prop · G50374 · 1981-12-31 00:00:00 — Som följd avsjömansregistrets nuvarande uppläggning var det omöjligt all få fram uppgifterom behörighetsläget inom den svenska handelsflottan när statsmakterna hade attta ställning till dimensioneringen av sjöbefälsutbildningen sedani samband med att den inordnades i del statliga högskolesystemet. Med ett ADB-registerkan man lätt få fram värdefullt stalistikmalerial på delta område. Möjlighetenatt få fram sådana uppgifter kommer att vara betydelsefull också när det gälleratt avveckla del rådande brislmönslringssyslemet Qfr prop. 1978/79:117 s. 51 ff). Enligt min mening är deloriktigt all nu i detalj gå in på hur registret skall läggas upp. Det behövsytterligare arbete med alt vidareutveckla utredningens förslag. Om riksdagenansluter sig till de tankegångar jag redovisat torde del ankomma påsjöfartsverket att svara för utvecklingsarbetet i samråd med berördamyndigheter och organisationer. Jag vill dock betona viklen av att registretinte kompliceras i onödan och att man inte tillför del uppgifter som intebehövs för ändamålet. När det gäller att lägga upp dataregistret torde mankunna spara både tid och pengar genom att inte redan från början sträva efterall registrera all föregående sjötid för aktiva sjömän. I många fall, t.ex. närdet gäller äldre befäl som inte kommer att söka nya behörigheler, är detonödigt och i andra fall kan man successivt komplettera bokföringen avsjötiderna i dataregistret när systemet är i gång. Vadangår registrets omfattning har utredningen föreslagit att alla svenskapassagerarfartyg och alla andra svenska handelsfartyg om bmttoutom vissa statsägda fartyg skall omfattas. har påpekat allantalet passagerarfartyg under 20 lon bmtto är större än utredningen harantagit. Verket förordar att redovisning av sådana till registret kan 1981/82:74 20 underlåtas,om fartygen uteslutande sysselsätts i svensk inre fart. Jag ansluter mig tiUsjöfartsverkets uppfattning härvidlag. Samtligaremissinstanser har godtagit förslaget att huvudmannaskapet för sjötiiansregislretöverförs frän AMS till . Med den föreslagna inriktningen avverksamheten vid registret finns det enligt min mening inget alternativ tillutredningens förslag. Utredningenhar förordat att sjömansregistret även i fortsättningen skall vara lokaliserattill och stanna kvar i de nuvarande lokalerna, som bedöms varalämpliga för ändamålet. menar att det bör överlåtas på verketatt besluta om lokaliseringen. Enligt min mening är det för tidigt all nu taslutlig ställning fill lokaliseringsfrågan. En omständighet som måste beaktas idetla sammanhang är alt del är nödvändigt att det nuvarande arkivet förvaras inära anslutning lill registret. Isitt principbetänkande räknade utredningen - under förutsättning att detnuvarande mönstringssystemet slopas och att den operativa bemanningskontrollenutökas med bl.a. två nya inspektörsQänster - med att staten gör en inbesparing påca . Denna besparing kan användas för att finansiera det nyaregistret, som i genomsnUt beräknas kräva en merkostnad av omkring 400000 kr.per år. Enligt utredningen kommer rederinäringen att spara . omåret om mönstringen i dess nuvarande form avskaffas. Det bör påpekas attutredningens uppskattningar bygger på löner och andra kostnader enligt 1979 ärskostnadsläge. Sjöfartsverketbetonar all statskontorets och utredningens resonemang om besparingar ochnytillkommande kostnader av naturliga skäl är översiktligt. För egen del anserverket att investerings- och systemutvecklings-kostnaderna är underskattade. Ensammantagen bedömning pekar enligt verket på något ökade kostnaderför staten. ÄvenRRV menar att utredningens kostnadsberäkningar kan ifrågasättas. Uppfylls inteantagandel om besparingar motsvarande kostnaden för den heltidsanställdamönstringspersonalen kan den redovisade netlobespa-ringen utebli. På grund av ADB-kostnadernakan i stället resultatet bli en över statsbudgeten ökad årskostnad på ca 600000kr. Förslaget antas emellertid medföra besparingar på ca . Nettoresultatet skulle då bli en realekonomisk årligkostnadsökning med ca . AMSuppger att del, i och med all antalet sjömansförmedlingar minskar från 19 lill7, har blivit nödvändigt att anlita särskilda mönstringsförrättare på de orterdär sjömansförmedlingarna läggs ner. Dessa mönstringsförrällare drar extrakostnader. Upphör mönstringsverksamheten kommer, utöver tidigare redovisadebesparingar, dessa senare tillkomna utgifter på ca 1981/82:74 21 att sparas in. Indirekt kommer ytteriigare besparingar all kunna görasgenom att det f. n. är svårt att utnytQa personal som skall kunna stå fillförfogande för mönslringsuppgifler pä kontoren eller ombord på fartygen mensom under större delen av arbetstiden har andra uppgifter. Isitt slutbetänkande har utredningen föreslagit ytterligare kostnadsbesparingar,främst genom förslagel alt avskaffa sjömansnämnden. En sammanfattandebedömning av konsekvenserna av utredningens förslag i båda betänkandena harlagils in i avsnitt 7.5. Jag finner det lämpligt all här återge dennasammanfattning. Deekonomiska beräkningarna kring utredningens förslag blir med nödvändighetosäkra. Detta gäller särskilt förslagen i principbetänkandet. I de beräkningarsom gäller sjömansregislret har hänsyn inte kunnat tas till de kostnader avengångskaraktär som uppstår när uppgifter från de nuvarande kortregislrenskall föras över lill . Dessa kostnader blir beroende av hurmyckel av anteckningarna om lidigare Qänstgö-ringsperioder man anser sig behövala med i del nya registret. Det bör också observeras att de årligabesparingarna inte slår igenom hell förrän fungerartillfredsställande. beräkningar kommer förslagen i de båda betänkandena att innebäraårliga besparingar och merkostnader för staten enligt följande uppställning. Dennuvarande mönstringen slopas I . Bortfallav intäkter från den nuvarande Förslageni de båda betänkandena innebär således att staten sparar netto omkring 700000kr. Till delta kommer allmänna administrativa vinster vars ekonomiskavärde inte går alt beräkna. Åven rederinäringen gör beaktansvärda besparingar.Någon nämnvärd ekonomisk betydelse för kommuner eller enskilda har inteutredningens förslag. Ovanslåendeberäkningar visar att det bör finnas goda ekonomiska fömtsättningar attgenomföra samtliga förslag som presenteras i de båda betänkandena. Utredningenär medveten om att besparingar och utgiftsökningar inte kommer alt beröraolika verk på likartat sätl. Således kommer de huvudsakliga besparingarna attgöras hos medan de kostnadskrävande åtgärderna åläggssjöfartsverket. Utredningen fömtsätter att besparingar inom ett verk i detlasammanhang skall kunna användas för att bekosta de ökade utgifter i ett annalverk som blir följden av att utredningens förslag genomförs. 1981/82:74 22 Härmåste också beaktas alt kostnader inom ansvarsområdefinansieras med skattemedel medan huvudparten av kostnaderbestrids med avgiftsmedel erlagda av näringen genom sjöfartsavgifter. Denverksamhet som föreslås flyttad från lillsjöfartsverket bedömer utredningen vara av ell sådant allmänt inlresse att den,förlagd under ansvar, liksom hittUls skall finansieras medskattemedel. Utredningenvill slutligen understryka att det inte går att genomföra endast de koslnadsbesparandereformerna och sedan lämna de kostnadskrävande delarna (den utökade direktabemanningskontrollen och sjömansregislret) ål sidan. Föregen del får jag anföra följande. Fömtsättningenför en reform på detta område är, liksom i övrigt, all den måste kunnagenomföras inom existerande utgiftsramar. Utredningenhar uppgivit att dess förslag innebär alt staten sparar netto omkring 700000kr. Till detla kommer allmänna administrafiva vinster vars ekonomiskavärde inte går alt beräkna. Vidare gör rederinäringen beaktansvärdabesparingar. Utredningenhar i principbetänkandet inte kunnat peka på några direkta besparingar vidutlandsmyndigheterna om mönstringsverksamhelen avskaffas. Eftersom det ändåutförs många mönstringar utomlands (22797 mönstringar ) måste bortfalletav arbetsuppgifter leda lill inte helt obetydliga rationaliseringsvinster. Utredningensförslag innehåller en rad förenklingar. Om de genomförs minskar byråkratin ochde använda medlen används på ett bättre sätl än . De besparingar som görsreduceras visserligen till större delen av fiUkommande kostnader. Sammantagetmedför emellertid den föreslagna reformen så stora fördelar försjöfartsnäringen och statsverket att den bör genomföras. Avde olika posterna i utredningens sammanställning över besparingar respektivetillkommande kostnader kan tillförlitligheten inte ifrågasättas för någon annanpost än merkostnaden för del ADB-baserade registret. Jag har i det föregåendebetonat viklen av all registret inte kompliceras i onödan och alt det intetillförs uppgifter som inte behövs för ändamålet. Tid och pengar kan ocksåsparas om man inte från början för in sjömännens föregående sjötider iregistret. Del synes mig också som om det vore möjligt att ha en mindrepersonalstyrka på registret än vad utredningen har föreslagit. Statskontorethar t. ex. utgått från all det behövs en årsarbetskraft för driften avminidatorn medan utredningen har räknat med två datatekniker på heltid. Enligtmin mening bör man allvarligt sträva efter alt finna så enkla och billigalösningar som möjligt när registret läggs upp. Som framhålls i statskontoretsutredning kan det visa sig att en servicebyrålösning är ekonomisktfördelaktig. Statskontorets uiredning visar enligt min mening alt det finnsgoda förutsättningar att hålla kostnaderna inom de ramar utredningen harangivit. Del bör dock observeras alt de besparingar 1981/82:74 23 somutredningen har redovisat inte slår igenom förrän reformen har genomförts.Dessförinnan måste vara färdigt. För att reformen skallkunna genomföras blir del således nödvändigt att ta vissa kostnader för ADB-registretinnan besparingarna slår hell igenom. Kostnaderna för de investeringar sombehövs för utmstning och systemutveckling framgår av bilaga 3. De ulgör1552000 kr. I kostnadskalkylen har man utgått frånatt hela investeringen avskrivs . Det är bl. a. kostnaden för dettasom föranleder att blir dyrare än det nuvarande registret. Utredningen härför sin delföreslagit alt investeringen i det nya registret delvis finansieras genom deresurser som frigörs vid en avveckling av sjömansnämnden. Som framgått har mönslringsulredningenräknat med en besparing på ca . genom avveckling av nämnden. Jag villemellertid erinra om att i sin anslagsframställning /83 i sill huvudförslag under anslaget E 3. Fartygs verksamhetförordat att sjömansnämnden avvecklas för att därigenom uppnå en tvåprocentig besparingpå anslaget. Jag kommer i budgetpropositionen för /83 attförorda att den tvåprocentiga besparingen genomförs genom att sjömansnämndenavskaffas. För detta ändamål ber jag alt få återkomma -sedan mönslringsutredningensslutbetänkande har remissbehandlats -med ett förslag till om attbestämmelserna om påmönstringsförbud i mönstringsförordningen upphävs ochsjömansnämnden avskaffas . Jag avser lägga fram ettförslag om detla i sådan lid att kan beslula i frågan före sommaren1982. Jagberäknar investeringskostnaden för systemutveckling och utmstning efterprisuppräkning lill ca 1,8 milj. kr. Jag har för avsikt all återkomma -sedan riksdagenbeslutat i principfrågan - när det gäller medel för arbetet med syslemutveckUngoch registeruppbyggnad. Merkostnadenför det nya sjömansregislret beräknas av mönstringsutredningen när del tas idrift uppgå tiU ca . Utredningen grundar då sin kalkyl bl. a.pä en investeringskostnad för registret på ca 1,5 milj. kr. För egen delberäknar jag den årliga merkostnaden efter prisuppräkning av investeringentill ca . Mot delta skall samfidigt stäUas i enlighet med utredningensförslag de årliga besparingar som kan göras inom AMS när det nya mönslringssyslemelhar introducerats. Besparingen, genom bortfall av särskilda mönstringsförrättare,beräknas av utredningen fill 1,3 milj. kr. Uppräknat till1981 års pris- och lönenivå innebär det en besparing på ca . Medhänsyn tagen också tUl bortfallet av intäkterna frän den nuvarande mönstringenbör ytterligare ca . avräknas den angivna besparingsramen. Iutredningens kalkyl ingår vidare särskilda medel för utökad bemanningskonlroll.Jag har i del föregående ställt mig bakom utredningens förslag lill hur bemanningskonlrollenskall utövas när mönstringsförräl-taraa har upphört med sin verksamhel. Ilikhet med utredningen anser jag Prop.1981/82:74 24 attdel då kommer alt behövas en utökad bemanningskontroll på fartygen jämfört medi dag. Utredningen utgår från att det krävs en förstärkning av sjöfartsinspektionenmed minst två inspektörsQänster. För eget vidkommande delar jag dennauppfattning. Jag finner del således nödvändigt att det skapas utrymme för enutökad bemanningskontroll på fartygen motsvarande dessa Qänster eller 3 500arbetstimmar . Hur detta utrymme skall skapas är det för fidigt att taställning tUl eftersom det torde dröja åtminstone innan mönstringsförrätlarnaupphör med sin verksamhel. Fram lill dess bör man i första hand undersöka om behoveiav utökad bemanningskontroll kan tillgodoses genom förändringar i verksamhetenvid sjöfartsinspektionen. Jag kan i detta sammanhang nämna att utredningen (K1979: B) om klassificeringssällskapens verksamhet kommer attöverlämna ett betänkande, i vilket det föreslås all en stor del av den reguljäralUlsynen av klassade fartyg skall ulföras av klassifice-ringssällskapen istället för av sjöfartsinspektionen. Genomförs detta förslag lorde det skapasutrymme för utökad bemanningskontroll utan att nya resurser behöver tillförassjöfartsinspektionen. Beroendepå hur den utökade bemanningskontrollen kommer att finansieras kan förslagetom nytt mönslringsförfarande, förutom de positiva aspekter jag fidigareredovisat, också leda till besparingar för staten i storieksordningen 800000kr. Vidsidan av det särkoslnadsresonemang som jag fört bör också nämnas altde baskostnader som finns för sjömansregislret, f.n. inom AMS, kommer att förasöver till när det nya systemet börjar fillämpas. Kostnaderna försjömansregislret beräknas för innevarande budgetär uppgå till knappt 2 milj.kr. Sjöfartsverkethar i sitt yttrande tagit upp frågan hur sjömansregistret ochbemanningskontrollerna ombord skall finansieras efter en överflyttning avregistret till . Inom AMS har mönstringsverksamhelen och sjömansregislretingått i den allmänna arbetsförmedlingen och finansierats över statsbudgeten.Sjöfartsverkets verksamhet skall drivas med ekonomisk inriktning och med iprincip full kostnadsläckning som mål. När det gäller det reformeradesjömansregistret lorde rederierna ha en viss nytta av att de finns, eftersomdet avlastar dem en del arbete. Å andra sidan måste de sköta en omfattanderapportering till sjömansregislret, vilket medför kostnader av ett slag sominte belastar andra näringsgrenar. Enligt uppfattning bör denverksamhet vid registret som avser annat än bemanningskonlroll hksom f. n.finansieras över statsbudgeten. Denna del bör förslagsvis anses utgöra tre Qärdedelarav registrets verksamhel. Bemanningskontrollen vid registret - som i principär avsedd att vara en form av konlinueriig kontroll - bör avgiftsbeläggasenligt samma grunder som besiktningar enligt lagen om säkerheten på fartyg. BemanningskontroUgenom direktkonlroll, som bör ske huvudsakligen i form av oannonseradeinspektioner på fartygen, bör i likhet med vad 1981/82:74 25 somgäller för övriga av sjöfartsinspektionen utförda inspektioner inte avgiftsbeläggas. Föregen del finner jag att bemanningskontroll på fartygen enligt gällande sjösäkerhelslagstiflningär en tillsynsförrättning i form av inspektion. För sådana utgår inte några förrältningsavgifter.Sådana bemanningskonlroUer kan därför inte avgiftsbeläggas med mindre manändrar hela avgiftssystemet. Vadangår finansieringen av sjömansregistret finner jag till en början att avgifterbör las ul för Qänster som registret utför ål rederierna och sjömännen, t.ex.för begärda stalisfikuppgifter och för sjöQänsluldrag. förslagalt avgiflsbelägga bemanningskonlrollen vid registret enligt samma grunder sombesiktningar av fartyg enligt lagen om säkerheten på fartyg synes mig svårt attgenomföra. I motsats tUl fartygsbesiklningar -då en inspektör varit ombord ochutfört ett visst besiktningsarbete - är del inte synligt för redaren all hansfartyg med besättning granskals via registret och oftast torde kontrollen inteföranleda några åtgärder för redaren eller fartyget. Medhänsyn till de principer som gäller för finansieringen av voredet naturligt alt ett av verket fört sjömansregister finansieras med hjälp avavgifter, som näringen får betala. Som en jämförelse kan nämnas att andra offenfiigaregister, såsom körkortsregistret och bilregistret, är avgiflsfinansierade. Vidkontakter som jag har haft med har föreningen starktmotsatt sig all utredningens enhälliga betänkande frångås på det sättet attregistret skulle avgiftsfinansieras hell eller delvis. Under sådanaförhållanden motsätter föreningen sig bestämt att den föreslagna reformengenomförs. Liknande synpunkter har framförts av . Föregen del finner jag att registret i dess föreslagna utformning är en oundgängligfömtsättning för att reformen skall kunna genomföras. De förändringar i frågaom mönstringen och registreringen av sjömän, som jag har förordat i delföregående, har så stora förtjänster alt de bör genomföras. Fördelarna med dennya ordningen är mest uppenbara för staten och det nya registret är i allt väsenfiigtbefingat av offenfiigrättsliga intressen, främst bemanningskonlrollen. ekonomiska läge som sjöfartsnäringen nu befinner sig i ser jag inga möjligheteratt pålägga näringen kostnaderna för ett nytt ADB-register. Registret börföljaktligen finansieras med skallemedel. Som jag har visat rymskostnaderna härför inom existerande utgiftsramar. Detvore i och för sig önskvärt all jag kunde lämna besked om en riktpunkt förikraftträdandet av den föreslagna ordningen. Alltför stor osäkerhet råderemellertid kring frågan när del ADB-baserade sjömansregistret kan vara färdigtför alt jag skall kunna uttala mig med någon säkerhet i denna fråga. Åven omarbetet med registret genomförs skynd- Prop.1981/82:74 26 samlsynes det knappast möjligt alt helt genomföra den nya ordningen före årsskiftet1983/84. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag alt regeringen föreslårriksdagen allgodkänna de rikUinjer för den framfida mönstringen och registreringen avsjömän som jag har förordat i del föregående. Regeringenansluter sig liU föredragandens överväganden och beslutar att genom propositionföreslå att anta det förslag som föredraganden har lagt fram. Prop.1981/82:74 27 Översiktligtom den nuvarande mönstringen och registreringen EnligtgäUande bestämmelser skall mönstring äga mm när en svensk till- eUer frånträderen befattning på ett svenskt fartyg om 20 nettoton eller mera, om fartyget gåri utrikes fart eller är passagerart'artyg i inrikes fart. I svenska hamnar skerockså en form av påmönstring av svenska sjömän på utländska fartyg. Mönstringspliktigaär aUa som är sjömän, dvs. är anställda för fartygsarbele och har befattning påfartyget. I samband med utbyte av ett fartygs sjömansmlla, vilket sker ungefären gång , företas s.k. årsmönstring då hela besättningen av- och påmönstrasi ett sammanhang. Mönstringutförs av mönstringsförrättare som inom landet ofta är knutna fiUsjömansförmedlingarna och som utomlands vanligen fillhör en svensk utlandsmyndighet.Arbetsmarknadsstyrelsen har ansvaret för mönstringsverksamhelen inom landel.För mönstring utomlands svarar . utfärdaranvisningar för verksamheten. Påmönstringbestår i att mönstringsförrättaren kontrollerar att en tillträdande ärbehörig för befallningen ombord och att hinder i övrigt inte möter mot att han Qänstgörpå fartyget. Mönstringsförrättaren granskar dä främst sjöfartsboken ellerutlännings ID-handling, läkarintyget för sjöfolk, det Qänstgöringsbeskedarbetsgivaren skall förse sjömannen med och fartygets sjömansrulla. Mönstringsförrättarenbestyrker anteckningar om tillträdel i sjöfartsboken och i milan och skickar inen kopia av Qänslgöringsbeskedet lill sjömansregislret. Mönstring kan skeombord eUer på mönstringsförrättarens Qänsteställe. Vidavmönstring skall mönstringsförrättaren granska sjöfartsboken, utlänningspass, tjänstgöringsbeskedet och rullan. Han bestyrker anteckningar i sjöfarlsbokenoch milan om att Qänstgöringen upphört och sänder in en kopia av Qänstgöringsbeskedeltill sjömansregislret. Mönstringsförrättaren är också ålagd vissa sociala ochmedlande funktioner som främst är knutna liU avmönstringen. Utöverde angivna åtgärderna är en av mönstringsförrättarens viktigaste funktioner attkontroUera att fartyget är behörigen bemannat. Mönstringsförrättarenutfärdar sjöfartsböcker och mUor och verkställer inskrivning i sjömansregislret. Påutländska fartyg är del i stort sell endast svensk anstäUnings-kontraktsom granskas. Dessutom skickas uppgifter lill sjömansregislret om att sjömannenpåbörjat Qänstgöring på det utländska fartyget. Sjömansregistretlyder under och omfattar i huvudsak sjömän som äranställda på svenska handelsfartyg om minst 20 nettolon. Huvudregislren är ettregister över aktiva svenska och ett över akfiva ufiändska sjömän. Dessutomfinns ett register över icke aktiva svenska och ett över icke aktiva utländskasjömän. Registren grundar sig främst på Qänstgöringsbeskeden och innehålleruppgifter om sjömännen och deras anställningsperioder. Registeruppgifternaanvänds av myndigheter och enskilda. Registreringen sker på kort och utförsmanuellt. 1981/82:74 28 Mönstringenhar gamla anor och många av mönstringsförrättarens kontrollåtgärder ansesnumera otidsenliga. som systemet inte fyller sin funktion på etttillfredsställande sätt karakteriseras det av besvärande byråkrati och medförkostnader för sjöfarten och det allmänna som inte står i rimlig proportion tilldet som uppnås. Förenklingar har länge efterlysts. Vissa av mönstringsförrältarnasåtgärder bör kunna slopas. Andra kan övertas av befälhavare eller rederi. Vadgäller bemanningskontrollerna sä har mönstringsförrätlarna inte ens viduppenbara fall av underbemanning formell rätl att själva stoppa fartygetsavgång. De måste vända sig tiU fartygsinspeklionen eller utomlands fill desärskilda tillsynsmyndigheterna. Åven om mönstringsförrältarnasbemanningskontroller har den begränsningen fyller de en så viktig funktion allde inte utan vidare kan avvaras. Skall mönstringen försvinna måste nya vägarför bemanningskontroll skapas. Sjömansregislretär omodernt med sina ganska otympliga kortregister. Det fyller visseriigenfunktionen aft registrera de ombordanställdas sjölider men en önskvärdmöjlighet till bemanningskontroll med hjälp av registret saknas. Detta har sin gmndi registrets uppläggning och i all man inte har erforderliga uppgifter omfartygen och deras minimibesättningsbeslut. Dessutom kan man med nuvarandesyslem inte göra särskilt mänga statisfiska beräkningar. Del nuvarande sjömansregislretkräver också en ganska slor personalkader. Mönstring,sjömansrulla och sjöfartsbok Närdet gäller de enskilda sjömännens kvalifikafioner anser utredningen allkontrollen därav inte med nödvändighet måste ulföras av en mönstringsförrällare.Man bör vid fillträdet kunna nöja sig med de kontroller som utförs avbefälhavare och rederi. Ansvaret för att en tillträdande sjömanskvalifikationer svarar mot ställda krav bör då åvila dessa. I fall där på gmndav en internafionell konvention en myndighet måste medverka -exempelvis när delutomlands är mofiverat all göra undantag från kravet på läkarintyg - kan desvenska utlandsmyndigheterna anlitas. Systemet med bristmönstring kommersuccessivt alt avvecklas fram till . För att motverka missbrukav möjligheten lill bristmönstring bör skyldighet föreskrivas för rederiet attsamråda med befälhavaren och, när det gäller maskinpersonal, även medmaskinchefen innan bristmönstring sker. Redani dag kan avmönstring ske utan att en mönstringsförrättare är närvarande.