i 7 kap. om samverkan isamfällighetsform vid vattenreglering tillhandahåller regler för anslutningtvångsvis av intressenter med samma bakomliggande intresse i regleringen -utnyttjande av vattenkraft (I §) resp. vattentäkt för bevattning (2 §) - medanmotsvarande samver- Prop,1981/82:130 303 kanmellan regleringsintressenter med olika bakomliggande ändamål fömt- Lagrådets sätter frivilligtsamgående (3 § andra stycket). Utanför möjligheten att över yttrande huvudtaget ingå i regleringssamfällighet faller sådana intressenter i vattenföringeni vattendrag, vilkas behov av vattnet inte hänför sig till något vattenföretag,exempelvis huvudmän för avloppsföretag eller för trafik på inre vattenvägar.Den sistnämnda gmppens heterogena sammansättning och disparata önskemål måutgöra skäl att lämna den utanför möjligheterna att etablera samverkan i denlagreglerade samfällighetens form och hänvisa den till att samverka på annatsätt. Från allmänna utgångspunkter synes det vara osäkert om det är lämpligtatt såsom är fallet i lagförslaget utesluta tvångsmässigl bildande avsamfälligheter med både kraftproducenter och bevattnare som medlemmar. Iremissprotokollet redovisas inte skälen till den föreslagna ordningen i dettahänseende. Att anslutning till samfälligheter kan sketvångsvis lorde förestavas av önskemålet att de som har gemensamma intressen -med däri inbyggda konfliktanledningar - i ändamålsenliga former handhar sinasamordningsangelägenheter och själva kommer fram till lösningar på sinainbördes tvister utan att det allmänna alltid måsle engageras. Närkraflproducent-och bevattningsintressen skall tillgodoses med samma regleradevattentillgång kan motsättningar fömtses eftersom behovet av vatten förbevattning är för handen då kraftproducenterna vill hållamagasinen fyllda. Om man såsom skett i remissen avstår från möjligheten att medtvångsanslutning etablera samfälligheter för de konkurrerandereglerings-ändamålen måsle inte bara uppkommande rättstvister utan också konflikterav intressekaraktär alltid lösas domstolsvägen. I vilken utsträckning enexpanderande jordbruksbevattning kan leda till större frekvens av konfliktermed kraftproduktionsintresset i samband med vattenreglering kan knappastbedömas med någon större grad av säkerhet. Eftersom emellertid strävandena attminska oljeberoendet ger vatlenkraftsintresset särskild tyngd förefaller detinte osannolikt att behovet av samordning mellan de två intressegmpperna kommeratt bli allt större och att därvid samverkan i samfällighetens formskulle kunna få en avsevärd betydelse. Något underlag för utformningen avregler om samfällighetsanslutning tvångsvis över gränsen för intressegmppernafinns emellertid inte i lagstiftningsärendet. När följaktligen en gräns måstefinnas synes det mest följdriktigt atl strikt upprätthålla skiljelinjen mellankategorierna så att inte heller en frivilligt etablerad "blandad"samfällighel kan få deltagarkrelsen utvidgad tvångsvis på yrkande vare sig avdellagare, som vill påtvinga en utomstående anslutning, eller av utomstående,som vill tvinga sig till anslutning. Kapitlet erbjuder vissa lagtekniska problem somenligt lagrådets mening inte har fått en tillfredsställande lösning. I kapitletsammanförs regler avseende vattenreglering för kraftändamål, vattenregleringför bevatlningsändamål och, efter parternas överenskommelse, vattenregleringför Prop,1981/82:130 304 Förhållandena är emellertid i viktiga avseenden så olikartade vid skilda typerav regleringsföretag att man knappast kan ha en yttrande enhediglösning på sätt som föreslagits. Elt exempel pä detta är att anslutningsrättoch anslutningsskyldighel gmndas på begreppet "stadigvarande nytta"oavsett vilken typ av regleringsföretag det är fråga om och attkostnadsfördelningen skall ske med hänsyn "främst till den nytta" somvarje delägare får. Med nytta avses emellertid värdehöjning på berördafastigheter och den fördelningsgmnden passar inte på regleringsföretag för bevattning.Också andra exempel på nackdelar med den föreslagna uppläggningen av 7 kap.kan anföras. Enligt lagrådels mening är väsendiga fördelar alt vinna genom enuppdelning av kapitlet på de skilda typerna av regleringsföretag. Vid en sådan uppdelning skulle kapitlet kunna fåföljande lydelse. Paragraferna har utformats med utgångspunkt i att den i detför 5-7 kap. gemensamma avsnittet diskuterade lösningen väljes som innebär attsamfälligheten förfogar över tillståndet saml med beaktande av vad lagrådet iövrigt anfört i det gemensamma avsnittet och här ovan. 1 §På yrkande av den som ansöker om eller har fått tillstånd enligt denna lag till vattenreglering för kraftändamål skall förordnas atl ägare ay andra strömfall som får nytta av regleringen skall delta i regleringsförela get, om mer än hälften av regleringsföretagets nytta belöper på de strömfall som fillhör den som framställer yrkandet och dem som förenat sig med honom om företaget samt varje strömfall som yrkandet avser är utbyggt eller kan antas bh utbyggt för kraftändamål . Om någon ansöker om eller har fått tillstånd enligtdenna lag till vattenreglering för kraftändamål, skall på yrkande av ägaren avett annal strömfall som får nytta av regleringen förordnas att denne skalldelta i företaget. 2 §Har förordnande enligl I § meddelats, utgör samtliga deltagare i regleringsföretaget en samfällighet för utförande och drift av företaget. Tillståndet till företagel samt anläggningar och rätfigheter som hör till företaget är samfällda för deltagarna. När en samfällighet har bildats gäller vad som idenna lag föreskrivs om tillståndshavare eller ägare av anläggningsamfälligheten. Inlöst mark är samfälld för de fasligheter som, närinlösen sker, ägs av dehagarna i samfälligheten och till vilka deras strömfallhör. 3 §Kostnaderna för utförande och drift av företaget fördelas mellan deltagarna på gmndval av andelstal som bestäms efter vad som är skäligt med hänsyn främst lill den nytta var och en har av företaget. Om en vattenreglering avser flera sjöar ellerskilda sträckor i ett vattendrag och det på grund härav behövs fleradammbyggnader eller särskilda anläggningar skall, om så erfordras, kostnadernaför varje sådan del av förelaget beräknas särskilt och fördelas enligt gmndernai första stycket. Vad deltagarna har överenskommit omkostnadsfördelningen skall läggas till grund för dom, omborgenärer med pantrält i de fasligheter fill vilka deltagarnas strömfall hörmedger det. Prop,1981/82:130 305 svarar för gemensam inteckning, fordras dessutom demedgivanden från Lagrådets fastighetsägareoch fordringshavare som i 22 kap. 11 § jordabalken före- yttrande skrivs för relaxafion. Medgivande av rättsägare behövsinte, om överenskommelsen är väsentligen utan betydelse för dem. 4 § På yrkande av den som ansöker om eller har fåtttillstånd lill vatten reglering för bevattning skall förordnas att andra som har fillstånd lill vattentäkt för bevattning och som får stadigvarande fördel av regleringen genom förbättrade möjligheter att bevattna skall delta i regleringsföretaget, om den som framställer yrkandet och de som förenat sig med honom om företaget prövas ha större fördel av regleringsföretaget än de som yrkandet avser. Om någon ansöker om eller har fåtttillstånd till vattenreglering för bevattning, skall på yrkande av någon annansom har fillstånd till vattentäkt för bevattning och som får sladigvarandefördel av regleringen genom förbättrade möjligheter atl bevattna förordnas attdenne skall delta i företaget. 5 § Beträffande vattenreglering för bevattning äger 2 och3 §§ motsva rande tillämpning med följande avvikelser. Inlöst mark är samfälld för defastigheter som, när inlösen sker, ägs av deltagare i regleringssamfällighetenoch för vilkas bevattning regleringen sker. Deltagarnas andelslal bestäms eftervad som är skäligt med hänsyn främst till den mängd vatten som varje deltagarefår ta ut enligt meddelat tillstånd fill vattentäkt. Vid tillämpningen av 3 § tredjestycket första meningen gäller atl medgivande skall lämnas av borgenärer somhar panträtt i fastigheter som ägs av deltagare i regleringssamfälligheten ochför vilkas bevattning regleringen sker. Vattenreglering på grund av överenskommelse 6 § Har tillstånd till ett vattenregleringsföretagmeddelats på ansökan av flera som vill lill gemensamt gagn utföra företaget, utgör sökandena en samfällighet för utförande och drift av företaget, om annat inte har över enskommits mellan dem. Om elt vattenregleringsföretag,vartill fillstånd lämnats enligt första stycket, avser olika slag av ändamål,är 1 och 4 §§ inte fillämpliga. 7 § enligt 6 § gälleri tillämpliga de lar 1. i fråga ominlösen 2 § tredje stycket och 5 § andra stycket, 2. i fråga omkostnadsfördelningen 3 § samt 5 § tredje och Qärde slyc- ' kena. Beträffande de särskildaparagraferna i utkastet får lagrådet anföra följande. Enligt det remitteradeförslaget gmndas anslutningsskyldighel och anslutningsrätt på att strömfall fårsladigvarande nytta av vallenregleringen. Med nytta avses den värdeökning avbeslående natur som det ifråga- 20 1981/82. Prop.1981/82:130 , 306 Eftersom värdehöjningen alltså i sig är stadigvarande Lagrådets är denna bestämningtill nyttobegreppet överflödig. Med regleringsföretagets nytta avses i paragrafenden sammanlagda nytta företaget medför för samtliga strömfall som har gagn avföretagel, oavsett om strömfallens ägare ansluts som deltagare eller inte. Detsynes rimligt att, vid beräkningen av den nyttoövervikt som enligt lagmmmetkrävs för Ivångsanslutning, sökanden får räkna sig tillgodo även den nytta sombelöper på strömfall vilkas ägare har förenat sig med sökanden om företaget.Detta överensstämmer med gällande rätt (3 kap. 1 § VL). Till skillnad motnuvarande ordning medger förslaget emellertid tvångsanslutning också sedanföretaget har kommit till stånd. Även då krävs nyltoöver-vikt enligt paragrafenoch därvid medräknas de strömfallsägare som vid tillståndsprövningen ellersenare förenat sig med sökanden om företaget. Vid samfällighetsbildning isamband med vatlenreglering för kraftändamål kan inte såsom när fråga är omsamfällighetsbildning för markavvattning, bevattning eller vattenreglering förbevattning den situationen uppkomma att deltagarna i samfälligheten inte ärfastighetsägare. Alla deltagare i vattenreglering för kraftändamål ägernämligen fastighet med strömfall eller med servitutsrätt till strömfall. Menmed avseende på inlöst marks karaktär av samfälld för fastigheter uppkommer denpraktiska olägenheten att delägarna och berörda fastigheter kan vara - ochofta är -belägna långt från den inlösta marken såsom när inlösen vid årsregleringsker av skadad mark vid vattenmagasin i en älvs övre del och strömfallen liggerspridda längs älvens hela lopp. Om man emellertid som lagrådet föreslår"låser" den inlösta markens egenskap av samfälld till de fastigheter,till vilka deltagarnas strömfall hör vid tiden för inlösen, synes ölägenheternainte bli oöverkomliga. Paragrafen motsvarar 4 § idel remitterade förslaget såvitt avser vattenreglering för kraftändamål. Någonsärskild bestämmelse om inlösenkostnader, såsom i första styckets andra meningi förslaget, upptas ir\le. Den särskilda kostnadsfördelning som föreskrivs iandra stycket för där avsedda fall torde inle vara behövlig när samtligadellagare har nytta av att flera dammar byggs. I stadgandet har därför iförhållande det remitterade förslaget - fömtom några redaktionellajämkningar - vidtagits den ändringen att det anges att särskildkostnadsfördelning skall göras endast i de fall då så erfordras. I sista stycket har uttrycket "deltagandefastigheter" ersatts med "de fastigheter till vilka deltagarnasstömfall hör''. Det anmärkes i detta sammanhang att, såsom anförtsi det för 5-7 kap. gemensamma avsnittet, 5 § i det remitterade förslaget intefår någon motsvarighet i detta utkast. Som anförts bl. a. under 1 § har uttrycketnytta i förslaget innebör den av ökning av en fastighets värde. När det gäller bevattningssamfällig heter har departementschefen - enligl lagrådets mening på goda gmnder 1981/82:130 307 avvisat tanken att i första hand använda nyttan som kostnadsfördel- Lagrådets De skäl somdärvid anförts har relevans också när del gäller yttrande anslutningsskyldighel ochanslutningsrätt enligt förevarande paragraf, som motsvarar 2 § i detremitterade förslaget. Man bör här i stället använda en mera allmänt hållenformulering, t. ex. sladigvarande fördel. möta några oöverkomligasvårigheter för atl konstalera om en sådan fördel är förhanden i det konkreta fallet. De skäl som motiverar den i 1 § föreslagna majoritetsregelnsynes också kunna åberopas för att ha en motsvarande föreskrift beträffanderegleringssamfälligheter för bevattning. I konsekvens med vad anförts omnytta och fördel bör den ges den innebörden atl det, för att tvångsanslutningskall kunna ske, prövas föreligga en övervikt i fråga om fördel för den somkräver tvångsanslutning, varvid han får tillgodoräkna sig den fördel sombelöper på dem som förenat sig med honom om företaget. Av sammanhanget framgår att när det i lagrummettalas om vatlenreglering för bevattning därmed avses sådan vatlenreglering somsker för att förstärka en vattentäkt för bevattningsändamål. Det valda, kortareuttryckssättet bör kunna användas utan risk för missförstånd. I samfälligheter förreglering för bevattning är deltagarna inte bevattningssamfälligheter somfördelar det reglerade vattnet eller förvaltar gemensammabevattningsanläggningar utan de som har tillstånd till vattentäkt förbevattning. Eftersom sådana tillstånd kan meddelas bevattningsintressenter sominte äger fasfighet som skall bevattnas, exempelvis artendatorer ochrörelseidkare med handelsträdgård eller timmerupplag, måste i konsekvens medvad lagrådet tidigare föreslagit i fråga om inlöst mark reglerna för sådanmarks egenskap av samfälld utformas så att marken hänförs endast tillbevattningsfastigheter, som ägs av deltagare i regleringsföretaget. Paragrafen motsvarar 3 §andra stycket i det remitterade förslaget. Stadgandet har omformulerats så attdet tydligare skall framgå att fråga är om vattenföretag som sökandena villutföra gemensamt för sina syften. I enlighet med vad som anförts under rubrikentill detta kapitel upptas i ett andra stycke i paragrafen en bestämmelse om atttvångsanslutning enligt 1 och 4 §§ inte kommer i fråga i fall då samfällighetbildats för vattenregleringsföretag som avser annat än reglering enbart förkraftändamål eller enbart för bevattning. 7 §.l fråga omvattenregleringsföretag som avser olika slag av ändamål kan vad som beträffandeinlösen och kostnadsfördelning föreskrivits angående vattenreglering förkrafländamål eller för bevattning inle få någon direkt tillämpning. I denutsträckning del är möjligt bör emellertid följas de principer som ligger bakomkapidets bestämmelser. Om regleringen har till syfte bl. a. alt tillgodosemarkavvattning leder tillämpningen av dessa principer till att inlöst mark blirsamfälld även för de fastigheter som ägs av deltagare och omfattas avmarkavvattningsföretaget. När del gäller kost- 1981/82:130 308 nadsfördelningenvid en reglering som avser olika slag av ändamål torde. om inte deltagarnaträffat överenskommelse därom vilket kan fömtsättas yttrande regelmässigtha skett, avgörandet stundom få ske efter en lämplighetsbedömning i detenskilda fallet. I anslutning lill definitionerna i 1 kap. 4 § harlagrådet uttalat att vattenöverledning är en form av vattenreglering. Ienlighet härmed bör i förevarande paragrafs första stycke under 2. orden"eller vallenöverledning" utgå. Om lagrådets förslag till 2 kap. följs skallhänvisningen under 6. i paragrafens första stycke gälla 5 § första stycket i 2kap. 1 motiven till paragrafen uttalas att deanläggningar och åtgärder, för vilka tvångsrätt kan utverkas, utgör en del avvattenföretaget och alltså skall tillåtlighetsprövas enligt de allmännabestämmelserna i 3 kap. Uttalandet synes alltför kategoriskt i dettillådighetsprövning enligt 3 kapitlets beslämmelser kommer till stånd endastom frågan om tvångsrätl aktualiseras i ansökningsmålet, dvs. i samband med attfrågan om tillstånd fill själva vattenföretaget prövas. I detta läge kommer pågmnd av 3 kap. 3 § första stycket eller 6 § i förslaget alt prövas om deåtgärder, för vilka tvångsrätt begärs, är förenliga med faslslällda planerenligt byggnadslagstiftningen och inte heller motverkar andra särskildabestämmelser för användningen av mark eller vatten. Emellertid kan utverkandeav tvångsrätl aktualiseras också efter det fillståndsfrågan avgjorts, varvidyrkandet om sådan rätt framställs efter stämning på den som skall göraupplåtelsen eller vidkännas intrånget. Någon lagregel som föreskrivertillåtlighetsprövning såsom för vattenförelag i dessa fall finns inte upptageni det remitterade förslaget. Till följd härav får prövningen i stämningsmålet begränsasig till frågan om behovet av tvångsrätten för genomförandet av det tillåtnavattenförelaget. På motsvarande sätt som då expropriationstillstånd utverkasblir det företagarens sak att fillse att ett utnyttjande av den gentemotsakägaren medgivna tvångsrätlen inle strider mot några särskilda eller iallmänhet gällande föreskrifter, exempelvis planbestämmelser ellerföreskrifter enligt naturvårdslagen. Vidare förekommer i motiven elt uttalande alttvångsrätten vinner sak-rättsligt skydd genom beslutet av ellerförtätlningsmannen. Härmed torde avses atl tvångsrätten har rättskraft i sammautsträckning som tillståndet lill vattenföretagel. Uttalandets giltighet tordeemellertid begränsa sig till tvångsrätler som medgivits i ansökningsmålel isamband med detta tillstånd. Tvångsrätter som utverkats senare i stämningsmållorde även enligt det remitterade förslaget få sin giltighet begränsad lillförhållandet mellan parterna i stämningsmålet. 1981/82:130 309 Rättatt använda en annans vattenanläggning kan enligl denna paragraf yttrande tillerkännasnågon som vill använda anläggningen för alt främja ett eget vattenföretag ellermotverka skador av detta. Del senare ledet i bestämmelsen avser främst, somdet i mofiveringen anförda exemplet visar, skador av befintliga företag. Ävenuttrycket främja elt vattenförelag i första ledet av stadgandet leder närmasttanken till att anläggningen skall användas för redan befintliga vallenförelag.Detta är emellertid inte avsikten. Det typfall som detta led är tillämpligt påär att någon, i stället för alt bygga en egen anläggning, utverkar rätt attbegagna en annans anläggning för ett planerat reglerings- eller annatvatlenföretag. Lydelsen bör jämkas sä att avsikten med stadgandet kommer tilltydligare uttryck (se nedan). Det kan påpekas att stadgandet också torde kunnatillämpas när någon -en fastighetsägare eller staten, en kommun eller eltvattenförbund - med stöd av 14 kap. 2 § eller 15 kap. 6 § övertagit underhålletav en vattenanläggning och vill begagna den t. ex. för en valtenuppdämningeller vatten-reglering som man avser att utverka tillstånd till. Den som ges rätt att använda en anläggning kanenligl andra stycket också få rätt att ändra anläggningen. Här uppställs ingenannan förutsättning än att ändringen behövs. Avsikten torde emellertid varaatt det för ändringsfallen skall gälla samma fömtsättning som enligl förstastycket, alltså alt det inte medför väsendig olägenhet för ägaren. För attdetta skall klart framgå - närmast med tanke på det fallet att ändringenaktualiseras sedan anläggningen börjat användas - bör de två styckena förassamman med förslagsvis följande utformning av den första meningen i stycket:"Om del inte meför en väsentlig olägenhet för ägaren av en vattenanläggning,kan någon annan ges rätt att använda anläggningen för etl eget vattenföretageller för att förebygga eller minska skador av ett eget vattenföretag samlrätt atl ändra anläggningen." Med anledning av vad i motiveringen till paragrafensägs om markavvattningsförelag vill lagrådet anföra följande. För genomförande av ett markavvattningsföretag ofta vara nödvändigt alt la upp dike över annans mark eller att ledavatten till en annans dike och eventuellt ändra detta dike. Gällande reglerinnebär att den dikande har rätt att vidta dessa åtgärder, om de behövs (7 kap.1 och 2 §§). Enligt förslaget kan rätt att utföra åtgärder av detta slaggrundas på 1 § i förevarande kapitel, om det är fråga om att ta upp ett nyttdike eller att leda vatten till en bäck eller annat naturligt avlopp på enannans fastighet, och på 2 §, om det är fråga om att leda vatten till ett dike,som redan utnyttjas i ett annat markavvattningsföretag, och att eventuelltfördjupa eller bredda diket. Är det senare fallel aktuellt, dvs.