prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — RRV noterar all utredningens bedömningarvad gäller den samordnadeanskaffningen i huvudsak endast är baserade på kontakter och intervjuer med myndigheter och leverantörer,eftersom ändamålsenUg redovisningoch uppföljning saknas inom anskaffningsområdet. Några ef-fektsludier har inleheller funnits som underlag. RRV anser all utredningen inle anfört tillräckligamotiv för att bibehålla nuvarande reglering av anskaffningen avADB-utrustning. Det är enligtlänsstyrelsernas organisationsnämnd () en brist i utredningen attsamspelet mellan de myndigheter som anskaffar ADB-utrustning och deregionala och lokala myndigheter som skall använda den inle närmare belysts. Prop.1981/82:100 Bilaga 11 39 Statens naturvårdsverkanser alt förslagen i högre grad än utredningen gjort bör värderas utifrån deeffekter de kommer all få på statsförvaltningen i stort. De flestaremissinstanserna delar utredningens uppfattning all myndigheterna själva istörre utsträckning än nu bör svara för anskaffningen av ADB-utrustning och altsådan utrustning i princip bör behandlas på samma sätt som annan tekniskutrustning. ,(), (),samarbetsorganet för rättsväsendets informationssystem (), statens löne-och pensionsverk, , , m.fl. ansluter sig liU utredningens grundsyn all planeringenoch prövningen av ADB i möjligaste mån bör ligga hos myndigheten. RRV betonaratt anskaffningen av datorutrustning är en delprocess som från såväl teknisksom ekonomisk synpunkt är underordnad systemutvecklingen. Som grundregel bördärför gälla alt de enskilda myndigheterna själva fattar beslut om och ansvararför anskaffning av datorutrustning. Statskontoret delar ocksåutredningens uppfattning att planeringen av myndigheternas ADB-användning böringå som en integrerad del i deras planering och budgetering av de oUkaverksamheterna. Däremot stäUer sig statskontoret tveksamt lill om den ökadeADB-kompetensen hos myndigheterna ännu på något avgörande sätt skapat bättreförutsättningar än tidigare för dessa all ulan specialstöd handha anskaffningenav ADB-utrustning. Statskontoret bedömer dock att del finns goda möjligheteratt stärka myndigheternas ställning inom ramen för en i stort sell bibehållenanskaffningsordning. Detta kan ske i huvudsak genom att rätt att besluta ivissa anskaffningsärenden delegeras liU vissa myndigheter samt genom all dessamyndigheter övertar en allt större del av ansvar och arbete i samband medupphandling. Rutinen för anskaffningbör enligl FOA utformas så all antalet medverkande instanser blir det minstamöjliga som krävs för att en ändamålsenlig upphandling skall kunna genomföras.De ADB-brukande myndigheterna bör få elt reellt inflytande underupphandlingsprocessen. vill FOA framhålla det väsenfiiga i alt delvid en central myndighet finns en bred och aktuell kunskap om datorteknik samtresurser för stöd vid anskaffning av ADB-utrustning, speciellt iupphandlingen. Stödet bör även omfatta upphandling av programprodukter.Riksskatteverket () påpekar att det finns så många positiva effekter av encentral anskaffning att den bedöms väl motiverad. Samarbetet med statskontoreti frågor rörande anskaffning av ADB-utrustning är av stort värde och fungerarväl enligl RSV. Prop.1981/82:100 Bilaga 111 40 Flera instanser delardock inte utredningens uppfattning i de grundläggande frågorna. () och i (LO) villbestämt avråda frän utredningens förslag om att ersätta den centralaupphandlingen med en ordning där myndigheten själv fattar beslut om enADB-utrustning. TCO saknar helt argumenten för all ta bort statskontorets "effektivitetskontroU"i samband med upphandlingen och anser del nödvändigt all värna om statens ställninggentemot leverantörerna. Datamaskincentralen föradministrativ databehandling (D.AFA) ser positivt på en ökad delegering lillmyndigheterna när del gäller upphandling av ADB-utrustning. DAFA vUl dockunderstryka de påtagliga fördelar som finns med en samordning vid anskaffningav datorutrustning. (QZ) anser att myndigheterna bör diskutera med statskontoret de kommandeupphandlingarna och komma överens om ansvarsfördelningen. Det är enligl QZuppenbart att myndigheterna i olika hög grad är beroende av statskontoretsmedhjälp vid upphandling då kompetensen hos myndigheterna varierar. Delegering och regeringens prövning Flertalet remissinstanserdelar utredningens uppfattning att statskontoret bör medverka vid större ochviktigare upphandlingar, medan kompletterande och mindre anskaffningar bördelegeras till myndigheterna. En rad instanserbehandlar principerna för delegering. Till grund för delegeringen bör enliglstatens naturvårdsverk ligga de planer som finns upprättade förADB-användningen vid myndigheten. FRI, statskontoret, RRV,i , CFD, försvarets civilförvaltning,trafiksäkerhetsverket, RSV m.fl. anser inte en beloppsgräns vara en lämpligprincip för delegering av beslut om alt anskaffa ADB-utrustning frånstatskontoret till myndigheterna. De anser all delegeringen i slåUel bör skefrån fall lill fall med hänsyn liU bl.a. myndigheternas kompelens. En generelldelegering enligl beloppsgränser kan enligt FRI medföra en besvärlig situationbeträffande bl.a. mini- och mikrodatorer som kostar . Ulbudel avaktuell utrustning är mycket stort och synes alltjämt växa. Köparna av dennautrustning har dessutom ofta ringa erfarenhet. Behovet av centralt stöd ärenligl institutets mening så stort inom delta område att del bör vara ettprioriterat mål för de centrala ralionaliseringsorganens insatser. Andra remissinstanseraccepterar däremot beloppsgränser. är visserligen tveksamt lillsådana, men ser ingen lämpligare lösning på delegeringsfrågan. SCB förordar enbeloppsgräns kompletterad med en delegering från fall till fall. FiörsvaretsforskningsanstaU anser all den generella beloppsgränsen bör kompletteras med enmöjlighet för statskontoret att i samband med behovsgenomgången för delcentrala reservationsanslaget begära alt upphandling sker i samråd medstatskontoret. Prop.1981/82:100 Bilagall 41 beloppsgräns bör enligl försvarets datacentralbegränsas lill all gälla centrala driflmyndigheter, i övrigt bör delegeringfrån fall lill fall ske. föreslår en myndighetsspecifikbeloppsgräns som anges i regleringsbrevet efter myndighetens framställan. Samarbetsorganet förrättsväsendets informationssystem () accepterar beloppsgränser som principför delegering, men anser dock all del kan vara lämpligt med en högrebeloppsgräns (.) än den utredningen föreslagit (.) SARIbetonar dock att frågor av detta slag på vanligt sätt bör prövas iregeringskansliet i budgetprocessen. ()och () föreslår . som en lämpligbeloppsgräns. Överbefälhavaren (), styrelsen för LundlMalmö högskoleregionoch patent- och registreringsverket (PRV) biträder också förslaget ombeloppsgräns för slalskonlorels delegering. ÖB rekommenderar dock en höjningeller att delegering från fall lill fall tillämpas i större utsträckning. Leverantörföreningenkontors- och datautrustning (LKD) anser all belänkandet är myckel allmäntformulerat när del gäller delegering. En mer precis anvisning borde därförutarbetas, vilket skulle ge fördelar både för användare och leverantörer enliglLKD. Beträffande regeringensprövning ansluter sig RPS, , statens vägverk och RSV till utredningensförslag om all huvudprincipen bör vara all ärenden för sådan prövning särskillutpekas i samband med ställningstaganden liU slalskonlorelsanslagsframställning om medel för anskaffning av ADB-utrustning, myndighetensanslagsframstäUning eller ställningstaganden lill nya ADB-system. ÖB,, RFV, universUetet i och utrustningsnämndenför universUet och högskolor biträder utredningens förslag alt huvudprincipenkompletteras med en regel all regeringen skall avgöra alla ärenden därutrustningens köpvärde överstiger 3 milj. kr. Statskontoret anser att dennabeloppsgräns i stället bör sällas lill 1 milj. kr. Finansiering, förvaltning m.m. Statskontoret, SCB, ,statens vägverk, RSV, FRI, och styrelsen för LundlMalmöhögskoleregion delar utredningens uppfattning all finansieringen avADB-utrustning inom den civila statsförvaltningen även framgent bör ske överell centralt reservationsanslag. För anskaffningar understigande . börenligl utredningen del centrala anslaget dock inte utnyttjas. Statskontoret,SCB och tiUstyrker på denna punkt. Några remissinstanser haren annan uppfattning. Starka skäl lalar enligl för att låtafrågor om ADB-anskaffning ingå i den ordinarie budgetprocessen. En fördel meden sådan ordning är enligl all man i stor omfattning undvikergränsdragningsproblem om vilken utrustning som skall finansieras över detcentrala ulruslningsanslagel. Prop.1981/82:100 Bilagall 42 anser att en ordning som innebär att anskaffning skerför medel ingående i myndighetens ordinarie anslag bättre än hillills skaparmöjligheter lill prioriteringar mellan olika slags utrustning och mellan ADB-utrustningoch manuellaresurser. I konsekvens med att de enskilda myndigheterna bör ha del principiellaansvaret och beslutsrätten bör del centrala reservationsanslaget avskaffasenligt RRV. år av likartad uppfattning. Statskontoret, RRVoch FMV tUlstyrker utredningens förslag aft förvaltning av utrustningoch kapital överförs fill användarna. Statskontoretkonstaterar all beräkningsgrunden för del administrationspålägg somstatskontoret fakturerar myndigheterna försvinner om ansvaret förförvaltningen av utrustning och kapital överförs fill myndigheterna. Mot den bakgrunden tUlstyrkerstatskontoret liksom också RSV utredningensförslag all anskaffningsverksamhelen finansieras över rnyndighetsanslag. När del gällerkapitalförvaltning ställer sig SCB tveksam fill all ansvaret förs över tillanvändarmyndigheterna. Fördelarna verkar vara mer principiella än praktiska. Verket kan inle senågon koppling av avgörande betydelse mellandelegering av upphandling och kapitalförvaltning. Några instanser tarupp kapilalkoslnadsfrågorna i samband med ADB-utrustning. RSV, RRV och DAFAdelar utredningens uppfattning alt avskrivningarna som bör baseras på del historiskaanskaffningsvärdet och attannuitetsmeloden normall bör användas som avskrivningsprincip. DAFA anser dock att det för servicebyråer somarbetar i konkurrens kan varanödvändigt med degressiv avskrivning för större utrustningar. DAFA anser vidare att redan avskriven utrustning böråsättas elt bruksvärde. Inle minst ur taxesättningssynpunkl är del enligt DAFAviktigt all brukbar utrustning som är bokmässigl avskriven måste åsättas ellkalkylmässigt värde. Staten naturvårdsverk anser all en enkel ekonomiskavskrivning bör användas ulan efterföljandeförsök all definiera restvärden eUer bruksvärden. I likhet medutredningen betonar statskontoret all speciella samordningsinsatser erfordrasnär del gäller konlorslekniska fillämpningar. Som slöd för dettaanförs bl.a. att den kontorstekniska utrustningen representerar storaekonomiska värden tolaU sell - trots att utrustningen objektvis betingar elt lågtpris och all oerfarna köpare har svårt att värja sig mol en anslående marknadsföring.Statskontoret pekar också på att endast genomsamordning kan staten påverka produkternas utformning och arbetstagarnaskrav på arbetsmiljö m. m. tUlgodoses. SCB delarutredningens uppfattning att stora samordningsinsatser på central nivå krävsnär det gäUer avancerad kontorsteknisk utrustning där bl.a. mikrodatorer ingår. Det är enliglSCB:s mening av synnerligen stor Prop.1981/82:100 Bilagall 43 vikt att statskontoret disponerar en del av sinaresurser för samordningsinsatser inom detta område. Många remissinstanser pekar påatt utvecklingen är explosionsartad och all del i jämn ström växer upp nyaföretag, vars ambitioner i marknadsföring vida överstiger kunskaper omprodukterna. Del kommer all fordras stora resursinsatser för enskilda myndigheteratt upprätthålla erforderligöverblick av marknaden. Statskontoret har funnit utredningensförslag till tre ulruslningsklasser dvs.avancerade resp. enkla datasystem för konlorslekniska funktioner och annanelektronikstyrd utrustning - ändamålsenligt. Statskontoret liksom ocksåRPS, FRI, , PRV och SACOISR finner del riktigt att avanceradekonlorslekniska datasystem upphandlas på samma sätt som med generell ADB-utrustning och att denna utrustning såledesfinansieras över del centrala anslaget. Statskontoret liksomför övrigt också RFV och SACOISR pekar på de gränsdragningsproblem som kan uppstå. Statskontoret anserdärför att vissa förtydliganden kan behövagöras innan en förändring av det nuvarande regelsystemet genomförs. Denföreslagna indelningen måste också omprövasmed korta mellanrum. Statskontoret bör därför regelbundet pröva och vid behov föreslå regeringen ändringaravseende indelningsgrund och upphandlingspris för berörd utrustning. anser del naturligt all anskaffning av enklarekontorsutrustning infogas i del system för central upphandling av kontorsmaskiner och-utrustning som omhänderhas av poslens in-köpscenlral (PIC). Försvaretsforskningsanstalt (FOA) kan förutse svårigheter all i framliden upprätthålla enmeningsfull uppdelning mellan olika typer av kontors-teknisk utrustningpå grund av den aUtmer ökande datoriseringen inom kontoren. FOA anserdärför all aU utrustning som anskaffas enbart eller huvudsakligen för konlorslekniskanvändning bör behandlas enligt de reglerutredningen föreslår för enkla datorsystem. Reglerna bör kompletteras med en generell beloppsgräns i principlika med den som gäller för ADB-utrustning över vilken statskontoret i samråd med myndigheten svarar föranskaffningen. TCO betonar all delmesta av framlidens kontorsutrustning kommer all kunna köpas i delar som var för sigkostar . Utredningens förslag innebär i praktiken att all den utrustning somkommer att användas kontorsautomation skall undandras dencentrala upphandUngen. Därmed skulle enligl TCO staten frånhända sig sillstarkaste styrinstrument och på ell helt avgörande sätt försvaga sinställning som upphandlare.LO är av likartad uppfattning. RPS, ÖB, , DAFA,SCB, statskontoret, RRV, UHÄ, SIND, , datainspektionen, ,försvarets radioanstaU, statens väg- 1981/82:100 Bilagall 44 verk, , patent- ochregistreringsverket, arbelarskyddsslyrelsen, geologiska undersökning.Landsorganisationen i , SACOISR, Tjänstemännens centralorganisationm.fl. betonar de centrala ralionaliseringsorganens och främst statskontoretsbetydelsefulla roll som rådgivare för myndigheter i ADB-sammanhang. Flera myndigheterär små och kan därmed sakna tillräcklig kompetens i utrustnings-frågor. Enligtflera av dessa remissinstanser behövs från cenlrah håll ekonomiskt ochjuridiskt slöd, framför allt i avialslekniska frågor. RPS, CFD, statensvägverk, m.fl. efterfrågar generella stödåtgärder såsomstandardavtal, handböcker och utbildning. RRV anser alt ettfortsall aklivi samordningsarbete är nödvändigt som elt slöd tillmyndigheterna. Stödet i de enskilda anskaffningsärendena bör, i likhet medslödel lill andra delar av syslemulvecklingsarbelel, utlösas på så sätt allmyndigheterna själva vid behov ger centrala myndigheter i uppdrag all genomföradelar av anskaffningsverksamhelen. Främst mindre myndigheter med fåanskaffningsärenden eller myndigheter som eljest saknar erforderliga resurseroch kompelens bör naturligen utnyttja upp-dragsmöjlighelerna anser RRV.Utnyttjandet bör inle vara avgiflsbelagl. Statens naturvårdsverkvill framhålla viklen av all del centralt finns kompelens och resurser allbistå mindre myndigheter på ADB-området. Detta gäller i hög grad arbetet medall kravspecificera och upphandla ADB-utrustning. De förändringar somutredningen föreslår förutsätter alt anvisningar och hjälpmedel utarbetas ochall statskontoret kan bistå med praktiska hjälpinsatser enligtnaturvårdsverket. Del är enligldatainspektionens mening nödvändigt med ett kvalificerat metodstöd fillmyndigheterna, bl.a. avseendeutformning av kravspecifikationer och utvärdering av anbud, om de avutredningen diskuterade fördelarna med upphandling genom en central expertmyndighetinle skall gå förlorade när upphandlingsans varel fördelas. Datainspektionenvill särskill framhålla viklen och behovet av aft kravspecifikafionerna i vadavser ADB-säkerhel får en enhetlig och samlad form och all de systematiskt ochterminologiskt bringas i överensstämmelser med numera gällande lagar,förordningar och praxis inom området. Som fidigare nämls betonar många remissinstanserbehovet av stödjande och samordnande insatser från statskontorets sida när delgäller anskaffning av kontorsteknisk utrustning. Statskontoret år i vägledandeoch stödjande syfte bereft all la Fram en sammanställning som perulrust-ningslyp anger tillgängliga handböcker/rapporter saml vilka regler somgäller för anskaffning. Däremot är stalskontorettveksamt till behovet av eft särskilt planerings-syslem för inköp avkonlorsleknisk utrustning och avstyrker den föreslagna särskilda redovisningeni anslagsframställningen. Prop.1981/82:100 Bilagall 45 RRV anser all DAFA,liksom också UUH (se nedan), har den kompelens och de förutsättningar sombehövs för all självständigt hanlera an-skaffningsarbetel. DAFA anser för egen delall en generell delegering bör ske lill DAFA i stället för den delegering frånfall till fall som utredningenföreslagit. Motiven för detta är all DAFA för sin centrala utrustning får ansesha de kunskaper som krävs för dimensionering och val av räft utrustning. Mångaav DAFA:s upphandlingsärenden är av rent kompletterande natur och storaresursinsatser fordras både från DAFA:s och statskontorets sida i förhållandelill anskaffningsvärdet. UHÄ har goda erfarenheterav statskontorets handläggning av upphandlingsärenden. UHÄ vill understrykabetydelsen av alt högskolan kan utnyttja en specialistmyndighel somupphandlare av ADB-utrustning. Anskaffning avADB-utrustning inom högskolesektorn finansieras på många olika sätt utöver delcentrala reservationsanslaget. Del är statskontorets erfarenhet all de skildafinansieringsvägarna försvårar en samlad planering av datorkapaciteten. Dennuvarande samrådsskyldigheten är f. n. del enda efiektiva instrument somstatskontoret har lill sill förfogande för all påverka samordningen inomhögskoleregionerna. Statskontoret avstyrker därför alt samrådsskyldighelen lasbort innan erfarenhet finns av det införda planeringssystemet. UUH anser all utrustningför utbildning och forskning inte kan prövas från allmänna effektivitets- ochrationaliseringsaspekler på samma sätt som annan verksamhet i vilken ADBanvänds. Mot denna bakgrund delar nämnden utredningens uppfattning allsamrådsskyldigheten med statskontoret inom högskoleenheterna kan avskaffas. inle finna några skäl för att ell samråd med statskontoret skulle varaobligatoriskt. Likaså anser styrelsen för /högskoleregion altsamrådsskyldigheten bör avskaffas med motiveringen att de lokala myndigheternainom regionen finner samrådsskyldighelen besvärande. UUH och statskontorettillstyrker utredningens förslag om att samordning bör ske mellanstatskontoret och UUH avseende upphandlingslek-niska frågor i syfte att skapaoch upprälthälla ell likformigt agerande. Flertalet remissinstansersom yttrar sig i denna del förordar liksom utredningen en uppdelning avanskaffningen av ADB-utrustning mellan statskontoret och försvarelsmaterielverk (FMV). Av annan uppfattning är chefen för armén (CA), FMV ochriksrevisionsverkel (RRV), som anser att materielverket eller resp. myndighetskall svara för upphandlingen. 1981/82:100 Bilagall 46 Flera av dem som är för en uppdelning har dockinvändningar mol den avgränsning som utredningen föreslagit mellanstatskontoret och FMV. I det sammanhanget framförs också synpunkter på hurutrustningen skall finansieras. Överbefälhavaren ()förordar följande upphandlingsordning. ÖB styr genom en särskild informafionssyslem-och dalorkraflplan saml med särskilda direktiv nödvändig samordning avanskaffning och ulnylljande av ADB. Styrningen måste omfatta all utrustning som skallanvändas i krigsverksamheten. ÖB avgör vUken utrustning som skall anses ha huvudsaklig krigsanvändning.Detta kommer alt ha särskild betydelse för ADB-system för krigsanvändningvid försvarsmaktens gemensamma myndigheter. Sådan utrustning, även provsystem,skall anskaffas enligl reglerna för krigsmateriel. Övrig ADB-utrustning bör enligt ÖB anskaffasenligt utredningensförslag. FMV bör enligl ÖBsvara för upphandling av utrustning för huvudsaklig krigsanvändning. Föratt undviika en dubblering av kompelens och en utökning av resurser inom FMVbör eftersträvas all statskontorets tjänster tas i anspråk då kommersiellttillgängliga standardprodukter kan utnyttjas. För all övrig utrustning börupphandling ske genom statskontoret i samråd med användarmyndigheterna och (). Om utrustningen i något avseende skall samverkamed ADB-utrustning för krigsanvändning skall samråd med FMV ske. Utrustning förkrigsanvändning bör enligl ÖB finansieras över maleriel-anskaffningsanslag.Om ADB-system för krigsanvändning utvecklas vid de gemensammamyndigheterna skall utrustningen finansieras över den operativa ledningensmaterielanskaffningsanslag. Övrig utrustning bör finansieras övermyndighetsanslag samt för försvarsgrenarna och den operativa ledningen överanslagen för Ledning och förbandsverksambet. Finansiering avutrustningen till icke myndighelsinterna system bör ske över anslag som ÖB fastställer. Chefen för armén(CA) anser alt del krävs enkla och renodlade rutiner för att nå högeffekfivitet i anskaffningsprocessen. Av detta skäl är del olyckligt med skUdaförfaringssätt vid anskaffning av utrustning för krigs-och fredsanvändningliksom det delvis parallella beroendet av finansieringsform. Den juridiska ochtekniska upphandlingskompelens som obestridligen finns vid FMV bör därför utnyttjas förupphandling av all ADB-utrustning. FMV anser allanskaffningar av utrustning lill informationssystem för primärkrigsanvändning bör samordnas med anskaffningen av övrig materiel för försvarsmaktenssystem i krig. Därför bör FMV ges anskaffnings-ansvaret för ADB-utrustning tillsyslem som skall användas som slöd för försvarsmaktensledning i krig. Härmed avses syslem för operaliv och taktisk ledning samtstödsystem för dessa. FMVanser vidare att alla ADB-ulruslningar med väsentlig krigsan- Prop.1981/82:100 Bilagall 47 vändning skall finansieras övermaterielanskaffningsanslag inom försvarsgrenarnaeller den operativa ledningen oavsett myndighelslillhörighel. Detta för att icke önskvärda effekter skalluppslå lill följd av gränsdrag-ningsformen.FMV anser del följaktligen vara olämpligt att, som utredningen föreslagit, använda finansieringsformenför att fördela upphand-lingsansvarelmellan statskontoret och FMV. Detta medför nämligen att objekt som finansierasöver myndighetsanslag får en annan handläggning än de ADB-ulruslningar som finansieras över malerielanslag och som mer renodlat skall ingå i krigsorganisationen. Pådenna punkt är SACOISR av likartaduppfattning och anför att gränsdragningen för olika upphandlingsansvar bör ske på syslem- och användningsmässigagrunder och inle efter finansieringsformenäven om dessa i flertalet fall torde överensstämma. Försvaretsforskningsanstalt (FOA) instämmer all FMV skaU ansvara för anskaffning avutrustning som kommer all ha en huvudsaklig krigsanvändning. Det bör samtidigtuppmärksammas all FMV f.n. endast har begränsad kompelens i programvarufrågor. Denna begränsning påverkar såväl anskaffningsförfarandet som planering ochgenomförande av underhåll avprogramvara. Del är därför angelägel alt la lill vara civila kunskaper och erfarenheter i så stor utsträckning sommöjligt. Övriga instanser ärnegativa eller tveksamma fill särlösningar för försvarels del och vUl ihuvudsak bevara nuvarande ordning. Statskontoret avstyrker utredningens förslag tillsådan särbehandling av försvarels dator-anskaffning, all systemen för operafiv och taktiskledning undantas statskontorets upphandlingsansvar och i släUel läggs på FMV. Försvarets rationaliseringsinstituts(FRI) allmänna uppfattning är att särlösningar för försvarssektorn bör införasmed utomordentligt stor re-striktivUel.