prop · G50315 · 1981-12-31 00:00:00 — om studie- och yrkesorientering i grundskola ochgymnasieskola m. m.; Regeringen förelägger vad som har upptagits ibifogade utdrag av regeringsprotokoll för de åtgärder eller de ändamål somframgår av föredragandens hemställan. 1 propositionen behandlas mål och riktlinjer för studie-och yrkesorienteringen (syo) och organisationen av denna i ochgymnasieskolan. Ett av skolans viktigaste mål är att förbereda elevernaför arbetslivet. Denna arbetslivsförberedelse är en uppgift för allundervisning. När den nya läroplanen för (Lgr 80) träder i ersätts den praktiska yrkesorienteringen (pryon) med praktiskarbetslivs-orientering (prao) . 1 propositionen läggs storvikt på praons utformning och kvalitet liksom dess inplanering iundervisningen. i samband med vägledningen inom syo bör de eleverprioriteras, som har svårigheter av något slag i skolan, vilket ofta gällerexempelvis invandrarelever. Uppföljningen av de elever som är 16 och ochsom efter varken studerar eller har arbete bör vara en annanprioriterad uppgift för syon. Föredraganden förordar att verksamheten medintagning på höstterminsbetyget skall bli reguljär. Vidare föreslås en någotannorlunda ordning för 40-veckors yrkesintroduktion. Planeringsrådens uppgifter och arbetsformer berörs, bådemed avseende på de lokala och regionala råden. För att betona syons roll som en del av skolansarbetslivsförberedelse föreslås tjänster, i vilka kan ingå både syo ochundervisning. Därigenom underlättas utläggning av tjänster så att syo-funktionärernakan fä full tjänst på en skolenhet. Syo bör vara huvudfunktionen i tjänsten. I syo-1 1981/82. 1981/82:15 2 tjänstenbör också kunna ingå tjänstgöring som SSA-sekreterare och inom den uppföljandeverksamheten. Yrkesvalslärare bör vara behöriga alt söka de nya syo-konsulenttjänsterna. Syo-anslaget bör förasöver till driftbidragen för resp. för gymnasieskolan. Förslagen i propositionenföreslås träda i kraft . Den nya organisationen för syo-funktionärerbör börja tillämpas . Prop.1981/82:15 3 Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden , , , Åsling, Söder, , ,, , , , Elmstedt, Tilländer, Ahrland, Proposition om studie- och yrkesorientering i grundskolaoch gymnasieskola Maj:ts proposition (prop. 1971:34) om studie- ochyrkesorientering i grundskola och gymnasieskola ligger till gmnd för dennuvarande organisationen för studie- och yrkesorientering (syo). I samband medbeslutet om försöksverksamhet med syo uttalade (UbU 1971:21, rskr 1971:214)att Kungl. Maj:t med uppmärksamhet borde följa utvecklingen inom området ochnär erfarenheter vunnits återkomma till i frågan. Tillräckligaerfarenheter borde ha vunnits efter en femårsperiod. Maj:t uppdrog den 4juni 1971 åt () att utvärderaförsöksverksamheten med den nya syo-organi-sationen. inkom SÖ till regeringen med enutvärderingsrapport. Denna innehöll dels en samlad redovisning averfarenheterna från den femåriga försöksverksamheten kallad "Studie-ochyrkesorientering. Sammanfattande erfarenheter av försöksverksamhet",dels SÖ:s bedömningar och förslag rörande den framtida syo-organisationen medrubriken "Studie- och yrkesorientering. Sammanfattande erfarenheter av 5års försöksverksamhet. Bedömningar och förslag". En sammanfattning av SÖ:s utvärderingsrapport bör fogastill protokollet i detta ärende som bilaga I. Efter remiss har yttranden över rapporten avgetts avstatskontoret, (), (),(), statens invandrarverk (), universitets- ochhögskoleämbetet (UHÄ) - som bifogat yttranden från universiteten och högskolorna-, samtliga länsskolnämnder, centrala () - som bifogatyttranden från vuxenutbildningsnämnderna i , , ochKopparbergs län -, jämställdhetskommittén Prop.1981/82:15 4 (Ju 1976:08), gymnasieutredningen (U 1976:10), komvux-utredningen(U 1978:04), elevvårdskommittén (U 1978:06), integrationsutredningen (U1978:07), , , iSverige (LO), Centralorganisationen /SR, (), (), Sverigesförenade studentkårer (SFS), , eleverscentralorganisation (), Svenska föreningen för Hem och Skola (RHS), (),, Rörelsefolkhögskolornas intresseorganisation (), (), hantverks- och industriorganisation -Familjeföretagen (SHIO) samt (). Till resp. länsskolnämnds yttrande har fogats yttrandenfrån landstingen i , , , , ,, och , , , , ,och , , , , , Varbergsoch kommuner, skoldirektion, allmänna skolstyrelse,skolstyrelserna i , , , , ,, , , . , , ,, , , , . Kariskrona,, , , , , , ,, , , , , , , ,, , , , , , , ,, , , , . , ,, , , , , och . Dessutom har skrivelser i ärendet inkommit (RmA), , . Hörselfrämjandet samt från syo-konsulenterna vid landstingen ivissa län. En sammanfattning av remissyttrandena bör fogas till protokollet idetta ärende som bilaga 2. Genom beslut vid 1979/(prop.1979/80:100 bil. 12 s. 256, UbU 1979/80:21, rskr 1979/80:233) föriängdesförsöksverksamheten t.o.m. utgången av . Genom beslut av riksdagenvid 1980/har försöksverksamheten ytterligare förlängts ochgäller t.o.m. utgången av (prop. 1980/81:100 bil. 12 s. 262, UbU1980/81:25. rskr 1980/81:332). De överväganden och förslag som framläggs i det följandebygger i princip på nyssnämnda rapport av SÖ samt pä vad som har framkommitunder remissarbetet. Emellertid har utvecklingen lett till att vissa av SÖ:sförslag hunnit bli inaktuella. Den förändring av innehåll och inriktning sompåbörjades i och med beslut om skolans inre arbete m. m. (prop.1975/76: 39, UbU 1975/76:30, rskr 1975/76:367) har sedermera följts upp avbeslutet 1981/82:15 5 om ny läroplan för (prop. 1978/79: 180, |UbU1978/79:45, rskr 1978/79:422). På grundval av det sistnämnda beslutet har 1980års läroplan för (Lgr 80) fastställts som i avsnittet Mål ochriktlinjer behandlar bl. a. syo. Genom enbestämmelse i skolförordningen (1971:235) med anledning av 1976 årsriksdagsbeslut om skolans inre arbete () ålades kommunernas skolstyrelseratt bedriva uppföljande syo för att stödja ungdomar som eftergrundskolan varken studerar eller har arbete. Detta s. k. uppföljningsansvar,som SÖ redogör för i utvärderingsrapporten, har efter förslaget i propositionenom läroplan för m.m. utvidgats till att omfatta alla ungdomar under18 år. Riksdagensbeslut vid 1979/om åtgärder för att främja ungdomars utbildningi gymnasieskolan m.m. (prop. 1979/80: 145, UbU 1979/80:34, rskr 1979/80: 363)innebär att skolans ansvar för ungdom ytterligare betonas. Såsomframgår av SÖ:s utvärderingsrapport har uppföljningsansvaret fått konsekvenserför syo-verksamheten både i grund- och gymnasieskola. Som en följd av beslut om läroplan förgrundskolan, som bl.a. innebar utökad praktisk arbetslivsorientering,! erhöll SÖ bl. a. i uppdrag att i samråd med AMS utreda det samlade behovet av praktikplatser för olika utbildningar, vilka möjligheter det finns att tillgo dose detta behov samt vilka kostnader detta skulle medföra. SÖ har inkommmit till regeringen med en redovisning av denna del av uppdraget. En sammanfattning av SÖ:s rapport börTogas till protokollet i detta ärende som bilaga 3. Jag kommer att beakta resultatet av SÖ:s uppdrag i samband med att jag behandlar den praktiska arbetslivsoriente ringen i . I dettasammanhang bör också erinras om regeringens skrivelse 1979/ 80: 168 omriktlinjer för det fortsatta jämställdhetsarbetet. I skrivelsen redovisasriktlinjerna och organisationsformerna för regeringens arbete med dessa frågor.Vidare framläggs förslag hur jämställdhetsfrågorna kan lyftas fram i bl. a.utbildning och arbetsliv. Riksdagenhar föregående budgetår fattat beslut med anledning av ett antalregeringsförslag som berör syo-verksamheten. 'Jag avser dels propositionen (prop.1980/81: 107 s. 75-77, UbU 1980/81:38, rskr 1980/81:395) om den statliga skoladministrationenm.m. vari bl.a. föreslås att ett centralt planeringsråd för samverkan mellanskola och arbetsliv inrättas, dels förslagen om lokalt utvecklingsarbete ochpersonalutveckling i propositionen (prop. 1980/81:97 s.32 och 36-46, UbU1980/81:37, rskr 1980/81:385) om skolforskning och personalutveckling. Vidarebör erinras om det av chefen för framlagdaförslaget om en parlamentarisk utredning, som bl. a. skall övervägaansvarsfördelningen mellan arbetsmarknads- och utbildningsväsendet (prop.1980/81:126, AU 1980/ Prop.1981/82:15 6 81:21, rskr 1980/81:404). Regeringen har den 24 septemberi år på min föredragning beslutat förelägga en proposition (1981/82:14) om förändringar av gymnasieskolans utformning m. m. Förslagen i denna propositionhar viss betydelse för mina förslag i fråga om statsbidrag för syo igymnasieskolan och genomförandet av ny tjänsteorganisation för syo. Mina överväganden och förslag i det följande avser iförsta hand grund-och gymnasieskolan. Vad avser mina överväganden och förslagrörande mål och riktlinjer för skolans arbetslivsförberedelse och förvägledningsarbetet bör de i princip dessutom kunna tillämpas inte bara isameskolan, riksinternatskolor och privatskolor som omfattas avprivatskolförordningen (1967:270) utan även i specialskolan och särskolan. Av direktiven till komvux-utredningen (U 1978:04) framgårbl. a. att kommittén skall kartlägga schablontilläggets användning samt attbehovet av syo och elevvård skall analyseras. SÖ:s utvärdering averfarenheterna från försöksverksamheten med den nya syo-organisationen och SÖ:sförslag om framtida syo-organisation i den del de berör vuxenutbildninghar överlämnats till komvux-utredningen. Kommittén har i till-läggsdirektivtill samtliga kommittéer (Dir. 1980:20) ålagts att lämna finansieringsförslagför de förslag som kommittén lämnar och som medför kostnader. I fråga om särskolan har omsorgskommittén (S 1977: 12) isitt betänkande (SÖU 1981: 26) Omsorger om vissa handikappade redovisatöverväganden och förslag beträffande anordningar för syo i denna skolform. Iavvaktan på regeringens ställningstaganden till betänkandet efter den pågåenderemissbehandlingen har jag, efter samråd med statsrådet , ansett attmina övriga förslag inte bör omfatta särskolan. Jag har samrått med cheferna för utbildningsdepartementetoch i de frågor som berör deras ansvarsområden. I vadavser frågor rörande invandrare och jämställdhetsfrågor har jag samrått medstatsrådet och beträffande personal med statligt reglerade tjänstermed statsrådet . För tydlighetens skull vill jag nämna att jag med kommunoch skolstyrelse i förekommande fall avser även landstingskommun ochutbildningsnämnd. Med skola avser jag i huvudsak ochgymnasieskolan. Mina förslag skall ses mot den av mig nu redovisadebakgrunden. Jag avser att i det följande utveckla min syn på syons mål ochprogram och på syons roll i skolans arbetslivsförberedelse och den därmedsammanhängande praktiska arbelslivsorienteringen. Vidare behandlar jag denpersonliga vägledningen och syons roll i skolans uppföljningsansvar. Mot bakgrundav SÖ:s utvärderingsrapport berör jag också vissa specialområden inom skolansförebyggande och behovsinriktade ansvar. Jag berör också de lokala ochregionala planeringsråden samt det centrala planeringsrådet. I mina förslag till en ny tjänstekonstruktion för syoliksom till ett nytt Prop.1981/82:15 7 statsbidragssystemhar jag bl. a. tagit hänsyn till eti massiv remissopinion som har anfört tungt vägande skäl för ett starkare samband mellan syo- funktionen och undervisningen. Föröverblickens och sammanhangets skull redovisas i anslutning till de förslag somtas upp till behandling även vissa föi-slag som inte fordrar beslut avriksdagen. Enredogörelse på vissa bakgrundsfakta bör fogas till protokollet i detta ärendesom bilaga 4. En redovisning av gällande författningar och bestämmelser börfogas till protokollet som bilaga 5. Vidare bör en sammanställning av vissförkortningar m.m. som jag kommet] att använda fogas till protokollet som bilaga6. 2 Föredragandens överväganden | 2.1Syons mål och program I Jagbehandlar inledningsvis mål och riktlinjer för syo, vilka är underordnademålen för skolans hela verksamhet. Syon har én särskilt viktig roll att spela iskolans arbetslivsförberedelse. Individens uppfattning om sig själv och sinamöjligheter grundläggs mycket tidigt i hennes liv. Skolan har från första stundett betydande inflytande vid utformningen av individens självuppfattning, somi samspelet med miljön blir av avgörande betydelse förpersonlighetsutvecklingen och därmed för studie- ioch yrkesvalet. Utbildnings-och yrkesvalet sker inte vid enstaka tillfällen utan är en ständigt pågåendeprocess som startar tidigt hos barnet. Jag vill således understryka vikten av syo-insatserunder hela skoltiden. ] Jagbehandlar inledningsvis de förändringar som mål och program för syo undergåttsedan år 1971, då propositionen om studie- och yrkesorientering i grundskolanoch gymnasieskolan framlades. Medutgångspunkt i målen för skolan presenterades i propositionen 1971 demål och riktlinjer för syo, vilka' sedan utan erinringar antog.Tonvikten lades härvid mera än tidigare på syons aktiva och medvetandegöranderoll. Syon borde verka för att minska ofriheten i elevernas studie- ochyrkesval. Syo-verksamheten skulle präglas av en helhetssyn. Studie- ochyrkesvalet skulle ses som en process varvid information och vägledning skulleges fortlöpande . SOframhåller i den tidigare nämnda utvärderingsrapporten att som en följd av denpågående och planerade omdaningen av och gymnasieskolan har mål ochprogram för syo successivt förändrats och utvidgats. Deförändringar, som SÖ syftar på, rör framför allt den starkare betoningen avskolans samhälls- och arbetslivsförberedande roll liksom sam- Prop.1981/82:15 8 hällets och skolans omsorg om de ungdomar som inte gårvidare till fortsatt utbildning efter grundskola, avbryter påbörjade studieroch/eller inte lyckas finna ett arbete. Det uppföljningsansvar för ungdomar iåldern , som beslut med anledning av propositionen omskolans inre arbete () och propositionen om läroplan för m. m.innebär, betyder för syo en starkare betoning av den kompensatoriska rollen,således den del av verksamheten som är inriktad på elever med särskilda behov. Till vidgningarna av målen hör också, enligt SÖ. den undersenare år allt starkare tonvikten på jämställdheten mellan könen. De nu redovisade erfarenheterna och de förslag, som SÖlagt fram i utvärderingsrapporten om syon i skolan och som tillstyrkts iremissvaren, har för del i allt väsentligt tillgodosetts i den nyaläroplanen för (Lgr 80). Såväl i Mål och riktlinjer som ikursplanerna har syon som en del av skolans undervisningsprogram beaktats. I Mål och riktlinjer betonas att de för hela grundskolangemensamma målen och riktlinjerna för arbetssätt och arbetsformer också gäller för syo. Syons mål kan uppnås först när syo-stoffet blir ett naturligt inslag i under visningen och därmed allas gemensamma ansvar. Uppgiften att orientera om arbetslivet har förts in som moment i kursplanerna för alla ämnen i . ' Jag vill i detta sammanhang särskilt framhålla ett av demål för skolan och därmed också för syon som fördes fram i propositionen omläroplan för m.m. Jag avser kravet på elevernas egen aktivitet ochansvarstagande, på praktisk verksamhet och träning av vardagsfärdigheter.Detta är en förutsättning för att syons mål och program skall kunnaförverkligas. Skolans samhälls- och arbetslivsförberedande roll innebäratt ansvaret för elevernas arbetslivsförberedelser skall åvila alla som verkari skolan. Arbetslivsorienteringen skall ingå i skolans verksamhet från förstatill sista årskursen och utgöra en del av samhälls- och omvärldsorienteringen iskolan. Den praktiska arbetslivsorienteringen har varit i huvudsak individuelltyrkesförberedande. I Lgr 80 betonas att den skall vara allmänt arbetslivsförberedande.Den skall inte bara ge en grund för den enskilda elevens studie- och yrkesvalutan också ge mera allmänna kunskaper om arbetslivet i sin helhet. Utökningenav arbetslivsorienteringen till att omfatta flera sektorer av arbetslivet börsåledes bidra till att eleverna får en mera allsidig och konkret bild avarbetslivets krav och villkor. 1 Mål och riktlinjer för Lgr 80 ägnas ett kapitel åt syo iskolan. Vidare berör avsnitten Skolan och arbetslivet. Det fria studievaletsamt kapitlet Planering och utvärdering de frågor som jag har behandlat.Jag anser att syon genom det nya arbetssättet som införs i gesmycket goda möjligheter till utveckling på den enskilda skolan bl. Prop, 1981/82:15 9 attden bereds utrymme i skolans planerings- och utvärderingsarbete. Jag villerinra om att syo infördes i specialskolan . De principer somjag i det följande utvecklar om arbetsformerna för arbetslivsorientering ochvägledningen bör också gälla sagda skolform. Förgymnasieskolan bör de principer och förslag rörande syo-verksamheten som jagkommer att framlägga gälla i avvaktan på vad som kan följa avgymnasieutredningens kommande förslag. Det bör ankomma på regeringen ellermyndighet som regeringen bestämmer att besluta om erforderliga förändringar itim- och kursplaner för gymnasieskolan. Förden kommunala och statliga vuxenutbildningen har gällt sammaläroplaner som för resp. gymnasieskolan. Därmed har ungdomsskolansmål och riktlinjer för syo gällt även för syo inom dessa former avvuxenutbildning. lade fram ett förslag tillläroplan för den kommunala vuxenutbildningen. Förslaget har remissbehandlatsoch beretts. Med anledning härav framlades en proposition (prop.1980/81: 203) om läroplan för komvux. I anslutning till förslaget om läroplanmeddelade kommittén att den fortsätter att utreda frågan om syo för vuxna.Föredraganden utgick i propositionen från att principerna, som gäller för syonsmål och innehåll i grund- och gymnasieskola, skall kunna vara vägledande för komvux-utredningensfortsatta överväganden när det gäller syo (s. 14). Attförbereda eleverna för arbetslivet är en av skolans viktigaste uppgifter. Detär emellertid långt ifrån den enda. Skolan skall också förbereda eleverna förderas roll som medborgare, i familj och i samvaron med andra människor. Denskall ge dem impulser till ett rikt fritids- och kulturiiv. Skolan är en viktigdel av elevernas livsmiljö under barna- och ungdomsåren och dess innehåll ocharbetsformer skall inspirera dem att utveckla sina anlag och intressen. Syonfår inte utgöra ett isolerat program i skolan utan skall ingå som en del - ochen viktig del i den arbetslivsföreberedelse som skolan skall ge eleverna. Jagövergår nu till att närmare beskriva skolans roll i detta avseende. Deriktlinjer för den praktiska arbetslivsorienteringen (praon) i skolan, som jagframlägger i det följande innebär att tonvikten i högre grad än vad som gälldeden tidigare praktiska yrkesorienteringen (pryon) läggs på att praon på ettplanerat och systematiskt sätt bör ingå i skolans undervisning. Jag behandlarsåledes i fortsättningen dels principerna för integrationen av praon iundervisningen, dels mål, innehåll och utformning av praon samt en redovisningav SÖ:s beräkning av kostnaderna för praon. Jag utvecklar också mina synpunkterpå den praktiska arbetslivsorienteringen i gymnasieskolan. Prop.1981/82:15 10 2.2.1 Arbelslivsförberedelse i undervisningen Vissa resultat tyder på att syons integration i skolansövriga arbete i första hand anses vara en organisatorisk fråga som innebär att syo-funktio-närenövertar lektioner, medan läraren mer eller mindre frånhänder sig ansvaret fördenna del av undervisningen. Att se syo-integration som en metodisk fråga ellersom en fråga om innehållet i skolans undervisning, som angår alla lärare, ärinte lika vanligt. Särskilt svårt förefaller det enligt SÖ vara att integrerasyo i gymnasieskolans verksamhet. I gymnasieskolan finns visserligen ämnetarbetslivsorientering på en del studievägar. Det har dock utsatts för mycketkritik i utvärderingsrapporter, från elevhåll och i ett antal gymnasieinspektörsrap-porter.Snarare än att befrämja ett gemensamt ansvar kan koncentrationen till ett ämnemotverka en integrering. SÖ menar i rapporten att begreppet syo kan misstolkasgenom att del för tanken till exakta kunskaper om detaljer gällandebehörighetskrav, urvalsprinciper, kurslängd etc. och utelämnar annat som ocksåingår i syo-programmet. En förändring av begreppet syo mot en breddning somtydligt visar att syo är ett led i skolans ansvar för elevernas förberedelseför samhälle arbetsliv föreslår SÖ som en tänkbar lösning. 1 sitt remissvar har länsskoinämnden i länlagt fram ett förslag som jag anser är intressant i detta sammanhang. Länsskoinämndenföreslår att syo som samlande beteckning ersätts med uttrycket arbetslivsförberedelse.Den arbetslivs- och verklighetsanknulna undervisningen i olika ämnen skall gearbetslivskunskap. För att tillföra undervisningen ytterligare verklighetsstoffoch för att vidga elevernas erfarenheter bör anordnas studiebesök och praktiskarbetslivsorientering. framhåller att de vuxna i skolan hartill uppgift att hjälpa eleverna att se sambanden mellan upplevelser påarbetsplatsen och i undervisningen. Enligt min mening är det dock inte genom införandel av enny terminologi som man åstadkommer ett vidgat ansvarstagande för skolansarbetslivsförberedelse. Jag är således inte beredd att förorda någon ändringav termen syo. Jag anser emellertid all länsskoinämnden i välåskådliggjort syons roll i skolans samlade ansvar för elevernas arbets-livförberedelse. För egen del vill jag anföra följande. I och med att syon inordnas i skolans allmänt arbetslivsförberedandemål och verksamhet framstår också ansvarsfördelningen som självklar. Det ärinte syo-funktionären som ensam skall representera länken mellan skolan,samhället och arbetslivet på den enskilda skolan och som skall föra ut skolansvärld i samhället och göra skolan bekant fördetta samhälle. Det är inte heller syo-funktionärenensam som skall hjälpa eleverna att orientera sig i arbetslivet och medverka tillatt elevernas erfarenheter bearbetas i undervisningen. Det bör åligga allalärare och skolledare att inom ramen för sitt arbetsområde i skolan tillgodoseelevernas behov av arbelslivsförberedelse. Prop.1981/82:15 11 Samtliga ämnen ger kunskaper och färdigheter av betydelseför studie-och yrkesvalet. All undervisning vinner på att man ständigt som enaspekt har med tillämpningen av kunskaperna i praktiken, var man har nytta avsina inhämtade kunskaper vid fortsatta studier och hur man har möjlighet attfördjupa sig inom ämnesområden som man blir speciellt intresserad av. Detta ärnågot som läraren i ämnet har förutsättningar att utveckla på djupet, eftersomdet kräver gedigna kunskaper inom ämnet. För eleven innebär det möjlighet attfortlöpande och i en ständig växelverkan utifrån de olika ämnenasutgångspunkter skaffa sig fördjupade kunskaper i ämnet och om dess tillämpningi arbetslivet. Attförbereda eleverna för arbetslivet i vid bemärkelse är ett av skolans mål. Iskolans arbetslivsförberedelse ingår den utbildning som eleverna erbjuds föratt kvalificera sig för arbetsmarknaden och pä så sätt kunna få en anställning.Individens egen arbetslivs- och vuxenlivsförberedelse består i utvecklandet aven alltmer fördjupad och utvidgad självkännedom och av inhämtandet av kunskaperom arbetslivet genom arbetet i skolans olika ämnen och också genom deltagande iden praktiska arbetslivsorienteringen. Erfarenheter från helg- ochferiearbeten ger också stoff till den egna arbetslivsförberedelsen. Skolansmål är inte bara att öva eleverna i att själva skaffa sig denna förberedelseför arbets- och vuxenlivet utan att stimulera dem att omsätta sina kunskaperoch färdigheter i handling genom att hjälpa dem att förankra dessa iverkligheten, varvid jag härvidlag främst avser studierna och arbetslivet. Allpersonal i skolan har del i ansvaret för att eleverna skall få möjlighet attbearbeta sina erfarenheter så att dessa bildar grunden för väl övervägda valunder skolgången och för valet av framtida studier och/eller yrke. 2.2.2 Den praktisica arbetslivsorienteringen i Från praktisk yrkesorientering (pryo) till praktiskarbetslivsorientering Vid utformningen av pryon läroplan förgrundskolan, Lgr 69, framhölls vikten av att eleverna gjordes medvetna om debegränsningar som olika bakgrundsfaktorer, bl.a. de som betingas avkönsrollsuppfattning, utövade på valen i skolan.