prop · G503151 · 1981-12-31 00:00:00 — Finns därrökgasavsvavling vid Fyra kraftverkoch anläggningar är under byggnad eller planerade vid ytterligare 10 kroFtverk,tillsammans CO 25 rökgosavsvavlingsanlöggningar. I Västtysklandhar man dessutom haFt relativt lågsvavliga eldningsoljor. 1981/82:151 138 Östtysklandhar valt två åtgörder - utbyggnad av kärnkraftanläggningari stället För kolkraftverk och kalkinblandning vid bronkolseldning.I , , och Tjeckoslo-vokienplaneras de Första rökgasavsvavlingsanläggningarna pånya koleldadekraftverk. De viktigaste åtgärderna i ärutbyggnad av naturgasen och rökgasavsvavlingvid kolkraftverk. Rysk naturgas kan komma att spela en betydelse-Full roll För reduktion av svavelutsläpp även i övriga , Utsläppav svaveldioxid i några länder i , /år Land 1973 1978 1985 1990 1981/82:151 139 I ställs i deFlesta länder krav på lågsvavligolja i de större områdena medan restriktionerna i Fråga om olja i övrigtvarierar från land till land. Om inga förändringar avrestriktionerna kommer att ske torde efterfråganav lågsvavlig tjockolja kunnatillgodoses med hjälpav lågsvavlig nordsjöolja. Västeuropasraffinaderier byggs emellertid om i relativt snobb takt med krackeranläggningar. Sådanaanläggningar omvandlar lågsvavlig tjockolja till lätta produkter och kommer därigenom att minska tillgången pålågsvavlig tjockolja. På något kommer råoljorna från att bli tyngre och därmed högsvavligareoch produktionen av lågsvavlig nordsjöolja kommer att minska. För att bibehållade krav som ställs på svavelhalter i eldningsoljor i och för att kunna möjliggöra en sänkningav nivåerna krävs därför att svavel tas bort i raffinaderiprocessen Främst genom investeringar i tjockoljeavsvavling men även genom Förgasningav återstodsolja och avsvavling avgasen. Enbart en ökad användning av naturligt lågsvavliga bränslen för att mötahårda miljökrav i ett Fåtalländer i leder inte till signiFikantmindre totalt svavelutsläpp sett . Man åstadkommer bara en omfördelning av svavelutsläppen och rum men därmedlöser man inte problemen med långtidseFFekter av luftFöroreningar som passerar ländernas gränser. Tillgången till lågsvavliga kol behandlas närmare i bilaga 3 och kolrening i avsnitt 3. I dettasammanhang kan konstateras ott en efterfråganFinns Från Flera länder i pålågsvavliga kol och ott koltvättning ärvanligt Förekommande i många länder. Förbränningstekniska åtgärder För reduktion av svavelutsläpp tillämpasidag i viss omfattning och ett intensivt utvecklingsarbete pågår i många länder eFtersomdenna teknik är Förhållandevis billig. Under 1980-taletkan man räkna med att tekniken kommer att Få en snabb ökning. Rökgasavsvavling har sedan Flera år tillämpatsvid ett stort antal anläggningar i , och och tekniken 1981/82:151 140 med kalk (våt ellerhalvtorr process)är nu allmänt accepterad och etablerad. Som tidigare nämnts planeras dylika anläggningar i Flera ytterligare länder. I nästan alla länder pågår på samma sött som i en dis- kussion mellan å ena sidan miljövårdsintressena och å ändra sidan ekonomiska intressen.Utsläpp av svaveldioxid är ett problem i mångaländer Från hälso- ochkorrosionssynpunkt men även i Fråga om påverkanpå grödor och skog. I har för-surningseFFekterFörutom i konstaterats iSkottland, och senare år i , därockså relativt omfattande skogsskador Förekommer. De åtgörder som vidtas Förreduktion av svavelutsläppen i olika länder görsi'Första hand för att lösade nationella problemen. I flera länderi , t ex och , har man nuen policy att Försöka minska de totala utsläppenoch att inte bara lösa de lokala problemen kring utsläppet genom t ex en hög skorsten.. Det är ingen tvekan om att man är mycket observant på vad som görs i . Om vi inte gör ncgro eller endast små insatser i blir det ett argument idiskussionen För att undgå åtgärder i-andra länder.En nyckelFrågo är härvidlag . rökgasavsvavling vid koleldade anläggningar. Det var ov stort värde att vi Frånsvensk sida kunde meddela vid Salzburg-konFerensen att vi hade Första halvtorra rökgasavsvavJlingsanläggningen- i under byggnad. Som nämnts ovan planeras rökgasavsvavling vid störrekoleldade anläggningar i i flera länder och det ärangeläget att dessa verkligen blir av.Kol kommer i Framtiden att to över en stordel ov oljans roll som energiråvara ochgenom ott Få till stånd en utveckling med ett allmänt accepterande ov röksgasovsvavling vid nya koleldade anläggningar kan utvecklingen vändasmot minskade svavelutsläpp i . Även åtgärder vid befintliga koleldade anläggningar och mellanstora nya anläggningar diskuteras och För de senare ärFramFör allt fluidiserade bäddar med kalkinblandning aktuella. Från svensk sida kan vi inte vänta med att vidta åtgärder tills de har beslutats iandra länder. Vi måste ligga bland de Främsta för att på det sättet påverka och driva påutvecklingen. 1981/82:151 141 En viktig del av den svenska policyn måste vara att stödjaoch stimulera ny teknik För svavelbegränsning. Av kostnadsberäkningarna För svavelbegränsande åtgärder Framgåratt oavsett scenario är åtgärder För att minsko svavelhalten i olja bland de mest kostnodseFFektiva.Det resultatet torde vara allmängiltigt ochgälla öven För övriga . ärproblemen uppenbara ott få till stånd investeringer i rafFinaderierna i med hänsyn till dåligutnyttjningsgrad hos dessa samt den minskande efterfrågan på tungaoljeprodukter till förmån för lätta. måste därFör aktivt arbeta för att svavelhalten i eldningsoljor i sänks. Ingen annan åtgärd torde vara lika kostnadseffektiv i ett större perspektiv. En långsiktig målsättning För en svavelreduktion i inom konventionens ramskulle Från svensk synpunkt vara en reduktionmed . Det skulle Förbättra Försurningslägeti avsevärt. Ett åtgärdsprogramskulle kunna ho som målsättning att gradvis minska svavelutsläppen per energimängd kol, olja och gas och att *educerautsläppen per MJ till hälFten räknatsom ett genomsnitt För . Huruvida detta är tillräckligteller ej beror på Förbrukningen av dessa bränslen. Om demöjligheter till energibesparing somFinns tas tillvara, liksom möjlighetenatt utnyttja andra energikällor, inte minst Förnybara sådana,kan ett sådant program vara tillräckligt. Prop.1981/82:151 142 8.2 Kalkning av mark och vatten Naturvårdsverketoch har i skrivelse till regeringen lämnat Förslagtill Fortsatt inriktning av kalkning av mark och vatten. I korthet innebär Förslaget Följande. Verket anser ott bidraget till kalkningsinsatser i sjöar och vattendrag skall höjas till /årräknat penningsprise.r. Den nuvarande kalkningsverksamhetenbör utvidgas successivt och nå Full omFattning . Ett kalkningsprogram ov denna omfattning skulle göra det möjligtatt räddo ca 18 000 sjöar som redan är Försurade ochhindra Försurningen i de ytterligare ca 3000sjöar som väntas bli Försuradeunder . Verket Föreslogvidare att en Försöksverksomhet För kalkning ov mark borde startas. Försöksverksamhetenmåste inriktas på att studera Förutsättningarna Föroch eFfekterno av markkalkning på själva marksystemet. Det krävs en experimentell verksamhet inriktad på olika kompenserande medels eFFekter på grundvatten, markkemi, markbiologi ochskogsproduktion. Objekten bör ges en meringående och varaktig uppFöljning änvid sjökalkning. Vidare bör kalkningav vattentäkter och andra -åtgärder För ott återställa Försuratdricksvatten studeras. En viktig uppgift blir ott omgående utarbeta preliminära rekommendationer för tänkbara åtgärder. Dekommunala hälsovårdsnämnderna hor ett stort behov avdetta. Försöksverksamheten bör indelas i perioder och den Första omFatta Fem år.Kostnaderna kon uppskattas tillca när verksamheten nått Full omfattning. 3.3 Begränsningav Försurande utsläpp Ätgärder Föratt begränsa utsläppen av svavel Frånkol och oljeeldning samt frånindustriella processer har tidigare behandltas i avsnitt 4. 1981/82:151 143 Kväveoxidernas bidrag till nederbördens Försurninguppgår till mellan . har kväveoxiderna fått en ökad betydelse förförsurningen av nederbörden. öremellertid ut-lokningen ov nitrater till vattendragen av liten omfattning,vilket betyder att en stor del av kvävettagits om hand av växtligheten och mikroorganismernaeller omvandlats och bundits till de beFintliga kvöveFörråden i markprofilen. Upptag av nitrater i växter innebär,att kväveoxidernas försurande verkan försvinner.I samband med snösmältning kan stora mängderFörsurande ämnen tillFörasvattendragen. Det är kväveoxidernas bidrag till Försurningen ärsom störst. Naturvårdsverketavser att ge ut preliminärariktlinjer för Fastbränsleeldning Förremissbehandling. Riktlinjerna behandlar åtgärder Föratt begränsa kväveoxidutsläpp. 8.4 Begränsningav annan syratillFörsel En ökad inblandning av lövträd,exempelvis björk, där det normolt växer barrträd har Föreslagitssom en möjlig åtgärd mot Försurningen. En sådanåtgärd kan höja markens pH på vissa marker och har en allmän markFörbättrande verkan. Tack vare sina stora näringsanspråkhåller lövträden en jömFörelsevisstor mängd mineralämnen i cirkulation. Därtill bidiar trädrötterna som går djupt i marken och utbreder sig likFormigtöver hela proFilen varigenom öven de djupare markskiktens närings Förråd blir satt i omlopp. Förekomsten av daggmaskar medverkar sannolikt i ännu högre grad. Lövskogen kan pådetta sätt ackumulera näringsämnena imarkytan. Det är på vissa marker, brunjordar och övergångsFormer mellan brunjord och podsol, som planteringav lövskog skulle ge någon eFFekt. Plantering av lövskog påpodsoljordar skulle troligen inte ge någonpositiv eFfekt. Det ör också mindre troligt att ett ökat lövinslag uppväger syranedFallets påverkan på det vatten som rinner av Från skogsmarken till grundmagasin, sjöar och vattendrag. 1981/82:151 144 Avverkning av skog leder till att de biologiska Försurningsprocesserna blir bestående. Vid helträdsutnyttjandekommer dessutom viktiga mineralnäringsämnen, som huvudsakligen om-sättes i barr, blad och bark att Föras bort Frånmarksystemet, Kunskaperna om hur ett ändratlövinslag och andra åtgärder inomskogsbruket påverkar försurningen av skogsmarken är ännu alltför ofullstöndigaoch osäkra för att man skall kunna rekommendera generella åtgärder. Prop, 1981/82:151 145 Användning av fossila bränslen kan ge upphov till en rad olika miljöproblem, försurningav mark och vatten, påverkan på hälsa, korrosion,upplagring av tunga metaller i mark, högagifthalter i fisk, påverkan på grundvatten. Den substans som därvid ger de störstaproblemen ör svavel, både i Frågaom miljö- och hälsoeffekter och de tekniskt- ekonomiska aspekterna.Som ovan nämnts kommer den närmastetiden att remiss-behandla ett förslag tillprovisoriska riktlinjer För olika slag av utsläpp vid användningav Fasta br'"nslen i anläggningar större än 10 MWtillförd effekt. begränsarsig i dehna Framställning till att behandla Frågan om utsläppav svovel. Naturvårdsverketanser att Försurningen måste ses som ett av 1980-talets allvarligaste miljöproblem och att nedfallet av svavel Föreningar ärden dominerande orsaken. Försurningens nego-liva efFekter för Fisket och förväxt- och djurlivet i sin helhet i våra sjöar ochvattendrag bekröFtas klart av de undersökningar som gjorts. Försurningen hotar dessutom grundvatten och mark. Minskadskogsproduktion samt *mobilisering ov metaller kari få svåraekologiska och ekonomiska konsekvenser. Härär vår kunskap ännu långt ifrån Fullständig. Det material som verket kunnat to From pekardock som redan Framgått på att bl a vattnet i visso brunnar Försuratsoch att många ör hotade. Risken För att markenpå sikt skall skadas av Försurningen måstebedömas som mycket hög. SvavelFöreningorger öven upphov till lokala eFfekter på hälsa, växter och material. Inom pågår arbete med att få From underlag För en revidering och viss skärpning ov nu gällanderiktlinjer med hänsyn till nytt material somFramkommit, Främst Från (). 10 1981/82. Prop.1981/82:151 146 Verket anser att Försurningeni första hand måste motverkas vid källan. En sådan strategi ger även möjligheteratt lösa de lokala luftföroreningsproblemen. Försurningen innebär ett så stort ingrepp i biologiska och geologiska processeratt man inte kan förlita sig på åtgärder i miljönför att komma till rätta med problemet. Eftersom en så stor del av nedfallet av Försurande ämnenhärrör Från andra länder måsteman på kort sikt - som uppehållande försvar- också använda kalkning och andra åtgärder Föratt dämpa försurningens effekter. Detta har varit linjen i den svenskasvavelpolitiken . Verket anser att en sådan strategi bör ligga till grund också För framtida åtgärder mot försurningen. §S3£2!35!2iQ3 °1 svavelutslögg Våra möjligheter att minska svavelnedfallet över genom att skäraned utsläppen enbart inom landet ör begränsade.Endast gemensamma internationella åtgärder mot utsläppenkan leda till en radikal minskning av nedFollet. Ensidiga svenska utsläppsnedskärningarkan dock fåpåtogligt gynnsamma eFFekter kring enskilda större Föroreningskällor samt i de delar av ; landet där den svenska andelen av nedfallet är Förhållandevis '.>' stor. Långtgående åtgärder För att begränsade inhemska utsläppen mciste dessutom ses som en Förutsättning för att med Framgång skall kunna påverkaandra länder att minska utsläppen - det påsikt helt avgörande För att komma till rätta med försurningen. Valet av åtgärder iSverige måste ses i detta sammanhang. Somdiskuterats ovan är rökgasavsvavling vid koleldning en nyckelFrågo och det ärsynnerligen angeläget ott få. till stånddylika åtgärder vid de tillkommande koleldade anläggningar som planeras på många håll i Europa.Av stor betydelse För ott minska svavelutsläppen i äröven begränsning av svavelhalten i eldningsoljor, användning av svavelFrio energikällor såsomnaturgas samt användning av fluidiserade bäddar med kalktillsats, måste självklart Följakonventionens bestämmelser och bemöda sig om ott sålångt som möjligt minska utsläppav luFt-Föroreningar som svaveldioxid och attutarbeta bästa möjliga 1981/82:151 147 åtgärdsprogram och strategier, särskilt genom att använda bästa tillgängliga teknik som är ekonomiskt rimlig. Det kan med hävdas att åtminstone bör göra vad sommotsvarar de strängaste kraven i något annat land i , När det gäller utsläppenav svaveloxider i Från Fossila bränslen ärdet väsentligt att energipolitiken utFormosså att förbrukningen av svavelhaltiga bränslen (olja och kol) ytterligare minskas genomenergisparåtgärder och satsning på svavelfriaeller svovelFattiga energiformer som naturgas, flis och torv. Det finns på även stora möjlighetertill lägre energiförbrukning ändagens. I fråga om krav på utsläpp vid användning ov kol och olja har ovan en rad alternativdiskuterats, både vad gäller svavelhalter i kol och olja (svavellagstiFtningen) och Förbrännings-eller reningstekniska åtgärder vid störreanläggningar (miljö-skyddslagstiFtningen). Den största kostnadsskillnaden mellan alternativen är ca /år1990. Skillnaderna Från miljövårdssynpunkt är inteså stora i Fråga om deposition av svovelFöreningar överhela landet beroende på den trots allt begränsade kolanvändningenoch det stora bidraget i deposition Frånandra länder. Skillnader av betydelse Finnsdock kring enskilda större Föroreningskällor och i de delar av landet dör den svenska andelen av nedFollet ör Förhållandevis stor. Skillnaderna mellan alternativenblir större beroende på den ökade kolanvändningen. Skillnaderna Från miljösynpunktblir än större om man väger in påverkan påutvecklingen ov utsläppen i . yi5i2BE_fl20_f2£fe£9!3Gi!23_3_b2i SvavellagstiFtningens bestämmelser är Främst Formulerade utifrån vad som bedömts tekniskt och ekonomiskt rimligtFör eldningsoljor. För andra Fossila bränslen ön olja, dvs i praktiken kol, gäller samma utsläppskravsom för olja. Det har emellertid varit känt att svavellagstiftningens krav är dåligtanpassade till kolmarknaden. Något braunderlag för ändring av 1981/82:151 148 bestämmelserna har emellertid inte Förelegat Förrän . Svavellagstiftningens krav innebär att svavelutsläppetaldrig Får överstiga /MJ.. Ett sådantkrav innebär att svavelhalten hos kol aldrigkan överstiga 0,vid ett effektivt värmevärde ov 27 MJ/mg.Då svavelhalten, värmevärdet ochsvavelbindningen i ett kolparti kan variera inom ganska vida ramar kringgenomsnittsvärdet, måste den genomsnittliga svavelhalten ligga betydligtunder 0,- kanske ned mot 0,- föratt dagens krav skall . Kravet innebäratt försörjningsbasen för kol är begränsad.Naturvårdsverket har emellertid hittillstillämpat en tolkning av svavellagstiFtningeninnebärande att kol med 0,svavelhaltaccepterats eFtersom det bedömts sannoliktatt stor andel av svavlet binds i askan vid Förbränningen. Detta har emellertid visatsig vara Felaktigt och svavelbindning över5% kan knappast antas, även om den kan uppträda slumpmässigt. De uppgiFter som gått-att Frambringa och de uppskattningar som gjorts beträffande tillgångoch merkostnader för lågsvavliga kol pekar på betydandesvårigheter och kostnader om nu gällande lagstiFtning i Fråga om svavelhalt i kol fastställs och till-lämpasstrikt. Eftersom regeringen uttalat det angeläget att få till stånd en ökadkolanvändning, ör det därför nödvändigt ott inFörovissa lättnader i nuvarandesvavelrestriktioner För kol. Det är dock ytterst viktigt att bestämmelserna utFormos så att pågående teknisk utveckling mot lågsvaveltekniksåsom Fluidiserade bäddar, kolrening m m stimuleras. Lättnader bördärFör bara medges under en övergångstid. bör medges ett svavelutsläpp ov /MJ Från kol, motsvarande en genomsnittshalt av 0,svavel. Det bör öven inrättas ett styrmedel som ekonomiskt gynnar användning av lågsvavligakol och lågsvovelteknik". har till överlämnat ett Förslagsom innebär att bränslen med ett svavelutsläpp av högst0,/MJ tillFört bränsle Får en skattelindring av ca per ton olja eller kol. Svavelutsläpp från koleldningbör i Fortsättning anges som årsmedelvärden. 1981/82:151 149 Den Föreslagna ändringen av högstasvavelhalt i kol kommer inte att försämraluftkvaliteten med avseende påsvaveldioxid i tätorter. I stället kommer ytterligare Förbättringar attuppnås som en Följd av pågående Fjärrvärmeutbyggnad. för svavelutsläppFrån större koleldade anläggningar en gräns på O, svavel/MJtillFört bränsle som årsmedelvärde vid anläggningarsom slöpper ut svavel . Detta innebär, vid utnyttjningstider på ca , låga svavelhalter i kolet vidstorlekar Från ca 100 .MW. Vid ca 150 MW kan övenkalktillsats vid Förbränningen bli aktuell och vid ca 200 MW är avsvavling av en delgasströmen möjlig teknik. UtsläppsnivånO,/MJ har redan Fastställts ov koncessionsnämnden Förmiljöskydd i tre fall med koleldning iFjärrvärmeverk i , och . Liknande kravhar ställts för ett verk i Malmö.Gränsvärdet innebär vidare, enligt mening, att uppfyller Förpliktelserna i konventionen och ett vi använder teknik som vi vill att andra länder skall tillämpa.Ny teknik, FramFör allt eldning av kol i Fluidiseradbädd med avsvavling är på väg att kunna allmänttillämpas vid mindre och medelstorapannor inom något eller . Naturvårds verketkommer, då denna nya teknik är allmänt tillgängligoch utvärderad, aktualisera mer långtgående krav än dagens. Enligt uppFatt-ning vore det Från miljösynpunkten nackdel om regeringen nu Fastställerdetaljerade riktlinjer För koleldade anläggningar som kan motverka teknisk utveckling ienlighet med miljöskyddslags tiFtningensintentioner. Gränsvärdet är samma som det strängaste som förnärvarande tillämpas i , i Vös-tty skland. Där gäller det dock i regel störreanläggningar. Gränsvärdet innebär inte heller högrekostnader än att koleldning + rökgasavsvavlingFort-Forande ör billigare ön oljeeldning. Någonstörre negativ eFfekt på oljeersättningenbehöver därför ej beFaros. Prop.1981/82:151 150 Gränsvärdet är vidare, enligt verkets mening, en förutsättning För att ovan Framförda Förslag till ändring av högsta tillåtna svavelhalt i kol skall kunna genomföras. Svaveldioxidutsläppen Från enskilda större värmeanläggningar kan annars bli för stora. Enligt mening bör några generella riktlinjer För utsläpp Från koleldade kondenskroFtverk inte Fastställas. En noggrann prövning .av sådana anläggningar sker enligt byggnadslagstiftningens § 136 a. En snobb teknisk utveckling mot miljövönligare process- och reningsteknik pågår och gränsvärden som fastställs blir snabbt föråldrade. Något större behov av att ge tillstånd till sådana anläggningar Finns ej heller enligt verkets mening med hänsyn till den goda tillgången på elkraft. Utslägg_av Förbränning_av_olja Någon ändring av den gällande lagstiFtning om svavelhalt i olja Föreslås inte utan tidigare beslutat program bör Fullföljas. För att tillFörsökro tillgång på lågsvavlig eldningsolja och även För att kunna stimulera andra länder att sänka sina svavelgränser bör i kapacitet För tjockoljeavsvavling och Förgasning av restolja komma till stånd. Som ovan diskuterats kommer sannolikt svavelhalten i eldningsoljor i att stiga om inte tjockoljeavsvavling och restoljeFörgasningsanläggningarbyggs ut. Utslägg_Från_grocessindystrin biFogar till denna utredning en studie som belyser möjligheterna att begränsa svavelutsläppen Från processindustrin. Av materialet framgår att den halvering av processutsläppen som framfördes som riktlinje i 1976 års 1981/82:151 151 svavelproposition kommer att uppnås. En ytterligare begränsning till ca en tredjedel av. utsläppsnivån är möjlig ott uppnå till 1990 och avser att vio framställningar till koncessionsnämnden förmiljöskydd i enskilda ärenden verka för att detta mål skall kunna uppnås. Den av naturvårdsverketFörordade kombinationen av miljökrav ligger mellan de kombinationer som tidigarebetecknats 'OLJA A och KOL F samt OLJA A och KOL D, Om det ekonomiskastyrmedlet därtill införes kommer Förslagetatt kostnads- och utsläppsmässigt närma sig OLJA B och KOL D. 1981/82:151 153 Emission av svavel vid eldning av kol och olja Rapport med anledning av tilläggsdirektiv till Projekt 1981/82:151 154 Denna studie har som utgångspunkt tilläggsdirektiv i vilka det uppdras It Projekt attredo visa resultat som kan vara av betydelse förregeringens ställ- - ningstagande till en eventuell skärpningav emissionskraven för svavel vid eldning av kol. detomfattande material som presenterats i denna fråga i KHM:s lägesrapport . . 9 Det övriga materialsom framtagits inom KHM fram till dén15 . Detta material berörhuvudsakligen tekniska och miljömässiga aspekter vid användning av särskilt lågsvavliga kol samt kostnadsaspekter vid rökgasavsvavling och andra åtgärder somkan vidtas för att reducera svavelemissionernavid koleldning. Denna rapport kan sammanfattas i följande punkter IKHM:s lägesrapport konstaterasatt det svenska bidraget till nedfall av svavel över Sverigekommer att mins ka vid en övergång från olja till kol med nu aktuellaemissions bestämmelser. uppgick detta bidragtill av det totala nedfallet. På grund av den svavelreduktion somsuccessivt trätt i kraft och denminskade oljeförbrukningen är det svenska bidraget sannolikt betydligt lägre än . På grund av de utländska källornasstora bidrag kommer dock nedfal let att förändras endast marginellt. av försurningssituationen kan därför endast skegenom samlade insatser bestående av utländska och inhemska emissionsbegränsningar, en ökadkalkning av och sjöar samt skogsbruks-åtgärder. Vidare krävs bl.a. undersökningarav möjligheten att kalka skogsmark. Ifiguren nedan belyses den totala emissionen av svavel i Sve rige vid en kolförbrukning på ca /år inom indu stri och för fjärrvärmeförsörjningen (exempel 1, en tänkt si tuation ar 1990) respektive /år(exempel 2, en tänkt situation ). Av figuren framgår olika källorsre lativa bidrag till emissionen. Som jämförelser visas faktiska utsläpp enligt . I figuren illustreras inverkan av tre olika emissionskravför koleldning I förslagtill preliminära riktlinjer III Riksdagensbeslut men med en sänkning av tillåtet specifikt utsläpp i små och medelstora anläggningar (skärpt förslag enligt tilläggsdirektiv) Hänsyn har också tagits till reducerad oljeförbrukning och en förväntad utsläppsrainskning inom processindustrin. kton S/dr Övrig förbränning ( Eoi, bensin. diesel, torv) Tung eldningsolja (Eo2-5)