prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — Vidare kommer flera redanbeslutade besparingar att verka dämpande på utgiftsautomatiken även på längresikt. Prop.1981/82:100 Bilaga 2 Budgetförslaget 69 är att kompletteringsproposition redovisaeffekterna av vidtagna besparingari ett sådant längre perspektiv. Ett viktigt inslagi utgiftspolitiken framöver måste också vara att myndigheterna anpassarsitt planerings- och budgetarbete till att resurstilldelningen kommer att minska. 1 de årliga anvisningar för myndigheternasanslagsframställningar för /84, som kommer att utfärdas,bör förutsättas att det s.k.huvudförslaget tillämpas även för dettabudgetår. Jag vill vidare erinra om de riktUnjer som gäller för de längfidsbedömningar som myndigheterna skallredovisa i sina anslagsframställningar.För myndighetsanslag och liknande anslag skall därvid såsom planeringsram gälla att anslagen successivtminskar realt med sammanlagt . Nedskärningen bör kunna ske både genomsuccessiva rationaliseringar och genom större förändringar vid ett eller ett par tillfällen. Förövriga anslag, dvs. huvudsakligen transfereringar till hushåll, kommuner och företag, skallmyndigheterna redovisa vilka förändringar i verksamheter och stödformer m. m.som bör kunna göras under periodensamt vilka statsfinansiella konsekvenser de föreslagna förändringarnaför med sig. (KU1981/82: 10, rskr 1981/82:25, SFS 1981:1097) har beslutat attriksdagsordningen ändras, så att det krav som finns i RO 3 kap. 2 §, att propositionermed förslag om nytt eller väsentUgt höjt anslag också skall innehålla enuppskattning av framtida kostnader för det ändamål som förslaget avser,utvidgas till att gälla även sådana propositioner som innehåller rikfiinjerför viss statsverksamhet (RF 9 kap. 7 §). Som motiv förändringen i riksdagsordningen anförs vad som sägs i finansutskottetsyttrande (FiU 1980/81:6y) om bättre beslutsunderlag för principbeslut iriksdagen. anför i sitt yttrande att det torde finnas en radexempel på riksdagsbeslut om rikfiinjer för viss statsverksamhet som fåttmycket betydande kostnadskonsekvenser, utan att dessa närmare redovisatsi propositionen och inte heller klarlagts vid beredningen i . Dettabör enligt finansutskottet inte accepteras. Noggranna kostnadsuppskattningarär nödvändiga för att ett förslag skall anses tillräckligt berett. Den av beslutade ändringen avriksdagsordningen träder i kraft den I juli1982. De nya bestämmelserna måste beaktas vid förberedelserna till det budgetarbete som startar inomregeringskansliet . Jag förordar att sädana åtgärder vidtasför arbetets bedrivande inom att även förslag om ändrad ellerny lagstiftning av riktlinjekaraktär så långt som möjUgt redovisartillförlitliga kostnadsbedömningar. 1.6 Den kommunala sektorn Den kommunalasektorns växande betydelse för möjligheterna att nå samhällsekonomisk balans har under desenaste åren alltmer kommit i 1981/82:100 Bilaga 2 Budgetförslaget 70 Statsmakterna har successivtskärpt kraven på denna sektor som ett led i den politik vilken skall föra framtill samhällsekonomisk balans. Under är 1981 har statsmakterna fattat beslut ombåde finansiella och reala åtgärder för aft anpassa den kommunala sektornsutveckling till de samhällsekonomiska förutsättningarna. beslut medanledning av regeringens proposition om kommunalekonomiska frågor inför är1982 (prop. 1980/81:116, FiU 1980/81:31, rskr 1980/81:290) innebär attkommunsektorns finansiella nettoutrymme för detta är begränsas med närmare tvåmiljarder kr. Till helt avgörande del är dessa åtgärder av generell karaktäroch fördelas relativt jämnt på enskilda kommuner och landstingskommuner. Dessaåtgärder följdes upp genom beslut om de riktlinjer för utvecklingenav de kommunala verksamheterna som föreslogs i kompletteringspropositionen(prop. 1980/ 81:150 bil. 2 s. 26-32, FiU 1980/81:40, rskr 1980/81:420). Resultatet av detkommunala budgetarbetet för kan nu överblickas. Budgetarna innebär enkraftig dämpning av volymökningen och begränsade höjningar av skattesatserna.Kommunernas sammantagna volymökning synes kunna närma sig det av statsmakternauppställda målet medan den genomsnittliga ökningen förlandstingskommunerna kan komma att uppgå fill trots aft även dessadragit ned avsevärt på ökningstakten. Jag tar nu upp deåtgärder som bör vidtas på det kommunala området för i syfte attbegränsa expansionsutrymmet. Som jag fidigare har framhållit är dessa också ettled i besparingarna på statsbudgeten /83 och därefter. Jag villförst nämna att jag och chefen för kommundepartementet i dessa frågor haftöverläggningar med företrädare för kommuner, landstingskommuner och kyrkligakommuner. Vid dessa överläggningar lämnade kommunförbunden synpunkter pä valetav olika metoder för att åstadkomma begränsningar i finansiellt utrymme år1983. Inför överläggningarna hade den särskilda arbetsgruppen om kommunernasekonomi, , dels reviderat sin volymrapport , dels tagit framen rapport om den finansiella utvecklingen . Den reviderade volymrapporten påkallar intenågon ändring i statsmakternas beslut . bör såledesde fasfiagda riktlinjerna gälla som innebär att volymökningen begränsas tillhögst . Det måste också slås fast att det inte finns utrymme för statligtbeslutade reformer som ökar de offentliga utgifterna och innebär att manäventyrar en begränsning av den kommunala volymökningen till högst per år.Det förtjänar här nämnas att den nya hälso- och sjukvårdslag som inom kortkommer att föreläggas inte innebär att krav ställs pä nya resursertill hälso- och sjukvården. Om detta råder samstämmighet mellan regeringen ochlandstingsförbundet. Utöver volymrapportenförelåg inför överiäggningarna med kommunförbunden som nämnts en finansiellrapport frän . Den visar hur den 1981/82:100 Bilaga 2 Budgetförslaget finansiella situationen beräknas komma att utvecklas förkommunsektorn . Enligt rapporten är den finansiella situationen åren1981 och1982 god. framkomna uppgifter, vilka också legat tillgrund för den preliminäranationalbudgeten, utvisar att det finansiella sparandet nämnda år t.o.m. är större än vad som framgår av rapporten. Det är landstingskommunerna som har den generellt settbättre situationen liksom de hafttidigare under en följd av år. Detta förhållande kan illustreras med följande diagram där de likvida tillgångarnasatts i relation till de externautgifterna. Likvida medel i förhållande till externa utgifter förkommuner och landsting 1972-06-30-1981-06-30 Likvidamedel/externa utgifter, % Källa: SCB SMti 1981:5.2 Den finansiellasituationen skiljer sig dock avsevärt åt mellan enskilda kommuner resp.landstingskommuner. Följande stapeldiagram belyser situationen. Där kanutläsas hur andelen kommuner resp. landstingskommuner fördelar sig när detgäller storleken på relationen mellan likvida medel och externa utgifter. Av diagrammetframgår att det är en relativt stor andelkommuner som har en mycket låg likviditetskvot medan även de landsting som har det sämst uppvisar en betydligtbättre situation. Allmänt sett kan sägas att en relation på räckertill en månads utbetalningar. Det finnsockså en tendens till att de som har sämre utgångsläge utvecklas ytterligarei negativ riktning och vice versa. 1981/82:100 Bilaga 2 Budgetförslaget Likvida medel i förhållandetill externa utgifter för kommuner och landsting i % av totalt antal kommunerresp. :::-:oS:¥:l Landsting Likvidamedel/ externa utgifter A:ä//a; SCB N 1981:5.2 har i etträkneexempel också belyst hur det finansiella sparandet under vissaförutsättningar kommer att utvecklas 1983. Förutsättningarnaär att den kommunala konsumtionsvolymen ökar med I % medan investeringsvolymenminskar . Pris- och lönekostnadsutvecklingen har satts till . Meddessa utgångspunkter har det finansiella sparandet 1983beräknats uppgå tiU . Det är högre än under senare är.Orsaken till dessa mycket kraftiga förbättringar av det finansiella sparandetfinns att söka dels i den låga volymökningen, dels i att skatteunderlaget, pågrund av eftersläpningseffekter, ökar snabbare än den antagna pris- ochlönekostnadsutvecklingen. En högre pris- och lönekostnadsökning och ensnabbare volymökning skulle givetvis försämra situationen en del. Enprocentenhets snabbare pris- och lönekostnadsutveckling skulle t. ex. innebäraen minskning av det finansieUa sparandet med . Jag nämndenyss att uppgifter som kommit fram sedan lämnade sin rapport visar pä enbättre situafion än vad utgick från. För år 1983skulle det finansiella sparandet med dessa förutsättningar t. o. m. avsevärtöverstiga . Det kan här nämnas att resultatet av 1981 årsallmänna fastighetstaxering har mycket stor betydelse. Mer än två miljarderkr. kan hänföras till denna faktor genom att den får dubbel effekt år Prop.1981/82:100 Bilaga 2 Budgetförslaget 73 Den inverkar dä både på förskottsutbetalningarnaoch slutavräkningen på kommunalskatt. Vidare erhålls ett bättre utfall än väntat av dens. k. förenkladeberäkningen av det kommunala skatteunderlaget som innebär att deskattepliktiga sociala ersättningarna har tillförts det kommunala skatteunderlaget. Den kraftigaförbättringen i finansieUt sparande 1982 som sker trots debegränsningar i finansiellt utrymme som statsmakterna beslutat om för år1982 och som utgör en förutsättning även för . Jag har tidigarekonstaterat att kommunalskattehöjningarna för blivit mycket begränsade.Utrymmet för fortsatta sädana höjningar framöver är allmänt sett sålitet att det enligt min mening måste krävas alldeles särskilda skäl för attkunna motivera dem. I en samhällsekonomisk situation där de aktiva gruppernafår vidkännas reallönesänkningar måste de politiskt ansvariga i kommuner ochlandstingskommuner medverka till att inte ytterligare urholkahushållsinkomsterna genom skattehöjningar. KEA:s rapport handen att det synes ske en viss utjämning i finansiellt sparandemellan kommuner och landstingskommuner. Detta torde ha sin grund i att de senare fortsätter attexpandera sin konsumtionsvolym . beräknas denna öka med . De planerar också ökainvesteringsvolymen med sä mycket som är 1982. Det är dock tveksamt om det gåratt realisera en så stor ökning av investeringsvolymen. Erfarenheter visaratt landstingen har svårigheter att realisera hela sin planeradeinvesteringsvolym. Jag vill här också erinra om den restrikfiva hållning somintagits till sådana investeringarsom prövas av regeringen. När det gäller volymutvecklingen finns detanledning betona att den givna riktpunktenpå högst en procent i ökning gäller kommuner och landstingskommuner sedda som kollektiv. Det kan emellertid vara naturligt att riktpunkten läggs till grund även för denenskilda kommunens resp. landstingskommunens strävanden. Däremot kanstatsmakterna givetvis inte garantera attdet finns finansieUt utrymme för en ökning på i det enskUda fallet. I mänga fall kan denekonomiska situationen och förhållanden i övrigt motivera en utveckling somligger på en lägre nivå. Jag övergår nu tillöverväganden om vilka konkreta åtgärder som behöver vidtas för för att begränsadet finansiella utrymmet i kommunsektorn. Åtgärderna är som jag fidigare anfört också ettled i regeringens besparingsarbete. De i budgetarbetet aktualiserade besparingarna påvissa specialdestinerade statsbidrag uppgår fill sammantaget närmare 600 milj.kr., varav ca 190 milj. kr. är direkt kopplade till minskning i kommunalverksamhetsvolym. Därutöver bör enligt min mening ytterligare begränsningar göras påomkring . Jag vill i sammanhanget åter erinra om att vissa tidigare beslutademinskningar av statsbidrag på skolans områdehar en återhållande effekt på ökningen av den kommunala verksamhetsvolymen.Neddragningarna av specialdestinerade statsbidrag finns 1981/82:100 Bilaga 2 Budgetförslaget 74 redovisade i bilagorna för social-,kommunikations-, budget-, utbildningsjordbruks- ocharbetsmarknadsdepartementen. Med hänsyn till attlandstingen allmänt sett har en bättre ekonomisk situation än kommunerna ochatt de i allmänhet har varit mindre framgångsrika i att bromsa sinvolymexpansion bör en relativt sett större del av begränsningen pä tremiljarder kr. falla på dessa. Det är också motiverat av att en större del avneddragningen i specialdestinerade statsbidrag faller på kommunerna. Efter att ha övervägtolika alternativa möjligheter har jag kommit till den slutsatsen attindragningen av finansiella resurser bör ske genom att pä olika sätt reduceradet kommunala skatteunderiaget. Sådana åtgärder har statsmakterna som jag harnämnt, tidigare beslutat 1982. Statsmakterna beslutadeår om en omfattande reformering av skatteutjämningssystemet som genomförsi sin helhet under är 1982. Genom denna reform har skatteutjämningsbidragenökat frän knappt 5000 milj. kr. till över 10000 milj. kr. , enfördubbling pä tre är. Bara den automatiska ökningen i skatteutjämningsbidragenuppgår till betydande belopp varje är. Enligt min mening finns det inte någramöjligheter för staten att åstadkomma ytteriigareskatleutjämnande åtgärder via tillskott över statsbudgeten. Eftersom det ändåfinns starka skäl att minska de mest iögonenfallande skillnaderna i ekonomiskaförutsättningar anser jag att den egna skattekraften bör minskas för de kommunersom har den aUra högsta skattekraften. Jag föreslår därför att kommuner ochlandstingskommuner fr. o. m. inte fär tillgodoräkna sig skatteinkomsterfrån den del av det egna skatteunderlaget som överstiger avmedelskattekraften. Denna nivå har valts eftersom den motsvarar den högstagrundgarantin i skatteutjämningssystemet. Detta system kommer i sig inte attberöras av den föreslagna begränsningen. Inte heller beräkningen avmedelskattekraften berörs. Jag utvecklar i det följande den tekniskakonstruktionen av förslaget. Sammanlagt, och efter hänsyn tagen till deåtgärder jag förordar i det följande, innebär denna åtgärd att statensutbetalningar till kommunerna minskar med över 200 milj. kr. Åtgärden berör omman ser till situationen är 1982 fyra kommuner, nämligen , ,och . Jag övergår nu tillöverväganden om de mer generellt verkande åtgärder som bör vidtas för attbegränsa det finansiella utrymmet i kommunsektorn för . En centralutgångspunkt för omfattningen och inriktningen av de åtgärder som jag föreslårär att de inte skall behöva kompenseras med kommunalskattehöjningar år 1983.Med hänsyn till utvecklingen av det finansiella sparandet bör detta vararealistiskt. I övrigt gäller de förutsättningar jag har angett i detföregående. Jag har kommit till den slutsatsen att en ytterligare reducering avskatteunderlag från juridiska personer bör ske från är 1982 fiU fr. o.m. Härigenom minskar det finansiella utrymmet med inemot 1,1 miljardkr. varav ca 640 milj. kr. 1981/82:100 Bilaga 2 Budgetförslaget 75 kommuner och ca 440 milj. kr. För att uppnå totalt ca . är ytterligareåtgärder därför nödvändiga. Det har legat närmast till hands att generelltreducera det skatteunderlag som kommunsektorn fär tillgodoräkna sig. Jagföreslär dock med hänsyn till vad jag anfört om fördelningen mellan kommuneroch landstingskommuner att reduceringen görs med högre procenttal för desenare. Förslaget innebär att de kommunala skatteinkomsterna fär räknas pä ettskatteunderlag som, efter neddragning till av skatteunderlaget fränjuridiska personer, reduceras för kommuner och för landstingskommuner.Jag återkommer till de mer tekniska delarna av förslaget i det följande. Desenare åtgärderna innebär att det finansiella utrymmet begränsas med närmare 2miljarder kr. varav ca 515 milj. kr. för kommuner och ca 1 435 milj. kr. De kyrkliga kommunernaberörs inte av mina förslag. För dessa kommer att gälla ett skatteunderlag somför de juridiska personernas del uppgår till i likhet med vad som gällerför . För åren 1983 och 1984bör åtgärderna förutom att de i berörda delar kommer att ligga till grund förberäkning av medelskattekraft endast avse förskott på kommunalskatt. Förskottenskall för liksom för beräknas också efter ett kommunaltgrundavdrag på . i enlighet med vad jag kommer att närmare utveckla idet följande. Av tabell 4 framgår defördelningsmässiga effekterna av de samlade åtgärder jag har förordat i detföregående. I tabell 4 angeseffekterna bl. a. i skattetermer, dvs. vad de motsvarar i utdebitering. Detskall självfallet inte uppfattas så att kommunerna och landstingen behöver höjaskatten utan är bara ett sätt att ge en någorlunda rättvisande bild av hurförslagen slår på olika kommuner och landsting. På raderna 1 och 4-27 itabellen redovisas effekterna av åtgärderna för de kommuner och det landstingsom har en skattekraft vilken överstiger den i skatteutjämningssystemetgaranterade. När det gäller kommuneroch landstingskommuner som får tillskott av skattekraft genomskatteutjämningssystemet berörs de relativt sett lika mycket. Variationeruppkommer enbart till följd av olika skattesatser. Det bör framhållas attsiffrorna är beräknade utifrån förhållanden. I likhet med vad somgäUer för bör särskild kompensation utgå för är 1983 i samband medprövning av extra skatteutjämningsbidrag för att särskilt utsatta kommunersförhållanden skall kunna beaktas. Åven om det, som sagts, finnsförutsättningar för en generellt sett mycket god finansiell situation år 1983också sedan hänsyn tagits till åtgärdernas effekter bör enligt min mening 200milj. avdelas som en särskild ram till kommuner och landstingskommuner somför är 1983 drabbas hårt av åtgärderna och bedöms ha en särskild svag ekonomisksituation. Det är som jag nämnde tidigareinte acceptabelt att kommuner och landstingskommuner kompenserar sig genomskattehöjningar. Prop.1981/82:100 Bilaga 2 Budgetförslaget Effekter förkommuner och landsting av generella åtgärder' Milj, kr. kr./skr.Milj. kr./skr. kr./skr. kr./skr.' ' Skatteunderlaget frånjuridiska personer begränsas till , återstående totalaskatteunderlag reduceras för kommuner och för landsting samt egetskatteunderlag maximeras till av medelskattekraften. Effekterna bygger påpreliminär utdebitering för och skatteunderlaget för taxeringsåret 1981enligt RSV:sprognos . " Kronor per skattekrona vid oförändratutdebiteringsbehov. a. mot bakgrund av erfarenheterna inför år1982 års kommunala budgetar heller ingen anledning tro att så annat än iundantagsfall skall ske för är 1983. Inom budgetdepartementet har upprättatsförslag fill (bUaga 2.3) 1. lagom ändring i lagen (1965:269) med särskilda bestämmelser om kommuns och annanmenighets utdebitering av skatt, m. m. 2. lag om ändring i lagen(1961:436) om församlingsstyrelse 3. lag om ändring i lagen(1979:362) om skafteutjämningsbidrag 4. lag om ändring i lagen(1979:417) om utdebitering och utbetalning av Prop.1981/82:100 Bilaga 2 Budgetförslaget 77 skatt vid ändring av rikets indelning ikommuner, landstingskommuner och församlingar. I fräga om förslagetunder 2 har jag samrått med chefen för kommundepartementet. Jag övergår nu till att närmare kommenteralagförslagen. I I § lagen (1965:269)med särskilda bestämmelser om kommuns och annan menighets utdebitering avskatt, m.m. (utdebiteringslagen) har tagits in en erinran om att skattesatsenskall bestämmas med beaktande av de särskilda reglerna om reduktion av skatteunderlaget. De nya bestämmelserna ombegränsning av det kommunala skatteunderlaget har tagits in i en ny 2 J iutdebiteringslagen. Förutvarande 2 §, som också innehöll regler av detta slag,upphävdes år 1979.1 paragrafens/ö«/a stycke behandlas reduceringen (landstingskommuner och kommuner) resp. (annan menighet, dvs. av underlaget frän andra skattskyldiga än fysiska personer, dödsbon ochfamiljestiftelser. Det är alltså skattskyldiga som redovisas på de s.k. B- ochC-längderna, i huvudsak de juridiska personerna. 1 samma stycke reglerasreduceringen av återstående skatteunderlag för landstingskommuner ochmed för kommuner. Den nya regeln ommaximering av skatteunderlaget till vad som motsvarar av medelskattekraftenhar tagits in i 2§ andra stycket. Beräkningen sker i enlighet medbestämmelserna i lagen om skatteutjämningsbidrag. Såvitt gäller förskott ärdet fråga om helt identiska beräkningar. När det gäller slutavräkningentillkommer de taxeringsändringar som kan ske till följd av överklaganden. Dessaskall som framgår av lagtexten inte föranleda att medelskattekraften räknas om.Maximeringsregeln skall däremot tillämpas, vilket kan leda till att en taxeringsändring inte medförnågon fordran eller skuld för kommunen. Eftersom reglerna angesskola gälla vid tillämpning av lagen kan någon hänvisning till dem från 4 §inte behövas. Däremot kan i sammanhanget påpekas att de inte påverkartillämpningen av bestämmelserna om uppräkning av förskott pä grund av ökatinvånarantal. Dessa skall tillämpas pä samma sätt som f.n., varvid uppräkningennaturligtvis kommer att avse det med tillämpning av de nya reglerna beräknadeförskottet. De nya reglerna bör trädai kraft och tillämpas första gången i fråga om förskott underår 1983 samt bestämmande av skattesats . Såvitt gällerslutavräkningen bör de för landstingskommun och kommun tillämpas första gångenunder (taxering). För församling o.d. kan de tillämpas förstagången redan vid slutavräkningen (1983 ärs taxering), eftersom deför dessa har samma innehåll som de särskilda regler som gäller enligt lagen(1981:346) om särskilda grunder för beräkning av förskott på kommunalskatt m.m. och av skatteutjämningsbidrag . I övergångsbestämmelsernatas vidare in vissa särskilda bestämmelser. Den första innebär att vidberäkning Prop.1981/82:100 Bilaga 2 Budgetförslaget 78 av förskott underlaget först skall omräknasefter ett grundavdrag om . Vidare skall vid slutavräkning förlandstingskommun och kommun underlaget från juridiska personerreduceras , motsvarande vad som gäller i fräga om förskottet under år 1982.Däremot behövs inte någon särskild reglering för slutavräkningen med hänsyntill omräkningen till ett grundavdrag om . Denna höjning har redan skett vid 1983 ärs taxering som ligger till grund för slutavräkningen. (I sammanhanget kan påpekas att denytterligare höjning av grundavdraget med . som sker samtidigtbalanseras av en sänkning av avdragen förresor till och frän arbetet.) Slutligen anges att skattesats skall fastställas med beaktandeav de särskilda regler som gäller för förskott och slutavräkning nämndaår. En hänvisning tillbestämmelserna i 2 § utdebiteringslagen har tagits in i 84 § lagen om församlingsstyrelse. Åndringen börträda i kraft ochtillämpas första gången i fråga om förskott och slutavräkning . Iövergångsbestämmelserna har tagits in en hänvisning tillövergångsbestämmelserna tillutdebiteringslagen. De nyabestämmelserna har i lagen om skatteutjämningsbidrag tagits in som två nya styckeni 2§, som innehåller definitioner av vissa i lagen använda begrepp. Iett nytt andra stycke har tagits in bestämmelserna om reducering avskatteunderiaget från juridiska personer och om generell begränsning av återstående underiag.Maximeringen av skatteunderiag, som skallbeaktas vid bedömningen av rätt tillskatteutjämningsbidrag, har tagits ini tredje stycket. I övergångsbestämmelserna anges att omräkning till ett grundavdrag om . skall göras vidberäkning av skatteufiäm-ningsbidrag före övrigajusteringar. Sammanfattningsviskommer de nya reglernas verkningar att inträda enligt följande. Skattesats bestämsför med beaktande av de särskilda regler förförskott och slutavräkning som gäller samt för är 1985 och senareär med hänsyn till de nya reglerna fullt ut. Omräkningen tillett till . höjt grundavdragsker vid beräkning av förskott ochskatteutjämningsbidrag för åren 1982 (enligt vad tidigare beslutats)och 1983. Reducering avunderlaget frän juridiska personer sker för landstingskommuner ochkommuner vid förskott och skatteutjämningsbidrag under är 1982 (enligt tidigarebeslut) samt slutavräkning och för församlingar o.d. vid förskott fr.o.m. är 1982(inräknat tidigare beslut)samt slutavräkning fr. o. m. är 1984. Reducering avunderlaget från juridiska personer och av återstående underlag med 4resp. samt maximering av skatteunderlaget sker för landsting och kommunerfr. o. m. förskott och skatteutjämningsbidrag samt slutavräkning under är 1985. 13 § lagen om utdebitering ochutbetalning av skatt vid ändring i rikets 1981/82:100 Bilaga 2 Budgetförslaget 79