prop · G503216 · 1981-12-31 00:00:00 — Lagförslagetgodtogs av , men det anfördes att möjligheten att införaferievårdbidrag borde utredas (LU 1964:41). Pensionsförsäkringskommitténanförde, (SOU 1965:62) Vissa pensionsfrågor, att föräldrarna kunde antagas hasärskilda, av barnets invaliditet förorsakade kostnader när anstaltsvårdat barnunder en inte alltför kort fidsperiod vistades i hemmet. Kommittén diskuteradeflera förslag fill utformning av ett ferievårdbidrag och föreslog slufiigen attbidrag skulle utgå för månad som barnet under hela månaden vistades utomanstalten. Under sommarferierna skulle ferievårdbidrag utgå ,oavsett att ferierna inte inföll under tre hela kalendermånader. 1981/82:216 51 Departementschefenanförde (prop. 1966:59) att det var ett naturligt önskemål att underlätta för anstaltsvårdadebarn att vistas i föräldrahemmet under ferier. Det borde därför öppnas enmöjlighet att utge vårdbidrag till anstaltsvårdade barn då de vistas utomanstalten. Riksdagenfann att även en kortare vistelse i hemmet än en månad borde ge möjlighet tillvårdbidrag, varför i kungörelsen (1966:238) föreskrevs att rätt tillferievårdbidrag förelåg då barnet i följd vistades utomanstalten. Vidare utgick bidrag om vistelsenutom anstalten börjat och slutat . ,som fått i uppdrag att se över reglerna om vårdbidrag samttillämpningen, behandlade också ferievårdbidraget. Verket anförde, (Ds S1974:1) Förbättrade vårdbidrag och invaliditetsersättningar frånfolkpensioneringen, att det i regel är mycket viktigt med den sfimulans och denkontakt med föräldrar och kanske syskon som de handikappade barnens hembesökinnebär. Sådana kontakter borde därför uppmuntras. Verket föreslog att reglernaskulle ändras så att bidrag kunde utgå för som barnet vistades utomanstalten. Vidare föreslog verket att ferievårdbidrag skulle utgå även för barnsom vistades på enskild anstalt fill vars drift bidrag utgick från kommun ochlandstingskommun. Departementschefeninstämde (prop. 1974:129) i uppfattning om vikten avökad kontakt mellan föräldrar och barn. Han fann dock att ferievårdbidrag avadministrativa skäl skulle utgå först då antalet dagar i föräldrahemmet uppgicktill tio per kalenderkvartal. Ändring i lagen om allmän försäkring genomfördesi enlighet med detta förslag. Frånhandikapporganisationerna har framhållits att reglerna om ferievårdbidrag börses över. Det gäller framför allt frågan om bidrag fill föräldrar, vars barngenom huvudmannens försorg bor i annat enskilt hem. Med omsorgslagen(1967:940) gavs begreppet "boende i annat enskilt hem" en särskildinnebörd. 15 § stadgas att "psykiskt utvecklingsstörda som ej kan bo ieget hem men icke behöver bo i vårdhem eller specialsjukhus, skall beredasbostad i annat enskilt hem, inackorderingshem eller elevhem". Socialstyrelsenhar senare () preciserat betydelsen av "annat enskilt hem":"Utvecklingsstörda barn som placeras i annat enskilt hem jämliktbestämmelsen i omsorgslagen är inte att anse som fosterbarn i barnavårdslagensmening och hemmet alltså inte som fosterhem." Bostadsformen är vanligastför utvecklingsstörda barn och ungdomar men kan även förekomma för barn medandra handikapp. Av tillgänlig statistik framgår att ca 700 av 12 500utvecklingsstörda barn och ungdomar bodde i annat enskilt hem. Enligtnuvarande bestämmelser utgår ferievårdbidrag endast fill förälder vars barnstadigvarande vistas "i anstalt", alltså inte för barn som bor i"annat Prop.1981/82:216 52 enskilt hem". Utvecklingen inom handikappomsorgeninnebär emellertid att huvudmännen i allt större utsträckning väljer attplacera barn och ungdomar i annat enskilt hem i stället för på inslitufion.Denna utveckling fortsätter då denna boendeform ger goda behandlingsresultat.Detta torde gälla för såväl utvecklingsstörda som för andra handikappade barnoch ungdomar. Vi anser att bestämmelserna om ferievårdbidrag böranpassas till den utveckling som pågår när det gäller handikappade barnsboende. Bestämmelserna om ferievårdbidrag bör därför ändras så att de stämmeröverens med de värderingar, som låg bakom införandet av ferievårdbidraget. I lagen om allmän försäkring 9 kap. 5 § bör en ändringinföras i enlighet med kommitténs förslag. Enligt gällande bestämmelser kan ferievårdbidrag utgå förvarje dag som barnet vistas i hemmet om antalet sådana dagar uppgår till minsttio per kvartal. Denna minimiregel för dagantalet kan medföra att för barn, somsammanhängande vistas i hemmet under exempelvis , utbetalasferievårdbidrag endast eller i sämsta fall inte alls. Dettainträffar om hemmavistelsen infaller vid kvartalsskifte och inte någonytterligare vistelse i hemmet infaller under kvartalen. inträffar dettai samband med jullov, som ofta avslutas . Kommittén finner dettaförhällande mindre tillfredsställande och föreslär därför aft ferievårdbidragutbetalas för hela den sammanhängande ledighet som sträcker sig över ettkvartalsskifte, om det sammanlagda antalet dagar uppgår fill minst tio. Bestämmelsen i 9 kap. 5 § gäller både ferievårdbidrag ochdaghandikappersättning. En ändring av bestämmelsen vad gäller dagantalet förferievårdbidrag innebär också en förändring för daghandikappersättningen. 8.4.2 Flera handikappade barn i samma familj I den ansökan om vårdbidrag som föräldern måste göra föratt ärendet skall prövas, skall anges för vilket barn ansökan gäller. Varjeansökan gäller ett barn. Den som har flera barn kan ansöka om vårdbidrag förvart och ett av barnen. Prövningen av rätten fill vårdbidrag sker för varje barnför sig. Det innebär att ett barns behov av särskild tillsyn och vård bedömsutan att-hänsyn tas till att flera barn i familjen kan ha sådana behov elleratt merkostnader kan finnas även för andra barn i familjen. Familjens totalasituation, dvs. barnens sammanlagda behov av särskild tillsyn och vård elleruppkomna merkostnader, beaktas inte. I en familj med flera handikappade eller sjuka barn därvarje enskilt barns vård- och tillsynsbehov inte är tillräckligt för attmotivera vårdbidrag men där vårdbehovet för barnen fillsammans skulle motiveradet, kan inte vårdbidrag . 1981/82:216 53 Att varje barns behov bedöms isolerat kan å andra sidaninnebära att det är lättare att få flera vårdbidrag för barn i samma familj.Finns i familjen flera barn med likartade handikapp eller sjukdomar sker naturligenen anpassning i familjen till det första handikappade barnet. Ytterligare etthandikappat barn i familjen medför därför inte alltid dubbel arbetsinsats ellerdubbla kostnader. Handikapp och sjukdomar som inte så sällan förekommer hosflera barn i samma familj är hörselskador, olika typer av allergier ochutvecklingsstörningar. Men även andra sjukdomar och handikapp som psykiskastörningar och ärtfliga sjukdomar kan förekomma hos flera barn i samma familj.Familjer med flera handikappade eller sjuka barn, där varje barn för sig intemotiverar att vårdbidrag beviljas, kan på många sätt ha en svårare situafion änfamiljer med ett handikappat barn för vilket vårdbidrag utgår. Att den totalaarbetsbördan i sådana fall kan vara Uka stor eller större för föräldrarnajämfört med arbetsbördan i en familj med ett gravt handikappat barn torde varaklart. Även de sammanlagda kostnaderna.kan vara lika stora eller större.Kommittén anser att det är otillfredsställande att dessa familjer står utanförmöjligheterna att få vårdbidrag. Vi anser att det måste vara familjens totala situafion somskall beaktas. Denna totala bedömning bör göras oavsett om ansökan omvårdbidrag görs för flera barn eller om vårdbidrag redan utgår förett eller flera barn, när ny ansökan inlämnas. Vårdbidrag bör även i fortsättningen utgå för ett visstbestämt barn. I beslutet bör dock anges att hänsyn också har tagits till deandra barnens behov. För vilket av barnen som vårdbidrag skall beviljas fårprövas i varje enskild situation. Om ett vårdbidrag utges på grund av två ellerflera ansökningar, kan lämpligen bidraget beviljas för det äldsta barnet. Sker nyprövning för något av barnen i familjen bör samtliga till familjen utgåendevårdbidrag omprövas. Enligt vår uppfattning behöver någon lagändring inte görasför att en ändring av tillämpningen ska komma till stånd. Vi föreslår i ställetatt utfärdar närmare föreskrifter härför. Kap. 9 Kostnader och administrativa konsekvenser Med den föreslagna konstruktionen av vårdbidraget tordeinga kostnader för ett utökat antal vårdbidrag uppkomma. Den kostnad somuppstår är indirekt genom bortfallna skatteintäkter. Denna kostnad är svår attexakt beräkna, men en uppskattning kan göras. Kostnadenför vårdbidraget är omkring 300 milj. kr., som i sin helhet ärskattepliktig inkomst för mottagama. Med hänsyn till att ca 5 000 av de 5 1981182. 1981/82:216 54 13600 mottagarna saknar förvärvsinkomst vid sidan av vårdbidraget och att mångaav de övriga har inkomst endast av deltidsarbete, kan antas att den genomsnittligabeskattningsbara inkomsten för vårdbidragsmottgare är ganska låg. Den liggerdärmed i ett inkomstskick där skatteuttaget är litet. Storlekenav den föreslagna skattefria delen av vårdbidraget kan uppskattas fill igenomsnitt . Av de utbetalade 300 milj. kr. skulle därmed ca 34 milj.kr. undantas från beskattning. Om skatt på detta belopp skulle ha utgått med30-35 % uppkommer en indirekt kostnad för vårdbidragets ändrade konstruktion på10-12 milj. kr. Deförändringar som föreslås beträffande delat vårdbidrag vid gemensam vårdnadsamt vårdbidrag, när annan än förälder vårdar barnet, beräknas inte medföranågra kostnader av betydelse. Fortsatt bidrag till förälder, som tillfälligtmåste överlåta vården på annan anhörig, kan i stället medföra besparingareftersom vård genom samhällets försorg kan undvikas. Ändringarnai bestämmelserna om ferievårdbidrag innebär främst en anpassning avbestämmelserna till den utveckling som skett på vårdområdet. Bestämmelsernasvarar inte längre mot det läge som råder inom handikappomsorgen. De nyaferievårdbidrag som kan komma att utgå till följd av den föreslagnalagändringen, är en följd av en anpassning av lagtexten till-de uppfattningarom bibehållen familjesamhörighet som ursprungligen motiverade införandet avferie vårdbidraget. Enändring av bestämmelserna om vårdbidrag medför konsekvenser för administrationenfrämst inom försäkringskassorna men även för överinstanserna. Ävenom antalet ärenden inte torde öka i någon större utsträckning, medför enändring av bestämmelserna förändringar i handläggning och bedömning. Detta kaninte genomföras utan insatser i form av utbildning av och informafion fillförsäkringskassornas personal. Även allmänheten måste informeras. Medden föreslagna konstrukfionen kommer samtUga utgående vårdbidrag att behövaomprövas för att beslut skall kunna fattas om fördelning påbeskattat resp. skattefritt bidrag. Detta medför ökade administrativakostnader. Förberäkning av dessa kostnader har använts en ärendefidsmätning utförd påförsäkringskassorna . har däri uppskattatföljande genomsnittliga tidsåtgång för ett vårdbidragsärende: 136minuter för ansökan m. m. på lokalkontor för "teknisk"bearbetning, utskrift m. m. för utredning och beslut (minimitid) 700minuter totalt. 1981/82:216 55 Dentotala handläggningsfiden för ett vårdbidragsärénde är alltså 11-12 timmareller en och en halv arbetsdag. Vid en omprövning medtonvikten lagd på kostnadsdelen torde inte hela denna fid krävas. Ett rimligtgenomsnitt kan vara eller en arbetsdag per ärende. Total fidsåtgångblir därmed vilket motsvarar 62 manår till en kostnad av 6,5milj. Fr. o. m. det andra åretefter genomförandet kommer inte den ändrade konstruktionen att medföra högreadministrativa kostnader. Omprövning av beviljadevårdbidrag kommer att göras oftare än . Det innebär högre administrativakostnader. En tätare omprövning ger dock en riktigare tillämpning och därmedtorde kostnaden för utbetalade bidrag bli lägre. TiU viss del kan de ökade administrafivakostnaderna på socialförsäkringssidan uppvägas av minskade administrativakostnader på skatte- och taxeringssidan, genom färre besvär angåendekostnadsavdrag. Sammanfattningsvisuppskattas kostnaderna för vårt förslag till ändrad konstruktion avvårdbidraget till 10-12 milj. kr. i skattebortfall samt till 6,5 milj. kr. Enligtde särskilda filläggsdirektiv som gäller för alla utredningar skallförslag som läggs fram kunna genomföras inom ramen för oförändrade resurserinom det område som förslagen gäller. Vi har mot denna bakgrundvalt att presentera ett förslag fill vårdbidrags-konstrukfion som så långtmöjligt uppfyller vårt uppdrag utan att leda till omfattande kostnader. En konstrukfionsförändringav vårdbidraget som även skulle göra det möjligt för nya handikappgrupper atterhålla vårdbidrag har därför endast redovisats som en möjlig framtidautbyggnad. Det konstmkfionsförslagsom vi har valt vänder sig fill den mottagarkrets som får vårdbidrag.Förslaget innebär en ekonomisk förstärkning till familjer med handikappade barnoch ungdomar genom att den del av bidraget som avser ersättning förmerkostnader blir skattefri. Föräldrarna får härigenom en ersättning som på ettbättre sätt motsvarar de verkliga kostnaderna. Vårdbidragets totala beloppändras alltså inte. Den kostnad som förslagetleder fill består av förlorade skatteintäkter för staten, landstingskommun ochkommun. Det totala beloppet har beräknats till ungefär 10-12 milj. kr. Teoretiskt sett skulledenna kostnad kunna finansieras genom en sänkning av vårdbidragsbeloppet. Vihar dock den uppfattningen att en sådan lösning är oacceptabel. Större delen avkostnaderna för de förlorade skatteintäkterna faller på landsfingskommuner ochkommuner. Det förefaller dock naturligt att staten bär hela denna kostnad. 1981/82:216 56 Denföreslagna utformningen av bidraget för föräldrar med gemensam vårdnad är helten administrativ fråga utan kostnadseffekter. Den förändring i tillämpningensom föreslås gälla i vissa fall när annan än förälder vårdar ett handikappatbarn berör ett mycket litet antal vårdbidragsmottagare. Vi vill genom dennaåtgärd ge föräldrar ett fortsatt ekonomiskt stöd till barnets vård så attdyrbar vård genom.samhällets försorg kan undvikas. Uppskattningsvis tordekostnaderna för samhället härigenom totalt sett minska. Dekostnader som uppstår vid införandet av nya regler för ferievårdbidrag för barnsom bor i annat enskilt hem är enbart en följd av en anpassning av lagtexten fillrådande uppfattningar. Kap.11 Ikraftträdande och genomförande Deföreslagna lagändringarna bör träda i kraft . Försäkringskassornages därvid möjlighet att ompröva de vårdbidrag, sombeviljats enligt nu gällande lagstiftning. Dessa torde uppgåtill ca 14 000 för hela landet. Omprövning av hela beståndet i januari 1983måste göras för att eventuell kostnadsersättning skall kunna beräknas och undantasvid redovisning till skattemyndigheterna av utbetalade vårdbidrag för år 1983.Eftersom taxering av bidragsmottgarnas inkomster för sker först år 1984kan kassorna sprida ut omprövningarna under större delen av året. En storanhopning av ärenden utöver det normala undviks därmed,vilket ur arbetssynpunkt är en stor fördel. För bidragsmottagarna innebär dennaspridning inte några större nackdelar. Vårdbidragets belopp påverkas inte.Omprövningen, som i samtliga fall gäller retroaktivt från ,innebär endast att genom beslut kan fastställa att en del avvårdbidraget skall utgöra kostnadsersättning. Påkontrolluppgifterna kommer därefter att redovisas endast den delav vårdbidraget som är skattepliktig. Kostnadsersättningen redovisas inte ochskall inte heller deklareras som inkomst av mottagaren. Vidbeslut eller senare om vårdbidrag omfattande även fid förejanuari 1983, skall nuvarande lagstiftning gälla för tid fram till 1 januari 1983och den nya lagstiftningen för fid därefter. Två skilda beslut blir därmed nödvändigt. Tidsbegränsatbeslut om vårdbidrag, som fattats före men som även omfattar fiddärefter, skall omprövas . Omprövningav beslut om vårdbidrag enligt nuvarande lagstiftning med anledning av den nyalagstiftningens införande, skall göras på grundval av förhållandena i januari1983, även om utredning görs och beslut fattas . att vårdbidrag som beviljats enligt nuvarande lagstiftning skallminskas eller indras, skall så ske även om det tidigare beslutet avser fidefter . Prop.1981/82:216 57 Sammanställning av remissvar på anhörigvårdskommitténsbetänkande (Ds S 1981:15) Vårdbidrag för handikappade barn Följande remissinstanser har yttrat sig. ,, , , statenshandikappråd, familjeekonomiska kommittén, försäkringsdomstolskommittén,jämställdhetskommittén, föräldraförsäkringsutredningen.Försäkringskasseförbundet, . ,i (LO), (), CentralorganisafionenSACO/SR, och De Handikappades Riksförbund.Därutöver har synpunkter på förslaget inkommit från sociala nämnden inomStockholms läns landsting, och Hörselskadade Barn,, , ,, och för CystiskFibros. har bifogat yttranden från deallmänna försäkringskassorna. Vårdbidragets betydelse för att ge familjer medhandikappade barn möjlighet att vårda barnen i hemmet understryks av fleraremissinstanser. anser att det är angeläget att familjermed handikappade barn tillförsäkras ett riktat ekonomiskt stöd för attunderlätta för dem att vårda barnen i hemmet. En förbättring av det ekonomiskastödet fill dessa familjer kan bidra till att utvecklingen mot ett minskat institufionsboendeförstärks. konstaterar att ökad uppmärksamhethar ägnats handikappade barns och ungdomars behov av atttillhöra en familj...I familjen har.barnet möjlighet att uppleva en stabil ochdjup kontakt, att bli delaktig i en gemenskap. Den ökade medvetenheten om dettahar resulterat i att allt flera handikappade barn och ungdomar numera vårdas ihemmiljö. har betydelsen av ett väl utvecklat och individuelltutformat stöd till familjer kommit att framstå allt klarare. Jämställdhetsaspekter på vårdbidraget och möjligheten förhandikappade barns föräldrar att förvärvsarbeta tas upp av någraremissinstanser. Således framhåller LO att man måste uppmärksamma risken attvårdbidraget, kombinerat med brister i samhällets stöd åt familjer medhandikappade barn, kan helt binda en förälder i regel mamman, och dethandikappade barnet vid Prop.1981/82:216 58 Det bör därför övervägas om en mer flexibelutformning av vårdbidraget lättare kan kombineras med ett fortsatt yrkesarbete. konstaterar att man delarbetänkandets grundsyn att vårdnadshavare tiU handikappade barn får möjlighetatt ha anknytning till arbetsmarknaden. Också TCO understryker vikten av att anhöriga tillhandikappade inte utestängs från arbetsmarknaden. Samordningen med andra delar av den allmänna försäkringentas upp av några remissinstanser. Således anför att en avutgångspunkterna för socialpolitiska samordningsutredningens förslag var enrenodling av bidragen i den allmänna socialförsäkringen. Utredningen förordadeatt vårder-sättningsdelen i vårdbidraget skulle tillföras inkomstförsäkringen iform av en vårdpenning medan ersättning för merkostnader skulle ingå i detsärskilda handikappstödet. framhåller att verket i sittremissyttrande över socialpolitiska samordningsutredningens förslag fillstyrkteett enhetligt handikappstöd till barn och vuxna. Vidare underströk verket attdet är angeläget att hithörande problem, bl. a. frågor om samordningen mellannuvarande handikappförmåner från försäkringen och olika bidrag tillhandikappade från kommuner och landsfing, blir föremål för en snar utredning.Också i sitt angivna betänkande Merutgifter m.m. inomhandikappersättningen (Ds S 1981:16) har verket understrukit vikten av att ensådan utredning möjligt kommer till stånd; påpekar att problemet med vårdsbidragetsoklara relation till föräldrars förvärvsarbete inte har lösts av utredningen.Utredningen säger att vårdbidrag å ena sidan kan ses som en kompensation förutebliven förvärvsinkomst men att förvärvsarbete å andra sidan inte behöverutgöra hinder för att uppbära åtminstone halvt vårdbidrag om merarbetet äromfattande. Enligt vad erfarit är den oklararelationen mellan vårdbidrag och förvärvsarbete något som' leder fillatt ohka principer tillämpas vid försäkringskassorna i bedömningen av omvårdbidrag skall utgå. Enligt bör bedömningen av rätten tillvårdbidrag göras oberoende av förvärvsarbete. framhåller vidare att en fortsattutredning bör göras om en överföring av vårdbidraget till föräldraförsäkringen,vilket styrelsen har framhållit i sitt yttrande över familjestödsutredningenrbetänkande Föräldraförsäkring (SOU 1978:39). Prop.1981/82:216 59 föreslår att vårdbidrag förhandikappade barn även i fortsättningen skall vara ett sammanhållet bidrag,grundat på både merarbete och merkostnader men att den del som utgör ersättningför merkostnader skall göras skattefri. Förslagettillstyrks eller lämnas utan erinran av nästan alla remissinstanser, nämligensocialstyrelsen, , riksrevisionsverkel, ,familjeekonomiska kommittén, jämställdhetskommittén. ,, , Centralorganisationen /SR, Handikappförbundens centralkommitté.De Handikappades Riksförbund, och Hörselskadade Barn,sociala nämnden inom . ,, och det stora flertalet av de försäkringskassor som yttrat sig i en remisstill är positiva. Försäkringskassorna i ochGävleborgs län avstyrker dock förslaget. framhåller att verket inte har något emotkonstruktionen. Att i likhet med handikappersättning redan i lagen undantadessa kostnadsersättningar från beskattning är enligt verkets mening ettbättre och enklare sätt att tillgodose det hjälpbehov som föreligger än ensvårbedömbar avdragsrätt vid beskattningen. Dessutom är det att föredra - frånsåväl praktisk som rättvisesynpunkt - att kostnadsberäkningarna görs av denmyndighet som har att bedöma rätten fill vårdbidrag och som kan bedöma defaktiska förhållandena i enskilda fall. Taxeringsmyndigheternas bedömningarmåste av naturliga skäl bli mera schablonmässiga. pekar på att det är en accepteradprincip i det svenska skattesystemet att stöd som utgör ersättning förkostnader (kostnadsersättning) skall vara undantaget från skatteplikt. Dennaprincip bör också gälla den ersättning för merkostnader på grund av handikappsom utges inom vårdbidragets ram. konstaterar att kommittén medhänvisning fill regeringens generella besparingsdirektiv inte ansett sig kunnaföreslå några mer långtgående förändringar. Bidraget föreslås även i fortsättningenutgå som ett bidrag, grundat på såväl merarbete som merkostnader. fillstyrker förslaget att en viss delav bidraget kan utgöra skattefri ersättning för kostnader som ett led på vägenmot en ytterligare utveckling av vårdbidraget. Tvåförsäkringskassor avstyrker förslaget. allmänna försäkringskassamotiverar detta med att förslaget bedöms medföra ett så omfattande merarbeteför kassans utredningsfunkfioner och pensionsdele- Prop.1981/82:216 60 gationer att man bör försöka lösa detta rättvisekrav genomavdragsrätt i beskattningen. Utformning av en ersättning för merkostnader föreslår att vårdbidraget även ifortsättningen skall utgå som ett sammanhållet bidrag grundat på merarbete ochmerkostnader. Den del av bidraget som utgör ersättning för merkostnader skallvara skattefri. Den skattefria kostnadsersättningen föreslås kunna utgåmed olika belopp efter kostnadernas storlek motsvarande 10, 20, 30, 40, 50resp. Även om utredningens förslag tillstyrks både i princip ochtill den praktiska utformningen finns bland remissvaren både invändningar ochförslag till andra lösningar. Några remissinstanser tar upp frågan om för allaen bestämd del av vårdbidraget skall anses utgöra ersättning för merkostnadereller om merkostnaden skall beräknas individuellt. - som i princip accepterarutredningens förslag - kan dock inte tillstyrka den föreslagna konstruktionenmed sex olika kostnadsersättningsnivåer där man bl. a. skall beakta kostnadersom sökanden inte har eller har haft men som sannolikt uppkommer. Detskattefria beloppet kommer att variera i likartade ärenden beroende påsökandens förmåga att hitta fakfiska och troliga framtida kostnader. 1 den föreslagna konstruktionen kommer det dessutom attfinnas gränsdragningsproblém om inom vilken procentsats merkostnaderna skallräknas och där varje krona får betydelse.