prop · G50399 · 1981-12-31 00:00:00 — med av världens yta uppskattas ha35-40% av de kända mineraltillgångarna och av gruvproduktionen mensvarar för av prospekteringen i världen och för av konsumtionenav gruvprodukter. De tropiska länderna är speciellt "underpro-spekterade". andel av geo-tjänstmarknaden (ca 15 )skulle enligt ovan framlagda uppskattning motsvara . Avdetta är huvuddelen bundet till (integrerat med) gruv- och anläggningsförelagsamt statliga verk och deras geo-personal. Efterfrågan på geo-tjänster är spridd över alla u-länder.En stor del av malm-, industrimineral- och vattenprospekteringen år dockkoncentrerad till ett fåtal . Mineralexporten brukar svara för 51-100%av exportinkomsterna i , , , , , , Zairesamt i en del små länder. , , , , , ochJordanien är också i hög grad mineralexporlberoende. Mineraler svarar för21-50% av dessa länders export. Marinprospektering har förekommit endast undantagsvis i . Vattenprospektering i större skala är koncentrerad tillMellersta Östern speciellt - men förekommer i övrigt i allaländer. Anläggningsgeologi förekommer i hela u-landsvärlden och äravhängig av de investeringar som görs i infrastruktur och byggnation, vilka ärförhållandevis betydande i de flesta . 1981/82:99 263 2.3Kartering, prospektering, gruvindustri samt anläggningsgeologi i Prospekterings-och anläggningsgeologi tjänar sektorer som gruvindustri, infrastruktur ochbyggnation, vilka alla spelar nyckelroller i den ekonomiska utvecklingen i u-landsvärlden. Gruvindustringer möjligheter till större överskott än jordbruk eller tillverkningsindustri,utökade export- och skatteinkomster och utveckling i eftersatta regioner. Gruvindustrinsstrategiska roll i industriell och ekonomisk utveckling kommer endast delvistill uttryck i dess registrerade tillskott till BNP, industriell produktion ochsysselsättning. och uttrycker detta på följande sätt. Throughouthistory, the discovery of a new , or of a new alloy. or a new method of extractingor processing a , or of a new ore-body had had a major impact on industrialgrowth and consumption ... and life style. av gruvverksamhetens verkliga och potentiella nytta i har dock idet förgångna snarare kommit de råvaruköpande i-länderna tillgodo än de råvarulevererandeu-länderna. Myckel tyder på alt gruvindustrins vinster i igenomsnitt varit något högre än i i-länderna. Endast en mindre del avöverskotten har investerats i . Lokal vidareförädling har varitobetydlig. har de internationella konjunkturvarialionerna kommit altdrabba särskilt hårt sådana som i hög grad blivit beroende av råvaruexporl.U-länderna har fått ut mindre av gruvdriften än de anser sig ha haft rätt till. Delfinns obestridligen högst betydande företagsekonomiska fördelar medinternationell stordrift samt med vertikal och horisontell integration igruvdrift. Detta kommer till uttryck i att de 30 största gruvföretagen och dedärpå följande 130 större gruvföretagen svarar var för sig för avvästvärldens gruvproduktion, dvs. Branschens strukturoch risker ger en förklaring till de företagsekonomiska stordrifts-fördelarna. DBranschen inrymmer många produkter med myckel diversifierad sammansättning imalmer och som desssutom ofta är belägna i svårtillgängliga trakter.Deras ekonomiska betydelse varierar till följd av snabba skift i den tekniskautvecklingen när del gäller prospektering, gruvdrift, metallurgi och malerialanvändningsaml prisförändringar, m.m. DProspekteringen resulterar i få fynd i förhållande till antalet projekt. DUtnyttjandet av fynd kan dröja. Genomsnittlig tid mellan fynd och gruvproduktionsägs överstiga . DInvesteringarna i gruvdrift och i angränsande infrastruktur är mycket stora ochuppgår ofta till 100- eller lOOO-tals milj. kr. De snabbi stigandekostnaderna har i hög grad försvårat finansieringen av nya prospekterings- ochgruvprojekt. Kapitalbehovet för gruvindustrin i uppskattar Bossonoch Varon till . 1981/82:99 264 i1975 års penningvärde, eller mer än som investerats . Denpolitiska och ekonomiska utvecklingen i världen har medfört att samarbetetmellan u-landsregeringarna och de stora gruvföretagen inte fungerat så väl somdet borde göra. I många har gruvföretagens investeringar i prospekteringsjunkit och ersatts av extra prospektering i i-länderna. Den del av derasinvesteringar som försvunnit har inte helt ersatts av statliga insatser ellerbiståndsinsatser; dessa har också tenderat att minska, om man undantar uran-och övrig bränslemineralprospekte-ring. har svårt alt bedöma prospekteringsutsikternaoch saknar möjligheter till en internationell riskspridning. Destora riskerna i prospektering, brislen på tekniskt kunnande och den långatiden mellan fynd och brytning har tillsammans bidragit till att u-landsregeringarnasjälva inte är benägna alt avsätta vad experterna anser vara tillräckligaresurser för prospektering i förhållande till möjliga fynd. När med s.k.länderprogrammering fick större inflytande över fördelningen av biståndsmedel ibörjan av 70-talet, försvann prospekteringen nästan helt ur UNDP:s bistånd. FNfick sedan (1974) tillskapa en särskild fond för prospektering som skallfinansiera prospekleringen med totalt 100 milj. kr. , medan det krävslångt över 500 milj. kr., enligl och , för att la vara på de"sovande" råvaruresurserna i . I ärprospekteringen i förhållande till gruvbrytningen endast ungefär hälften sästor som i de västliga i-länderna, och ännu mindre i förhållande till malm- ochindustrimineralpotentialen. Vattenprospekteringoch anläggningsbyggande år områden som ofta prioriteras och blir tilldelade enbetydande andel av olika investeringsbudgetar. Samarbetet med lokalaoch utländska anläggningsföretag fungerar också i stort väl. Växande krav påatt utnyttja lokala krafter lägger dock vissa hinder i vägen för konsulterutifrån. 2.4Marknadens bundenhet och flexibilitet Geo-tjänsterär av tre slag: dels fria nyttigheter (minsta delen), dels på marknadensålda/köpta tjänster (näst största delen), dels internt inominstitutioner/företag utförda tjänster (största delen). De sistnämnda kankallas för bundna tjänster. Med andra ord köps endast en del av den ovanuppskattade volymen av geo-tjänster "externt", dvs. på en egentiigmarknad. Även denna del av geo-tjänstmarknaden är ofta utsatt för konkurrensfrån den "interna" sidan, där debiteringsprinciperna är annorlunda,där debiteringsgrunderna inte alltid behöver vara kostnadsläckande och re-servskapande,där man sällan gör köpa/tillverka-kalkyler för att välja det rättatillvägagångssättet och där man t.o.m. kan sammanblanda forsknings-,myndighets- och ekonomiska förvaltningsfunklioner. Ensådan branschstruktur kan leda till överutbud och hård priskonkurrens. Karteringenoch dokumentationen sker till största delen hos befintliga statliga ochregionala institutioner. En del av informationen är tillgänglig Bundna tianster (internt i institutioner och före larj, tiiständshunrina) Figur A I Geologimarknadens struktur i . för alla utan debitering, även för intressenter utanförlandet. Det internationella vetenskapliga erfarenhetsutbytet är betydande. Entendens mot ökad avgiftsbeläggning och marknadsinriktning kan dock noteras.Svenska erfarenheter på denna punkt kan vara av intresse för vissa . Omkring hälften av den totala malm- och mineralprospekteringensägs ske hos existerande gruvföretag i anslutning till den malm- eller mineralkroppsom redan bryts. Behovet av externa geologer är minst för denna typ av prospektering.Del beror bl.a. på att gruvföretagen besitter även den teknologiskainformationen i gruvdrift och metallurgi, m.m. som är väsentlig för bedömningav fyndigheternas ekonomi och val av prospekle-ringsmeloder. Prospekteringsinsatserhar nämligen störst utsikt att leda till nya fynd om geologiska kunskaperanvänds i nära anknytning till kunskap om ny teknologi i resten av denbearbetningskedja som förädlar . Privata och andra gruvföretag är i hög grad inriktade på prospekteringi egen regi för att kunna behålla informationen för sig själva och ha denstörsta chansen för gruvdrift i egen regi. Detta betyder dock inte att det intefinns behov av fristående prospektering. Som resultat av samarbetssvårighetermellan regeringar och gruvföretag är sådana behov i själva verket i tillväxt. 1981/82:99 266 Anläggningsgeologin år splittrad på många olika, mest små,uppdrag och utförs ofta av projekteringskonsuller som har egna geo-konsultereller hyr in dessa från institutioner eller företag. Det är sannolikt all i snabb takt kommer attöka efterfrågan på olika geo-tjänster, såsom kartering, prospektering ochanläggningsgeologi för att få bättre möjligheter att skapa nya resurser, föratt bli friare i förhållande till internationella gruvbolag och för alt skapanya förutsättningar för ett samarbete mellan u-landsregeringar och gruvbolag. Bl.a.u-ländernas växande krav på prospekteringsbislånd tyder på detta. En stor delav den tillkommande efterfrågan kommer alt vara obunden och positivt känsligför nya typer av utbud och nytt bistånd saml bättre världskonjunkturer och högrenationalinkomster. Det gäller med andra ord för SGU att inrikta sig på de eflerfråge-och utbudskänsligaste delarna av marknaden, dvs. att åtminstone delvis skapasig helt nya marknader. 2.5 Slutsatser SGU:s marknadspotential Geo-tjänsterkrävs för strategiska nyckelsektorer inom samhällsekonomin: gruvverksamhet,vattenförsörjning, byggnation och jordbruk. Geografiskt ären stor del av prospekterings- och hydrogeologimarkna-den koncentrerad till ettfåtal länder medan marknaden för anläggningsgeologi är mycket mera spridd. FörSGU finns del dock en potentiell marknad i de flesta . Del potentiellaårliga behovet av geo-tjänster i uppgår till betydande belopp. Den f.n.realiserade volmen är dock mindre och till större del bunden till inhemskainstitutioner, gruv- och anläggningsföretag samt de företag, institutioner ochexperter som anlitas av bilaterala biständs- och kreditgivare. Den"externa" delen av marknaden, där SGU kan tänkas få inträde, har enstorleksordning av ett par hundra milj. kr. , ungefär lika fördelad på prospekleringstjänsteri vid bemärkelse och övriga geo-tjänster, framför allt anläggningsgeologi. Den"externa" delen av geo-marknaden kan komma all växa snabbt och ärmyckel elastisk inför n nya, högre ambitioner, D växande intresse frän FN, och de regionalautvecklingsbankerna, D nya finansieringskällor, inkl. bistånd, D utvecklandet av nya former för samarbete medgruvföretag, även med deltagande av fristående (statliga) utländska konsulter iplanering och poli-cyutarbetande. D nya geologiska specialiteter och prospekleringsspecialiteteroch nya undersökningsmetoder och instrument, n nya mineral-, malm- och valtenfynd, n bättre konjunkturer. Förutsättningar finns att skapa sig en egen ny marknad,inte endast all ta en del av den redan existerande marknaden. Prop.1981/82:99 267 avalla gruvinvesteringar har i del förgångna härstammat från gruvbolag, mycketlitet från u-landsregeringar. Ömsesidig brist på förtroende försvårar f. n.samarbetet mellan gruvföretag och u-landsregeringar och begränsar tillgångentill investeringsmedel för prospektering och gruvdrift. ochgruvföretagen har båda behov av fristående prospektering som skulle minskaområdet för konflikter dem emellan genom att minska riskerna och av dessaberoende krav pä hög avkastning i gruvdrift. Inte heller är alla u-ländertrakterade av den från vissa i-länder subventionerade prospekteringen i u-ländernasom avser att ge dessa i-länder en bättre råvaruförsörjning. Världsbankenoch de regionala utvecklingsbankerna har planerat mångdubbla sin långivningtill gruvdrift. Deras andel av finansieringen av denna näringsgren, vilkenhittills uppgått till storleksordningen , kommer därmed att höjas. Specielltde regionala utvecklingsbankerna har börjat göra avkall på de tidigare kravenatt själva skulle sörja för den nödvändiga prospekteringen och för feasibilitystudies. Praktiskt tagelalla har numera egna geologiska institutioner - en del t.o.m. eltantal skilda institutioner - för kartering, prospektering, vattenförsörjning,gruvdrift, m.m. Dessa har byggts upp med hjälp utifrån pch kan ha kvalificeradepersoner i ledningen. Avsaknad av stöd för underhåll har emellertid i mångafall lett till ineffektivitet, t.o.m. nära kollaps. Institutionerna behöverdärför fortfarande geo-konsulter utifrån för att fä hjälp med kartering,kartläggning av råvarutillgångar och vatten, utbildning, institulionsbyggandeoch samhällsekonomiska kalkyler. Följandefaktorer begränsar den potentiella efterfrågan: n bristande förmåga att ur samhällsekonomiskasynpunkter bedöma betydelsen av geo-projekt n kortsiktiga prioriteringar: (för) lågaprioriteringar för prospektering med egna resurser, (för) höga prioriteringaravseende prospektering efter bränslemineral D svårigheter i samarbete mellan u-landsregeringar ochinternationella gruvföretag (som dock kan öppna speciella möjligheter förSverige, eventuellt SGU plus svenska gruvföretag) n beroende av befintliga institutioner,gruvföretag och biståndsorgan D bristande finansiella resurser. Den tidigare heltdominerande finansieringen från gruvföretagen måste delvis ersättas av andrakällor. Möjligheter finns för SGU att etablera siginternationellt, helst både i den externa sektorn (regeringar, framför allt i oljeländer, och finansie ringsinstitut) och i den bundna bislåndssektorn (såväl multilateralt som svenskt bistånd som är avsett för enskilda länder). D Man kan skapa sig en egen marknad i den externa sektorn,framför allt inom områdena prospektering och hydrogeologi. D Den potentiella marknaden är stor nog för de tjänsterdär .SGU har kompetens men inte större än att SGU kommer att kunna synas ochdemonstrera sin kompetens. Prop.1981/82:99 268 D Detta marknadsbyggande skulle pä ett avgjort sätt underiättasgenom SIDA-finansierade geo-tjänster i biståndssektorn, främst avseendekartering, prospektering, hydrogeologi, institutionsbyggande och utbildning.Att en del SIDA-länder skulle önska få en del av det svenska biståndet avdelatför geologiområdet kan knappast betvivlas, förutsatt att SGU gör sin kompetenskänd i . D Att komma in pä anläggningssidan verkar vara svårare.Marknaden är splittrad. SGU har mindre kontakt med anläggningsprojeklering änmed prospektering. Denna delmarknad bör man därför lämna därhän. Eventuelltkan man arbeta som underleverantör till andra företag eller i konsortier, omtjänsterna kommer att efterfrågas. D Integrerade landsbygdsutvecklingsprojekt är intelämpliga för SGU eftersoni endast litet geo-vetande ingår i dessa projekt.Individuella konsulter kan naturligtvis tänkas ingå pä underkonsultbasis. D SGU kan utgå från sin nuvarande kompetens ("produktorienteradmarknadsföring") och behöver inte inledningsvis utveckla helt nyatjänster som kan krävas på vissa marknader ("kundorienteradmarknadsföring") och som skulle göra etableringen av den internationellaverksamheten mycket svårare. Endast för fullt betalda tjänster (inkl.utveckling), t. ex. vattenprospektering i oljeländema, kan avsteg från dennaregel vara motiverad. Den nuvarande kompetensen inkluderar den allmännasvenska socialkompetensen som kan bli av stor betydelse för att försäkra sig omuppdrag och för att innovera u-landsinstilutioner. D Ett annat undantag kan motiveras - man kan skaffa sigeller liera sig med kompetens för samhällsekonomisk bedömning, strategiskprogrammering av mineralsektorn och kompletterande kompetens iinstitutionsbyggande. För detta behövs begränsade resurser och området är avbetydelse även för verksamheten i . Sådana uppdrag leder till definieringav tekniska geo-uppdrag och kan därigenom resultera i ytterligare uppdrag. Marknaden för uppdrag i i-länderna torde varabegränsad, med undanlag för eventuella uppdrag avseende kärnbränslelagring. 3 Resurser och kompetenser inom geologiområdet i 3.1 Tillgång på geo-vetare i Enligt en av SGU genomförd inventering av geo-specialisteri var de 356 geologer som kunde registreras sysselsatta inomföljande institutioner och företagsgrupper. 1967 hade SGU 67, 1976 som visats 108, 1978 205 och iapril 1979 220 akademiskt utbildade geo-medarbetare. SGU lär enligt uppgiftsysselsätta av alla geo-vetare i landet. Prop.1981/82:99 269 Universitetens och högskolornas intagningskapacitet inomgeovetenskaperna sägs uppgå till närmare 250 platser . Alla platser blirf.n. Trots delta har utexaminerade svårt att få arbete, ochen del fortsätter därför studierna mot högre examina. Kvalilativt anses denhögre geo-utbildningen f.n. inte fylla rimliga krav, som ställs för ett upprätthållandeav den nuvarande kompetensnivån inom SGU jämfört med andra länder.Utlandsverksamhet för de nyutexaminerade skulle bidra till att kompetensenupprätthölls och förstärktes. 3.2 Internationella erfarenheter inom SGU SGU har inte haft någon direkt erfarenhet avutlandsverksamhet, om man undantar enstaka mycket korta sakkunniguppdrag inommetod-området, analysuppdrag av prov utifrån som utförts i och ett institulionsorganisalorisktuppdrag i elt i-land. Däremot har elt 40-tal av SGU:s 220 akademiker u-landserfarenhelpä ett halvt till , mest för FN-organ och SIDA. I ledningsgruppenfinns två personer med u-landserfarenhet var. Det är främst inomområdena prospektering, kartering, hydrogeologi, anläggningsgeologi ochundervisning, undantagsvis i institutionsbyggande och projektledarskap, somman skaffat sig erfarenhet. Man saknar erfarenhet och tradition i kommersielltföretagande. SGU sysselsätter ett tjugotal invandrare, av vilka deflesta är från i-länderna och engelsktalande. Spansktalande från ärrepresenterade med 6-7 personer. Bland övrig personal är fransk- och spanskkunnandetdåligt. Engelskkunnandet är mycket ojämnt även om det är vitt spritt. Av de 250300 studenter som arbetar inom SGU undersommarmånaderna är utlänningar, de flesta studerande i . 3.3 SGU:s specifika kompetens Under den studieresa i fem stora i-länder somutredningsmannen deltog i fick vi inte sällan höra spontan uppskattning av SGUoch geo-tjänster från representanter för de besökta institutionernaoch företagen. SGU:s tekniska kompetens borde även ha goodwill hos de u-landsgeologersom deltar i de internationella branschkontaklerna. På basis av dessa kontakteroch framför allt intervjuer i kan SGU sägas ha hög internationellkompetens, speciellt D inom allmän geologisk karlering, med utnyttjande av flygmätningarpå låg höjd och deras tolkning, D inom allmän prospektering fram till gruvundersökningar,främst med användning av geofysiska och geokemiska mätningar och tolkningar, D inom letning efter järn-, bas- och legeringsmetaUer samturan i olika former, D inom kvartärgeologi där på grund av landets geologiskabeskaffenhet denna gren av geovetenskaperna har fått en unik utveckling. Dekvartärgeologiska kunskaperna möjliggör insatser i länder där berggrunden ärtäckt av transporterat material, t. ex. och , Prop.1981/82:99 270 D genom utveckling av geovetenskapliga instrument ochmetodik, D genom upplevda stora omkastningar i uppdragsverksamhet eller heltnya problemställningar såsom frågor i samband med kärnbränsleavfall, vilka harförbättrat anpassningsförmågan för nya arbetsuppgifter. Man saknar däremot kompetens i olje- och kolprospektering,i satellitmätningar samt i verksamheter som följer efter prospektering resp.anläggningsgeologi, dvs. i gruvverksamhet, anläggningsprojeklering ochindustriell tillverkning. Dessa kompetenser kan vid behov i projektkompletteras genom svenska gruv-, gruvutrustnings-, byggindustri- ochkonsultföretag eller universitet och högskolor. Samarbete med andrakompletterande kompetenser som t. ex. meteorologi, lantmäteri och vägprojekleringsaml med institutioner som , statens geotekniska institut och lantmäteriverketär också möjligt och nödvändigt i en del fall. Där SGU:s kompetensområdedominerar, kan kompletterande kompetenser anskaffas i form av underleveransereller temporär inlåning. SGU kan som svensk och statlig institution, utanmineralstrategiska intressen och oberoende av internationella gruvbolag,påräkna betydande goodwill i . kan dock SGU:s kommersiellakompetens och u-landskompetens f.n. med rätta ifrågasättas. SGU:s goodwill hos SIDA, FN, , m.fl. kan docksnabbt etableras genom information och väl genomförda initialuppdrag. 3.4 Åsikterom och attityder till utlandsverksamhet inom SGU SGU har varit och är ointresserad av att låna ut personalför SIDA-, FN-och andra uppdrag. Sådan uflåning anses medföra fler nackdelar änfördelar för verket. tog beslutet att SGUsjälv skulle bedriva utlandsverksamhet. Bl.a. följande motiv anges förutlandsverksamheten. D Inom främst fysik- och kemisidan (laboratorier,utrustning, m.m.) har SGU investerat i dyrbara hjälpmedel som föråldras snabbtoch som erfordrar hög ulnyttjningsgrad. D Vissa aktiviteter, t. ex. kartering med flygplan, kan iSverige endast utföras under den korta sommarsäsongen. Genom engagemang ifjärran länder kan man få en jämnare beläggning över året. D SGU har höga utvecklingskostnader, höga hyror i nyabyggen och tillkommande kostnader i samband med omlokalisering till ,och . Den svenska marknaden får svårare att klara av de taxehöjningarsom måste göras för att få kostnadstäckning. Genom att öka verksamhetsvolymenskulle man kunna hålla sina taxor i på en lägre nivå än som annars voremöjligt. D SGU är intresserad av att personalens och SGU:skompetens förstärks genom internationella uppdrag. D Den svenska arbetsmarknaden för geologer är f. n. besväriig. Verkets två marknadsrekognosceringar, en i , en iSydostasien, bär vittnesbörd om intresset för verkets tjänster utomlands ochverkels intres- 1981/82:99 271 Verkets personal är också i hög grad intresserad, medendast ett fåtal undanlag. Detta framgår av de trettiotal skriftliga svar somutredningsmannen fåll av närmare fyrtiotalet tillfrågade . 3.5Slutsatser SGU:s kompetens, personal och revir SGUhar betydande kompetens inom allmängeologisk kartering och prospektering fram till gruvundersökningar, av undersökningar för lagring av kärnbränsle samt av instrument- och metodikutveckling. Man kan erbjuda elt integrerat sortiment av geo-tjänster som de flesta kommersiella företag inte kan. Man har samlränade grupper av tekni ker och analytiker saml tillgäng till laboratorier. Kompletterandekompetenser bör kunna inlånas från svenska företag, myndigheter, universitetoch högskolor. Elt intensifierat erfarenhetsutbyte med systerorganisationerutomlands kan förslärka kompetensen ytterligare. SGU kan påräkna goodwill i u-ländernaoch hos bistånds- och finansieringsorgan som neutral, tillförlitlig, samhällsorienierad,statlig institution, eventuellt även som en institution utan"otillbörligt" vinstintresse. SGU:s kommersiella projektledningskompelensbör byggas upp. De kommersiella kompetenserna kan byggas upp målmedvetet genomlämplig flexibel organisation, bemanning och utbildning samt ekonomiska ochtekniska resurser. Det finns ingen genväg till egen erfarenhet. Misstag kommeratt göras och får accepteras. Utlandsverksamheten får inlebyggas upp på basis av eventuella tillfälliga resursöverskotl. Snarare börtillfälliga resursöverskott från utlandsverksamhet placeras inom SGU,eventuellt även i svenska konsult- och gruvföretag och egen konsultverksamhetpå speciella områden i . Personalens attityder är iallmänhet positiva och många av de anställda har u-landserfarenhet. Depersonalresurser som f. n. kan avvaras för u-landsarbete är 10-15 för karteringoch prospektering samt 1-2 för hydrologi som vid mera stadigvarande u-landsuppdragmåste ersättas med nyrekrytering för verksamheten i . Konflikter kan uppkomma genomatt löner och övriga ersättningar till dem som åtar sig u-landsarbete måsteskilja sig från lönerna för personalen i och vara mer differentieradeoch lättare att ändra. Utlandsverksamheten måstedelvis rekrytera utifrån, från andra länder och länder där man utför uppdrag. del fall kan den lokala rekryteringen skötas av lokalainstitutioner/uppdragsgivare, eventuellt via s. k. counterparts.