prop · G503115 · 1981-12-31 00:00:00 — omanslag till , m. m. Regeringenförelägger vad som har upptagits i bifogade utdrag av regeringsprolokollför den åtgärd eller del ändamål som framgår av föredragandens hemstäUan. Ipropositionen läggs fram förslag om anslag till /83 med sammanlagt 74,7 milj. kr. Vidare behandlas frågan omsamordning och ansvarsfördelning mellan och AB Asea-Atom. 1981/82:115 2 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, Åsling, Söder, , , , , , ,, Elmstedt, Tilländer, Ahrland, Propositionom anslag till , m. m. har för /83 begärt dels bidrag till löpandeverksamhet, forskning och utvecklingsarbete samt företagsutveckling, delsanslag för avveckling av numera avställda forskningsreak-lorer m. m. Iprop.1980/81:90 angavs (bU. I s. 531) all kostnader för sådana kärntekniskaresurser som erfordras för det svenska kommersiella kärnenergiprogrammel bordebäras av kärnkraftprogrammel och resursbehovet klarläggas genom överläggningarmed kraftförelag och tillsynsmyndigheter. Överläggningar i denna fråga harförts under ledning av industridepartementet med biträde av . 1 prop.1981/82:100 (bil. 17 s. 192-193) har regeringen föreslagU alt, iavvaktan på särskild proposition i ämnet, för /83 beräkna 1. lillBidrag tiU verksamheten vid ett reserva tionsanslag av . 2. lillAvveckling av forskningsreaktorn elt reservafionsanslag av . Jaganhåller om all nu få la upp dessa frågor. är statens största samlade resurs för energileknisktforsknings- och utvecklingsarbete. Bolaget har ca 900 anställda i Studsvik ochNyköping. Inom svenska dotterbolag och delägda bolag. 1981/82:115 3 bl.a. (tidigare Svensk MelanolulvecklingAB) och , arbetar omkring 60 personer. Närmare redogörelserför bolagels verksamhet m.m. har lämnats i prop. 1977/ 78:110 om energtforskningm. (s. 96 och s. 163) och i prop. 1979/80:18 om medelstillskolt lUl . Bolagets resultat för verksamhetsåren 1979/80 och 1980/81framgår av följande sammanställning, vilken baseras på en bearbetning avbolagels redovisade resultaträkning (moderbolaget, milj. 101,7' -188,5 -208,6 -19,2 -18,3 -3,3 -4,7 -6,8 -16,2 -12,3 -2,3 ' Härav 41,6 under anslaget Medelstillskott till . Härav 17,6 under anslaget Medelstillskott till . Sludsvikskoncernens balansräkning per och1981 visas i följande sammanställning (milj. Skulder och eget kapital 40,0' -5,3 -1,0 Kortfristiga skulder Långfristiga skulder Obeskattadereserver Minoritetsintresse Aktiekapital och reservfond Balanserat resultatÅrets resultat ' Härav bunden reserv 10 milj. kr. 1981/82:115 4 R2-reaktorni Studsvik togs 1960. Den är i huvudsak en mate-rialprovningsreaklormen utnyttjas också för bl.a. industriell neutron-bestrålning och för reaklorkemiskaexperiment saml som neulronkälla för allmänna forskningsändamål. 1 Studsvikfinns också elt avancerat bränsle-laboratorium som medger arbele med myckelstarkt radioakliva prover, t. ex. bestrålade preparat. 1 Studsvik har under desenaste åren också med stöd från bl.a. upp betydande resurser inom områdena förbrännings- och förgasningsleknik.En fastbränslepanna med s. k. snabb fluidiserande bädd är under igångkörning.En förgasningsreaklor för försök med biomassa och torv kommer all las i brukhösten 1982. Isin anslagsframställning för /83 redovisar Studsvik EnergiteknikAB att planerna för bolagels ekonomiska rekonslrukfion under ivåårsperioden1979/80-1980/81 (jfr prop. 1979/80:18 och prop. 1980/81:90 bil. 1 s. 523) haruppfyllts. De ekonomiska målen har i vissa delar överträffats. vill fortsätta att konsolideraverksamheten enligl fidigare fastlagda principer. Bolaget har anpassatorganisationen tUl de krav verksamhetsinriktningen ställer genom en strikt uppdelningi resultatenheter. Avsikten med detla är bl. a. all bättre kunna analysera ochstyra lönsamhetsutvecklingen i bolaget. Inomdivisionen för kärnteknik bedrivs verksamhet inom områdena bränsle-, avfalls-,reaktor- och säkerhetsteknik. Bolagetpåpekar att de kommersiella intäkterna nu svarar för en väsentlig del av dentotala finansieringen av de kärntekniska basresurserna. Satsningar påverksamhet utanför kärnkraflbranschen har också gell ett gynnsamt resultat.Förutsättningar finns för en betydande volymökning, men för detta krävskompletterande investeringar. Bolageteftersträvar att genom en nära samverkan med kärnkraftindu-slrin utveckla ochanpassa sina resurser fill gällande behov. Bolaget bedömer del ocksånödvändigt all yllerligare öka andelen exportintäkter genom en ökad satsning påden inlernalionella marknaden. Bl.a. pekar bolaget på möjligheten all medverkai del internationella fusionsforskningssamarbetet. beräknar i sin framställning medelsbehovel för budgetåret1982/83 lill 35 milj. kr. Beräkningarna baseras på planer enligl vilka vidutgången av treårsperioden /85 - de lunga kärntekniska resursernafinansieras med dels löpande intäkter av kommersiella tjänster, dels enersättning för forskningsverksamheten vid R2- och R2-0-reaklorerna. Under enövergångsperiod kvarstår därutöver enligl bolaget elt behov av driflbidragvilket elimineras efter hand som R2 beläggs med nya uppdrag lill fullbetalning. Prop.1981/82:115 5 Biblioteketi Studsvik är ett cenlraU specialbibliotek för energiteknik och svarar förinsamling och inmatning av nationellt material till ett flertal internationellainformationssystem. Den nationella delen ulgör en dominerande del avbibliotekets totala verksamhet. Medelsbehovet för /83 beräknasav bolaget lill 4,4 milj. kr. Bolagetbegär 5 milj. kr. för /83 för lokaliseringsbe-tingade kostnader.Huvuddelen av dessa är utgifter för busslransporter av de anställda, som intekan utnyttja allmänna samfärdsmedel. Förenergirelaterad grundforskning har begärt 4 milj. kr.Denna fråga tog jag upp vid min anmälan fill budgetproposition avanslaget F 13. Energiforskning (prop. 1981/82: IOO bil. 17 s. 187). Härutöverbegär bolaget 2 milj. kr. i syfte att etablera kunskap på speciella områden dären vetenskaplig bas är nödvändig för bolagets vidareutveckling av avanceradetekniska projekt. Bolagetutnyttjar i betydande omfattning kompelens och resurser i branschsamarbete.Speciellt har resurserna inom teknikområdena bränsleteknik, materialprovningoch processkemi visat sig vara intressanta tillgångar för en mångfaldindustriella tUlämpningar. Insatsen har breddats från kärnteknisk utvecklingfill branschforskningssamarbele kring bl.a. korrosion, lermoslabila plaster ochQärrvärmeleknik. föreslår en fortsatt satsning på branschinriktad forskning ochutveckling och äskar för /83 anslag om 25 milj. kr. För all möjliggöra en etableringav bolaget på den industriella marknaden begär vidareell särskill kapitaltillskott för företagsutveckling med 10 milj. kr. Bolagetsberäkning av anslagsbehov under anslaget Bidrag till verksamheten vid för /83 framgår av följande tabell (milj. Branschinriktad forskning och utveckling 1981/82:115 6 , tidigare AB Atomenergi, har byggts uppen omfattande kompetens inom kärnenergitekniken. I takt med all tyngdpunkteninom området har förskjutits från forskningsinsatser över utvecklingsarbete lillkonstruktion, leverans och drift av anläggningar har bolagets resursersuccessivt kommit all anpassas lill ändrade förutsättningar. En viktigmilstolpe i detla sammanhang utgörs av bildandel av del av staten ochASEA AB till lika delar ägda AB Asea-Atom. TUl detta förelag överfördeshuvuddelen av dåvarande Atomenergis resurser för tillverkning av kärnbränsle. Asea-Atomkom också all pä andra områden överta eller rekrytera personal från ABAtomenergi. Under senare delen av 1970-lalel och har genomfört en betydande koncentration av sin kärntekniskaverksamhet. Den omfattar nu väsentligen följande områden: - reaktor- och säkerhelsleknik Från all tidigare ha varithelt anslagsfinansierad har verksamheten successivt ökat sin andel avkommersiellt förvärvade intäkter från uppdrag och tjänster. De internationellauppdragen har dessutom kommit all inta en betydelsefull roll i marknadsbilden.Samtidigt har bolaget i enlighet med slalsmaklernas intentioner (jfr bl.a. prop.1977/78:110 s. 164, NU 1977/ 78:68, rskr 1977/78:341 och prop. 1979/80:18, NU1979/80:7, rskr 1979/ 80:40) gjort betydande satsningar utanförkärnenergiområdet, främst på kolleknik, förbrännings- och förgasningslekniksamt solenergileknik. Bolagelsekonomiska situation har varit problemfylld. För all möjliggöra engenomgripande ekonomisk rekonstruktion har staten lämnat bolaget betydande kapilaltillskottunder budgetåren 1979/80 och 1980/81 (prop. 1979/80:18, NU 1979/80:7, rskr1979/80:40). De planer för omstrukturering, rationalisering och andraresultatförbättringar som låg lill grund för dessa medelslillskott har ihuvudsak uppfyllts eller överträffals. Satsningarna på företagsutveckling harhittills genomförts eller påbörjats i form av kompetensuppbyggnad och vissaprojekt för utveckling av ny teknik. De anvisade medlen har endastdelvis förbrukats. Det är ännu för tidigt alt utvärdera resultatet av dessaåtgärder. har i sin anslagsframställning redovisat förslag omanslag tUl den löpande verksamheten som liggerklart lägre än anslaget för innevarande budgetår. Behov av anslagsmedel kvarstårdock för all bolaget skall kunna vidmakthålla driften av R2-reaktorn i Studsvik. EnsärskUd förhandlingsman har biträtt i industridepartementet i förhandlingarmed kärnkraftproducenlerna, tillsynsmyndigheterna inom kärnenergiomrädet samtAB Asea-Atom om den fortsatta finansieringen av verksamheten vid R2-reaklornoch del s. k. bränslelaboraloriel i Sluds- 1981/82:115 7 vik.Härvid har kraflförelagen förklarat sig beredda att inomramen för ett avtal med bidra till verksamheten vid bränslelaboralorielpå ell sådant sätt alt det enligl bolaget inte kvarstår något yllerligarebehov av statsbidrag för ändamålet. Något motsvarande åtagande vad gällerdriften av R2-reaklorn har emellertid inle kunnat uppnås, varken från kraflförelagen,lillsynsmyndighe-lema eller Asea-Atom. Asea-Atom har emellertid starkt framhåUilsill önskemål alt åtminstone under viss ytterUgare lid kunna utnyttja R2-reaklornför bränsleprovning. I samband med deöverläggningar som har förts i dessa frågor har också berörts sambandet mellanolika kärntekniska resurser i Studsvik. Del ömsesidiga beroendet mellan reaklordriflenoch verksamheten vid bränslelaboraloriel bedöms vara myckel starkt. Kärnbränslebeslrålningari reaktorn måste följas av analys och utvärdering i bränslelaboraloriel. Om reaklorverksarhhelenavvecklas bortfaller huvuddelen av den nuvarande beläggningen vid bränslelaboraloriel,vUkel dels leder lill höjda kostnader för kvarvarande verksamhet, dels på visssikt anses medföra en kraftig kompetensnedgång och därigenom en ytterligareminskad beläggning och användbarhet. En sådan utveckling för de tungakärntekniska resurserna skulle få kraftiga återverkningar även på övrigkärnteknisk verksamhet i Studsvik. har därför gjortbedömningen att en avveckling av R2-driflen bör föranleda en omprövning avförutsättningarna för huvuddelen av verksamheten i Studsvik. Enavveckling av R2-reaktorn har i dagslägel beräknats kosta ca 200 milj. kr. Omemellertid detla får till följd all även annan verksamhet i betydandeomfattning behöver flyttas eller avvecklas har kostnaderna bedömts ökakraftigt. Jagvill i sammanhanget erinra om alt () i yttrandeden av säkerhetsskäl avstyrkte en ansökan från om forlsall koncession för drift av R2-reaktorn för liden fr.o.m.den 1 januari 1982. Motivet härför var de risker som bedöms vara förknippademed att reaklortanken har utsatts för s. k. neu-tronförsprödning, vilken harpåverkal dess hållfaslhelsegenskaper. Regeringen har i beslut den 17 december1981 följt SKLs yttrande och meddelat koncession enligl atomenergilagen(1956:306, ändrad senast 1978:281) endasi för innehav men ej för drift av R2-reaktornfrån . Studsvik Energiteknik ABhar lill SKI inkommit med förnyad ansökan om koncession för drift avreaktorn med nuvarande reaklorlank intill utgången av och därvid bl.a. redovisat reviderade och mer preciserade beräkningar av reaklortankensegenskaper saml ell anlal ål-gärder som bolaget avser vidta för all skapaerforderlig säkerhet. Bolaget avser all efter utgången av den nu begärda lidenför driflliUslånd byta ut den befintliga reaktortanken mot en nylillverkadtank. Frågan om förnyat drifllillslånd prövas f. n. av SKI som har att med sitlyttrande överlämna Prop.1981/82:115 8 bolagetskoncessionsansökan till regeringen för avgörande. Regeringen bör inle nuföregripa den prövning av bolagels förnyade koncessionsansökan som skall ske.Denna måste ske på grundval av den redovisning av säkerheten vid drift avreaktorn som kommer att läggas fram. Enligtbolagets bedömningar skulle del vara möjligt alt med de åtgärder som föreslåsåteruppta reaklordriften . Bolaget förutser i sin delårsrapportatt resultatet för hela /82 - trots resultatbortfallet fillföljd av del relativt korta driftavbroll som då uppkommer - skall bli bättreän föregående år. Något ytteriigare behov av anslag skulle då ej uppstå. Jagvill härvid påminna om vad som angavs energipolitiska proposUion (prop.1980/81:90 bU. 1 s. 531, NU 1980/81:60, rskr 1980/81:381) all kostnaderna försådana resurser som erfordras för del kommersiella kärnenergiprogrammet börbäras av kärnkraftprogrammet. Ombolaget inte kan återuppta reaklordriften ulan alt installera ny reak-lortankblir det erforderliga driftuppehållet så långt att det får omfattandeekonomiska konsekvenser. En avveckUng av reaktorverksamhelen framstår då somett förslahandsallernativ. Innanjag strax redovisar mina närmare överväganden beträffande verksamheten vid vill jag också åter erinra om alt staten är hälflenägare fillAB Asea-Atom, vars verksamhet i huvudsak omfattar leveranser av kärnreaktoreroch tillverkning av kärnbränsle. Till grund för detta bolags verksamhet ligger ellkonsortialavtal mellan staten och , vilket i sina huvuddelar hargodkänts av (prop. 1968:169, SU 1968: 199, rski 1968:408 och prop.1979/80:14, NU 1979/ 80:7, rskr 1979/80:57). I avtalet finns en avsiktsdeklaralionfrån parterna att samarbeta (genom Asea-Atom) i syfte all bedriva ensjälvständig, konkurrenskraftig och lönsam industriell verksamhet påkärnkraftsområdet. Avtalet lägger i sin beskrivning av Asea-Alomsverksamhetsområde och i uppläggningen i övrigt grunden för en viss om än ejentydig arbetsfördelning mellan Asea-Atom och (numera) Studsvik EnergiteknikAB. Den svenska marknaden för den typ av ijänster och leveranser som främst Asea-Atommarknadsför kan förväntas krympa. På vissa marknadsavsnitt kan Asea-Atom och komma alt bli konkurrenter. Del kan ej heller uteslutas altförelagens ansträngningar all etablera sig på icke-kärntekniska områden i vissafall kan leda lill liknande intressekollisioner. Moldenna bakgrund har jag funnit alt staten som ägare resp. delägare i de tvåberörda företagen bör ta inifiativ till överläggningar om samordning ocharbetsfördelning inom området. Därvid får även den framlida verksamheten vid R2-reaklornprövas. 1 avvaktan pä resultatet härav bör anslaget fill Studsvik EnergiteknikAB för /83 beräknas med utgångspunkt från hiltills tillämpadpraxis. Vid medelsberäkningen bör dock hänsyn las liU de medel som bolagetberäknas få fillgång fill för driften av bränslelaboraloriel genom ett avtalmed kärnkraftföretagen. Prop.1981/82:115 9 Jag förordar att regeringen bereder fillfälleatt ta del av vad jag nu har anfört om verksamheten vid Studsvik EnergiteknikAB och om frågan om samordning och arbetsfördelning inom del kärntekniska området. 3 Anslagsfrågor för /83 Bidrag till verksamheten vid Studsvik EnergiteknikAB 1980/81 Utgift 47000000 1981/82 Anslag 80000000 1982/83 Förslag 58200000 Jag beräknar mot bakgrund av vad jag har anfört medelsbehovelför /83 på följande sätt (milj. Bidrag till drift av R2-reaktom 27 Täckning av lokaliseringsbetingade kostnader 5 Bidrag till drift av Sludsviks bibliotek 4,2 Medel för forsknings- och utvecklingsarbete 22 Anslaget bör således föras upp med 58,2 milj. kr. Del börankomma pä regeringen all meddela de särskilda föreskrifter som kan komma allerfordras för anslaget. Avveckling av forskningsreaktorer m. m. 1981/82 Anslag 'lOOOOOOO 1982/83 Förslag 16500000 ' Anslaget Avveckling av forskningsreakiorn Rl. beviljades för /82ett anslag om 10 milj. kr. för avveckling av forskningsreaktorn (prop.1980/81:90 bU. 1 s. 535-536, NU 1980/81:60, rskr 1980/81:381). Avvecklingsarbelelberäknades av bolaget preliminärt till ca tvä är. Bolaget redovisar att avvecklingsarbetet har startat planenligt.Nedläggningen beräknas vara avslutad . Därefter kan viss kvarståendeavfallsbehandling i Studsvik behöva ske. De uppdaterade kostnadsberäkningarna visar pä ell jämförtmed föregående års kalkyl oförändrat totalt medelsbehov. 1981/82:115 10 /83 hemställer bolaget om ell anslag på 15 milj. kr. I dettabelopp ingår kostnaderna för mellanlagring av avfallet i Studsvik under denärmaste åren. Kostnaderna för vidare lagring i Studsvik, sedan avfallsanläggningarnahar moderniserats, saml för eventuell borttransport och slutlig förvaring kan f.n. inte preciseras. Bolagethar vidare begärt alt i samband med alt en avvecklingsorganisation nu haretablerats också få disponera medel för projektering av avveckling avforskningsreaktorerna RO och KRITZ i Studsvik samt för vissa andraavvecklingsåtgärder. För detta ändamål begär bolaget för /83anslag med 1,5 milj. kr. Sludsvikskostnadsberäkningar visar på elt jämfört med föregående års kalkyl oförändrattotalt medelsbehov för del nu påböijade arbetet med avveckUngen av Rl-reaktorn.För /83 bör för ändamålet således anvisas 15 milj. kr. Delankommer på regeringen alt meddela erforderliga föreskrifter om granskning avbolagels kostnadsredovisning i sammanhanget. Bolagethar vidare hemställt om medel för ytterligare avvecklingsin-satser. Jag förordaratt medel härför får utgå med del belopp, 1,5 milj. kr., som bolaget har begärtunder samma anslag som medlen för avvecklingen av Rl-reaktorn. Jag förordar altanslagsbenämningen iHl följd härav ändras. Under elt nytt anslag. Avvecklingav forskningsreaktorer m.m., bör därför för /83 föras upp(15-1-1,5=) 16,5 milj. kr. Den behållning som vid utgången av kanfinnas på det nuvarande reservationsanslaget AvveckUng av forskningsreaktorn föras över till detta anslag. delsbereder tillfälle att la del av vad jag har anfört om verksamhetenvid och om frägan om industriella strukturåtgärder vadgäller detla bolag och AB Asea-Atom, dels föreslår all 1. till Bidrag till verksamhetenvid för /83 anvisa ett reservafionsanslagav , 2. tiU AvveckUng avforskningsreaktorer m. m. för / 83 anvisa ell reservaiionsanslagav . Prop.1981/82:115 11 Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar alt genomproposition förelägga vad föredraganden har anfört för den åtgärdeller det ändamål som framgår av föredragandens hemställan.