prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — Både sekretesslagstiftningen och de grundlagsreformer som beslöts är 1979 i fråga om skydd förde medborgerliga fri- ochrättigheterna m.m. utgör delvis led i dessa strävanden. Också i andra lagsfiftningsärenden är rättssäkerhetssynpunkterna vägledande. Den tidigare nämndadatalagstiftningskommittén har i uppdrag att stärka skyddet för den enskildesintegritet och är f.n. sysselsatt med att utarbeta förslag till en generell personregisterlagstiftning, en lagstiftningsom alltså - i motsats till dengällande datalagen - inte är bunden till en viss informationsteknik. I avvaktan på attfrågan om en generell personregisterlagstiftning får sin lösningbör emellertid verksamheten vid datainspektionen rationaliseras. Jag räknar med att förslag till åtgärder meddetta syfte skall föreläggas riksdageni vär på grundval av datalagstiftningskommitténs promemoria (Ds Ju 1981:15 och 16) Tillstånd och tillsynenligt datalagen - Förslag fill åtgärder på kort sikt m.m. I dennapromemoria har kommittén också föreslagitatt skall ratificera konvention om skydd för enskilda vid automatisk databehandling avpersonuppgifter. (Ju 1978:06), som har lämnat ett betänkande med nya regler om bl.a. hemligavlyssning för att avslöja grov brottslighet (se vidare det följande avsnittetom åtgärder mot brott), fortsätter sitt arbete med att närmare övervägaförutsättningarna för att telefonavlyssning och liknande tvångsmedel skall fåanvändas. 1981/82:100 Bilaga 5 8 ten för kommittén är att åstadkomma en avvägningav den enskildes behov av skydd för sin personliga integritet och samhälletsintresse av att i vissa situationer, när det föreligger misstankar om brott,kunna ingripa med olika tvångsåtgärder. Från både enskilda ochallmänna synpunkter är det självfallet av stor vikt att alla former avmyndighetsutövning sker på ett riktigt sätt. På förslag avtjänsteansvarskommittén (Ju 1979:13) har regeringen föreslagit att man iprincip skall avskaffa de nuvarande begränsningarna i fråga om rätten förenskilda målsägande att väcka åtal och skadeståndstalan mot högre tjänstemän pågrund av brott i tjänsten. har antagit förslaget. I sittfortsatta arbete skall tjänsteansvarskommittén se över reglerna om disciplinäraoch straffrättsliga åtgärder mot tjänstemän och söka åstadkomma en regleringsom främjar en korrekt myndighetsutövning. Till utredningar medsärskild uppgift att stärka den enskildes rättssaker-' het hör ocksåförvaltningsrättsutredningen (Ju 1978:09), som har till uppgift att se överförvaltningslagen m.m. Utredningen har avlämnat delbetänkandet (SOU 1981:46)Ändringar i förvaltningslagen, som har remissbehandlats. De förslag somkommittén har lagt fram syftar bl.a. till att förbättra myndigheternas servicemot allmänheten, att förenkla förfarandet och att förskjuta tyngdpunkten iförvaltningsförfarandet ned mot första instans. I enlighet med riksdagensönskemål arbetar en särskild utredare (1978:03) med en utvärdering avtillämpningen av lagen om tillfälligt omhändertagande (LTO) och lagen omomhändertagande av berusade personer m.m. (LOB). Vidare kan nämnas att det medverkan har införts nya regler i kreditupplysnings- ochinkassolagarna som är ägnade att stärka den enskildes ställning i förhållandetill kreditupplysnings- och inkassoföretag. Nya regler gäller också i fråga omde avgifter som får tas ut i inkassosammanhang. Förfarandet vid deallmänna domstolarna ses över av rättegångsutredningen (Ju 1977:06).Målsättningen för utredningsarbetet är att handläggningen i både brottmål ochtvistemål skall bli så enkel och smidig som möjligt utan att rättssäkerhetensätts åt sidan. Pä brottmålssidan är det en angelägen uppgift för utredningenatt föreslå olika åtgärder för att förkorta tiden mellan den brottsligagärningen och lagföringen. Ett betänkande som främst gäller rättegången itingsrätterna väntas . Utredningen har genomtilläggsdirektiv fått i uppdrag att därefter behandla hovrätternas och högstadomstolens verksamhet i syfte att handläggningen även i högre instans skall bliså snabb och smidig som möjligt. En särskild fråga som skall övervägas avutredningen är hur man skall kunna få fram fler vägledande domstolsavgörandenän , bl.a. på konsumentomrädet. Prop.1981/82:100 Bilaga 5 9 Om rättegångsförfarandetgörs enklare och snabbare kan också kostnaderna hållas nere, såväl fördomstolarna som för de inblandade parterna. Att åstadkomma detta är en mycketangelägen uppgift i dagens ansträngda budgetläge. I avvaktan pårättegångsutredningens förslag har därför en del smärre reformer genomförts somsyftar till att begränsa kostnaderna inom rättsväsendet och öka effektiviteten.Hit hör bl.a. nya regler om högsta domstolens arbetsformer och om avfattningenav brottmålsdomar. har också förelagts ett förslagom begränsning av förundersökningar i brottmål, bl.a. i fall dåutredningskostnaderna inte står i rimlig proportion till brottets svårhetsgradeller dä det kan förutsättas att det ändå skulle meddelas åtalsunderlåtelse.Genomförs förslaget, fär poliser och åklagare större möjlighet att användasina resurser till att utreda den grövre brottsligheten. Jag vill i sammanhangetockså nämna att har bifallit vissa förslag som gällerhäktning och andra personella tvångsmedel. De nya reglerna innebär bl.a. att reseförbudkan användas som alternativ till häktning i större utsträckning än . Vidareblir det möjligt för domstolarna att som ett särskilt tvångsmedel föreskrivaatt den misstänkte i ett brottmål skall vara skyldig att regelbundet anmäla sighos polisen. Ett annat förslag sominom kort kommer att föreläggas och som även det syftar till att göradomstolsförfarandet smidigare går ut på att domstolarna i större utsträckningän nu skall kunna döma till straff trots att den tilltalade inte har inställtsig. Vidare vill jag nämna en promemoria som f.n. är föremål förremissbehandling och som bl.a. innehåller förslag om minskning av antaletnämndemän vid tingsrätter och länsrätter. En angelägen uppgift ärockså att göra rättshjälpssystemet effektivare och mindre kostnadskrävande. Pådetta område bedrivs ett reformarbete i flera etapper. Ett första steg harnyligen tagits i och med att har antagit förslag om bl.a. höjdarättshjälpsavgifter, undantag av vissa ärenden från rättshjälpssystemet och enskärpt prövning av biträdesarvoden. Ytterligare förslag somrör rättshjälpssystemet kommer att läggas fram i en promemoria i början av är1982. Vidare är avsikten att en parlamentarisk utredning skall behandla en delmera långsiktiga frågor på rättshjälpens område. Ävenkonkurslagstiftningen reformeras etappvis. En av delreformerna har gällt nyaregler om konkursförvaltning och tillsyn i konkurs. Avsikten med de nyareglerna är bl.a. att man skall få bättre möjligheter att komma till rätta medden omfattande ekonomiska brottslighet som f.n. förekommer i samband medkonkurser. De bestämmelser omkonkurskarantän som gäller sedan drygt ett är tillbaka är ägnade attytterligare förebygga illojala beteenden i samband 1981/82:100 Bilaga 5 10 Bestämmelserna innebär att en näringsidkare som har gått i konkurs under vissa förutsättningarkan förbjudas av domstol att bedriva näringsverksamhet efter konkursen. Somjagnärmare skall beröra i avsnittet om åtgärder mot brott har en kommitté nyligentillsatts med uppgift att utreda frågan om utvidgade regler om näringsförbud. På familjerättensområde pågår sedan några är ett omfattande reformarbete. De hittillsvarande etapperna idetta arbete har bl.a. gällt giftermål ochskilsmässa, faderskap och vårdnad om barn samt underhåll till barn ochfrånskilda. sedan harfamiljelagssakkunniga (Ju 1970:52) lagt fram ett betänkande med förslag till enny äktenskapsbalk m.m.(SOU 1981:85).De sakliga nyheterna i betänkandet gäller bl.a. äktenskapets ekonomiskarättsverkningar, samboende utan äktenskap och olika arvsfrågor. Förslagen kommer att bli föremål för engrundlig remissbehandling och även diskuteras med företrädare för de andranordiska länderna. Utredningen (Ju1977:08) om barnens rätt har till uppgift att utarbeta förslag som kan stärka barnens rättsligaställning. Utredningen har senast lagt fram ett betänkande (SOU 1979:63) sombl.a. rör frågor om vårdnad och umgängesrätt. Avsikten är att en propositionsom grundar sig på betänkandet skall läggas fram . Samtidigtavses utredningen genomtilläggsdirektiv få i uppdrag att se över gällande regler om adoptionoch talerätt för barn vid domstol m.m. kommerockså en proposition med förslag till en ny namnlag att läggas fram. Syftet med förslaget är bl.a. att namnlagstiftningenskall ge de enskilda större valfrihetoch bättre än f.n. ge uttryck för jämställdheten mellan kvinnor och män.Som huvudregel vid ingående av äktenskap föreslåsatt vardera maken skall behälla sitt tidigare efternamn. Makarna skall dock kunna välja att ta enderas efternamnsom gemensamt namn. Även när det gäller barns efternamn införs en störrevalfrihet. Jag vill i dettasammanhang slutligen nämna att en särskild utredningsman har fått iuppdrag att pröva frågor om artificiell insemination. Utredningsmannenskall bl.a. utreda förutsättningarna för att artificiell insemination skall få företas och övervägade rättsliga följderna av en sådan åtgärd. Justitiedepartementethar gemensamt med huvudansvaret för konsumentpolitiken. Denna politik syftartill att på olika sätt, bl.a.genom lagstiftning, stärka konsumenternas ställning. harflera viktiga områden av betydelse för konsumenterna reglerats genomlagstiftning. Jag vill som exempel på sådan lagstift- 1981/82:100 Bilaga 5 11 ning nämna konsumentköplagen, avtalsvillkorslagen,hemförsäljningslagen, konsumentkreditlagen, konsumentförsäkringslagen och,såvitt gäller ansvarsområde, marknadsföringslagen. Avsikten är att äventjänsteområdet skall omfattas av lagregler till skydd för konsumenterna.Arbete pågår sålunda på en konsumenttjänstlag, som skall innehålla regler ombl.a. reparations- och servicearbeten. Till grund för arbetet, som bedrivs inära samarbete med de andra nordiska länderna, ligger ett förslag frånkonsumenttjänstutredningen (SOU 1979:76). Nya regler planeras också om rätt förhantverkare och andra som har tagit emotgods för förvaring att sälja godset, om det inte hämtas. Vidare kan nämnas att har antagitett förslag om utbyggnad av den hittillsvarandehemförsäljningslagen, så att den omfattar inte bara köp som sker päkredit utan också köp mot kontant betalning och per telefon. (Ju 1977:13) har som främsta uppgift att se över konsumentköplagen och bygga utde regler som skyddar konsumenterna i samband med köp. I ett första betänkande (SOU1981:31), som har remissbehandlats, har utredningen emellertid tagit uppfrägan omförhållandet mellan olika näringsidkare, särskilt detaljisters förhållande till sina leverantörer.Utredningsförslaget går ut pä att skäligheten av villkor som används mellan näringsidkare skall kunna prövas av . 1.9 Den allmänna köprätten På den allmännaköprättens område föreligger ett förslag till ny köplag(SOU 1976:66). Förslaget har fått vila i avvaktan pä bl.a. det arbetebeträffande internationella köp som har bedrivits inom FN. Det arbetet har resulterat i enkonvention som har undertecknats av bl.a.Sverige. En nordisk arbetsgrupp har bildats med uppgift att dels överväga hur konventionen om internationella köpskall kunna införlivas medrättssystemet i de nordiska länderna, dels pröva möjligheterna att få fram en ensartad nordisk köplagstiftning.Förhoppningen är att vi i liksom i de andra nordiska länderna inom intealltför skall ha en modern köprättslig lagstiftning och att vi ocksåkan bevara den betydelsefulla nordiska rättslikheten på detta område. I detta sammanhangkan nämnas att en särskild kommitté (Ju 1978:10) har tillkallats med uppgift att seöver kommissionslagen. Syftet är bl.a. att skyddet för handelsagenter ochhandelsrepresentanter skall förbättras. En annan utredning (Ju 1979:09) sysslarmed frågan om skydd för företagshemligheter. 1981/82:100 Bilaga 5 12 1.10 Transporträtt och ersättningsrätt Också på transporträttens område planerasny lagstiftning. Här kan nämnas att en nyjärnvägstrafiklag förbereds på grundval av ett omfattande förslag i betänkandet (SOU 1980:37) Ny järnvägslagstiftningII. Lagstiftning förbereds vidare pä grundval av sjölagsutredningens (Ju1977:16) delbetänkande (SOU 1981:8) som handlar om redaransvarets begränsning och om passagerarbefordran till sjöss. En propositionförbereds på grundval av en promemoria med förslag till ändringari atomansvarighetslagen (1968:45). Ändringarna har sin upprinnelsehuvudsakligen i en av de internationella konventionerna i ämnet och innebär bl.a. att de i lagen angivna beloppen förskadeståndsansvar vid atomolyckor höjs. kommerunder våren att föreläggas ett omfattande förslag till enny vattenlag. Lagen innehåller bl.a. nya regler om förutsättningarna för att vattenföretag skall få tillåtas. Vidare skeren allmän modernisering av den nuvarande vattenlagen. Viktiga förslag harnyligen lagts fram av arrendelagskommittén och hyresräftsutredningen (SOU 1981:80resp. I betänkandet om arrende föreslås bl.a. nya regler om rätt förarrendatorer att göra investeringar på arrendestället. Vidare behandlasarrendatorernas förköpsrätt och reglernaom uppsägning av arrende. Hyresrättsutredningentar i sitt betänkande bl.a. upp frågorna om bruksvärdesystemet,prövning av andra hyresvillkor än hyran, bränsle- och va-klausuler,hyrestid och uppsägningstid, förstärkning av andrahandshy-resgästernasställning och handläggningen av hyrestvister. harsärskilda utredningar också lagt fram förslag om tomträttsavgälder, företagsinteckning samt ställföreträdareför dödsbon som äger fastigheter. På fastighetsomrädetär det i övrigt ett flertal utredningar som fortsätter sitt arbete. Jag villhär särskilt nämna fastighetsbildningskommittén (Ju 1979:11), som bl.a.skall söka förenkla förfarandet i fastighetsbildningsärenden och underlätta ensanering av fastighetsregistren genom att onyttiga rättigheter o.d. upphör. En annanutredning, pantbrevsutredningen (Ju 1979:02), har till uppgift att se över lagstiftningen ompanträtt i fast egendom, fartyg och luftfartyg. Andra utredningar prövarfrågor om pantsättning av byggnader på annans mark, skadestånd vidmiljöskador och ägan-deräU till lägenheter i flerfamiljshus (Ju 1977:05,1978:08 och 1980:04). Prop.1981/82:100 Bilaga 5 13 1.12 Bolagsrätt och annan associationsrätt Reformarbetetfortsätter också inom associationsrätten. Ett första steg togs genomtillkomsten av den nya aktiebolagslagen och bokföringslagen. Ny lagstiftninghar också genomförts såvitt gäller handelsbolag och koncerner samtredovisningen i ekonomiska föreningar. Vidare har revisorernas verksamhet reglerats. kommeryUerligare förslag om revisorer att läggas fram för . Det kommer bl.a. att föreslåsatt alla akfiebolag skall vara skyldiga att ha en auktoriserad revisor. På något längresikt väntas stiftelseutredningen (Ju 1975:01) avlämna förslag till en regleringav stiftelsernas verksamhet, medan kooperationsutredningen (I1977:01) har till uppgift att åstadkomma en modernare lagstiftning om ekonomiska föreningar. Jag vill i dettasammanhang slutligen nämna att kommer att föreläggas ettförslag som gäller utländska företags verksamhet i . Förslaget avser framförallt villkoren för förvärv av akfier i svenskabolag och av mark här i landet. När det slutligengäller immaterialrättsområdet pågår utredningsarbete i varumärkesutredningen (Ju 1974:10),upphovsrättsutredningen (Ju 1976:02) ochpatentprocessutredningen (Ju 1979:03). På grundval av en promemoria av upphovsrättsutredningen kommerförslag fill skärpta åtgärder mot upphovsrättsintrång att läggas fram.Syftet med förslaget är att man på etteffektivt sätt skall kunna bekämpa s.k. piratkopiering av upp-hovsrättsligt skyddat material, särskiltmusikinspelningar, filmer och videogram. Den svenskalagsfiftningen om växtförädlarrätt grundas pä konvention för skydd avväxtförädlingsprodukter. Denna konvention har reviderats . Förslag om attSverige skall tillträda ändrade konventionstext kommer att läggas frampå grundval av en departementspromemoriai ämnet. 2 Åtgärder mot brott Antalet anmäldabrott ökade inom de flesta kategorierna. Tillväxten var docksåväl under det året som förhållandevis måttlig. Depreliminära siffror för som redovisasi underbilaga 5.1 tyder på att det under detta år knappast har 1981/82:100 Bilaga 5 14 inträtt någon ytterligare ökning av den samlade brottsligheten.På en del områden kan enviss minskning noteras. Även om det alltsåtycks som om den snabba ökningstakt som rådde ochbörjan av numera har kunnat brytas,råder det ingen tvekan om att den totala kriminalitetsnivän är oroande hög.Trots att stora ansträngningar och betydande belopp läggs ned på att försöka nå en påtaglig sänkning avdenna nivå, är det nödvändigt attjustitiedepartementet har en beredskap för att brottsligheten kan kommaatt öka . En närmare analysav brottsutvecklingen ges i den av brottsförebyggande rådet (BRÅ) utgivna rapporten(1981:1) Brottsutvecklingen, som också belyser förändringarna under de senastedecennierna. I detta hänseende erinras man i rapporten exempelvis om att deanmälda våldsbrotten har mer än tredubblats, inbrotten mer än sexdubblats ochrånen arton-dubblats . Att utvecklingen har gestaltat sig påmotsvarande sätt i andra västeuropeiska länder är en klen tröst. Till detta kommerdet välkändaförhållandet att det verkliga antalet brott med all säkerhet väsentligt överstiger antalet anmälda brott. Det är sålundauppenbart att brottsligheten, inte minst betraktad i ett längre perspektiv,utgör ett mycket allvarligt samhällsproblem som måste angripas på bred front. allmänna debatten begränsas ibland synfältet till att gälla kriminalpolitiskaåtgärder och då särskilt straff och andra påföljderför brott. Brottslighetens utveckling beror emellertid av en mängd olika faktorer inom samhället som ligger vidsidan av vad man kan komma åt genomkriminalpolitiken i strikt mening. Alkohol- och narkotikamissbruk, ekonomiskakonjunkturer, befolkningsutveckling, bosättning, bebyggelsestruktur och segregation samt utvecklingen på arbetslivets ochfritidens områden är bara några exempel på faktorer som brukar nämnas i diskussionenom kriminalitetens orsaker. Trots omfattandeforskning har det visat sig mycket svårt att göra säkra uttalanden angående detgenerella sambandet mellan brottslighetens utveckling och sociala faktorer avdet slag som har nämnts . Undantag finns dock. Att alkohol- och narkotikamissbruk ger upphovtill brottslighet är sålunda välbelagt genom forsknings- och utredningsresultat. I den nyssnämndalägesrapporten från redovisas forskningsresultat som ger vid handen att bl.a.befolkningskoncentrationen och bebyggelsestrukturen inom en kommun har starkt samband med egendomsbrottsligheten per invånare i kommunen. Det torde också varaställt utom allt tvivel att urbaniseringenoch befolkningsomflyttningen är väsentliga faktorer när det gäller att förklara den ökning av kriminalitetensom har inträtt under . På vissaärskildaområden är det lättare att konkret peka pä olika drag i utvecklingen somförklarar förändringarna i brottstatistiken. Bedrägeribrotten har t.ex.haft en speciell utveckling. 1981/82:100 Bilaga 5 15 mycketsnabb, men den avtog och t.o.m. minskade . har dock de anmälda bedrägerierna i detnärmaste fördubblats: från ca 50 000 till omkring 100 000 anmälda brott år1980. Utvecklingen sammanhänger främst med förändringar i vad man brukar kallatillfällesstruktur och kontrollstruktur. då checken blev ett vanligtbetalningsmedel . Beträffande ändringar i kontrollstrukturen kan nämnas dels införandet av legitimationskrav vid köp med check, som ledde till enminskning av checkbedrägerierna,dels kontrollen av bostadsbidrag, som har lett till att fler bedrägeribrott har blivit kända. Samhällets åtgärder mot brott kan indelaspå olika sätt beroende på syftet medindelningen. Ser man saken från resursfördelningssynpunkt är följandeindelning naturlig. Brottsutredning och andra åtgärder ibrottmålsförfarandet Forskning och utveckling. Med förebyggandeåtgärder brukar man mena insatser som riktar sig till personer vilka inte är föremål för rättsväsendetsåtgärder på grund av brott. I denna meningomfattar den förebyggande verksamheten också åtgärder som är avsedda att förbättra miljön i samhället i förebyggandesyfte. Åtgärder av sådant slag ankommer främst på andra än rättsväsendets myndigheter, t.ex. skolväsendet ocharbetsmarknadsmyndigheterna samt organ. Erfarenheten visar attäven arbetsgivare, fackföreningarliksom andra sammanslutningar och enskilda personer här kan bidra på ettmycket betydelsefullt sätt. När det gäller denbrottsförebyggande verksamhet i mera begränsad bemärkelse som faller påjustitiedepartementet och myndigheterna inom dess verksamhetsområde skall enligt uttalanden av riksdagenvid förra årets budgetbehandling arbetetbedrivas med önskemålet att nedbringa kriminalitetensom en mera omedelbar utgångspunkt och inte utvidgas till allmänt syftande insatser av social natur (prop.1980/81:100 bil. 5 s. 11-12, JuU1980/81:30 s. 2-3, rskr 1980/81:250). En viktig funkfion pä detta område har BRÅ, som har till uppgift att främja brottsförebyggande insatser inom olika områden av samhällsverksamheten ochatt verka för en samordning av samhällets och enskildas insatser mot brott.Frågan om en viss omorganisation av BRÅ kommer att behandlas i det följande(under anslå- Prop.1981/82:100 Bilaga 5 16 get G 5). Även polisen gör på detbrottsförebyggande området stora insatser bl.a. genom skolundervisning samtbrottsförebyggande information och kontaktverksamhet. Gränsen mellan denbrottsförebyggande verksamheten och de övriga åtgärder mot brott som ankommerpå rättsväsendet är emellertid ingalunda skarp. Alla åtgärder mot brott syftarju ytterst till att förebygga kriminalitet. Den andra av de nämndaåtgärdsgrupperna - övervakning av regelefterlevnaden - har som sitt omedelbarasyfte att förhindra brott och upptäcka brott, men att upptäcktsrisken samtidigtär den kanske mest betydelsefulla av de brottsförebyggande faktorerna tordealla vara eniga om. Till denna grupp hör främst polisens övervakningsverksamhetmen även exempelvis tullväsendets och beskattningsmyndigheternas kontroll avatt straffsanktionerade bestämmelser inom deras verksamhetsområden efterlevs.För att effektiviteten skall höjas bedrivs numera i enlighet med statsmakternasintentioner ett nära samarbete mellan de övervakande myndigheterna, särskiltvad gäller bekämpandet av narkofikabrottsligheten och den ekonomiskakriminaliteten. Till den tredje gruppenhör de åtgärder som krävs för att utreda brott och för att fatta beslut omreaktioner mot brott, dvs. det förfarande som inleds med brottsanmälan ellermotsvarande och som avslutas med domstols dom eller något annat slutligt beslutav domstol, åklagare eller polis. Att denna procedur inte syftar till att utövanågon form av vedergällning utan till att avhålla den brottslige och andra frånkriminalitet och därigenom förebygga brottslighet är en grundtanke som ledersitt ursprung långt tillbaka i tiden men som alltid måste vara en riktlinje fören progressiv kriminalpolitik. Motsvarande gäller för deåtgärder som krävs för att verkställa skilda påföljder, exempelvisfrihetsstraff, skyddstillsyn och böter. Åtgärder av detta slag hör hemma ikriminalvården, men även andra organ har uppgifter på området, t.ex.exekutionsväsendet. Till den femte gruppenhör de åtgärder som syftar till att ge personer som har begått brott bättreförutsättningar till anpassning isamhället. Eftersom återfallsbrottsligheten utgör en avsevärd del av densamlade kriminaliteten, är det uppenbart att ett framgångsrikt arbete för attunderlätta lagöverträdarnas anpassning fyller en mycket betydande funktionäven från brottsförebyggande synpunkter. Ansvaret för rehabiliterande åtgärderär en gemensam angelägenhet för kriminalvärden, och sjukvårdenliksom för åtskilliga andra samhällsorgan. Även på detta område kan företag,personalorganisationer, andra sammanslutningar och enskilda personer göra storaoch ofta avgörande insatser.