prop · G503103 · 1981-12-31 00:00:00 — Vidsidan av dessa mera på lång sikt verkande åtgärder förekommer på den skogligasidan samverkan i olika former mellan skogsägare för alt motverka de negativaeffekterna av ägosplittringen. Staten anvisar också medel till översiktligaskogsinventeringar och skogsbruksplaner bl. a. i avsikt att åstadkomma underlagför samverkan i skogsbmkel. För denna verksamhet svarar ochskogsvårdsstyrelserna. I sammanhanget kan nämnas att skallereglerna i vissafall förmånsbehandlar avyltringar och förvärv som främjar jordbrukets ochskogsbrukets yttre rationalisering. Arbetet med att förbättra fastighetsstrukturen försvåras imånga fall allvarligt av ägarförhållandena. Samtliga delägare i en fastigheteller i ett dödsbo, som äger en fastighet, måste i princip vara överens för altde skall kunna avyttra fasligheten eller vidta någon annan förvallningsålgärd.Del ligger i sakens natur att detta kan vålla i det närmaste oöverstigligaproblem när delägarna är många eller har delade meningar. De nu beskrivna svårighelerna framträder också vidtillämpningen av såväl skogsvårdslagen och lagen om skötsel av jordbruksmark som naturvårdsla gen (1964:822), fastighetsbildningslagen (1970:988) och delgivningslagen (1970:428). Inskrivningsmyndigheternas arbete med lagfarter och inteck ningar försvåras också väsentligt liksom arbetet för taxeringsmyndigheterna 118 med såväl fastighetstaxeringen sominkomst- och förmögenhelslaxeringen. På detta sätt uppslår stora extra kostnader för samhället. Vissa åtgärder har vidtagits i syfte allförbättra Dir 1981:22 faslighelsstrukluren. Genom faslighetsbildningslagen, somträdde 1972, ökade möjUgheterna att tvångsvis vidta förändringar ifastighetsindelningen i syfte all få till stånd strukturförbättringar ochgenomföra planer. Endast ett fåtal mer omfattande regleringar har dock ägt rumefter lagens tillkomst. Den nya skogsvårdslagen och lagen om skötsel avjordbruksmark kan medföra en ökad benägenhet hos ägarna att avyttrafastigheterna. Härigenom lorde en viss ökning av överlåtelserna av jordbruks-och skogsfastigheter komma alt ske. I allmänhet torde slruklurförhållandena dåförbättras. I samma riktning verkar den nya jordförvärvslagen. 1 samband med behandling av förslaget tilljordförvärvslag uttalades all möjligheterna att begränsa dödsbos innehav avjordbruks- och skogsmark borde prövas. Vidare skulle prövas möjligheterna attförhindra att dödsbon vid upplösning ersätts av samägande. Även rätten altgenom testamente fritt förvärva jordbruksfastighet borde prövas. Regeringenuppdrog åt utredningen (Ju 1977:07) om ställföreträdare fördödsbo i vissa fall, m, m. att pröva nämnda frågor (Dir. 1979:11), Även andra utredningar behandlar frågor som har anknytningtill de nu aktuella strukturfrågorna, (Ju1979:11) har bl, a. i uppdrag att med förtur behandla frågan om sanering avfastighetsindelningen. (Ju 1975:04) har bl. a. i uppdragatt se över jordabalkens bestämmelserom sidoarrenden.Virkesförsörjningskom-mittén (11979:18) utreder bl. a. behovet av stafligaåtgärder för att påverka utbudet av virkesråvara till skogsindustrin. Kommitténskall bl, a, utröna i hur hög grad virkesulbudel är strukturellt betingat. uttalade med anledning av motionen1976/77:925 att det borde prövas om inte en mera aktiv fastighetsbildning kanbidra lill att förverkliga uppsatta mål för strukturomvandlingen inom jord- ochskogsbruket (CU 1976/77:27, rskr 1976/77:227). Regeringen uppdrog därefter ållantmäteriverket all i samråd med lantbruksstyrelsen utreda frågan hurfastighetsreglering i ökad utsträckning skall kunna bidra till att förverkligauppsatta mål för strukturomvandlingen inom jord- och skogsbruket. I promemorianAktivare fastighetsbildning för strukturomvandlingen inom jord- och skogsbruketanvisar verken vägar för samordningen av de berörda myndigheternas insatser,inom ramen för gällande regler, i områden där fastighelsstrukluren är så dåligatt det behövs genomgripande åtgärder. Därutöver föreslås bl. a. vissaändringar i bestämmelserna om gemensam-hetsskog i 6 kap.fastighetsbildningslagen. Promemorian har remissbehandlats. Vidare har lantbruksstyrelsen och lantmäteriverket i enframställning till regeringen riktal kritik mot de skatteregler som år 1975infördes för gemensamhetsskogar och andra s. k. marksamfälligheter (prop.1975:48, SkU 1975:22, rskr 1975:162, SFS 1975:259-264). Myndigheterna anser delbl. a. otillfredsställande all en gemensamhelsskog skall komma i ell sämre lägeskaltemässigt om en del av överskottet fonderas än om hela överskottet delas utlill delägarna. Myndigheternas bedömning är att lagsiiftning negativtpåverkat markägarnas inställning lill bildande av gemensamhelsskog. Enligt minmening är den nuvarande ägo- och ägarstrukturen vad avser jordbruks- och skogsfastigheter helt otillfredsställande i vissa delar avlandet. 1981/82:103 UtveckUngen ger inte heller vid handen att någon större Del II förbättring är att vänta om inle yllerligareåtgärder vidtas från samhällets Moldenna bakgrund föreslår jag att en parlamentariskt sammansatt kommittétillkallas med uppgift att förulsättningslösl pröva olika vägar alt förbättraägo- och ägarstrukturen för jordbruks- och skogsfastigheter. Utgångspunktenför kommitténs arbete bör vara alt landets jordbruks- och skogsmark skallutnyttjas aktivi och på ett ändamålsenligt sätt. Härigenom tryggas ocksåsysselsättningen för de yrkesverksamma inom jordbruket och skogsbruket samtinom den industri som sysslar med förädling av dessa näringars produkter. Slruklurförhållandenainom olika delar av landet har belysts av bl. a. olika länsvisa utredningar somgjorts . Delta material kan användas av kommittén. Kommitténbehöver därför inte själv kartlägga slruklurförhållandena. De problem som denrådande strukturen medför i olika avseenden bör analyseras. Även desamhällsekonomiska kostnaderna till följd härav bör belysas. Effekterna av demedel som f. n. står till buds för att förbättra strukturen bör också värderas.De större fastighetsregleringar som genomförts bör särskillstuderas. Förall få till stånd förbättringar är det enligl min mening nödvändigt med merabrett anlagda insatser. Markägare av alla kategorier bör göras mer benägna attmedverka till strukturförbätlringar eller alt avyttra sina fastigheter ellersina andelar i fastigheter. Därför är det nödvändigt med både sådana åtgärdersom underlättar önskvärda förändringar och sådana som försvårar det passivaägandet eller förhindrar att det ökar. Sålunda bör kommittén pröva olikamöjUgheter att genom ekonomiska åtgärder främja strukturförbättringar. Strävanbör också vara att åstadkomma sådana ändringar i reglerna omfastighelsbildningsförrällningar att myndigheternas kostnader och tidsåtgångkan minskas. Kommitténbör vidare undersöka om strukturförbättringar kan främjas genom ändringar iskattelagstiftningen. Kommittén bör särskilt överväga frågan om ändrade reglerför beskattning av gemensamhetsskogar. Om kommittén anser all dessa regler börändras, bör kommittén ta ställning till om skattereglerna även i fortsättningenbör vara likartade för å ena sidan gemensamhetsskogar och å andra sidan andramarksamfälligheter. Kommitténbör i sitt arbete samråda också med de kommittéer som har angränsandeuppgifter. Jaghar i de av mig nu behandlade frågorna samrått med chefen förbudgetdepartementet och med statsrådet . Somen utgångspunkt för kommitténs arbete skall gälla alt alla förslag som läggsfram skall kunna genomföras inom ramen för oförändrade resurser inom det områdesom förslagen avser. Även i övrigt gäller de direktiv som utfärdals tillsamtliga kommiltéer och särskilda utredare angående finansiering av reformer(Dir. 1980:20). Medhänvisning tiU vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen bemyndigarchefen för alltillkalla en kommitté med högst sex ledamöter med uppdrag att utreda frågan omen förbättrad faslighetsslruktur inom jordbruket och skogsbruket, attutse en av ledamöterna alt vara ordförande, 120 att besluta om sakkunniga, experter, sekreterare och annatbiträde åt Skr. 1981/82:103 kommittén. Vidare hemställer jag att regeringen beslutar attkostnaderna skall belasta tionde huvudtitelns kommilléanslag. Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch bifaller hans hemställan. Organisation av statens energiverk m. fl. Beslut vid regeringssammanträde . 1980/81:90 om rikfiinjer för energipolifiken (bil.1 s. 329-358, 518-520) har regeringen lagt fram förslag till riktlinjer för enomorganisation av förvaltningsmyndigheter och vissa andra organ inomenergiområdet. Dessa riktlinjer innebär i korthet följande. En myndighel för framför alll energitillförselfrågor - ipropositionen kallad statens energiverk - skall inrättas. Denna myndighelföreslås få den dubbla uppgiften all dels genomföra statsmakternas intentionerinom stora delar av energiområdet, dels fortlöpande lämna statsmakternaunderlag för energipolitiska ställningstaganden. Vid sidan härav föreslås den nya organisationen omfattayllerligare två organ. Det ena skall ha hand om huvuddelen av den verksamhetsom f. n. bedrivs av delegationen (I 1980:08) för uppbyggnad av enoljeersällningsfond. Detta organ kallas i det följande oljeersätlningsfonden.Del andra organet skall ha hand om långsiktiga och övergripande uppgifter vadgäller energiforskning. Väsentliga uppgifter för blir följande: -planering och utredningsverksamhet som underlag förenergipolitiska beslut, - stöd till ochplanering av forsknings- och utvecklingsverksamhet vad gäller energitillförselsom har betydelse för energiförsörjningen på kort och medellång sikt, - vissaövergripande uppgifter när det gäller energianvändning, - frågor om energiplanering, -information och utbildning inom energiområdet, -tillståndsfrågor för energisystem, råd, riktlinjer saml föreskrifter och Oljeersätlningsfondens främsta uppgift blir att handläggaärenden enligt förordningen (1980:1085) om stöd för åtgärder för att ersätta olja. m. m., dvs. ärenden om stöd för introduktion och kommersialisering av åtgärder som snabbt kan ersätta olja eller spara energi. Den övergripande planeringen och bedömningen av inom vilka områden som resursinsatser från fonden kan pi 1981/82:103 ge störst effekt i fråga om att ersättaolja skall ankomma på i Del II nära samverkan med fonden. Organet för långsikliga och övergripandeenergiforskningsuppgifter får i uppgift att bevaka forskningsfrågor avlångsiktigt intresse inom hela energiområdet, planering av och lämnande av stödtill viss långsiktig forskning vad gäller energitillförsel, ansvaret förprogrammet Allmänna energisystemstudier, frågor om former för och inriktning avfortsatt forskning och utveckling inom energiområdet samt fortlöpandeutvärdering av energiforskningen. Den nya organisationen skall enligt vad som harföreslagits i propositionen träda i funktion . Riktlinjerna i propositionen innebär attseklormyndigheterna, förutom statens industriverk (SIND), berörs endastobetydligt av förändringarna. Bostadsslyrelsen, statens planverk ochtransporträdet berörs i huvudsak inte på annat sätt än att de kommer all fålämna underlag för den övergripande planeringen lill . Vad gäller energiforskningen påverkas inte verksamhetenvid styrelsen för teknisk utveckling (STU), statens råd för byggnadsforskning(BFR) eller transportforskningsdelegalionen. Viss långsiktigt inriktadverksamhet vid NE) förs tillsammans medverksamheten vid delegationen (I 1975:02) för energiforskning (DFE) över tilldet nya organet för långsiktiga och övergripande energiforskningsfrågor. NE;s huvudsakliga verksamhet förs över till energiverket.Det samma gäller oljeersättningsdelegationen (I 1979:01, OED) och huvuddelen avenergisparkommitléns (I 1974:05) verksamhet. Vad gäller SIND förs tillenergiverket huvuddelen av verksamheten vid energibyrån och vissa centralaresurser för administration. SIND bör emellertid även i fortsättningen svaraför frågor om industrins energianvändning, bl. a. rådgivning och vissutbildning riktad till bl. a. små och medelstora företag. Vidare bör den av använt kärnbränsle,som enligt förslag i propositionen skall inrättas ,administrativt knytas till när detta har inrättats. Vid min anmälan till propositionen förutskickade jag attjag skulle föreslå regeringen alt bemyndiga mig att tillkalla en särskildorganisationskommitté med uppgift att lämna förslag lill detaljutformningen avden nya organisationen. En sådan kommitté bör nu tillkallas. Kommittén bör - utifrån de riktlinjer för organisationeninom energiområdet som läggs fram i nämnda propositionen - närmare preciseravilka uppgifter som , del särskilda organet för långsikliga ochövergripande energiforskningsfrågor samt oljeersättningsfonden skall ha. Den nya organisationen skall byggas upp inom ramen för deresurser som disponeras för motsvarande uppgifter. Härvid bör beaktas attorganisationen kommer att ha vissa uppgifter som inle utförs f. n. Å andrasidan möjliggör bildandel av den nya organisationen vissa rationaliserings- ocheffektivitetsvinster. Vissa uppgifter torde vidare avta i betydelse framöver. Kommitténsarbete bör bedrivas i två etapper. I den första etappen bör kommittén lägga fram förslagtill en översiktlig organisation,lill lokalisering och till anslagsframställning för budgetåret 122 1982/83 för och detsärskilda organet för energiforskning. Därvid bör även en analys redovisas av hur NE:s verksamhetskall fördelas Skr. 1981/82:103 mellan dessa båda organ. Därutöver bör, medutgångspunkt i en analys av Dir 1981:23 för- och nackdelar med olikaassociationsformer, förslag läggas fram till en fast organisation för ochlokalisering av oljeersättningsfonden. I den andra etappen bör riktpunkten vara att kommitténsenast lämnar förslag till närmare utformning avorganisationen och till instruktion för berörda organ. Därvid bör kommitténäven lämna förslag till översiktliga beskrivningar av de tjänster som börfinnas i organisationen. Därefter bör kommittén till fullgörauppgifter i samband med förberedelserna för den nya organisationen, bl. a.tillsätta tjänster vid de myndigheter som kommer att inrättas. Utöver vad jag nu har anfört bör följande riktlinjer gällaför arbetet i kommittén. I del utredningsarbete, vars resultat skall föreläggasregeringen, bör kommittén vid arbetets påbörjande samt vidare under arbetetsgång fortlöpande informera berörda huvudorganisationer och i förekommande fallannan berörd central arbetstagarorganisation med vilken staten har eller brukarha avtal om löner och andra anställningsvillkor samt bereda dem tillfälle attframföra synpunkter. Kommittén skall därutöver informera berörda arbetstagareom kommitténs arbete. I detta sammanhang vill jag erinra om de skyldigheterenligt lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet som eventuellt kanåligga kommittén i de frågor där den vidtar åtgärder i myndighets ställe. De organ som omfattas av organisationsförändringar bör avkommittén kunna anlitas för särskilda utredningsuppgifter. Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jagatt regeringen bemyndigar det statsråd som har till uppgift att föredra ärendensom rör energipolitiken all tillkalla en organisationskommitté med högst treledamöter med uppdrag alt med utgångspunkt i de riktlinjer som anges ipropositionen 1980/81:90 om riktlinjer för energipolitiken, utarbeta förslagtill organisation av statens energiverk, oljeersätlningsfonden och organet förlångsiktiga och övergripande energiforskningsfrågor samt all medverka i arbetetmed alt genomföra den nya organisationen, att utse en av ledamöterna att vara ordförande och att besluta om sakkunniga, experter, sekreterare och annatbiträde ål kommittén. Vidare hemställer jag alt regeringen föreskriver attkostnaderna skall belasta fjortonde huvudtitelns kommittéanslag. Regeringen ansluter sig lill föredragandens övervägandenoch bifaller hans hemställan. Skr.1981/82:103 Tilläggsdirektiv till delegationen (11979:01) för solvärme Del II och bränslen som kan ersätta olja Beslut vid regeringssammanträde . Med stöd av regeringens bemyndigande den 11 januari 1979tillkallade dåvarande statsrådet en delegation för solvärme och bränslensom kan ersätta olja, oljeersättningsdelegationen. Delegationen fick enligtsina direkfiv (Dir 1979:2) till uppgift att närmare studera de tekniska,miljömässiga, ekonomiska och organisatoriska förutsättningarna för alt ökautnyttjandet av solvärme och bränslen som kan utgöra alternativ till olja ilandets energiförsörjning samt att lämna förslag till undanröjande av hinderför oljeersältning. I direktiven angavs att delegationens arbete i en förstaetapp skulle bedrivas till utgången av april månad 1981. Delegationen har utöver direktiven erhållit tre uppdrag avregeringen, nämligen att sammanställa och redovisa bedömningar avförutsättningarna för all utnyttja kol i , att utreda möjligheterna altfinansiera investeringar i energiteknik som syftar till att snabbt minskaoljeberoendet och att utreda olika system för import och distribution av kol.Resultatet av arbetet med dessa särskilda uppdrag har redovisats i rapporterna(Ds I 1979:9) Förutsättningar för ökad kolanvändning i , (Ds I 1979:17)Finansiering av energiteknik för oljeersältning och (Dsl 1980:15) Import ochdistribution av kol. Delegationen har vidare som resultat av sitt arbete enligtde ursprungliga direktiven lämnat betänkandena (Ds 11980:19) Introduktion avalternativa drivmedel och (Ds 11980:23) Program för oljeersältning. Till grundför delegationens överväganden och förslag har legal rapporter från särskildaarbetsgrupper, vilkas förslag har redovisats i rapporterna (Ds I 1980:3) Torvför energisektorn, (Ds 11980:4) Förutsättningar för användning av skogsenergim. m. i och (Ds 1 1980:10) Förutsättningar för ökad användning avsolvärme i . Dessa rapporter har remitterats av delegationen. Regeringen har i prop. 1980/81:90 om riktlinjer förenergipolitiken (kapitel 11) föreslagit alt en mvndiehet. statens enereiverk.med uDoeifter inom främst energilillförselområdel, skall inrättas den 1 juli1982. Oljeersättningsdelegationens arbetsuppgifter och resurser skall enligtförslaget överföras till den nya energimyndigheten. Regeringen har tidigaredenna dag bemyndigat mig att liUkalla en organisationskommitté (11981:4) meduppgift att lämna förslag till detaljutformning av omorganisationen. Regeringen har i prop. 1980/81:90 (kapitel 6) vidareföreslagit ett program för oljeersältning. Programmet, som till stor del grundar sig pä oljeersätt ningsdelegationens förslag, avses medföra en oljeersättning om ca 9 milj. ton omkring . En mer omfattande översyn av programmet skall enligt propositionen ske senast . Vidare framhålls att energimyn digheten i samråd med andra berörda myndigheter bör svara för samordning, närmare planering och uppföljning av oljeersällningsprogrammet. I avvak tan på att inrättas bör enligt propositionen oljeersättningsdele gationen på motsvarande sätt svara för denna uppgift. 124 I propositionen behandlas ocksåfrågan om extraordinära åtgärder för oljeersättning, dvs. åtgärder som bör övervägas omriskerna för en mycket Skr. 1981/82:103 kraftig prisökning på olja ellerför längre akuta oljebrister under 1980-lalel Dir 1981:25 bedöms som mycketstora. Det framhålls att oljeersällningsdelegalionen så snart som möjUgt börredovisa förslag i denna fråga. Regeringen har i prop. 1980/81:90 (kapitel 7.7) vidareföreslagit en plan för introduktion av alternativa drivmedel. Planen beslår avdels en omfattande och kraftfull satsning på utveckling och införande av fordonför drift med s. k. MlOO-bränsle, dels en intensifierad verksamhet för allnärmare klarlägga fömtsättningarna för en introduktion av biandbränsleinnehållande motoralkohol. Del framhålls alt regeringen bör kunna återkommatill med en redovisning av det arbete som harbedrivits inom området och med förslag till fortsalt inriktning. Den nyaenergimyndigheten föreslås få ansvaret för att närmare planera och ledagenomförandel av introduktionsplanen. I avvaktan på att den nya myndigheteninrättas bör enligt propositionen oljeersättningsdelegationen ha ansvaret fördenna verksamhet. I propositionen har också närmare behandlats frågor omintroduktion av inhemska bränslen, kol och solvärme. Därvid har fömtsalls attett fortsatt arbete kommer all bedrivas rörande dessa frågor. a. anförs alloljeersättningsdelegationen, i avvaktan på alt statens energiverk bildas, börfölja det s. k. Sol 85-programmet och föreslå eventueUa nya åtgärder. Bland deåtgärder som behövs för att främja introduktion och vidare spridning avsolvärmeteknik bör uppmärksammas möjligheterna alt använda solvärme somkomplement till övriga syslem för varmvaltenberedning i byggnadsbeståndet. Mot bakgmnd av vad jag nu har anfört böroljeersättningsdelegationen få i uppdrag att fortsätta sin verksamhet fills dennya organisafionen på energiområdet inrättas , Delegationen börarbeta enligl tidigare givna direktiv men därvid särskild beakta vad som,enligt vad jag nu har redovisat, har anförts i prop, 1980/81:90 rörandeåtgärder för alt ersätta olja. Jag hemsläller att regeringen bestämmeroljeersättningsdelegationens uppdrag i enlighet med vad jag nu har anfört. Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch bifaller hans hemställan. Expertgrupp för studier i offentlig ekonomi Departementschefen, statsrådet , anför. Genombeslut bemyndigade regeringen chefen för budgetdepartementet att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att utreda former och uppgifter för forsknings- och utvecklingsinsatser rörande 125 1981/82:103 offentlig ekonomi. Som särskild utredareförordnades Del II docenten . Den särskilde utredaren har avlämnatrapporten (Ds B 1980:17) Bättre beslutsunderlag för budgetpolitiken. 1rapporten föreslås inrättande av en expertgrupp för studier i offentlig ekonomimed uppgift att bevaka forskning och utveckling inom området, förmedla informationt. ex. genom kunskapsöversikter, utföra mindre undersökningar i egen regi ochge impulser till forsknings- och utvecklingsinsatser rörande skildaoffentlig-ekonomiska problem. I enlighet med den särskilde utredarens förslag bör enexpertgrupp för studier i offentlig ekonomi inrättas med angivna uppgifter.Expertgruppen bör genom sitl arbete kunna bidra till alt bredda och fördjupaunderlaget för framtida budgetpolitiska och samhällsekonomiska avgöranden.Expertgruppen bör på lämpligt sätt under arbetets gång informeraCentralorganisationen /SR, och om sitt arbete.Kommittéförordningen (1976:119) bör tillämpas på expertgruppen. Jag hemställeratt regeringen bemyndigar chefen för budgetdepartementet all tillkalla högst nio ledamöter i en expertgrupp förstudier i offentlig ekonomi, att utse en av ledamöterna all vara ordförande i gruppen, att besluta om experter, sekreterare och annat biträde ålexpertgruppen. Vidare hemsläller jag alt regeringen föreskriver attkostnaderna skaU belasta åttonde huvudtitelns kommittéanslag. Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch bifaller hans hemställan. Förutsättningar för i /Åre år Beslut vid regeringssammanträde . Departementschefen, statsrådet , anför. överlämnade ÖS-utredningbetänkandet (Ds Jo 1977:8) Förutsättningarna för i . Efter förhand lingar med berörda parter - bl. a. de då aktuella arrangörskommunerna - föreslog regeringen i en proposition (1977/78:146) all lämna nödvändiga stalsgarantier för spelens anordnande. biföll propo sitionen (KrU 1977/78:23, rskr 1977/78:275). Den svenska ansökan 1984 få arrangera de i , , och vann emellertid inle bifall vid (lOK) sammanträde . 126 I en skrivelse den 26 november 1980har Falu kommun till regeringen överlämnat utredningen för olympiskavinterspel i / Skr. 1981/82:103 Åre 1988 och hemställt bl. a. attutredningen analyseras av regeringen och Dir 1981:26 berörda kommunertillsammans samt att regeringen ställer för ändamålet lämplig expertis tillförfogande. len skrivelse till regeringen har Falu kommunvidare anmält att kommunen, efter beslut av kommunfullmäktige iår, nu är beredd att med vissa villkor förhandla med regeringen om eventuellaekonomiska garantier från statens sida gentemot bl. a. Falu kommun i sambandmed .