prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — Denna princip för svensksamhällsförvaltning kommer till uttryck i del reformarbete som pågår pä olikakommunala områden. 1 1981/82. Prop.1981/82:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 2 En ändring av denkommunal indelningen har diskuterats i flera kommuner.Regeringen beslutade om delning av och kommuner. Genom allVadslena och därigenom blev självständiga kommuner uppgår antalet kommuner nufill 279. En utvärdering av genomförda kommundelningar har gjorts (Ds Kn198L21). Kommunstrukturenden framgår av följande tabell. Folkmängd i 1 OOO-tal invånare - 9 999 10 000 - 19 999 20 000 - 468 1407 6 443 Iregeringsförklaringen sägs att framställningar om kommundelningarskall prövas posifivt. Regeringen har beslutat om delning av ,, , och kommuner. Härigenom ökar antalet kommuner till 284 fr. o. m.år 1983. beslöt år1978 att anslå medel för ett forskningsprogram om utvärdering av kommunindelningsreformen.Ett 15-tal forskningsrapporter har lagts fram. En sammanfattning av projektet kommerall presenteras . Statlig styrning av kommuner och landstingskommuner m. m. Kommunerna ochlandsfingskommunerna spelar en central roll i samhällsekonomin.Tillsammans tar de i anspråk en fjärdedel av landels samlade produktion ochsysselsätter ca 1 milj. människor eller en fjärdedel av antalet sysselsatta. Underde har en betydande expansion av den kommunala verksamheten ägt rum. Mol den bakgrundenhar frågorna om statens styrning av kommunernas och landstingskommunernas verksamhetsamt de kommunalekonomiska frågorna kommit att kräva allt större uppmärksamhet frånkommundepartementets sida. Stat-kommungruppens (Kn 1980:03) arbete med all se överden stafiiga tillsynen ochkontrollen har därvid en stor betydelse. Stat-kommungruppenhar lagt fram förslag om förenklingar i den slatUga tillsynen inomomsorgsvården och inom arbetsmiljösektorn. Förslag har också presenteratsrörande förenklad provning av elmätare m. m. (Ds Kn 1981:3) och ombesparingar och förenklingar inom koUekfivlrafiken (Ds Kn 1981:11). I ensärskild rapport (Ds Kn 1981:4) Statsbidragen lill kommuner och landstingskommunerhar arbetsgruppen lämnat en samlad redovisning Prop.1981/82:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 3 av de specialdestinerade statsbidragen till kommuner ochlandstingskommuner. Den statligastyrningen av kommunerna och landstingskommunerna sker i stor utsträckninggenom att statUga myndigheter utfärdar föreskrifter och allmänna råd.Utvecklingen mot ell allt större inslag av ramlagstiftning har inneburit allmyndigheternas normgivning fåll ökad betydelse för användningen av denkommunala sektorns resurser. De statliga myndighelerna har med anledning häravgenom en särskild förordning (1981:305) ålagts alt se över deföreskrifter, anvisningar och råd som särskilt riktar sig till kommuner ochlandstingskommuner i syfte att minska den statliga fillsynen och delaljkonlrollen.Regler som inte längre behövs skall upphävas. Syftet med översynen är ocksåall fä till stånd en ökad terminologisk klarhet genom att begreppetanvisningar skall mönstras ut. En ändring (SFS 1981:306) har dessutom gjorts iallmänna verksstadgan (1965:600) som innebär att myndighelerna skall sträva efter en minskad stafiigdetaljkonlroll av kommuner ochlandsfingskommuner. Vid översynen skall myndighelerna samråda med stat-kommungruppen. En samladredovisning av de frågor som äraktuella i sammanhanget har presenterats av stat-kommungruppen som underlagoch vägledning för myndigheternas översynsarbete (Ds Kn 1981:16). Översynsarbetet beräknas pågå under hela /83. Myndighelerna har ålagts att redovisa resultatenav översynen för regeringen . I det fortlöpandeöversynsarbele som pågår i fråga om samhällsförvaltningen intar den stafiigautredningsverksamheten en central plats. OUka initiativ har därför tagits för attfrågan om ökad självstyrelse skall behandlas i samband med att oUka sakområden utreds. Enändring (1981:307) har gjorts ikommittéförordningen (1976:119) så att det i betänkanden som behandlar kommunala och landstingskommunala verksamhetsområden skall redovisas en bedömning avvilka effekter kommitténs förslagmedför för den kommunala självstyrelsen. Vidare har kommiltédi-rekfiv (Dir 1981:42) om begränsning av statlignormgivning utfärdats. I direkfivenanges att kommittéer och särskilda utredare bör inrikta utredningsarbetet på åtgärder som leder till ökadkommunal självstyrelse och kostnadsbesparingar i den kommunalaverksamheten. Stat-kommungruppenhar i en särskild rapport (Ds Kn 1981:20) lill regeringen lämnat en redovisningav det hittillsvarande utredningsarbetet med all åstadkomma besparingar och förenklingar för denkommunala sektorn. Arbetsgruppen fortsätter sin verksamhet även /83 och skall avge sin slutrapport till regeringen under hösten1983. Påkommunallagsliftningens område pågår ett reformarbete som syftar lill att fullfölja 1977 årskommunallagsreform. Kommunalrättsutredningenrör (Kn 1977:06) har lagt fram betänkandet (SOU 1981:53) kommunala styrelse -en parfiell översyn av kommunallagen. Betänkandet remissbehandlas f. n. Utrednings- 1981/82:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 4 arbete pågår också bl. a. beträffande kommunalaföretag, kommunalbesvär saml sammanförande av vissa speciallagar om denkommunala kompelens-en. Utredningsförslag i dessa ämnen väntas under våren1982. Vidare har en särskild utredare (1981:01) lillkallals med uppdrag alt se över lagen om kommunalförbund m.m. Inom det kommunalekonomiskaområdet har utredningen (Kn 1980:01) om inomregional skatteutjämning lagt framsill slutbetänkande (SOU 1981:93) Inomregional skalleutjämning. Belänkandelkommer att remissbehandlas . demokrati m. m. Frågor om demokrati ochmedborgarinflytande saml om kontakterna i allmänhet mellan de enskilda ochsamhällets organ intar en framträdande plats i departementets arbete. På delkommunaldemokratiska området fortsätter utredningsarbetet genomkommunaldemokratiska kommittén (Kn 1977:07). beräknaskommittén lägga fram förslag som syftar till alt förbättra de förtroendevaldasarbetsvillkor. Kommittén har också i uppdrag all utvärdera denförsöksverksamhet som bedrivs enligl lagen (1979:408) om lokala organ ikommunerna. I december 1981publicerades en inom kommundepartemenlet utarbetad rapport. Lokala organ - Ettsäll alt förbättra den kommunala demokratin? Rapporten innehåller bl. a. enredovisning av den nu pågående försöksverksamheten. Demokralifrågorna harnära anknytning lill folkrörelsernas roll i samhället. Del översynsarbeleangående relationerna mellan samhället och folkrörelserna som har pågått undersenare år drivs vidare i nära samverkan med folkrörelserna genom en särskildreferensgrupp. Referensgruppen har medverkat vid anordnadel avfolkrörelsekonferensen F 81 Folkrörelserna och forskningen. Under år 1982kommer inom referensgruppens ram alt anordnas en konferens om kvinnor blandmän i folkrörelserna. Inom ramen förfolkrörelsearbelet utarbetas inom departementet fortlöpande rapporter i syfteatt fånga upp och sprida kunskap om aktuella folkrörelsefrågor. Under år 1980utgavs rapporterna Folkrörelserna och demokratin och Folkrörelserna ochkommersialismen. presenterades rapporten kooperation - ettfolkrörelsealternaliv. Vidare har gettsul två handböcker för föreningslivet, nämligen Regler för föreningen - juridiskhandbok för föreningslivet och Bevara din historia - senare handboken har framställts i samarbete med . publicerades en omarbetad upplaga av skriftenStatliga anslag lill folkrörelserna. I den nya upplagan tas för första gångenäven med kommunernas och landstingskom- 1981/82:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 5 En rapport omfolkrörelserna och del nya informationssamhället saml en handbok omkooperalionsfrågor kommer att ges ul av referensgruppen . En särskild arbetsgrupp(Kn 1978:A) har utarbetat en . Samhällsguiden,som gavs ul första gången . En ny omarbetad upplaga gavs ul våren 1981.Den nya Samhällsguiden finns nu också som talbok. Syftet är alt på elllältillgängligl sätt ge allmänheten information om rättigheter och skyldighetersaml om bestämmelser som gäller på olika områden. harinom departementet utarbetats en promemoria (Ds Kn 1981:19) kontrollöver spelhallar-en olämplig ungdomsmiljö. I promemorian föreslås kommunerna fåökad möjlighet att bestämma över etablering av spelhallar. Promemorianremissbehandlas f. n. och avsikten är all den skall kunnaläggas till grund för en proposition. Länsstyrelserna m. m. Den regionalaförvaltningen har ökat i betydelse under de senare decennierna. Delta är enföljd bl. a. av alt slalsmaklerna i stigande utsträckning har lagt ansvaret förviktiga samhällsuppgifter på lokal och regional nivå. Länsstyrelserna fungerarsedan lång lid tillbaka som den samlande företrädaren i länet för de statligaintressena inom olika samhällssektorer. Härigenom påverkas länsstyrelsensarbetsförhållanden av förändringar och neddragningar av dencentrala verksamheten. Kommundeparlemenlels arbete under /82har alltmer koncentrerats lill all förbättra samordningen av regeringensåtgärder i de delar som berör . En annan sida av denna strävan äratt forlsälla delegeringen av beslut från regeringen lill länsstyrelserna ochall ge länsstyrelsernas organisationsnämnd () en mer aktivt stödjande roll iförhållande till länsstyrelserna. Betydande förändringar avden statliga länsförvaltningens uppgifter och struktur har skett under senaretid. Länsdemokralikommillén (Kn 1976:04), som utreder formerna för ökadlänsdemokrali, avser all lägga fram ett slutbetänkande under år 1982.Länsdomstolskommittén (Kn 1977:01) har i sill slutbetänkande (SOU 1981:75)behandlat frågorna om länsrätternas målområden och ell administrativttvåpartsförfarande. Genom dessa betänkanden kommer slalsmaklerna all fåunderlag för all kunna la ställning lill den regionala samhällsförvaltningensframtida roll, uppgifter och struktur. Utredningen (Kn 1980:02)om redovisningssystemet för exekutionsväsendet () har i juni 1981överiämnat betänkandet (Ds Kn 1981:5) Datorstöd för exekutionsväsendet medbilaga A (Ds Kn 1981:6) Utvärderingsrapport Prop.1981/82:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 6 av det på försök drivna ADB-baseraderedovisningssystemet för exekufions-väsendet () och bilaga B (Ds Kn 1981:7) Allernalivadriflsstruklurer för exekutionsväsendets ADB-system. Betänkandet med fillhörandebilagor har remissbehandlats och läggs nu fill grund för förslag lill riksdagen.Det föreslåsatt REX-systemet införs i samtliga kronofogdedistrikt med början . Länsstyrelserna haren betydelsefull roll inom skatteadminislrafionen. Ökade insatser görs nu föratt förslärka revisions- och kontrollverksamhet. Med anledning avden bristande balansen i skattekontrollen, behovel av att öka statens intäkler saml viktenav alt den beslutade skattereformen kombineras med en utökad kontrollav de mera komplicerade deklarationerna förstärks mervärdeskaltekonlrollen och resurserna för denkvalificerade revisionen i den direkta skallekontrollen. Till stor delfinansieras förstärkningen genom att rationaliseringsvinsten från uppbördsreformen återförs. Anslaget tillcivilbefälhav.arna tas upp med ett beräknat belopp i awaklan på en propositionom totalförsvaret som läggs fram . m. m. Frågor medanknytning till samhällets räddningstjänst berör såväl kommunerna ochlänsstyrelserna som flera andra myndigheter. Resurser för räddningstjänst finnsuppbyggda på många olika håll i samhället. Genom en förbättradsamordning av resurserna kan räddningstjänsten effektiviseras. Dessa frågor har underde fått stor aktualitet. (Kn 1979:01)har lämnat e« principbetänkande (SOU 1981:82) SamhäUets räddningstjänst, sombehandlar frågan om huvudmannaskapet för den framtida räddningstjänsten.Förslaget remissbehandlas f. n. En proposition i huvudmannaskapsfrågan kommer alt läggasfram för under år1982. uppdrag ingår också frågorna om ersättning till enskilda pågrund av naturkatastrofer samt om geotekniska undersökningar och förebyggande åtgärder motjordskred. Kommittén beräknas lämna förslag i båda dessa frågor under början avår 1982. Med syfte att följaupp allvarliga olyckshändelser och tillbud fill sådana händelser, harregeringen filisatt en kommitté (Kn 1981:02), som har fält till uppgift att görakompletterande undersökningar beträffande säkerhetsåtgärder ochräddningsinsatser. Avsikten är alt erfarenheterna snabbt skall sammanställasför alt samhällsinsatserna skaU kunna förbättras. En särskildarbetsgrupp inom har överarbetat det förslag (Ds Kn 1979:5) förbättrad och utvidgad brandförsvarsulbildning som avlämnadesav sakkunniga för översyn av brandförsvarsutbildningen m. m. Efterremissbehandling av arbetsgruppens förslag avses en proposition i frågan bli framlagd för underår 1982. Prop.1981/82:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 7 har vidbehandling av propsifionen om miljösäkrare sjötransporter (prop.1980/81:119, CU 1980/81:38, rskr 1980/81:376) godkänt regeringens förslag omförstärkning av beredskapen för bekämpning av miljöfarliga utsläpp tillhavs saml i kuslvatlnen, och . Enligt beslutet har statens brandnämnd fått medel för allpåbörja uppbyggnaden av regionalaförråd av bekämpnings- och saneringsmateriel. Till statens brandnämnd harvidare lämnats uppdrag alt närmare utreda frågan om organisafion avpersonalberedskapen för kemikaliebekämpning fill sjöss. Kustbevakningensresurser för oljebekämpning lill havs har ytterligareförstärkts genom fidigareläggning av beställning av två miljöskyddsfarlyg,anskaffning av nya strandbekämpningsbåtar samt projektering av ombyggnad av yllerligare två fartyg. Arbetet med ett särskUt handlingsprogram för miljösäkrasjötransporter på och (Ds Kn 1981:1) har slutförts. Flera avutredningsförslagenbehandlas i årets budgetproposition. InomregeringskansUet och på myndighetsplanet bedrivs ell arbete med syfte all marinensresurser skall kunna utnyttjas effektivare vid större olje-ochkemikaliebekämpningsoperalioner. Arbetet har lett fill att en samver-kansplan har tagitsfram gemensamt av och marinen. I samband med del avsikfiiga utsläpp avolja som inträffade på togs inifiativ från regeringenfill att följa upp händelsen i syfte att effektivare kunna ingripa motavsiktliga oljeutsläpp. Dettasker i samarbete med de berörda nordiska länderna. Inom räddningstjänstområdelpågår även ett betydande internafionellt samarbete. förekommer samverkan mellan de nordiskaländerna inom ramen ärs Köpenhamnsavlal, mellan Nordsjöslaterna enligt 1969ärs Bonnöverskommelseoch mellan Öslersjöslalerna enligl Helsings-forskonvention. Ettmera vidsträckt samarbete förekommer dessutom inom förtekniska sjöfartsfrågor (IMCO). deltar aktivt i det internationellasamarbetet på räddningstjänstområdel. Genom detta samarbete får ländernafillfälle att utbyta erfarenheter om bekämpning av föroreningaroch tillgodogöra sig forskningsresultat i andra länder. Det blir också möjligtall samla olika länders resurser för alt bekämpa oljeutsläpp. På del kyrkligaområdet har ell flertal utredningar slutfört sitt arbete ochavgett betänkanden, som efter remissbehandling avses ligga fill grund förproposifioner fill eller skrivelser till del allmänna kyrkomöte somregeringen har kallat samman lill . (Kn 1979:02) har lagt fram betänkandet (SOU 1981:20) Omprövning avsamvetsklausulen - Män och kvinnor som präster i . En proposition pä grundval av utredningensbelänkande 1981/82:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 8 läggs fram för . Förslaget om altupphäva lagen (1958:514) om kvinnas behörighet till prästerlig tjänst ochförslaget lill en ny lag om tillfällig upplåtelse av kyrkorum skallunderställas allmänna kyrkomöte. Utredningen (Kn 1979:04) ombegravningsverksamheten har lämnat belänkandel (SOU 1981:36)Begravningsverksamheten. Belänkandet har remissbehandlats och kommertillsammans med remissyttrandena att underställas kyrkomötet för yttrande. Vidare har ell belänkande(SOU 1981:6) Översyn av lagen om församlingsslyrelse avlämnats. I samband medall delta belänkande har sänts på remiss har också promemorian (Ds Kn 1981:9)Valbarhet lill kyrkvärdsuppdrag remitterats. Däri redovisas den utredning avfrågan som har verkställts inom kommundepartementel efter framställning fränriksdagen (mol. 1979/80:1050, KU 1980/81:5, rskr 1980/81:15). En propositionmed förslag lill ny lag om församlingsslyrelse avses bli förelagd riksdagenvåren 1982. Kyrkofondsulredningen (Kn1980:05) har lagt fram delbelänkandet (SOU 1981:88-89) Ekonomisk utjämning inomsvenska kyrkan. I detta föresläs ell enhetligt system för ekonomisk utjämningmellan de kyrkliga kommunerna via kyrkofonden. Systemet avses att med början ijanuari 1983 i princip ersätta både det nuvarande statligaskatleuljämningssystemet och den inomkyrkliga utjämning som sker viakyrkofonden. Del föreslagna systemet utgör en första grundläggande etapp iutredningens arbete. Den andra etappen för utredningen är att på grundval av ennärmare undersökning av de kyrkliga kommunernas koslnadsslruklur överarbeta detföreslagna systemet. 1979 årskyrkomöteskommilté (Kn 1979:06) har lagt fram förslag om reformerat kyrkomöte,kyrklig lagstiftning m. m. (SOU 1981:14). Förslaget har remissbehandlats ochövervägs f. n. inom . De nu nämndautredningarna berör väsentliga delar av organisatoriska ochekonomiska förhållanden. Men även beträffande kyrkans gudstjänstliv har förslagtill reformer lagts fram. Sålunda har1969 års psalmkommillé (U 1970:47) lämnat delbelänkandet (SOU 1981:49-52) Densvenska psalmboken, band 1. Vidare har kyrkohandboks-kommitté (U1969:4) avgeU belänkandet (SOU 1981:65-68) , band 5Kyrkliga handlingar, med bilagorna 3-5. Efter remissbehandling av betänkandenakommer kyrkomötet all få yttra sig över förslagen. Del avkyrkohandbokskommillén tidigare lämnade belänkandel (SOU 1979:12) , band 4, , har remissbehandlats. Enarbetsgrupp inom kommundepartemenlet har överarbetat kommilléförslaget medbeaktande av den kritik och de synpunkter som har kommit fram vidremissbehandlingen. Arbetsgruppens förslag (Ds Kn 1981:14), Ny evangeliebok,avses också bli framlagt kyrkomöte för yttrande. 1981/82:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 9 Anslagen för /83 För nästa budgetår begärsanslag på 2 922 milj. kr. för verksamheten inom kommundeparlemenlels område. Länsstyrelserna m. m. För att förbättramervärdeskatlekontrollen och kontrollen av svårgran-skade självdeklaralionerförstärks länsstyrelsernas mervärdeskalteenheter och personalresurserna för denkvalificerade revisionen. Medel beräknas för reslaureringsarbeten på domkyrkorna i , .Strängnäs och samlVadslena klosterkyrka. m. m. Medel beräknas förstatens brandnämnds fortsatta uppbyggnad av regionala förråd avoljebekämpningsmateriel och för fortsatta anskaffning avbekämpningsanordningar och bekämpningsmedel Anslagsförändringarnainom kommundeparlemenlels verksamhetsområde i förhållande lill statsbudgetenför /82 framgår av följande sammanställning (milj. A. Kommundepartementet m. m. Länsstyrelserna m. m. D. m. m. 1981/82:100 Bilaga 18 Kommundepartementet Anmälan till statsbudgeten för budgetåret1982/83 såvitt avser kommundepartementets verksamhetsområde A. KOMMUNDEPARTEMENTET M.M. 1980/81 Utgift 9 751252 1981/82 Anslag 10587 000 1982/83 Förslag 11099 000 Förvaltningskostnader (däravlönekostnader) ( 9 551 000) (-1-474 000) Med hänvisning fill sammanställningen beräknarjag anslaget för näsla budgetär lill . Anslaget har beräknatsenligt huvudförslaget. Jag hemställer att regeringen föreslår att lillKommundepartementet för /83 anvisa ett förslagsanslag av . Prop.1981/82:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 11 Kommittéer m. m. 1980/81 Utgift 8 957 296 Reservafion 8 658 516 1981/82 Anslag 10 000 000 1982/83 Förslag 7 500 000 Med hänsyn till den beräknade omfattningen avutredningsverksamheten böranslaget föras upp med . för nästa budgetåret. Jag hemställer attregeringen föreslår att fill Kommittéer m. m. /83 anvisa ett reservafionsanslag av . Anslaget bör för näsla budgetår föras upp med oförändratbelopp. Jag hemställer attregeringen föreslår att till Extrautgifter för /83 anvisa elt reservationsanslag av . Prop.1981/82:100 Bilaga 18 Kommundepartementet Länsstyrelserna, B 2. Lokala skattemyndigheterna,B 3. Kronofogdemyndigheterna och B 4. Landets 24 länsstyrelsersvarar för den statliga förvaltningen i länen. De har till uppgift att främjaresp. läns utveckling och befolkningens bästa saml att verka för alt statlig,och landstingskommunal verksamhet samordnas och anpassas lill deregionalpolitiska målen. Länsstyrelsernasarbetsuppgifter är mångskiftande och omfattar bl. a. den regionalpolitiskaplaneringen, den fysiska riksplaneringen, plan- och byggnadsväsendel,fastighelsregistreringen, naturvården, miljöskyddet, livsmedelskontrollen,kulturminnesvården, den allmänna hälsovården, den sociala omvårdnaden, väg- ochtrafikväsendel, den civila försvarsberedskapen, räddningstjänsten,beskattningsväsendel, uppbördsväsendel, exekutionsväsendet, folkbokföringensaml den konsumenipoliliska verksamheten. Inom resp. län är länsstyrelsenhögsta polismyndighet saml huvudman för priskontorsverksamhelen. leds av enstyrelse med landshövdingen som ordförande och med 14 andra ledamöter.Landshövdingen är chef för . Som ställföreträdare förlandshövdingen fungerar i en länsöverdirektör och i övriga länen av avdelningscheferna. Med undanlag för i ärlänsstyrelserna organiserade med två avdelningar nämligen planeringsavdelningenoch skatteavdelningen. Avdelningschef är ell länsräd. Dessutom finns en allmänenhet och en administrativ enhet. i har följandeavdelningar: planeringsavdelningen , laxeringsavdelningen,förvallningsavdelningen och administrativa avdelningen. I alla länsstyrelserutom i finns en länspolischefsexpedition. I Gollandslän fullgör de uppgifter som ankommer på länsbostadsnämnd. Under lyderi olika avseenden de lokala skattemyndigheterna, kronofogdemyndigheterna,polisväsendet och civilförsvaret. Antalet tjänster hos länsstyrelserna uppgår tillca 9 500. Om man bortser frånsärskilt beräknade uppbördsmedel, uppgår medelsanvisningen för innevarandebudgetår till ca 1 580 milj. kr. Prop.1981/82:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 13 De lokalaskattemyndigheterna verkställer mantalsskrivning, upprättar allmän röstlängd,lar befattning med taxeringsarbele saml debitering och uppbörd av skatt m.m.,bestämmer pensionsgrundande inkomst saml utövar kontroll över all vissuppgiftsskyldighet inom den allmänna försäkringen fullgörs. ärchefsmyndighet för de lokala skattemyndigheterna i länet. Den lokalaskattemyndighetens verksamhetsområde är fögderiet. Chef för lokalskallemyndighet är en fögderichef. Antalet tjänster hoslandels 120 lokala skallemyndigheter uppgår till ca 4 400. Om man bortser frånsärskill beräknade uppbördsmedel, uppgår medelsanvisningen för innevarandebudgetår lill ca 650 milj. kr. Den exekutivaverksamheten avser dels det allmännas fordringar för skaller, böter, allmännaavgifter m. m., dels ärenden somanhängiggörs av enskilda rättsägare. Den förra ärendegruppen dominerar.Kronofogdemyndighet handlägger arbetsuppgifter enligl utsökningsbalken(1981:744) däribland exekutiv försäljning av fast egendom. Dessutom ärkronofogdemyndighet skyldig att handlägga ärenden enligt lagen (1970:741) omstatlig lönegaranti vid konkurs. Fr. o. m. är vissakronofogdemyndigheter lillsynsmyndigheler enligt 42 § konkurslagen (1921:225)och har i denna egenskap tillsyn över förvaltningen i konkurser. För den exekutivaverksamheten är landet indelat i kronofogdedislrikt. I varje distrikt finns enkronofogdemyndighet med en kronodireklör eller kronofogde som chef.Riksskatteverket är centralmyndighet för administration avkronofogdemyndigheterna. Anlalel Ijänster inom de 81 kronofogdedistriktenuppgår till ca 2 800. Om man bortser fränsärskilt beräknade uppbördsmedel, uppgår medelsanvisningen för innevarandebudgetår lill ca 450 milj. kr. Landets sexcivilbefälhavare verkar i fred för all totalförsvaret inom resp. civilområdeplanläggs så att del i krig och vid krigsfara kan föras med en enhetliginriktning samt så alt största möjliga försvarseffekt uppnås.