prop · G503143 · 1981-12-31 00:00:00 — De medelsom SUR haft att fördela för sådan information bör ävenfortsättningsvis vara "öronmärkta" för insatser inom alkohol- Pch narkofikaområdet.Enligt SAMO.s mening finns det behov av klarare och entydigare regler för demedel som SUR fördelar för information pä drogområdet. 1981/82:143 68 1.3 Begränsningar av alkoholens tillgänglighet Erfarenheterna av olika alkoholpolitiska åtgärder visaratt det är möjligt att åstadkomma mer återhållsamma alkoholvanor genom attbegränsa tillgången på alkohol. har också motivet attbegränsa totalkonsumtionen betonats allt starkare, med hänvisning till desamband som finns mellan totalkonsumtion och alkoholskadornas omfattning. Delsvenska åtgärdssystemet för iitt begränsa fillgängligheten, och därmed begränsatotalkonsumfionen, består av flera olika bestämmelser. Dessa regleraralkoholhanteringen på såväl utbudssidan som efterfrågesidan. I SAMO:s första rapport diskuterades utföriigt vikten avbegränsningar i alkoholens tillgänglighet. Ett flertal förslag lämnades t.ex.om prispoliliken, etablering av systembutiker, lördagsstängda systembutiker,handel med turistsprit och olovlig alkoholhantering. I föreliggande rapport behandlasåterigen vissa av dessa förslag och vad de har resulterat i. Vidare diskuterasdelar av restriktionssystemet som inte berördes i den första rapporten. Det råder stor enighet om att prissättningen påalkoholdrycker är ett av de vikfigaste instmmenten för all hålla tillbakaalkoholkonsumtionen. Priserna har genom skatten på alkoholdrycker hållits på enrelativt hög nivå och har genom skattehöjningar fortlöpande anpassats till denallmänna prisutvecklingen. Vid sidan av att priserna hålls på en hög nivåråder det också enighet om att den i förhållande till alkoholstyrkanprogressiva beskattningen måste vara vägledande vid skättejusteringar för ska kunna åstadkomma en övergång till alkoholsvaga drycker. Enligt SAMO:smening bör dessa båda huvudprinciper för skattepolitiken inom alkoholområdetstå i förgrunden även i fortsättningen. Båda är viktiga utgångspunkter för attnedbringa den totala alkoholkonsumtionen. SAMO anser att den nuvarandebeslutsprocessen för skatleändringar på alkoholdrycker inte utgör något hinderför att de båda huvudprinciperna ska kunna följas. SAMO har redan tidigareuttalat att del är önskvärt att framtida skattehöjningar genomförs med tätamellanrum. Med tätare skattehöjningar undviker man större eftersläpningar avalkoholpriserna i förhållande fill den allmänna prisutvecklingen. Med hänsyntill eftersläpningen av priset på alkoholdrycker sedan skattehöjningen iaugusti 1980 anser SAMO att det nu är motiverat att på nytt göra en skattehöjning. SAMO betonade redan i den första rapporten att en högtäthet av försäljningsställen utgör en risk för ökad konsumtion och därmed ävenför en ökning av alkoholskadorna. Från alkoholpolitisk synpunkt är det därförav 1981/82:143 69 värde att nyetablering av systembutiker sker medförsiktighet. Vid bedömningar av behovet av service bör enligt SAMO:s meningstor vikt fästas vid det alkoholpolitiska intresset att minska konsumfionen. utfärdades föreskrifter för etablering avsystembutiker. Dessa avsåg etablering i kommuner, som inte hadesystembutik, fram t.o.m. . Systembolaget har hemställt att regeringenska utfärda bestämmelser för den fortsatta etableringen. Härvid har bolagetlämnat förslag om nya avståndsgränser (kommunens centralort belägen minst 20 kmfrån närmaste ort med systembutik) och nya tidsplan (). Med dessaförslag kan den maximala etableringstakten i nästa etapp bli i genomsnitt högreän sex butiker . SAMO ställer sig tveksamt lill en så hög etableringstaktsom skulle kunna bli aktuell med de lämnade förslagen. Om den av Systembolagetföreslagna avståndsgränsen blir gällande kan det enligt SAMO:s mening varalämpligt att överväga att avsluta den nya etappen senare än 1986. När det gäller storlek och placering av systembutikeranser sig SAMO inte kunna förorda några generella riktlinjer. Elableringsbeslutenmåste i varje enskilt fall fattas utifrån en avvägning mellan många olikaintressen. Med hänsyn till alkoholpolitiska och sociala intressen börde politiskt valda organen i kommunerna ha ett betydande inflytande i frågor omförläggning av systembutiker. Trots att detta i stort sett redan nu är falletbör föreskrifterna i detta avseende preciseras något. Enligt SAMO:s uppfattningbör alla ärenden omförläggning av butiker remitteras till kommunfullmäktige iden berörda kommunen. SAMO föreslog i sin första rapport att enförsöksverksamhet med lördagsstängda systembutiker skulle genomföras.Regeringen uttalade i proposifionen (prop. 1980/81:179) att ett sådant försökskulle vara värdefullt och förordade en försöksperiod om fyra månader.Riksdagen beslutade i enlighet med propositionen. Försöket genomfördes , juli, . En särskild arbetsgrupp har lillsatls inomsocialdepartementet med uppdrag att svara för utvärdering av försöket. Arbetsgruppenberäknar att lämna en rapport . Vissa preliminärauppgifter tyder på posifiva effekter av lördagsstängningen. Antaletomhändertaganden har således minskat 1981 jämfört med1980. Från redovisas preliminär stafistik som antyderatt det allmänna ordningsläget förbättrats , särskiltunder . Andra polisdistrikt har också redovisat betydande förbättringar. I den allmänna debatten har försöket med lördagsstängdasystembutiker rönt stor uppmärksamhet. Reaktionerna på försöket har varitövervägande 1981/82:143 70 Såvitt SAMO har kunnat finna har hittillsingenting kommit fram som motsäger att lördagsstängningen skulle ha haft depositiva effekter som förutsågs när SA MO presenterade sitt förslag. SAMO anseratt del finns starka skäl att överväga att permanent införa lördagsstängdasystembutiker om resultatet av utvärderingen bekräftar detta förhållande. SAMO ska enligt direktiven också behandla frågan omåldersgränsernas iakttagande vid inköp i systembutiker. Systembolaget betraktar åldersgränsen som en av deviktigaste försäljningsbestämmelserna. Bolaget föreskriver därför attförsäljaren ska, för att så långt möjligt vara säker på alt inte sälja tillpersoner , begära legitimation så snart han eller hon inte kanbedöma att kunden är . Enligt SAMO:s uppfattning är det mycket viktigtatt försäljningspersonalen vid systembutikerna följer denna föreskrift. Skerdetta borde det finnas små möjligheter för underåriga att själva köpaalkoholdrycker i systembutikerna. I debatten har det ibland förts fram förslag omobligatorisk legifimations-kontroll för alla kunder i butikerna. Motiveringenhar varit att detta skulle skapa garantier för att åldersgränserna iakttas. Enlagregel om obligatorisk ålderskontroll för alla skulle enligt SAMO:s meninginte upplevas som meningsfull av en bred allmänhet. Olovlig överlåtelse av alkohol SAMO konstaterade på ett tidigt stadium av sitt arbete attolovlig överlåtelse (langning) av alkohol, särskilt till minderåriga, är ett avde stora alkoholpolitiska problemen. Redan i den första rapporten behandladesdärför frågor rörande både informationsinsatser och lagstiftning i syfte attmotverka langning. Lagförslagen innebar att gåva och lån av alkohol tillminderåriga skulle kriminaliseras. SAMO föreslog även straffskärpningar för bl.a.langning, hembränning och rening av tekniska alkoholprodukter. Riksdagenbeslutade efter förslag från regeringen i enlighet med SAMO:s förslag ochlagändringarna trädde i kraft . SAMO anser att det är ytterst angeläget att kampen motlangningen fortsätter. Langningen bör få fortsatt stort utrymme i informations-och opinionsbildande insatser på alkoholområdet. SAMO anser att polisen istörsta möjliga utsträckning bör fortsätta en intensiv satsning mot langningen.Enligt SAMO:s mening är det dock inte meningsfullt att nu föreslå ytterligarelagstiftning på området. Den nuvarande lagregeln om att vägra försäljning omdet finns särskild anledning att anta att varan kommer att bli föremål förlangning ger tillräckligt stöd för ingripanden. 1981/82:143 71 För servering av alkoholdrycker på restaurang krävslänsstyrelsens tillstånd enligt lagen om handel med drycker (LHD). Enförutsättning för att få tillstånd är personlig lämplighet hos sökanden. Enligtgällande lagstiftning ligger häri bl.a. ett krav på ekonomisk skötsamhet. SAMOföreslär en ökad möjlighet till omprövning av befintliga tillstånd att serveraalkoholdrycker då uppenbara fall av ekonomisk misskötsamhet föreligger och tillståndshavarendärmed inte kan anses som lämplig. Åtgärden syftar till att komma till rättamed de ekonomiska oegentligheter som förekommer inom delar avrestaurangnäringen eftersom de får negativa alkoholpolitiska effekter. Enbart i fanns etthundratal företag med serveringsfillstånd som hade mer än . Den sammanlagda skulden uppgick till ca 10 milj. kr. Härtill kom ännu ejrestförda skulder. Därjämte fanns skattefordringar i pågående konkurser påsammanlagt omkring 14 milj. kr. SAMO föreslår att skattemyndigheterna fär enobligatorisk anmälningsskyldighet till tillståndsmyndigheten när uppenbarafall av ekonomisk misskötsamhet föreligger. Anmälan ska föranleda en nyprövningav serveringstillntåndet. SAMO understryker att de nya reglerna inte fårinnebära att seriösa restauranger mister sitt serveringsfillstånd på grund avtillfälliga ekonomiska svårigheter. Brister i bokföringen när det gäller anställdas löner,innehållen preliminärskatt osv. kan vara ett tecken på oseriös verksamhet ochdärmed bristande lämplighet att driva servering av alkoholdrycker. SAMOföreslår därför även ett förtydligande i fråga om tillståndshavares skyldighetatt förete bokföringen för tillståndsmyndigheten. Myndigheten ska ha rätt attkontrollera bokföringen i vad den avser både själva försäljningen ochverksamheten i övrigt. SAMO redovisade i den första rapporten sina bedömningar avde problem som den skattefria införseln av alkoholdrycker innebär ochifrågasatte själva principen för skattefrihet. SAMO slog bl.a. fast att det ärsvårt att se något förnuftigt mofiv för att en resande ska få skattefrihet för bl.a.vissa kvantiteter alkoholdrycker enbart av det skälet att han företagit enutlandsresa. 1 rapporten redovisades också de åtgärder som företagitsför att komma tillrätta med den olagliga införseln av skattefria alkoholdrycker.Samnordiska överläggningar med vissa rederier har lett till att flera rederierförbundit sig att vidta åtgärder för att komma tillrätta med den olovligainförseln. har följt utvecklingen och studeratresultatet av rederiernas åtgärder. Åtgärderna har uppenbarligen lett fillvissa förbätt- 1981/82:143 72 ringar vad gäller efterlevnaden av gällande beslämmelser.Av tillgänglig statistik framgår att den totala försäljningen av spritdryckerhar minskat. Det är enligt SAMO:s mening av stor vikt alt denna positiva ulvecklingfortsätter. bör noga följa utvecklingen och verka förytterligare förbättringar när del gäller efterlevnaden av bestämmelserna. SAMOhar redan i den första rapporten uttalat att vissa begränsningar av den nulegala införseln inte bör uteslutas. SAMO anser att frågan om införande av s.k.korta rutter (dvs. där servering av alkoholdrycker tillåts men inte skattefriförsäljning) bör aktualiseras om situationen förändras till det sämre. SAMOförordar också att generaltullstyrelsen intar en restriktiv hållning tilletablerandet av nya färjelinjer som inte fyller något egentligt transportbehovoch som i huvudsak bygger sin existens på försäljning av alkoholdrycker. I en skrivelse till harsocialstyrelsens (a-nämnden) begärt alt regeringen skaföreslå ett generellt förbud mot marknadsföring av alkoholdrycker. Nämnden är negafivtill den verksamhet som de ufländska vin- och spritproducenternas ombudbedriver i . har överlämnat skrivelsen fill SAMO. Enligt gällande lag ska särskild måttfullhet iakttas vidmarknadsföring av alla slag av alkoholdrycker. Reklam eller andra marknadsföringsåtgärderfår inte vara påträngande, uppsökande eller uppmana till bruk av alkohol.Annonsering om spritdrycker, vin och starköl är förbjudet i alla tidningar utomfacktidskrifter som riktar sig fill återförsäljare. SAMO har givetvis betänklighetermot förekomsten av verksamheter som syftar fill att öka försäljningen avalkoholdrycker. Vin- och spritagenternas strävanden att framhålla sinauppdragsgivares varumärken och varornas användningsområden kan i längdenbefrämja en positiv attityd till alkoholbruket. Det finns emellertid flerafaktorer som talar mot en förändring av det slag som a-nämnden föreslår. Bl.a.ställer sig SAMO tveksamt till möjUgheterna att kontrollera efterlevnaden avett generellt förbud. SAMO anser därför att de nuvarande reglerna förmarknadsföring av alkoholdrycker inte bör ändras. Tekniska förutsättningar för ransonering och registrering SAMO ska enligt direktiven utreda de tekniskaförutsättningarna för att införa registrering och ransonering av alkoholinköp.På grund av dessa frågors speciella art har SAMO överlämnat uppdraget åtsärskild expertis. redovisas i en särskild rapport (Ds S1981:22) Tekniska förutsättningar för ransonering och registrering vid inköp avalkoholdryck- 1981/82:143 73 Expertrapporten behandlar vilka olika typer avsystemlösningar som är möjliga samt deras fördelar, nackdelar och kostnader.Den visar all det är tekniskt och administrafivt möjligt att genomföra såvälransonering som registrering. För att belysa detta presenteras olika exempel pålösningar, sex olika system för ransonering och två för registrering. SAMO har inte i uppdrag att ta ställning till omransonering eller registrering ska införas. Det ligger därmed inte inom ramenför uppdraget att förorda något särskilt system för de nämnda restriktionerna. Import av teknisk sprit Kemiska Industrikontor (Kemikonloret) har i enskrivelse fill hemställt att även andra än parlihandelsbolagska få möjlighet att importera teknisk sprit. haröverlämnat skrivelsen till SAMO. En särskild arbetsgrupp inom SAMO hardiskuterat frågan. SAMO anser att det från alkoholpolitiska utgångspunkterinte är acceptabelt att äventyra säkerheten vid hantering av teknisk spritgenom att frångå den nuvarande restriktiva tillståndsgivningen. En mindrerestriktiv tillståndsgivning kan innebära risker för att teknisk sprit användssom ersättning för alkoholdrycker och kommer ut på den illegala marknaden,särskilt i ett läge där en akfiv alkoholpohtik bedrivs i syfte alt begränsa fillgångenpå alkoholdrycker. De kostnads- och konkurrensaspekter som Kemikontoret anförbör enligt SAMO:s uppfattning få stå fillbaka av alkoholpolitiska skäl. Omutvecklingen på marknaden motiverar det får frågan tas upp till ny behandling. 1.4 Vården av alkoholmissbrukare Samhället satsar stora resurser på vård och behandling avalkoholmissbrukare. En betydande del av socialvårdens klienter äralkoholmissbrukare. Även inom sjukvården spelar alkoholmissbruket en slor ochunder senare år växande roll. Till följd av ett omfattande reformarbete inomsocialvården är bl.a. missbrukarvården nu föremål för betydande förändringar.Den nya sociallagstiftningen innebär att nykterhetsvårdslagen och övrigasociallagar nu ersätts av en socialtjänstlag (1980:620). Den kompletteras av enlag med särskilda bestämmelser om vård av unga (LVU) och en lag om vård avmissbrukare i vissa fall (LVM). Genom en överenskommelse mellan slaten ochkommunförbunden förändras också huvudmannaskapet för många institutioner. Denkommande omfattningen och utformningen av missbrukarvården är beroende av detutvecklingsarbete som pågår. 1981/82:143 74 Utveckling av vårdens innehåll som de organisatoriska förändringarna genomförsinom den sociala sektorn, pågår ett omfattande utvecklingsarbete kring vårdensinnehåll. En fråga som ofta aktualiseras i dessa sammanhang är samverkan mellanvårdsystemets olika delar. SAMO föreslog i den första rapporten att medel bordeavsättas för lokala utvecklingsprojekt i syfte att stimulera bådevårdhuvudmännen och missbrukarvårdens personal att finna bättre samverkansformer.Detta utvecklingsarbete pågår under ledning av en arbetsgrupp inomsocialdepartementet. Enligl SAMO:s mening måste behovet av metodutveckling inomvården även i fortsättningen ägnas stor uppmärksamhet. I samband med reformernainom socialvårdens område ges också nya förutsättningar för ett sådant arbete. Bl.a.kommer vård enligt LVM att ställa nya krav på vårdenheter inom missbrukarvården.Främst berörs många insfitufioner. Enligt SAMO:s mening krävs utbildnings- ochutvecklingsinsatser för att så långt det är möjligt åstadkomma godaförutsättningar när den nya lagen börjar tillämpas. SAMO föreslår attregeringen för nästa budgetår anvisar 1,5 milj. kr. till förutvecklingsprojekt som kan genomföras vid institutioner, som kommer att berörasav vård enligt LVM. Tidiga insatser mot alkoholmissbruket är en av de mercentrala frågorna när det gäller att komma tillrätta med skadeverkningarna. Jutidigare hjälp kan ges desto större är förutsättningarna för ett gott resultat.Socialstyrelsen och huvudmännen bedriver ett omfattande utveckhngsarbele bådenär det gäller att tidigt upptäcka personer med alkoholproblem och att utformavården så att hjälp kan ges i tidiga skeden. Öppenvården inom den sociala sektorn spelar en viktig rollför att tidigt kunna ge stöd. Personalen vid olika enheter, inte minstpersonalen vid alkoholpoHkUniker, har därmed en central funktion i dettaarbete. Alkoholpoliklinikerna har på flera håll också vidgat sin verksamhettill att omfatta andra behandlingsinslag än de traditionellt medicinskainslagen. har i en skrivelse till SAMO uppmärksammat denbetydelse personalen vid alkoholpoliklinikerna har. SAMO delar styrelsensuppfattning om alt det är viktigt att denna personal får möjlighet att ta delav de kunskaper som finns om tidig hjälp. SAMO föreslår att regeringen /83 ställer till förfogande förlänsvisa konferenser med personal vid alkoholpoliklinikerna. 1981/82:143 75 Stöd och hjälp till personer som har vistats iinstitution eller annan intensivbehandling är som regel helt nödvändig irehabiliteringens slutskede för att den överhuvud taget ska lyckas. Eftervårdenhar ofta stora brister eller saknas helt. Enligl SAMO:s mening måste därföruppmärksamheten i ökad grad riktas mot eftervården. har uppmärksammateftervårdens roll. Vissa av styrelsen genomförda försöksprojekt visar att olikagrupper av klienter har olika behov av eftervårdande insatser. Behoven varierarockså mellan olika institufioner. I en skrivelse fill SAMO påpekar styrelsenatt många problem fortfarnade är olösta och att det finns behov av fortsattförsöksverksamhet. SAMO anser att hittillsvarande arbete medfrågan om eftervårdens utformning kan ge vägledning för fortsatt arbete medfrågan. I likhet med styrelsen anser SAMO att det finns behov av att fortsättaatt utveckla olika modeller för hur eftervården kan bedrivas. SAMO föreslår, att regeringen för nästa budgetår beräknar1 milj. kr., som ställs till förfogande för enförsöksverksamhet som syftar till att utveckla modeller för eftervård. Alkoholforskningen har inte förändrats i någon högre gradunder senare år. Forskningen bedrivs till stor del inom universiteten ochhögskolan samt på vissa vårdinstitufioner. Den enda insfitution som finnsmed speciell inriktning på alkohol- och annan drogforskning är Institutionenför experimentell alkohol och narkotikaforskning vid institutet.Dess verksamhet är främst inriktad på biomedicinsk forskning. På uppdrag av regeringen har forskningsrådsnämnden (FRN)genomfört elt arbete som bl.a. innefattade att lämna förslag om vilkaforskningsområden som bör prioriteras. I sin rapport anför FRN attalkoholmissbruket skapar våra största hälso- och sociala problem och har mycketstora ekonomiska effekter i form av produktionsbortfall och vårdkostnader. FRNger alkoholforskningen högsta prioritet. Området behöver långsikfigaförstärkningar och nysatsningar bör ske. SAMO delar denna uppfattning. SAMOföreslår att forskning om alkohol och droger samt följdverkningarna av alkohol-och drogbruk ska ägnas särskild uppmärksamhet i den forskningspolitiskaproposition som avses föreläggas . Forskning om alkoholpolitiska restriktioner Olika restriktioner spelar och har spelat en stor roll iden svenska alkoholpolitiken. I debatten har framkommit olika förslag tillytterligare 1981/82:143 76 åtgärder som inköpsregistrering, ransonering och kraftigaprishöjningar. Någon systematisk genomgäng av dessa åtgärders effekter har dockinte gjorts. SAMO har låtit göra en genomgång av det nuvarandekunskapsläget på området. Denna genomgång presenteras i en uppsats i rapporten(Ds S 1981:23) Alkoholpolitiska restriktioner. I rapporten finns också ettreferat från det forskarseminarium som behandlade uppsatsen. Rapporten börkunna bidra till fortsall svensk forskning och fördjupad diskussion på området. Data om alkoholkonsumtion och skadeverkningar Enligt direkliven ska SAMO pröva om det kunskapsunderlagsom finns om alkoholkonsumtionen och alkoholskadornas omfattning och utveckhngär tillräckligt eller om det behöver förändras. För att få underlag för ensådan prövning har SAMO låfit ställa samman merparten av de dala som finnskring dessa frågor. Sammanställningen har redovisats i rapporten (Ds S 1981:21)Data om alkoholkonsumtionen och dess skadeverkningar. SAMO har funnit att det finns stora luckor ikunskapsunderlaget om alkoholkonsumtionen och alkoholskadorna. När det gällerkonsumtionen är det bara den registrerade konsumfionen, dvs. försäljningen avalkoholdrycker, som del finns några säkra uppgifter om. För den icke-registreradekonsumtionen finns bara sporadiska data, som därtill är mycket osäkra. SAMOanser att det krävs en metodutveckling, så att det blir möjligt att följa den icke-registreradekonsumtionens förändringar. För vissa ungdomsgrupper finns relativt omfattande data omkonsumtionsvanorna. SAMO anser att de undersökningar som hargenomförts regelbundet inom skolan och bland värnpliktsinskrivna bör fortsätta.Därtill bör studier utvecklas som återkommande belyser förändringar av konsumtionsvanorbland vuxna. En viktig faktor för alkoholpolitiska ställningstagandenär hur konsumtionen fördelar sig i befolkningen. Många undersökningar visarexempelvis att en förhållandevis liten andel av befolkningen konsumerar en storandel av alkoholdryckerna. Enligl SAMO:s mening bör stor vikt fästas vidmetodutveckling kring studier som belyser sådana förhållanden. En sådanmetodutveckling kan också leda fram till att man får större kunskap omskadeverkningarnas storlek och utveckling. SAMO anser att projekt, liknandesocialstyrelsens projekt att studera alkoholkonsumtionens roll inom sjukvården,bör startas inom olika samhällssektorer. Del finns flera orsaker till alt det saknas vikliga dataom konsumtions- och skadeutvecklingen. En av orsakerna är att arbetet med attstudera dessa 1981/82:143 77 frågor bedrivs på många håll utan samordning mellan olikaverksamheter och projekt. En planerad strategi för insatserna på detta områdesaknas därmed. SAMO anser att ansvaret för att mer övergripande följakonsumtions- och skadeutvecklingen bör samlas hos ett organ. Detta organ bör hanära kontakter med forskningen så att ett utvecklingsarbete kan ägarum. Vidare bör alkohol- och narkotikafrågor i dessa avseenden behandlasintegrerat så att det organ som får det samlade ansvaret följer utvecklingeninom hela drogområdet. I avvaktan på förslag från utredningen omnarkotikamissbrukets omfattning, som ska lämna förslag om hur utvecklingen avnarkotikamissbruket ska följas , avstår SAMO från att närmare gå inpå frågan om var det samlade ansvaret ska ligga. Eftersom det finns ett närasamband mellan kunskapen om alkohol- och narkofikafrågorna och information pådrogområdet föreslår SAMO, att regeringen överväger det samlade ansvaret isamband med den föreslagna organisafionsöversynen på informationsområdet. SAMO anser att den samlade kunskap som finns inomalkoholområdet måste kunna föras vidare till de olika intressegrupper sombehöver denna kunskap. Olika avnämare ställer olika krav på förmedlingen avkunskap.