prop · G503156 · 1981-12-31 00:00:00 — Har barnet fylt seks månader utan at slik meldinger gjeven, får barnet slektsnamnet fill mora. Slektsnamn til adoptivbarn. Barn som vert adoptert, får slektsnamnet til adoptanten.Når eit ektepar adopterer, og dei ikkje har sams slektsnamn, skal det fastsetjasti loyvet om barnet skal ha namnet til adoptivfaren eller adoptivmora. Vert dei ikkjesamde om kva slektsnamn barnet skal ha, får det namnet til adoptivmora. I adopsjonsloyve kan og fastsetjast at adoptivbarnet skalha sitt eige slektsnamn framleis. Slektsnamn til ektemakar. Dei som skal gifta seg, kan velja om dei vil ta namnet tilein av dei som felles slektsnamn. Dei kan og kvar for seg velja om dei vil haldapä det namnet dei hadde fOr giftarmålet. Som felles slektsnamn kan likevel ikkje veljast eit namnsom er fått med tidlegare giftarmål. Dei må melda frå til vigselmannen på f0rehand om kva namn deiOnskjer. 1981/82:156 286 Slektsnamn etter l0ve. Departementet kan etter söknad gje loyve til å skifta slektsnamneteller å brigda skrivernåten av slektsnamnet. Kan saka avgjerast ved melding til folkeregisteret etter reglanei § 9 a, kan departementet avvisa saka. L0yve b0r vanlegvis ikkje gjevast til: 1. namn med utanlandsk klang eller skrivemåte, 1. namn som er i bruk til forenamn og som ikkje opphavleg er slektsnamn. 3. historiske, utdoyddeeller utanlandske namn. når namnet er vanleg kjent ber i riket, 4. namn som kanverka stoytande eller vera til ulempe for den som har det, Vert det s0kt om eit namn som höyrer til dei meir vanlege,skal loyve gjevast når ikkje saTlege grunnar er imot det. Vert det s0kt om eit namn som ikkje höyrer til dei meir vanlege.kan l0yve berre gjevast med samtykke frå dei som alt har namnet til slektsnamn.For barn vert samtykke gjeve av den eller dei som har foreldremakta. For same namnet vert det rekna etter desse f0resegnene nåreit namn er så likt eit anna i uttale eller skrivemåte at dei lett kan blandastsaman. Er eit namn samansett av to eller fleire ord, skal kvart ord reknast foreit särskilt namn. L0yve skal nektast når det vert s0kt om eit namn som harslik likskap som nemnt i § 7 tredje leden med allment kjent firma, varemerkeeller anna kjenneteikn som er verna her i riket, eller med allment kjent namnpå ei stifting eller eit lag, med loyndenamn (psevdonym), kunstnarnamn, lite vanlegenamn på gårdsbruk eller andre liknande nemningar, og det kan reknast med at rettkomneinteresser lid skade om sokjaren får namnet. Utan omsyn til försegnene i SS 6-8 kan det gjevast lovve if0lgiande tilfelle: Når det vert sokt omeit namn som nokon av foreldraeller adoptivforeldra har eller har hatt til slektsnamn, og som ikkje er fått med giftarmål eller med l0yve etter nr, 6 her nedanför. Når eit stykbarn eller fosterbarn sokjer om slektsnamnetåt stykfaren eller 1981/82:156 287 eller fosterfaren eller fostermora, og han ellerho har samtykt. Bilaga 6 såframt namnet ikkje er fått med giftarmål ellermed loyve etter nr, 6 her nedanför, Når kvinneeller mann som er eller har vore gift, s0kjer om å få att det slektsnamnet hoeller han hadde då dei var ugifte. eller eit slektsnamn dei mista då dei sistgifta seg, og når ektemakar sokjer om at begge skal ha det ein av dei hadde då dei var ugifte. Når nokon sOkjerom å få til slektsnamn namnet på eit gårdsbruk eller ein plass som han sjolveller nokon av foreldra eig og har ått . eller namnet på eitgårdsbruk eller på ein plass som han sjolv eller nokon av foreldra brukar,såframt bruksretten er fastsett for levetid og er nytta . ellerhar vore nytta . Når s0kjaren aleine,eller nokon av foreldra eller ektemaken for han, har nytta eit namn som slektsnamnfrå fOr 1. januar 1947. Når det ellesvert sökt om eit slektsnamn som sökjaren har ei saerleg tilknytning til. og hanetterviser at det er viktig for han å få namnet. Slektsnamn eller melding. Slektsnamn kan endrast ved melding til folkeregisteret: Når namnet hoyrertil dei som er nemnde i § 9 nr. I samband med giftarmålet til foreldra kan meldingleverast til vigselmannen. Når namnet er slektsnamnettil stykfaren eller stykmora. såframt namnet ikkje er fått med giftarmål ellermed loyve etter S 9 nr. 6 og stykfaren eller stykmora har samtykt, Når namnet hoyrertil dei som er nemnde i S 9 nr, 3, Melding om å ta att slektsnamnet ein haddesom ugift eller eit slektsnamn ein mista då ein sist gifta seg, kan i sambandmed skilsmål eller separasjon også gjevast til retten eller fylkesmannen og isamband med nytt giftarmål til vigselmannen, jfr. Når namnet hoyrertil dei meir vanlege og er oppford på liste utarbeidd i departementet över slikenamn. Nårdepartementet elles fastset at endring av eit slektsnamn i samsvar med reglanei lova her kan skje ved melding til folkeregisteret. Namneendring ved melding til folkeregisteret kan berre gjevastein gong. trengst lOyve frå departementet. målar å få slektsnamn på. Slektsnamn som nokon får etter § 3, går og över på ektemake.barn. stykbarn, adoptivbarn og fosterbarn, når barnet er under , såframt deihar slektsnamnet hans eller hennar. Slektsnamn som nokon får med loyve eller melding, går överpå dei som er nemnde i förste leden, berre når dei er ssrskilt nemnde i loyveteller meldinga. I loyve eller melding kan ingen slike takast med som er nemndei förste leden, utan ektemaken har gjeve samtykke for sin part og barn över 12år for Prop.1981/82:156 288 Samtykke trengst frå den som hareller er med om ä ha Bilaga 6 foreldremakta og som ikkje får same slektsnamnet med loyvet eller meldinga. (Oppheva ved lov 8. nr. Forenamn og mellomnamn. Seinast når barnet fyller seks månader, skal den eller deisom har foreldremakta gje melding til folkeregisteret i den kommunen der barneter registrert som busett, om kva forenamn det er valt til barnet. Den som döyperbarnet, har plikt til å syta for at slik melding vert send seinast så snartbarnet er d0ypt. Til forenamn må ikkje veljast: 1. namn som det erfare for kan verta til ulempe for den som har det, 2. namn som ereller har vore i bruk til slektsnamn og ikkje opphavleg er eit förenamn.Departementet kan i ssrlege h0ve gjera unntak frå dette forbodet. Til mellomnamn kan brukast: 1. det slektsnamnet som faren eller mora har ellerhadde då han eller ho var ugift ogsom ikkje er fått med giftarmål. såframt barnet ikkje skal ha dette namnet til slektsnamn, 2. forenamnet åtfaren eller mora med ei ending som viser slektsskapen, 3. tidlegare slektsnamnåt adoptivbarnet sjolv, eller det slektsnamnet adoptivfaren eller adoptivmorahar eller hadde då han eller ho var ugift og som ikkje er fått med giftarmål.såframt barnet ikkje skal ha dette namnet til slektsnamn, 4. det slektsnamnetsom gift mann eller kvinne hadde for giftarmålet, når han eller ho ikkje skalha dette namnet til slektsnamn, Melding om mellomnamn etter f0rste leden skal når det gjeldnr. 1 og 2 gjevast med det same forenamn vert meldt. Når det gjeld nr, 3 skal meldinggjevast til fylkesmannen fOr adopsjonsloyve vert gjeve, og når det gjeld nr, 4til vigselmannen seinast ved vigsla, kan melding gjevast til folkeregisteret, nokon ha til mellomnamn eit anna namn enn sagt i försteleden, kan departementet gje loyve. Men forst lyt s0kjaren ettervisa at han harsferskilt tilknyting til namnet, anten gjennom dei han sttar frå eller på annanmate. 1981/82:156 289 § 17, Bilaga 6 Departementet kan gje l0yve til a skifta, brigda ellerstryka fOrenamn eller mellomnamn. Reglane i § 15 gjeld f0renamn her med. For mellomnamngjeld her og reglane i § 16 forste leden og tredje leden siste punktum. Fylkesmannen gjev l0yve når nokon i samband med adopsjon vilskifta, brigda eller styrka fOrenamn eller mellomnamn etter § 16 forste leden. Reglane i § 9 a nr. 5 og § 9 a andre leden gjeld og forenamnog mellomnamn. Framgangsmåtenfor namneskifte o.l. tilbaketaking og domstols-pr0ving av namneloyve. Melding om namneskifte eller soknad om namnelOyve for nokonsom ikkje har fylt . skal sendast av dei eller den som har foreldremakta,eller desse skal samtykkja i meldinga eller soknaden. Gjeld meldinga eller s0knadeneit barn , skal barnet sj0lv ha samtykt. 1 ssrlege tilfelle kan likevellOyve gjevast enda om samtykke etter leden her vantar. Nektar folkeregisteret eller den som doyper. ellervigselmannen eller fylkesmannen å godta melding om eit namn, eller om skifte, brigdeeller strykingaveit namn. eller nokon som ej godteken melding vedkjem. atho burde vore avvist. kan sporsmålet klagast inn for departementet. Om namnel0yve skal på offentleg kostnad setjast inn meldingi Norsk Ly&ingsblad, Departementet kan likevel la vera å kunngjera lovvetil forenamn eller mellomnamn. Kunngjering om loyve til slektsnamn kan og fallabort, når ssrlege grunnar er for det. Departementet kan fastsetja at det skal kunngjering tilnår namn vert teke, skift eller brigda i form av melding. Departementet kan gjeforesegner om kunngjeringsmåten. Departementet kan og gje foresegner om registrering når nokonfår, skiftar eller brigdar namn, eller namn vert stroke. Departementet kan av eige tiltak ta eit namnel0yve tilbakenär nye opplysningar syner at det ikkje burde vore gjeve. Men dette kan ikkje gjerastnår det har gått 3 månader etter kunngjering i samsvar med § 20, gjeld kap, VI i forvaltningslova om klage og omgjering av vedtak efter denne lova. Prop.1981/82:156 290 § 22, Bilaga 6 nokon at namneretten hans er krenkt av eit l0yveeller ei melding etter denne lov, lyt han gjera sin rett gjeldande isoksmål seinast5 år etter af l0yvet eller meldinga vart kunngjord. Det same gjeld etter kunngjeringmed heimel i § 20 andre leden. Kap. V. Ymse foresegner. Ingen må bruka namn som han ikkje har rett til etter dennelov. Heller ikkje må nokon skifta skrivemåte på eit lovleg namn. utan heimel idenne lov. Kongen kan gjera avtale med framand stat om kva namnerettsreglari dei to statane som skal gjelda for framande borgarar som bur her i riket ogfor norske borgarar som bur i utlandet, og om rettsvern her i riket for slektsnamnsom er i bruk utanför riket. Den som er fodd f0r lova her tar til å gjelda og ikkje harfått slektsnamn ved fOdselen, får til namn: 1. farsnamn .som innehelddet einaste eller daglege f0renamnet til faren med ei ending som viser slektskapen. 2. det farsnamnetsom far eller mor hans har nytta til etternamn, 3. namnet på eitgårdsbruk eller ein plass som han sj0lv eller nokon av foreldra hans eig og harått . eller namnet på eit gårdsbruk eller ein plass som han sjolveller nokon av foreldra hans brukar, såframt bruksretten er fastsett for levetideller er nytta . Er han skrive inn i folkeregisteret med eit slikt namn.får han dette namnet. Er nokon skriven inn i folkeregisteret med eit slektsnamn,skal det ikkje kunne gjerast gjeldande at han vantar rett til dette namnet, såsant han eller den han utleier namneretten sin frå. var skriven inn i folkeregisteretmed namnet f0r 1. januar 1947. Har nokon frå f0r 9. februar 1923 og etter han fylte 18 årbrukt eit namn til slektsnamn i god tru, utan at nokon har reist saktil å få han frådomd namnet, skal namnet vera hans rette slektsnamn. 1 dei 20år skal medreknast den tid namnet er brukt av far hans og etter han av moraeller sysken över 18 1981/82:156 291 For ei enkje vert medrekna jamvel den tid då mannen hennarhar brukt Bilaga 6 namnet fOr dei vart gifte. (§ 27 nr. 2 er oppheva ved lov 8. nr. Kongen kan gje nsrare foresegner til iverksetjing avdenne lov. Brigde i andre lover. Denne lov gjeld frå den tid Kongen fastset, og frå same fidsluttar lov frå 9. februar 1933 om personnamn å gjelda. Frå ikraftsetjinga skal gjerast desse omskifte i etternemnde lover: §30 Desse overgangsf0resegnene skal gjelda: 20 1981/82. 1981/82:156 292 Den danska namnlagen Lov om personnavne Et barn får ved fodslen forseldrenes efternavn, hvis forseldrenehar samme efternavn. Harforajldrene ikke samme efternavn, kan de eller den, der har foraeldremyndigheden,vselge, om barnet skal have det efternavn. faderen eller moderen bar vedbarnets födsel. Er dette navn erhvervet på grundlag af a;gteskab, kan i stedet vaelgesdet navn. en af forsldrene senest har bäret, som ikke er erhvervet på grundlagaf asgteskab. Det efternavn, der vaelges efter stk. 2, skalsenest 6 måneder efter barnets födsel anmeldes til ministerialbogen (personregisteret)eller tillsgges barnet ved dåb. Sker navngivning ikke inden denne frist, fårbarnet det efternavn, moderen bar ved barnets födsel. Et efternavn kan ved anmeldelse til ministerialbogen (personregisteret)sendres til et af folgende navne: 1) Et af de navne,der er naevnt i § 1, stk. 2, medmindre navnet er erhvervet på grundlag af jegteskab. 2) Et efternavn,som en af forsldrene har erhvervet efter barnets födsel, medmindre navnet er erhvervetpå grundlag af Kgteskab. Er navnet erhvervet efter § 6, skal den pågaeldende afforsldrene give samtykke. 3) Et efternavn.som den pågaeldende tidligere har bäret, medmindre navnet er erhvervet pågrundlag af a'gteskab. 4) Det efternavn, stedfadereneller stedmoderen basrer, medmindre navnet er erhvervet på grundlag af jegteskab,eller det efternavn, stedfaderen eller stedmoderen senest har bäret, som ikkeer erhvervet på grundlag af aegteskab. Stedfaderen eller stedmoderen skal samtykkei anmeldel- Ved adoption erhverver adoptivbarnet adoptantens efternavnefter reglerne i § 1. Det kan dog i bevillingen bestemmes, at barnet skal beholdesit eget navn eller basre dette navn i förbindelse med det navn. det får vedadoptionen. Ved ophEevelse af adoptivforhold bevarer barnet rettentil et efternavn. der er erhvervet på grundlag af adoptionen. 1981/82:156 293 0nsker SEgtefceller samme efternavn, kan den ene segtefaslleved anmeldelse til vielsesmyndigheden med den anden aegtefslles samtykke antagedennes efternavn, medmindre det er erhvervet på grundlag af aegteskab. Den, der har antaget et efternavn på grundlag af aegteskab,kan ved anmeldelse til vielsesmyndigheden genantage det efternavn, vedkommendebar ved aegteskabets indgåelse, eller det efternavn, vedkommende senest harbäret, som ikke er erhvervet på grundlag af sgteskab. I 0vrigt kan förändring af efternavn ske ved navnebevis,der udfaerdiges af overovrigheden. Navnebevis på et nyt efternavn kan udfaerdiges. 1) navnet er forbeholdtefter § 7 og det ikke kan udelukkes, at der er personer her i landet, der er berettigettil navnet, 2) navnet er et almindeligtkendt historisk efternavn, 3) navnet har ensådan lighed med de navne, der er naevnt under 1) og 2). at forveksling let kanske. 4) navnet er et udenlandskefternavn, der er almindeligt kendt her i landet, 5) navnet ved udtaleeller skrivemåde afgjort strider mod dansk sprog-brug, 6) navnet er etegentligt fornavn eller 7) navnet er upassendeeller kan vjekke anstod. Forbeholdte navne er: 1) navne. der er forbeholdtefter § 7 i lov nr. 140 af 17. om personnavne. 2) efternavne, dertillades ved navnebevis. Ved skriftlig anmeldelse til justitsministeriet kan endvidere forbeholdes: 1) efternavne, der basres af personermed bopael her i landet, 2) navne, der udgOreller indgår i et firma, varemaerke eller foreningsnavn. der er indregistreret heri landet, og 3) kunstnernavne ogpseudonymer, der er almindeligt kendt her i landet og anvendes af en person medbopael her i landet. Uanset § 6, nr. 1-7. kan navnebevis udfaerdiges på: 1) et navn. der bsres eller har va;ret bäret som efternavnaf en af ansogerens forasldre. bedsteforsldre eller oldeforasldre, medmindre navnet er 1981/82:156 294 erhvervet på grundlag af a;gteskab. 2) plejefaderenseller plejemoderens efternavn, hvis plejefaderen eller plejemoderen giver samtykke, 3) et efternavn.der indebaerer en tilpasning af et fremmedartet efternavn til dansk sprogbrug. 4) et efternavn,som ansogerens iegtefaelle, bedsteforjeldre, oldeforaeldre, born, soskendeeller forsldres soskende har erhvervet i medför af § 6. såfremt den påga;ldendegiver samtykke, eller 5) et efternavn.som ansOgeren i 0vrigt påviser en ganske sa;rlig tilknytning til. Navnebevis kan i almindelighed udfaerdiges på et efternavn.der består af to navne förbundet med bindestreg, som ansogeren enkeltvis kan baeresom efternavn. Fornavn og mellemnavn § 10 Et barn skal tillaegges et eller flere fornavne. Som fornavnmå ikke vaelges et navn, der ikke er et egentligt fornavn, eller som kan blivetil ulempe for barnet. Fornavn skal senest 6 måneder efter barnets födselanmeldes til ministerialbogen (personregisteret) af barnets foraeldre ellerden, der har forajldremyndigheden. eller tillffigges barnet ved dåb. Förändring af fornavn kan ske ved anmeldelse til ministerialbogen(personregisteret). Et barn kan ved dåb eller til enhver tid ved anmeldelsetil ministerialbogen (personregisteret) tillaeggeset eller flere mellemnavne.Som mellemnavn kan vEelges faderens eller moderens mellemnavn eller et navn.barnet kan erhverve som efternavn i medför af §§ 1-2 og § 8, nr. I övrigt kan overOvrigheden ved navnebevis tilladeet mellemnavn. som barnet kan erhverve som efternavn eller har en Sicrlig tilknytningtil, .SVA-, 3. Et mellemnavn kan bortkastes ved anmeldelse til ministerialbogen(personregisteret). Et mellemnavn bortfalder, hvis det erhverves som efternavn. Förändring af fornavn og mellemnavn kan ske ved adoptionsbevilling.§ 10. stk. 1. oa § 11 finder tilsvarende anvendelse. 1981/82:156 295 Navngivning ved dåb kan uden for de s0nderjyske landsdeleske i eller i et anerkendt trossamfund. Förändring af et barns navn kraever samtykke fra barnet, hvisdet er fyldt . Over0vrigheden kan ved navnebevis tillade navneforandring,selv om samtykke efter stk. 1 ikke foreligger, hvis saerlie grunde tåler fordet. Navneforandring, der kan ske ved anmeldelse til ministerialbogen(personregisteret) eller til vielsesmyndigheden, kan også ske ved navnebevis iförbindelse med navneforandring efter §§ 6-9 og § 11, stk 2. Navneforandring efter § 2 og §§ 10-11 for enperson, der ikke er filf0rt ministerialbogen (personregisteret) her i landet,sker ved navnebevis. Det samme gaelder for navneforandring efter § 4, såfremt aegteskabetikke er indgået for dansk myndighed. Den, der uberettiget benytter et navn, straffes med bode. Påtalefinder kun sted, når en forurettet begaerer det, eller hvis almene hensyn kraeverdet. Den, der kan godtgore, at en anden uberettiget benyttervedkommendes navn eller et navn, der har en sådan lighed hermed, at forvekslinglet kan ske, kan ved dom få den anden tilpligtet at oph0re med brugen af navnet. Överträdelse af § 10, stk. 2, straffes med bode. Justitsministeren kan fastsstte naermere regler om lovens gennemforelse. Regeringen kan indgå overenskomst med andre stater om forholdetmellem dansk og fremmed rets regler om personnavne, herunder om navnebeskyttelse.Overenskomsten finder anvendelse her i landet efter bekendtg0relse i Lovtidende. Justitsministeren kan endvidere fastKtte reglerom forholdet mellem danske og andre nordiske ländes regler om personavne. 1981/82:156 296 Loventraeder i kraft . Lovengaelder ikke for Fsr0erne og Gr0nland, men kan ved kgl. anordning saettes ikraft for disse landsdele med de afvigelser, som de saerlige faer0ske og gr0nlandskeforhold tilsiger. Prop.1981/82:156 297 Det finländska förslaget till lag om släktnamn skall ha släktnamn. Den som saknar släktnamn är skyldig att antaga sådant. Omantagande av släktnamn gäller i tillämpliga delar vad i 3 kap. stadgas omändring av släktnamn till nytt släktnamn. Barn får vid födelsen det släktnamn som föräldrarna harnär barnet födes, såframt föräldrarna har gemensamt släktnamn. Omföräldrarna inte har gemensamt släktnamn, får barnet det släktnamn somföräldrarna anmäler såsom barnets släktnamn och som någondera av föräldrarnahar när anmälan gjordes. Är barnets föräldrar vid barnets födelse gifta medvarandra och har de då i sin gemensamma vård ett tidigare fött gemensamtminderårigt barn, får barnet dock vid födseln det släktnamn dess syskon har vidtiden för barnets födelse. Omföräldrarna inte gör i 2 mom. avsedd anmälan, får barnet det släktnamn sommodern har när barnet födes. Anmälan ombarns släktnamn skall i fall som avses i 2 rnom. göras hosbefolkningsregisterförare när barnet anmäls till befolkningsregister. Om endastden ena föräldern är vårdnadshavare för barnet, eller omvårdnaden om barnet har anförtrotts annan person, äger denna rätt att ensambesluta, vilkendera förälderns namn barnet får. När domstolen fastställer adoption av minderårigt barn,får barnet sin adoptivförälders släktnamn eller adoptivföräldrarnas gemensammasläktnamn. Om adoptivföräldrarna inte för fastställande avadoption har gemensamt släktnamn, får barnet den förälders släktnamn, somadoptivföräldrarna vid handläggningen av adoptionsärendet anmält till domstolensom barnets släktnamn. Prop.1981/82:156 298 Utan hinder av vad i 1 mom. är stadgat, kan domstolen dockbesluta, att Bilaga 8 barnet behåller sitt eget släktnamn, om detta pågrund av barnets ålder, adoptivföräldrarnas önskemål eller andra omständigheterbör anses överensstämma med barnets intressen. Ändringav släktnamn på grund av familjeförhållanden De som ämnar ingå äktenskap kan då äktenskapet ingåsöverenskomma om ändring av släktnamn så, att de såsom gemensamt släktnamnantager det släktnamn som någondera av dem senast hade såsom ogift. Makar som inte vid ingående av äktenskap överenskommit omantagande av gemensamt släktnamn, behåller det släktnamn som de hade näräktenskapet ingicks. Make som genom äktenskap har erhållit andra makenssläktnamn, kan efter äktenskapets upplösning ändra sitt släktnamn genom atttaga antingen det släktnamn han senast hade såsom ogift eller det namn han hadenär det senaste äktenskapet ingicks. Som ovan i 1 och 3 mom. åsyftat släktnamn, vilket makesenast hade såsom ogift, skall anses även släktnamn, som kommit i stället försagda namn på grund av ändring av släktnamn enligt 3 kap. denna lag, fastänsläktnamnet skulle ha ändrats under äktenskapet. Ändring av barns släktnamn till faderns släktnamn Föräldrar kan överenskomma om ändring av minderårigt barnssläktnamn så, att barnet får sin faders släktnamn, om föräldrarna vid barnetsfödelse inte hade gemensamt släktnamn och faderskapet inte hade blivitfastställt när barnet anmäldes till befolkningsregistret. Om endast den ena föräldern är vårdnadshavare för barneteller om vårdnaden om barnet har anförtrotts annan person, äger denna rätt attensam besluta om ändring av barnets släktnamn på sätt i 1 mom. ar stadgat. Givande av gemensamt släktnamn åt barn till den ena maken Om den förälder som ensam är vårdnadshavare förminderårigt barn ingår äktenskap med annan än den andra föräldern och deantager gemensamt släktnamn, kan makarna under äktenskapet överenskomma attbarnets namn ändras så, att barnet får makarnas släktnamn. Anmälan om ändring av släktnamn 1981/82:156 299 Har de som ämnar ingå äktenskap överenskommit om ändring av Bilaga 8 släktnamn på i 4 § 1 mom. stadgat sätt, skall detgemensamma släktnamnet före vigseln anmälas hos vigselförrättaren. Barns släktnamn ändras genom att det nya släktnamnetskriftligen anmäls hos vederbörande befolkningsregisterförare för införande iregistret. Makes släktnamn ändras med stöd av 4 § 3 mom. genom att namnet påsamma sätt skriftligen anmäls hos befolkningsregisterförare. Begränsningar av rätten att ändra släktnamn Har makar inte före vigseln anmält ändring av släktnamn påi 7 § 1 mom. stadgat sätt, kan de inte därefter med stöd av 4 § 1 mom. antagagemensamt släktnamn. Barns namn kan sedan faderskap fastställts med stöd av 5 §endast en gång ändras till faderns släktnamn. Barns namn kan med stöd av 6 § endast en gång ändras tillgemensamt släktnamn makar på grund av samma äktenskap antagit. Ändring av släktnamn till nytt släktnamn Förutsättningar för ändring av släktnamn Släktnamn kan ändras till nytt släktnamn, om sökandenutreder, 1) att användningenav hans nuvarande släktnamn medför olägenhet på grund av namnets främmandeursprung eller av annan orsak; eller 2) att detföreslagna nya släktnamnet tidigare hävdvunnet har burits av hans förfäder ochatt ändringen av släktnamnet bör anses vara ändamålsenlig; eller