prop · G503216 · 1981-12-31 00:00:00 — I kap. 9 och 10 redovisar vi kostnader, administrativakonsekvenser samt hur kostnaderna kan finansieras. Våra förslag är valda att sålångt möjligt uppfylla utredningsdirektiven utan att leda till omfattandekostnader för samhället. Kostnaderna för våra förslag består främst avförlorade skatteintäkter för staten, landsfingskommunerna och kommunerna ochuppgår.fill 10-12 milj. kr. Större delen av denna kostnad faller pålandstingskommuner och kommuner. Det förefaller dock naturligt att staten bärhela kostnaden. I kap. 11 föreslår vi att lagändringen skall träda i kraftden . Prop.1981/82:216 32 Kap. 7 Allmänna överväganden 7.3 Vårdbidragets konstruktion - ett delat vårdbidrag itvå fristående delar Ar betsdel inom föräldraförsäkringen Vid en delning av vårdbidraget i två fristående delaruppkommer frågan om det skulle vara en lösning att föra den del av vårdbidragetsom avser ersättning för merarbetet till föräldraförsäkringen.Föräldraförsäkringen skulle då även kompensera föräldrar som vårdar svårt sjuka och handikappade barn. Föräldraförsäkringens olika former är daganknutnaersättningar, som utgår från den allmänna försäkringen när föräldern inteförvärvsarbetar utan stannar hemma för att vårda sitt barn. Ersättningenmotsvarar i princip förälderns sjukpenning. En försäkringsersättning, som ärkonstruerad såsom föräldraförsäkringen torde enligt vår mening emellertid intevara avsedd att utgå . När det gäller vårdbidrag kanperioder upp fill vara aktuella. Ett inkomstrelaterat vårdbidrag skulleinnebära att ersättningens storlek baserades på förälderns tidigare inkomst ochinte på den aktuella vårdsituafionen. Unga föräldrar som vid barnets födelseinte hunnit etablera sig på arbetsmarknaden eller hemarbetande föräldrar skulleexempelvis få en lägre ersättning för sitt vårdarbete än föräldrar som hunnitfå högre inkomster. En koppling fill föräldraförsäkringens garantinivå skullekunna eliminera dessa nackdelar. En sådan lösning skulle dock kräva enomläggning av bidragskonstrukfionen. En ersättning som bygger på föräldraförsäkringensprinciper skulle endast kunna utgå i den mån föräldern avstår frånförvärvsarbete. Det framhålls framför allt från handikapporganisationerna attett förvärvsarbete vid sidan av vårdarbetet i hemmet är en värdefull stimulans.Vi delar den uppfattningen och anser bl. a. från jämställdhetssynpunkt attmöjligheten att förvärvsarbeta bör bibehållas. Sammanfattningsvis kan konstateras att en överföring avvårdbidraget till föräldraförsäkringen skulle innebära betydande komplikationer.Vi kan därför inte f. n. förorda en sådan konstruktion. Vi anser att förutsättningarna för vårdbidragets arbetsdeli princip bör vara desamma som enligt gällande bestämmelser. Bidraget börliksom kunna utgå som helt eller halvt bidrag. Helt vårdbidrag utgår medbelopp motsvarande hel förtidspension till ensamstående jämte pensionstillskottoch 1981/82:216 33 halvt bidrag med hälften därav. Helt vårdbidrag utgår iseptember 1981 med . och halvt med . Vårdbidraget bör även i fortsättningen vara skattepliktigtoch pensionsgrundande. En konstruktion med ett delat vårdbidrag kan få somkonsekvens att färre föräldrar kommer att kunna beviljas arbetsdelen. Vid endelning av vårdbidraget renodlas ersättningen för merarbetet. Detta tordeenligt vår uppfattning leda till att vissa föräldrar som har vårdbidragvid en förnyad prövning inte kan beviljas bidragets arbetsdel om nuvarandenivåer helt och halvt bidrag behålls. Detta beror på att enbart denarbetsinsats som föräldern utför inte är tillräcklig för en renodlad arbetsdel.Sammanvägningen med merkostnaderna kan inte längre göras. En viss del av dem somi dag har helt vårdbidrag skulle därför vid ny prövning beviljas halvtvårdbidrag för merarbetet. Av samma skäl skulle många som har halvtvårdbidrag vid ny prövning inte vara berättigade tiU någon ersättning för merarbetet. Vårdbidraget betraktas som inkomst av tjänst och beskattasi sin helhet. Därmed blir även den del som avser ersättning för merkostnaderskattepliktig. Enligt nuvarande skattebestämmelser i (1928: 370) 20 § medges inte avdrag för levnadsomkostnader och därtill hörandekostnader vid beskattningen. Till sådana kostnader räknas utgifter för egnahemmavarande barn, friska såväl som sjuka eller handikappade. Avdrag frånintäkt i form av vårdbidrag för särskilda kostnader föranledda av barnetshandikapp kan enligt huvudregeln därför inte göras. Sådant avdrag kan medgivasendast med tillämpning av bestämmelserna om extra avdrag (50 § 2 mom. Kommunalskattelagen)för väsentligen nedsatt skatteförmåga. Med de låga inkomstgränser som gällerför dessa avdrag är det endast familjer med mycket små inkomster som kan kommai fråga. Kommittén har mot denna bakgrund prövat frågan om ettdelat vårdbidrag och därmed en fristående kostnadsersättning. Det bör enligtvår uppfattning finnas möjligheter att särskilja en skattefri kostnadsdel urdet nuvarande vårdbidraget. I våra utredningar om en fristående kostnadsersättning harvi funnit att en koppling till handikappersättningens (9 kap. AFL) kostnads-och ersättningsnivåer vore värdefull. Samordningsvinster skulle göras omkostnadsersättning till vuxna och barn hade samma utformning. Dessaersättningar skulle då fillsammans utgöra ett allmänt handikappstöd ocheventuellt kunna ingå i ett enhefiigt handikappstöd enligt socialpolifiskasamordningsutredningens förslag (SOU 1979:94) En allmän socialförsäkring. En kostnadsersättning anknuten till handikappersättningensersättningsnivåer skulle innebära att ersättning enligt lägsta nivån 5 363kr., av basbeloppet, beviljas om godtagna kostnader uppgår fill lägst , dvs. 3 1981/82. 1981/82:216 34 trefjärdedelar av ersättningen. Högre ersättning utgår vid större kostnader enligtnedanstående uppställning som har beräknats på basbeloppet för september 1981,17 300 kr. 3800 - 6 400 5 363 (av basbeloppet) 6400 - 9 000 7 958 (av basbeloppet) 9000 - 10 553 (av basbeloppet) Dennakonstruktion ger ett förstärkt ekonomiskt stöd till föräldrar med tungtvårdarbete och stora merkostnader. Vidstudier av kostnadsnivåer har vi emellertid funnit att merkostnader för handikappadebarn av flera skäl ligger lägre än för vuxna handikappade. Mycket få familjermed handikappade barn skulle efter prövning av kostnadernakunna uppnå dessa nivåer. Detta skulle medföra att stora gmpper bland dagensvårdbidragsmottagare inte skulle kunna beviljas en kostnadsersättning. Vi haruppskattat att antalet beviljade fristående kostnadsersättningar enligt dessabestämmelser endast skulle uppgå till av dagens bidragsmottagaremed helt vårdbidrag. Föratt de flesta av dagens bidragsmottagare skulle kunna beviljas en kostnadsersättningmåste därför en lägre nivå väljas, t. ex. av basbeloppet. Det innebär atten ersättning på . skulle kunna utgå om kostnaderna uppgår fill 1 900kr. Ensådan sänkning av ersättningsnivån medför också att grupper som inte är berätfigadetUl vårdbidrag vid en delad bidragskonstmktion skulle kunna få enkostnadsersättning. En vidgning av mottagarkretsen skulle därmed genomföras ochhelt nya grupper av föräldrar med handikappade och sjuka barn skulle fillkomma.Vi har uppskattat att ca 4 000 nya ersättningar för merkostnader skulle kommaatt utgå. Dennabidragskonstmkfion utvecklas i avsnitt 7.5.1 nedan. Vårdbidragetutgör både en ersättning för det merarbete som vårdaren utför på gmnd avbarnets handikapp och för de merkostnader som handikappet orsakar. Att i enbidragsform tillgodose behovet av två skilda typer av ersättningar har visatsig medföra problem dels vid bedömningen av rätten till vårdbidrag dels frånbeskattningssynpunkt. Huruvida dessa problem kan minskas om vårdbidraget delasi två delar har vi sökt belysa. Vihar tidigare i detta kapitel försökt precisera vilka kriterier som skall gällaför vårdbidraget, framför allt dess arbetsdel. Det har dock visat sig svårt Prop.1981/82:216 35 att göra dessa preciseringar eftersom bidragets målgruppinte är en homogen grupp. Merarbetets innehåll och omfattning varierar medbarnets sjukdom och handikapp samt med familjeförhållandena m .m. Föräldrarnasmöjligheter att förvärvsarbeta påverkas också i större eller mindre omfattningav det merarbete som den särskilda vården och tillsynen samt bundenhetenmedför. Även i fråga om kostnaderna finns stora variafioner mellan familjerna. Mot ovanstående bakgrund har vi funnit att generellaregler för tillämpningen av vårdbidraget inte går att fastställa. Individuellaprövningar och bedömningar måste göras. De kriterier som vi har redovisat ovantorde emellertid kunna tjäna som en vägledning vid prövningen av vårdbidragetframdeles. Vårdbidraget skulle därmed på ett rättvisare sätt tillgodosefamiljens särskilda behov. Vi anser att vårdbidragets syfte härigenom fillgodosespå ett bättre sätt. En konstrukfion som den ovan diskuterade, med ett delatvårdbidrag med en arbetsdel graderad i ett helt och ett halvt bidragsbelopp ochmed en kostnadsdel som överensstämmer med handikappersättningens kostnads-ochersättningsnivåer får som konsekvens att de föräldrar som har ett tungt merarbeteoch stora merkostnader får en kraftig ekonomisk förstärkning. Utöver enersättning för merarbetet som kan uppgå fill 32 005 resp. . skulle enersättning för merkostnader kunna utgå med . Konstruktionen medför dock att möjligheterna att få detnya vårdbidragets båda delar för vissa grupper försvåras i jämförelse med vadsom gäller vårdbidraget . Enligt gällande bestämmelser sker en sammanvägningav merarbetet och merkostnaderna, vilka tillsammans ger ett helt eller etthalvt vårdbidrag. Med en uppdelning på två fristående delar kommer förbidragets arbetsdel enbart behovet av tillsyn och vård att utgöra gmnden förbedömningen. När det gäller kostnadsdelen torde det vara få familjer som harmerkostnader som uppgår fill . för sitt handikappade eller sjukabarn. En uppdelning skulle alltså kunna få till följd attföräldrar som med nuvarande bestämmelser kan få vårdbidrag inte skulle få någonersättning alls, vare sig för merarbetet eller merkostnaderna. En sådan inskränkningi möjlighetema att få ersättning är enligt vår uppfattning inte önskvärd. För att grupper som beviljas vårdbidrag ävenfortsättningsvis skall kunna fillgodoses måste därför lägre nivåer införasframför allt för kostnadsersättningen. En sådan sänkning av ersättningsnivåernaminskar tröskeleffekterna, vilket skulle underlätta för dem som fårvårdbidrag att få åtminstone en kostnadsersättning enligt de nya reglerna. Detskulle också innebära att nya grupper av bidragsmottagare tUlkommer. Föräldrarsom inte kan få vårdbidrag på gmnd av ett aUtför Utet merarbete skulle imånga fall kunna beviljas en kostnadsersättning. Prop.1981/82:216 36 Som vi ovan redovisat skulle en sådan lägre nivå innebäraatt ca 4 000 nya bidragsmottagare tillkommer. En sådan ökning av antaletbidragsmottagare innebär väsentligt ökade kostnader. Enligt de generella tilläggsdirektiv som kommittén har attfölja skall förslag som presenteras kunna genomföras inom ramen för oförändraderesurser inom det område som förslagen gäller. Med hänsyn härtill anser vi ossinte kunna lägga fram ett förslag om en sådan låg gräns för kostnadsersättningen. Mot denna bakgrund har vi i dagens samhällsekonomiskasituation funnit det nödvändigt att begränsa vårt förslag till att gällaförändringar inom ramen för ett fortsatt sammanhållet bidrag. Möjligheten atttillskapa en skattefri ersättning för merkostnader föreligger även vid ettsammanhållet bidrag. De kriterier som kommittén redovisat torde även kunnatillämpas vid en prövning av det sammanhållna bidraget. I det sammanhållnabidraget blir tröskeleffekterna inte större än . Vår uppfattning är därföratt i ett sammanhållet vårdbidrag kan önskemålen om en skattefri ersättning förmerkostnader förenas med en rättvisare bedömning. Vi föreslår därför att vårdbidrag även i fortsättningenskall utgå som ett sammanhållet bidrag för både merarbete och merkostnader, menmed möjlighet till individuellt anpassad skattefri kostnadsersättning.Därigenom kommer nettobehållningen av bidraget att bli större även omtotalbeloppet är oförändrat. Förslag om en sådan konstruktion av vårdbidragetredovisas i kap. 8. När samhällets ekonomiska situation medger finns detanledning att på nytt ta upp frågan om en ytterligare utbyggnad avvårdbidraget. Konsekvenserna av vår föreslagna konstmkfion kan då bedömas ochställning tas fill, huruvida ett fortsatt sammanhållet vårdbidrag är attföredra eller om bidrag skall utgå i två fristående delar. Kommitténsutredningar ger vid handen att med utgångspunkt från vårt förslag är bådautbyggnadsalternativen genomförbara. 7.5 Framtida utbyggnadsvägar för vårdbidraget Som ovan framhållits anser vi att vårdbidraget bör konstmerasi enUghet med vårt förslag i kap. 8. För en framfida utbyggnad av stödet till familjer medhandikappade barn kan olika vägar tänkas. Vi har studerat ett antal modellerför utbyggt vårdbidrag av vilka vi presenterar två nedan. 7.5.1 Uppdelat bidrag i två fristående delar Denna modell inenbär en uppdelning av vårdbidraget på ettbidrag för förälderns arbetsinsats och ett som ersättning för merkostnader.Bidraget för merarbetet skulle även i fortsättningen kunna kallas vårdbidrag. 1981/82:216 37 Dekrav som ställs för rätt fill vårdbidrag är, med bortseende frånmerkostnaderna, desamma som enligt nuvarande bestämmelser. Bidraget skullefortfarande utgå med helt eller halvt belopp, som i sin helhet är skattepliktigtoch kan vara pensionsgrundande. Ersättningen förmerkostnader anknyts till handikappersättningen för vuxna. Till de treersättningsnivåer som där finns införs en lägre av basbeloppet. Vidbedömningen av rätten till ersättning skall samma förhållande mellan kostnadoch ersättning gälla som för handikappersättning. Det innebär att för attersättning skall beviljas av basbeloppet, så måste de av försäkringskassangodtagna kostnaderna uppgå till . tre fjärdedelar aversättningen. Högre ersättning utgår för större kostnader enligt nedanståendeuppställning, som beräknats på basbeloppet 17 300. 1900-3 800 2 595 (av basbeloppet) 3 800-6 400 5363 (av basbeloppet) 6 400-9 000 7958 (av basbeloppet) 9 000- 10553 (av basbeloppet) Kostnadsersättningenbör vara skattefri. Denna modell ger ettförstärkt ekonomiskt stöd till föräldrar med tungt vårdarbete och stora merutgiftermen innebär också att kretsen av bidragsmottagare vidgas. Familjer som harmerkostnader men där barnet har mindre behov av särskilda arbetsinsatser har enhgtsåväl gällande som i kap. 8 föreslagna regler svårt att få vårdbidrag. Dekommer genom den här redovisade modellen i större utsträckning att kunna få enersättning, i form av ersättning för kostnader. Detta torde gälla framför alltgrupper som diabetiker samt astmafiker och andra allergiker. Även för andragrupper som i regel inte beviljas vårdbidrag kommer kostnadsersättningatt kunna beviljas. Med denna modell ges ett ekonomiskt stöd till många flerafamiljer med handikappade eller sjuka barn. En konstruktion enligtdenna modell innebär också att det för vissa föräldrar blir svårare att fåekonomiskt stöd. Två fristående ersättningar innebär två trösklar. Det blirdärmed inte möjligt att beakta det sammanlagda stödbehovet genom en sammanvägningav merarbete och merkostnader. Detta förhållande tordeleda till att antalet hela vårdbidrag, för enbart merarbete, minskar och atthalvt vårdbidrag i många fall i stället kommer att utgå för motsvarandearbetsinsatser. Att merkostnaderna inte räknas med vid prövningen av vårdbidragkommer också att påverka antalet halva vårdbidrag. Vissa av de föräldrar sominte kan få vårdbidrag enligt de nya bestämmelserna kommer i stället att fåkostnadsersättning. Prop.1981/82:216 38 Vi har beräknat att med denna konstruktionsmodell skulleantalet bidragsmottagare öka med ca 4 000. Dessa skulle få kostnadsersättning.Av dem som redan har vårdbidrag har vi beräknat att ca 5 000 skulle kunna fåden lägsta kostnadsersättningen vid sidan av vårdbidraget och att ca 2 000 skullekunna få en högre ersättning. Sammantaget skulle kostnaden för dessa friståendeersättningar uppgå till ca 30 milj. kr. Denna konstruktion är en vidareutveckling av den modellsom kommittén föreslår i kap. 8. Den innebär att vårdbidrag även ifortsättningen utgår som ett bidrag grundat på både merarbete och merkostnader.Till de nuvarande ersättningsnivåerna helt och halvt bidrag, läggs en lägrenivå, ett fjärdedels bidrag. Av bidraget skall en viss angiven del kunna utgöraersättning för kostnader. Förutsättningarna för rätt till bidrag är desamma somenligt nuvarande bestämmelser. För att flera föräldrar med handikappade barnskall kunna få vårdbidrag krävs därför att också en mindre arbetsinsats ochlägre merkostnader ger rätt till bidrag. Det medför då behov av en lägreersättningsnivå än halvt bidrag. Av det utgående vårdbidraget kan alltså en del utgöraersättning för kostnader föranledda av barnets handikapp. I huvudsak kommer detdock även i fortsättningen att vara en ersättning för utfört arbete. Dennasenare del bör som hitfills vara skattepliktig och kunna varapensionsgrundande. Kostnadsersättningen skall däremot vara skattefri. Det beviljade vårdbidraget, helt, halvt eller en fjärdedel.kanutgå antingen i sin helhet för merarbete eller för både merarbete ochmerkostnader. Genom att en sammanvägning av kostnader och merarbete skall göraskommer även låga kostnader att beaktas vid bedömningen. Mycket låga kostnaderbör dock inte kompenseras med skattefri ersättning, utan liksom enligtnuvarande bestämmelser får det beskattade vårdbidraget ge kompensation ävenför kostnaderna. Kostnader som uppgår till av basbeloppet skaU,liksom enligt det föreslagna bidraget i kap. 8, ge rätt till skattefri ersättningsdel.Den del som återstår av det beviljade vårdbidraget sedan kostnadsersättningenfastställts är ersättning för merarbete. Med denna konstruktion kan olika behov tillgodoses. Mångasom har kostnader fill följd av barnets handikapp men där merarbete är avmindre omfattning, kommer att kunna få ett fjärdedels vårdbidrag. Å andra sidankan föräldrar som utför en stor arbetsinsats men som har låga eller ingamerkostnader beviljas helt vårdbidrag som i sin helhet beskattas. För de senarefallen utgår vårdbidrag som enligt gällande bestämmelser. Föräldrar som trots barnets handikapp inte utför mera änett ringa merarbete eller anser sig inte utföra något merarbete alls kan, ävenom 1981/82:216 39 merkostnaderfinns, lika litet som enligt nuvarande bestämmelser få vårdbidrag. Ettfjärdedels bidrag skulle kunna beviljas huvudsakligen på grund av kostnader,men endast om också visst merarbete utförs. Dennya bidragsnivån, ett fjärdedels vårdbidrag, bör komma ifråga för många av demsom enligt nuvarande bestämmelser inte anses berättigade till bidrag. Dettagäller i synnerhet dem som har regelbundna, ofrånkomliga kostnader ikombination med en mindre arbetsinsats. Till denna kategori kan räknas stora gruppersåsom barn med diabetes och barn med allergiska besvär av olika slag, men ävenbarn med andra sjukdomar och handikapp. För dessa bör en möjlighet fill sammanvägningav merarbete och merkostnader vara gynnsammare än en konstrukfion med tvåersättningar. Från dessa grupper räknar vi med ca 4 000 nya bidragsmottagare. Denya bestämmelserna innebär vidare att alla som enligt nuvarande bestämmelser ärberättigade till vårdbidrag, även i fortsättningen kommer att kunna få bidrag.Totalt kommer antalet bidragsmottagare därmed att öka med ca 4 000. Om samtligadessa beviljas ett fjärdedels vårdbidrag blir kostnaderna härför ca 32 milj.kr. Förutom dessa direkta kostnader uppkommer också den indirekta kostnad som bUrföljden av att viss del av redan utgående vårdbidrag görs skattefri. Viberäknar denna kostnad till 10-12 milj. kr. Idetta kapitel redovisar vi närmare våra förslag till ändring av reglerna om vårdbidrag.Vi inleder med att presentera det förslag fill vårdbidragets konstruktion somvi enligt kap. 7 funnit som det mest realistiska ufifrån dagens ekonomiskasituation. 1 detta sammanhang belyser vi även hur sammanvägningen av bidragetsdelar bör ske samt föreslår nya regler för omprövning av bidraget. I deföljande avsnitten lämnar vi förslag som är avsedda att i vissa avseendenunderlätta för oUka bidragsmottagare att erhålla vårdbidrag. De föreslagna åtgärdemaberör föräldrar som för en viss fid måste överlåta den fakfiska vården tillnågon anhörig, föräldrar med gemensam vårdnad som lever åtskilda, föräldrar somhar sina barn boende i annat enskilt hem och föräldrar med flera handikappadebarn. Vårdbidragetbör även i fortsättningen utgå som ett bidrag, gmndat på merarbete och merkostnader.Viss del av bidraget kan utgöra ersättning för kostnader och skall därmed varaskattefritt. Benämningenvårdbidrag behålls och den skattefria delen kallas kostnadsersättning. 1981/82:216 40 Förutsättningarnaför vårdbidrag är desamma som enligt gällande bestämmelser. Som en följd av attviss del av vårdbidraget föreslås utgå som kostnadsersättning har dock vissaändringar och filtägg gjorts i lagtexten. Av språkliga skäl har ytterligarenågra förändringar gjorts. Vårdbidragetutgår enligt nuvarande bestämmelser till förälder för vård av barn som intefyllt om barnet på grund av sjukdom, psykisk utvecklingsstörning ellerannat handikapp är i behov av särskild tillsyn ochvård. Grundenför barnets tillsyns- och vårdbehov skall vara medicinsk. För barn medsärskilda behov, som inte har medicinska utan t. ex. sociala orsaker, kan vårdbidraginte utgå. Dessagrundförutsättningar avseende barnets tillstånd och behov skall gälla även ifortsättningen. Som framgår av kap. 7 skall också vårdarens arbets- eller vård-och tillsynsinsats bedömas på i princip samma sätt som i nuvarande tillämpning.Detsamma gäller vid bedömningen av vilka merkostnader som skall beaktas. 5.7.2 Vårdbidragetsstorlek och gradering Enligtnuvarande bestämmelser utbetalas vårdbidrag med belopp motsvarande antingenhel eUer halv förtidspension från folkpensioneringen till ensamstående jämte pensionsfillskott.Detta motsvarar resp. av basbeloppet eller 32 005resp. Anknytningenfill förtidspensionens belopp gjordes i samband med attvårdbidraget fördes över från barnet till den av föräldrarna, som utförde denhuvudsakliga faktiska vården av barnet. Vårdbidragets belopp höjdes därvid ochbestämdes till ett belopp motsvarande hel förtidspension. Från den 1 juU 1975kan vårdbidrag också utbetalas med belopp motsvarande halv förtidspension. mofiverade i sitt betänkande (SOU 1972:34) Familjestöd anknytningentill förtidspensionen med att ersättningen i första hand borde utgöra ettväsentligt bidrag till försörjningen för en förälder som på grund av vården avdet handikappade barnet måste stanna hemma och avstå från förvärvsarbete. Dennaanknytning till behovet av försörjning har i tillämpningen inte ansettsvara lika självklar. Sålunda har i ett flertal fall vårdbidrag beviljatsförälder som förvärvsarbetar utanför hemmet. Trotsatt försörjningsaspekten har minskat i betydelse finner vi inte någon anledningatt gå ifrån anknytningen fill förfidspensionens nivåer. Denna anknytning harstora fördelar framför direkt basbeloppsanknutna bidragsnivåer. Sålunda harvårdbidraget hitfills höjts i takt med ökningen av Prop.1981/82:216 41 Dessutom är vårdbidraget värdesäkratgenom anknytning till basbeloppet. Vårdbidragets lägsta belopp är f. n. Denna förhållandevis höga bidragsnivå gerbidraget en hög tröskel. Stora krav på merarbete och merkostnader måsteuppfyllas för att vårdbidrag skall kunna beviljas. Vi har därför övervägt om enytterligare gradering av bidraget borde göras. Av skäl som vi redovisat ovanbehåller vi i vårt huvudförslag de två bidragsnivåerna helt och halvtvårdbidrag. införandet av den lägre nivån för vårdbidraghar för vårdbidragets två nivåer använts uttrycken "helt" och"halvt" vårdbidrag. I lagtexten står dock fortfarande att vårdbidragutgår med belopp "motsvarande hel eller halv förtidspension". Föratt göra det möjligt att i t. ex. beslut om vårdbidrag använda uttrycken heltoch halvt vårdbidrag föreslås att dessa uttryck förs in i lagtexten.