prop · G503102 · 1981-12-31 00:00:00 — Förslagen berör bl.a.försvarsforskningens ställning och överbefälhavarens ställning gentemotforskningsanstalten. Förslagen har i den delen remitterats. Jagdelar försvarskommilléns principiella syn pä försvarsforskningen. Jag avser attåterkomma lill regeringen med anledning av försvarskommitténs ochförsvarets forskningsanstalts förslag rörande försvarsforskningen så allerforderliga riksdagsbeslut kan fattas inför /84. 1981/82:102 Bilaga 1 Försvarsdepartementet 48 Försvarskommitlénhar under sitt arbete noterat den ökade sårbarheten i det moderna samhället.Jag konstaterar att frågor om samhällets sårbarhet fortlöpande värderas i denstudieverksamhet som bedrivs inom försvarsdepartementels verksamhetsområde. av sårbarheten beror på den höga teknologiska utvecklingen, varavdatoriseringen är en del. För att studera datasystemens sårbarhet och fåförslag till åtgärder tillkallade dåvarande departementschefen efterregeringens bemyndigande den s. k. sårbarhelskommitlén (SÅRK). Kommittén harar1978 lämnat lägesrapporten (Ds Fö 1978:4) ADB och samhällets sårbarhet ochslutbelänkandel (SOU 1979:93) ADB och samhällets sårbarhet - överväganden ochförslag, vari konstaleras all sårbarheten är oacceptabelt hög i dagens datoriseradesamhälle. Jaganser all del är angelägel all regeringen tar initiativ till åtgärdersom syftar lill all minska den sårbarhet i samhället som beror på datoriseringoch har därför tillkallal en särskild beredning, sårbarhelsbe-redningen (SÅRB),med representation från statliga myndigheter, kommuner och näringsliv.Beredningen skall vara elt akfivt organ för information och rådgivning omsårbarhelsfrågorna i anknytning lill ADB-verksamheten. Iberedningens handlingsplan redovisas en närmare precisering av vilkasårbarhetsfaktorer och sårbarhetsproblem inom ADB-området som kräver särskilduppmärksamhet och särskilda åtgärder från samhällets sida. Den genomgåendebedömningen i handlingsplanen är all datoriseringen av del svenska samhällethar forlsall med oförminskad kraft ulan alt tillräckliga resurser avsatts föråtgärder inom säkerhels- och sårbarhelsområdena. Sårbarhetsberedningen föreslårdärför att älgärder skall vidtas för alt informera och ge råd inom dessa områden.Beredningen konstaterar dock att det krävs ett strukturerat och metodisktangreppssätt på sårbarhelsfrågorna. Dén kommer att la fram metoder och rutinerför sårbarhetsprövning av ADB-system. Del är särskill angeläget att samhälletsstora och vikliga datasystem kan prövas. Beredningenkommer bl.a. att studera ullandsberoendel, ADB i industrin, ADB i krig samtolika sårbarhetsfaklorer som hänger samman med personalberoendel, l.ex.dalabroUen. Möjligheterna all ersätta utslagen datorkapacitet skall ävenbelysas. Beredningen anser att ADB-systemens komplexitet har blivit ensårbarhetsfaktor och avser därför att försöka belysa problemen i samband meddenna utveckling. Fråganom rutiner och lagstiftning för förstöring av personregister kommer också allövervägas. Även för andra register med känslig information kan likartaderutiner behövas. Jagkommer all behandla sårbarhelsberedningens handlingsprogram i den datapoUliskaproposifion som kommer att föreläggas . Prop.1981/82:102 Bilaga 1 Försvarsdepartementet 49 1980/81: 20 (bil.3) anmälde dåvarande chefen för försvarsdepartementetall han avsåg all låta kartlägga de besparingsmöjligheter som skulle kunnauppnås genom samverkan mellan försvaret och övriga samhällssektorer. Vidareanmälde han i prop. 1980/81: 100 (bil.7) att ett översynsprojekt hadestartats. Jag vill här redovisa arbetsläget för översynsprojektet. Tänkbaraområden för samverkan mellan försvaret och övriga samhällssektorer har inventerats. Pågåendeutredningar inom försvarsmakten angående det militära transportflygelsulnylljande m.m. avvaktas innan ställning kan tas till möjligheterna attutnyttja försvarsmaktens iransportflyg för värnpliklsresor, liksommöjligheterna för civila förelag att utnyttja det militära Iransporlfly-gel. Samordningenmellan kommuner och fredsförband har diskuterats. Med hänsyn lill förväntadebesparingar skall projektet bearbetas vidare. Underarbetets gång har ell anlal nya områden aktualiserats. Avgränsningen mellanöversynsprojeklel och den löpande ralionaliseringsverksamhelen inom och mellanmyndigheter, kommuner m.fl. är svår all göra. Allamöjligheter till samordning och samverkan mellan försvaret och övrigasamhällssektorer som kan ge besparingar bör las lill vara. Det bör därförövervägas om inle en översyn, som även omfattar övriga departementsverksamhetsområden, borde genomföras. Inomförsvarsdepartementets verksamhetsområde torde de största besparingsmöjligheternafinnas inom områdena materielanskaffning och materielunderhåll samlbyggnadsverksamhet och fastighetsförvaltning. Jaghemställer att regeringen bereder tillfälle att la del av vad jag haranfört i detta avsnitt. Prop.1981/82:102 Bilaga 1 Försvarsdepartementet 50 För /83 beräknarjag de sammanlagdakostnaderna över statsbudgeten för verksamheten inom totalförsvaret fill ca22500 milj. kr. i del prisläge som antas komma all råda när verksamhetengenomförs. Fördelningen på totalförsvarsgrenar framgår av följandesammanställning. Det militära försvaret 19 110 varav civilförsvar utom skyddsrum 360 Det ekonomiska försvaret 2 250 varav drift- och förvaltningskostnader 680 investeringar m. m. varav psykologiskt försvar 3 hälso- och sjukvård 111 1981/82:102 Bilagal Försvarsdepartementet 51 Innehåll 1 Grunder .......................................................... .... 1 1.1................................................................. Planeringssystem 1 1.2 försvarsbeslut ............................... 3 1.3 Förberedelser försvarsbeslut ........ 3 2 Den svenskasäkerhetspolitiken ......................... .... 6 2.1 Försvarskommitlén ...................................... .... 6 2.2 Föredraganden .......................................... .. 15 2.2.1 Den inlernalionella utvecklingen ................. 15 2.2.2 Inriktning av säkerhetspolitiken ............... 18 2.3 Hemställan ................................................ 23 3 Rikfiinjer förtotalförsvarets fortsatta utveckling ... .. 24 3.1 Försvarskommitlén ...................................... 24 3.2 Föredraganden .......................................... 28 3.3 Hemställan ................................................ 37 4 Särskilda frågor ............................................... .. 38 4.1 Ledning och samordning inom totalförsvaret .... .. 38 4.2 Administrativ beredskap ............................. .. 40 4.3 Utnyttjande av de samlade personaltillgångarna inomtotalförsvaret 42 4.4 Information om säkerhetspolitiken ochtotalförsvaret 42 4.5 Skydd mol kärnvapen saml biologiska och kemiskastridsmedel 44 4.6 Försvarsforskningen .................................... 47 4.7 Samhällets sårbarhet ................................... 48 4.8 Översynsprojeklel ....................................... 49 4.9 Hemställan ................................................ 49 5 Totalförsvaretsekonomi ................................... 50 1981/82:102 Bilaga 2 Försvarsdepartementet 1 Anmälantill proposition om säkerhets- och försvarspolitiken samt totalförsvaretsfortsatta utveckling såvitt avser försvarsdepartementets verksamhetsområde 1 Det militära försvaret Riksdagenbeslöt vid 1977/(prop. 1977/78:63, FöU 9, rskr 174) altförsvarels planerings- och ekonomisystem skall vara del övergripandeledningssystemet för att styra verksamheten i fred inom försvarsdepartementetsverksamhetsområde. Engrundtanke i försvarels planerings- och ekonomisystem är att särskild viktskaU läggas vid att ange de långsikliga målen för försvaret, så all de kantjäna som vägledning när verksamheten inom försvarsmakten planeras ochgenomförs. Verksamheteninom del miUtära försvaret är inriktad mot all underhålla och utveckla ellvisst antal förband i krigsorganisationen. Når den planerade verksamhetengenomförs eftersträvas att decentralisera befogenheterna att fatta beslut. Iförsvarets planerings- och ekonomisystem indelas den fredsfida verksamheten vidmyndighelerna i tre huvudfunktioner, nämligen en operaliv funktion, enprogramfunktion och en produkfionsfunklion. Den operativa funktionen svararför det operativa krigsförberedelsearbelel. Funktionen utövas avöverbefälhavaren och mililärbefälhavarna. Programfunktionen svarar för altformulera mål för verksamheten, fördela resurser och kontrollera att målenuppfylls. Under regeringen utövas denna funktion främst av överbefälhavaren ochförsvarsgrenscheferna. Produktions funktionen förfogar över de ekonomiskaresurserna och svarar för all de mål som anges av programfunkfionen uppfylls istörsta möjliga utsträckning och på det sätt som är mest rationellt. Produktionsansvarigamyndigheter är huvudsakligen försvarsgrenscheferna när 1 198II82.I samt. Prop.1981/82:102 Bilaga 2 Försvarsdepartementet 2 detgäller utbildning, försvarels materielverk i fråga om utveckling ochanskaffning av materiel, i fråga om forskning ochfortifikationsförvaltningen när del gäller anskaffning av mark ochanläggningar. Utöverde nämnda huvudfunktionerna finns specialist- eller fackfunklionerförverksamhet som berör flera program eller produktionsområden och som kräversärskild kompetens. För fackfunklionerna svarar särskilda fackmyndigheter.Sålunda svarar l.ex. försvarels materielverk för förrådsverksamhel ochfortifikationsförvaltningen för faslig-helsförvaltning. Iplanerings- och ekonomisystemet utgör krigsförbanden grunden. Dessa förssamman i delprogram. Pansarbrigad m.m., Ubåtsförband och Jaklförband är exempelpå sådana. Delprogrammen läggs samman till program efter två modeller. Den enager avvägningsprogram och den andra organisatoriska huvudprogram. Avvägningsprogrammenär avsedda alt utnyttjas främst i den långsiktiga planeringen. Jag villunderstryka alt indelningen i och benämningen på avvägningsprogrammen ärföränderlig och måste anpassas till behoven i studie- ochplaneringsverksamheten. Indelningen i organisatoriska huvudprogram återspeglaransvarsförhållandena i fredsorganisalionen. Överbefälhavarenbeskriver i sin programplan för det militära försvaret försvarsmaktenskrigsorganisatoriska utveckling inom avvägningsprogrammen och inom deförsvarsgrensinriktade organisatoriska huvudprogrammen. Följande figurvisar ell exempel på hur delprogrammen f. n. förs samman tillavvägningsprogram och organisatoriska huvudprogram. 1981/82:102 Bilaga 2 Försvarsdepartementet Verksamheten inom detmilitära försvaret indelas efter sin karaktär i delproduklionsområden. Dessaförs samman lill huvudproduktionsområden och avvägningsområden enligl vad somframgår av följande figur. Allmän ledning och förbandsverksamhet Ledningocli för> bands verksamhet Utbildningtill och av fast anställd personal m.m. Centralt beslutade ombsrggnads-och underhållsåtgärder Indelningeni avvägningsområden används i den långsikliga planeringen och indelningen i huvudproduklionsområdeni den löpande verksamheten. Anslagenfill de tre försvarsgrensinriktade huvudprogrammen och huvudprogrammet Operafivledning m.m. avgränsas efter indelningen i huvudprogram ochhuvudproduklionsområden. Anslagen inom huvudprogrammet Gemensamma myndigheterm. m. knyter i stort sett an lill indel- Prop.1981/82:102 Bilaga 2 Försvarsdepartementet 4 ningeni delprogram och huvudproduklionsområden. Anslagsindelningen framgår avföljande figur. Huvudproduk- Ledning och Materielan- Anskaffning Forskning och tionsom- förbandsverk- skaffning av anlägg- utveckling Marinförband Anslag C 1 AnslagC 2 Anslag C 3 Anslag C 4 Anslag F 1- 4 F 6 - 17 Anslag F 3F 6 F 17 Anslag F 5 F 13 Denindelning i fack som formellt gäller i planerings- och ekonomisystemet framgårav följande sammanställning där också de olika fackmyndigheterna anges. ,kameralljänsl m. tn. ÖverbefälhavarenChefen för flygvapnet Försvarels civilförvaltning Försvarets sjukvårdsstyrelseFortifikationsförvaltningen Försvarets materielverkFörsvarets materielverk 1981/82:102 Bilaga 2 Försvarsdepartementet 5 Försvarsbeslutetår innebar bl. a. att planeringsramen för det militära försvaret höjdesnågot i förhållande lill den som gällde fidigare. Därigenom blev det möjligtatt i viss mån öka den andel av verksamheten som avser materielanskaffning samtforskning och utveckling. Stor vikt lades vid ansträngningarna att bromsautgiftsökningarna för ledning och förbandsverksamhet. En fortsattpersonalminskning och omfattande fredsorganisatoriska ingrepp förutsattes.Dessutom avsattes reserver, bl. a. för all möta den bedömda skillnaden mellanden framlida löneutvecklingen och den allmänna prisutvecklingen enligl nelloprisindex. Underperioden /78-1981/82 har slalsmaklerna fattat beslut omförbandsindragningar och omorganisationer. Dessutom har försvarels myndigheteri samverkan med försvarets ralionaliseringsinsfiiul fortlöpande vidtagitåtgärder i syfte att bromsa utgiftsökningarna. Dessa åtgärder har lett tUl enkonfinuerlig minskning av den andel av den miUtära utgiftsramen som går tillledning och förbandsverksamhet. Det tillämpade systemetför priskompensation har inneburit en bristande fidsmässig överensstämmelsemellan pris- och löneutvecklingen inom försvaret och utgående kompensafion.Det har lett till att perioden har kännetecknats av myckel storaomplaneringar. Till följd av de höga löneavtalen tvingadesförsvaret bl. a. till kraftiga inskränkningar av främst repetitionsutbildningenoch maierielanskaffningen. måste föras över tUl löneområdeti början av försvarsbeslulsperioden. Därtill kommer att prisutvecklingen pådrivmedel varit myckel snabb. Underslutet av perioden har priskompensationen varit högre än den faktiska pris- ochlöneutvecklingen, varför viss återtagning har kunnat ske bl. a. påmaterielsidan. Sammanlagt har dock viss materiel fått utgå urplanerna eller minskas i anlal i förhållande lill vad som avsågs i 1977 årsförsvarsbeslut. har anskaffningen av många maleriel-objekl måstuppskjutas. 1981/82:102 Bilaga 2 Försvarsdepartementet 6 1.3Det militära försvarets fortsatta utveckling Överbefälhavarenhar redovisat sill underlag för det kommande försvarsbeslutet vid trefillfällen. Del 1 av perspeklivplanen överlämnades lill regeringen i februari1979 och del 2 . Studie- och utredningsarbetet avslutades hösten1981, när ett konkret handlingsprogram presenterades i form avöverbefälhavarens programplan för perioden /83 1986/87. Programplaneninnehåller också särskilda redovisningar och förslag om fredsorganisafionensutveckling och om anskaffning av flygplan. Jag återkommer tiU detta underlag iavsnitten 1.4 Fredsorganisafionen (s. 51) och 1.5 Anskaffning av ell nyttflygplan och flyginduslrifrägor (s. 97). Fördel 1 av perspeklivplanen föreskrev regeringen elt ekonomiskt studieinlervallsom motsvarade . i årlig utgiftsram för försvarsmakten på1990-lalet (prisläge ). Del1 av perspektivplanen syftar till alt pröva olika framlida utformningar avförsvarsmakten när del gäller deras förmåga alt möta sådana konflikter som kanvara länkbara i ell fidsperspektiv . Vidare prövas idéer om nyaförband och vapensystem. Idéskissernalill utformningar av försvarsmakten (strukturerna) har valts för allöversiktligt belysa förmågan hos olika försvarsorganisationer. Enligtöverbefälhavarens mening är inte någon av de strukturer som har studerats i denmellersta delen av det ekonomiska intervallet balanserad mot de krav somutvecklingen i vår närmaste omvärld ställer. nedre delen av del ekonomiska intervallet blir denna brist på balansnaturligen än mer markerad. Härtill kommer all för-svarsstrukturerna inteheller har en rimlig förmåga all möta de typer av angrepp som de i första handhar utformats för all möta. De ekonomiska resurserna är i detta intervallotillräckliga för att försvarsmakten skall kunna lösa även relativt begränsadeuppgifter i säkerhetspolitiken. Vär förmåga att fullfölja den deklareradeneutralitetspolitiken kan därför komma att ifrågasättas. De strukturer som harstuderats har dessutom visat sig vara svåra all realisera inom de närmaste15-20 åren, om inte försvars-maklens organisation och sådan materielanskaffningsom redan har beslutats omgående beskärs tämligen drastiskt. Påfrestningarnapå totalförsvaret i övrigt blir stora. Försvarsmaktens roll i säkerhetspolitikenreduceras i hög grad. Studienhar visat all det i den övre delen av det ekonomiska intervallet är möjligt allutforma en försvarsmakt med förmåga att möta ell brett register av konflikteroch angrepp. Ett sådant försvar skulle enligt Prop.1981/82:102 Bilaga 2 Försvarsdepartementet 7 överbefälhavaren kunna spela den roll i svensksäkerhetspolifik som utvecklingen i vår omvärld motiverar. En försvarsmakt pådenna nivå ger övriga delar av totalförsvaret tid och möjlighet all organisera,så all de får goda befingelser att verka. Planen harbehandlats i militärledningen, varvid också cheferna förfortifikafionsförvaltningen, försvarels materielverk och försvarels forskningsanstaUhar deltagit. Chefen för armén har därvid avgivit ell särskiU yttrande. Regeringenangav i anvisningarna för fas 2 av perspektivplaneringen all alternafivahandlingsvägar för de närmaste lio budgetåren fr. o. m. 1982/83 skulle utformasoch analyseras med två olika ekonomiska förutsättningar som grund. I medeltalper budgetår innebar dessa förutsättningar följande belopp (prisläge februari1979;milj. Förutsätt- 1982/83- 1987/88- ning 1986/87 1991/92 2 13 000 13 000 Som utgångspunkt förutsätts en planeringsram /82 på 13600 milj. kr. Ianvisningarna anges vidare vissa andra ekonomiska förutsättningar.Priskompensafion enligl nelloprisindex (NPI) skall sålunda förutsättas. Vidareframhålls all erfarenheterna av skiUnaden mellan den verkliga prisutvecklingenoch NPI måste lillvaralas i planeringen och tillräckliga reserver därföravsällas inom del angivna ekonomiska utrymmet. Med dessa ekonomiska förutsättningar kan man enligtöverbefälhavaren inle ens i den högsta planeringsram som regeringen har angetthejda den pågående minskningen av krigsorganisationen, om kvaliteten i rimliggrad skall kunna anpassas lill utvecklingen i omvärlden. sådant mål kräveren högre ekonomisk ram. Överbefälhavaren redovisar i handlingsväg I en sådanutveckling. Den lägsta ekonomiska nivå som regeringen har anvisat förarbetet avviker i ekonomiskt avseende avsevärt från övriga nivåer som harstuderats under perspektivplanearbelel. En rad särskilda problem uppslår. Nivåninnebär redan det första budgetåret en sänkning av ramen med ca 600 milj.kr.Dessutom innehåller ramen inget påslag för de efter hand ökande pris- ochlönereserverna, eftersom den andra femårsperioden ligger på samma nominellanivå som den första. Del innebär alt både fredsdriften ochmaierielanskaffningen måste minskas successivt för all möta pris- ochlöneutvecklingen. I regeringens anvisningar anges dessutom att allmän värnpliktresp. svensk flygplanproduklion skall ingå i minst en handlingsväg på vatjeekonomisk nivå. Dessa villkor kan inle inrymmas i någon handlingsväg på denlägsta ekonomiska nivån utan att del uppslår en stor brist på balans ikrigsorganisationen. 1981/82:102 Bilaga2 Försvarsdepartementet 8 Överbefälhavarenredovisar därför på denna nivå en handlingsväg 3 som i förhållande tillplaneringsförutsättningarna är så långt möjligt operativt balanserad mellanskilda funktioner inom försvarsmakten och mol de begränsade uppgifter som eltsådant försvar kan lösa. I handlingsvägen ingår varken allmän värnplikt enligldagens tillämpning eller inhemsk flygplansproduktion. tordeockså leda fill krav på omfattande uppsägningar av personal. Föratt fillgodose regeringens krav på handlingsvägar med allmän värnplikt ochinhemsk flygplansproduklion även på den låga nivån redovisas dessutom treplaneringsexempel. En handlingsväg 2 harutformats så all både allmän värnplikt och inhemsk flygplanproduklion enliglregeringens anvisningar inryms, samfidigt som de mest uppenbara bristerna iförsvarels utveckling i förhållande till omvärlden täcks. Stor vikt har därvidlagts vid åtgärder som bidrar lill all upprätthålla omvärldens tilltro lillvårt försvar. ligger på den lägsta ekonomiska nivå där delta ärmöjligt. representerar således en omslagspunkt vad gällerhandlingsfriheten all på lång sikt vidmakthålla och förnya väsentligaförsvarsfunktioner. ligger något under regeringens högstaekonomiska nivå. Sammanfattningsvishar överbefälhavaren utarbetat handlingsvägar på tre ekonomiska nivåer enliglvad som framgår av följande tabell (prisläge ; milj. Handlings- Medeltalper budgetår för perioden 1982/83 - 1986/87 1987/88 - 1991 /92 2 14 350 14900 Handlingsväg1 kan enligl överbefälhavaren ses som ell uttryck för vår vilja all visaomvärlden alt inom del militära området även framgent är berett all lasin del av ansvaret för stabiliteten och freden i vår del av världen. På dennanivå kan den fortgående reduceringen av försvarsmakten hejdas somkvaliteten kan anpassas till utvecklingen i omvärlden. Förutsättningarna föratt vi skall kunna stå utanför en militär konflikt ökar. En angripare måsteräkna med att avdela betydande resurser mol oss. Del bör för honom framstå somi hög grad osäkert om han kan nå sina mål utan stora uppoffringar i förlusteroch lid. Han måste vara beredd att möta motstånd i alla delar av landet ochunder . Skulle vi trots allt bliangripna, har vi goda möjligheter all i samverkan med övriga tolalförsvarsgrenarföra en framgångsrik försvarsstrid. kan med angivna ekonomiskaförutsättningar genomföras inom ramen för en i stort sett oförändrad ellert.o.m. något mindre andel av landets samlade resurser (BNP). 1981/82:102 Bilaga2 Försvarsdepartementet 9 torde del enligl överbefälhavaren vara möjligt alt - i vatjefall övergångsvis - upprätthålla del svenska försvarels trovärdighet. I dennahandlingsväg kan vi genom en stark begränsning av fredsorganisalionen samlutsträckt utnyttjande av nu fillgänglig materiel i huvudsak håUa uppe denoperativa styrkan som vi bibehåller nuvarandevärnpliktsullag och fullföljer den påböijade flyg-plansulvecklingen. Iekonomiskt hänseende kan handlingsvägen ses som en fortsättning på 1977 årsförsvarsbeslut. Den tar sålunda i anspråk en efter hand minskande andel avsamhällets resurser. Den ligger inom övre delen av del ekonomiska fäll somregeringen har anvisat. innebär all den strukturellaomvandlingen av försvarsmakten blir betydligt mer omfattande än i handlingsväg1. Nydaningen av förbandens vapen och vapensystem sker i långsammare takt. Vikan därför inte hålla jämna steg med den modernisering som sker av vapnen ivår omvärld. Detta leder enligl överbefälhavaren till att vår försvarseffektfortsätter all minska i förhåUande fill styrkan hos tänkbara angripare. Vi tarsålunda ökade risker. Denlåga ekonomiska nivå, på vilken handlingsväg 3 har utformats, utgår frånföreställningen att man genom skilda åtgärder skulle kunna bibehållaförsvarsmaktens krigsavhållande förmåga lUl lägre kostnader. Detta är enliglöverbefälhavaren inte möjligt. För all kunna upprätthålla en försvarsfunktiontvingas man att kraffigt reducera en eller flera andra funkfioner som har storbetydelse för vårt försvars trovärdighet. Handlingsväg3 har sålunda utformats som en försvarsmakt ulan allmän värnplikt och utanframtida anskaffning av flygplan från svensk industri. Endast därigenom har engodtagbar balans mellan de olika försvarskom-ponenlerna kunnat uppnås. Genomförda studier ochvärderingar visar entydigt att delta alternativ har betydligt färre brister ände båda exempel som förutsätter hUliUsvaran-de värnpliktsullag resp. fortsattflygplansproduklion. De visar också att det på denna ekonomiska nivå är bättreatt helt utesluta ett anlal värnpliktiga från utbildning än attkorttidsulbilda betydligt fler. Ävenom handlingsväg 3 är den minst dåliga lösningen på den aktuella ekonomiskanivån, leder den enligl överbefälhavaren till - en direkt minskning av utgiftsramen för detmilitära försvaret med , - en successiv minskning av de realaförsvarsansträngningarna med någon procent så att försvarets andel avBNP minskar med en tredjedel ,