prop · G503197 · 1981-12-31 00:00:00 — Iparagrafen anges att de särskilda reglerna om avräkning av underskott som haruppkommit ett mot senare inkomster av samma förvärvskälla inleskall tillämpas i fråga om underskott som hänför sig tUl tidigare taxering änär 1984.1 dessa fall har ju underskottet normalt kunnat dras av fullt ut frånandra inkomster. Om så inte har varit fallet ingår underskottet i allmänhet istäUet i en sådan förlust som enligt 10 § promulgationslagen infe skallåterföras vid beräkning av underlag för till-läggsbelopp. Enligtnuvarande system fastställs för varje budgetår det procenttal av grundbeloppet- de senaste 25 aren - efler vilket den stafiiga inkomstskatten skall utgåvid uppbörden av preliminärskaft. Systemet föreslås nu upphöra och sådantfastställande skall ske sista gången i fråga om första hälften av budgetåret1982/83. 1981/82:197 83 4.3 Lagen om begränsning av skatt i vissa fall Lagrummet innehåller bestämmelser om det s.k.spärrbeloppet, F.n, knyts detta till den skattskyldiges beskattningsbarainkomst vid taxeringen fill stafiig inkomstskatt. Som framgär av första stycketskaU spärrbeloppet i fortsättningen knytas även till underlaget för tilläggsbelopp. Spärtbeloppet beräknas enligl gällande regler inte direktpä den beskattningsbara inkomsten. Av justeringspostema i andra stycketåterfinns endast tillägget för särskilt invesleringsavdrag i den nyabegränsningsregeln. Med anledning av påpekanden vid remissbehandlingen bör itydlighetens intresse anges att det bara är fråga om sädant investeringsavdragsom har medgetts vid inkomsttaxeringen, inte sådant avdrag som ges inommervär-deskaltesystemel. Liksom tidigare skaU hänsyn tas till sjöinkomst somden skattskyldige kan ha haft. Detta framgär av tredje stycket. Eftereventuell justering för särskilt investeringsavdrag och sjöinkomst beräknasspärrbeloppet på gmndval av den justerade beskattningsbara inkomsten och detjusterade underlaget för tilläggsbelopp. De procentsatser som används vidberäkningen framgär av fiärde stycket. Det är inget som hindrar attspärrbeloppet blir högre än den beskattningsbara inkomsten. Om exempelvis denbeskattningsbara inkomsten före underskoltsavdrag (= underlaget förtilläggsbelopp) är . - och denbeskattningsbara inkomsten således . - blir spärtbeloppet (av140000 + av 310500 + av 9500 =) . Ändringen är en följd av all egenavgifterna inte längreskall beaktas vid faslstäUande av skattebelopp och spärtbelopp. Ändringar har gjorts i första stycket. Dessa innebär iprincip att den del av den statliga inkomstskatten som kan sägas belöpa påunderskottsavdragen inte får sättas ned. Denna del av skatten kan uttryckassom skillnaden mellan å ena sidan fiUäggsbeloppet beräknat på underlaget förfilläggsbelopp och å andra sidan tilläggsbeloppet beräknat på beloppmotsvarande den beskattningsbara inkomsten. I de fall nedsättning av filläggsbeloppöver huvud taget är aktuell måste alltså detta belopp vid skatteberäkningenklyvas i två delar. I andra stycket införs en regel att nedsättning avinkomstskatten i första hand skall avse gmndbeloppet. Som framgått av den aUmänna motiveringen skall ävenfortsättningsvis Prop.1981/82:197 84 en gemensam beräkning ske för makar vid tillämpning avbegränsningsregeln. Inte bara de beskattningsbara inkomsterna ochskattebeloppen skall således läggas samman utan också underlagen förtilläggsbelopp. Första stycket har därför kompletterats på denna punkt. Ommannens underlag för filläggsbelopp är . skallman således vid beräkning av spärrbeloppet utgå frän ett underlag om . Nedsättning av tilläggsbelopp fär enligt 5 § förstastycket bara avse den del av tilläggsbeloppet som belöper på denbeskattningsbara inkomsten. I detta hänseende måste bedömningen göras för varjemake för sig och en regel om detta har också tagits in i första stycket. Omsåledes mannen i exemplet ovan har ett underskottsavdrag om . medanhustmn saknar underskottsavdrag bestäms nedsättningen av tilläggsbelopp intemed utgångspunkt i makarnas sammanlagda beskattningsbara inkomst (. )utan på grundval av vardera makens beskattningsbara inkomst (. resp.110000 kr.). I den mån makarna har B-inkomster och en gemensam beräkning harskett vid beräkning av tilläggsbelopp måste en motsvarande överföring avbeskattningsbar inkomst göras vid denna beräkning. Är makarnas A-underlag likastora skall sammanläggning ske hos den make som har minsta skillnaden mellanunderiag för tilläggsbelopp och beskattningsbar inkomst. Vidare ges en regelom hur spärrbelopp och den nedsättningsbara delen av tilläggsbeloppet skallfördelas mellan makarna. 4.4 Lagen om sjömansskatt 7 § I och 2 mom. I lagmmmet finns de grundläggande reglerna om beskattningav sjömän bosatta i eller annat nordiskt land. För attinkomstskattereformen skall kunna tillämpas vid denna beskattning krävs attäven sjömansskaften delas upp i två komponenter och utgår efter två tabeller.Den ena tabellen, som behåller den nuvarande beteckningen F resp. N, skallmotsvara den kommunala inkomstskatten samt grundbeloppet. En ny tabell,betecknad FT resp. NT, motsvarar tilläggsbeloppet och skall alltså utgå bara påinkomster som för år räknat överstiger 16 basenheter. Paragrafen innehåller bestämmelser om beskattningen avsjömän som inte skall betala skatt enligt 7 § (utländska sjömän).Inkomstskattereformen skall naturligtvis tillämpas även i fräga om dem. Därvidbehövs dock inte nägon uppdelning av skatten, eftersom nägon motsvarighet tillunderskottsavdrag inte förekommer. Ändringama i inkomstbeskattningen kandärför beaktas redan i nuvarande system. Däremot behövs ett förtydligande ifråga om tillämplig tabell i tredje stycket som hänvisar till bestämmelsernaför nordiska sjömän. Prop.1981/82:197 85 Ilagmmmet ges särskilda bestämmelser om skaften pä engångsbelopp. På sådanaersättningar utgår skatten särskilt och beräknas efter genomsnittsskatten påmånadsinkomsten samma månad (i vissa fall på den senaste månadsinkomsten). Idet nya systemet måste även skatten på engångsbelopp delas upp i tvä delar omskatt pä månadsinkomsten har utgått även efter tabell FT eller NT. Skatt påengångsbeloppet utgår då med dels den andel som skatten enligt tabell F eller Nhar utgjort av den inkomst som har legat lill gmnd för skatteberäkningen enligtdenna fabeU, dels den andel som skatten enligt tabeU FT eller NT har utgjort avden inkomst som har legat tUl gmnd för skatteberäkningen enligt denna tabell, ibåda fallen med tillägg för värdet av fri kost. Nordisksjöman kan enligt lagmmmet erhäUa jämkning av skatten på sä sätt att ett beloppavräknas frän inkomsten före skatteberäkningen. Skäl för jämkning är bl.a. attsjömannen vid taxering enligt SIL skulle vara berättigad fiU underskottsavdrag.De nya bestämmelserna innebär att jämkning på denna gmnd inte kan ske vidberäkning av skatt enligt tabell FT eller NT. 4.5Lagen om allmän löneavgift ParagrafeninnehåUer regler om arbetsgivares skyldighet att betala den nya löneavgiften.Som framgår av andra meningen beräknas avgiften på samma underlag somfolkpensionsavgiften. Paragrafeninnehåller regler om egenföretagares skyldighet att betala löneavgift förinkomst av annat förvärvsarbete. Avgiften beräknas på samma underlag somfolkpensionsavgiften. Iförsta stycket anges att den allmänna löneavgiften är av avgiftsunderlagetoch att avgiften tillfaller staten. Enligt2 kap. 2 § lagen (1981:691) om socialavgtfler betalar arbetsgivaresjukförsäkringsavgift och folkpensionsavgift enligt en lägre procentsats försjömän än för andra anstäUda. Med avses i detta sammanhang den som skaUbetala sjömansskatt enligt 1 § I mom. första stycket lagen om sjömansskatt. Hurstor nedsättningen blir beror på förhållandet mellan antalet svenska sjömän ochhela antalet sjömän på svenska handelsfartyg. Av andra stycket framgår att -såvitt gäller sjömän - procentsatsen för 1981/82:197 86 denallmäna löneavgiften skall begränsas i samma relation som sjukförsäkringsavgiftenoch folkpensionsavgiften. Iparagrafen anges för det första att bestämmelserna i 5 kap. lagen omsocialavgifter om exempelvis dödsbobefrielse, debitering och uppbörd skaUtiUämpas även beträffande den aUmänna löneavgiften. Vidare anges att debestämmelser av l.ex. skattemässig och straffrättslig natur som enligtfristående författningar gäller för socialavgifter också skaU tillämpasbeträffande den allmänna löneavgiften. En erinran om denna koppling meUän denaUmänna löneavgiften och socialavgifterna har i klarhetens intresse tagits inäven i 1 kap. 1 § lagen om socialavgifter. 133§ 2 mom. KL, som f.n. innehåller bestämmelser om ett schablonavdrag på 100 kr.från intäkt av tjänst, förs in bestämmelser om ett schablonavdrag på 1000 kr.för löntagare. Avdraget medges dem som har haft kontant lön eller annanpensionsgmndande inkomst, dvs. i prakfiken sådan inkomst som redovisas vid punkterna1 och 2 under inkomst av tjänst i deklarationsblanketten. Avdraget får dockinte överstiga av inkomsten, avmndat uppät till helt hundratal kronor.Avdrag för resekostnader och ökade levnadskostnader i samband med tjänsteresa,tillfälUgt arbete på annan ort än bostadsorten elhr dubbel bosättning samt förresor till och från arbetet medges oberoende av det nya schablonavdraget. Deltidigare schablonavdraget kvarstår för övriga fall, medan den tidigare regelnom avmndning uppåt av verkliga kostnader slopas. Slopandetav kapitalförsäkringsavdraget föranleder ändringar i 46§ 2 mom., 65 §, punkt 9av anvisningarna till 29 och punkt 6 av anvisningarna lill 41 § KL ochslopandet av avdraget för s.k. frivilligt periodiskt understöd ändringar ipunkt 5 av anvisningarna lill 46 § KL. Dessa ändringar kräver ingen närmarekommentar och detsamma gäUer ändringarna i lagen om basenhet och uppbördslagen. Jaghemställer att lagrådets yttranden inhämtas över förslagen till 1. lagom ändring i lagen (1947:576) om stafiig inkomstskatt, 2. lagom ikraftträdande av lagen (1982:000) om ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt. Regeringenbeslutar i enlighet med föredragandens hemställan. Prop.1981/82:197 87 Sammanfattningen i Ds B 1981:16 träffadesen överenskommalse mellan ,och socialdemokraterna om en inkomstskattereform. En expertgruppmed företrädare för de tre partierna har därefter utarbetat ett konkret förslag. Genom den föreslagnaskattereformen sänks marginalskatterna kraftigt.Vidare begränsas det skattemässiga värdetav s.k. underskottsavdrag. Reformen genomförsunder tre är med början inkomståret1983. När reformen är fullt genomfördskall huvuddelen av de heltidsarbetande ha en marginalskatt om högst . Samtidigtskall underskottsavdragens skattemässigavärde också förinkomsttagare med högre marginalskatt ha begränsats till av avdragsbeloppet. Reformen genomförshelt genom ändringar inom ramen för den statliga inkomstskatten. Den kommunala inkomstskattenpåverkas således inte. Vidare berör de nya reglerna bara fysiska personer och andra som statligtbeskattas efter en progressiv skala. För en skattskyldig utanunderskottsavdrag ser de föreslagna skatteskalorna för inkomståren1983-1985 ut sä här (jämförelsen görs med den skatteskala för är 1982 somregeringen har föreslagit). Inkcmstskikt (kr.) 6 400 - 25 600 25 600 - 44 800 44 800 - 51 200 51 200 - 57 600 57 600 - 64 000 64 000 - 76 800 76 800 - 83 200 83 200 - 89 600 89 600 - 96 000 96 000 - 102 400 102 400 - 108 800 108 800 - 121 600 121 600 - 128 000 128 000 - 134 400 134 400 - 147 200 147 200 - 166 400 166 400 - 192 000 192 000 - 288 000 Prop.1981/82:197 89 Den nuvarande skatteskalan har ett automatiskt inflationsskydd.Skiktgränserna räknas såledesupp ärligen på grundval av prisutvecklingen. Tekniskt sker dettagenom att skikten uttrycks i s.k. basenheter. För är basenheten . och för inkomståret1982 har den fastställts till Enligtförslaget skall basenheten för åren1983-1985 bestämmas på förhand tillresp. Detta motsvarar en ärlig uppräkning med i genomsnitt . Avdragsbegränsningen åstadkoms genom att den nya skalan för statsskatten delas upp i tvä delar. Statlig inkomstskatt utgår enligt förslageti form av grundbelopp och tilläggsbelopp.Grundbeloppet beräknas liksom dagens statsskatt på den beskattningsbara inkomsten. Där fårunderskottsavdrag göras precis som . För skattskyldiga med inkomst före underskottsavdrag som inte överstiger den s.k. brytpunkten vid 16 basenheter(. ) tas hela den statligainkomstskatten ut som grundbelopp. Om inkomsten före underskottsavdrag överstiger brytpunktenutgår bäde grundbelopp och tilläggsbelopp.Vid beräkningen av detta tilläggsbelopp medges i princip inga underskottsavdrag.Dessa avdrag kan således bara reducera grundbeloppetoch den kommunala inkomstskatten. Närreformen är helt genomförd ger därför underskottsavdragen en skattelindring om högst . Uppdelningen i grundbelopp och tilläggsbelopp görsredan i fräga om 1983 års inkomster. Den andel som faller på tilläggsbeloppetväxer successivt. När reformen ärfullt genomförd, dvs. fr.o.m. , ser de två delarna av skatteskalan ut såhär. Beskattningsbar inkomst (basenheter) Skattesatsför grundbelopp (%) Underlag för tilläggs-belopp(basenheter) Skattesatsför tilläggsbelopp (%) O 5 10 15 20 25 30 Enligt förslaget begränsas sambeskattningen av makars B-inkomster. I fortsättningen skall . av den sammanlagdaB-inkomsten räknas som A-inkomst (f.n. gäller ett gränsbeloppom ). Fr.o.m. inkomståret 1985skall sambeskattningen gälla bara vid beräkning aav tilläggsbelopp.Antalet par som berörs av sambeskattningen minskar därigenom kraftigt. Enligt nuvarande regler förhindrar en marginalskattespärratt den kommunala och statliga inkomstskatten på en viss inkomstdel tillsammans tas ut med i det högstainkomstskiktet och i lägre skikt. Förslagetinnebär att marginalskattespärren successivt sänkstill i det högsta skiktet. den s.k. begränsningsregelnför sammanlagd skatt (tidigare kallad80/85-procentregeln) föresläs bli 1981/82:197 91 knyts det s.k. spärrbeloppet till den beskattningsbarainkomsten men i fortsättningen skall den ocksä knytas till underlaget för tilläggsbelopp.Med den nya utformningen av regeln minskar möjlighetenatt få statlig inkomstskatt och förmögenhetsskattnedsatt för en skattskyldig som har storaunderskottsavdrag. Som tidigare nämntsskall tilläggsbeloppet beräknas pä denbeskattningsbara inkomsten ökad medunderskottsavdrag. Vissa undantag föreslås dock vid denna beräkning. Med hänsyn till bl.a. förekomsten av s.k. säljarreverser föreslås att underskott av en schablontaxerad fastighet skall fä räknas av mot överskott av kapital intill en gräns om . Ränta pä skuld som uppkommit i samband med förvärv av en näringsverksamhet dras enligt dagens regler av underinkomst av kapital medan avkastningen pä verksamhetenbeskattas i en annan förvärvskälla. Enligt förslaget skall underskott och överskott få kvittasenligt vissa regler. Vissa tilläggsposter föresläs ocksä. Jordbrukare kan i jordbruket dra av ränta pä bostadsbyggnaden.För att skapa neutralitet med villaägarna föresläs att jordbrukare - och ägare av konventionellt beskattade fastigheter - ivissa fall skall påföras ett särskilt räntetillägg. - Näringsidkare som använder bil eller liknande tillgång i verksamheten kan dra av hela räntekostnaden ävenom bilen e.d. också används privat. Även här föreslås att ett räntetillägg skall påföras. 1981/82:197 92 Förlustavdrag (dvs. avdrag för underskott som inte har kunnat utnyttjas det är de uppkom) skall behandlas pä samma sättsom underskottsavdrag. Detta gäller dockinte om underskottet har uppkommit innan reformen började genomföras. Det helt övervägande antalet inkomsttagare får med de nya reglerna en sänkt inkomstskatt. För omkring 40 000 skattskyldiga med förhållandevis hög inkomst och stora underskottsavdrag uppkommer dockvissa skatteskärpningar. Skattebortfallet har beräknats på 1981 ärs förhållanden, som om hela reformen hade genomförts detta är.Sänkningen av marginalskatterna beräknas i sig medföraett skattebortfall om . och avdragsbegränsningen en ökningav skatteintäkterna med ca 1,4 miljarder kr.Totalkostnaden kan alltså beräknas till . Finansieringsfrågorna tas inte upp i promemorian. I promemorian berörsvidare de samhällsekonomiska effekterna avskattereformen. Eftersom sä mycket som tvä tredjedelar av alla underskott i förvärvskällor belöperpä egnahem - . inkomståret1979 - kommer villamarknaden att påverkas.Med en ökad räntekostnad efter skatt ökar också kostnaden förvillaboende. A andra sidan fär hushållen en skattesänkning.En sänkning av prisnivån är trolig för mycket dyra hus. Det framhålls emellertid att räntenivån och många andra faktorer päverkar prisbildningen och att det därför är vanskligtatt bedöma marknadens reaktion på skattereformen. 1981/82:197 93 Författningsförslagen i Ds B 1981:16 £g_om_ändrinq i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt Härigenom föreskrivs i frågaom lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt dels att 10 §3 mom. skall upphöra att gälla, dels att 9 § 3 och 4mom., 10 § 1 och 2 mom., 10 a §, 11 § 1 mom. samt12 § skall ha nedan angivna lydelse, dels att i lagen skall införas två nya paragrafer, 9 a och 10 b §§, av nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2 2 mom. Ha makar, som under _3 mom. beskattningsåret levt tillsam- komst eller B-inkomst enligtmans och under någon del därav följande.varit bosatta här i riket, båda haft taxerad inkomst, skall beskattningsbarA-inkomst och beskattningsbar B-inkomst fördem båda beräknas enligt följande. MedA-inkomst förstås inkomst av tjänst, dock icke periodiskt understöd eller därmedjämförlig periodisk intäkt som avsesi 31 § koirmunalskattelagen, samt inkomstav jordbruksfastighet och rörelse om denskattskyldige varit verksam i förvärvskällan i ejblott ringa omfattning. Med B-inkomst förstås övrigainkomster. Beskattningsbar A-inkomst utgörs av det sammanlagda beloppet av denskattskyldiges A-inkomst minskat med allmännaavdrag, förlustavdrag och så-dant avdrag som avses i 2 mom. Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:770. BeskattningsbarA-inkomst avrundas nedåt till helt hundratal kronor, så att överskjutandebelopp, som icke uppgår till helt hundratal kronor,bortfaller. BeskattningsbarB-inkomst utgörs av skillnaden mellan denskattskyldiges beskattningsbara inkomst, beräknad enligt 2 eller 4 mom., och den beskattningsbara A-inkomsten. dig än som i 2 mom. avses utgör den taxerade inkomsten till lika beskattningsbarinkomst. Denna skall för fysisk person, oskift dödsbo och familjestiftelse, varom förmäles i 10 § 1 mom., angivas i helt hundratal kronor, så att överskjutandebelopp, som icke uppgår till helt hundratal kronor,bortfaller. I fråga om makar som levt tillsammansmen icke varit här i riket bosatta under någon del av beskattningsåret och som bådahaft taxe-rad inkomst, skall beskattningsbar A-inkomst och beskattningsbarB-inkomst beräknas för dem båda,varvid 3 mom. gäller 1 tillämpliga delar. 4_ mom.För annan skattskyldig än som avses i 2 raom. utgör den taxerade inkomsten också beskattningsbar inkomst. Senaste lydelse 1970:163. Statlig inkomstskatt består av grundbelopp och till-läggsbelopp. Tilläggsbelopp beräknas bara förskattskyldiga som avses i 10 §. 4 1. mom. (förstatredje styckena) Statlig inkomstskatt utgår för fysiska personer, dödsbon och familjestiftelser med viss i särskild ordning bestämd procent av nedan angivna grundbelopp. när beskattningsbar inkomst icke överstiger 4 basenheter enligt lagen (1977:1071) ombasenhet enligt 10 § 1 mom, laqen (1947:576) om statliginkomstskatt: av den del av den beskattningsbara inkomsten somöverstiger 1 basenhet; när beskattningsbar inkomst överstiger 4 men icke 7 basenheter: cjrundbelopoet för 4 basenheter och av återstoden; 30 basenheter : ' Lydelse enligt prop. 1981/82:30. Prop.1981/82:197 96 Ändå att ståtliginkomstskatt skall uttagas med mer av grundbeloppet, må likväl icke den ånågon del av den beskattningsbarainkomsten belöpande skatten uppgå till högrebelopp än som motsvarar av dennainkomstdel. Föreslagen lydelse 10 § 1 mom.För fysiska personer, dödsbon och familjestiftelser be räknas grundbelopp och tilläggsbelopp enligt följande skalor. när beskattningsbar inkomst inte överstiger 4 basenheter enligt lagen (1977:1071) ombasenhet: av den del av den beskattningsbarainkomsten som överstiger 1 basenhet: när beskattningsbar inkomst överstiger 4 men inte 9 basenheter: grundbeloppet för 4 basenheter och av återstoden; när underlaget inte överstiger 19 basenheter: av den del av underlaget som överstiger 16 båsenhe- när underlaget överstiger 19 men inte 21 basenheter: tilläggsbeloppet för 19 basenheter och av 21 " " 23 23 " " 26 26 " " 45 Underlag för tilläggsbelopp utgörsav den skattskyldiges beskattningsbara inkomst ökad med 1. belopp varmedavdrag enligt 4 § 1 mom, eller 11 § 1 mom, medgetts för eget eller makes underskott i förvärvskälla 2. förlust enligt 4 a §för vilken avdrag medgetts vidtaxeringen 3. räntetilläggenligt sjätte - åttonde styckena. Prop.1981/82:197 97 Vid tillämpning av fjärde stycket 1 skall den skattskyldiges underskott avfastighet som avses i 24 S 2 mom, kommunalskatte-laqen (1928:370) minskas medden vid taxeringen fastställda in-, komsten av kapital, dockhögst . Vidare skall -om den skattskvldige yrkar det - den skattskyldiges underskott av kapitalreduceras med den vid taxeringen fastställdainkomsten av tjänst: i den mån underskottet hänför sig till räntapå ~ ~ 1-7_Jg. J. i'_ skuld avseencje aktier eller andelar i ett fåmansföretag, dockatt underskottet inte får minskas med högre belopp änvad den skattskyldiqe under beskattningsåretuppburit i kontant lön från företaget £v_f£stighat_ell§r_rörel£e: i den mån underskottet hänför sig till a) ränta på skuld för arvsskatt eller gåvoskatt avseende fastigheten eller rörelsen, allt i den månverksamheten fortfarande innehas eller bedrivs av den skattskyldige, eller b) ränta på denskattskyldiges skuld avseende andelar i ett handelsbolag som innehar ellerbedriver fastigheten eller rörelsen. Har denskattskyldiqe tagit upp värde av bostadsförmån som intäkt ay fastighet eller rörelse skall tilläggqöras med ett belopp motsvarande dendel ay förvärvskällans räntekostnader som belöper på den egna bostaden. På bostadsbyggnad i jordbruk och därtill hörandetomtmark skall anses belöpa så stor del av förvärvskällans räntekostnader som byggnadens och tomtmarkens taxeringsvärde utgöray värdet av samtliga tillgångar i förvärvs-källan. I fråga om annan bostadsbyggnad skall förvärvskällans räntekostnaderfördelas med utgångspunkt i. förhållandet mellan bostadsförmånens värde och samtliga intäkter i förvärvskällan. Vid tillämpning av sjätte stvcket skall räntetillägget minskas med dels underskott som uppkommit i den ifrågavarande förvärvskällan, dels denvid taxeringen fastställda inkomsten av kapital, dock högst , till den del denna inkomst inteavräknats från underskott som avses i fjärde stycket 1. Har denskattskyldiqe vid beräkning av inkomst av fastighet ellerrörelse yrkat avdrag för kostnader fören i räkenskaperna upptagen bil, båt eller liknande tillgång skall tillägg göras 7 1981/82. med ett belopp motsvarande en beräknad räntapå tillgångens värdetill den del denna använts för privat bruk. .Underlaget för tilläggsbelopp skall avrundas nedåt till helt hundratal kronor. 2 mom. (fjärde stycket) Med familjestiftelseavses i denna lag stiftelse, som enligt de fördensamma gällande stadgar har tillhuvudsakligt ändamål att tillgodose viss familjs, vissa familjers eller bestämda personers ekonomiska intressen. 2 mom. avses i denna lag stiftelse,som enligt de för densamma gällande stadgar har till huvudsakligt ändamål att tillgodoseviss familjs, vissa fa-miljers eller bestämdapersoners ekonomiska intressen. 10 § 2 mom. Denstatliga inkomstskatten utgör: a) för svenskaaktiebolag, sparbanker, sparbankernas sä kerhetskassa,ekonomiska för eningar som ingå.i jordbruks- kasserörelsen, svenskaaktie fonder, svenska försäkrings anstalter som icke äro aktie- bolag samt sådana utländska juridiska personer som ej be skattas enligt 1 mom.: fyrtioprocent av den beskattningsbara inkomsten, i den mån skatten icke skall beräknas enligt c) härnedan; b) för andra svenska eko nomiska föreningar än sådana.