prop · G503106 · 1981-12-31 00:00:00 — gick lill försvarsforskning och fill rymdforsk- 1981/82:106 264 ning.Närmare 7% användes för energiforskning och till forskning förindustriella ändamål. Jämförtmed andra länder, med undanlag för , satsar förhållandevismycket på försvarsforskning och lite pä industriell forskning. Ibörjan av anoidnades ett seminarium i med deltagarefrån och de nordiska länderna. Syftet var all beskriva ochdiskutera den nya forskningspolUik som genomfördes i fr. o. m.år 1973. Frän brittisk sida dellog forskare inom området science/lechnologypolicy, representanter från forskningsråd, industridepartementet, CabinetOffice, ekonomer saml andra som på ett eller annat sätl arbetar inomforskningssystemet. De bidrag som lämnades av dellagarna ger ingen entydigbild av utvecklingen men enighet fanns beträffande följandepunkter. Den allmänna ekonomiskaåtstramningen i med minskade anslag har präglat situationen påett säll som man inle fömtsåg är 1973. Den har försvårat en tillämpning av detnya forskningsplaneringssystemet, eftersom anslagen fill departementen minskatoch nedskärningar måst ske även på forskningsbudgeten. Vidare har minskadeanslag lill University Granls CommUtee, som sörjer för universitetensbasresurser (närmast motsvarande UHÄ), medfört att infraslmkluren hosuniversiteten har ändrats när det gäller beredskap all ulföra forskning. Forskningsrådenhar i stort sett fått behåUa sina anslag men inga ökningar har skett. Ökad medvetenhet inom olikadepartement om behovet och betydelsen av kunskapsutveckling inomansvarsområdet omvittnades från flera håll och också höjd vetenskaplig kompetensoch "lyftning" av forskningsfrågorna tUl en hög nivå idepartementen. Intresset hos forskarna förfillämpning av forskningsresultat har ökat inom vissa områden (gäller bl.a.lanlbmksomrädel). En undersökning har visat att Science and Engineeriing ResearchCouncU (SERC) har ändrat inriktningen av den forskning rådet bedriver ochfinansierar. Beträffande medicinsk forskning har dock ingen förändring avinriktningen noterats. Administration, sammanträdenoch pappersflöden har ökat (dock oklart om detta direkt sammanhänger medRolschildprincipen). Uppdelningen av ansvaret förden tillämpade forskningen mellan de olika departementen innebär vis.sanackdelar i form av konstlade gränser. En konsekvens är all tvärvetenskapligforskning som griper över flera departements ansvarsområden försvåras. samhällsvetenskaplig forskning om breda sociala problem somarbetslöshet och fattigdom. Vissa problem all fä fill stånd mer långsiktigforskning av betydelse för olika sektorer rapporterades också. Industriföreträdarei planeringsorganen är mest inställda på konkreta resultat; principen att delför tillämpad forskning mäsle finnas "cuslomers" gör alt vissmetodutveckling inte efterfrågas och därmed inle kommer liU stånd. 1981/82:106 265 Närdet gäller en mer övergripande bedömning av Rolschildprincipens betydelse, t.ex. om den inneburit någon större förändring av forskningens innehåll ochsamhällsrelevans, om planeringssystemet medfört bra överblick och samordningav forskningsinsatserna och om den gynnsamt påverkat Storbritanniensindustriellt/ekonomiska läge är bilden långt ifrån entydig. fått till stånd en ökning av seklorsforskningen sedan är 1973 föreföllklart, men några bedömare menade all det är svårt all avgöra om det kan tillskrivasdel ändrade forskningsplaneringssyslemel. Redan tidigare gick en inteobetydlig del av forskningsrådens anslag () lill tillämpad forskning avintresse för samhället, och del ansågs troligt att den forskningen hade ökatäven med del tidigare planeringssystemet. Denyinrättade samordningsorganen för forskningsråden resp. den till-lämpadeforskningen ansågs allmänt ha agerat förljänslfulll. ger utbildningsministern råd om forskningsprioriteringar ochhar avgörande inflytande på fördelningen av forskningsmedel mellan olika råd.Samordningsorganet på den tUlåmpade sidan (ACARD) saknar ekonomiska styrmedelmen publicerar intressanta rapporter om forskningsbehov etc. och bidrareffektivt fill all fästa politikernas uppmärksamhet på viktiga aktuellaforskningsfrågor. Manhar emellertid inle med del nya planeringssystemet fått någon överblick pånationell nivå av forskningssatsningarnas fördelning på grundforskning,tillämpad forskning osv. eller någon uppfattning om de balansproblem mellansektorsforskning och grundforskning, behov av kompetensuppbyggnad ochforskarrekrytering, problem som är aktuella i just . En avvägningmellan grundforskning och seklorsforskning låter sig svårligen göras i detengelska systemel, eftersom satsningarna på seklorsforskning är beroende av deolika ministrarnas förmåga att i förhandlingar med budgetdepartementet(Treasury) utverka vissa anslag. Enligl vissa bedömare finns del iStorbritannien inle slöd för någon centraliserad forskningspolUik och inteheUer för någon nafionell "science po-Ucy". ,i förhållande till ledande industrinationer, låga satsningar på grundforskningoch tiUämpad forskning av intresse för industrin kan vara ett resultat avbristande överblick. Rolschildprincipen som utgär frän att departementen kanbedöma vilken forskning som optimalt bör komma till stånd garanterar inte attdet blir någon bedömning ur helhetens synpunkt. Någradeltagare efterlyste regeringsintervenlioner i form av strategiskt slöd liUindustrin och fill för industrin viktig forskning. Planmässiga insatser avdenna typ förekommer bl.a. i , och , medan denofficiella politiken i nu är att sådant slöd inte skall förekomma.Trots detta har ad hoc-ingripanden skett men inle frän någon systematiskbedömning av vilka områden som är värda all utveckla. 1981/82:106 266 Bättreframförhällning och kriterier för "industrial viability" efterlystes. Konsekvensernaför universUelen av den ökade sektorsforskningen har inte aUs bUvil såpåtagliga i som i t. ex. och , eftersom en myckelslor del av seklorsforskningen utförs vid forskningsinstitut ellerforskningsrådens laboratorier, dvs. Denekonomiska åtstramningen har dock haft betydande konsekvenser föruniversiteten med minskade anslag över hela linjen. Utvecklingen kan leda tillspecialisering och härdare profilering av universiteten -generellanedskärningar kan inle längre ske ulan all kvaliteten blir lidande. Kanadahör till de som satsar omkring I % av BNP på FoU. Denna iförhållande lill många andra länder låga satsning pä FoU beror främst påbrislen på FoU-invesleringar från industrins sida, vilket bl. a. har all göramed del traditionella beroendet av utländska investeringar som en våg altförvärva teknologi. Industrinsbidrag lill finansieringen av de totala FoU-resurserna var i Kanada31,, vilket ligger klart under de flesta andra . Av de 16OECD-länder som ingick i stafistik utgjorde industrinsfinansieringsandel av FoU-resurserna i lio länder. Ökadeansträngningar frän egen sida, särskill inom FoU-inlen-sivhögleknologisk industri, anses nu erforderliga. Del finns enligl den federalaregeringen gott om möjligheter härför. Problemet är all utvecklandet avhögleknologiska industrier är såväl riskfyllt som dyrbart. Den federalaregeringen måste därför hjälpa industrin att ta dessa risker. Regeringenbeslöt att som nationellt mål för FoU-salsningarna uppsätta 1,avBNP. Målet skulle nås är 1983. har detta mål reviderats mol bakgrund aven översyn av regeringens FoU-politik vilken ägde mm . Man harfastslagit en planeringsram för regeringens FoU-politik som, enliglforskningsminislern, innebär en början till en egentlig kanadensiskFoU-politik. a. innebär planeringsramen att - målet av BNP står fast, - en mera realistisk tidpunkt allnå detta är , - federala regeringens andelskall vara av BNP, dvs. en tredjedel av totalbeloppet, -industrinbör öka sin satsning liU 0,av BNP, dvs. totalbeloppet,-provinser, universitet och andra källor bör stå för differensen 0,, dvs.16% av totalbeloppet, - federala regeringen har treroller: alt bedriva FoU som stöd för den egna politiken (s. k. mission-orientedR&D) att stödja industrins FoU och att främja universitetens forskning, - av förestående federalaanslagsökningar hälften bör gå till stöd ål indu- Prop.1981/82:106 267 slriell FoU, en tredjedel fill mission-oriented FoU och enfemtedel liU Syftet med FoU-planen är bl.a. all den skaU utgöra enreferenspunkt mot vUken kan mätas de framsteg som görs. Den skall också tjänatill att förbättra dialogen mellan den federala regeringen och vetenskapssamhället.En plan av detta slag innebär också, enligl forskningsminis-ler, etterkännande av FoU som en långsiktig investering och forskningens behov avstabiUtet och kontinuitet. KanadasFoU-silualion kommer att ses över med jämna mellanrum. Den federala regeringenhar dä möjlighet alt revidera FoU-planen. a. kan detta föranledas av attövriga, dvs. den privata sekiorn, provinserna och universiteten inle lar sillansvar för all intensifiera sina FoU-satsningar. För att är1985 kunna uppnå ambitionsnivån 1,av BNP skulle samlade anslag, 2,5mdr kan.dollar, i reala termer ungefärligen behöva fördubblas.FoU-verksamhelens finansiering saml den planerade finansieringen år1985 ser ul på följande säll. 100,100, Likaså avser den federala regeringen minska sin andel avFoU-utföran-det. Delta gäller även universiteten, vilket framgår avnedanstående uppställning. 100,100, De totala anslagen för FoU var är 1979 ca . Den federala regeringens andel på gick dels lill FoU istatliga forskningsinstitut och laboratorier, s.k. "inlramural" FoU,dels fill s.k. "extramural" FoU, dvs. sådan FoU som utförs inom industrin,universitet, ullandel, andra organisationer m.fl. Intern (inlramural) FoUutgjorde drygl av den federala regeringens totala FoU-salsning. Den förhållandevis höga andelen intern forskning förklarasdelvis av centralregeringens uppgift att utföra egna forskningsprogram. Prop.1981/82:106 268 "mission-orientedR&D" tillför regeringen erforderlig kunskap för utformningen av dessegen politik, dels innebär den en konkret hjälp inom olika områden (l.ex.väderprognoser, nalurresursförvaltning). I praktiken innebär delta FoU ocksåen hjälp för den privata sektorn. Sedanår 1978 har ökade ansträngningar gjorts för att överföra kunskap frånregeringens egna laboratorier fill den privata sektorn (inkl. universiteten).Bl.a. skapades ell lekniköverföringsprogram. Program forInduslry/Laboralory Projects (PILP) inom nationella forskningsrådet, NRC.Programmet innebär alt projekt inom federala forskningslaboratorier slussas ullill industrin för vidare utveckling. Centralregeringen anslog är 1979/80 8,9 milj.kan. dollar för programmet. PILP-programmethar varit tillräckligt framgångsrikt för att några departement skulle bUintresserade av att starta liknande program. Så har också skett underbenämningen ' Cooperalive Projects with Industry Program" (COPI). Eftersom myckel avcentralregeringens FoU-verksamhet spänner över flera departementsansvarsområden har man skapat interdepartementala kommiltéer. exempel ärenergikommittén (Interdepartemental Panel on Energy R&D) vars uppgift äralt utforma förslag lill elt integrerat FoU-program i energifrågor. Deinterdepartementala kommittéerna har olika mandal. Vissa är ålagda alt görasamlade FoU-program, så som energikommittén och rymdkommitlén, andra harenbart en samordnande roll. Denstörsta delen av den federala regeringens slöd till universitetsforskningenkanaliseras via tre forskningsråd: naturvetenskapliga och ingenjörsvetenskapligaforskningsrådet, medicinska forskningsrådet och samhällsvetenskapliga-humanistiskaforskningsrådet. Rådens forskningsanslag utgörs dels av slöd tillforskningsprojekt, dels av uppdragsforskning inom ramen för"mission-oriented" FoU. Centralregeringensdirekta stöd till universiteten uppgick /80 till 261,3 milj.kan. kanaliserades via forskningsråden. Delnalurvelenskapliga-ingenjörsvelenskapliga rådet är den största bidragsgivaren(totalt 112 milj. kan. dollar), del medicinska näst störst med 63 och detsamhällsvetenskapliga minst med närmare 22 milj. kan. Del kanadensiskasocialdepartementet är den därefter största federala anslagsgivaren tilluniversitetens forskning. Avforskningsrådens anslag går den alldeles övervägande delen lill universiteten.Forskningsråden stöder också forskning som bedrivs utomlands av kanadensiskaforskare, viss internationell forskningsverksamhet och verksamheten vidakademier. Ökningen avforskningsrådens anslag under 1970-lalels slut gick lill forskningsaktivitetervid universiteten som bedömdes vara av nationellt intresse. Del gällde l.ex.energi, miljögifler, havet, kommunikationer och jordbmk/livsmedel. , , intar en 1981/82:106 269 särställningi det kanadensiska FoU-systemel. Del har till uppgift all utveckla och spridavetenskaplig kunskap som svarar mot nuvarande och framtida behov hosdepartementen, industrin, universiteten och provinserna. Denna, i jämförelsemed de andra forskningsråden, mer övergripande roll, utövas på en rad olikasätt. a. lägger rådet ut forskningsuppdrag vid andraforskningsinstitutioner, men rådet har ocksä egna laboratorier där forskningpä såväl kortare som bedrivs. Rådet förmedlar vetenskapliginformation och bislår med teknisk rådgivning. Vidare bislår rådet andraforskningsorgan när det gäller alt utveckla samlade forskningsprogram inomskilda områden. Undersenare år har rådet prioriterat FoU som syftar lill all utveckla industrinsFoU-kapacilel. Bl.a. ingår det fidigare nämnda PILP-programmet i rådetsaktiviteter. Ett annat är det s. k. Assislance Program(IRAP) dår rådet bekostar forskare inom industrin, vilka arbetar inom av rådetgodkända FoU-projekt. Centralregeringenstöder även induslriforskningen genom alt lägga ul forskningsuppdrag fråndepartementen (mission-oriented R&D). Av det totala FoU-stödel tillindustrin /80 uppgick forskningsuppdragen tUl . Kanadahar i likhet med ell indirekt FoU-stöd lill industrin genomskattelättnader för investeringar i FoU. Skatlelindringen i små företag uppgårtill av företagels FoU-koslnader och till i större förelag, beroendepä förelagels lokalisering. Industri-och har särskUda program för att främja inrättandet avicke-vinsldrivande organisationer som bedriver FoU. a. har skapats nioinduslriforskningsinsfilul vid universiteten, där universi-lelsforskare utförforskningsuppdrag och teknisk rådgivning för industrier. För att främjautvecklandet av särskild kompelens inom utvalda teknologiska områden viduniversitet och delstatliga forskningsorganisationer har särskilda centra föravancerad teknologi, elva, inrättats. Departementet hjälper ocksåförelag att etablera kolleklivforskningsinslilul; hilliUs har tre sådanainrättats. FoU-samarbetelmellan centralregeringen och provinserna sker på tre säll; direkta bidrag lillprovinserna frän centralregeringen, gemensamma FoU-aktivileter saml federalaFoU-aklivileler av direkt intresse för provinserna. Del finns en radgemensamma kommittéer vilka har lill uppgift all koordinera FoU-samarbetelmellan centralregeringen och provinserna pä skilda områden. Denstörsta federala bidragsgivaren för gemensamma program är (Energy, Mines and Resources). Anslaget uppgick /80 fill 35milj. I anslaget ingår projekt som avser utvinning av kol, oljasamt förnyelsebara energikällor. 1981/82:106 270 Principellaoch generella beslut i forskningspoliliska frågor fattas i Nederländernagemensamt av samtliga ministrar, av kabinettet eller av ett regeringsutskotlför forskningsfrågor. Forskningsminislern är ordförande utskottet, i vUkel ävenvissa tjänstemän utanför regeringen kan delta. Besluten förbereds och samordnasi samtliga fall av forskningsministern. Innan forskningspoliliska beslut fallashar dessa diskuterats i en gmpp bestående av tjänstemän från 14 fackdepartement(Interdepartementaal overleg voor hel wetenschapsbeleid). Detfinns fyra ytterligare interdepartementala forskningspolitiska grupper,nämligen för rymdforskning, kärnkraft, havsforskning och miljövård. Forskningsministernhar inget eget departement utan är organisatoriskt knuten fill undervisnings-och vetenskapsministeriel. Forskningsminis-lems roll är bl. a. alt utarbeta förslagrörande -fördelningenav forskningsresurser för gmndforskning och tillämpad forskning, minskning av forskningskapaciteten, effekfivtutnyttjande av forskningspotenfialen. Forskningsbudgeten presenteras för parlamentelsandra kammare. Parlamentsbehandlingen förbereds av ett särskilt utskott förforskningspolitik. Budgeten diskuteras i sin helhet i parlamentet innanbudgelförslagen för de berörda sektorerna behandlas. Beslut om FoU-anslagenfattas dock först i samband med att resp. sektors totala anslagsbehovbehandlas. (voor hel Wetenschapsbeleid, RAWB) ärrådgivande organ i forskningspolitiska frågor. Det inrättades och ärett frän regeringen frislående organ. Det har till uppgift att på eget eller enministers initiafiv ge synpunkter på utvecklingen av forskningen inom olikaområden och på allokeringen av resurser för FoU. Synpunkterna omfattar i regelde årliga forskningsanslagen och den inbördes fördelningen dem emellan, störreforskningsområden såsom rymd- och kärnforskning saml frågor som berörforskningens organisation och slmklur (l.ex. finansiering avuniversitetsforskning, induslriforskningens förnyelse m. m.). Rådet beslår avnio ledamöter utsedda av regeringen pä basis av personliga meriter. Detäldsta rådgivande organet i forskningspoliliska frägor är (KNAW) vilket inrättades . a. som en länk mellan forskare frän och andraländer. administrerar och finansierar ell fiolal forskningsinstitut,och har inrättat tre forskningsråd för social, biologisk resp. medicinskforskning. Inom finns ett trettiotal kommiltéer. 1syfte all stärka och koordinera grundforskningen vid universiteten inrättadesär 1950 Nederlandse organisalie voor zviver-welenschappelijk 1981/82:106 271 onderzoek(ZWO). 1 slutet av gick av ZWO:s budget tUl olikaforskningsinstitutioner vilka var och en läcker en särskUd vetenskapligdiscipUn eller en del därav. Återstående går fill individuellaforskningsprojekt, resebidrag och stöd fill vetenskapliga publikationer. Förall främja tillämpad forskning finns en motsvarighet till ZWO i TNO,Nederlandse organisafie voor toegepast nalurwetenschappelijk onderzoek, sominrättades . TNO har inom sig inrättat särskilda industri, livsmedel, hälso- och sjukvård och försvar. TNO administreraroch finansierar ett fyrtiotal laboratorier, vilka vanligtvis går underbenämningen TNO-inslitut. Ca 5 000 personer arbetar inom . TNO har nyligenomorganiserats. a. har de fyra instituten, som tidigare utgjordesjälvständiga myndigheter, sammanslagits i en organisation med en styrelse.TNO: s forskningslaboratorier kommer all finnas kvar men skall arrangeras igrupper efter forskningsområde. TNO finansieras genom ettgmndanslag från regeringen, genom bidrag och uppdrag för särskilda forskningsprojektfrån departementen och genom uppdragsforskning för det privata näringslivet.Regeringens bidrag är det största men omorganisationen av TNO innebår all dettaanslag kommer att minska lill förmän för bidragen för särskildaforskningsprojekt. Regeringen anser att näringslivels andel av finansieringenborde öka. När det gälleruniversiteten har Academische Road (AR) en rådgivande roll i förhållande tillregeringen. Rådet är också ansvarigt för konsultationer och samarbete mellande 13 universiteten. 1 rådet finns två representanter från varje universitetoch högst lio andra ledamöter, vilka utses av regeringen på personlig basis.Inom rådet fmns ell anlal kommittéer; som rådgivare när del gälleruniversitetsforskningen fungerar en särskild kommitté (CAVWO). Rådet har ettfyrtiotal sektioner som motsvarar disciplinerna vid universiteten. Inom dessasektioner finns företrädare för fakulteterna vid de oUka universiteten. Denhögre utbildningen och forskningen i har varitföremål för relativt omfattande reformer. Ett förslag lill reformering avuniversitetsforskningen antogs av parlamentet ijuni 1980. Bakgrunden liUförslaget är bl. a. följande. Finansieringen avuniversitetsforskningen i Nederländema har varit nära knuten tillfinansieringen av den högre utbildningen. Under 1960-talel ökade antaletstuderande kraftigt vilket resuUerade i en markant ökning av anlalellärare/forskare. ökade anlalel lärare/forskare mindre än antaletstuderande och anlalel lärare/forskare anpassades enligt en modell somfömlsatte alt lärarna/forskarna som regel skulle undervisa i ungefär lika slorutsträckning som de forskade. har antalet lärare/forskare legatpå oförändrad nivå. Dennära kopplingen mellan undervisning och forskning har i realiteten Prop.1981/82:106 272 inneburitall någon egentlig forskningspolitik för universUelen inte förekommit. Man harsaknat metoder för utvärdering, planering och prioriteringar. Myckel lite hargjorts när det gäller profilering av universiteten och samlade bedömningar påriksnivå vad beträffar investeringar och professurer vid olika universitet harinte gjorts. Förslagetinnebar först och främst all kunskaperna om universitetsforskningen skall ökabl. a. genom att fakulteterna ges ansvar för utvecklandet av långsiktigaforskningsplaner som behandlar forskningen inom fakulteten i ett nationelltperspektiv. omstmktureras så alt tidigare förekommandeorgan "sub-faculty" och "inlerfacully" försvinner. En nyindelning av fakulteter skapas, som innebär nya och därmed flera fakulteter. Nyligenhar dessutom utvecklats elt syslem där ministern för utbildning och forskningsluter flerärsöveirenskommelser med universiteten om ansvar och resurser. Finansieringenav universiteten reformeras. Del kommer alt finnas fyra huvudsakligafinansieringskällor, enklumpsumma från staten som skall läcka vissa basresurser för forskning.Universiteten förbinder sig att ulföra en viss mängd forskning, mätt ,inom skilda discipliner. ettrörligt forskningsanslag (condifional financing) som granskas mer ingående.Anslaget går lill överenskomna forskningsområden, som måste ha ell särskiltsamhälleligt eller vetenskapligt värde. skall anslaget utgöra avstatens tolala forskningsbidrag lill universiteten, projektanslagfrän ZWO för forskning av myckel hög kvalitet och för all initiera forskningsom bidrar till vetenskaplig eller social utveckling. Anslaget skall i realatermer fördubblas fram , uppdragsforskningför näringslivet m. fl. vilken fömtsätts öka. Möjligheterna all låta särskiU kvalificeradelärare/forskare enbart ägna sig ål forskning under begränsade perioderundersöks. Informationom FoU och inflytande från gmpper utanför universiteten bör öka. Detta planerasske genom att universiteten sammanställer verksamhetsberättelser och genom attrepresentanter för sektorsinlressen och fackliga organisationer ingår isektionerna inom AR och i fakultelskolle-gierna. Vidare föreslås enexperimentverksamhet med "transfer poinls" vilket ungefär motsvararvåra svenska kontaktsekretariat. Iregeringsförslaget ligger även en viss förändring av ZWO. Bl.a. breddas ZWO:sansvarsområde till att inkludera all slags grundforskning vid universiteten.Tillämpad forskning inom de naturvetenskapliga, medicinska och tekniskafakulteterna kommer hädanefter all falla under ZWO. Projektanslag lill tekniskforskning ges hög prioritet. Enligtfiguren nedan satsade ungefär 1,av BNP på FoU. Statensvarade för av de totala utgifterna om 6132 milj. floriner. Av statens totala forskningsanslag om 3312 milj. florinergår till industrin, till universiteten, lill inlernalionellaforskningsorgan saml resten, dvs. , lill forskningsorganisationer,forskningsinstitut m.fl. Enligl OECD-slalislik avseende satsade dennederländska regeringen en ovanligt hög andel på allmän vetenskaplig utveckling() och ovanligt lite på försvarsforskning (3,) jämfört med anraOECD-länder. De områden som man nu säger sig vilja salsa pä är bl.a.energiforskning och då framför alll forskning om kol och andra energislag utomkärnkraft. För forskning om kol har anslagils 20 milj. floriner och 10 milj.har avsatts för forskning om användningen av mikroelektronik. Av figuren framgår tydligt den helt dominerande rollen somde fem största multinationella företagen spelar i FoU-sammanhang. Av industrinstolala FoU-ulgifler om 2820 milj. floriner var dessa företags andel .