prop · G503102 · 1981-12-31 00:00:00 — En viss fortsatt uppbyggnadav beredskapslagren av kvävegödselmedel och/eller insalsvaror för produkfionav gödselmedel, som komplement till inhemsk produkfion och möjlig import, ärdärför under alla förhållanden nödvändig för all tillgodose behovet under ellförsta krisår. Utbyggnaden av beredskapslagringen av gödselmedel bör därför /83 genomföras i stort enligt det i programplanen redovisadeförslaget i den av regeringen anvisade ekonomiska nivån. Slutlig ställning lUllagringens fortsatta inriktning och omfattning bör tas när utredningen omalternativa säll all trygga gödselmedelsförsörjningen har avslutats. Försvarskommitlénframhöll i sitl föregående belänkande all del ställs särskilda krav på enförstärkning av studie- och planeringsresurserna för all kunna förverkliga denförordade planeringsinriktningen av vår försörjningsberedskap. Detta gäller enliglkommitténs mening främst inom livsmedelsprogrammet. 1981/82:102 Bilaga 8 10 Jaghar i del föregående redovisat försvarskommilléns förslag liU inriktning inomprogrammet Livsmedel för perioden /83 - 1986/87.1 likhet med kommitténanser jag all minimibehovet av livsmedel måste kunna tUlgodoses med högsäkerhet även i långvariga försörjningskriser. Målet för livsmedelsprogrammetbör därför vara all livsmedelsproduktionen skall kunna ställas om liU ihuvudsak självförsörjning. En omställning av jordbmket innebär en förskjutningfrån animalie- lill vegetabiUeproduk-lion. Genomförda studier har visat att engodtagbar kriskosl kan tillhandahållas efter en sådan omsläUning. Denna kriskoslbör ligga till gmnd för planeringen. Sådana varor som inle kan produceras ieller importeras lUl landet vid en kris och som erfordras för att klara en omsläUningsperiodoch för att ge erforderlig uthållighet i övrigt bör beredskapslagras. I dettasammanhang vill jag i likhet med försvarskommitlén betona betydelsen av allkväveförsörjningen kan tryggas. Svensktjordbmk är på ell avgörande säll beroende av en fillräcklig försörjning medkvävegödselmedel. Jag har redogjort för olika studier och utredningarsom genomförts eller pågår där olika alternafiv för alt klara kväveförsöijningenprövas. Därav har framgått all staten ställt särskilda medel fill förfogandeför all upprällhälla produkfionskapacilelen vid ammoniakfabriken i fillutgången av . Vidare har framgått alt jag med stöd av regeringensbemyndigande tillkallat en särskild utredare som skulle pröva olika alternativför försörjningen av gödselmedel och råvaror för tiUverkning därav.Alternativens effekter på vår livsmedelsberedskap Uksom kostnaderna skulleredovisas. Utredarenlägger i sill belänkande fram i huvudsak följande förslag. Försörjningsberedskapenvad gäller kväve bör baseras på inhemsk produktion av ammoniak ochgödselmedel, krishandelsavtal, förberedelser för att vid en kris bygga en elektrolysbaseradammoniakfabrik i och beredskapslagring. Utredarenulgår ifrån att den fredslida inhemska produktionen av gödselmedel kommer attförbli i stort sett oförändrad saml alt produktionen av ammoniak vid fabriken iKöping kommer att fortsätta. Utredaren stöder sig därvid på den särskildautfästelse som , Norsk Hydro a.s. och SLR gjort gentemot svenskastaten. Samtidigthar utredaren på särskill uppdrag av ÖEF förhandlat med Norsk Hydro och Supraom en principöverenskommelse mellan ÖEF, Norsk Hydro och Supra rörande handelnmed gödselmedel och ammoniak. Överenskommelsen innebär bl. a. all Norsk Hydrooch Supra skall träffa avtal om att Norsk Hydros fredsfida export fiU Sverigeskall fortsätta i olika inlernalionella krissUualioner och om möjligt vid behovkunna utvidgas till att omfatta hela det svenska importbehovel avkvävegödselmedel. Prop.1981/82:102 Bilaga 8 11 Omså befinns lämpligt kan imporien av kvävegödselmedel ersättas med import avammoniak. Principöverenskommelsen fömtsalls bli kompletterad med ett avtalmellan de svenska och norska regeringarna. Utredarenhar också på uppdrag av ÖEF förhandlat om en principöverenskommelserörande förstudie, projektering och andra förberedelser för att en elektrolysbaseradammoniakfabrik skall kunna byggas vid en kris. Fabriken skall kunna produceraca 120000 lon ammoniak med början högst efter beslut om byggande.Förstudien beräknas kosta ca 2 milj. kr. Principöverenskommelsen fömtsätterregeringens godkännande. Vissa delar till anläggningen kan behövaberedskapslagras. Föratt täcka behovet av kväve under den lid del tar all bygga en elektrolysbaseradammoniakfabrik föreslår utredaren vidare en beredskapslagring av olja för ammoniakproduklioneni saml av kvävegödselmedel. Medhänvisning till de lösningar som presenterats för all klara kväveförsörjningeni en kris anser utredaren del inle försvarbart alt förorda all staten ställermedel tiU förfogande för att möjliggöra fortsatt drift efter utgången av år1982 av ammoniakfabriken i . Chefenför har efter samråd med mig underdelprogrammet Kemiska produkter m.m. förordat all fortsatt stafiigt slöd lill ammoniakproduklioneni inte bör lämnas. De förslag lill åtgärdersom utredaren lägger fram bör enligl min mening tiUsammans kunna utgöra gmndenför en godtagbar beredskap vad gäller kväveförsörjningen, även om ammoniakproduklioneni upphör. Jag är emellertid inte nu beredd att ta slutlig ställning lillhur beredskapen för vår kväveförsörjning i kriser av olika slag skall varautformad. Bl.a. fömtsätter förslaget om krisimport en överenskommelse med Norgepå regeringsnivå innan man slutligt kan bedöma dess beredskaps värde. Resultatetav de övriga diskussioner som pågår inom ramen för svensk-norska jordbmksavlalelsram bör också vägas in i den samlade bedömningen. De ansvarigaberedskapsmyndigheterna bör också ges möjlighet att lämna synpunkter påutredarens förslag. Föratt det skall bli möjligt att göra en samlad bedömning bör, såsom chefen förhandelsdepartementet tidigare denna dag har föreslagit, medel anvisas lUl enförstudie om byggande av en elektrolysbaserad ammoniakfabrik. Iavvaktan på slutligt ställningstagande bör emellertid beredskapslagring avgödselmedel under /83 genomföras enligl del i programplanenredovisade förslaget i den av regeringen anvisade ekonomiska nivån. Jag avsersåledes att återkomma fill regeringen beträffande frågan om kväveförsörjningen. För näslabudgetår beräknarjag 40 milj. kr. för beredskapslagring ur den särskildamedelsramen för ekonomiskt försvar. I enlighet med förslaget i programplanenbör en viss uppbyggnad och omstmkturering av bered- Prop.1981/82:102 Bilaga 8 12 Ställning tiU frågan om en ytterligare minskning av brödsädslagringenunder delprogram 1.1 Livsmedel, fodermedel m.m. bör, lill skillnad från vadjordbruksnämnden föreslagit, anslå fills frågan om försöijningen medgödselmedel slutligt har klarlagts. Medhänsyn tiU alt medel således inle frigörs lill följd av försäljning av brödsädfrän beredskapslager måste vissa förändringar ske i förhällande tillprogramplanens förslag lill lagring. Enligt min mening bör inköpen av oljekraftfoderunder delprogram 1.1 senareläggas. I övrigt bör dock den föreslagnaomstruktureringen inom delprogrammet genomföras. Underdelprogram 1.2 Gödsel- och bekämpningsmedel bör, mol bakgrund av vad jag nyssanfört om kväveförsörjningen, beredskapslagringen för /83genomföras i stort enligl förslaget i programplanen. Således bör en fortsattlageruppbyggnad av kvävegödselmedel av mer lagringsdugligl slag ske samlförsäljning av lanlbmkskväve lidigareläggas fill /83. Jaghar tidigare redovisat den studie som genomförts av jordbmksnämnden och ÖEF omUvsmedelsförsöijningen i krig. pekar på bl.a. denna studieoch betonar betydelsen av att den regionala försörjningsförmågan uppmärksammasi planeringen. Jag delar kommitténs bedömningar i fråga om viklen av denregionala försörjningen. I detta sammanhang vill jag också anmäla att jagsenare avser all, mol bakgmnd av beslut (JoU 1978/79:37, rskr1978/79:418), föreslå regeringen att en särskUd kommitté tillsätts med uppdragatt utreda livsmedelsförsörjningens sårbarhet från olika synpunkter. Försvarskommitténframhåller betydelsen av att den påbörjade utvecklingen av ett modernt ransoneringssystemför dagligvaror fullföljs och att del närmast ankommer på regeringen altfastställa omfattning och införande av elt sådant system. Efter samråd medchefen för avser jag att föreslå regeringen attjordbruksnämnden tillsammans med ÖEF får i uppdrag att utreda och lämna förslagtill ell system för ransonering av dagligvaror. I det sammanhanget fårövervägas i vilka delar tidigare utarbetade systemförslag skall bilda underlagför ell modernt ransoneringssystem. Ur den särskilda medelsramen förekonomiskt försvar beräknarjag . för /83 för deltaändamål. verksamhet med andra beredskapsålgärder än beredskapslagringberäknar jag för /83 ell belopp av . DärtiU kommernyssnämnda belopp för utveckling av ell modernt ransoneringssystem. Försvarskommitlénanser alt del ställs särskilda krav på förstärkning av studie- och planeringsresursema,främst inom livsmedelsprogrammet. 1981/82: 100 bil. 13 har jag underanslaget beräknat ett engångsbelopp av . föråtgärder i syfte alt höja handlingsberedskapen på området. 1981/82:102 Bilaga 8 13 1981/82:100 bil. 13 har jag även beräknat medel för uppgifter inom detekonomiska försvaret under anslagen Lantbruksstyrelsen, Lant-bmksnämnderna ochStatens livsmedelsverk. Regeringen har denna dag beslutat särskUd proposifionom organisation och finansiering av djurens hälso- och sjukvård, m.m. Jag hardärvid under vissa anslag beräknat medel för uppgifter inom del ekonomiskaförsvaret. I övrigt finner jag att deinom angiven planeringsram föreslagna åtgärderna i programplanen ochanslagsframställningen för /83 ger ullryck för en lämpliginriktning av verksamheten inom livsmedelsprogrammet. Medel tiU Kvarnlorpsfabrikenför andra hälften av har redovisats av chefen för handelsdepartementetunder delprogrammet Kemiska produkter m.m. Jagåterkommer i del följande lill anslagsfrågorna. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemstäUer jag att regeringen föreslårriksdagen attgodkänna vad jag har förordat om inriktningen av del ekonomiska försvaret inomprogrammet Livsmedel. 8 Anslagsfrågor för /83 1981/82:100 (bil. 13 s.40) har regeringen föreslagit att, iavvaktan på särskild proposition i ämnet, för /83 fill Inköp avlivsmedel m. m. för beredskapslagring beräkna ell reservafionsanslag av17000000 kr. och fill Kostnader för beredskapslagring av livsmedel m. m.beräkna ell förslagsanslag av . Jag anhåUer att nu få la upp dessafrågor. TIONDEHUVUDTITELN C. Jordbruksprisreglering Inköp av livsmedelm. m. för beredskapslagring 1980/81Utgift 12276400 Reservation 2723600 1981/82 Anslag 17000000 1982/83 Förslag 40000000 Underanslaget anvisas medel för investeringar i beredskapslager. Prop.1981/82:102 Bilaga 8 Föratt uppnå en inriktning av beredskapsverksamhelen inom programmet Livsmedel ienlighet med försvarskommilléns intentioner har, som framgår av min fidigareredovisning, statens jordbmksnämnd hemställt att 124,8 milj. kr. anvisas förinvesteringar i beredskapslager av gödsel- och bekämpningsmedel. Inom den avregeringen anvisade ramen föreslår nämnden att 40 milj. kr. anvisas för sådanainvesteringar. Jaghar i del föregående redovisat min syn på inriktningen av programmetLivsmedel. För /83 beräknarjag 40 milj. kr. för investeringar iberedskapslager. Jag hemställer alt regeringen föreslår atttill Inköp av livsmedel m. m. för beredskapslagring för /83anvisa ett reservaiionsanslag av . Kostnaderför beredskapslagring av livsmedel m. m. 1980/81 Utgift 1981/82Anslag 1982/83 Förslag Frånföreliggande anslag bestrids driftkostnaderna för beredskapslagring avlivsmedel m. m. samt kostnaderna för andra beredskapsålgärder än lagring i formav planering m. m. Beräknad ändring 1982/83 Beredskapslagring av livsmedel, fodermedel -H 4 049 000 Beredskapslagring av gödsel- och bekämpningsmedel räntor Övergripande planering, planläggning och övriga beredskapsåtgärder -(-2387000 1981/82:102 Bilaga8 15 Detotala kostnaderna under anslaget ökar med . vid en inriktning avberedskapsverksamheten i enlighet med försvarskommilléns intentioner. Vid eninriktning av beredskapsverksamhelen inom den av regeringen anvisade ramenminskar kostnaderna under anslaget med . Den närmare fördelningen avkostnaderna framgår av den föregående redovisningen. Medhänvisning tUl sammanställningen och lUl vad jag har anfört i del föregående hemslällerjag alt regeringen föreslår atttill Kostnader för beredskapslagring av livsmedel m.m. för /83anvisa ett förslagsanslag av . Tryckeri, Stocktiolm 1982 Prop.1981/82:102 Bilaga 9 1 Anmälantill proposition om säkerhets- och försvarspolitiken samt totalförsvaretsfortsatta utveckling såvitt avser arbetsmarknadsdepartementetsverksamhetsområde Ekonomiskt försvar: programmet Arbetskraft Anslagsfrågor för /83 1981/82:100 (bU. 15 s. 101) har regeringen föreslagit att, iavvaktan på särskild proposition i ämnet, fiU Totalförsvarsverksamhet /83 anvisa ett förslagsanslag av . Medhänvisning liU vad chefen för har anfört i det föregående(bilaga 3) i fråga om programmet Arbetskraft anhåller jag all nu få ta uppföljande anslagsfråga. Arbetsmarknad m. m. 1980/81Utgift 70 831000 1981/82Anslag 86 378 000 1982/83Förslag 90 998 000 Frånanslaget bestrids utgifier för arbetsiriarknadsstyrelsens (AMS) program B 5. Tolalförsvarsverksamhel,som beslår av delprogrammen Försvars- och beredskapsplanering samt Vapenfria Ijänstepliktiga.I fråga om delprogrammens innehåll och omfattning hänvisas till redogörelsen i prop.1981/82:100 (bU. 15 s. 98 f.). Prop.1981/82:102 Bilaga 9 1982/83 Beräknad ändring -1- 1600000 4- 4620000 Budgetförslagetför /83 överensstämmer med första året i AMS programplaneringför tolalförsvarsverksamhel för budgetåren 1982/83-1986/87. Påarbetskraftsområdet inriktas i hiivudsak den översiktliga planeringen mot attfölja ÖEF:s och ekonomiska försvarets metod- och utvecklingsarbete samt attgenomföra branschstudier avseende områdena dalaservice, landsvägstransporteroch molorteparationsljänst. Personalplanläggningenkommer all revideras inom följande områden: mejerier, slakterier,charkuteriindustri, kvaminduslri/bagerier, partihandel med livsmedel ochrederier. Dessutom kommer den redan påbörjade personalplanläggningen avskogsavverkning i krig (den s. k. vedplanen) att färdigställas liksom den datorbaseradepersonalplanläggningen av lant-bmksnämndema och lanlbmksstyrelsen. /82 räknar AMS med att den frivUliga försvarsverksamheten medhänsyn lill kostnadsutvecklingen inte kan vidmakthålla erforderiig grundutbUdningsvolymeller genomföra en rimlig del av den nödvändiga repetitionsutbildningen. Någoninskränkning av tidigare års eftersläpning kan inle heUer ske. Enöversyn av mtinerna i samband med beredskapsregislrering, upp-skovshanteringoch fördelning av 47-åringama kommer att påbörjas i samarbete medriksförsäkringsverket resp. vämpliktsverket. Vidare fortsätter arbetet med attrealisera en konkret beredskapsplan för arbetsmarknadsutbildning i samarbetemed . Frivilligorganisationernautbildar och avtalsbinder en stor del av medlemmarna fill bristområden, bl. a.som djurvårdare och traktorförare inom jordbmket samt förare av tungalastfordon hos åkerierna. Frivilligorganisationerna kan emellertid på gmnd av medelsbrislinle läcka behovel. Repetitionsutbildningen har inte heller kunnat genomföras ierforderlig utsträckning. Mot bakgmnd härav begär AMS för /83 enhöjning av statsbidraget från 5,6 milj. kr. fill 8,5 milj. kr. 1981/82:102 Bilaga9 3 I anslagsframstäUningenför /82 föreslog AMS att vapenfriverksamheten borde överförastill annan huvudman. Medanledning av förslaget tillkallade chefen för arbetsmarknadsdepartementetefter bemyndigande av regeringen en särskild utredare för att se överadministrationen av hela vapenfriverksamheten och i förekommande fall avgeförslag till organisatoriska förändringar och dimensionering av organisationen.I maj 1981 överlämnade utredningen sitt belänkande (DsA 1981:5) Förslag tUlviss omorganisation av vapenfri verksamheten. /81 anslogs medel för vapenfria Ijänsleplikliga.Dessa har ulnylljais dels för gmndulbildning av 1800 vapenfria som harinkallats under budgetåret saml för repetilionsulbildning av 1000 vapenfria,dels för att slutföra tidigare utbildning. För /82 fick 650000 Ijänslgöringsdagartas i anspråk, vilket innebar att 1 925 vapenfria kunde inkallas lUl hel gmndulbildningoch 1000 tiU repefitionsulbildning. Antalet ansökningar om vapenfri tjänst harunder senare år ökat. Även antalet beviljade tillstånd att göra vapenfri ijänslberäknas i fortsättningen öka. Eftersom del finns en eftersläpning i utbildningsbehovet,föreslår AMS för /83 en utökning av antalet Ijänslgöringsdagar liU750000. Detta skulle medge gmndulbildning av 2 500 vapenfria ochrepetitionsutbildning av 1000. Utökningenav utbildningen av vapenfria beräknas i huvudsak ske hos bidragsberältigade utbildningsanordnare.Risk föreligger dock att utbildningsanordnarna inte är villiga att fortsättautbildningen av vapenfria, om inle beräkningsgmnden när det gäller ersättningför utbildningskostnader och administration justeras. AMS beräknar dennaersättning för utbildning av 1500 vapenfria lUl 6 milj. kr. Medelsbehovet för vapenfriverksamhelenberäknas tiU . Dettotala medelsbehovet för anslaget Totalförsvarsverksamhet beräknas /83 fill . Försvarskommitlénanser i sitl belänkande (Ds Fö 1981:1) all den frivUligapersonalen inom totalförsvaret ska'1 vara ett nödvändigt komplement tillplikttjänstgöring. Flera av friviUigorganisationerna har givits så viktigauppgifter i landets försvar all del enligl kommUtén skulle få allvarligakonsekvenser inte minst för insatsberedskapen, om de frivilliga åtagandenareducerades. Försvarskommitlén anser även att uppgifterna inom totalförsvaret iminst samma omfllning som f. n. bör lösas av frivillig personal som genomgårsärskild utbildning och genom avtal ålar sig alt fullgöra uppgifter i händelseav mobilisering och krigsorganisering. Enligl ÖB/är denlångsamma tillväxten av frivUliga betingad av ekonomiska begränsningar.Kommittén anser därför all del bör skapas bättre fömtsältningar för kvinnornaatt delta i frivillig utbildning saml Prop.1981/82:102 Bilaga 9 4 avtalsbindasig för tjänstgöring i krig. bör icke heller frivUligorganisationernasutbUdning enbart uppfattas som en uppgift för det militära försvaret ocharbetsmarknadsstyrelsen ulan även för andra organisationer och myndigheter. Försvarskommitlénhar vidare krävt all de vapenfria Ijänsleplikliga i enlighet med fattatriksdagsbeslut utbildas för och krigsplaceras i uppgtfter som är av betydelseför totalförsvaret vid beredskapstUlstånd och i krig. Kommittén påpekar viklenav alt fiden mellan ansökan om vapenfri Ijänsl och inryckning hålls så kort sommöjligt saml alt för totalförsvaret angelägna personalbehov i ökad omfattningtillgodoses av vapenfria tjänstepliktiga. Enligt kommitténs mening är detdessutom nödvändigt att öka ansträngningarna att utnyttja vapenfria tjänslepiikfigai den kommunala verksamheten under krig. De vapenfria Ijänstepliktiga som inleär krigsplacerade och ej har någon återstående tjänstgöringsskyldighet i fredbör enligt kommitténs mening överföras till civilförsvaret i den utsträckningdetta är prakfiskt och ekonomiskt motiverat. Dessa skulle då i likhet med värnpUktigasom inskrivs i civilförsvaret efter fullgjord värnplikt kunna kallas fillövning med stöd av civilförsvarslagen. Verksamheten för vapenfria Ijänstepliktigavid , luftfartsverket, , och statensvattenfaUsverk bör enligl kommittén forlsälla minst i samma omfattning som hiltills.När det gäller de vapenfria ijänsleplikliga som fredsutbildas inomriksantikvarieämbetet, , , , Sverigeskristna ungdomsråd och biträder kommittén ÖB/AMS-ulredningensförslag att dessa istället påbörjar sin tjänstgöring medcivilförsvarsutbildning för all sedan gå liU resp. myndighet förfredsutbildning. På delta sätt vinner man 2-3 årsklasser för civilförsvarels krigsorganisafion. Inledningsvisvill jag anmäla alt jag ansluter mig lill vad chefen för försvarsdepartementettidigare denna dag (bil. 1) har anfört rörande totalförsvarets ledning ochsamordning, den administrativa beredskapen, utnyttjandet av de samlade personallillgångarna,den frivUliga försvarsverksamheten samt utnyttjandet av de vapenfria tjänsleplikliga. JagbUräder vidare vad chefen för tidigare denna dag (bU. 3)har anfört i fråga om det ekonomiska försvarets inriktning och om inriktningenav programmet Arbetskraft. Jagdelar även försvarskommilléns uppfattning att en fungerande arbetsmarknad ärbetydelsefull även vid kriser och krig och alt arbetsmarknadsverketsförberedelser för arbetsförmedlingens krigsorganisafion därför bör prioriteras.Vad beträffar den administrativa beredskapen kommer i särskild ordning enprincipproposition rörande arbetsrätten i krig att föreläggas undervåren 1982. Jaganser vidare att den av AMS upprättade programplanen ger underlag 1981/82:102 Bilaga9 5 fören lämplig inriktning av verksamheten inom programmet Arbetskraft underperioden /83-1986/87. Iårets budgetproposifion (1981/82:100 bil. 15) föreslår regeringen, sedanbelänkandet (DsA 1981:5) om förslag till viss omorganisation av vapenfriverksamhetenhar remissbehandlats, all administrationen m. m. av vapenfrifrågorna inom AMSförs över till en nyinrättad myndighel, . Nämndenföresläs bli lokaliserad lill . I administrativt avseende skall dennya nämnden samordnas med . Omlokaliseringen av AMS vapenfriseklionfill avses vara genomförd tiU . /83 har AMS under ifrågavarande anslag begärt ,varav 8,5 milj.kr. avser statsbidrag till bl.a. de frivUligaförsvarsorganisationernas utbUdning av personal inom totalförsvarets civiladelar och 82,7 milj. kr. utbildning av vapenfria Ijänsleplikliga. Föregen del beräknar jag medelsbehovet för /83 lill . förförsvars- och beredskapsplanering. Beloppet inkluderar medel för ökadekostnader för inslmktörsarvoden. Jag räknar med att frivUligverksamhetenhärigenom kan behåUas på en i huvudsak oförändrad nivå. AMShar föreslagit att antalet Ijänslgöringsdagar för vapenfria Ijänstepliktigabör ökas från 650000 liU under /83. Vidare har försvarskommitlénförordat ett ökat anlal Ijänslgöringsdagar. För egen del anser jag emellertidall för verksamheten med vapenfria Ijänstepliktiga bör liksom för innevarandebudgetår gäUa all antalet Ijänslgöringsdagar för /83 uppgårtill högst 650000. Mol bakgmnd av att ungdomskullarna i de aktuella åldrarnaför all kallas tUl vapenfri tjänstgöring kommer all växaräknar jag med att anlalel Ijänslgöringsdagar senare under programplaneperiodenkan komma att behöva ökas. Jag beräknar medelsbehovel för vapenfriverksamhelenunder /83 till 67,1 milj. kr. Regeringenhar i årets budgetproposition (1981/82:100, bil. 15) föreslagit attunder ifrågavarande anslag för /83 anvisa ell förslagsanslag av90998000 kr. Medhänvisning härtill hemställer jag nu att regeringen föreslår attla del av vad jag nu har anfört. Prop.1981/82:102 Bilaga 10 1 Anmälantill proposition om säkerhets- och försvarspolitiken samt totalförsvaretsfortsatta utveckling såvitt avser verksamhetsområde Övrigt totalförsvar: programmet Ledning m. m. Lantmäteriverkethar stor betydelse för totalförsvaret, eftersom verket tillverkar delkartmaterial som försvaret behöver såväl i fred som i krig. Hämtöver har verketett anlal andra direkt lolalförsvarsinriklade uppgifter. Verket redovisar sinverksamhet i program, varvid totalförsvars-uppgifterna redovisas underprogrammet Försvarsberedskap. Inomprogrammet Försvarsberedskap åligger del lantmäteriet all fill skydd för rikets säkerhet granska kartor,flygbilder, geodeliska dala och annan landskapsinformation svara för att lanlmäteriets verksamhet bedrivs såall de krav som rikets säkerhet ställer kan tillgodoses medverka fill all trygga totalförsvarets behov avlandskapsinformation verka för samordning av totalförsvarets insatsernär del gäller landskapsinformation svara för administrativ och teknisk ledning av krigslryckningsorganisalionen