prop · G503150 · 1981-12-31 00:00:00 — De finansiella krav denfastlagda volymexpansionen antagits ställa har därefter jämförts med definansiella resurserna i kommunsektorn i syfte all genom ätgärder på denfinansiella sidan öppna en balans mellan den reala och den finansiella bilden.Med delta som utgångspunkt har genomförts begränsningar av det finansiellautrymmet. Begränsningarna har åstadkommits såväl genom förändringar i basenför aulomalikbundna special-destinerade statsbidrag som genom begränsningar avdet skatteunderlag 1981/82:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget 94 kommunernafår tillgodogöra sig för inkomstskatt m. m. Vägledande för valet avmetod har angivits vara förddningspoliliska. Skatteutjämningsreformen och deautomalikkopplingar som fmns genom anknytningen lill lönesummans utvecklinghar genomförts som generella finansiella begränsningar vidtagits viadet kommunala skatteunderlaget. Delmotiv som anförts vad gäller flera modifieringar i indexkonstruktioner harvarit alt bättre söka anpassa utvecklingen "på marginalen" till desamhällsekonomiska förutsättningarna. Det kan vara av intresse i dettasammanhang att kort ange ett antal exempel där detta motiv uppgivits varavägledande. Ett exempel är förändringen av det index som styr basbeloppet. Vidberäkningen av basbeloppet bortses numera frän indirekta skatter, tullar ochavgifter samt förändringar i energipriser, men tillägg görs för subventioner.Omläggningen har bl.a. motiverats med all ökade importpriser för energibegränsar utrymmet för ökning av den inhemska efterfrågan eftersom en del avdet tillgängliga produklionsutrymmel bör avsättas för att betala en dyrareimport. Det anförda motivet till all rensa basbeloppets utveckling frånförändringar av indirekta skaller och subventioner har varit att tillse atleffekterna av ekonomisk-politiska åtgärder av typ förändringar i skatteuttagetinle skall motverkas av indexkonstruktioner på budgetens utgiftssida. Sammaargumenl har legat bakom beslutet atl indexregleringen av skatteskalan numeraskall följa samma principer som basbeloppsindexen. Ett annat exempel på enförändrad indexkonslmktion som mofiverats med en sirävan till en bäitreanpassning lill de lotalekonomiska fömtsättningarna är biståndsramens kopplinglill BNI i slällel för BNP. Försvarsramenhar varit kopplad till utvecklingen av nettoprisindex. Den realautvecklingen av försvarsanslagen har därmed blivil starkt beroende avförändringar i relationen mellan nettoprisindex och de kostnader som uppstår iförsvarels verksamhet. En starkt bidragande orsak lill detta har varitskillnaden mellan lönekostnadsulvecklingen och övrig prisutveckling. I denförsvarsproposilion som regeringen lagt fram föreslås atl försvarsramenanknyts till ett index baserat på en sammanvägning av löne- ochnettoprisindexförändringen. Syftet är att indexkopplingen på elt mera stabiltsäll skall ge avsedda effekter vad gäller försvarels reala resurstilldelning. Förändringenav upptrappningsreglerna för den statligt garanterade räntan är ytterligareett exempel på hur en automatikbindning bibehålls men hur en modifieringminskar den statsfinansiella belastningen jämfört med ett bibehålletregelsystem. Förstatens förvaltningskostnader har praktiserats metoden attinte ge full kompension för pris- och lönestegringar. Motivet har varit attstimulera lill produklivitetshöjande åtgärder och besparingar. Metoden kanockså ses som ell styrinstrument som syftar lill alt genom modifieringar iprinciperna för pris- och löneomräkning åstadkomma en begränsning avresursförbrukningen inom offentlig sektor pä ett sätt som statsmakterna bedömtsom önskvärt. 1981/82:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget 95 8.6Metoder som tillämpas i andra länder Iandra länder har långtidsbudgeten som framgår av avsnill 1.2 i vissa fallen annan uppläggning och ett annat syfte än den svenska. 1 en del länder är dendirekl styrande för budgetprocessen. Tendenser lill högre kostnader än somberäknats i uppgjord budget - t. ex. lill följd av automatikbindningar -tolereras i varierande grad. I vissa länder har lillgripils generellabegränsningar i den automatiska inflations- och lönekompensationen, s.k. cashlimits, dvs. att full kompensation för prisstegringar endast ges upp lill enviss förutbestämd nivå. Syftet har varit alt uppnå del i långtidsbudgetenavsedda finansiella resultatet. Begränsning av denautomatiska infialionskompensationen kan ske på flera sätt. En metod kan varaatl full kompensation endast ges upp fill en viss nivå för prisstegringarna,varefter ingen eller endasl begränsad kompensation ges. En sådan åtgärd färmänga gånger ses i relation lill en strävan atl hålla nere prisstegringarna. Såsnart inflationen sfiger över en viss nivå minskar med en sådan metod de realautgifterna under vissa anslag. Vid en strikt tillämpning fungerar åtgärdensåledes som en automatisk stabilisator i budgeten. De reala effekterna av ensådan metod är svåra att i förväg avgöra. Ä andra sidan kan hävdas attcash-limits är ett sätt all påverka inflafionsförväntningarna. En avgörandefaktor för storieken på de reala effekterna blir dä hur effektivt cash-limits ipraktiken är som inflationsdämpande metod. Enannan teknik som tillämpas i vissa fall av länder där långfidsbudgelar har enfinansiellt styrande funktion är alt sätta upp en samlad ram för ett antaldelprogram. Om kostnadsutvecklingen visat sig översliga den beräknade harvissa delprogram hell enkelt lagts ned. Denna metod lorde vara tillämpbarenbart där stor flexibililel föreligger vad gäller rörlighet av insatsfaktorer.Av naturliga skäl är metoden relativt sett enklare att tillämpa i fall dåstaten köper tjänster eller program. Enbudgelleknik som har vissa likartade inslag har använts i Canada.Något förenklal innebär metoden all ell stort antal utgiftsområden (molsvarandeflera departements verksamhetsområden) tilldelas etl gemensamt, på förhandbestämt, nominellt belopp. Om beloppet, på gmnd av t. ex. en högre prisutvecklingän beräknal, inte räcker till får omprioriteringar tillgripas mellanutgiftsområdena. 9 Statsfinansiella konsekvenser av beslutade besparingar underlångtidsbudgetperioden Undersenare år har regeringen lagt fram elt flertal förslag till samlade besparingarinom den totala statsverksamheten. Besparingarna har i regel Prop.1981/82:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget 96 kombinerats med andra ekonomisk-politiska åtgärder. Somexempel kan nämnas investeringsslimulanser, förändringar av skattesatser ochvalutakursjusteringar. Besparingarnas ekonomiska verkan kan mätas på flera sätt.En aspekt är de samhällsekonomiska effekter som uppkommer. Härmed avses bl.a.återverkningarna på den offentliga sektorns reala resursförbrukning, effekterpå privat konsumtion m. m. En annan aspekt är den rent statsfinansiella. Destatsfinansiella konsekvenserna av en besparing kan sägas beslå av dels enomedelbar direkt effekt av besparingen, dels de indirekta effekter som uppstårgenom att besparingen får återverkningar på samhällsekonomin i stort ochdärmed indirekt i sin tur påverkar statens inkomster och utgifter. 1 långtidsbudgeten är det i första hand intressant all selill de statsfinansiella effekterna av vidtagna besparingsåtgärder. En radavgränsningsproblem samt mätsvårigheter uppstår därvid. En första fråga är hur besparingar skall särskiljas fränandra slatsfinansiellt förstärkande åtgärder som vidtagits. 1 den genomgång avbesparingsåtgärder som redovisas nedan har valls all utgå från de fem samladesparpakel som lagts fram. Sålunda omfattar materialet följande propositioner: "Besparingari statsverksamheten, m.m." (; prop. 1980/ 81:20) "Omkommunalekonomiska frågor " (; prop. 1980/81:116) "Om ekonomisk-politiskaåtgärder" (; prop. 1980/81:118) "Vissaekonomisk-politiska åtgärder, m.m." (; prop. 1981/82:30) Förslag i åretsbudgetproposifion i vad avser del uppsatta sparmålet inkl. eventuelltåtföljande särpropositionsfrågor . Endast de direkta effekterna på statsfinanserna har söktkvantifieras. Redovisningen omfattar såväl besparingar inomsocialförsäkringssektorn som direkta besparingar på statsbudgeten. Kalkylernaavser de kassamässiga statsfinansiella effekterna. Vissa förslag i ovan nämndapropositioner har inle tagils med i sammanställningen över besparingar på gmndav all de knappast kan betraktas som egenlliga besparingar. Det gäller förändringari mervärdeskallesalsen, vissa punktskatiehöjningar samt olika typer avtillfälliga investeringsslimulanser via budgetens inkomstsida. Föreslagnataxe- och avgiftsförändringar har inkluderats bland besparingarna i den månförändringarna innebär en utvidgning av del laxebelagda området.Tidigareläggning av vissa taxehöjningar som ändå senare skulle ha genomförtsingår således inle i sammanställningen. Vissa besparingar har inle inkluderats.Detta gäller del nya försvarsbeslutet samt del statliga oljelagringsprogrammet.Besparingarna avseende kommunsektorn har beräknats under fömtsättning atl delregelsystem som föreslagits för ligger 1981/82:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget 97 fasl även för resterande delen av längtidsbudgetperioden.Antalet enskilda besparingsförslag som ingår i redovisningen uppgår till drygt200. Vissa besparingar dyker upp på budgetens inkomstsida trotsatt de i alll väsentligt har samma karaktär som ulgiftsbesparingar (s. k.skalleulgifter). Detta innebär bl.a. all den minskning av den kommunalasektorns finansiella utrymme som uppkommer via begränsningar i del kommunalaskatteunderlaget liksom förändrade avtrappningsregler för extra avdrag tillfolkpensionärer och begränsningen av avdraget för arbetsresor likställs medutgiftsbesparingar. För sådana besparingar som påverkar den beskattningsbarainkomsten har som besparing endasl räknats nettoeffekten kassamässigt förstaten. Endasl de besparingar som direkl berör den kommunala sektorn hartagils med. Vissa andra besparingar, som inle i första hand avser kommunerna,kan dock indirekt få effekter på kommunernas finansiella utrymme genom atl depåverkar det kommunala skatteunderiaget. Dessa indirekta effekter, som i vissafall är positiva och i andra fall negativa ur synvinkel, har intebeaktats i redovisningen av besparingar som drabbar kommunsektorn. 9.2 Val av referensnivå Ett allmänt problem vid beräkningar av statsfinansiellabesparingar är valet av referensnivå. Endast åtgärder som resulterar i direktavolymminskningar jämfört med ett oförändrat regelsystem bör ses som besparingar.Pä kort sikt kan referensnivån i allmänhet anges ulan större problem. Ilångtidsbudgetens perspektiv är referensnivån i vissa fall inte lika given.Problem uppstår l.ex. när av en besparingsåtgärd berört regelsystem är föremålför översyn eller nya beslul . Av detta skäl ingår, som tidigarenämnts, vissa besparingsåtgärder inte i redovisningen. Del bör vidare uppmärksammas alt värdet av en vidtagenbesparing kan förändras över liden genom senare beslutade åtgärder. Eltspeciellt problem utgör därvid de besparingar som påverkas avinkomstbeskattningen eftersom denna berörs av en omläggning underlångtidsbudgelperioden. Besparingarna har i sädana fall beräknats medutgångspunkt i samma genomsnittliga skattesals . Med hänsyntill atl endasl vissa av besparingarna berörs har denna förenkladeförutsättning begränsad betydelse för kalkylerna. 9.3 Resultat av kalkylerna Besparingseffekterna har beräknats i löpande priserutifrån samma förutsättningar som gäller för övrigt i beräkningarna ilångtidsbudgeten. Fastprisberäkningen baseras pä en deflatering av beräkningeni löpande priser. Metoden alt utgå från samma antaganden som gäller i övrigl ilångtidsbudgeten innebär i sig en inkonsistens eftersom den samhällsekonomiska7 1981/82. Prop.1981/82:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget 98 bilden får antas ha sett annorlunda ul om intebesparingsåtgärderna genomförts. Detta innebär att materialet bör tolkas medförsiktighet. Besparingarnas återverkningar på samhällsekonomin i stort ochdärmed på statens inkomster och utgifter är svåra atl uppskatta. Redovisningenomfattar därför endast de direkta effekterna av besparingarna. 1 avsnill 9.6redovisas dock några aspekter på indirekta effekter. De direktaeffekterna av besparingsåtgärderna beräknas i löpande priser öka från inemot 19miljarder kr. /83 till . budgetåret1986/87. Vid en bokföringsteknisk redovisning kommer besparingen pä 33miljarder kr. alt registreras som en ökning av statsinkomsterna med 12miljarder kr. och en minskning av slalsutgiflei na med .' Avdella utgör besparingarna avseende ATP och delpension, som redovisas helt vidsidan av statsbudgeten, . (tabell 38). \ fasta priser med /83 som bas ökarbesparingarna under långtidsbudgeten från inemot 19 till . Enillustration av den spridning som finns i besparingarnas storlek ges av att de20 beloppsmässigt slörsla besparingarna (dvs. ) svarar för av delsammanlagda värdet av besparingarna. Ävenberäkningarna av besparingarnas tillväxt i fasta priser är i hög grad beroeijdeav underliggande anlaganden. Det gäller främst anlagandel om ränteutvecklingenoch basbeloppets ulveckling geniemoi KPI. Som exempel kan nämnas att omräntenivån förutsätts bestå på dagens nivå i stället för att successivt sjunkaökar besparingarnas storiek i fasta priser /87 med en halv ä enmiljard kr. Etl annal exempel är besparingarna via övergången från KPI tillbasbeloppsindex vilka i hög grad är beroende av oljeprisels ulveckling.Beräkningarna ovan bygger på atl oljepriserna ökar snabbare än KPl. Omoljepriserna som exempel i slället skulle komma alt öka genomsnittligt i sammatakt som den antagna KPl-ulveck-lingen reduceras besparingarna ilångtidsbudgetens slutar netto i fasta priser med uppskattningsvis inemot Imiljard kr. ' Eftersom tabell 40 inkluderar socialförsäkringssektornhar besparingarna inom sjukförsäkringen förts till utgifterna. Genomavgiftsjusteringar kommer dock besparingen att tekniskt registreras pästatsbudgetens inkomstsida. För antas basbeloppsindex öka igenomsnitt knappt en procentenhet långsammare än KPI. Prop.1981/82:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget "Bokföringstekniskredovisning". Löpande och fasta priser (1982/nivå) (Miljarder kr.) 1980/81 1981/82 1982/83 1983/84 1984/85 1985/86 1986/87 - ATP och delpension 9.4 Besparingarnas realekonomiska fördelning I sammanställningen ovan har bokföringstekniska principervarit vägledande för om besparingarna värdemässigt skall redovisas som ökadeinkomster eller minskade utgifter. innebär bl.a. alt en stor del av debesparingar som riktar sig mot kommunsektorn inkluderas bland effekterna påinkomsterna. Samma sak gäller den begränsning av rätten lill reseavdrag somdrabbar hushållen. Vid etl studium av inriktningen av besparingsåtgärderna ärdet av intresse alt, i likhet med begränsningar av statsutgifterna, hänföradenna typ av minskade utgifter på statsbudgetens inkomstsida tillrealekonomiska kategorier. I diagram 7 har en sådan omfördelning gjorts avsamtliga besparingar på inkomstsidan. I allmänhet har ingen tveksamhetförelegat vid klassificeringen av inkomsterna. Tilläggas kan att taxe- ochavgiftshöjningar, som inte är av skatteutgiflskaraktär, omfördelats till densektor av samhället som drabbas av höjningen. Direkta effekter av vidtagna besparingsåtgärderfördelat på realgrupper. /87 i fasta priser. till företag 0,9miljarder kr. 1981/82:150 Bilaga2.1 Långtidsbudget 100 Tonviktenpå besparingarna ligger på transfereringarna. Statlig konsumtion ochinvestering svarar /87 i fasta priser för knappt 1 miljard kr.av de totala besparingarna om . Det bör dock observeras att debegränsningar av den statliga konsumtionen som uppstår till följd av den undersenare år tillämpade metoden att efter pris- och löneomräkning reduceramyndighetsanslagen inle ingår. De begränsningar som uppstår vid enkonsekvent fillämpning av denna reducering motsvarar 300 ä 400 milj. kr. perår i fasta priser. Investeringarnas ringa bidrag till de totalt redovisadebesparingarna är sannolikt missvisande. I redovisningen ingår nämligen endastbeslul att upphäva eller sträcka ul i tiden redan fattade investeringsbeslut.Den större delen av begränsningen vad gäller statens egna investeringar tordeuppstå genom en allmän restriktiv prövning av nya investeringar. TransfereringartUl hushåll svarar för . () av de totalabesparingarna. Det bör observeras atl redovisningen av transfereringarna ärhell inriktad på de kassamässiga effekterna för staten. Dessa sammanfaller pågrund av kommunalskatteeffekten i vissa fall inte med hur individerna drabbasav samma besparingar. Denna brist på överensstämmelse gäller främstbasbeloppsindex, reseavdraget, sjukpenningförsäkringen saml besparingarna inomränlebidragssystemet. För staten kan beräknas att övergången lillbasbeloppsindex och beslutet att endast justera basbeloppet en gång per årinnebär en stalsfinansiell besparing om . Övriga störrebesparingar återfinns inom sjukförsäkringen och det bostadspolitiska området. Vidutvärdering av de fördelningspolitiska effekterna ger studier över hurbesparingarna fördelar sig aggregerat på olika samhällssektorer etlofullständigt svar. För sådana bedömningar måste man se lill hur besparingarnadrabbar olika individer och hushåll med olika inkomstnivå, sysselsättningsgrad,barnförekomst, ålder m. m. Därvid bör beaktas atl även besparingar som inteavser transfereringar fill hushällen kan få indirekta effekter på hushällensekonomiska situation. Exempel på sädana besparingar är ändringar i statligaöverföringar till företag och kommuner. Viden fördelningspolitisk diskussion av begrårisningar av generellatransfereringar till hushåll måsle även beaktas den effekt som uppstår genomatl besparingar för vissa hushållstyper tenderar alt överlagra varandra. Deltaberor på alt vissa hushållslyper beroende på sammansättning, inkomstnivå m. m.berörs av fler slags transfereringar än andra och därmed även i störreutsträckning berörs av besparingarna. 1981/82:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget 101 Besparingar avseende transfereringar tillhushåll /87 i fasta priser (Miljarder kr.) - basbeloppsindexsamt engängsomräkning av basbeloppet (kassamässigt för staten) 4,6 - reseavdraget' 1,3 - livsmedelssubventionersamt prisstoppsersättning 1,0 ' Netto efter hänsyn till effekt avgrundavdragskorrigering gentemot kommunema. Under fömtsättning att det regelsystem som föreslagils förår 1983 ligger fast kommer överföringarna till kommunsektorn i fasta priser atlbegränsas med inemot . vid långtidsbudgetens slutar.Huvudsakligen åstadkoms detta genom generella ingrepp som syftar lill allminska del finansiella utrymmet i kommunsektorn. De slorleksmässigt störstaeffekterna hänför sig till begränsningar i det kommunala skatteunderiaget. Därutöverhar stödet till kommunerna inom utbildningsområdet dragits ned i fasta prisermed ca . Besparingar avseende transfereringar till denkommunala sektorn /87 i fasta priser (Miljarder kr) - kommunalskattemedel(begränsningar i skatteunderiaget) 7,6 - effekt påskatteutjämningsbidraget av skatteunderlags-begränsningarna 1,5 - övrigastatsbidrag saml lån 1,8 Transfereringarna tiU företag har begränsats med inemot 1miljard kr. i fasta priser. Besparingarna har främst riktats mol delregionalpoliliska stödet inkl. transportstödet, energibesparande åtgärder samlmedelstillskott till de regionala utvecklingsfonderna: 9.5 Besparingarna och automatiken Besparingarnas inriktning kan även studeras i relationtill de mekanismer som styr utgiftsutvecklingen vid ett oförändratregelsystem. En redovisning av vissa besparingsförslag har i dessa hänseendenredan givits i avsnittet om automatiken i statsbudgeten (avsnitt 8.5). Av tabellen nedan framgår att merparten av besparingarnagjorts inom den gmpp av inkomster/utgifter vars ulveckling styrs av fullständigautomatik. Det innebär dock inte att automatiken heU har bmtits eller upphävts.Däremot har automafikens verkningar begränsats eller på annat sätt 1981/82:150 Bilaga2.1 Långtidsbudget 102 ändrats.Genomslaget på utgiftsutvecklingen har reducerats med i princip tvä olikametoder. Förändringar i basen för det indexslyrda området har varit en metod.Metoden karaktäriseras av atl det redan på kort sikt uppstår en fullhelårseffekt av besparingen. Exempel på della är merparten av de besparingarsom avser den kommunala sektorn, liksom förändringarna inomsjukförsäkringssystemet. En andra metod har varit atl modifieraindexkonstmktioner och indexbindningar. Anknytningen av pensioner m.m. lillbasbeloppsindex samt ändrade upptrappningsregler för räntebidrag är exempel päsädana indexförändringar. Besparingarnas fördelning på /87 i fasta priser varav - indexstyrda eller likartade varav - transfereringar till hushåll - konjunkturkänsliga anslag. Taxeförändringar (inkl. hyreshusavgift) 9.6Indirekta effekter av besparingar Statsflnansiellabesparingar återverkar på olika sätt på samhällsekonomin. Genom atl denstatsfinansiella utvecklingen i sin tur är beroende av förändringar isamhällsekonomin är det av naturliga skäl inle möjligt all beräkna de slutligafinansiella konsekvenserna av besparingarna för statsbudgetens del. Den typ aveffekter del kan handla om kan schematiskt illustreras med några exempel. Enminskning av offentlig konsumtion ger direkt minskade mervärdeskatleinkomsler.Offentlig konsumtion omfattar även offentliganställdas löner. Görsberäkningslekniskl antagandet alt ingen ahernativ sysselsättning föreliggerskulle en minskning av antalet of-fentliganställda medföra minskade inkomsterav dels löneskatter, dels direkta inkomstskatter. På samma sätt leder minskadetransfereringar till hushåll till minskad privat konsumtion och därmedproduktion. Detta innebär lägre sysselsättning i näringslivet och därmed lägrestatsinkomster. Ökad arbetslöshet orsakar automatiskt högre utgifter förarbetslöshetsunderstöd och kan ställa krav på slörre insatser avsysselsättningsskapande åtgärder. Antag all man vill spara in 100 milj.kr. påtransfereringar lill hushåll. Därmed kan produktionen länkas falla med netto70 milj.kr. Av detta är lönekostnaden ca 35 milj. kr., varav ca 20 milj.kr.skulle ha betalats i skatt. Om arbetslöshetsunderstödet ökas med 20 milj. kr.återstår av den urspmngliga besparingen 60 milj. kr. 1981/82:150 Bilaga2.1 Långtidsbudget 103 attsiffroma enbart är avsedda att illustrera effekterna och inte angivna i avsiktatt mäta bortfallet. Minskningar i offentligkonsumtion och investering innebär minskad produktion, inle bara för detdirekta konsumfionsbortfallet, utan också för leverantörer i bakomliggande led.Den totala effekten kan bli myckel större än den urspmngliga. Anlag alt statenvill skära ner sina försvarsinvesteringar. Det drabbar då produktionen avförsvarsmateriel med hela sitt belopp. För underleverantörerna av utmstningminskar beställningarna och deras underleverantörer kommer också atl få skäraner sin produktion. Totalt kan produktionsminskningen, om inget importläckageförekommer, komma att utgöra ett belopp som betydligt översfiger denursprungliga besparingen. Detta är vad som i vissa sammanhang bmkar kallasmullipli-katoreffekten. Ävenminskningar av transfereringar lill privata sektorn har multiplika-toreffektermen i lägre grad. Detta beror på de indirekta effekter som belyses nedan. Minskadetransfereringar till hushåll leder till minskad privat konsumtion och därmedtill minskad produktion med ett belopp som är högre än det urspmngliga. Dettaillustreras med följande exempel. En minskning av transfereringarna tillhushåll på 100 milj. kr. får en neddragande effekt pä produktionen med 70 milj.kr. vid en marginell importbenägenhet på . Genom att flera led avunderleverantörer berörs kan produktionsbortfallet belöpa sig fill ettpåtagligt högre belopp. Denna depressiva effekt kan dock i högre eller lägregrad motverkas om besparingen t. ex. leder lill att statens upplåning kanminskas vilket stimulerar ekonomin. har givelvis en hög multiplikalor då det är frågan om direktproduktionsslimulerande bidrag. Om transfereringarna avser krisbranscher tordedock multiplikatoreffekten vara lägre med tanke pä det låga förädlingsvärde somnormalt kännetecknar dessa branscher.