prop · G503121 · 1981-12-31 00:00:00 — bedriver, förutom i ,verksamhet vid regionala enheter i , och . Därutöver har provningsanslaltenbetonglekniska filialer på 6 orter i landet. Justering och ädelmelallkonlrollsamt kontrollstämpling bedrivs också på ett stort antal orter i landet. 1 tabellen nedan visas schematiskt de olikaverksamhetsområdena för de regionala och lokala enheterna. Statens provningsanstalts verksamhetsområden vidregionala och lokala enheter (exkl. justering och ädelmetallkontroll utanförStockholm och ). 89 Byggnadsteknik och mekanik(byggnadsfysik, VVS-leknik, brandteknik, mekanik) Kemi- och materialteknik(kemisk analys, polymerteknik, ytskydd och korrosion samt ädelmetallkontroll)Fysik och elteknik (elteknik, akustik samt justering) 34 Byggnadsteknik och mekanik(byggnads- teknik,mekanik) Kemi- och materialteknik (polymerteknik samt ädelmetallkontroll)Justering 19 Byggnadsteknik och mekanik Stockholmsavdelningen inrättades i samband med attprovningsanstalten omorganiserades inför omlokaliseringen till . Beslutetgrundades på en bedömning av den framlida verksamhetens omfattning och detdärav följande behovet av tjänster i och . Vid placeringen avtjänster togs också hänsyn till de enskilda anställdas möjligheter alt flyttamed till . Stockholmavdelningen bedriver verksamhet inom i stort settsamma områden som provningsanstalten i gjorde före dess omlokalise- Prop.1981/82:121 24 Provningskompetens finns därmed inom områdenabyggnadsteknik och mekanik, kemi och materialteknik samt elektroteknik ochfysik. Undantaget är dock fysikalisk mätteknik och legalmetrologi utom justering. Vid sidan av ädelmetallkontroll och justering ärverksamheten i huvudsakligen inriktad på byggnadstekniska provningarsamt polymerteknik. Totalt sysselsätts 89 personer. Genom regeringsbeslut överfördes också enspecialistgrupp inom området strömkällor från försvarels forskningsanstalt,FOA, fill provningsanstaltens Stockholmsavdelning i samband med omlokaliseringenav F0A3 till . Verksamheten som gruppen utför innebär bl.a. provningav batterier och konsultationsuppdrag för anpassning och utveckling av strömförsörjningsenheter. Provningsanstaltens Göteborgsenhet bildades år 1973.Staten övertog detta år dåvarande och överförde dessresurser till provningsanstalten. Enheten har 34 personer anställda.Arbetsområdet omfattar huvudsakligen byggnadsteknik samt ädelmetallkontroll ochjustering. I arbetar 9 personer med provning och kontroll främstinom området byggnadsteknik. Enheten bildades för att tillgodose behovetframför allt av byggnadstekniska provningar i . De byggnadstekniska filialerna i , ,, , och inrättades under 1950- och 1960-talen.Avsikten var alt filialerna skulle tillgodose det lokala behovet av vissa betonglekniskaprovningar. Verksamheten omfattar huvudsakligen de delar av byggnadsteknikensom avser hållfasthet och täthet hos betong och betongrör. Filialerna hartotalt 19 anställda. Delar av statens provningsanstalts regionala och lokalaverksamhet har under en följd av år gått med förlust. Trots vissarationaliseringsåtgärder har verksamheten exkl. ädelmetallkontroll ochjustering redovisat förluster på 5,4, 4,7 resp. 3,6 milj. kr. under budgetåren1978/79, 1979/80, 1980/ 81. har anslag utgått med ca 1,5 milj.kr., utöver bidrag till den s.k. plusorganisationen på ca 2 milj. kr. Itabellen nedan visas den 1981/82:121 25 regionala och lokala organisationens ekonomiska resultatunder . Kostnader och intäkter för den regionala ochlokala verksamheten exkl. ädelmetallkontroll och legal metrologi under tiden1975/76-1980/81 (milj. Intäkter (exkl. bidrag) -0,5 -1,7 -4,1 -3,7 -5,4 -2,2 -4,7- -1,0 -3.6- ' Här inkluderas lönekostnader, övriga kostnader,kapitalkostnader, hyreskostnader samt effekten av grundavskrivning. Inkluderar förutom kostnader enligt I) verksamhetens andel avprovningsanstaltens gemensamma kostnader. Totalt har /76-1980/81 förlusterna förprovningsanstaltens Stockholmsavdelning (exkl. justeringsverksamheten),avdelningen i och filialerna uppgått till 13,2 milj. kr. exkl.täckningsbidrag för gemensamma kostnader i . 3.6 beslut om den regionala och lokalaverksamheten Statens provningsanslalls nuvarande organisation baseras ihuvudsak på dels de överväganden som gjordes i samband med överflyttningen avvissa uppgifter från dåvarande statens mynt- och justeringsverk till statensprovningsanstalt, dels på de överväganden som gjordes i samband med att beslutfattades om att omlokalisera provningsanstalten till . Under /78 lämnade uppdragsverksamheten vid provningsanslalten,som tidigare redovisats, elt kraftigt underskott. Till övervägande del beroddedetta på ett underskott i uppdragsverksamheten vid Stockholmsavdelningen. Underdenna sorterade även de betonglekniska filialerna ute i landet. Regeringen uppdrog därför åtprovningsanstalten att redovisa en plan för utformningen av den regionala ochlokala organisationen. Utgångspunkten för planen skulle vara altprovningsanstalten har sin huvudverksamhet i och att regional och lokalverksamhet därutöver skall bedrivas endast i den omfattning som är motiveradav företagsekonomiska ,skäl eller som följer av krav på rimlig service vadgäller officiell provning och kontroll. För de delar av den regionala ochlokala verksamheten som inte uppfyller dessa krav skulle provningsanstaltenredovisa en nedläggningsplan. De föreslagna åtgärderna skulle kunna genomförasredan under /80. Provningsanstalten redovisade en sådan plan i maj 1979.Regeringen beslöt bl. a. om vissa inskräkningar iprovningsanstaltens verksamhet i samt om nedläggning av filialerna iHelsingborg och . 1981/82:121 26 I sitl yttrande över provningsanstaltensförslag till plan för den regionala och lokala organisationen anförderiksrevisionsverket all man var tveksam fill om fördelarna med dennaorganisation uppvägde dess kostnader. Verket aktualiserade ytterligareminskningar i denna organisation utöver det förslag som sedan fastställdes avregeringen. Många av dessa synpunkter gäller enligt verket fortfarande trotsden omstrukturering som genomförts. har redovisatrapporten styrning och finansiering. I dennakonstaterar verket att den rekonstruktion som provningsanstalten påbörjadeunder inte har lelt fram lill den eftersträvade resultatförbättringen.Ytterligare kostnadsreducerande åtgärder måste därför övervägas. I ett någotlägre tidsperspektiv anser verket alt provningsansiallens behov av en kontaktytagentemot uppdragsmarknaden främst bör tillgodoses genom en flexibelfältorganisation av den typ som bl.a. finns för det regionala jusleringsvä-sendet.Endast i undantagsfall bör man med regionala laboratorier söka tillgodose debehov som anstaUen i egenskap av landets centrala offentliga provningsanstaltskall tillgodose. För alt förbättra SP:s ekonomi bör i första hand prövas om enöverflyttning till av de delar av den regionala och lokala verksamhetenär möjlig. För /80 redovisade provningsanstalten en föriustinom den regionala organisationen av ca 4,7 milj. kr. Föredragande statsrådframhöll i budgetpropositionen för /81 (prop. 1980/81:100 bil. 17 s.133-134) i sin kommentar till resultatet att den regionala organisationensekonomi måste förstärkas ytterligare och verksamheten drivas helt utanförluster. Vidare anförde föredraganden att underskott av den redovisadestorleksordningen inte är möjliga att godta framöver utan allvarliga effekterpå provningsansiallens verksamhet i stort. Om den väntade resultatförbättringenför den regionala organisationen inte uppnås under /81 så attverksamheten finansieras med intäkler från uppdragsverksamheten är det därförinte längre möjligt att undvika en nedläggning. Provningsanstalten redovisade för /81 enförlust för den regionala och lokala organisationen av ca 3,5 milj.kr. I 1982års budgetproposition konstaterade föredraganden att provningsanstaltenstidigare prognos för verksamheten under /81 inle har slagit inoch all det därför är möjligt att undvika ett slutligt beslut omnedläggning av provningsansiallens regionala och lokala organisation. Provningsanslalten beslöt alt utarbeta enny strukturplan för provningsanstaltens framtida verksamhet, organisation ochlokalisering. Planen är utformad så att den kan genomföras senast under budgetåret1982/83. Genom styrelsebeslut har provningsanslalten tagit ställning 1981/82:121 27 tillden regionala verksamhetens omfattning. Planen redovisades för regeringen iskrivelse . Planens innehåll liksom provningsanstaltensyrkanden redovisas i det följande. 3.7.1De olika alternativen i strukturplanen Istrukturplanen presenteras två huvudalternafiv för provningsanstaltensregionala och lokala verksamhet. I båda alternativen bibehålls Göle-borgsenhelen.På så sätl menar provningsanslalten att mer kompelens och provningsresurserbibehålls, som omställningsarbetel underlättas ochinvesteringsbehovet minskar. Provningsanslalten framhåller också att det bådeekonomiskt och med hänsyn till personalen är gynnsammare att ha kvar verksamheti . Ädelmetallkontroll och justeringsverksamhet bibehålls utanförBorås och i båda alternativen. Delar av Stockholmsavdelningens ädelmetallkontrollförs dock i båda förslagen över lill . Detena, det s. k. B-alternalivet, innebär att all verksamhet utanför ochGöteborg avvecklas. Detta innebär alt personalbehovet i den regionalaverksamheten minskas med 96 personer. Del andra alternativet, det s. k. R-alternativet,innebär att den byggnadslekniska, byggnadsfysikaliska och brandtekniskaverksamheten i och samt den polymertekniska verksamheten iStockholm bibehålls. Övriga delar av den regionala organisationen avvecklas.Med detla alternativ minskas personalbehovet med 72 personer. Itabellen nedan visas hur den regionala organisationens personalbehov ochverksamhetsinriktning påverkas enligt de olika alternativen. Provningsanstaltenhar redovisat konsekvenserna av en avveckling av den regionala och lokalaorganisationen enligl alternativ B och R med olika nedläggningstidpunkter. Delspresenteras effekterna av en successiv avveckling med varierandeomställningstider för verksamheten enligt resp. alternativ, dels presenterasett alternativ för sluttidpunkten för nedläggningen är gemensam för samtligaverksamhetsområden. Iförslag Rl och Bl sker således avvecklingen successivt infill juli 1988.Huvuddelen av avvecklingen sker dock /86. I alternativ B2 sker avvecklingeni stort sett gemensamt för samtliga verksamhetsområden, med en sistasluttidpunkt ijuni 1983. Verksamhetsinriktning och personalbehov i den regionala och lokala organisationenenligt alternativ B och R. Totalt personalbehov (nuvarande antal anställda 89) Totalt personalbehov (nuvarande anlal anställda 9) Totalt personalbehov (nuvarande antal anställda 19) Avvecklas, viss verksamhet överförs till ochGöteborg Avvecklas, förs över till Avvecklas, förs över tillBorås Avvecklas, viss verksa-het överförs till ochGöteborg Avvecklas, viss verksamhet förs över till . Avvecklas, förs över till . Avvecklas, viss verksamhet överförs till , Viss verksamhet överförs till , resten kvarstår Viss verksamhet överförs till , resten avvecklas Avvecklas, överförs till . Avvecklas, överföring av rörprovning och vissbetongprovning till och Vissverksamhet kvarstår, viss verksamhet överförs till . En mindre del av verksamheten överförs till ochBorås, övrig verksamhet bibehålls Viss verksamhet kvarstår viss verksamhet överförs tillBorås Som alternativ B Som alternativ B Viss minskning av verksamheten Avvecklas, överföring av rörprovning och vissbetongprovning till , , och 3.7.2 Strukturplanens effekter 3.7.2.1 Personalen Provningsanstalten har bedömt konsekvenserna förpersonalen i den regionala och lokala organisafionen vid en avveckling enligtde olika alternafiven. I redovisningen nedan anges provningsansiallensuppskattning av 1981/82:121 29 hur stor övertaligheten blir i resp. alternativ samt vilkaåtgärder i form av pensionsavgång, årlig ersättning, omplacering samtuppsägning som är nödvändiga för att lösa dessa problem. Personalkonsekvenser av de olikanedläggningsalternativen enligt provningsanstalten (antal personer). Av tabellen framgår att av de 72 personer som blirövertaliga om en avveckling enligl alternativ Rl genomförs beräknarprovningsanstalten alt 9 anställda behöver sägas upp och 31 omplaceras. Föralternativ Bl och B2 anser man alt uppsägning berör 10 resp. 13 av de 96övertaliga medan 50 resp. 41 måste omplaceras. ProvningsanstaUen anser, medhänsyn främst till antalet övertaliga personer i de olika alternativen, attpersonalhänsyn talar för ahernativ Rl. Provningsanstalten har beräknat de ekonomiskakonsekvenserna av en avveckling av den regionala och lokala verksamheten enligtde olika nedläggningsalternativen. I kalkylen upptas den förväntade kostnadenför omställningar samt kostnaden för alt driva verksamheten till sluttidpunkten.Vidare ingår utgifter för årlig ersättning och avgångsvederlag. Intäkternaunder perioden samt resultateffekten av avvecklingen redovisas också.Uppskattningen av omställningskoslnaderna bedömer provningsanstalten vara relafivtsäker, medan resultateffekternas belopp innehåller större osäkerhet. I tabellen ges i det följande en sammanställning avavvecklingens ekonomiska konsekvenser. 1981/82:121 30 Ekonomiska konsekvenser av en avveckling enligtde olika alternativen Alternativ R/Rl (successiv avveckling) B2 (avvecklingstidpunkt 1983-86 Resultatförsämring /82 p. g. a. nedläggningen Tillfälligt resursbehov' Oförutsett Kostnad för att driva verksamheten till sluttidpunkten Uppdragsintäkter Kostnad för ärlig ersättning och avgångsvederlag Härav kostnader som belastar provningsanstalten därav i /därav i den regionala organisationen ' Kostnad för planering och genomförande av anställning,administrativa åtgärder, nedmontering och flyttning av utrustning. ' Den årliga ersättningen utbetalas av statens löne- ochpensionsverk (SPV) och belastar ej provningsanstaltens anslag. Kostnaden föravgångsvederlaget utgör ca 0.1 milj. kr. av detta belopp. " Beräknad från den tidpunkt då resp. alternativ ärfullt genomfört. Av tabellen framgår att de totala kostnaderna för enavveckling enligt alternafiv Rl, Bl och B2 beräknas fill 24, 38 resp. 32 milj.kr. I B-alternativen kommer huvuddelen av denna kostnad att infalla under1982/82, medan större delen av kostnaden för avveckling enligt alternativ Rinfaller /85. Resultateffekten, dvs. den förväntade förbättringen avprovningsanstaltens ekonomiska resultat då avvecklingen är fullt genomförd,uppskattas till 5 milj. kr. i alternativ R och 6 milj. kr. i B-alternalivet.Huvuddelen av denna resultatförbättring sker i och . Eftersom alternativ Rl innebär lägre omslällningskoslnaderanser provningsanstalten att detta alternativ är mest fördelaktigt ur ekonomisksynvinkel. 3.7.2,3 Marknaden Rutinmässiga provningar för byggnadsverksamheten har hiltillsutgjort en väsentlig del av provningsanstaltens regionala uppdragsvolym. Tillföljd av bl.a. nedgången i byggandet och förändringar i byggnormerna har en Prop.1981/82:121 31 stordel av marknaden försvunnit. Inom statens planverk har utarbetats ettförslag till nya regler för kontroll av fabrikstillverkad betong som innebäratt provningen av betongen på byggplatserna slopas. I stället skall enreferens- och produktprovning ske vid betongfabrikerna. Detta innebär att del av marknaden för provning av betong försvinner. Det medför attnuvarande kunder inte drabbas så hårt av avvecklingen som annars vore fallet.Aktuella provningar kan också, tekniskt sett, skötas i och . Förvissa kunder, främst kontrollrådet för betongvaror (KRB), innebär dockavvecklingen av den regionala och lokala verksamheten problem. För att klararådels provning av belongrör måste antingen nuvarande kontrollsystem läggas om,eller andra institutioner etablera resurser för rörprovning. Diskussioner försdock f.n. med bl.a. statens planverk i denna fråga. Enligt provningsanstaltenanser planverket att kontrollreg-lema bör ändras så att en större del avkontrollen kan utföras som egenkontroll. Provningsanstaltenanser å ena sidan all alternativ R, som innebär att enheterna i ochLund bibehålls, medför marknadsfördelar i Stockholms- och . Dettakan ha effekter även på beläggningen av uppdrag i och . Å andrasidan framhåller provningsanslalten att en kompensation av marknadsbortfalletsom de ändrade provnormerna innebär kan göras med hjälp av utvecklingsinsatsersom ändå måste göras i . Vidare anser man att provningsanstalten måste inriktasig på alt nyttiggöra de stora investeringarna i . Delta talar, menar man,för elt B-allernafiv. Sammanfattningsvisanser provningsanstalten att de marknadsfördelar i Stockholms- och Skåneregionernasom bibehållandet av verksamhet vid enheterna i och skulleinnebära, talar för R-alternativet. 3.7.3.Övriga yrkanden i samband med strukturplanen 3.7.3.1 Finansiell rekonstruktion Islutet av övergick provningsanstalten från en anslagsmodell till dens.k. Vid övergången erhölls inget kapitaltillskott. Ettlitet rörelsekapital fanns dock utarbetat inom verksamheten. I övrigthänvisades provningsanslalten såväl i fråga om rörelsekapital som fillfälligabehov av likvida medel till en rörlig kredit hos riksgäldskontorel. Under1970-talet genomgick provningsanstaltens verksamhet stora förändringar, avvilka omlokaliseringen har inneburit stora påfrestningar på provningsanstaltensekonomi. Detta har medfört att verksamheten t. o. m. /81 haftett totalt underskott på . Den tekniska verksamheten har gett ettunderskott om . som kostnaderna för verksamheten vid mät-och provcentrum understigit intäkterna med 2,8 milj. kr. Regeringenhar genom anslag täckt . av det totala underskot- 1981/82:121 32 balanseras därmed vidare i verksamheten. Eftersomstatsmakterna inte givit provningsanstalten något rörelsekapital harunderskotten finansierats med den rörliga krediten hos riksgäldskontoret.Därför har kreditgränsen successivt måst höjas. I slutet av /76var kreditgränsen 3 milj. kr. har kreditgränsen varit 25milj. men sjunker fr. o. m. den till 16 milj. kr.Huvudsakligen beror del ökade kreditbehovet på ett allt högre balanseratunderskott. Verksamhetensomslutning har /75 ökat från 33 milj. kr. till 136 milj. kr. 1980/81.Därför har ett allt större behov av rörelsekapital uppstått. Detta har inlekunnat genereras inom verksamheten ulan finansierats av den rörliga krediten.Provningsanstalten har därmed fått allt högre räntekostnader. Budgetåret1977/78 uppgick denna post till . för alt sedan öka till 1 133000 kr.under 1980/81. skall provningsanstalten amortera och förränta avutrustningskapitalet. Vidare innebär hyressätlningen vid Boråsanläggningen att50 % av investerat kapital amorteras och förräntas. I provningsansiallensredovisning upptas skillnaden mellan full kostnad och ovanstående förräntningskravsom "Effekt av grundavskrivning". I boksluten /80 och1980/81 uppgick denna post fill 13,8 milj. kr. resp. 15,2 milj. kr. och utgördärmed en väsentlig del av provningsanstaltens finansiering. I föreliggandeförslag till finansiell rekonstruktion ulgår provningsanslalten från att grundavskrivningseffektenkommer att finnas kvar i nuvarande former. Enligt provningsanstaltens bedömningär detta en nödvändighet om provningsanstalten skallfå balans i ekonomin. Denna bedömning gäller i ännu högre grad så längeregeringen ej lyckats skapa konkurrensneutrala system mellan olika provningsinstitutioner. Effektenav grundavskrivning har också en intern styreffekt som provningsanstalten idagsläget på grund av regleringsbrevels utformning endast delvis utnyttjat. Riksrevisionsverkelhar i sin revisionsrapport påpekat detta och föreslagit att internaomfördelningar genomförs. Provningsanstalten kommer att studera denna fråga ivårens planeringsarbete och senare återkomma med förslag lill regeringen. 3.7.3.1.1Förslag till rekonstruktion Med hänvisning till ovanstående föreslås att enfinansiell rekonstruktion avprovningsanstalten genomförs genom bl. av balanserat underskott via bidragsanslaget fillförsett engångsanslag på . Härvid har hänsyn tagits till att balanseradeöverskott inom verksamheten vid mät- och provcentrum skall balanseras vidareinom dessa verksamheter, attprovningsanslalten för täckning av ett rörelsekapitalbehov tillförs ett engångsanslagpå 15 milj. kr. Det motsvarar i stort sett provningsansiallensomsättningstillgångar. 1981/82:121 33 attkravet på ekonomiskt resultat fastställs lill en nivå som innebär attrörelsekapitalet förräntas enligt statens normalränta. Överskottet skall dockinte inlevereras utan tillföras rörelsekapitalet, attgränsen för den rörliga krediten hos sänks till 5 milj. atteffekten av grundavskrivning kvarstår i nuvarande former t. v., altprovningsanstalten fortsättningsvis får ta i anspråk de avskrivningsmedel, somnu inlevereras, för ålerinvesteringar samt att provningsanslalten årligenerhåller ulruslningsanslag motsvarande grundavskrivningseffekten i fråga omavskrivning på utrustningskapitalel, attprovningsanslalten därutöver kan erhålla ulruslningsanslag för större behov avnyinvesteringar. 3.7.3.2Behov av konkurrensneutrala syslem Provningsanslaltenfinansieras i stor utsträckning () från källor utanför statsbudgeten.Huvuddelen härav är intäkter från uppdrag. Ungefar en tredjedel av dennauppdragsverksamhet omfattar ett monopol. Två tredjedelar avuppdragsverksamheten är emellertid konkurrensutsalt. OmprovningsanstaUen inte lyckas ta hem tillräckligt myckel intäkler i förhållandelill sina kostnader uppstår underskott. Detta har varit fallet . Andraoffentliga eller helt eller delvis offentligt finansierade laboratorier arbetari viss utsträckning i konkurrens med provningsanstalten på uppdragsmarknaden.En sådan konkurrens har övervägande positiva sidor. Den är vitaliserande för enverksamhet. Men den måste för att vara värd namnet konkurrens - ske på lika,eller nästan hka, villkor. Provningsanstaltenhar och i olika former sökt fästa statsmakternas uppmärksamhetpå behovet av konkurrensneutrala system. Provningsanstalten har ocksä pekat påde problem som provningsanstalten har haft på grund av avsaknaden av sådanasystem. Under60- och 70-talen blev problemen emellertid inte så svåra. Sannolikt beroendepå att de laboratorier och institutioner det här är fråga om successivt kundeöka sina inkomster via statsbudgeten. Nunär de medel som tilldelas över statsbudgeten i stället minskar, kommerproblemen sannolikt att snabbi försvåras. Insfitutionerna får ett allt starkareincitament all gå ut på marknaden och ta uppdrag. ökande konkurrens, som då uppstår, kommer sannolikt många institutioner attslås ut eftersom det inom många områden finns en överetablering av tekniskaresurser i landet. Men det blir inte nödvändigtvis de minst effekfiva som slås ul.Myckel talar för motsatsen. Del kan bli de, som har effektivitetsincitamentinbyggda i sitt ekonomiadminislraliva system, som råkar illa ut. Dessaproblem är allvarliga. Inle i första hand för de berörda insfitutionerna utanför samhället som helhet. 1981/82:121 34 Provningsanstaltenvill därför också i detla sammanhang hemställa alt regeringen vidtar åtgärderför att lösa problemen med konkurrensneutrala syslem. Enliglprovningsanstaltens mening är det ett svårt problem vars lösning kräver storekonomisk expertis med erfarenhet från offentlig förvaltning på hög nivä. Prop.1981/82:121 35 Sammanfattning av RRV:s rapport "styrning och finansiering" () har som ell led i sin förvaltningsrevision av statliga myndigheter granskatstatens provningsanstalt (SP). I detta projekt har granskats hur anstaltenstyrs och finansieras sett mot de övergripande mål och roller som gäller föranstalten. Anledningen till att projektet inriktats mot styrning ochfinansiering är all provningsanstalten i och med omlokaliseringen till Boråsfick helt nya förutsättningar att arbeta under resurs-, personal- och marknadsmässigt.Den första fasen i denna kraftiga omställningsprocess kan nu anses varaavklarad, nämligen de rent praktiska svårigheterna i samband med omlokaliseringen.Det har därför bedömts vara av intresse att se hur anstaltens styrning ochfinansiering bör vara utformad sett mot de mer normala förhållanden som kanväntas råda efter omlokaliseringen.