prop · G503114 · 1981-12-31 00:00:00 — Prop.1981/82:114 Regeringens proposition medförslag tiil lag om medverkan vid polisiär övervakning, m. m.; Regeringenföreslår all antaga de förslag som har tagils upp i bifogade utdragav regeringsprotokoll ovannämnda dag. 1propositionen läggs fram förslag lill lagstiftningsåtgärder sorn innebär atttjänstemän vid kustbevakning får rätt all utöva vissa polisiärabefogenheter i samband med övervaknings- och tillsynsuppgifter till sjöss. Dennya lagstiftningen föreslås träda i kraft . 1981/82:114 2 Lagom medverkan vid polisiär övervakning 1 §Denna lag tillämpas när bedriver övervakning lill havs och i kuslvatlnen samt i och för alt hindra brott mol föreskrifter i lagar och andra författningar som gäller 1. inskränkningari utlänningars rätt all uppehålla sig inom visst områ de, 2. jakt, 3. fiske, 4. naturvård, 5. trafikregler ochsäkerhetsanordningar för sjötrafiken, 6. åtgärder mot vattenföroreningfrån fartyg, 7. dumpning av avfall i , 8. kontinentaisockeln, 9. fornminnen och sjöfynd, 10.fartygs registrering och identifiering. 2 §Om anledning förekommer all brott har förövats mol någon av de föreskrifter som avses i 1 §, har tjänsteman vid kustbevakning {kustbevakningstjänsteman) samma befogenhet som tillkommer polisman all 1. hållaförhör och vidtaga annan åtgärd med stöd av 23 kap. 3 § Ijärde stycket , 2. la med någon lill förhör medstöd av 23 kap. 8 § , 3. gripa någon med slöd av 24 kap.7 § första stycket , 4. företa husrannsakan med stöd av28 kap. 5 § , om åtgärden har lill syfte all eftersöka den somskall gripas eller all verkställa beslag. 3 §Kustbevakningsljänsteman har samma befogenhet som tillkommer polisman enligt 3§ lagen (1973:558) om tillfälligt omhändertagande all omhänderta den som genom sill uppträdande i trafiken till sjöss stör ordningen eller utgör omedelbar fara för denna. Sådan befogenhet har han också när del fordras för alt avväija brott mol de föreskrifter som avses i 1§ 5, 6 och 7. Vidomhändertagande som avses i första stycket skall kustbevakningsljänstemantillämpa bestämmelserna i 4§ lagen (1973:558) om tillfälligt omhändertagande. 1981/82:114 3 4 § Om del uppenbart behövs föratt befogenheterna enligl 2 och 3 §§ skall kunna utövas, får kustbevakningsljänstemanstoppa och visitera fartyg eller inbringa del lill svensk hamn. 5 § Befogenheterna enligt 24§§får utövas endast i omedelbar anslutning lill den gärning som föranlederåtgärden. 6 § Befogenheterna enligl 2-4 §§får utövas endasi av kustbevaknings-tjänsteman som uppfyller de krav regeringeneller den myndighet som regeringen bestämmer föreskriver i fråga omtjänsteställning, utbildning och erfarenhet eller i annat avseende. 7 § Vid förundersökning rörandebrott mol de föreskrifter som avses i 1 § får åklagaren eller, ompolismyndighet bedriver undersökningen, denna anlita biträde av tullmyndighet samluppdra ål kustbevakningsljänsteman att vidta de särskilda åtgärder som behövsför undersökningen, om del är lämpligt med hänsyn lill omständigheterna. 8 § För att verkställa en åtgärd enligldenna lag får en kustbevaknings-tjänsteman inle använda strängare medel änförhållandena kräver. Kuslbe-vakningsljänslemannen bör i första hand söka vinnarättelse genom upplysningar och anmaningar och tillgripa våld bara näruppgiften inle kan lösas på annat sätl. Om våld tillgrips, skall denlindrigaste form som kan leda lill det avsedda resultatet användas. Våld får inlebrukas längre än som är oundgängligen nödvändigt. 9 § Åtgärder enligl 2-4 §§skall skyndsamt anmälas till polismyndighet. Dennalag träder i kraft . Genom lagen upphävs kungörelsen (1964:834)om förordnande för lullpersonal att ombesöija viss polisbevakning. Härigenomföreskrivs att 24 kap. 2 § skall ha nedan angivna lydelse. Ompolisman, som skall verkstäl- Om polisman, som skall verkstäl la Ijänsleålgärd, mötes eller an- la tjänsleåtgärd, mötes eller an- gripes med våld eller hot om våld, gripes med våld eller hot om våld, må han för åtgärdens genomföran- må han för åtgärdens genomföran de bruka del våld som med hänsyn de bruka del våld som med hänsyn tillomständigheterna kan anses för- till omständigheterna kan anses för svarligt. Delsamma gäller sådan svarligl. Detsamma gäller sådan vaktpost eller annan krigsman eller vaktpost eller annan krigsman eller civilförsvarspersonal under civil- civilförsvarspersonal under civil försvarsberedskap, som fullgör försvarsberedskap, som fullgör polisuppgifl eller tjänstgör för be- polisuppgift eller tjänstgör för be vakning eller för all upprällhålla vakning eller för att upprällhålla ordning. ordning samt tjänsteman vid tull- verkets kustbevakning som enligt särskild lagstiftning medverkar vid polisiärövervakning. Rymmerfånge eller den som är häktad, anhållen eller eljest berövad friheten ellersätter han sig med våld eller hot om våld lill motvärn eller gör han på annatsätt motstånd mol någon under vars uppsikt han står, då denne skall hålla honomlill ordningen, må ock lill rymningens hindrande eller ordningensupprätthållande brukas det våld som med hänsyn till omständigheterna kan ansesförsvarligt. Om någon som skall häktas, anhållas eller eljest berövas frihetensöker undkomma eller hindra den som äger verkställa åtgärden, må jämväl brukasvåld enligl vad nu är sagt. Detsamma skall gälla därest, i fall som avses i detlastycke, motstånd övas av annan än förut nämnts. Omen polisman eller annan som avses i första stycket eller den, som med slöd avlag eller annan författning har förordnals av myndighet alt medverka lill allupprätthålla allmän ordning eller säkerhet eller alt utföra bevakning ellerannan tillsyn, skall med laga rätt avvisa eller avlägsna någon från ell visstområde eller utrymme, får han, om han möts av motstånd, även i andra fall änsom sägs i första och andra styckena för all genomföra åtgärden bruka det våldsom med hänsyn till omständigheterna kan anses försvarligt. Detsamma gäller närnågon som nämnts eller annan i myndighetsutövning med laga rätt skallverkställa kroppsvisitation, kroppsbesiktning, husrannsakan eller beslag ellerannat omhändertagande av egendom. Harnågon enligt denna paragraf rätt att bruka våld, äger envar som kommer honom lillhjälp samma rätt. Dennalag träder i kraft . Prop.1981/82:114 5 Lagom ändring i lagen (1965:719) om säkerheten på fartyg Härigenom föreskrivsatt 1 kap. 7§ lagen (1965:719) om säkerheten på fartyg' skall ha nedan angivnalydelse. ,tullmyndighet, hälsovårdsnämnd och läkare äro skyldiga att lämna tillsynsmyndighetdet biträde och de upplysningar som behövs. ,tullmyndighet, hälsovårdsnämnd och läkare äro skyldiga all lämna tillsynsmyndighetdel biträde och de upplysningar som behövs. När en tullmyndighet påbegäran enligt första stycket medverkar vid tillsyn enligt denna lag, hartjänsteman vid kustbevakning de befogenheter att vidta åtgärder somanges i 2 och 4§§ lagen (1982:000) om medverkan vid polisiärövervakning. Därvid gäller föreskrifterna i 5, 6, 8 och 9§§ nämnda lag. Dennalag träder i kraft . Prop.1981/82:114 6 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , ,, Åsling, Söder, , , , , , , Elmstedt,Tilländer, Ahrland, Lagrådsremissmed förslag till lag om medverkan vid polisiär övervakning, m. m. Medslöd av regeringens bemyndigande tillkallade dåvarande chefenför en kommitté (1977:05)' med uppdrag all utreda frågorom samordning och ledning i fred av övervakningen och räddningstjänsten tillsjöss. 1 uppdraget ingick bl.a. alt överväga om kustbevakningspersonalensbefogenheter behöver kompletteras för all nödvändiga ingripanden till sjöss ochdärmed sammanhängande utredningar skall kunna ske på elt rationellt sätt.Kommittén har kallat sig sjööver-vakningskommillén SÖK. Kommitténöverlämnade sill belänkande (Ds H 1980:1) Samordning avövervakningen och räddningstjänsten lill sjöss. I belänkandet redovisarkommittén sina principiella övervägaden om vad som kan göras för all förbättrasamordningen av övervakningen och räddningstjänsten till sjöss. a. alt ett centralt samordningsorgan för övervakningen ochräddningstjänsten lill sjöss inrättas. Förslagom elt samarbelsorgan liknande del SÖK föreslår har lagts fram också avkommittén för miljörisker vid sjötransporter (Jo 1978:05) och oljeskyddskommillé(Kn 1977:03). 1980/81:119 om miljösäkrare sjötransporter (s. 14)anfördes all frågan om ell centralt samordningsorgan bör bedömas bl. a. molbakgrund av pågående ulredningsarbele, dels i fråga om sammanslagning avtullverkets kustbevakning och , dels i fråga om det arbele som f.n. bedrivs inom räddnings- 'Justitieombudsmannen , ordförande, riksdagsledamoten ,riksdagsledamoten , riksdagsledamoten , kommunalrådetMargot och riksdagsledamoten . 1981/82:114 7 tjänstkommillén(Kn 1979:01). I avvaktan på resultatet av dessa utredningar las inle nu upp SÖK:sförslag beträffande samordningsfrågorna i allmänhet. Däremot las här upp SÖK:sförslag beträffande befogenheter i samband med polisiärövervakning. SÖKlägger i sitl belänkande fram förslag lill lag om tullverkels medverkan vidpolisiär övervakning och i anslutning därtill förslag lill lag om ändring ilagen (1965:719) om säkerheten på fartyg. Förslagen bör fogas till protokolleti detla ärende som bilaga 1 och 2. En förteckning över remissinstanserna och en sammanställningav deras yttranden, såvitt avser förslaget beträffande kustbevakningensbefogenheter i samband med polisiär övervakning, bör fogas lill protokollet i detlaärende som bilaga 3. Densärskilda frågan om kustbevakningspersonalens poUsiära befogenheter i sambandmed dess tillsyns- och övervakningsuppgifler har under den senaste 15-årsperiodenvarit föremål för flera utredningar och har vid elt anlal tillfällen behandlatsi . Frågan har därvid i stort sett gällt del förhållandel att kuslbevakningspersonalen,som den tillagts åtskilliga övervakningsuppgifter inom sitlverksamhetsområde, i många fall saknar möjUghet all göra erforderligaingripanden. De härmed sammanhängande problemen har emellertid förblivitolösta. År1967 (prop. 9 s. 40, SU 1967:7, rskr 1967:7) behandlade såledesriksdagen frågan om gränsdragningen mellan och polisensarbetsuppgifter med anledning av motioner om all utreda kustbevakningensbefogenheter för all få lill stånd en förbättrad fiskelill-syn. Utskotlelanförde därvid all del är viktigt all påtagliga brister, som konstaterats vid fiskelillsynen,såvitt möjligt avhjälps. Detta skulle enligt utskottet kunna tillgodoses genom allkustbevakningens och polisens uppgifter, i de fall då de nära berör varandra,samordnas så all tillgänglig personal och materiel utnyttjas effektivt. Fråganbehandlades på nyll av riksdag. Enligt lagutskottet (1 LU 1970:31)innebar den omständigheten att kuslbevakningspersonalen saknade sådanapolisiära befogenheter som all inleda förundersökning, hålla förhör ochverkställa gripande vissa risker för alt överträdelser främst mol sjölrafikreglernaoch skyddsområdesbeslämmelserna eller mol förbudet mot oljeutsläpp från fartyg inlekunde beivras effektivt. Detla kunde enligl utskottet tala för all kuslbevakningspersonalenborde ges ökade befogenheter. Utskottet framhöll emellertid all del för denenskildes rättssäkerhet är av den största betydelse att ingripande medtvångsmedel mol aUmänhelen verkställs av personal med tillräckliga insikter omgällande bestämmelser och med god allmän poUsiär skolning. Utskottet var inle berettatt tillstyrka all kustbevakningspersonalen gavs ökade Prop.1981/82:114 8 befogenheter.Det fanns emellertid anledning, menade utskottet, all i lämpUga sammanhang göraen översyn av gällande författningar på de övervaknings- eller tillsynsområdendär formella befogenheter saknades eller stod i mindre god överensstämmelse medden praxis som hade visat sig lämplig. Utskottet ansåg också alt det kundefinnas anledning all mera ingående la upp samordnings- och huvudmannaskapsfrågornalill prövning. Fråganbehandlades ånyo av riksdag (JuU 1973:26, rskr 1973:258), som uttaladesig för all den översyn av hithörande författningar och samordningsfrågor m. m.som lagutskottet hade förordat skulle komma slånd. Med anledning avriksdagens beslut tillkallades kust-övervakningsulredningen (Fi 1974:04). Detvar denna utredning och sjöräddningsutredningen (K 1970:42) som ijuli 1977ersattes av SÖK med uppgift att åstadkomma en samlad lösning på samordnings-och ledningsproblemen vid övervakningen och räddningstjänsten till sjöss. Tullverkelskustbevakning ulgör en av tre bevakningsgrenar. är under tulldirektionerna i de fyra tuUregionernaorganiserad i kuslbevakningsområden, regionkuslpos-leringar, flygkuslposleringaroch kustposleringar. De svarar i princip för den civila övervakningen i öppnasjön och i havsbandet samt i huvudsak inom skärgårdsområdena längs våra kusteroch i och . I och i vissa andra områden, därpolisen särskill organiserats för verksamhet lill sjöss, samverkarkustbevakningen och polisen. Också andra myndigheter har uppgifter i sambandmed sjöövervakning, l.ex. försvarets myndigheter och . Allmänövervakning av ordning och säkerhet, broltsspaning och liknande polisiärauppgifter ankommer på polisen (2 § polisinslruklionen /1972:511/). Verksamhetenvid omfattar, förutom tullkontroll och smugglingsbekämpning, bl.a.skydds- och kontrollområdeslillsyn, sjötrafikövervakning, jakt-, fiske- och naturvårdslillsyn,havsfiskeövervakning, havsboltenövervakning, oljebekämpning och sjöräddning. Kuslbevakningspersonalensbefogenheter i fråga om de olika övervakningsuppgifterna varierar i hög gradberoende på vilken övervakningssektor uppdraget avser. Befogenheterna vidfullgörandet av vissa uppdrag framgår av följande sammanställning. I tullagen (1973:670) och lagen (1960:418) om straffför varusmuggling (varusmugglingslagen) fmns regler om in- och utförsel avvaror. I valutalagsliflningen finns regler om in- och utförsel av valuta. Detär som har huvudansvaret för tiUsynen av att dessa regler följs. Menäven andra myndigheter har uppgifter inom Prop.1981/82:114 9 området.Del finns t. ex. en regel i lullsladgan (1973:671) om att polismyndighet skalllämna tullmyndighet den handräckning som behövs för att tuUkoniroUåtgärder skaUkunna genomföras. Att polisen har uppgifter i samband med varusmuggling följerav polisens allmänna skyldighet all bekämpa och utreda brott. Isamband rned tuUkontroll och smugglingsbekämpning har tullmyndighet störremöjligheter att ingripa vid brott än i samband med andra arbetsuppgifter.Befogenheterna finns upptagna främst i lullsladgan och varusmugglingslagen. EnligltuUsladgan har tulltjänstemannen i samband med tullkontroll vissa befogenhetersom polisen inte har. De får bl. a. preja och inbringa fartyg (57 §), hejdatransportmedel (58 och 59 §§), undersöka, försegla och låsa utrymmen itransportmedel (61 §), undersöka tuUager o. d. (64 §). Enligt varusmugglingslagenhar tullmyndighet rätt att inleda förundersökning. Reglerna omundersökningsledare i (RB) gäller då för tuUmyndighet (13 §).De enskilda tulltjänstemannen har samma rätt som polismännen all gripa den sommisstänks för brott enligl varusmugglingslagen och alt ta med den som är påplats där brott har förövats lill förhör (14 §). De har också sammabefogenheter att ta egendom i beslag. Beträffande egendom som kan antas varaförverkad enligt varusmugglingslagen har förutom polistjänslemännen ochtulltjänstemannen tjänstemännen vid lots- och fyrstaten, dvs.sjöfartsverkets personal, rätt att själva besluta om beslag (15 §). Närdel gäUer husrannsakan har lullljänsleman samma befogenheter som tillkommerpolisman enligt RB. Beträffande egendom som kan antas vara förverkad enligtvarusmugglingslagen har både polisman och tulltjänsteman större befogenheterän vad som i allmänhet följer aV RB. De får nämligen själva besluta omhusrannsakan i lägenhet som avses i 28 kap. 3 § RB. Samma gäUer beträffandemagasin, upplagsbodar och uthus (18 §). I varusmuggUngslagen finnsockså särskilda regler om kroppsvisitation. Enligt RB får kroppsvisitation skevid utredning av brott för vilket kan följa fängelse. Enliglvarusmugglingslagen kan en bevakningschef besluta all var och en som ankommer liUriket med viss båt e. d. eller var och en som under viss lid kommer eller reserfrån en plats skall kroppsvisileras. Förekommer mot någon anledning att han harpå sig gods som enligt varusmugglingslagen är underkastat beslag kantulltjänsteman själv besluta om kroppsvisitation cch s.k. ytligkroppsbesiktning (19 §). Polisman har inte samma befogenhet. För honom gällerde allmänna reglerna i RB. Utlänningskontroll.Bestämmelser om tullmyndighets medverkan vid ullänningskonlroll finns iutlänningslagen (1980:376) och utlänningsförordningen (1980:377). Närtulltjänsteman medverkar vid udänningskontroll har de enligt 55 §utlänningslagen samma befogenheter som polismän att göra omhändertagande enligtlagen (1973:558) om tillfälligt omhändertagande (LTO). Prop.1981/82:114 10 Tillskydd för anläggningar av betydelse för totalförsvaret finns skydds-ochkontrollområden. SärskUda regler gäller för utlänningars rätt alt vistas inomsådana områden. Föreskrifter härom finns i förordningen (1976:935) omskyddsområden och konlrollområden. Härav framgår all.poUsen har huvudansvaretför alt utlänningar och utländska fartyg inte olovligen uppehåller sig inomifrågavarande områden. Försvarsmaktens, och sjöfartsverketspersonal skall medverka vid tillsynen. Utlänningar som vistas i eltskyddsområde är skyldiga all visa pass för bl. a. poUsmän, lullljänsleman, lolspersonaloch bevakningspersoHal inom försvarsmakten. Dessa skall också granskaskeppshandlingar o. d. för utländskt fartyg som har ankrat eller förtöjt påplats där del inle är lillålel (6, 9 och 19 §§). Övervakningsskyldighelenregleras i kungörelsen (1955:275) angående skyldighet för befattningshavare vidtullverkels kust- och gränsbevakning all utöva jakt- och fiskelillsyn m. m. Enliglkungörelsen åligger det sådan befattningshavare, i den utsträckning som framgårav 26 § 1 mom. och 31 § lagen (1938:274) om rätt till jakt, alt utöva tUlsyn avefterlevnaden av nämnda lag och av jaktstadgan (1938:279) samt av övriga avregeringen eller underordnad myndighet meddelade bestämmelser om jakt. Enligt31 § lagen om rätt lill jakt har polismännen och tjänstemännen vidkustbevakningen rätt alt på bl.a. statens mark la jaktbyte, vapen och fortskaffningsmedeli beslag. Den som jagar är skyldig att visa jaktkort för bl.a. polisman och kustbevakningsljänsteman(26 § 1 mom.). Fisketillsyn.Förutom polisen deltar , särskilt förordnade fiskeliUsynsmänoch försvarels myndigheter i fiskelillsynen inom sjöterritoriet. När det gällerfiskezonen har tillsynsansvaret. Kustbevakningenstillsynsskyldighet regleras i den nämnda kungörelsen angående skyldighetför befattningshavare vid luUverkets kusl-och gränsbevakning att utöva jakt-och fiskelillsyn m.m. Enligl denna åligger det befattningshavare vidtullverkels kustbevakning all utöva tillsyn över efterlevnaden av fiskerisladgan(1954:607) och enligl samma stadga utfärdade föreskrifter och övriga avregeringen eller underordnad myndighel meddelade bestämmelser om fiskets vårdoch bedrivande. Kustbevakningsljänsteman är vidare skyldig all inskrida molsådana överträdelser av lagen (1950:596) om rätt liU fiske, som kränkerkronans rätt eller sker i vatten där varje svensk medborgare må bedriva fiske.Sistnämnda lag avser rätten liU fiske inom Sveriges sjöterritorium och svensk fiskezon.I särskill angivna fall ger lagen rätt lill svenskt havsfiske även Utanförfiskezonen. Vad i lagen föreskrivs om fiske i allmänt vatten gäller ä.ven ifiskezonen, dock med de begränsningar som föranleds av lagen (1966: 314) om kontinentaisockeln. Kustbevakningsljänstemännenhar rätt all la egendom i beslag då de anträffar någon på bar gärning sombryter mol föreskrifterna om fiske. Vad som får tas i beslag är fång"-t,redskap, bål eller annat som kan antas ha betydelse för utredning av brottet(37 § lagen om rätt till fiske, 34 § fiskeri- Prop.1981/82:114 11 författningar om fiske). Vidare får de undersöka fisk som misslänks hafångals olagligen eller olovligen. Åven redskap och fisksump får undersökas (3§ kungörelsen angående skyldighet för befattningshavare vid kust-och gränsbevakning alt utöva jakt- och fiskelillsyn m.m.). I kungörelsen (1965:500)om bestämmelser angående storleken av näl-maskor i fiskeredskap och minimimåttpå fisk m. m. finns särskilda regler om befogenheter m. m. vid fisketillsynenpå internationellt . Iövrigi är kuslbevakningsljänslemans åtgärder formellt sell begränsade tillenbart att göra anmälan om sina iakttagelser till polisman. Enligt praxis ombesöijsemellertid, då så befinns lämpligt, erforderlig utredning med därtill hörandeförhör och protokoUering av den kustbevakningstjänsteman som svarat föringripandel. Detfinns olika föreskrifter som syftar till all skydda naturen. a. finns områdenavsatta som naturreservat, fågelskyddsområden och sälskyddsområden.Föreskrifter av avsett slag finns främst i naturvårdslagen (1964:822). SärskUdabestämmelser meddelas också för allmänhetens tiUlräde till och vistelse isådana områden. Några föreskrifter om vem som skall kontrollera allföreskrifterna följs finns inte. Detta ingår naturligtvis i polisensskyldigheter. personal bedriver också sådan kontroll. Manstöder sig härvid på ell uttalande av dåvarande departementschefen förfinansdepartementet i prop. 9 s. 40. Sjötrafikövervakning.Med sjötrafikövervakning avses tillsyn av all föreskrifterna för trafiken lillsjöss och om åtgärder mol vattenförorening från fartyg följs. Polisen ochtullverkels kustbevakning utövar denna kontrolluppgift. Dessutom deltarförsvarsmakten i tillsynen beträffande sjötra-fikkungörelsen (1962:267). Föreskrifterav hithörande slag finns främst i sjötrafikförordningen (1962:150), sjölrafikkungörelsen,lots- och fyrkungörelsen (1970:698), lagen (1980:424) om åtgärder molvattenförorening från fartyg, förordningen (1980:789) om åtgärder motvallenförorening från fartyg och lagen (1971:1154) om förbud mot dumpning avavfall i vatten. Kustbevakningensbefogenheter regleras i kungörelsen (1964:834) om förordnande för lullpersonalall ombesörja viss polisbevakning. Enligl dess 4 § skaU kustbevakningsljänsteman,så snart del kan ske, rapportera tiU vederbörande polisstyrelse eller åklagareeller tiU närmaste polisman om brott mol bestämmelser vars efterlevnad hanskall övervaka. Kustbevakningstjänsteman har i vissa fall samma befogenhetersom polisman enligt polisinslruklionen och enligt LTO. Delta innebär bl. a.rätt alt medge rapporteftergift och rätt alt omhänderta person omförutsättningar därför föreligger enligl LTO. och kommunerna svarar för olje- ochkemikaliebekämpningen. ansvar gäller tiU havs, i kuslvatlnen och iVänern och , dock inle i hamnar. Prop.1981/82:114 12 Ivallenföroreningslagsliflningen finns bl. a. bestämmelser som syftar lill atthindra eller begränsa utsläpp av farlig art. Om olja e. d. kommer ut från fartygkan förbud och förelägganden meddelas för all hindra eller begränsa utsläppet.Befogenheten alt falla sådana beslut ligger på . beslut inle kan avvaktas får meddela beslutet.Beslut om förbud mot ett fartygs avgång eller vidare resa skall anmälas tiUpolis-, tull- och lolsmyndighelerna. Havsbottenövervakning(kontinentalsockeln). Rätlen att utforska kontinentalsockeln, dvs. havsbottnenoch dess undertag, och all utvinna dess tillgångar, tillkommer staten (2 §lagen /1966:314/ om kontinentaisockeln). Annan kan dock få tillstånd att göra detla.Statens industriverk övervakar alt föreskrifter om vUlkor för tillståndefterlevs. Efter framställning av industriverket skall , generallullslyrelsenoch biträda vid tillsynen. utför denlöpande övervakningen. Någrasärskilda regler om befogenheter i samband med havsboltenövervakning finnsinte. Övervakningoch kontroll för att hindra kränkningar av rikets territorium. Avsäkerhetspolitiska skäl sker viss övervakning av fartygsrörelserna runt vårakuster. Det finns föreskrifter som reglerar bl. a. utländska örlogs-fartygs tUllrädelill våra kuster och vad som skall göras om dessa föreskrifter inle följs.Försvarsmakten svarar för den övervakning och de ingripanden som kan komma ifråga.