prop · G503129 · 1981-12-31 00:00:00 — Ikommitténs uppgifter bör bl. a. ingå att senare lämna förslag till en merpermanent organisationsform för verksamheten. Föregen del ansluter jag mig till utredningens överväganden. Uppgiften att prövafrågor om statligt stöd fill taltidningar bör således under en övergångstidanförtros åt en särskild kommitté. Ikommitténs uppgifter bör vidare enligt vad jag har anfört tidigare ingå atlbedriva del ytterligare utrednings- och utvecklingsarbete som erfordras för atten verksamhet med taltidningar skall etableras, bl. a. genom att väcka intressehos tidningsföretagen att själva ta initiativ till en sådan verksamhet. Det får ankomma påregeringen att ange de närmare föreskrifter som t. v. bör gälla för stödet. Detbör sedan ankomma på kommittén att efter en fids erfarenhet lämna förslag fillen mer detaljerad författningsmässig reglering av stödet liksom förslag tillhur administrationen bör utformas. Det är angeläget att stödet ges en enkel ocheffektiv utformning. Jag räknar med att handläggningen av stödet efter enövergångstid kan inordnas i en befintlig institution. För information vill jagnämna alt enligt min mening i kommittén bör ingå bl. a. företrädare för dehuvudsakliga intressenterna för verksamheten, i första hand , och . Kommittén bör bestå av högst 1981/82:129 21 nioledamöter saml ha kansliresurser till sitt förfogande. Vid behov bör kommitténkunna knyta sakkunniga och experter till sitt arbete. Frågoma om dimensioneringoch finansiering av den föreslagna kommittén kommer jag att behandla i detföljande under Anslagsberäkningar för /83. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att 1. antaett inom utarbetat förslag till lag om ändring i lagen (1981; 508) om radiotaltidningar, 2. godkännade av mig förordade rikfiinjerna för stöd lill talfidningar. I fråga om anslagsberäkningar återkommer jag i det följande. 8 Anslagsberäkningarför /83 1982/83Nytt anslag (förslag) 10000000 Jagförordar att ett nytt reservationsanslag, benämnt Stöd fill taltidningar, försupp i statsbudgeten för nästa budgetår. Somjag har anfört i det föregående bör från anslaget utgå stöd för spridning avinnehållet i dagstidningar fill synskadade genom taltidningar. Stödet bör kunnautgå till fidningsföretag i landet i form av bidrag för i första hand tekniskframställning och distribution av talfidning, vid särskilt behov även för andrautgivningskostnader. Från anslaget bör vidare kunna bestridas kostnader förteleverkets investeringar för och drift av radioöverföring av taltidning. Vissförsöksverksamhet med dagstidningar för synskadade har bestridits avmedel ur allmänna arvsfonden under huvudtitel. Del ärenligt min mening naturligt atl frågor om stöd till ifrågavarandetidningsföretag fortsättningsvis prövas av den föreslagna kommittén enligt de rikfiinjersom kommer att gälla för det nya stödet till taUid-ningar. Kostnaderna härförbör fortsättningsvis belasta förevarande anslag. bör handhas av en särskild kommitté med högst nio ledamöter.Kostnaderna för kommittén bör enligt min mening bestridas av medel frånförevarande anslag. Kommitténbör utöver den administrativa handläggningen av stödet även bedriva detutrednings- och utvecklingsarbete som jag i del föregående har angettriktlinjer för. För sitt fortlöpande arbete bör kommittén förfoga överkansliresurser. För /83 har jag beräknat per- 1981/82:129 22 sonalbehovettill tre personår. Kansliets resurser bör efter en inledande planerings- ochutredningsfas kunna minskas något. Med hänvisning fill vadjag har anfört hemställer jag att regeringen föreslår atttill Stöd till taltidningar för /83 anvisa ett reservafionsanslagav lOOOOOOOkr. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar atl genom proposifionföreslå atl antaga de förslag som föredraganden har lagt fram. Prop.1981/82:129 23 Sammanfattning av betänkandet (Ds U 1982:2) Dagstidningarför synskadade Dagsfidningarnasinformation och opinionsbildning bör vara tillgänglig för läshandikappade. Iprincip bör ansvaret för åtgärder i detta syfte -utgivning av talupplagor avdagstidningar - ligga på tidningsutgivarna själva. Somen följd av dagspressens ekonomiska situation kan man dock inte förvänta sigatt tidningarna helt pä egen hand skall kunna finansiera sina lalupplagor.Staten bör därför stödja tidningsförelag som är villiga all påbörja enutgivning av talupplagor. Dessainsatser bör ses inom ramen för samhällets mediepolitiska åtgärder. Medtalupplaga avses en redigerad, talad version av en dagstidning som i görligastemån speglar förlagan. Talupplagan bör ha samma ansvarige utgivare som fidningensoriginalupplaga. Samma ansvar som enligt tryckfrihetsförordningen gäller för anskaffare,meddelare och medverkande i en dagstidning bör även gälla för talupplagan. Medt a 11 i d n i n g avses de av kommuner och landsting för läshandikappadeframställda informationskassetter vars innehåll vanligen utgörs av material urlokal- och ibland rikspress, egna inslag samt särskild handi-kappinformalion. Synskadadeoch andra handikappade som önskar utnyttja talupplagan bör vara den primäramålgruppen. Detstadiga stödet till utgivning av lalupplagor bör anpassas efter verksamhetensolika delar. Verksamheten kan delas upp i redaktionella och tekniska moment,dvs. å ena sidan sammanställning av redigerad text och annonsdel och å andrasidan inläsning, mångfaldigande och distribution. Detstatliga stödet bör stimulera tidningarna atl ge ut talupplagor och uppmuntratill samverkan i den tekniska delen. Detredaktionella arbetet skall utföras självständigt av den enskilda fidningensmedarbetare. Det bör ske i nära anslutning till den ordinarie verksamheten.Talupplagan skall så troget som möjligt återspegla originalupplagan bådebeträffande sakinnehåll och åsiktsorientering. Tidningensegen insats bör avse själva sammanställningsarbetel, jämte utbärning i händelseav kassettdistribution. Tidningsföretag som ger ut talupplagor bör ta ett vissteget ekonomiskt ansvar för den redaktionella 1981/82:129 24 delen.För alt undvika att verksamheten blir helt beroende av tidningens ekonomiskaomständigheter bör dock bidragsmöjligheter finnas. Annonserfår enligt gällande lag inte förekomma om talupplagan radio-distribueras. Lagenom rundradiosändning av talfidningar föreslås ändras så att sändning avannonser medges under fömtsättning atl distributionen kan begränsas till en definieradmottagargmpp. Förutgivning av talupplagor innebär teknisk samverkan ekonomiska, praktiska ochdistributionstekniska fördelar, t. ex. genpm etablering av gemensaminläsningsstudio och gemensam kopiering. Kostnaderna kan också begränsas genomupphandling av tillgänglig överkapacitet hos AV-centraler och länstalfidningaroch kommunala taltidningar. Iuppbyggnaden av en utgivning av talupplagor bör strävan vara atl upprättaregionala taltidningscentraler som kan betjäna olika intressenter under ohkalokala förhållanden. Om centraler inle kan etableras bör teknisk samverkan iverksamhetens olika led eftersträvas. En viktig faktor är härvid att betydandetekniska resurser finns fillgängliga hos AV-centraler och taltidningar. Statligtstöd för utgivning av talupplagor bör ha som huvudvillkor alt förutsättningarnaför teknisk samverkan, helst i form av en tallidningscentral, prövats. Stödetbör avse både investeringar och drift och bör bygga på en bedömning somförutsätter vissa insatser från tidningarna själva och från de landsting ochkommuner som bestrider kostnader för AV-cenlraler och taltidningar. Ifall då fömtsätlningar saknas för teknisk samverkan genom taltidningscentralerbör bidrag till kostnader för annan samverkan kunna lämnas till vederbörandetidningsföretag. Endast undantagsvis bör bidrag för teknisk framställning ochdistribution kunna utgå lill enskilt företag. Fördistribution av talupplagor finns i huvudsak två metoder, utsändning avkopierade kassetter och utsändning via radio. Vissa möjligheter att utnyttja teledistributionfinns också, men har inga försök gjorts. Ivalet mellan kassettdistribution och radiodislribution bör i princip tidningensstorlek och spridningsområde vara avgörande. För tidningar vars talupplagorberäknas gå ut i ett begränsat antal exemplar i ett lokalt spridningsområdeframstår kassettdistribution som en lämplig lösning. För tidningar som harstörre upplagor och/eller stora spridningsområden och därför kan räkna med meromfattande distributionsapparat är radiodistribution lämpligare. 1981/82:129 25 Vid kassettdistribution behöver abonnenten enkassettbandspelare, vilket synskadade har fillgång till som fritt tekniskthjälpmedel för handikappade från landstingen. Vid radioöverföring behövs dessutom en ljudradiomottagare,en start-stoppenhet och eventuellt en enhet för kodad överföring. Kostnaden fören sådan mottagningsutmstning beräknas vid serietillverkning bli dubbelt så högsom för en bandspelare. Det fömtsätts att också den lekniska utmstningen för radiomotlagningav talupplagor blir tillgänghg som fritt tekniskt hjälpmedel för handikappade. Talupplagor av dagstidningar och länstaltidningar ochkommunala taltidningar kan med fördel komplettera varandra. Allmänt sett ärsynskadades tillgång till tryckt informafion begränsad. Även med ett utbud avtalupplagor torde intresset för taltidningarna vara betydande. Förekomsten avde båda medierna innebär också att abonnenterna kan välja mellan en dagstidningoch en översikt av innehållet i olika tidningar tillsammans med annaninformation. Det är angeläget att utgivning av talupplagor avdagstidningar inte förhindras eller försvåras av oklara ansvarsförhållanden.Utredningen har i särskild skrivelse till hemställtatt förslag föreläggs i syfte att reglera det rättsliga ansvaretför innehållet i talupplagor av dagsfidningar. Framställning av talupplagor är att betrakta som en del itidningsföretagens verksamhet. Det ankommer därför på de enskilda företagenatt skapa de nödvändiga fömtsättningarna, vilket bl. a. innebär att de upphovsrätlsligafrågorna bör lösas genom tillämpning av gällande kollektivavtal såvitt angår dehos företaget anställda. Kostnaderna för en verksamhet med talupplagor bör fördelaspå berörda parter. Tidningen bör ta ett ekonomiskt ansvar för redigering ochsammanställning av talupplagans manus. Kostnader för detta åtagande bör i vissutsträckning kunna täckas med prenumerationsavgifter. Staten bör i första hand bidra till att läcka kostnaderför verksamhetens tekniska del och stödet bör inriktas på samverkan. Bidragför teknisk samverkan bör i första hand avse inrättande av talfidningscentraler,i andra hand samverkan i olika delar av verksamheten. I vissa fall bör bidragför 1981/82:129 26 tekniskutmstning kunna utgå till enskilt företag. Bidrag bör också kunna utgå tillenskilda förelag för kostnader i del redaktionella arbetet. Attstaten lämnar bidrag fill taltidningscentraler eller samverkansprojekt får inteföranleda kommuner och landsting att reducera sina egna åtaganden i . Utredningenhar under hand erfarit att regeringen avser att föreslå att /83 ca 10 milj. kr. anvisas för stöd till utgivning avtalupplagor av dagsfidningar för synskadade. Under fömtsättning aU riksdagenbifaller förslaget föreligger därmed ekonomiska förutsättningar för enutbyggnad av verksamheten ulan att någon omfördelning inom statsbudgetenbehöver föreslås av utredningen. Utbyggnadenav verksamheten med talupplagor kommer i en inledande fas att präglas av attolika modeller prövas. Erfarenheterna från uppbyggnadsfasen får sedan utgörabasen för en fortsaft utveckling. Underverksamhetens uppbyggnadsfas är det lämpligt att uppgiften att handlägga detstatliga stödet för talupplagor anförtros åt en kommitté. Utöver aft fördelastödet bör kommittén ta en aktiv del i utvecklingen och söka väcka intresse förtalupplagor bland dagsfidningar och andra intressenter. Ikommittén bör finnas representanter för de gmpper och organisationer som berörsav verksamheten, främst . Andra intressenter bör ocksåkunna knytas fill kommittén eller adjungeras fill överläggningar. Kommitténs beslut ombidragstilldelning skall bygga på vissa bestämda bedömningsgrunder såsombehovet av stöd i förhållande fill sökande tidnings ekonomiska situation,behovet av stöd i förhållande fill tidningens totala årsomslutning, ekonomin iden redovisade samverkansmodellen samt verksamhetens angelägenhetsgrad uttryckti antalet presumfiva abonnenter inom ett visst spridningsområde. Bedömningarnaskall också innefatta en strävan att åstadkomma en god geografisk spridning iutgivningen av talupplagor. Kommitténskall visa öppenhet mot olika modeller och lokala förutsättningar, ochtidningarna bör ges möjlighet att utveckla den eller de metoder som man anserlämpligast i de enskilda fallen med hänsyn främst fill den löpande utvecklingeni fråga om teknik och distribution. 1981/82:129 27 Sammanfattning av synpunkter lämnade under beredningsarbetet () anser att 10 milj. kr. är en godtagbar medelsram,men accepterar inle förslaget som en slutlig lösning eftersom del är omöjligtatt inom föreslagna ramar åstadkomma en heltäckande försörjning av landetssynskadade. Även om det är orealistiskt att räkna med 80-100 milj. kr. urstatskassan för dagstidningar för synskadade bör verksamheten stegvis byggasupp. Tidningarnas möjligheter till egenfinansiering kan underlättas genom atlflera företag etablerar lalutgåvor . Då kan prenumerationsprisernahöjas för atl täcka kostnader för taltidningar, utan att rådande konkurtensförhållandenrubbas. SRFkan inte acceptera att valmöjligheten för den enskilde inte fillgodoses iförslagsmodellen. SRF avvisar bestämt föreslagna urvalskriterier och hävdar atturvalet måste omfatta tidningar som är olika vad gäller politisk tendens,upplagestorlek, utgivningsfrekvens, spridningsområde osv. I diskussioner inomförbundet har stort intresse uttryckts för lokala dagstidningar, som också mestskiljer sig från etermedia. Detföreslagna stödet bör avse såväl teknisk utrustning som redaktionellakostnader. Kommittén bör förhandla om stödets storlek med den enskildatidningen. Talversionens innehåll bör spegla den tryckta förlagan, och förslagetom ansvarsreglering löser en principiellt viktig fråga. Det är också ytterstviktigt alt eventuella upphovsrättsliga oklarheter löses före den 1 juli 1982så att inte utgivningen av taltidningar av sådana skäl försenas. Annonsering i radiodistribueradetaltidningar måste tillåtas. Vadgäller distributionsform är det känt att kassettutbärning fungerar väl.Radiodistributionen är oprövad och innebär vissa nackdelar: molla-garapparaturenkan vara svår att hantera och har f. ö. ännu inte färdigutvecklats,sändningstiden begränsas , apparaturen måste laddas med kassettvarje kväll, servicekostnaderna är okända och sändningarna får inte innefattaannonser. En ensidig satsning på radiodislribution avvisas, också eftersom detekonomiska underlaget är bristfälligt. Stödet bör inte kunna utgå förinvesteringar i form av växelstationer och liknande, däremot rimligen för ledningarmellan tidningar och sändarstationer. Dentekniska utvecklingen och nya distributionsmetoder bör noggrant prövas iexperimentverksamhet, som bör få statligt stöd. SRFaccepterar att en kommitté t. v. handlägger det statliga stödet lill taltidningar.I framfiden bör dock handläggningen av stödet ombesörjas av presstödsnämnden,vilket bör göras klart i proposifionen. bör vararepresenterad i kommittén. 1981/82:129 28 () arbetsutskott delar inte utredningens meningatt tidningsföretagen har ansvaret för att synskadade får tillgång tilltalutgåvor av dagstidningar. Det är samhällets uppgift att tillgodose olika handikappgmpperskrav på hkslällighet. har taltidningar framställts på detallmännas bekostnad. instämmer därför principiellt i vadutredningens sakkunniga anför i särskilt yttrande alt enstatlig finansiering kan motiveras av samhällets allmänna ansvar förhandikappade. Förutgivning av taltidningar måste tidningsföretagen ha täckning för sinasjälvkostnader, t. ex. genom en direkt debitering av styrkta kostnader påexempelvis landstingen. Synskadade skulle i sin tur debiteras ett lämpligtbelopp, t. ex. tidningens gängse abonnemangspris. Fördelningen av skillnadenmellan detta pris och tidningens självkostnad bör bli föremål för förhandlingarmellan stat, landsting och kommuner. Motbakgrand av utredningens kostnadskalkyler och med beaktande av förväntadeabonnemangsintäkter kan det förordade anslaget om 10 milj. kr. enbart betraktassom stöd fill en försöksverksamhet. Utredningens förslag att statsbidragenskall användas för ett stort antal försök är orealistiskt. Enförsöksverksamhet bör inte begränsas av delaljregler. Den bör sfimulera verksamhet som m.edger utvärdering av olika alternativ. Särskilt angelägetär att den oprövade men kostnadsmässigt filltalande tekniken medsändning över radionätet ingående prövas. Vid bidragsgivningenbör ingen skillnad göras mellan det redaktionella och det tekniska arbetet.Bidrag är lika nödvändigt vare sig det gäller att ta fram färdigredigerademanus eller att distribuera dessa. Utredningens förslag att vid bidragsgivninghänsyn skall tas till ett tidningsföretags ekonomiska förhållanden ellerallmänna ställning på marknaden avvisas. Samverkanpå den tekniska sidan kan vara av värde för alt sänka kostnaderna förutgivningen. Den fortsatta försöksverksamheten får t. ex. utvisa om ettsamarbete inom ramen för taltidningscentraler kan ge kostnadsreduktioner. Enav fömtsättningarna för en utbyggd talulgivning av dagstidningar är alt detskapas klarhet i upphovsrättsligt avseende. Utredningen har underskattatsvårigheterna atl lösa dessa frågor. Det får fömtsättas att den rätt fillpublicering av textmaterial som ligger till gmnd för utgivningen av huvudtidningenäven omfattar sådana editioner/upplagor som utgörs av taltidningar. Eventuellakrav på särskild upphovsrättslig ersättning för nyttjande av det ordinariedagstidningsmaterialet i talupplagor måste därför avvisas. För detta talaräven praktiska skäl. Om taltidningar jämställs med andra edifioner av entidning kan artiklar skrivna av utländska upphovsmän och artiklardistribuerade via olika nyhetsbyråer användas, där- 1981/82:129 29 emotinte om särskild ersättning måste betalas för nyttjande av huvudtidningenstextmaterial i taltidningarna. Arbetsutskottetförutsätter som ofrånkomligt alt det tryckfrihetsrättsliga skydd som gäller förtryckt skrift skall gälla för talfidningar som distribueras över radionäteteller i form av kassetter. Vad gäller frågan omsändning av annonser har TU framhållit i remissyttrande över radiorättskommitténsbetänkande att rätten att sända taltidningar skullebegränsas till redaktionell text. framhöll TU att om synskadadestarkt påyrkade att få tillgång till tidningsannonser genom sådana sändningarville föreningen inle motsätta sig detta, men förutsatte att sändning av såvälredaktionell text som kommersiella annonser sker i kodad form så attinnehållet blir tillgängligt enbart för synskadade. () framhåller att gällande kollektivavtal gerarbetsgivaren rätt att i tidning som han ger ut publicera text- och bildmaterial.Dessutom har han rätt att fortsätta det stadigvarande utbyte mellan friståendetidningsföretag som förekom . För all annan användningfordras särskild uppgörelse. Enligt SJF:s uppfattning kan en taltidningsutgåvaav en tidning inte rymmas under den publicerings-rätt som arbetsgivarenförvärvar enligt ovan. Även om en taltidning ienlighet med vad som föreskrivs i lagen om radiotaltidningar är en upplästversion av en tryckt tidning innebär inte detta atl publicering av material i lallidningkan jämställas med publicering av samma material i förlagan. SJFkonstaterar att medlemmarna genom kollektivavtalet inte avstått någrarättigheter vad gäller någon form av taltidningar. Däremot är SJF berett attför medlemmarnas räkning kollektivt upplåta rättigheterna för taltidningar tillsynskadade mot en symbolisk ersättning. Enligt SJF:s uppfattningkan praktiska skäl inte vara avgörande för hur gällande lag och avtal skalltillämpas. 1981/82:129 30 Propositionen...................................................... .... 1 Propositionenshuvudsakliga innehåll ..................... I Lagförslag.......................................................... .... 2 Utdrag av protokollvid,regeringssammanträde .... 3 1 Inledning ....................................................... .... 3 2 Bakgrund ...................................................... 4 2.1 Nuvarande verksamhet .................................. 4 2.2 Utredningens förslag .................................... .... 6 3 Allmänt ......................................................... 8 4 Statens roll ................................................... 9 5 Utformning av ett statligtstöd .......................... 11 5.1 Stödels dimensionering .................................. II 5.2 Urval av tidningar ....................................... .. 11 5.3 Tahidningars innehåll..................................... 12 5.4 Val av distributionsform ................................. .. 15 5.5 Förutsättningar för samverkan ...................... 17 5.6 Stödformer ............................................... 18 6 Handläggning av stödet ................................... 20 7 Hemställan ..................................................... .. 21 8 Anslagsberäkningar /83 ......... 21 9 Beslut ........................................................... .. 22 Bilaga1 Sammanfattning av betänkandet (Ds U 1982:2) ar för synskadade .................................. .. 23 Bilaga2 Sammanfattning av synpunkter lämnade under berednings arbetet ................................................ .. 27