prop · G503126 · 1981-12-31 00:00:00 — Utbildnings- och informationsfrågor övervägs av handikappinstitutet. Iavsnitt 9 har konstaterats att statens stöd till individuell anpassning avbostäder för handikappade behöver utvidgas på några punkter. Del gäller bl. a.när del är fråga om omfattande standardhöjande åtgärder i bosläder som fyllerskäliga krav på god bostadsstandard och omfattande standardhöjande åtgärdersom har samband med rehabilitering och funktionsträning samt sjukvård ihemmet. Vidare är det fråga om åtgärder som behövs för handikappade barns ochungdoms utveckling mot ett självständigt liv. Andrahandshyresgäster föreslåskunna få stöd under vissa förutsättningar. Stödmöjligheten föreslås ocksåvidgad till avlastningsfamiljer i vissa fall och till icke sammanboendeföräldrar när de har gemensam vårdnad och barnet bor växelvis hos föräldrarna.Även anpassning för hobbyverksamhet i bostaden föreslås kunna stödjas i vissafall. Föruppmstning till modern standard finns bostadslån och förbättringslån. Dessalånemöjligheter förutsätts liksom f. n. bli utnyttjade för att ge bostäderna engod grundstandard. Nuvarande bidragssystemutgår ifrån atl den handikappade inte skall belastas ekonomiskt om bostadenbehöver anpassas. Detta gäller så länge som det rör sig om vanligaanpassningsåtgärder. När den handikappades behov av bostaden har upphört saknardessa vanligtvis ett ekonomiskt 4 1981/82. 1981/82:126 50 värde.I många fall kan åtgärderna fill och med påverka fasfighetens värde negativt. Iavsnitt 9 har föreslagits att stödet för individuell anpassning skall utvidgastill standardhöjande åtgärder av störte omfattning i vissa fall. Statligt stödbör dock inte kunna kapitaliseras i överlåtelsevärden som enskilda kantillgodogöra sig vid en försäljning. Med utgångspunkt i detta bör man söka enlösning som fillgodoser själva finansieringen av anpassningen utan att denhandikappade belastas ekonomiskt. Att klara finansieringen med förbättringslåneller bostadslån på sedvanliga villkor medför kostnader för den handikappadeoch är således inte en acceptabel lösning. Stödet föreslås istället bliutformat som ett räntefritt och stående lån som inte kostar den handikappadeeller fasfighetsägaren något så länge den handikappade har nytta av åtgärderna.När den handikappade inle längre har nytta av anpassningen bör lånet amorterasoch förräntas om fasfigheten har ett marknadsvärde som motiverar detta. Iannat fall skall lånet kunna avskrivas helt eller delvis. Om särskilda skälföreligger bör kravet på återbetalning kunna skjutas upp, t. ex. om kvarboendeanhörigas ekonomiska situation är sådan atl de inte bedöms kunna klara avamortering och räntor. Fastighetsägaren skall vara låntagare och för lånetskall ställas säkerhet i vanlig ordning. Förmindre omfattande standardhöjande åtgärder som behövs med hänsyn fillhandikappet bör bidrag kunna beviljas även fortsättningsvis. Om åtgärderna ärett led i en störte upprustning bör i enlighet med nuvarande regler bidrag intekunna beviljas. Enligtinsfitutet kan utbetalningen av bidraget ta ganska lång fid och leda till attentreprenörens fordran förfaller till betalning innan bidraget betalas utvilket kan medföra att bidragstagaren får lägga ut pengar i avvaktan påutbetalningen. Detta gäller inte om förskott har beviljats. I karlläggningen harframkommit önskemål om obligatoriskt förskott. Enligt8§ kan bidraget betalas ut i förskott helt eller delvis. Förskottetbetalas ut fill kommunen som bestämmer hur bidraget skall betalas ut till bidragstagaren.Enligt föreskrifterna till paragrafen kan ansökan om förskott göras samtidigtmed ansökan om bidrag. Enligt föreskrifterna gäller också att kommunen fårbetala ut förskottet allteftersom arbetena färdigställs. Nuvaranderegler om förskott möjliggör för kommuner atl betala ut förskottet så snartarbetena är färdiga. F.n. behöver högst en månad för attbetala ut ett förskott. Om bidragstagaren har sökt förskott medbidraget och arbetena inte påbörjas före länsbostadsnämndens beslut börförskottet kunna betalas ut senast i samband med att arbetena färdigställs. Bostadsstyrelsenhar föreslagit att alla bidrag skall betalas ut i förskott till kommunerna sompå lämpligt sätt skall betala ut bidraget till bidragstagaren. Nuvarandeförskottsregler fömtsätter att bidragssökanden också ansöker om förskott.Bostadsstyrelsens förslag om obligatoriska förskott löser de problem som ivissa fall uppstår för stödtagare som inte av egna medel kan lägga ut pengar i avvaktanpå att bostadsanpassningsbidraget betalas ut. Det föreslås därför attobligatoriska förskott införs. Förlån eller lånedel bör förskott kunna betalas ut så snart som länsbostadsnämndenhar erhållit låneförbindelse etc. Denya reglerna föreslås träda i kraft . 1981/82:126 52 Handikappinstitutetspromemoria Roll- och ansvarsfördelning m. m. vid handläggning av bostadsanpassningsbidrag 1.1 utredningar sombehandlat decentralisering av beslut om bostadsanpassningsbidrag 1.2 Faktainsamling i den andraetappen av översynen 2................................................................... Roll-och arbetsfördelningen vid handläggning av bostadsanpass ningsbidrag .................................................... 2.1 Generella krav vidhandläggningen av bidraget . 2.2 Handläggningen av bidraget ........................... 2.3 Den önskvärda roll- ocharbetsfördelningen jämfört med hur det fungerar 3 Fråganom en decentralisering av bidragsbeslut till kommunerna . 3.1 Faktorer som talar för endecentralisering ....... 3.2 Faktorer som talar mot endecentralisering ..... 3.3 Handikappinstitutels bedömningav frågan om en decentralisering av bidragsbesluten 3.4 Konsekvenser av en eventuelldecentralisering av bidragsbesluten 3.5 Det kommunala inflytandet ........................... 4 Informationoch utbildning ................................ 4.1Uppföljning av bidragsärenden ..................... 5 Styrkande av skälig kostnad föranpassningsåtgärderna Iseptember 1980 åtog sig handikappinsfitutet att på uppdrag av bostadsdepartementetulföra en första etapp av en översyn av bostadsanpassningsbidraget. Dennaetapp omfattade en kartläggning av hur bidraget fungerar med avseende bl. a. påhandläggning, råd och stöd fill den enskilde, tillämpning av bidragsreglernasamt de vidtagna åtgärdernas effekter för enskilda handikappade. Resultatet avden första etappen redovisas i PM "Översyn av bostadsanpassningsbidraget.Sammanfattning av etapp I Kartläggning av hur bostadsanpassningsbidragetfungerar" med bilagor. De väsentligaste resultaten från denna kartläggningredovisas i "Översyn av reglerna om stöd för individuell anpassning avbostäder" Ds Bo 1981:5 som remissbehandlas tillsammans meddenna rapport. Deuppgifter som handikappinstitutet åtagit sig att utreda i en andra etapp är"att ta fram ett underlag för beslut vad avser dels den gmndläggandeansvarsfördelningen i handläggningen av bidraget, dels informations- ochutbildningsfrågor med utgångspunkt i regler och föreskrifter samt intentionernamed dessa". Institutet ska vidare "redovisa exempel på hur och avvilka anpassningsarbetet lämpligen kan utföras samt hur skälig kostnad för de stödberättigadeåtgärderna kan styrkas". Idenna rapport behandlas främst frågan om roll- och ansvarsfördelningen vidhandläggningen av bostadsanpassningsbidraget. Översiktligt behandlas ocksåfrågan om information och utbildning samt hur skälig kostnad för anpassningsåtgärdemakan styrkas. Institutet kommer att arbeta vidare med att ta fram en merdetaljerad plan för informations- och utbildningsinsatser och med att meringående ge exempel på hur skälig kostnad kan styrkas och på vilka sättbyggentreprenörer kan knytas till anpassningsarbetet. Målsättningenmed översynen av bostadsanpassningsbidraget är enligt bostadsdepartementetsdirektiv "att effeklivera bidragssystemet så att samhällets stöd tillindividuell handikappanpassning av bostäder utnyttjas på ett smidigt ochändamålsenligt sätt". Utgångspunktenför handikappinstitutets arbete med översynen av bostadsanpassningsbidraget ärdet resultat som handläggning, regler, föreskrifter, tillämpning m. m. får förde enskilda handikappade. Sombakgmnd till institutets arbete med den andra etappen av översynen ligger delsnu gällande regler och föreskrifter för bidraget i "Kungörelsen om bostadsanpassningsbidragÖversyn av reglerna om stöd till individuellanpassning av bostäder" Ds Bo 1981:5. 1981/82:126 54 1.1 Tidigareutredningar som behandlat decentralisering av beslut om bo stadsanpassningsbidrag Deutredningar som tidigare behandlat frågan om en decentralisering av vissabeslut om bostadsanpassningsbidrag från länsbostadsnämnderna till kommunerna ärbyggadministrafionsutredningen vars betänkande redovisas i "Bostadsverket- Samordning - DecentraUsering" SOU 1976:26, bostadsverketsförenklingsutredning som resulterade i "Förslag till ändringar ikungörelsen (1973:327) om bostadsanpassningsbidrag" samt"decentraliseringsutredning" och bostadsstyrelsensställningstagande till denna utredning. Samtligadessa utredningar förordar en decentralisering av vissa beslut om bostadsanpassningsbidragfrån länsbostadsnämnderna fill kommunerna. 1.2 Faktainsamlingi den andra etappen av översynen Institutetsarbete med den andra etappen av översynen av bostadsanpassningsbidraget hartill största delen gmndats på de fakta som insamlades via intervjuer vidkartläggningen av bidragets funktion i översynens första etapp. Detta materialhar dock kompletterats med telefonintervjuer med länsbostadsnämndernashandläggare och med personal på vissa hjälpmedelscentraler. Avsikten med dessakompletterande intervjuer var att få en mer heltäckande bild av situationen ilandet än vad som framkom i den första etappen. 2 Roll- och arbetsfördelning vid handläggning av bostadsanpassningsbidrag Vidkartläggningen av bidragets funktion i översynens första etapp framkom en radproblem i samband med handläggningen av bidraget. Det brister ofta i samarbetetoch i samordningen mellan de olika personer som är inblandade i handläggningenav ett ärende. Det finns stora brister i den hjälp och det stöd enskilda fårvid ansökan. Det är ofta oklart om vem som ska ansvara för vad ihandläggningen, osv. Kartläggningenav bidragets funktion gav också som ett resultat en bild av hur handläggningenav bidraget borde gå till för att fungera bra. En bra fungerande handläggninginnebär en effektiv och smidig handläggning med en arbetsfördelning där deinblandades kompetens kan utnyttjas för att ge ett bra resultat för denenskilde. En beskrivning eller principskiss av hur handläggningen borde gå fillkan också användas för att klargöra ansvarsförhållanden i handläggningensolika steg. En sådan beskrivning bör kunna användas som ett hjälpmedel viddiskussioner om hur organisafionen kring handläggningen av bidraget ska lösasregionall och lokalt. Begreppethandläggning används som beteckning på hela den arbetsprocess i vilkenansökningshandlingar tas fram och beslut fattas. På motsvarande sätt betecknarbegreppet handläggare alla de personer som från samhällets sida är inblandade ihandläggningsprocessen. Gmndenför den nedan beskrivna roll- och arbetsfördelningen är nu gällande regler ochföreskrifter. Frågan om en eventuell decentralisering av bidragsbeslut frånlänsbostadsnämnderna till kommunerna behandlas i särskilt avsnitt i dennarapport. Enutgångspunkt för diskussionerna kring roll- och arbetsfördelningen vidhandläggningen av bidraget bör vara att de personer som söker bostadsanpassningsbidragi många fall behöver hjälp och stöd på olika sätt vid ansökan. Handläggningenav bostadsanpassningsbidrag är generellt sett i de flesta fall en mycket litenarbetsuppgift för kommunerna, men det är en ärendetyp där varje enskilt ärendekräver mer av engagemang och stöd till den enskilde än många andra ärendetyper. Ensträvan vid handläggningen av bidraget bör vara att söka få en så enkel och såsnabb handläggning som möjligt utan att ge avkall på resultatet för desökande. Den följande principskissen för handläggningen av bidraget innehållermånga olika steg, men vid enklare ärenden kan en del av dessa steg innebära enmycket liten arbetsinsats eller inte något arbete alls. 2.1 Generellakrav vid handläggningen av bidraget Degenerella krav som bör vara uppfyllda vid handläggningen av bidraget är bl.a.: Detbör vara en handläggare som håller i ett ärende genom hela handläggningsprocessenoch som bl. a. fungerar som kontaktperson gentemot den sökande. Dennahandläggare bör också svara för att övrig nödvändig kompetens kopplas in ihandläggningen där den behövs. Denna handläggare bör finnas inom kommunen. Tidoch resurser måste avsättas av handläggarna så att de enskilda, sökande får denhjälp och det stöd de behöver vid ansökan. Ettutvecklat samarbete bör finnas mellan de handläggare som arbetar med ett bostadsanpassningsärende.Ansvars-, roll- och arbetsfördelningen i handläggningen bör vara klargjord,accepterad och överenskommen mellan handläggarna. Samarbetet bör bygga på ettömsesidigt accepterande och förtroende för varandras olika kompetenser. Iett så tidigt skede som möjligt av handläggningen bör en bedömning göras avbehovet av olika åtgärder för den enskilde. a. bör en avvägning göras ombehovet av tekniska hjälpmedel respektive behovet av bostadsanpassning ellerandra typer av åtgärder. Dessutom bör under hela handläggningsprocessen andrakompletterande stöd- eller låneformer kunna aktualiseras och användas för attlösa den enskildes problem. Detta bör även särskilt beaktas vid avslag påbidragsansökan. Likaså bör ett samarbete inom kommunen finnas så att andradelar av den kommunala förvaltningen kan kopplas in om det behövs. Kommunenbör ha huvudansvaret för den förberedande handläggningen av bostadsanpassningsbidragetoch för att de enskilda sökande får den hjälp och det stöd de behöver vidansökan. Det stöd som finns för att detta ansvar vid bidragsgivningen ska liggapå kommunerna är dels att kommun anges som handhavande myndighet i kungörelsenom bostadsanpassningsbidrag och dels att "Kommun är skyldig att genomlämpligt kommunalt organ förmedla lån och bidrag, som utgå av statsmedel isyfte att främja bostadsförsörjningen inom riket eller eljest gälla bostäderoch lokaler inom bostadsområde, samt att vid sådan statlig låne- ochbidragsverksamhet biträda vid byggnadskontroll och låneförvaltning" enligtlagen (1947:523) om kommunala åtgärder till bostadsförsörjningens främjande. 1981/82:126 56 Dennya socialtjänstlagen (1980:620) som gäller från förstärkerytterligare del kommunala ansvaret genom att fastslå alt "Kommunen hardet yttersta ansvaret för alt de som vistas i kommunen får det stöd och denhjälp som de behöver. Detta ansvar innebär ingen inskränkning i det ansvar somvilar på andra huvudmän". Dessutom fastslås särskilt att"skall verka för att människor som av fysiska, psykiskaeller andra skäl möter betydande svårigheter i sin livsföring får möjlighet attdelta i samhällets gemenskap och att leva som andra. skamedverka till att den enskilde får en meningsfull sysselsättning och att hanfår bo på ett sätt som är anpassat efter hans behov av särskilt stöd". Dettainnebär att kommunen bör ha huvudansvaret för handläggningen av bidraget ochdessutom svara för att de enskilda får den hjälp och del stöd de behöver iansökans samtliga steg. Det innebär också att kommunen bör svara för att övrignödvändig kompetens kopplas in i handläggningen där den behövs och att dennaövriga kpmpetens kan ses som konsulter i handläggningen. Detförsta steget i handläggningen är initiativel till en ansökan om bostadsanpassningsbidrag.Detta initiativ kan komma från vem som helst som har kunskap om bidraget. Dockbör kommunen aktivt i uppsökande verksamhet arbeta för atl de människor ikommunen som behöver en anpassning av bostaden ska få bidrag (Jmf ovan medkommunens ansvar för bl. a. handikappades boendesiluation i den nyasocialtjänstlagen). Det är dessutom viktigt att alla de yrkeskategorier somnormalt kommer i kontakt med människor som kan behöva en bostadsanpassning harkunskap om bidraget och vart man vänder sig för att söka det. Sådana yrkeskategorierär bl. a. hemvårdsassistenler, hemsamariler, sjuksköterskor, kuratorer,distriktssköterskor, läkare m.fl. Detär viktigt att det i kommunerna finns uppbyggt former för atl fånga upp och tatag i ärenden som initieras. Det kräver bl.a. ett samarbete mellan kommun- ochlandstingspersonal liksom mellan personal inom olika kommunala förvaltningar. följande genomgången av handläggningens övriga steg anges med vilkenkompetens arbetsuppgiften bör utföras eller del organ som bör svara för attarbetsuppgiften blir utförd. Informeraom hur ansökan går Kommunen fill,tillhandahålla ansökningsblanketter m. m. Styrkandeav funktionsned- Vid behov genom Upprätta Personal inom hjälp- ellerperson med motsvarande kompetens om handikapp. Teknisk lösning av ätgärdsbehovet. Kommunen.Person med byggnadsteknisk eller motsvarande kompelens. Upprätta arbetsbeskrivning och göra eventuella ritningar. Styrka skälig kostnad. Eventuella kontakter med byggentreprenörer. Bistå den sökande med ifyllande av ansökningsblanketter m.m. Granska ärendet samt lämna ett yttrande. Granska ärendet samt besluta. Efter beslut Kontakter med byggentreprenören inför och vid ombyggnaden. Besiktning av ombyggnadsarbetet. Kommunenoch personal inom hjälpmedelsverksamheten eller motsvarande. Utbetalning av bidrag. Kommun,den sökande och länsbostadsnämnd. Uppföljningav utförda Berörda handläggare, av dessa punkter i den önskvärda handläggningen kommenteras och förklarasytterligare nedan. Många av de sökande kannaturligtvis själva klara av stora delar av ansökan. Det bör dock alltid finnasen strävan att aktivt kunna gå in och hjälpa till om del behövs. Även om enenskild sökande behöver mycket hjälp är det viktigt att den sökande är med ialla faser av ansökan och att förslag till åtgärder m. m. löses tillsammans medden sökande. Personal inom landsfingenshjälpmedelsverksamhet, främst arbetsterapeuter eller motsvarande spelar enmyckel viktig och avgörande roll vid handläggningen av bostadsanpassningsbidrag.Det är oftast från hjälpmedelscentraler eller liknande som initiativen tillbidragsansökningar kommer. Denna personal bör dessutom stå för den viktigaavvägningen mellan behovet av tekniska hjälpmedel och behovet av bostadsanpassningsål-gärdereller andra typer av åtgärder. De står dessutom för den grundläggande frågan ihandläggningen om den sökandes behov av åtgärder i bostaden. I den ovanbeskrivna roll- och arbetsfördelningen vid handläggningen av bidraget föreslåspersonal inom hjälpmedelsverksamheten dessutom medverka vid besiktningen avanpassningsåtgärderna och vid uppföljning av utförda anpassningar. 1981/82:126 58 ningsbidragkrävs därför ett utvecklat och nära samarbete mellan kommunens handläggare ochpersonalen inom hjälpmedelsverksamheten. Punkterna"Behov av åtgärder" och "Teknisk lösning av åtgärdsbehovet"bör lösas tillsammans med den sökande vid ett gemensamt hembesök av kommunenshandläggare och personal inom hjälpmedelsverksamheten eller motsvarande. Kommunensgranskning av ärendet innan yttrande och länsbostadsnämndens granskning innanbeslut ska innefatta en kontroll av alt ärendet uppfyller bidragsregler ochföreskrifter, t. ex. att behovet av åtgärder är styrkt, att åtgärderna är bidragsberättigade,att kostnaderna är skäliga osv. Fömtom den obligatoriskatekniska besiktningen av ombyggnadsarbetet som sker föreslås att ävenfunktionen av de utförda anpassningsåtgärdema kontrolleras. Det skulleinnebära att personal inom hjälpmedelsverksamheten eller motsvarande skullevara med vid kommunens besiktning av utförda anpassningsarbeten. Dessutom föreslås att enuppföljning av utförda anpassningsåtgärder, åtminstone i mer omfattandeärenden, görs efter genomförandel. Syftet med en uppföljning skulle delsvara atl se om åtgärderna fungerar på avsett sätt för den enskilde och delsvara ett sätt att få erfarenheter av hur utförda anpassningsåtgärder fungerar. (Se vidare särskilt avsnitt om uppföljning). Kommunenbör också se fill att den sökande, om han vill och om han behöver det, får stödoch hjälp för att besvära sig över beslut om bostadsanpassningsbidrag. Denovan beskrivna roll- och arbetsfördelningen och då såväl de generella kravensom de olika stegen i handläggningen bör fungera som riktlinjer för hur bostadsanpassningsbidragethandläggs lokalt. Naturligtvis kan lokala förutsättningar innebära att smärreavsteg kan göras. Det är dock viktigt dels att den lösning för handläggningensom organiseras lokalt ger ett bra resultat för den enskilde och dels att vissagrundläggande ansvarsförhållanden i handläggningen enligt den beskrivnaprincipskissen fasdäggs. 2.3Den önskvärda roll- och arbetsfördelningen jämfört med hur det fungerar Påmånga håll i landet fungerar handläggningen i stora drag enligt den ovanbeskrivna roll- och arbetsfördelningen. På dessa ställen fungerar handläggningensmidigt och det blir ett bra resultat för den enskilde. Det är dock likavanligt att handläggningen inte fungerar bra. Avsikten med den ovan beskrivnaroll- och arbetsfördelningen vid handläggningen av bidraget är att ange enmodell för att komma tillrätta med de problem som finns vidhandläggningen. Debrister och problem som finns vid handläggningen och som främst behöverbearbetas för att åstadkomma en önskvärd roll- och arbetsfördelning vidhandläggningen av bidraget är: attmånga kommuner inte tar sitt ansvar för handläggningen av bidraget enligt den ovan beskrivna roll- och arbetsfördelningen och att enskilda sökande inte får den hjälp och det stöd de behöver. I de flesta fall överlåtes istället många arbetsuppgifter på personal inom hjälpmedelsverksam heten eller i vissa fall på länsbostadsnämnderna. I många fall får den enskilde själv söka finna lösningar trots att han skulle behöva hjälp. - attsamarbetet och samordningen mellan de inblandade handläggarna 1981/82:126 59 Det saknas ofta överenskomna arbetsfördelningar och det är ofta ettdåligt utnyttjande av de olika kompetenser som är inblandade i handläggningen.De olika handläggarnas arbete sker ofta isolerat från varandra. att det är bristande kvalitet på den handläggning kommunerna gör i många fall.Den bristande kvaliteten kan bero på bristande kunskap eller erfarenhet ellerpå bristande resurser och en för låg "servicenivå" i handläggningen.I ganska många fall skickar kommunen i princip endast vidare ärendet . Föratl komma tillrätta med dessa problem krävs bl. a. informations- ochutbildningsinsatser. Det är också vikfigt att man regionalt och lokalt utvecklarformer för hur samarbets- och samordningsfrågor liksom andra frågor kringbidraget kan diskuteras och lösas. (Se vidare avsnitt om information ochutbildning.) 3 Frågan om decentralisering av bidragsbeslut till kommunerna Handikappinstitutethar främst behandlat frågan om vilka konsekvenser en decentralisering avbidragsbeslut från länsbostadsnämnderna till kommunerna skulle fä för enskildahandikappade. För att komplettera den bild av bidragets funktion som erhöllsvid kartläggningen i översynens första etapp har telefonintervjuer gjorts medhandläggare på samtliga länsbostadsnämnder och med personal på vissahjälpmedelscentraler. Genom dessa kompletteringar har en uppfattning erhållitsav hur bidraget handläggs i landet. 3.1Faktorer som talar för en decentralisering Omden i avsnitt 2 beskrivna roll- och arbetsfördelningen fungerar så innebärkommunens granskning före yttrandet detsamma som länsbostadsnämndensgranskning före beslut. Enligt denna principskiss av handläggningen skullealltså länsbostadsnämndens granskning vara ett dubbelarbete. Handläggningstidenför bostadsanpassningsärenden skulle förkortas. I vissa fall skulle tiden kunnaförkortas eller mer, i andra fall skulle skillnaden bli mermarginell. Det bördock tilläggas all om den i avsnitt 2 beskrivna roll- ocharbetsfördelningen fungerar och att därmed ärenden kommer väl förberedda ochutredda till länsbostadsnämnderna skulle deras nuvarande handläggningstid kunnaförkortas avsevärt.