prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — Under delprogrammetArbelshjälpmedel ål handikappade bestrids kostnader för bidrag lill arbetsbiträde,särskilda anordningar på arbetsplatsen saml speciella arbetslekniskahjälpmedel. Därtill kommer bidrag och lån lill motorfordon, som handikappadbehöver för alt kunna förvärvsarbeta ellergenomgå yrkesutbildning. Som ett led iinsatserna under kommer medekonomiskt slöd av och arbetarskyddsfonden att ge ul eninformationsskrift om tekniska lösningar förhandikappanpassning i arbetslivet. Denna "idébok" skall distribueras bl.a.till skyddskommittéer, anpassningsgrupper,personalansvariga, företagshälsovård, handikapporganisationer ochparterna på arbetsmarknaden. I sin anslagsframställninginför /83 räknar AMS med ett ökat utnyttjande av bidragen tillarbetslekniska hjälpmedel, särskilda anordningar på arbetsplatsen ocharbetsbiträden. För egen del konstaterar jagatt del inle finns ekonomiska möjligheter att utökabidragsgivningen. Detta innebär att arbetsmarknadsverket får pröva dessaärenden noggrant och i de fall anordningen också ger en rationaliseringsvinst eller kan anses utgöra en allmänarbetsmiljöålgärd, bl. a. bedöma om anordningeni enlighet med gällande bestämmelser helt eller delvis bör betalas avarbetsgivaren. Jag avser föreslå regeringen all den i regleringsbrevfastställer en gemen- 1981/82:100 Bilaga 15 135 sam ram för vissa mera kostsamma beslut om bidrag tillhjälpmedel och anordningar. AMS föreslår all s.k. kollektivt förberedande åtgärder skall kunna vidtagas för all i förväganpassa arbetsplatser för sökande med specifika handikapp. Sådan anpassning skall kunnaske ulan all åtgärderna knyts viss person. Med hänvisning till vad jag redan anfört om utrymmet för reformer ärjag inle beredd alt biträda förslaget.Samma ställningslagande gör jag vadgäller AMS förslag om bidrag för socialkurativ personal på arbetsplatsermed flera svårt handikappade personer. De särskilda slödsom har kunnat lämnas för att ge anställda med syn-ellerhörselhandikapp möjlighet all delta i utbildning på arbetsplatsen bör kunna lämnas också ifortsättningen. Bidrag till inläsning pä ljudband av kurslitteratur till synskadad anställd bör således kunna lämnas liksom bidrag lill leckentolkar åt döva vid utbildning iföretag. Vidare bör slöd kunna lämnas för alt ge utbildning iteckenspråk för arbetsbiträden åt döva.Sådan utbildning bör - inom givna budgetramar - också kunna omfatta tolkar som biträder dövblinda i arbetet. Jagberäknar att kostnaderna för dessa ulbildningsslöd sammantaget skall uppgå lill högst 1,2 milj. kr. AMS föreslår enkraftig höjning av stödet lill motorfordon åt handikappade. Frågan om hurett framlida slöd till motorfordon ät handikappade skall utformas utreds f. n. av bilslödskommilién(S 1979:04). I avvaktan på kommitténsförslag ärjag inle beredd all föreslå förändringar av del arbetsmarknadspolitisklmotiverade bilslödel. har gällt att högst 34,8 milj. kr. får användas för bidrag lillmotorfordon. Utgifterna har hillillsavsevärt underskridil högslbeloppel. Jag återkommer strax lill dennafråga. Del sammanlagdamedelsbehovet för delprogrammet Arbelshjälpmedel ål handikappade beräknarjag tilloförändrat . för /83. I sinanslagsframställning för /83 föreslår AMS en fördubbling avbidragsbeloppen lill näringshjälp från . Under budgetåret1980/81 beviljades ca 300 personer näringshjälp för att börja eller i vissafall fortsätta verksamhet som egen företagare. Detta innebär alt desenare årens tendens lill minskning av antalet personer som använt slödel kvarstår. Också för dennautgiftspost gäller att anvisade medel inte har behövts tas i anspråk fullt ut. Den pariamentariskautredningen (A 1981:02) om arbetsmarknadsverkets ansvarsområde och organisation skall enligt sinadirektiv (Dir. 1981:65) också se övernäringshjälpen. Jag är mot denna bakgrund inte beredd att biträda AMS förslag om förändringar av näringshjälpens nuvarandeutformning. Jag beräknar inga medel särskilt för stödformen. Utgifterna förnäringshjälp får i stället belasta delprogrammet Arbelshjälpmedel 1981/82:100 Bilaga 15 136 åt handikappade under /83. Detta innebären besparing om 13,5 milj. kr., som ingår i regeringens besparingsprogram. Den 1 juli 1980omvandlades arkivarbele och halvskyddat arbete lill en nysysselsältningsform kallad anställning med lönebidrag. För den nya stödformen gäller föreskrifter som meddelas iförordningen (1980:338, ändrad 1981:445). har beslutat (prop.1981/82:30, bil 7, AU 1981/82:1, rskr1981/82:15) om vissa begränsningar av möjligheterna all lämna lönebidrag för personer som redan har enreguljär anställning hos arbetsgivaren. I propositionen förordades altmöjligheten att erhålla bidrag genomall överföra redan anställda till anställning med lönebidrag skulle upphöra från . Liksom hillillsskulle dock överförings-möjlighetrri finnas, när del gäller anställda somåtergår i arbete efter all ha uppburithelt sjukbidrag enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. Vidare skullemöjligheten alt föriänga lönebidrag för dem som har överförts lill anställningmed lönebidrag upphöra frän samma tidpunkt. Vid riksdagensprövning av frågan om lönebidrag för personer som överförts lillbidragsformen, gjordes dock den bedömningen all möjligheten att utgeförlängt bidrag för dessa tills vidare skall bibehållas inom den enskilda sektorn.Enligl arbetsmarknadsutskottet finns det i elt längre tidsperspektiv skäl förall avveckla de förlängda bidragen för de redan anställda, som överförts tillstödformen. Utskottet har förutsatt all regeringen undersöker hur en sådan avveckling lämpligen bör ske och därvid övervägeralternativa stödformer eller liknande anordningar. AMS bör i sin anslagsframställning för /84kunna lämna förslag om lämpliglidsrymd för en sådan avveckling sedan man undersökt situationen för deberörda arbetstagarna. Styrelsens förslag om ev. alternativa slöd bör kunna grundas på överläggningar med berördaparter och myndigheter om hur dearbetstagare som omfattas av bidragsgivningen skall kunna tillförsäkrasen tryggad utkomst. Genomriksdagsbeslutet att avskaffa överföringar av redan anställda markeras änstarkare all lönebidragel i första hand är ett instrument för all ökamöjligheterna för arbetshandikappade all fä en anställning. Delta har också betonats av AMS i styrelsensanslagsframställning. Medel som sparas ingenom slopande av överföringar av redan anställda bör, enligl styrelsens förslag, i stället användas för attförbättra stödet för de mest svårplacerade. Jag delar AMSuppfattning all särskilda åtgärder behövs, om sökande med svåra handikappskall kunna placeras pä den reguljära arbetsmarknaden. Jag vill dockerinra om att vissa förbättringar av lönebidragen redan har genomförts. Enhögre bidragsnivå kan således tillämpas för all underlätta för svårthandikappade ungdomar alt etablera sig på arbetsmarknaden. Del högre bidraget får också lämnaslill arbetsgivare som anställer 1981/82:100 Bilaga 15 137 personer som sysselsätts i verksläder för skyddatarbete. En ökad ulplacering från den skyddade sekiorn ger också ökademöjligheter all erbjuda skyddatarbete för de grupper som har svårast all hävda sig pä den reguljära arbetsmarknaden. har också införtsen viss möjlighet all ligga kvar påen högre bidragsnivå i de fall en handikappad anställd riskerar alt förlora sin anställning. Denna möjlighet skalldock användas ytterst restriktivtoch bara om den anställdes arbetsförmåga försämrats avsevärt i förhållande fillvad som gällde vid anställningstillfället. Jag utgår från att arbetsförmedlingen gör sådana bedömningar närhandikappade sökande placeras, all platser med högre lönebidrag så långtmöjligt används för sökande som behöver sådant särskill stöd. Jag beräknar all detförhöjda lönebidraget för svårt handikappade ungdomar kommer all omfatta högst 850personer, stödet för ulplacering frän skyddade verksläder 300 personer ochförhöjt lönebidrag i övriga fall 50 personerunder /83. Innan den nyasysselsätlningsformen anställning med lönebidrag infördes uttrycktes påvissa häll oro för all den skulle få negativa effekter för dem som sysselsattesi arkivarbele. Oron gällde främst de allmännyttiga organisationernasmöjligheter all ikläda sig arbetsgivaransvar och kostnadsansvar för dessaarbetstagare. Erfarenheterna ger inle slöd för dessa farhågor. I millen av oktober1981 hade 32410 personer anställning med lönebidrag, vilket innebär en ökning med merän 3 500 personer jämfört med sammalid året innan. Ca 6600 platser fanns hos statligamyndigheter och motsvarande, ca 8200 hosallmännyttiga organisationer och återstoden hos enskilda förelag, kommuner, landsting och affärsdrivande verk. (Anlalel personer kan vara högre än antalet platser, p. g. a. )Antalet platser hos de allmännyttigaorganisationerna har ökat sedan reformen genomfördes. Antalet var då ca 7400. Detta måste tyda på attorganisationerna kan ta på sig kostnadsansvar. Man kan ocksä finna visst stödför antagandet om organisationernasbetalningsförmåga i del förhållandel all löneutvecklingen inom denna sektor varit väsentligt mera gynnsam fördem som anställts med lönebidrag änvad som gäller t.ex. för dem, som har lönebidrag inom den statligasektorn. 1979/80:100, bil. 15 behandlades frägan om antalsmässig begränsning avlönebidragsplalser. Föredraganden erinrade om all slalsmaklerna dittills hadebegränsat det anlal arkivarbelsplalser som fick finnas inrättade medannågon motsvarande begränsning inle hade funnits för den halvskyddadesysselsättningen. I propositionen föreslogs all man fortsättningsvis skullebegränsa det antal platser som får finnas hos arbetsgivare som får fulltäckning för sina lönekostnader, dvs. staten och försäkringskassorna. F.n.gäller att högst 6200 platser får finnas hos arbetsgivare. 1981/82:100 Bilaga 15 138 somfår hela lönekostnaden täckt av lönebidrag. Högst 5900 av dessa platser fårfinnas hos statliga myndigheter. Med hänsyn till del statsfinansiellalägel måste man , enligt min mening,ytterligare begränsa antalet platser hos arbetsgivare som får särskilt hög täckning för sina lönekostnader.Begränsningen syftar lill alt ge enökad kontroll av kostnadsutvecklingen vad gäller delprogrammet Anställning medlönebidrag. Jag föreslår därför all också antalet platser hos arbetsgivaresom varaktigt får av lönekostnaden skall begränsas. Detta innebär en återgång tillden ordning som gällde före för lönesubvenlioneradeplatser hos allmännyttiga organisationer. Jag avseratt senare föreslå regeringen all den i regleringsbrev lämnar föreskrifter om del högsta antal platser med 90%lönebidrag som får finnas hos allmännyttigaorganisationer. Jag vill i sammanhanget framhålla all enskilda företag, kommunala arbetsgivare ochaffärsdrivande verk för vilka en lägrebidragsnivå tillämpas liksom hillills bör ha möjlighet att ulan begränsning av antalet platser få lönebidrag enligtgällande regler. Allmännyttiga organisationerbör kunna få lönebidrag på denna lägre bidragsnivå utöver den kvot somfastställs för bidrag. Också detta överensstämmer med de regler somfidigare gällde för arkivarbele och halvskyddad sysselsättning. Liksomtidigare gäller att denna möjlighet inle slår till buds för statligamyndigheter. AMS beräknar attantalet lönebidragsplalser kommer att öka med 5 000 till totalt 38500 /83, inberäknal en föreslagen utökning med 1000 platser hosstatliga arbetsgivare. Mol bakgrund av vad jag anfört om begränsningar av anlalelplatser hos arbetsgivare, som fär särskill höga lönebidrag, är jag inle beredd all föreslåen utökning av platserna hosstatliga myndigheter. Det utrymme somskapas genom naturiig avgång frän statliga lönebidragsplalser bör enligl minmening ge utrymme för nya inplaceringar hos dessa arbetsgivare. Strävan bör vara all bereda dem somsysselsätts genom lönebidrag reguljära tjänster. Om detta sker i högreutsträckning än f. n., får ocksåarbetsförmedlingarna ökade möjligheter all placera arbetshandikappade sökande. Elt viktigt syfte medlönebidragsreformen var all ge detidigare arkivarbetsanslällda normala arbetsvillkor. Del är, som jag anförde budgetproposition, därförangeläget att arbetsförhållandena utformas så att en övergång lill reguljäranställning, ulan statligt stöd, främjas. Delta bör enligl min mening bl. a.innebära att lönebidragsplalser inteinrättas vid beredskapsarbeten och liknande temporära arbetsplatser. Jag vill i detta sammanhanghänvisa lill vad som har redovisats i budgetpropositionens bilaga 3, För flerahuvudtitlar gemensamma frågor. Bl.a.har regeringen ändrat föreskrifterna ianställningsförordningen (1965:601) såatt även tjänster som lillsälls med arbetshandikappade sökande skall kunna undantas från myndigheternas skyldighet attledigkungöra tjänster. Som statsrådet har redovisat ifråga om åtgärder inom Prop.1981/82:100 Bilaga 15 139 statsförvaltningen,har särskilda medel anvisats under åttonde huvudtitelns anslag F 8. lill slöd för utvecklingav nya metoder och olika slag av försöksverksamhet inom handikappområdet. Statsrådet har också meddelat sinavsikt all föreslå regeringen attuppdra åt SAMN att fortlöpande följa och utvärdera myndigheternas insatser för alt underlätta rekryteringenav handikappade. Jag bedömer att deföreslagna åtgärderna skall kunna främja möjligheterna för handikappade att få anställninginom statsförvaltningen. De bör ocksåunderlätta för dem som har anställning med lönebidrag inom denna sektor att övergå till reguljära tjänster, utanlönebidrag. Under budgetåret1980/81 har arbetsmarknadsverket inom en kostnadsram om 4,5 milj.kr. betalat arbetsledning, resor och Iraklamenlsersäll-ningar till vissaarbetsplatser, som sysselsätter personer anställda med lönebidrag. /83 beräknarjag dessa kostnader lill 5 milj. kr. AMS har under eltanlal år anordnat utbildning för arbetsledare m. fl. vid arbetsplatser somhaft anställda i halvskyddad sysselsättning. Jag beräknar att kostnaderna försådan utbildning inle skall översliga nuvarande nivå, . För budgetåret1982/83 beräknarjag all medelsålgången för Anställning med lönebidragkommer all uppgå fill . (+ ). Jag har därvidberäknat alt 10 milj. kr. kan inbesparas genom att möjligheten att överföraredan anställda fill anställning med lönebidrag - med de undantag somjag redan har redovisat -upphör den . Det sammanlagdamedelsbehovel under /83 för de i programmet Särskilda åtgärder förarbetsanpassning och sysselsättning ingående delprogrammen beräknas lill . (+103935000 kr.). Därav har för förvaltningskostnader beräknats . (+2220000 kr. Med hänvisning tillvad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslår att lill Särskildaåtgärder för arbetsanpassning och sysselsättning för /83 anvisa elt reservaiionsanslag av1632965000 kr. Prop.1981/82:100 Bilaga 15 140 1980/81 Utgift 1981/82 Anslag 1982/83 Förslag Från anslaget utgårbidrag till dels för täckande av underskottet iverksamheten vid verkstäderna för skyddat arbete, dels för investeringar. 1981/82 Beräknad ändring 1982/83 + 313000000 +60000000 +70000000 + 272000000 +5000000 - 10000000 Stiflelseorganisalionenför skyddat arbete - Samhällsförelagsgruppen-omfattar dels centrala StiftelsenSamhällsföretag med dotterbolaget , dels 24 rörelsedrivanderegionala (länsvisa) företag. Förelagsgruppen skall genom avlönat arbetebereda arbetshandikappade som inle kan få arbete på den reguljära arbetsmarknadenen trygg och meningsfull sysselsättning. Arbetsförmedlingen disponerar samtligaplatser för arbetshandikappade och anvisar de personer som är i behov avanställning hos förelagen. Med utgångspunkt i deförarbeten som konstituerar organisationens verksamhet har stiftelsen /81 utvecklat och dokumenterat förelagsgruppens uppgifter måloch inriktning. Delta har gjorts dels i elt övergripande måldokument, dels imer detaljerade beskrivningar inom olika funktions- och problemområden. Isamråd med AMS har vissa generella riktlinjer fastställts för frågor som röranställning av arbetshandikappade inom förelagsgruppen och för samarbetet medarbetsförmedlingen i dessa frågor. Företagsgruppens primärauppgift är alt vara ell arbetsmarknadspolitiskl instrument. skallverksamheten bedrivas affärsmässigt och vara en resurs inom del svenskanäringslivet. Förelagsgruppen har således såväl sociala som ekonomiska mål. Desociala mål som avser de arbetshandikappade är de primära. Både inom och utomförelagsgruppen har stor uppmärksamhet ägnats ät riskerna för konflikter mellanverksamhetens skilda mål. Kraven på effektivitet och affärsmässighet har intesällan uppfattats som ett hot mot de 1981/82:100 Bilaga 15 141 arbetshandikappade och som stridande mot grundtanken medverksamheten. Enligt stiftelsens mening bör dock inle riskerna förmålkonflikter överbelonas. Förbällringar av del ekonomiska resultatet skall främst uppnås genom skickligareaffärsverksamhet, säsom bättre marknadsinriktning och produktionsorganisation,men också genom bättre planering, organisation, ledning och resultatuppföljning. Behovet avarbetstUlfällen inom . Utvecklingen påarbetsmarknaden har stor betydelse för behovel av arbetslillfällen inomSamhällsförelagsgruppen. Den totala sysselsättningen och efterfrågan påarbetskraft, förändringar i arbetskraftens sammansättning, arbetslöshetensomfattning och även utvecklingen inom olika näringsgrenar, branscher ochgeografiska områden påverkar behovet av arbetstillfällen och vilkaarbetssökande som anvisas arbete inom förelagsgruppen. Omfattningen ochinriktningen av andra arbelsmarknadspolifiska åtgärder har också en avgörandebetydelse för dimensioneringen av förelagsgruppens verksamhet. En viktig faktorär också den reguljära arbetsmarknadens obenägenhet att anställa personer sominle lill fullo bidrar lill förelagens övergripandeekonomiska mål. Mol denna bakgrundanser stiftelsen det svårt alt ge en rättvisande bild av behovel avarbetslillfällen inom företagsgruppen. Några exakta siffror som beskriver delsamlade behovel finns inle heller att tillgå. AMS har i skrivelsetill stiftelsen framhållit att behovet av arbetslillfällen inom Samhällsförelagsgruppenkommer att vara stort under överskådlig lid. Enligl styrelsens bedömning bör dock detta behovunder /83 kunna fillgodoses genom ell effektivare utnyttjande av resurserinom förelagsgruppen. Detta sker dels genom ett ökat anlal anställda vidbefintliga verksläder, dels genom omdisponering av resurser säväl inom som mellan länen.AMS anser vidare det nödvändigt all förbättra villkoren för anställning medlönebidrag så all arbete på den reguljära arbetsmarknaden i ökadutsträckning skall kunna erbjudas dem för vilka en anställning inomSamhällsförelagsgruppen är del enda allernalivet. Mot denna bakgrund förordaralltså AMS inle någon yllerligare ökning av Samhälls-förelagsgruppens resurseri form av nya platser under /83. Arbetsmarknadspolitikenhar ulgåll från grundsatsen om allas rätt till arbete.Fortfarande är dock stora grupper av handikappade utestängda frånarbetsmarknaden. Mänga av dessa är inle ens registrerade som arbetssökande. Behovet av platserför sådant skyddat arbete inom som utgör ett led i ettrehabiliteringsprogram är relaterat lill kapaciteten hos olika vård- ochrehabiliteringsorgan. Behovel påverkas också av situationen på arbetsmarknaden. Omsorgskommillénhar i sitt slutbetänkande (SOU 1981:26) Omsorger om vissa handikappade bedömt behovelav arbete inom företagsgruppen förutvecklingsstörda och barndomspsykoliska. Dessa grupper är f.n. sällan registrerade som arbetssökande. Kommitténpekar på dels all betyd- 1981/82:100 Bilaga 15 142 ligt fler utvecklingsstörda totalt sell bör få lämnalandslingens dagcenlra och erhålla ett arbete inom ,dels alt förutsättningarna för dessa grupper all få ell sådant arbetevarierar mellan olika län. För all komma fill rätta med del sistnämndaförhållandet och nå en mer likvärdignivå på fillgången lill arbete i hela landet för dessa grupper föreslår kommittén därför en omedelbar utbyggnadav Samhällsförelagsgruppen med 2800 arbetstillfällen. Stiftelsen ser detsom en angelägen uppgift all ge allt fler gravt handikappade möjligheterlill arbete. Olika faktorer påverkar dock förelagsgruppens möjligheter allanställa personer med grava handikapp, t. ex. arbetsplatsernaslokalisering och tillgänglighet i övrigi, produktionsuppläggning, tillgång påstödresurser m.m. Arbetsförmedlingarnas bedömningar och prioriteringar vidanvisning av arbetssökande spelar också stor roll, liksom samspelet mellanarbetsförmedlingarna och förelagsgruppens verksläder. En undersökning avrekryteringen och urvalet av arbetstagare lill Samhällsförelagsgruppen, som genomfört under åren1980-81, visar att del största hindret för all anställa personer inomföretagsgruppen är bristen på arbetsuppgifter. Undersökningen visar också att de personer som arbetsförmedlingarna ansersvårast att placera på den reguljäraarbetsmarknaden (personer med psykiska, förståndsmässiga och socialmedicinskahandikapp) utgör en betydligt större andel inom än bland anställda med lönebidrag. De personersom anställs inom företagsgruppen har förutom angivet handikapp ytterligare arbetshinder i betydligt större omfattning änden grupp som anställs medlönebidrag. Undersökningen visar också all det inom företagsgruppen behövs ytterligare åtgärder för alt anpassa ochförändra organisafion och arbetsförhållandenför att underlätta och kompensera olika handikapp. av huvudsyftenamed Samhällsförelagsgruppens tillkomst var att få lill slånd enregional utjämning av tillgången på skyddat arbete. förskyddat arbete (OSA-kommillén) beräknade elt behov av omkring 5000 nya platser för all åstadkomma ensådan utjämning. I samband med övergångenlill den nya organisationen tillkom 1250 nya platser. Tillgången på skyddatarbete varierar dock fortfarande kraftigtmellan länen. Vidare saknar 67 kommuner helt verksläder för skyddat arbete. Även om behoven varierar ärresurserna f.n. ej tillfredsställandefördelade. En del av den regionala utjämningen kan åstadkommas genom en omfördelning och ell ökatulnylljande av befintliga platser och resurser. Med hänvisning tillAMS bedömning och regeringens besparingsdirektiv ulgår Samhällsföretagsbudgetförslag /83 inle från någon planerad utbyggnad med nya platser. Organisation.Samhällsförelagsgruppen omfattar som tidigare nämnts den centralastiftelsen och 24 regionala stiftelser/företag. För samordning avviss försäljning och marknadsföring, främst på export. 1981/82:100 Bilaga 15 143 finns det gemensamma säljbolagel . TillSamhällsföretag är vidare knuten en fasfighelsfond som äger och förvallarförelagsgruppens fasligheter. Den centralastiftelsen har gentemot staten ansvaret för att det skyddade arbetet i landetbedrivs enligl de av riksdag och regering angivna riktlinjerna. Den utövar ocksåtillsyn över de regionala förelagen och samordnar ,deras verksamhet, bl. a. genom all: fördela de statliga medel som tilldelas Samhällsförelagsgruppen och fastställa budget för resp. regionall förelag - fattaövergripande beslut beträffande planering, budgetering och ekono mi samt personal- och rehabilileringspolilik tillgodose behovet av branschmässig samordning och i övrigi biträda de regionala förelagen i frågor rörande produktion, inköp och marknadsfö ring - äga,förvalta och uppföra fastigheter i den för förelagsgruppen gemen samma fastighelsfonden. harfastställt en ram på 120 befallningar vid den centrala stiftelsen. Dennaram bedöms som fillräcklig även /83. De regionalaföretagen utgör juridiskt självständiga förelag med ansvar för förelagsgruppensverksamhet inom resp. län. /83 beräknas dessa tillsammans ha 30900anställda, fördelade pä 370 verksläder och 24 huvudkontor. Antalet arbetshandikappadeberäknas lill ca 25 200 och antalet direkt anställda(tjänstemän, arbetsledare, instruktörer m.fl.) till ca 5700. Sistnämnda antal är både i absoluta och relativa tal mindre än vadsom beräknades i anslagsframställningen /82. Samhällsföretagskall ge riktlinjer för bemanning av de regionala förelagens huvudkontor.Redan under år 1979 fastställdes en ram för huvudkontorens organisationoch dimensionering. /83 bedöms denna ram som tillräcklig, trots ell successivtökat anlal anställda vid verkstäderna.