prop · G50357 · 1981-12-31 00:00:00 — Advokatsamfundetsstyrelse och disciplinnämnden anses - med hänsyn till den Offentligrättsligaregleringen av advokatväsendet - fullgöra myndighetsutövning vid utövandet avsina disciplinära befogenheter. 1 denna verksamhet omfattas ledamöterna i dessaorgan av lagen (1975:1339) om justitiekanslerns tillsyn. Förhållandet tordeäven innebära att ledamöterna är underkastade reglema i 20 kap. 1 §brottsbalken om myndighetsmissbruk. Ifråga om rättigheter och skyldigheter alt offentliggörauppgifter i samfundets disciplinära verksamhel gäller följande. Enligt enföreskrift i samfundets stadgar gäller en generell tystnadsplikt för ledamöteroch suppleanter i styrelsen och för ledamöter av disciplinnämnden i fråga omvad de på grund av en advokats skyldigheter att lämna uppgifter ochtillhandahålla handlingar erfarit om denne och hans verksamhet. Dennatystnadsplikt är inte försedd med någon uttrycklig sanktionsregel. Styrelsensbeslut i fråga om en disciplinär åtgärd mol en advokat skall fillställasadvokaten, och disciplinnämnden. Har ärendet tagits upp på grund av enanmälan skall också anmälaren få del av beslutet, såvida han inte återkallatsin anmälan. beslut skall tillställas samma krets somstyrelsens beslul samt styrelsen själv. Meddelande om att en advokat tilldelatsvarning eller erinran får inte lämnas till någon annan än sorrt nu har nämnts.Ett beslut varigenom en advokat uteslutits ur samfundet skall, så shartbeslutet går i verkställighet, delges samfundets ledamöter Och de allmännadomstolarna. Dåsamfundets handlingar i ett disciplinärende kommer in till JK eller högstadomstolen blir de allmänna handlingar. Hos dessa myndigheter gäller enligt dennya sekretesslagen (SFS 1980:100. omtryckt 1980:880), som trädde i kraft denIjanuari I98I, viss sekretess i bl.a. ärenden om disciplinärt ingripande moten advokat eller om en advokats uteslutning ur samfundet (9 kap. 12 § jfrd 12kap. 1 §). Sekretessen gäller för uppgift om en advokats ekonomiska ställningeller om någon annans personliga eller ekonomiska förhållanden, om det kanantas att den som uppgiften rör lider skada eller men om uppgiften röjs.Uppgifter om en advokats personliga förhållanden i övrigt är inte underkastadesekretess. Informationentill allmänheten om den disciplinära verksamheten sköts i första hand frånsamfundets kansli i . Informationen är på gmnd av sekretessreglernabegränsad. Samfundet tar inte självt initiativ till meddelanden i pressenangående disciplinära avgöranden. I den av samfundet utgivna förSveriges Advokatsamfund (TSA) redovisas halvårsvis referat av styrelsens ochdisciplinnämndens beslut i disciplinärenden. 1981/82:57 12 Beslutenär anonymiserade genom att bl.a. alla personnamn utelämnas. Samfundetsdisciplinförfarande och de disciplinära ålgärdema har utretts av en särskildkommitté inom samfundet. Kommittén har avslutat sill arbete och har isitt betänkande disciplinära verksamhet bl.a. föreslagit attdisciplinpåföljderna skall byggas ut lill att omfatta åläggande avstraffavgift, att två av disciplinnämndens ledamöter skall utses av regeringensamt att ökad information skall ges om den disciplinära verksamheten.Kommitién har därvid också understrukit vikten av all frågan om tystnadspliktför de av regeringen utsedda ledamöterna får en tillfredsställande lösning.Avsikten är att delta kommitléförslag, liksom förslaget angående de eliskareglerna, skall behandlas av samfundets fullmäktige . hardiskuterat frågan om ökad insyn i och informa tion om advokatsamfundels disciplinära verksamhet. Enligt gruppen har denna fråga fått ökad aktualitet mot bakgrund av påståendena i den all männa debatten om att advokater genom rådgivningsverksamhet med verkat i organiserad och ekonomisk brottslighet. Gmppen har visserligen kommit fram lill alt bedriver en effektiv och grundlig disciplinär verksamhet och att del därför från kontrollsynpunkl saknas skäl alt gripa in i denna ordning. Gruppen understryker dock vikten av att den rättssökande allmänheten och samhället i övrigi kan förvissa sig om att det finns utvecklade etiska regler som styr advokaternas verksamhet och all är berett att ingripa mot den som gör avsteg från dessa regler. Därför rekommenderas ätt , disciplinära organ avgjort ett disciplinärende som bedöms vara av allmänt intresse, bringar sitt ställningstagande till allraän kännedom. Ett sådant offentliggörande, som inte behöver innehålla uppgift om den disciplinära påföljd som kan ha meddelats, skall enligt gruppen ske med beaktande av den lystnadsplikt som samfundets funktionärer har att iaktta och utan angivande av namn eller andra uppgifter som är ägnade att röja en viss person. Vidare förordar gruppen alt regeringen får möjlighet att vid si dan av de nio advokater som ingår i disciplinnämnden utse två utomståen de personer som ledamöter av nämnden. Ireservationer till arbetsgruppens förslag har två av ledamöterna i den lidigareomnämnda styrgruppen för BRÅ:s översynsarbete föreslagit att disciplinärendenskall handläggas av en särskild nämnd, som är fristående från . Arbetsgruppens förslag omökad insyn i och information om den disciplinära verksamheten har fått ettgenomgående positivt mottagande. Beträffande förslaget om ökad publicitet avdisciplinärenden framhålls från en remissinstans all del är av särskilt värdeatt advokater, domstolar, åklagare och andra som har intresse av advokatverksamhetsnabbare än vad sker får del av disciplinnämndens avgöranden.Advokatsamfundet delar arbetsgruppens uppfattning att det nu kan vara anledningatt under- Prop.1981/82:57 13 sökamöjligheterna alt ge ökad information om hur samfundels fillsyn överadvokatverksamheten bedrivs. Några formella hinder för en sådan reform tordeenligt samfundet inte föreligga. En ökad och snabbare information förutsätterendast ändring av samfundets praxis. Belräffandeförslaget om lekmannamedverkan i disciplinnämnden framhålls av enremissinstans alt del nuvarande systemet kan kritiseras för att ge utrymme förkollegiala hänsyn, även om fog för sådan kritik inte kan påvisas. Från fierahåll förs tanken fram all disciplinärenden skall handläggas av en särskild nämnd,som är fristående från . Ledamöterna i en sådan nämnd skulleutses av regeringen. Föregen del instämmer jag i arbetsgruppens uppfattning att det finns anledningatt öka informationen om samfundels disciplinära avgöranden och göra den snabbarefillgänglig. Med hänsyn till vad samfundet har uttalat i sitt remissvar utgårjag från att delta också kommer all ske genom samfundets försorg. Jag saknardärför anledning att här närmare gå in på formerna för och omfattningen avinformationsverksamheten. Belräffandefrågan om lekmannamedverkan i disciplinnämnden vill jag lill en början slå fastall det inte har framkommit omständigheter som ger anledning till krifik moldet sätt på vilket samfundet utövar den disciplinära verksamheten. Jag vill ocksåerinra om JK:s kontrollmöjligheter över denna verksamhet. Från kontrollsynpunklfinns därför knappast någon anledning att ändra den nuvarande ordningen. Jagvill emellertid också erinra om den centrala ställning som advokaterna harinom rättssystemet. Deras betydelse har stärkts i olika avseenden,bl.a. på rätlshjälpsområdet och när det gäller konkursförvall-ning. Delär bl.a. mol den bakgrunden viktigt all advokatkåren har allmänhetensförtroende. Blotta misstanken om att ledamöterna i disciplinnämnden kanske inteingriper med tillräcklig kraft mot kollegor, som har åsidosatt sinaskyldigheter som advokat, innebär att detta förtroende minskar. Detla talar föralt allmänheten bör ha insyn i den disciplinära verksamheten. Tilldetla kommer all nämndens avgöranden inte sällan innefattar etiska bedömningardär del kan ha ett särskilt värde all lekmannasynpunkter förs fram. Som jag har nämntanser jag inte all någon kritik kan riktas mol det sätt på vilket samfundethittills har utfört den disciplinära verksamheten. Jag har fullt förtroendeför samfundets förmåga att även i fortsättningen ha hand om denna verksamhel.Ett särskilt värde ligger i att disciplinnämnden är ett fristående organ inomsamfundet. Medhänsyn lill vad jag nu har sagt anser jag inte all del finns anledning attinrätta något nytt disciplinärt organ utanför samfundet. Det allmännas insyn iden disciplinära verksamheten bör i stället lillgodoses genom alt lekmän beredsplats i disciplinnämnden. Detla bör lämpligen ske på det sättet alt regeringenfår utse två ledamöter av nämnden. Prop.1981/82:57 14 överensstämmerockså med det förslag som har lagts fram av den berörda :kommitlén inomsamfundet. Bestämmelserom lekmannamedverkan'Skulle - såsom har skett i:andra liknande sammanhang - i.och för sig kunna föras tn i lag. Disciplinnämndenssammansättning,har.emellertid reglerats i samfundets stadgar och jagser inte någon anledning :att nu göra avsteg från ,den ordningen. Därmed markeras.också att förslaget .om samhällsrepresentanter \ discip-linriämnden :inle harsin grund fi någon :ny:syn på advokatväsendels ställning .isamhället. Jaganser sålunda att den nya.ordningen'b,ör kunna genomföras genom altadvokatsamfundet själ,v,t!beslutar omändring i sina stadgar, somsenare fårfastställas av regeringen. .1 enlighet med vad jagitidigare har sagt :finnsdet.anledning-alt utgå från att ändringen kommer atfgenomföras under .våren1982. Tillförs disciplinnämndensamhällsrepresentanter, kommer.dessa;altibli .unäerkastadeidenlystnadsplikt someriligt samfundets stadgar.redan.gäller för nämndens övriga ledamöter. Som jagtidigare har nämnt är denna tystnadsplikt inte försedd medmågon,uttryckligsankfionsregel. Det bör,emellertid övervägas.attiinföra ett sanktionssystem.för samhällsrepresentanter-na inämnden förbrott mot;tystnadsplikten..Detfinns äyen skäl som talar för all man ser över,regleringenav.tystnadsplikten såvitt gäller advokatrepresentanterna i nämnden. Slutligställning till dessa spörsmål bör dock inte.tas.förrände förutskickadeändringarna i stadgarna vadavser disciplinnämndens sammansättning hargenomförts. /2.5Myndigheters, hänvändelser'till i disciplinära frågor Avde disciplinärenden som advokalsamfundet.handlägger anhängiggörs merpartengenom .en anmälan. Del förekommer.i sällsynta fall att.ett disciplinärendeinilieras;genomcatl endomstöfeller annan myndighet Täster samfundelsuppmärksamhet på'en,advokats'handlande:i en .viss fråga. EnligtRB,gäller,all.om ett, rättegångsombud eller.en försvarare somär advokat avvisasav domstol skall.anmälan om avvisandet göras hos samfundets styrelse (12 kap.6 § andra stycket och,21 kap. 3:§ andra stycket).'! övrigt är möjligheten ellerskyldigheten för myndigheter - bortsett från JK:s särskilda befogenheter - attgöra anmälan.eller eljest vända sig till samfundet medijpplysningarangåendeienadvokats handlande inte reglerad i;lag eller annan författning. .Regeringenhari beslut uppdragit åt'BRÅ attänom ra-menTöröversynen av. lagstiftningenmot den organiserade och ekonomiska brottsligheten se.över bestämmelserna ominformationsutbyte och anmälningsskyldighet mellan, myndigheterna samt'föreslåerforderliga lagstift-riingsåtgärderm.m. (jfr prop. 1980/81:78). Arbetsgriippen.anseraltdellfinns behov av informationsutbyte mellan Prop.1981/82:57 15 Det måste enligt gmppen ligga i både samhällets och samfundetsIntresse att del är väl sörjt för att missförhållanden inom advokatkåren kanupptäckas och beivras.,Arbetsgruppen föreslår inte någraförfattningsbestämmelser ulan redovisar 'sina .överväganden som en.rekommendafion lom att myndigheter, :som i sin verksamhet iakttar enanmärkningsvärd omständighet i fråga om'en advokats handlande, fäster advokatsamfundetsuppmärksamhet på saken. Möjligheten,att göra en formell anmälan .mot enadvokat ibör.emellertid enligt arbetsgruppen också i fortsättningen ifinnas. Flertaletremissinstanser ställer sig positiva till arbetsgruppens rekommendafion. Frånflera :hållifrarriförs synpunkten att slutlig ställningfiirfrå-;gan knappastkan tas förrän resultatet av deninom BRÅ pågående översy-inen Ävenjag .anser att :frågan om imyndighéters Hänvändelser till idiscipliriära 'frågor har ett nära samband med BRÄ:snyss-nämndaiutredningsuppdrag. Jag är därför inte beredd:att.nuta ställningtill 'frågan. Denfår.i ställetttas:upp;på nytt sedan'det.angivna:utredningsafbetethar sliilförts. 1enlighet med det anförda har inom justifiedepartementet upprättats förslagtill 'lagom-ändringi:rättegångsbälken. Förslaget bör fogas till,protokolletidetta ärende som:bilaga.3 : 3 § 1 ett:nytlilredje stycke till;paragrafen haritagits:in'bestämmelsenalten.person intefår varaTörsvarare, om han haréllerhar haft uppdrag.ål>den-misstänktecellerékonomiska'förbindelser;meddenne.och om-ständigheterna:är.ägnade:att minska förtroendetifor-.vederbörandes.förmå-,gaalt iaktta vad som åliggehen försvarare eriligt'7'§,försla stycket. En;grundför ett.antagande-om ölämplighethos-.enitilltärikt.eller.utseddförsvarare:är alltså'tilfenbörjancall vederbörande vid'sidan av delaktuella försväraruppdraget . 'harbistått eller bistår.den misstänktegenom rådgiv-hingeller.på annatsätt. En.annangrund;änatt den.niisslänkte ochförs vara-.ren har ellerhar haft ekonomiska-förbindelser med varandra.Ingendera ''Bilaganhar uteslutits'här. Förslaget än likalydande med.aetsom är fogat till propositionen. Prop.1981/82:57 16 jävsgrunden behöver ha ett samband med den gärning somförsvaret avser. För att jäv skall uppkomma krävs därutöver attomständigheterna är ägnade all minska förtroendet för vederbörandes förmågaatt iaktta vad som åligger en försvarare enligt 21 kap. 7 § första stycket RB.Beskrivningen lar sikte på de fall där samröret får fill följd att försvararenhamnar i ett sådant förhållande till den misstänkle som kan medföra all haninte intar den fria och obundna ställning gentemot den misstänkte som krävs.Som exempel kan nämnas att försvararen på grund av samröret har fått ett eget -personligt eller ekonomiskt - inlresse av sakens utgång. Den som har biträttden misstänkte har givetvis inlresse av att inte själv bli lagförd förstraffbar medverkan. Även handlande inom det s.k. grå fältet mellan lagenligaoch lagslridiga handlingar kan grunda jäv. Det är här fråga om beteenden somden i avsnitt 2.3 berörda generalklausulen syftar till att förhindra.Här åsyftas bl.a. åtgärder som utan alt kunna leda till ansvar för medverkanhar jämnat vägen för annans brottslighet. Ett exempel på detla är alt en personmedverkar vid upprättande av en handling som senare kommer fill användning somett led i ett skattebrott. Del ärinte ovanligt att en advokat har fasta klienter, som får löpande biträde il.ex. Så länge advokaten lämnar biträde inom ramen för vadsom kan överensstämma med god advokatsed finns det ingen anledning att låtadelta biträde utgöra grund för obehörighet som försvarare. Något hinder förden som har varit den misstänkle behjälplig med juridiska råd i dennes allmännaaffärsangelägenheter att vara försvarare föreligger alltså inte generellt. En för försväraruppdraget olämplig bindning kan föreliggaäven när samröret består i enbart ekonomiska förbindelser. Det kan röra sig omfall av kompanjonskap i en affärsverksamhet, ett anställningsförhållande ellerekonomiska relationer som långivare resp, låntagare. Även andra liknande fallkan tänkas. 1 fråga om försvarare som är advokat framgår redan av 22 § iadvokatsamfundels vägledande regler om god advokatsed alt andra ekonomiskatransaktioner med en klient än vad som följer av uppdragsförhål-landel i principinte får förekomma. Om en advokat berörs av jävsregeln torde av de vägledandereglerna för god advokalsed (14 §) följa all även övriga på advokatbyrån måsteavböja eller frånträda ett uppdrag som försvarare. Del ankommer på rätten att pröva huruvida jäv föreliggeroch alt i förekommande fall avvisa försvararen eller besluta om entledigandeav honom som offentlig försvarare. Härvid gäller samma regler som för avvisandeeller entledigande på annan grund. Har försvarare utsetts och anser åklagaren redan underförundersökningen att jäv föreligger, bör han anmäla detta till rätten, somhar att meddela beslut i frågan. Frågan kan också tas upp självmant av rätten.Även försvararen kan givelvis påkalla rättens prövning av en jävsfråga. Prop.1981/82:57 17 Av redaktionella skäl har hänvisningen i det nuvarandeandra stycket till vissa bestämmelser i 12 kap. förts över till del nya tredjestycket. Jag hemställer all lagrådels yttrande inhämtas överförslagel lill lag om ändring i . Regeringen beslutar i enlighet med föredragandenshemställan. Närvarande: f.d. justitierådet , regeringsrådetDelin, justifierådel . Enligt lagrådet tillhandakommet utdrag avprotokoll vid regeringssammanträde har regeringen påhemställan av statsrådet och chefen för beslutatinhämta lagrådets yttrande över förslag till lag om ändring irättegångsbalken. Förslaget har inför lagrådet föredragits avhovrättsassessorn . Förslaget föranleder följande yttrande av lagrådet : Lagförslaget lämnas utan erinran. 1981/82:57 19 Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden , , , , Åsling, Söder, ,, , , , , Elmstedt, Tilländer, Ahriand, Proposition om försvararjäv m. m. Föredraganden anmäler lagrådets yttrande' över förslagtill lag om ändring i . Föredraganden upplyser all lagrådet har lämnatlagförslaget utan erinran och hemställer att regeringen dels föreslär att anta förslaget, dels bereder tillfälle alt ta del av vadföredraganden enligt regeringsprotokollet den har anfört ifråga om advokatetiken, ökad insyn i disciplinära verksamhelsamt myndigheters hänvändelser till i disciplinära frågor. Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch beslutar att genom proposition förelägga vad föredraganden haranfört för den ålgärd och del ändamål som föredraganden har hemställt om. ' Beslut om lagrådsremiss fattat vid regeringssammanträdeden . Prop.1981/82:57 21 Översynenav bgstiftning mot organiserad och ekonomisk brottslighet Prop.1981/82:57 22 Tel 08/22 97 80 Prop.1981/82:57 23 () har av regeringen fått iuppdrag att göra en översyn av lagstiftning mot organiserad ochekonomisk brottslighet. Rådet har i enlighet med uppdraget bildat enstyrgrupp och olika arbetsgrupper. Styrgruppenbestår av rikspolischefen , ordförande, rättschefenBo Broomé, , riksdagsledamoten , riksdagsledamoten , riksdagsledamoten iHelsingborg, avdelningschefen och kanslichefen . Gruppenssekreterare är biträdande skattedirektören . Dentredje arbetsgruppen består av generaldirektören , ordförande,advokaten , auktoriserade revisorn ,hovrättsassessorn , rättschefen och departementsrådet . Gruppens sekreterare är hovrätts-fiskalen . Ar.betsgruppen har överlämnat denna promemoria rörandeadvokatverksamhet till styrgruppen. Enligt riktlinjerna för översynsarbetethar styrgruppen att bedöma arbetsgruppens förslag ochrekomiiiendationer. Styrgruppenvill med anledning av promemorian uttala följande. Arbetsgruppenhar gått igenom material som legat till grund för påståenden omatt advokater varit inblandade i organiserad och ekonomisk brottslighet.Enligt arbetsgruppen har detta material varit diffust 1981/82:57 24 tillsitt innehåll och ger inte stöd åt degenerella påståenden som framförts om advokaters medverkani sådan brottslighet. Materialet ger enligt arbetsgruppen under inga förhållanden något fog för påståenden omatt dessa företeelser skulle ha spridning bland advokatkårens medlemmar. Kvenstyrgruppen har tagit del av materialet som arbetsgruppen åsyftar, nämligendet skriftliga material som synes ha legat till grund för den s kAMOB-gruppens rapport. Styrgruppen vill understryka att arbetsgruppensuttalanden, som alltså grundas enbart på en bedömning avjust detta material, int har vidare syftning. Det är självfalletinte heller möjligt att av ett begränsat material dra någragenerella slutsatser i fråga om de aktuella företeelsernas förekomstinom advokatkåren. Redan det förhållandetatt, såsom också framgår av promemorian, sådana företeelserkunnat påvisas i disciplinäraverksamhet och att det förekommit att personer som varit ledamöter avsamfundet lagförts för förmögenhetsbrottslighet m m visar emellertid attadvokatverksamhet är ett område som förtjänar att uppmärksammas i det aktuella översynsarbetet. Arbetsgruppenspromemoria omfattar förslag eller rekommendationer som rör frågor om försvararensrelationer till den misstänkte, komplettering av de vägledandereglerna om god advokatsed, ökad insyn i och information om advokatsamfundetstillsyn över advokatväsendet samt myndigheters kommunikationer medsamfundet. Styrgruppens majoritet ställer sig i allt väsentligt bakom dessa förslag ochrekommendationer. I några enskilda avseenden har dock bland styrgruppensledamöter framförts uppfattningar som skiljer sig frånarbetsgruppens. Flera av ledamöterna ansluter sig sålunda inte tillarbetsgruppens uttalande, beträffande rekommendationen om att regeringen skall få möjlighetatt utse två ledamöter i disciplinnämnd, attdet av praktiska skäl är lämpligt att samfundet genom ett formlöst förfarandefår säga Prop.1981/82: 57 25 sinmening om ifrågasatta kandidater (se s 89). Inom styrgruppen harvidare på vissa punkter yppats kritik mot att arbetsgruppeninte övervägt mera genomgripande åtgärder på området.Ledamöterna har i detta hänseende avgettreservationer. Styrgruppen är dock enig om att nu lägga framarbetsgruppens förslag och rekommendationer. har varitförhindrad att delta i styrgruppens slutliga handläggning avärendet. Promemorianhar avgränsats till att gälla advokatverk-sarnhet. Frågor som rör yrkesmässigtverksamma juridiska rådgivare utanför advokatkåren har alltså i princip inte diskuterats. Under styrgruppensbehandling av promemorian har emellertid även dessa rådgivares verksamhet uppmärksammats.Styrgruppen anser det sålunda vara väsentligt att kunna motverka att sådana rådgivare,som inte är åtkomliga för samhällelig kontroll på samma sätt somexempelvis advokater och kvalificerade revisorer, kan bedriva verksamhet medallvarliga brister i t ex etiskt hänseende. Detta problem avser styrgruppen att närmarebehandla i annat sammanhang. Även kommer styrgruppen att noga följautvecklingen på området och ta nödvändiga initiativ för att motverka attorganiserad och ekonomisk brottslighet underlättas av olika slags rådgivaresverksamhet. 1981/82:57 27 2 HUVUDDRAGEN AV ADVOKATVASENDET 3.1.1 Förarbetena till RB 3.1.2 Bestänunelsernai 8 kap. RB m m 4.2.1 Styrelsens handläggning avdisciplinära frågor 4.4 Högsta domstolens handläggning 4.5 Sekretess och information 5 TIDIGAREFÖRSLAG OCH INITIATIV Prop.1981/82:57 28 6.2 Försvararens relationer tillden misstänkte 6.2.3 Arbetsgruppens förslag om ändringari RB 6.3 Kompletteringav de vägledande reglerna om god advokatsed 6.3.2 Nuvarande etiska regler 6.3.4 Arbetsgruppens överväganden på revisorsområdet 6.4 Ökad insyni och information om advokat samfundets tillsyn över advokatväsendet 6.4.2 Ökad information om disciplinäraverksamhet 6.4.3 Deltagande av utomstående vidhandläggningen av disciplinärenden 6.5 Myndighetershänvändelse till advokat samfundet i disciplinära frågor 1 Stadgar förSveriges advokatsamfund 2 Vägledande regler om godadvokatsed Prop.1981/82:57 29 Arbetsgruppenhar tidigare som ett led i översynen av lagstiftningen mot organiserad ochekonomisk brottslighet i promemorian (BRA PM 1978:2) Revisors verksamhet lämnatvissa förslag och rekommendationer på revisorsområdet. Med samma utgångspunkter har gruppen nudiskuterat sådana frågor som rör advokatväsendet. Enligt gruppen är dettaområde i likhet med revisorsområdet av intresse ur skilda aspekter vid denlagstiftningsöversyn som är i fråga. Arbetsgruppenpekar på att det i den allmänna debatten gjorts gällande att vissa advokatervarit inblandade i organiserad och ekonomisk brottslighet.