prop · G50370 · 1981-12-31 00:00:00 — Summan av de interna ochexterna kostnaderna skall minskas med vad den skattskyldige förbeskattningsåret har erhållit i bidrag för FoU-arbete och med intäkter på grundav avyttring eller upplåtelse av resultat av sådant arbete. Till skillnad motnuvarande regler framgår av mitt förslag uttryckligen att basunderlaget skallpåverkas inte endast av intäkter på grund av överlåtelse av t. ex. en patenträttutan även av licensintäkter på grund av upplåtelse av rätt att utnyttja t. ex.en patenträtt. Mitt förslag torde i detta hänseende innebära endast ettförtydligande av nu gällande regler. 1 första stycket sista meningen finns en bestämmelse omstatsbidrag med villkorlig återbetalningsskyldighet. Bestämmelsen bör tillämpasockså på bidrag från kommuner och från av staten eller kommuner bildade ellerfinansierade stiftelser och fonder, t. ex. de regionala utvecklingsfonderna ochNorrlandsfonden. Enligt bestämmelsen, som motiveras av praktiska skäl, skallsådana bidrag inte beaktas vid beräkning av basunderlaget omåterbetalningsskyldigheten är kopplad till resultatet av det arbete sombidraget har utgått för eller annan liknande omständighet. Bidraget skall varesig beaktas vid utbetalningen eller när det i förekommande fall står klart attåterbetalning inte skall ske. Bestämmelsen skall tillämpas även om denskattskyldige kan bli skyldig att utge vederlag t. ex. i form av royalty på 1981/82:70 22 försäljningen av produkter som utvecklats med hjälp avbidraget. Den omständigheten att ett villkorligt lån skrivs av bör inte hellermedföra reducering av basunderlaget. Någon uttrycklig föreskrift om detta anserjag inte vara erforderlig. Jag vill i detta sammanhang erinra om att 1980 årskommitté för översyn av reglerna för beskattning av statsbidrag, m. m. (B1980:01) enligt sina direktiv skall lägga fram förslag bl. a. om hur olika formerav stöd till företag skall behandlas i skattehänseende. När resultatet avkommitténs arbete i denna del föreligger kan det finnas anledning att omprövaden nu föreslagna bestämmelsen om statsbidrag. Vad beträffar redovisningen av intäkter och kostnadersynes nuvarande regler förutsätta att kontantprincipen tillämpas. Enligt mittförslag skall emellertid bokföringsmässiga grunder tillämpas genomgående vid periodiseringen. I andra stycket definieras det lönebegrepp som skallanvändas vid beräkningen av de interna kostnaderna. Enligt förslaget skallendast kontant lön beaktas. Lönen skall avse anställda vilka under minst enfjärdedel av arbetstiden under beskattningsåret har utfört FoU-arbete. Ilönekostnaderna får inräknas endast vad som hänför sig till arbete avseende FoU. Enligt nuvarande regler krävs i vissa fall dispens avregeringen för att bidrag och utgifter avseende FoU-arbete i utlandet skall fåräknas in i underlaget. Detta gäller om kostnaderna sammanlagt överstiger . Dispens ges bl. a. om FoU-arbetet är särskilt resurskrävande och därförlämpligen bör ske i samarbete med utländska företag och institutioner. I övrigtgäller att den skattskyldige såväl för taxeringsmyndigheterna som när fråganprövas av regeringen visar att kostnaderna avser FoU-arbete genom att t. ex.förete ingånget avtal om FoU (jfr prop. 1973:126 s. 29). Enligt bestämmelsen i iredjesiycket skall dispensprövningen i fortsättningen ligga hos riksskatteverket.Beloppsgränsen har höjts till . beslutfår överklagas hos regeringen genom besvär. [fjärde slyckel anges hur ökningsunderlaget skallberäknas. Underlaget utgörs av ökningen för beskattningsåret av denskattskyldiges basunderlag i förhållande till basunderlaget för närmastföregående beskattningsår. Vid beräkningen av ökningen bör beaktas vad denskattskyldiges basunderlag faktiskt har uppgått till. Den omständigheten attden skattskyldige har avstått från att yrka fullt basavdrag bör således intepåverka nästa års ökningsavdrag. Ökningsunderlaget skall beräknas med utgångspunkt frånförhållandena . Omfattar beskattningsåret kortareeller än skall basunderlaget därför jämkas. Enbestämmelse om detta finns i fjärde stycket sista meningen. 1981/82:70 23 Paragrafen innehåller en regel som tar sikte på attförhindra att en uppdelning av verksamheten på flera formellt sett friståendeföretag får till följd att forskningsavdraget blir för stort eller för litet.Regeln är tillämplig på skattskyldiga, som ingår i en grupp näringsidkaremellan vilka råder intressegemenskap, t. ex. skattskyldiga som tillhör sammakoncern. Intressegemenskap kan föreligga trots att de skattskyldiga intetillhör samma koncern. Aktierna i två aktiebolag kan exempelvis innehas av enoch samma fysiska person. Regeln omfattar även denna och liknande former avintressegemenskap. Å andra sidan behöver den omständigheten att intressegemenskapföreligger inte innebära risk för att de berörda företagen får för högtforskningsavdrag. Någon obehörig skatteförmån uppnås t. ex. inte om det inteföreligger något som helst samband mellan företagens verksamheter. Regeln ärdärför tillämplig endast i fråga om verksamhet i förvärvskällor som har sådantinbördes samband att verksamheterna skulle ha ansetts utgöra en förvärvskällaom de hade bedrivits av ett enda företag. Endast förvärvskällor som beskattas iSverige bör därvid beaktas. Ett utländskt koncernföretag som inte driverrörelse här i landet berörs således inte av regeln. För närstående företag med integrerad verksamhet gälleratt basavdrag och ökningsavdrag beräknas på grundval av samtliga i 3 § angivnakostnader, bidrag och intäkter som företagen har haft. Underlaget förforskningsavdraget skall med andra ord beräknas på koncernnivå. Vid dennaberäkning skall även de företag som inte yrkat forskningsvdrag eller som intedriver industriell tillverkning, t. ex. särskilda forskningsbolag, beaktas. Detpå detta sätt fastställda gemensamma underlaget för basavdrag och ökningsavdragfördelas därefter mellan de företag som enligt 1-3 §§ kan få särskiltforskningsavdrag. Koncernregeln kan belysas med följande exempel. En koncernbestår av företagen A och B. A:s basunderlag har ökat med . iförhållande till närmast föregående beskattningsår. B:s basunderlag har å andrasidan minskat med . A kan medges ökningsavdrag x (150 000 ./.100 000) = . Den omständigheten att A eventuellt inte haft rätt tillbasavdrag för närmast föregående beskattningsår saknar betydelse. A medges ändåökningsavdrag med . En annan koncern består av företagen A, B och C. A:sbasunderlag har ökat med . och B:s basunderlag med . C:sbasunderlag har däremot minskat med . Det gemensamma underlaget förökningsavdrag blir då (150 000 + 100 000 ./. 70 000 =) . faller på A och . A:s ökningsavdrag blir alltså (x 108 000 =) . och B:s ökningsavdrag (x 72 000 =) . 1981/82:70 24 Av paragrafen framgår att ett särskilt forskningsavdraginte medges ex officio utan endast efter yrkande av den skattskyldige. Har denskattskyldige av någon anledning avstått från att yrka avdrag i sin deklarationkan han framställa yrkandet i form av besvär till länsrätten. Även i övrigt börett yrkande om särskilt forskningsavdrag behandlas på samma sätt som andrayrkanden rörande den skattskyldiges taxering. Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jagatt regeringen föreslår att antaga inom budgetdepartementet upprättatförslag fill lag om ändring i lagen (1973:421) om särskiltforskningsavdrag vid taxering till statlig inkomstskatt. Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch beslutar att genom proposition föreslå att antaga det förslag somföredraganden har lagt fram. 1981/82:70 25 Bi/aga I Lag om stöd för forskning och utveckling Härigenom föreskrivs följande. 1 § Den som driver rörelse avseende industrielltillverkning (förelaget) medges stöd enligt denna lag (forskningsstöd) för sådan forskning och utveckling som sägs i 2 § och som har eller kan antas få betydelse för rörelsen. Forskningsstöd skall inte räknas som skattepliktig inkomstenligt kommunalskattelagen (1928:370) eller lagen (1947:576) om statliginkomstskatt. 2 § Med forskning och utveckling avses i denna lag tekniskoch naturve tenskaplig forskning samt sådant tekniskt och naturvetenskapligt utveck lingsarbete som kan antas leda till nya eller väsentligt förbättrade produkter, produktionsprocesser eller produktionssystem. Beteckningar i kommunalskattelagen (1928:370) ochtaxeringslagen (1956:623) som används i denna lag har samma innebörd som i denämnda lagarna. 3 § Forskningsstödet utgör summan av ett basstöd och ett ökningssiöd. Basstödet utgör av ett underlag beräknat enligt 4 § (basunderlag) och ökningsstödet av ett underlag beräknat enligt 5 § (öknings underlag). Forskningsstöd utgår endast om basunderlaget uppgår tillminst . 4 § Basunderlaget beräknas på grundval av förhållandenaunder beskatt ningsår. Beräkningen sker på följande sått. Det belopp som motsvarar två och en halv gång lönekostnaderna enligt andra stycket ökas med vad företaget gett ut i bidrag för forsknings- och utvecklingsarbete och med kostnader för förvärv av resultat av sådant arbete. Summan minskas med vad företaget erhållit i bidrag för forsknings- och utvecklingsarbete och med intäkter på grund av avyttring av resultat av sådant arbete. Erhållna bidrag som företaget med hänsyn till resultatet av det arbete som bidrag utgått för eller annan liknande omständighet kan bli skyldigt att betala åter eller eljest utge vederlag för beaktas inte. 1 lönekostnaderna enligt första stycket ingår vadföretaget under beskattningsåret gett ut i pengar som lön till anställda vilkaunder minst en fjärdedel av sin arbetstid utfört forsknings- ochutvecklingsarbete. I lönekostnaderna får räknas in endast vad som hänför sigtill arbete avseende forskning och utveckling. 1981/82:70 26 5 § Ökningsunderlaget utgör summan av ökningarnaav basunderlagen avseende det senaste beskattningsåret och de två närmast föregående beskattningsåren, för vart och ett i förhållande till basunderlaget avseende beskattningsåret före. Ökning ingår dock i underlaget endast i den mån basunderlaget för något beskattningsår efter det beskattningsår som ökningen avser inte understiger basunderlaget för det beskattningsåret. Skall vid beräkningen av ökningsunderlaget hänsyn tas tillbeskattningsår som är längre eller kortare än , används den andelav basunderlaget avseende det beskattningsåret som tolv utgör av det antalmånader som ingår i beskattningsåret. (Se vidare anvisningarna.) 6 § 1 fråga om ansökan om forskningsstöd ochbeslut med anledning därav tillämpas reglerna i taxeringslagen (1956:623) om taxering för inkomst om inte annat framgår av denna lag. Ansökan skall avges på heder och samvete och avfattas på blankett enligt formulär som fastställts av riksskattever ket. (Se vidare anvisningarna.) 7 S Efter beslut om forskningsstödskall verkställa utbetalning i enlighet med beslutet så snart detkan ske, i fråga om beslut av taxeringsnämnd dock ej föreden undertaxeringsåret. Anmäler taxeringsintendent hinder härför får dock utbetalninginnan beslutet vunnit laga kraft ske endast om särskilda skäl föranleder det. 8 § Har forskningsstöd betalats utmed högre belopp än vad det efter besvär slutligt fastställts till. skall vadsom erhållits för mycket betalas åter. På forskningsstöd som betalas utefter utgången av mars månad året efter taxeringsåret utgår ränta från dennämnda tidpunkten till utgången av den månad då utbetalning sker. Påforskningsstöd som skall betalas åter utgår ränta från utgången av den månad dåbeloppet betalats ut till utgången av den månad då återbetalning sker. Ränta enligt första stycket beräknas för visst kalenderårefter den högre av de räntesatser som vid den årliga debiteringen det åretgäller vid beräkning av ö-skatteränta enligt 69 S 1 mom. uppbördslagen(1953:272). Räntebelopp som understiger påförs inte. 10 § vidtagit åtgärd som kan antas hakommit till uteslutande eller så gott som uteslutande i syfte att erhålla forskningsstöd eller stöd med högre belopp än som eljest skulle ha utgått och kan åtgärden anses obehörig, fastställs stödet som om åtgärden inte vidtagits. 1981/82:70 27 Till ledning för tillämpningen anges följande exempel: Ett företag har haft följandebasunderlag Vid beräkning av forskningsstöd i samband med taxeringenför beskattningsår 5 skall hänsyn tas till bestående ökningar av basunderlagetmellan beskattningsåren 2 och 3, 3 och 4 samt 4 och 5. Ökningen mellanbeskattningsåren 1 och 2 ligger däremot för långt tillbaka. Mellan åren 2 och 3 har basunderlaget ökat med 10 enheter.Med hänsyn till att basunderlaget - år 4 - understigerbasunderlaget för år 3 med 4 enheter ingår endast 6 av de 10 enheterna i ökningsunderlaget. Mellan beskattningsåren 3 och 4 har inte inträffat någonökning. Mellan beskattningsåren 4 och 5 har inträffat en ökningmed 14 enheter. Ökningsunderlaget utgör således 6 + 14 = 20 enheter. Antag attbeskattningsår 2 omfattat 8 månader. Vid beräkningarna skulle då i stället för120 enheter ha använts i- 120 = 180 enheter. Hade det nämnda beskattningsåretomfattat 16 månader skulle ha använts -lx 120 = 90 enheter. Ansökan om forskningsstöd görs hos den taxeringsnämnd somhar att taxera företaget till statlig inkomstskatt för det beskattningsår sombasunderlaget skall beräknas för. Ansökan av handelsbolag görs hos taxeringsnämndsom bestämts av den länsstyrelse hos vilken bolaget är registrerat eller, ombolaget registrerat hos tlera länsstyrelser, hos i det län därhuvudkontoret är inrättat. Ansökan av juridisk person som är helt frikalladfrån skattskyldighet enligt lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt och avsådant dödsbo som skall behandlas som handelsbolag i beskattningshänseendegörs hos taxeringsnämnd som bestämts av i det län där företagetskulle ha taxerats till statlig inkomstskatt om det varit skattskyldigt förinkomst. Företaget som inte kommit in med ansökan till taxeringsnämnden föreutgången av november under taxeringsåret får göra 1981/82:70 28 ansökan om forskningsstöd hos den länsrätt som har att taupp besvär rörande taxeviogsbeslut av nämnden. Sådan ansökan skall ha kommit införe utgången av februari året efter taxeringsåret. Kommer ansökan in efterdenna tid men före utgången av juni året efter taxeringsåret, får länsrättenpröva ansökan om taxeringsintendenten helt eller delvis tillstyrker den i sak.Den omständigheten att ansökan gjorts hos annan taxeringsnämnd eller länsrättän nu sagts utgör inte hinder för prövning av ärendet. Har ansökan kommit intill taxeringsnämnd inom föreskriventid men efter utgången av september får taxeringsnämnden, om skäl därtillföreligger, genom särskilt beslut lämna över ärendet till länsrätten förprövning. Underrättelse om beslut rörande forskningsstöd skallsändas till företaget även om avvikelse inte skett från de av företaget lämnadeuppgifterna. Reglerna i taxeringslagen (1956:623) om underrättelse om avvikelsefrån självdeklaration och om verkan av att skattskyldig inte erhållit sådanunderrättelse under taxeringsåret tillämpas på underrättelse enligt förstameningen. 1 stället för bestämmelserna i 100, 101 och 103 §Staxeringslagen gäller följande. Visas att forskningsstöd utgått med för högtbelopp till följd av att beslutet med hänsyn till sedermera framkomnaomständigheter grundats pä oriktiga förutsättningar, får taxeringsintendentanföra besvär över beslutet i särskild ordning. Sådana besvär får anföras efter utgången av taxeringsåret. Besvär som anförts i särskild ordningprövas av den länsrätt som skolat avgöra besvär över det beslut vari rättelsesöks. Har beslutet prövats av länsrätten, skall kammarrätt pröva målet. Harbeslutet prövats av kammarrätten eller regeringsrätten, skall regeringsrättenpröva målet. Regeringsrätten eller kammarrätten får, om besvär som anförts isärskild ordning finnes böra tas upp till prövning, förordna att målet skalltas upp och vidare handläggas av länsrätt. Bestämmelserna i 50 § taxeringslagen angående granskningav självdeklaration m. m. skall gälla beträffande ansökan om forskningsstödoch uppgifter i anslutning därtill. Denna lagträder i kraft efter den dag. då lagen enligt uppgift på den harkommit ut från trycket i . Lagen tillämpas förstagången i samband med taxeringen . Genom lagenupphävs förordningen (1973:421) om särskilt forskningsavdrag vid taxering tillstatlig inkomstskatt. Förordningen skall dock alltjämt tillämpas i fråga omkostnader som anges i dess 1 S. Om detbeskattningsår, för vilket taxering sker eller, om taxering beträffandeden förvärvskälla soin rörelsen ingår i inte sker det året, börjat föreeller efter . skall vid beräkning av 1981/82:70 29 basstöd basunderlaget avseende det beskattningsåretminskas respektive ökas med den andel av underlaget som tiden mellan den nämndatidpunkten och tidpunkten för beskattningsårets början utgör av helabeskattningsåret. I ökningsunderlaget ingår inte ökning avseendebeskattningsår för vilket taxering skett . Ökning avseende detbeskattningsår för vilket taxering sker eller, om taxering beträffandeden förvärvskälla som rörelsen ingår i inte sker . beräknas iförhållande till underlaget för basavdrag enligt förordningen (1973:421)avseende . Lag om ändring i lagen (1937:249) om inskränkningar irätten att utbekomma allmänna handlingar Härigenom föreskrivs att 17 § lagen (1937:249) ominskränkningar i rätten att utbekomma allmänna handlingar skall ha nedanangivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Till myndighet avlämnade uppgifter till ledning förtaxering, som avses i taxeringslagen (1956:623), eller eljest för beräknande avskatt eller ock för beräknande av pensionsgrundande inkomst enligt lagen(1962:381) om allmän försäkring eller av arbetsgivaravgift enligt lagen(1959:552) om uppbörd av vissa avgifter enligt lagen om allmän försäkring m. m.må ej i andra fall än i därom gällande författning stadgas utan denskattskyldiges eller den försäkrades eller den avgiftsskyldiges samtyckeutlämnas till annan tidigare än efter uppgiftens datum. Vad nu sagtsskall även gälla beträffande handling, som upprättats eller för granskningomhändertagits av myndighet vid taxeringskontroll enligt taxeringslagen ellereljest vid skattekontroll, vid beräknande av pensionsgrundande inkomst ellervid kontroll av uppgift för beräknande av arbetsgivaravgift. Uppgift, som avaktiebolag eller ekonomisk förening till ledning vidvärdesättning av aktier i bolaget eller andelar i föreningen, må ej utansamtycke av den som lämnat uppgiften utlämnas till annan tidigare än tjugo årefter uppgiftens datum. Är det under pågående utredning rörande någons taxeringav synnerlig vikt att innehållet i kontrolluppgift eller annan förtaxeringskontroll enligt taxeringslagen avsedd handling icke kommer till denskattskyldiges kännedom, må myndighet, som innehar handlingen, vägra attutlämna denna. Handlingar i ärenden angående sådant förhandsbesked, somenligt vad därom är särskilt stadgat kan meddelas i taxerings- ellerskattefrågor, må ej I Senaste Ivdelse I978:.\53. 1981/82:70 30 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse utan samtycke av den som sökt beskedet utlämnas till annantidigare än från handlingens datum. Handlingar i ärenden angående befrielse från tillämpningav bestämmelserna om beräkning av skattepliktig realisationsvinst vidavyttring av aktier eller liknande egendom i samband medstrukturrationalisering och angående rätt att erhålla avdrag vid taxeringen föravsättning till särskild nyanskaffningsfond må ej utan samtycke av den somsökt befrielse utlämnas till annan tidigare än från handlingens datum. HandUngar i ärenden angående forskningsstöd enligt lagen (1980:00) om Slöd för forskningoch utveckling må ej ulan samtycke av den som ansökt om forskningsstöd utlämnasull annan tidigare än från handlingens datum. Bestämmelserna i förstastycket tillämpas också i fråga om motsvarande handlingar, som ha upprättatseller inkommit med anledning av överenskommelse med främmande stat omhandräckning i skatte- eller avgiftsärenden. Denna lag träder i kraft efter den dag, dålagen enligt uppgift på den kommit ut från trycket i Svenskförfattningssamling. 1981/82:70 31 Sammanställning av remissyttranden över betänkandetStimulans av forskning och utveckling (Ds B 1980:1) Efter remiss har yttranden över betiinkandet avgetts avriksrevisionsverket (RRV), (), allmänna ombudet för mellankommunalamål (AO), kammarrätten i , ().konjunkturinstitutet, (), statens industriverk (SIND).styrelsen för teknisk utveckling (STU). ().Industrifonden, lånsslyrelserna i . delegationen (B 1977:09)för företagens uppgiftslämnande (DEFU). Centralorganisationen /SR. FöreningenAuktoriserade revisorer (). LaiulsorganisatiiMieni (LO). Svensk indiistritörening.Svenska arbetsgivareföreningen (). j (SBEF).Svenska företagares riksförbund. Svenska koninninfi)rlnindet. Svenska konsultförcningen.Svenska revisorsamfundet. hantverks- ochindustriorganisation - Familjeföretagen (SHIO-Familjeföretagen). () samtTjänstemännens centralorganisation (TCO). Länsstvrelsen i lån har till sitt yttrandefogat cn reservation av tre ledamöter samt yttranden från Västerbottenshandelskammare och läns . LRF åberopar ett yttrandeav Lantbrukarnas skattedelegation. SAF och åberoparett yttrande av Näringslivets skattedelegation. Som bilaga 9 till prop. 1980/81:130 om industripttlitikensinriktning, m. m. har fogats en sammanställning av remissyttrandena såvittavser dels allmänna synpunkter på frågan om statligt stöd lill forskning oehutveckling inom industrin, dels stödets beräkning, tiels ordningen tor beslutoch tillgodoförande av stödet. Remissyttraiuleiia i dessa delar redovisas intei följande sammanställning. 2 Erfarenheter av tillämpningen av det nuvarande systemet AO redovisar vissa erfarenheter av tillämpningen av detnuvarande systemet. Mellankommunala skatterätten prövar taxeringarna för deföretag som bedriver verksamhet i förvärvskälla som skall tas till beskattningi flera län. Detsamma gäller om företaget tillhör koncern vilkas företagtaxeras i flera 1981/82:70 32 Detta innebär att samtliga börsnoterade och mångaandra större industriföretags taxeringar handläggs av allmänna ombudet för mellankommunalamål. Därutöver handläggs ett mycket stort antal medelstora och mindre företagstaxeringar. Det helt övervägande antalet företag som utnyttjatforskningsavdraget enligt nuvarande lagstiftning torde återfinnas inom dettaföretagsbestånd. Likaså torde det helt övervägande antalet skatteprocesseravseende forskningsavdrag som förekommit ha förts i mellankommunalaskatterätten i andra instans. De erfarenheter som vunnits av hittillsvarandelagstiftning bör tas till vara vid utarbetandet av ett permanent system.Kommittén redovisar dock inte några som helst erfarenheter av vare sigmateriella, formella eller processtekniska svårigheter. Jag vill därförinledningsvis ge en provkarta av några av de problem som uppkommit vidtillämpningen av hittillsvarande regler. Det vanligaste skälet till att taxeringsnämnderna vägratavdrag torde ha varit att de personer som deltagit i forskningsarbete intevarit sysselsatta med forskning till övervägande del, dvs. Oftahar angetts en sysselsättningsgrad av exakt . Regelmässigt harskattedomstolarna vägrat avdrag i sådana fall. Det har förekommit att företagyrkat avdrag med hänsyn till att den anställde forskning pågåttvarit sysselsatt därmed av tiden. Några processer har rörtvilken personal som skall inräknas i kostnadsunderlaget, t. ex. vaktmästare,bibliotekarier, sekreterare o. dyl. knutna till forskningsavdelningar. Andrahar gällt konstnärer, modellörer och tecknare som arbetar med konstnärligformgivning. Begreppet "'industriell tillverkning" har vållattillämpningssvårigheter i vissa fall där verksamheten varit blandad. Periodisering av kostnader har föranletttaxeringsprocesser. Förordningen talar om "kostnader för lön","utgivit i bidragkostnader för förvärv", "erhålliti bidraginflutit genom avyttring" osv. Vidare har det varitoklart om intäkter och kostnader till följd av upplåtelse av rätt att utnyttja know-how.dvs. licensavgifter, skall påverka forskningsunderlaget eller om detta skallgälla endast beträffande överiålelse av know-how.