prop · G503123 · 1981-12-31 00:00:00 — CFD, , kommun samt kommunalafastighetsbildningsmyndigheten och fastighetsregistermyndigheten i Sundsvallskommun avstyrker FADIR:s förslag i fråga om ansvar och organisation. Datainspektionen, fastighetsbildningsmyndigheten iVetlanda distrikt samt länsstyrelserna i och tillstyrkereller är positivt inställda till FADIR:s förslag i denna del. Härtill kommer deremissinstanser som är allmänt positiva till förslagen i betänkandet. Statskontoret anför bl. a. alt mycket starka skäl talarför atl en organisa- 1981/82:123 Bilaga 2 14 tion,som bör styras gemensamt av LMV och , har ansvaret för drift ochunderhåll så länge fastighetsregistret och inskrivningsregistret hålls sammansom ett system. Stpr enighet råder om att omläggningstakten bör höjas. Somframgår av den redogörelsen fyller fastighetsregistreringen och inskrivningsväsendetviktiga samhällsfunktioner. De båda verksamhetsområdena har grundläggandeanknytningspunkter som medför att viss samordning är nödvändig både i ettmanuellt system och i ett ADB-system. Med tanke på detta och med beaktande avde tekniska förutsättningar som förelåg vid ADB-reformens inledning är detnaturligt att reformarbetet har utgått från ett centralt och gemensamt systemför fastighetsregister och inskrivningsregister (Ds 1). Sedanreformgenomförandet kom i gång på allvar riksdagsbeslut harADB-systemet inom den uppsatta ekonomiska ramen utvidgats och kommer den 1juli 1982 att omfatta ca 600000 fastigheter, dvs. av landetsfastighetsbestånd på 4 milj. fastigheter. Omläggningstakten har successivt kunnatöka genom rationaliseringar och är nu 215000 fastigheter mot de år 1978kalkylerade 120000. AvFADIR:s betänkande och remissutfallet framgår att systemet fungerar väl idrift, är högt uppskattat av dem som använder det och är lönsamt jämfört medden hanteringen. Det står klart att systemet är ekonomisktfördelaktigt. Inom inskrivningsväsendet kan man med avsevärt lägrepersonalåtgång handlägga fler ärenden betydligt snabbare . Vid destörre inskrivningsmyndigheterna beräknas personalbesparingen uppgå tillomkring vid oförändrad ärendevolym. Med ADB-systemet kan mandessutom möta avsevärt ökade ärendemängder utan personaltillskott. Lönsamhetenökar således med stigande ärendevolym. De problem med långa expeditionsfidersom förekommer i de manu-elh förda registren är eliminerade vidinskrivningsmyndigheter med ADB-drift. Det förhållandet atl inskrivningsdaghålls varje arbetsdag har inneburit en väsenflig förbättring av servicen tillinskrivningsväsendets kunder. Detfinns också anledning att understryka den förbättring av arbetsmiljön ocharbetsinnehållet som ADB-systemet medför främst för inskrivningsväsendetspersonal. Arbetet med de tunga och ohanterliga fastighetsböckerna försvinner.Tidskrävande men enformiga arbetsmoment sköts maskinellt, som enomfattande delegering av beslutsbefogenheter från jurister till den mestadelskvinnliga biträdespersonalen har kunnat ske. Dessaomständigheter sammantagna talar enligt min mening entydigt för 1981/82:123 Bilaga 2 15 enfortsatt ADB-reform inom fastighetsregistreringen och inskrivningsväsendet. Jagskall i det följande behandla fastighetsdataverksamheten sedd i ett längretidsperspektiv och därefter ta upp frågan om reformarbetets vidare uppläggningoch inriktning. Jaghar i detta ärende särskilt samrått med chefen för . Detfinns alla skäl att räkna med alt den snabba datatekniska utveckling som harskett fortsätter under överskådlig fid. Kostnaderna fördatorutrustning kommer att minska, som utrustningens prestandaförbättras. Myndigheter och organisationer blir därigenom mindre beroende avteknik och kostnader vid utformningen av sina datasystem. Derationaliseringsvinster som kan stå att vinna med stora, gemensamma ochcentrala datasystem kommer sannolikt att minska. Vid utformningen avADB-system är användarnas behov av grundläggande betydelse. Systemen börutformas till verkliga hjälpmedel för användarna i deras verksamhet. Det ärdärför naturligt att användarna har ett reellt inflytande över utveckling ochdrift av ADB-systemen samt att de i möjlig mån själva utformar systemen. Dendatatekniska utvecklingen kpm-mer helt visst att underlätta detta. Vidsidan pm en långtgående anpassning av ADB-systemen den datprstöddaverksamhetens behov, organisatipn, ansvarsgränser pch be-slutsfprmer är det avstörsta vikt alt de ADB-system som väljs är ekonomiskt fördelaktiga ochallmänt sett rationella. Detta är en synpunkt som framträder med särskildstyrka i dagens ekonomiska läge men som också under överskådlig framtid kommeratt spela en avgörande roll. Enannan viktig princip för utformningen av ADB-system är att de bör förena högdriftsäkerhet med låg sårbarhet. För fastighetsdalaverksamhe-ten tillkommer detsärskilda kravet på rättssäkerhet i ärendehandläggningen ochregisterhållningen. Utformningenav fastighetsdataverksamheten på lång sikt bör enligt min mening ske medutgångspunkt i de principer som jag har redovisat och under beaktande avvunna erfarenheter. Fastighetsdataverksamhetenomfattar två organisatoriskt helt åtskilda verksamhetsområden.Inskrivningsärendena handläggs av inskrivningsmyndigheterna med domstolsverketsom central förvaltningsmyndighet. Fastighetsregistreringen ombesörjs avstatliga och kommunala fastighetsregistermyndigheter med LMV som centraltansvarig myndighet. Det finns inte f. n. anledning att räkna med några störreverksamhetsmässiga eller organisatoriska förändringar när det gäller dessa tväverksamheter. Det ter sig därför naturligt att det långsiktigautvecklingsarbetet sker med utgångs- 1981/82:123 Bilaga2 16 punkti de förutsättningar som gäller för var och en av de tvä verksamheterna. Fulltutbyggt kommer datorstödet att omfatta ett stort aptal enskilda myndigheterinom fastighetsregislreringen och inskrivningsväsendet. I det system som nugenomförs (Ds 1) är myndigheterna via terminaler anslutna till en central datori , Detta system fungerar bra. finns det emellertid anledning atlsöka sig fram till en annan lösning, En spridning av datordriften torde förframtiden från många utgångspunkter vara önskvärd. Huren spridd drift skall utformas bör givetvis främst bestärnmas av vad som ärbäst för verksamheten. Det skulle enligt min mening vara önskvärt atl varjehandläggande lokal myndighet har sin egen dator. Det allmänna datanät somteleverket nu bygger ut bör kunna göra det möjligt all även i ett spritt systembehålla inforrnalionsåtkomsten på den nivå som det nuvarande systemeterbjuder. Det allmänna datanätet planeras nämligen tillåta anslutning mellanterminaler och datorer runt om i landet. Denna teknik torde också komma attgöra det möjligt att på ett enkelt sätt föra över nödvändiga uppgifter från ettregister till ett annat. Riksdagenfattade ett principbeslut om att fastighetsdatasystemet skulle delasupp på ett syslem för fastighetsregister och ett för inskrivningsregister. Somjag har anfört bör man i det långsiktiga utvecklingsarbetet utgå frånde särskilda förutsättningar som gäller för faslighets-registerverksamheten ochinskrivningsväsendet. Om man gör en långtgående spridning av driften finns detenligt min mening mycket som talar för att man också gör en uppdelning i ettsystem för fastighetsregister och ett för inskrivningsregister. Enförutsättning för en uppdelning är enligt min mening atl det nödvändigainfprmalionsutbytet mellan registren kan ske över det allmänna datanätet samtatt delningen liksorn för övrigt också spridningen är ekonomiskt pchrationellt motiverad. 5.3Reformarbetets vidare uppläggning och inriktning Jaghar i det föregående föreslagit riktlinjer för utformningen av fastighetsdataverksamhetenpå . Frågan är nu om någon betydande förändring bör komma till ståndpå mera kort sikt och i så fall vilken innebörd förändringen bör ha. Somframgått har FADIR ansett att det finns ett behov av en snar förändring avfaslighetsdatasystemet. FApiR:s förslag går ut på en ny systemleknisk lösningoch en spridning av datordriflen till länsnivå med datorer placerade vidlänsstyrelsernas dataenheter. Systemet skall enligt förslaget vara gemensamtför fastighetsregister och inskrivningsregister. Motförslaget kan till eii början - i belysning av de principiella synpunkter jagnyss har fört fram - riktas den invändningen att tanken på att användalänsstyrelsernas datacentraler för driften är en kompromiss som 1981/82:123 Bilaga 2 17 byggerpå förutsättningen att en önskvärd spridning av driften till de enskildaregistermyndigheterna f.n. inte är ekonomiskt möjlig. Pä sikt kommer emellertidsom jag har anfört tekniska och ekonomiska faktorer att spela enunderordnad roll vid överväganden av delta slag. Att välja den lösningFADIR förespråkar innebär därför enligt min mening en alltför tidig låsning isystemfrågan och en omväg mot den mera slutliga utformningen avfaslighetsdataverksamheten. skulle organisationsstrukturenkompliceras på ett sätt som skulle försvåra en önskvärd renodling avansvarsförhållandena. Enannan följd av att realisera FADIR:s förslag skulle bli att överföringsarbetetsannolikt skulle störas väsentligt. Kostnader och tidsutdräkt skulle uppstå försystemutveckling och intrimning av del nya systemet. Erfarenhetsmässigt drarsådant mer tid och kostnader än man från början beräknar. Det kan inskjutasatl innebörden av FADIR:s förslag till systemteknisk lösning inte närmareframgår av kommitténs betänkande. I slutskedet skulle kostnader uppstå för attkonvertera Ds 1 till det nya systemet. Under hela överföringsperioden skulleman få arbeta med och underhålla tre skilda system: det systemet. Ds 1och det nya systemet. Så mycket står också klart att FADlR:s förslag - förutomsystemutvecklings-och konverteringskostnader samt kostnader förförsöksverksamhet före drift med rättsverkan - skulle ge en dyrare drift(enligt FADIR:s beräkningar 36 milj. kr. mot 20 milj. kr. i ettutbyggt Ds I). Vadjag har sagt nu leder mig över till det mera allmänna konstaterandet alt fråganom fastighetsdalaverksamhetens framlida utformning måste ses mot bakgrund avalt reformen efter en omfattande utvecklings- och försöksperiod har övergått iett skede av framgångsrikt genomförande. Som jag tidigare angett har t. ex.omläggningstaklen kunnat öka från 120000 till 215000 fastigheter inom enoförändrad ekonomisk ram. Med nuvarande takt kan reformen vara helt avslutadinom en . 1 fråga om system som redan är i drift är det självfallet inte minst med tanke på det statsfinansiella läget - av största intresse altså långt som möjligt ta till vara redan nedlagda kostnader. Minslutsats blir att den lösning som FADIR har föreslagit inte bör läggas tillgmnd för det fortsatta reformarbetet. Detta bör i stället inriktas på en snabboch säker övergång till ADB enligt i huvudsak samma riktlinjer som och medutnyttjande av de redan gjorda investeringarna. Hittillsvarande erfarenheter avDs I tyder också på atl sårbarhets- och datasäkerhetsaspekterna förfastighetsdatasystemets vidkommande har kunnat beaktas på etttillfredsställande sätt. Somframgått är det emellertid också min uppfattning att det naturliga äratt successivt anpassa organisationen och resursanvändningen till dendriftinriktade verksamhet som kommer att avlösa reformgenomförandet. SamUdigtsom det inte finns något behov av större systemförändringar finns det förutsättningar alt för den mera slutliga 10 1981/82. Nr123, Bilaga 2 1981/82:123 Bilaga 2 18 utformningenav fasUghetsdataverksamheten tillgodogöra sig den tekniska utveckling pådataområdet som kan förväntas ske . Jämsidesmed överföringsverksamheten bör därför ett utvecklingsarbete bedrivas för attförbereda en systemteknisk lösning för den mera slutliga utformningen avfastighetsdataverksamheten. I det arbetet, som bör ankomma på domstolsverketoch LMV i samarbete med CFD, bör de riktlinjer som jag har dragit upp för denlångsiktiga utvecklingen vara vägledande. Inriktningen bör vara att en sådanmera slutlig lösning kan börja tas i bruk . Jag avser attsenare detta år föreslå regeringen att lämna myndigheterna ett uppdrag av dennainnebörd. 5.4 Planeringenav det fortsatta reformgenomförandet Vadgäller det mera närliggande reformgenomförandet anser jag det vara något av ettlyckokast att, som skedde riksdagsbeslut, elappin-dela ADB-reformentidsmässigt och ekonomiskt och driva den i en takt som möjliggör en fortlöpandeanpassning till vunna erfarenheter och en stegvis höjning av organisationenskompelens. Detta har ulan tvivel bidragit till den driftsäkerhet som omvittnatföreligger i fastighelsdalasystemet. har fått en kontrollöver kostnadsutvecklingen som förmodligen skulle ha saknats vid ett meraforcerat genomförande. Enligtmin uppfattning finns det all anledning alt gå vidare på den inslagna vägen. femårsetapp skulle med nuvarande överföringstakt betyda att ytterligaredrygt en miljpn fastigheter kan överföras till ADB-drift. Därmed skulleADB-systemet omfatta minst 1,6 milj. fastigheter. I1982 års budgetproposition har jag föreslagit att arbetet under budgetåret1982/83 drivs vidare i oförändrad takt och med oförändrad inriktning. Jagförordar nu att ett nytt principbeslut fattas för det fortsatta arbetet underen femårsperiod - /83 inbegripet - som bör omfatta tiden /87. Idet följande avsnittet skall jag närmare utveckla hur jag ser pä det fortsattaarbetet . 5.5 Arbetetunder den andra etappen Spmjag tidigare anfört (avsnitt 5.3) bör överföringsarbetet prioriteras i detfortsatta arbetet med fastighetsdatareformen. F.n. är överföringstakten ca215000 fastigheter pm året. FADIR har föreslagit atl taklen höjs till 500000fastigheter varigenom reformen skulle vara helt genomförd före slutetav . CFD, och föreslog i sina anslagsframställningarför /83 atl takten skulle höjas till 300000 fastigheter . Prop.1981/82:123 Bilaga 2 19 Delstatsfinansiella läget ger f.n. inte något ekonomiskt utrymme för ökaderesurser till överföringsarbetet. Härtill kommer att det även av andra skäl ärönskvärt att inte bygga ut överföringsorganisationen alltför mycket. För denandra etappen bör därför beräknas en ekonomisk ram som utgår från oförändraderesurser för överföringsorganisationen. Fastighetsdataverksamheten skulledärmed med nuvarande överföringstakt vid etappens slut omfattadrygt 1,6 milj. fastigheter eller av fastigheterna i riket. Ienlighet med de ursprungliga planerna för reformen bör överföringsarbetet iförsta hand inriktas på län med ett fastighetsbestånd som ger upphov fill mångaärenden för främst inskrivningsmyndigheterna. Det är nämligen där som destörsta rationaliseringsvinsterna kan göras. Genom en sådan inriktning kanockså en större andel av de löpande ärendena hanteras med hjälp av ADB än somsvarar mot antalet fastigheter inom området. Även andra lönsamhetsfaktorer börsjälvfallet tas med när man prövar den geografiska inriktningen av projektet.Det bör liksom ankomma på regeringen atl efter förslag från ,LMV och CFD göra denna prövning. Arbetetmed den långsiktiga utvecklingen bör under den andra etappen bedrivas inomramen för tillgängliga medel. Jag förutsätter därvid att någon särskiltkostnadskrävande försöksverksamhet inte kommer alt bli aktuell under denetappen. Underår 1984 bör de tre myndigheterna avge en rapport över det dittills bedrivnautvecklingsarbetet. De bör vidare före slutet av den andra etappenredovisa ett förslag till uppläggning av en kommande tredje etapp, som kanfömlsättas omfatta liden t.o.m. /92. Av förslaget bör framgåvilken uppläggning utvecklingsarbetet avses få under den tredje etappen ochvilken försöksverksamhet med, drift med rättsverkan av saml konvertering tillde nya systemen som då kan komma i fråga. Föröverföringsverksamheten finns en väl trimmadorganisation vid de tre berörda myndigheterna. För att man skall kunnabibehålla och om möjligt höja överföringstakten bör några större förändringarinte göras i den nuvarande organisationen . Medden principiella grundsyn pä den långsiktiga uppläggningen avfastighetsdataverksamheten som jag har redovisat (avsnitt 5.2) bör påsikt ansvaret för utveckling och drift av de båda dataregistren successivtföras över till resp. LMV. Inom CFD finns emellertid enkompetens och en kunskap om datafrågor i allmänhet och fastighetsdataverksamheteni synnerhet som också på lång sikt kan behövas inom verksamheten. I de tremyndigheternas utvecklingsarbete bör även ingå att 1981/82:123 Bilaga 2 20 utredaoch komma med förslag beträffande den framtida organisationen avfastighetsdataverksamheten. I1982 års budgetproposition har anslag till fastighetsdataverksamheten /83 begärts med utgångspunkt från att reformarbetet drivs vidaremed oförändrad takt och inriktning. Under de förutsättningar som jag har angetti det föregående räknar jag med ett ökat medelsbehov om sammanlagt 12,3 milj.kr. i prisnivån för de fyra därpå följande budgetåren av denkommande femårsetappen. De ökade kostnaderna, som helt faller på CFD, är sågott som uteslutande hänförliga till den kraftiga utvidgningen av driften. Riksdagenhar lagt fast att de kostnader för överföring och drift som hänförsig till inskrivningsregistrel för framtiden skall räknas in iavgiftsunderlaget vid beräkningen av avgifter inom inskrivningsväsendet (prop.1981/82:31, SkU 1981/82:15, rskr 1981/82:62). Detta innebär au trycket påstatsbudgeten minskar med omkring 15 milj. kr. Inombostadsdepartementet övervägs f. n. frågan om avgiftsfinansiering avfaslighetsregisterverksamheten. Inombudgeldepartementet övervägs efter remissbehandling ett förslag frånstatskontoret, enligt vilket CFD skall överta ansvaret för och driften avDAFA:s datacentral i . 6 Reform av datalagen () har i promemorian (Ds Ju 1981:15-16) Tillstånd och tillsyn enligtdatalagen lagt fram förslag till åtgärder för att på kort sikt rationaliseraverksamheten vid dalainspektionen. Bakgrunden är att det enligt de nuvarandebestämmelserna i datalagen (1973: 289) i princip krävs tillstånd avdatainspektionen för alla register som innehåller personuppgifter och som försmed hjälp av ADB. DALK:sförslag innebär alt kravet på tillstånd för att man skall få förapersonregister med hjälp av ADB avskaffas för del stora flertalet register. 1stället införs ett registrerings- och licensförfarande avseende alla registeransvariga.Tillständskravet behålls emellertid för personregister som innebär särskildarisker för otillbörligt intrång i enskilds personliga integritet. Motivenför DALK:s förslag är att datainspektionens resurser med den nuvarandeprdningen i allt större utsträckning har måst ägnas åt rutinärenden spmnormalt inte innefattar några risker för integritetsintrång. De föreslagnaändringarna gör det möjligt att koncentrera datainspektionens arbete på prövningav sådana register som är särskilt känsliga frän integri- Prop, 1981/82:123 Bilaga 2 21 tetsskyddssynpunkt.Resurser kommer också atl frigöras för en ökad tillsynsverksamhet. DALK:sförslag, som innebär omfattande ändringar i datalagen, har remissbehandlats.Remissfiden utgick . Förslagen bereds f. n. inomjustitiedepartementet. Detta arbete är ännu inte helt avslutat. Jag räknaremellertid med att ett förslag på grundval av DALK:s promemoria skall kunnaläggas fram för . Medhänvisning till det anförda hemställer jag att regeringen föreslår attgodkänna de av mig förordade riktlinjerna för den fortsattafastighetsdataverksamheten. 1981/82:123 Bilaga 2 22 1 Inledning ........................................................ I 2 De systemen........................................ .... 2 2.1 Fastighetsregislreringen.................................. 2 2.2 Inskrivningsväsendet ................................. .... 2 3 FasUghetsdataverksamheten.............................. .... 3 3.1 Bakgrund ................................................... .... 3 3.2 Fastighetsdatasystemetsutformning ............. .... 5 3.3 Reformgenomförandet under denförsta etappen ...... 6 4 FADIR ........................................................... 7 4.1 FADIR:sbetänkande ................................... .... 7 4.1.1 Systemfrågor ...................................... .... 7 4.1.2 Omläggningstakt .................................. 9 4.1.3 Ansvars- ochorganisationsfrågor ............. .... 9 4.1.4 Reservation och särskiltyttrande .............. .. 11 4.2 Remissbehandlingen .................................... .. 11 4.2.1 Remissinstanserna .................. ......... 11 4.2.2 Remissutfallet ..................................... 12 5 Överväganden ................................................ .. 14 5.1 Allmänna utgångspunkter ............................... .. 14 5.2 Fastighetsdataverksamheten pålängre sikt ....... .. 15 5.3 Reformarbetets vidareuppläggning och inriktning 16 5.4 Planeringen av det fortsattareformgenomförandet 18 5.5 Arbetet under den andraetappen ................. .. 18 5.6 Organisatoriska frågor ................................. .. 19 5.7 Kostnadsfrågor ............................................ .. 20 6 Reform av datalagen ......................................... .. 20 7 Hemställan........................................................ .. 21 Prop.1981/82:123 Bilaga 3 I Föredragande: statsrådet såvitt avser punkternaI, 2, 2.5, 3 och 4 statsrådet såvitt avser punkterna 2.1 -2.4 Anmälan till proposition om samordnad datapolitik såvittavser verksamhetsområde. , ,dala- och elektronikkommittén och dataeffektutredningen m.fl. som under årenarbetat med frågor rörande data och elektronik har nästan undantagslöst tagitupp frågor rörande utbildningsbehoven inom området. Även datadelegationen har isin rapport datapolitik (DsB 1981:20) pekat på detta. Att så ärfallet finner jag helt naturligt eftersom utbildningsinsatser ger dennödvändiga grunden för medborgarnas förståelse för och kunskaper om den nyatekniken. Även inom utbildningsväsendet har olika myndigheter utrett frågan omdata och elektronik. Skplöverstyrelsen (SÖ) har med utgångspunkt frånutredningen i skolan () föreslagit ett handlingsprogram förinförandet av datakunskap inom ungdomsskolan. Universitets- och högskoleämbetet(UHÄ) tillsatte en referensgrupp för forskning och utbildning inomdataområdet (Datareferensgruppen). Denna lade fram sin första rapportFörstärkning av högre utbildning och forskning inom dataområdet (UHÄ-rapport1981:16) . Även forskningsrädsnämnden (FRN) arbetar med etthandlingsprogram inom området. Attflertalet utredningar innehåller förslag om utbildningsinsatser finner jag somjag sagt helt naturligt. Jag vill framhålla atl utbildning, i den månden riktar sig till ungdomar antingen i ungdomsskolan eller inom högskolan, fåreffekter först efter relativt som den varar sedanungdomarna blivit aktiva pä arbetsmarknaden. För att utbildningsinsatsernaskall få snabba och omfattande effekter bör de rikta sig till vuxna. Samhällets insatser inom utbildningsområdet rörandedataområdet kan sägas röra sig på tre nivåer. Den första nivån innebär att allamedborgare 11 1981/82. Nr 123, Bilaga 3 1981/82:123 Bilaga3 2 geskunskaper om dataområdet för att kunna tillvarata sina intressen somsamhällsmedlemmar och förvärvsarbetande. Datafrågor får inte bli ettexperternas område där lekmannen blir utelämnad. En god allmän kunskapsnivåinom området är därför nödvändig inte endast för att snabbt kunna införadatatekniken inom produkfion och administration utan även för att kunna bevaraett demokratiskt samhällsliv inom olika områden. Denandra nivån kan sägas motsvara den utbildning som ger kompetens att somanställd kunna använda datatekniken inom produktion och administration.Kunskaperna pä denna nivå styrs i stor utsträckning utifrån arbetslivets krav.Delta hindrar dock inte att sådana kunskaper också kan stärka den enskildesegen ställning inom arbetslivet och samhället i stort. Dentredje nivån kan sägas utgöras av forsknings- och utvecklingsarbete inomdataområdet. Jag avser här såväl det renodlade dataområdet som tillämpadeområden där data och elektronik utnyttjas för produktion och produktutvecklingeller som ett led i rationaliseringsarbetet. Detär nödvändigt att utbildningsåtgärderna inom de olika nivåerna genomförs iolika takt och med olika effekter i udshänseende.