prop · G503192 · 1981-12-31 00:00:00 — 1981/82:77) om formerna för denkyrkliga lagstiftningen m, m, har regeringen förelagt förslag tillgrundlagsändringar på grundval av kyrkomöteskommitténs betänkande. Jag tar nuupp de av kommittén behandlade frågorna om kyrkomötets sammansättning ocharbetsformer samt den lagstiftning som behövs i dessa frågor och som komplementtill de i propositionen föreslagna grundlagsändringarna, 2 Allmän motivering 2.1 Allmänna synpunkter Beslut om att inrätta ett allmänt kyrkomöte fattades av1862-1863 års riksdag. Föreskrifter om kyrkomötet finns numera i punkt 9övergångsbestämmelserna till regeringsformen, i kyrkomötesförordningen(1949:174, ändrad senast 1971:601) och i en av kyrkomötet fastställdarbetsordning. Kyrkomötet består av 96 ledamöter, varav 39 är prästerligaombud och 57 är lekmannaombud. Ärkebiskopen är ordförande i kyrkomöteti Deprästerliga ombuden består av de 13 biskoparna, som är självskrivna ledamöter,samt 26 valda ombud för stiften. Dessa utses genom direkta val av de olikastiftens präster. Lekmannaombuden väljs genom indirekta val av särskildaelektorer. Dessa utses i sin tur av kyrkofullmäktige, kyrkostämma ellersärskilda av dessa organ valda delegerade. Den som är behörig att utövaprästerlig tjänst får inte vara lekmannaombud. Som ett allmänt kompetenskravför ombud vid kyrkomöte gäller att ombudet måste tillhöra . Kyrkomötet sammanträder på kallelse avregeringen. Regeringen kan dock sammankalla mötet oftare. 'Riksdagsledamoten , ordförande,chefskonsulten , utredningssekreteraren ,häradsdomaren . .lohans-son, riksdagsledamoten och forbundssekreterarenCarl-Eric . 1981/82:192 16 särskilt medgivande av regeringen sammanträda under längretid än . Ärendena bereds i olika utskott som tillsätts av kyrkomötet.Som jag återkommer till deltar kyrkomötet tillsammans med och regeringeni stiftande av kyrkolag. Kyrkomötet kan också självt ta initiativ ikyrkolagstiftningsärenden. När det gäller den kyrkliga förvaltningen harkyrkomötet inga beslutsfunktioner. Mötet kan endast som ett opinionsorgan ikyrkliga frågor ge sin mening till känna för regeringen. Kyrkomötet har dockden självständiga funktionen att det utser ledamöter i de fyra centralakyrkliga styrelserna, centralråd för evangelisation ochförsamlingsarbete, , styrelsen för i utlandet samt diakoninämnd. Kyrkomötet granskar ocksåde centrala kyrkliga styrelsernas verksamhetsberättelser. Från kyrkans sida har framförts önskemål omolika organisatoriska reformer. lade en arbetsgrupp inom kyrkan,den s, k, kyrkoorganisationskommittén, fram en skiss till sådana reformer. Medanledning av väckta motioner antog sedermera allrnänna kyrkomöte ettkyrkligt reformprogram. Det grundade sig på ett förslag från en inom kyrkan år1964 tillsatt studiegrupp för kyrkoorganisatoriska frågor och innefattade ensammanfattning av önskemål om organisatoriska reformer som ansågs väsentliga,oavsett hur relationerna till staten för framtiden skulle utformas. Efter initiativ av flera kyrkliga institutioner tillsatteärkebiskopen en inomkyrklig arbetsgrupp med uppgift att arbeta framförslag till reformer beträffande kyrkans organisation och arbetsformer,framför allt den kyrkliga organisationen på riks- och stiftsplanen. Arbetetfullföljdes inom ramen för de överläggningar mellan staten och svenska kyrkansom inleddes , De kyrkliga företrädarna i överläggningarna lade år 1978fram en organisationsskiss (SOU 1978:2), som bl. a, innehöll förslag om ett reforineratkyrkomöte och en central kyrkostyrelse, förslag om ändrade relationermellan staten och (SOU 1978:1) förelades allmännakyrkomöte (skr 1979:1), som emellertid ansåg sig inte kunna godta förslaget isin helhet. Mötet förordade i stället indmkyrkliga reformer inom ramen för ettbevarat samband mellan staten och och uppdrog åt 1979 årsutredningsnämnd att utarbeta och lägga fram förslag om kyrkans organisation påstifts- och riksplan. lade fram ettpreliminärt betänkande om kyrkans framtida organisation. Nämndens betänkandehar remissbehandlats. Nämnden avser att till allmänna kyrkomöte läggafram ett slutbetänkande i saken. 1 fråga om kyrkolagstiftningen gäller en särskild ordning.Enligt punkt 9 övergångsbestämmelserna till regeringsformen skall kyrkolag,varmed allmänt uttryckt förstås sådan lag som omfattar grundläggandebestämmelser om kyrkans väsen, egendom, organisation och verksamhet, stiftas avregeringen gemensamt med och med samtycke av allmänt kyrkomöte.Reglerna avviker därigenom från de regler som gäller i fråga om 1981/82:192 17 Enligt 1 kap. 4 § andra stycket regeringsformenär det nämligen ensam som stiftar lag. Den nuvarande ordningen för kyrkolags stiftande tillkom isamband med representationsreformen . Vid grundlagsreformen år 1974fördes reglerna om kyrkolagstiftning i huvudsak oförändrade över årsregeringsform fill punkt 9 övergångsbestämmelserna till regeringsformen. Dettaskedde med hänvisning till att frågan om förhållandet mellan staten och var under utredning. I punkt 9 övergångsbestämmelserna till regeringsformenflnns också flera andra års regeringsform överförda stadganden omsvenska kyrkan. Regeringen tillkallade en kommitté, 1979 årskyrkomöteskommitté, med uppdrag att utreda frågor om kyrkomötets ställning, befpgenheteroch sammansättning m. m. Kommittén avlämnade betänkandet (SOU1981:14) Reformerat kyrkomöte, kyrklig lagstiftning m. m. Betänkandet har remissbehandlats. 2.7,2 förslag har, i enlighet med sittutredningsuppdrag, behandlat frågorna om kyrkolagstiftningen och kyrkomötetsbefogenheter, sammansättning m, m, i ett sammanhang. Kommittén föreslår atf dennya regeringsformens principer om lagstiftning genomförs fullt ut och attriksdagen sålunda ensam stiftar kyrkolag. För att upprätthålla deni dag rådande balansen mellan staten och kyrkan föreslår kommittén atttillämpningsområdet för begreppet kyrkolag begränsas och att i stället vissa avde områden som karaktäriseras som kyrkolag förs över till kyrkomötetssjälvständiga bestämmanderätt. Med hänvisning till att kyrkomötet får en egensjälvbestämmanderätt anser kommittén att det är nödvändigt att det nuvarandekyrkomötet förändras så att det får en bredare och mera demokratisk uppbyggnadän f, n. Kommittén föreslår att kyrkomötet skall bestå av 251 fritt valdaledamöter och att således den nuvarande kategoriklyvningen mellan lekmän ochpräster försvinner. Enligt kommitténs förslag skall val till kyrkomötetförrättas med början som val ihela riket av kyrkofullmäktige har ägt rum. Enligt förslaget skall kyrkomötetsammanträda en gång varje treårsperiod. Urtima kyrkomöte skall dessutpm kunnainkallas. Det nya kyrkomötet föreslås inte få någon självskriven ordförande.Kommittén föreslår att både ordförande och vice ordförande väljs av kyrkomötetvid dess första sammanträde: För att garantera det kyrkliga läroämbetets inflytande vidbehandlingen av lärofrågor när de särskilt valda prästerliga ledamöterna ochbiskoparnas självskrivenhet avskaffas, föreslår kommittén att en nämnd förberedning av lärofrågor inrättas. Kommittén föreslår vidare att kyrkomötet gesmöjlighet 2 1981/82. 1 saml Nr 192 1981/82:192 18 att välja ett representantskap, som kan sammanträda mellankyrkomötets sammanträden. Enligt förslaget skall kyrkomötet vidare kunna väljaen centralstyrelse för beredning av kyrkomötets och representantskapets ärendenoch för verkstäUighet av dess beslut. Kommittén föreslår att reformen i sin helhet skall träda ikraft , Vid remissbehandUngen har kommitténs förslag i vad detavser frågan om ett reformerat kyrkomöte kommenterats huvudsakligen avremissinstanser med anknytning till . Dessa remissinstanser äröverlag positiva till de förändringar av kyrkomötets sammansättning,arbetsformer och uppgifter, som kommittén har föreslagit. Däremot riktasåtskillig kritik mot utredningsförslaget i dess enskildheter. Remissinstansernaär i och för sig positiva till förslaget att antalet ledamöter i kyrkomötetskall utökas. Många är dock tveksamma till att utöka antalet till 251 ochförordar i stället att antalet ledamöter bestäms till 151. En del instanser harsynpunkter på hur frågan om lära bör handläggas av kyrkomötet.1 det sammanhanget kritiserar många förslaget om att biskoparna inte längreskall vara självskrivna ledamöter av kyrkomötet. Vad gäller ändradearbetsformer för kyrkomötet har remissinstanserna särskilt uppmärksammatfrågorna om hur ofta kyrkomötet skall sammanträda och om ett särskilt representantskapskall tillskapas. De är mer eller mindre kritiska till utredningsförslaget idessa delar. Kommitténs förslag om att en kyrklig centralstyrelse skall kunnainrättas får ett klart positivt mottagande. Åtskilliga remissinstanser anserdock, till skillnad från kommittén, att en sådan styrelse bör vara obligatorisksamt att ärkebiskopen skall vara styrelsens ordförande. Några remissinstanserframhåller behovet av att komplettera den föreslagna lagen om svenska kyrkanmed ytterligare bestämmelser om val till kyrkomötet. Jag avser att återkomma till remissinstansernasinställning till utredningsförslaget vid behandlingen av förslagets olikadelar (2,3), har det pågått ett omfattande utredningsarbetebeträffande förhållandet mellan staten och . Med hänvisninghärtill har angelägna reformer på det kyrkliga området inte kunnat genomföras.Utredningsarbetet i staf-kyrka-frågan har varit inriktat på att nå en samlandelösning av hela komplexet stat-kyrka. Det har emellertid visat sig att en sådanlösning inte har varit möjlig att uppnå. Det är därför angeläget att man utanatt föregripa den principiella frågan om förhållandet mellan staten och kyrkaninriktar sig på att ta upp sådana frågor rörande vilka ett reformbehov gör sigsärskilt starkt gällande. Prop.1981/82:192 19 En sådan angelägen reform rör frågan om normgivningen pådet kyrkliga området, närmast kyrkomötets medverkan vid stiftande av kyrkolag.Denna fråga har naturligt samband med kyrkomötets befogenheter och demokratiskaförankring. På båda områdena har i skilda sammanhang framförts önskemål omreformer. Från kyrkligt håll har särskilt frågan om kyrkomötets arbetsformeroch sammansättning aktualiserats. har lagt fram ett samlatförslag som rör formerna för kyrklig lag.stiftning och förändringar avkyrkomötets sammansättning och arbetsformer. Hela reformen skall enligt vadkommittén föreslår träda i kraft . Besluten måste emellertid fattas påolika sätt och . Sålunda kräver nya former förkyrkolagstiftning beslut i den för grundlag stadgade ordningen, medanförändringar i kyrkomötets sammansättning och arbetsformer kräver beslut i denför kyrkolag stadgade ordningen. I propositionenom formerna för den kyrkliga lagstiftningen m. m. har regeringen behandlatkommitténs förslag i vad det avser kyrkplagstiftningen. Enligt propositionenskall reglerna om kyrkolagstiftning anpassas till regeringsformens huvudprincipatt ensam stiftar lag. De föreslagna bestämmelserna har dockutformats så att i viss utsträckning skall medverka vidlagstiftning på det kyrkliga området. Det föreslås sålunda att det i fråga omviss lagstiftning fordras samtycke av kyrkomötet till lagstiftningsåtgärdeneller yttrande av kyrkomötet. skall också enligt förslaget fåmöjlighet att till kyrkomötet delegera normgivning i kyrkliga angelägenheter. Propositionen om formerna för den kyrkliga lagstiftningenmåste behandlas i den ordning som gäller för beslut i grundlagsärenden. Omreformen skall kunna träda i kraft måste ett första beslut iärendet tas under innevarande och det andra efter det att den nyvaldariksdagen har samlats . Av kyrkomöteskommitténs förslag återstår att behandlafrågan om ett reformerat kyrkomöte liksom vissa följdändringar med anledning avde föreslagna nya grundlagsreglerna. I likhet med kommittén anser jag att detär nödvändigt att förändra den nuvarande kyrkomötesinstitutionen med hänsyntill de förändrade arbetsuppgifter som i enlighet med vad jag har anfört i dennyssnämnda propositionen bör anförtros kyrkomötet. Som en följd av attkyrkomötet föreslås få normgivningskompetens bör det ha en bättre demokratiskförankring än . En bred representativitet utgör enligt min meningförutsättningen för ett kyrkomöte med vidgade uppgifter. Det är därförangeläget att överväga frågorna om antalet ledamöter och hur de skall väljas. Idet sammanhanget är det naturligt att ta upp frågan om behovet av självskrivnaledamöter i kyrkomötet. En utgångspunkt är enligt min mening att kyrkomötetssammansättning bör vara anpassad till vad som är vanligt i samhället i övrigt.Ordförandeskapet i kyrkomötet är också en väsentlig fråga. Vidare finns det ettbehov av att överväga kyrkomötets arbetsformer i syfte att göra mötet till ettmera 1981/82:192 20 Frågorna om hur ofta kyrkomötet skallsammanträda och hur det bör vara organiserat är av stor betydelse isammanhanget. De frågor om ett reformerat kyrkomöte som jag nu tar uppkräver beslut i den för kyrkolag stadgade ordningen. Detsamma gällerbeträffande ett par andra frågor som jag lar upp i detta sammanhang, Minaförslag bygger på att antar de förslag till grundlagsändringar somregeringen har lagt fram i propositionen om formerna för den kyrkligalagstiftningen m, m. Förslagen i detta ärende utgör nödvändiga kompletteringartill grundlagsändringarna. Som jag återkommer till är grundlagsändringarna ivissa avseenden den formella basen för beslut. torde därför intekunna fatta beslut i detta ärende förrän det andra beslutet i grundlagsärendethar tagits . Jag anser emellertid att redan nu börberedas tillfälle aft ta del av mina förslag så aft dessa kan beaktas vidbehandlingen av grundlagsförslaget. Ett allmänt kyrkomöte är inkallat till den 15 april 1982.Jag avser att föreslå regeringen att kyrkomötet skall beredastillfälle att för sin del godkänna de lagförslag som jag anser att regeringennu bör förelägga . Jag har i detta ärende samrått med cheferna för justitie-och budgetde-parfemenfen. 2.2 Den lagtekniska lösningen Det flnns ett flertal författningar med bestämmelserom kyrkomötet, dess sammansättning och arbetsformer. I punkt 9övergångsbestämmelserna till regeringsformen stadgas att ombud för sammanträder till allmänt kyrkomöte enligt vad som är särskiltföreskrivet. De närmare föreskrifterna finns i kyrkomötesförordningen(1979:174, ändrad senast 1971:601). Förordningen innehåller bestämmelser omkyrkomötets sammanträdestider och sammansättning, om val till kyrkomötet samtom kyrkomötets arbetsformer. Med stöd av 19 § kyrkomötesförordningen harkyrkomötet fastställt en arbetsordning med ytterligare föreskrifter rörandedess arbetssätt. Varje kyrkomöte kan inom sig utse en utredningsnämnd meduppgift att till nästföljande kyrkomöte bereda samt avge yttranden och förslagi sådana ärenden, som kyrkomötet har överlämnat till nämnden. Maj:t harutfärdat en instruktion (1'951:505) för allmänt kyrkomötes utredningsnämnd. Detfinns också en särskild författning som rör val till kyrkomötet. Det ärkungörelsen (1950:40) angående Lunds stifts indelning i valkretsar för val av lekmannaombudvid allmänt kyrkomöte samt angående det antal sådana lekmannaombud, som skallväljas inom varje valkrets i riket, föreslår att de i punkt 9övergångsbestämmelserna till regeringsformen intagna bestämmelserna omkyrkomötet upphävs i den för beslut i grundlagsfrågor stadgade ordningen.Kommittén föreslår vidare 1981/82:192 21 att de nya bestämmelser om kyrkomötets sammansättning ocharbetsformer som följer av kommitténs förslag skall ges i en ny lag, benämndlagen om . Genom lagen skall kyrkomötesförordningen,instruktionen för utredningsnämnden och kungörelsen angående Lunds stiftsindelning i valkretsar etc, upphävas. Kyrkomötet förutsätts enligt förslagetsjälvt anta de närmare föreskrifterna om kyrkomötets arbetssätt. Kommitténföreslår vidare en särskild lag om den av kommittén föreslagna nämnden förberedning av lärofrågor. Kommitténs förslag till lag om omfattar 32paragrafer. I första paragrafen beskrivs som ett evangeliskt-lutherskttrossamfund. Den andra paragrafen anger bl. a. att i sin verksamhetbygger på församlirigarna samt att den genom dessa upprätthåller en pådemokratisk grund riksomfattande verksamhet. Av tredje paragrafen framgårsvenska kyrkans lagreglerade organisatoriska struktur. Det anges i paragrafenatt särskild lagstiftning reglerar den lokala och regionala verksamheten. Tillfjärde paragrafen har kommittén från punkt 9 övergångsbestämmelserna tillregeringsformen fört över vissa grundläggande bestämmeLser om tillsättning avprästerliga tjänster. De återstående 28 paragraferna behandlar det reformeradekyrkomötet och dess beslutsområde, val till kyrkomötet samt kyrkomötetssammanträden och arbetsformer. Bestämmelserna utgör till stor del en överarbetningav bestämmelserna i kyrkomötesförordningen. Remissinstanserna har inte i någon större utsträckningkommenterat den lagtekniska lösning som kommittén har föreslagit. Kammarrätteni påpekar dock att de fyra första paragraferna i lagförslaget inte harett sådant innehållsmässigt samband med övriga paragrafer att bestämmelsernabör föras samman till en lag. Kammarrätten föreslår som ett alternativ att defyra inledande paragraferna tillsammans med det grundläggande stadgandet omkyrkomötet i övergångsbestämmelserna till regeringsformen får bilda lagen omsvenska kyrkan medan återstoden av bestämmelserna förs till en lag omkyrkomöte. För egen del vill jag anföra följande. Som jag har nämnt har regeringen i propositionenom formerna för den kyrkliga lagstiftningen m. m. föreslagit vissagrundlagsändringar på grundval av kyrkomöteskommitténs betänkande. 1propositionen föreslås att den i punkt 9 övergångsbestämmelserna fillregeringsformen intagna regeln om kyrkomötet upphävs. Vidare föreslås attreglerna om kyrkolagstiftning anpassas till regeringsformens huvudprinciper om normgivning.Huvudregeln blir därigenom att ensam stiftar lag på det kyrkliga pmrådet.Vissa grundläggande föreskrifter om skall dock ges ett särskilt kpnstitutionelltskydd. Således skall enligt förslaget grundläggande föreskrifter om som trossamfund och om kyrkomötet meddelas i lagen om ,vilken skall stiftas på samma sätt som huvudbestämmelserna i riksdagsordningen.Detta innebär Prop.1981/82:192 22 att lagen skall stiftas antingen genom två beslut avriksdagen med ett mellanliggande riksdagsval eller också genom endast ettbeslut fattat med kvalificerad majoritet (8 kap. 16 § regeringsformen). Innanlagen stiftas skall yttrande av kyrkomötet inhämtas. skall enligtförslaget kunna till kyrkomötet delegera normgivning i vissa kyrkligaangelägenheter. Sådan delegation är avsedd att ske i lagen om . Ipropositionen föreslås också atf grundläggande föreskrifter om prästerligatjänster i , om stiftsmyndigheter och om den kyrkliga egendomensamt andra föreskrifter om kyrkomötet än grundläggande föreskrifter skallmeddelas i lagen om eller i annan lag, som stiftas av riksdagenefter yttrande av kyrkomötet. Utgångspunkten för den lagtekniska lösningen är därmedgiven. En lag om bör i enlighet med förslaget till nyagrundlagsregler innehålla grundläggande föreskrifter om spmtrossamfund och om kyrkomötet som en församling av valda ombud för , Lagen bör vidare innehålla en bestämmelse varigenom riksdagenbemyndigar kyrkomötet atf meddela föreskrifter i vissa ämnen. Igrundlagsärendet har jag uttalat, att lagen om - i enlighet medkommitténs förslag-också bör innehålla grundläggande föreskrifter omkompetenskrav för innehav av prästerliga befattningar (prop, 1981/82:77 s. 42). Kyrkomöteskommitténsförslag till lag om innehåller utöver föreskrifter i de nunämnda ämnena även föreskrifter som närmare reglerar valen till kyrkomötet,kyrkomötets organisation m. m. Enligt det förslag om nya grundlagsregler somhar avlämnats till är det som jag nämnde formellt möjligt att tain regler av detta slag i lagen om . Under remissbehandlingen avkommittéförslaget har emellertid påpekats att de första paragraferna ikommitténs lagförslag inte har sådant innehållsmässigt samband med övrigaparagrafer att bestämmelserna bör sammanföras till en lag. Jag anser att detfinns fog för denna invändning. Dessutom bör det i sammanhanget beaktas attförslaget fill nya grundlagsregler har utformats så att lagen om svenska kyrkanskall stiftas, ändras eller upphävas i särskild ordning, nämligen på samma sättsom huvudbestämmelserna i riksdagsordningen. Med anledning härav framhöll jag igrundlagspropositionen (s, 22) att det kan finnas behov av att ändra deföreskrifter som närmare reglerar valen fill kyrkomötet och kyrkomötets prganisationpå eft enklare sätt än det jag hade förordat i fråga om lagen om . Enligt vad jag vidare framhöll borde andra föreskrifter ängrundläggande föreskrifter om kyrkomötet inte ingå i denna lag utan tas in i enannan lag, som ersätter den nuvarande kyrkomötesförordningen. Min ståndpunkt idenna fråga är alltså att det i lagen om inte bör fas in andraföreskrifter om kyrkomötet än grundläggande föreskrifter. De mera detaljeradeföreskrifter som kan behövas om val till kyrkomötet samt om kyrkomötetsorganisation och arbetsformer bör i stället tas in i en annan lag. 1981/82:192 23 2.3 Ett reformerat kyrkomöte Kyrkomötets uppgifter och befogenheter har lagts fast i 1§ kyrkomötesförordningen. Av den bestämmelsen framgår att kyrkomötet skallbehandla de kyrkliga ärenden som regeringen överlämnar till kyrkomötet. Vidareskall kyrkomötet behandla ärenden' som väcks av enskilda ledamöter eller som avföregående kyrkomöte har överlämnats till en särskild utredningsnämnd och varidenna har avgett ett betänkande. Enligt samma bestämmelse får kyrkomötet inte,utöver vad i grundlag är medgivet, annat eller mera besluta än att hosregeringen anmäla "underdåniga utlåtanden samt föreställningar ochönskningar". Enligtpunkt 9 övergångsbestämmelserna till regeringsformen medverkar kyrkomötet vidstiftande av kyrkolag. Sådan lag stiftas av regeringen gemensamt med riksdagenoch efter samtycke av allmänt kyrkomöte. Härutöver bereds kyrkomötet ofta fillfälleatt yttra sig i kyrkliga frågor. Regeringen har sålunda låtit inhämtakyrkomötets yttranden i frågor som faller utanför kyrkomötetsmedbestämmanderätt, men som har bedömts ha stor betydelse för kyrkan.Kyrkomötet fungerar alltså på så sätt som ett opinionsorgan i kyrkliga frågor. Kyrkomötet har också vissa icke lagreglerade uppgifter somrör verksamheten hos de fyra centrala kyrkliga styrelserna, svenska kyrkanscentralråd för evangelisation och församlingsarbete, svenska kyrkansmissionsstyrelse, styrelsen för i utlandet samt svenska kyrkansdiakoninämnd. Kyrkomötet väljer medlemmar i styrelserna, tar emot redovisningför styrelsernas förvaltning, granskar deras verksamhetsberättelser samt prövarfrågan om ansvarsfrihet för förvaltningen. Kyrkomöteskommitténhar föreslagit att kyrkomötets självbestämmanderätt skall utvidgas till attomfatta normgivning inom en del av det område som regleras i kyrkolag.Vidare skall kyrkomötet enligt förslaget självständigt besluta i vissa ämnensom enligt den nuvarande lagstiftningen ankommer på regeringen. blir detta centrala arbetsuppgifter för kyrkomötet. Bland andratänkbara uppgifter nämner kommittén tillsynen över de centrala kyrkligastyrelserna. Därutöver får, enligt vad kommittén framhåller, kyrkomötet antaskomma att utgöra officiella remissorgan. Kommittén håller förtroligt aft ett kyrkomöte med ökad självbestämmanderätt kommer att bli kyrkanscentrala språkrör i ekonomiska och andra frågor av rikskaraktär. För attkyrkomötet skall få någon avgörande betydelse för och kunnaspela en enande roll för dess organisationsstruktur krävs enligt kommittén attkyrkomötet också får ett mera avgörande inflytande över den s. k. fria sektorn. Remissinstanserna har - utöver frågan om kyrkomötetsdeltagande i kyrkolagstiftning - inte närmare kommenterat frågan om vilkaarbetsuppgifter som bör åvila kyrkomötet. 1981/82:192 24 Som jag har nämnt liar regeringen i proposifionenom formerna för den kyrkliga lagstiftningen m. m. föreslagit att kyrkomötetäven fortsättningsvis skall medverka i viss kyrklig lagstiftning.