prop · G503130 · 1981-12-31 00:00:00 — En sådan möjlighet saknas i gällande rätt. Jaganser att det är tillräckligt med bestämmelserna i 5 8 som innebär eltekonomiskt skydd för tvångsanslutna deltagare. Etl yrkande om Ivångsdelaktighet kan framställasvid i samband med prövningen av ansökan om tillstånd tillregleringen. Sedan tillstånd till regleringen har meddelats, kan etl yrkande omanslutning framställas i ett mål om tillstånd lill utbyggnad av det strömfallsom är i fråga. Den som har tillstånd till regleringen kan också vid en senaretidpunkt framställa yrkandet efter stämning pä strömfallets ägare (se 13 kap.14 § punkt 5). I fråga om anslutning fill en redan befintlig samfällighet förvattenreglering gäller omprövningsbestämmelserna i 15 kap. 15 och 16 88.Berättigad att begära en omprövning för att utöka deltagarkrelsen isamfälligheten är varje deltagare i samfälligheten. I övrigt gäller bestämmelsernai förevarande stycke även för sådan ivångsanslutning (se 15 kap. 15 8 tredjestycket). Andrastycket innehåller en bestämmelse om rätt för strömfallsägare som fårstadigvarande nytta av ell vattenregleringsföretag för kraftändamål atl deltai företaget. Anslulningsrätt enligt denna bestämmelse kan medges även en ägareav ett oulbyggt strömfall. Ett yrkande om anslutningsrätt kan framställas imålet om tillstånd till vattenregleringen eller i ett mål om tillstånd lill utbyggnadav strömfallet. Yrkandet kan också framställas efter stämning på innehavarenav tillstånd till vattenregleringen (se 13 kap. 14 8 punkt 5). Anslutning redan bildad samfällighel för vattenreglering kan ske genom en omprövning avsamfällighetens deltagarkrets enligl bestämmelserna i 15 kap. 15 och 16 88.Den som vill ansluta sig lill samfälligheten har rätl alt begära omprövningenligl 15 kap. 15 8 andra stycket. Vid omprövningen gäller bestämmelserna iförevarande stycke (se 15 kap. 15 8 tredje slycket). I fråga om skyldigheten för den som tillträder ettredan ulfört regleringsförelag atl delta i kostnaderna för utfördaanläggningar hänvisar jag lill specialmotiveringen till 15 kap. 15 T Qärdestycket Qfr 7 kap. 9 8 i utredningens förslag). 28 På yrkande av den som ansöker om eller har fått tillstånd lillvatten-reglering för bevattning skall förordnas att andra som har tillståndlill vattentäkt för bevattning och som får sladigvarande nytta av regleringengenom förbättrade möjligheter alt bevattna skall delta i företagel, om den somframställer yrkandet får mer än hälften av regleringsförelagels beräknadenytta. Om någon ansöker om eller har fått tillstånd tillvallenreglering för bevattning, skall på yrKande av någon annan som har tillståndtill vatten- Prop, 1981/82:130 534 läktför bevattning och som får stadigvar-ande nytta av regleringen genomförbättrade möjligheter att bevattna förordnas all denne skall delta i företaget. Paragrafen motsvarar 7 kap. 10 8 i ulredningensförslag. Den saknar motsvarighet i VL. Paragrafen iinnehåller bestämmelser omskyldighet resp. rätl att delta i vatlenregleringsförelag för bevattning. Skyldighet och rätl alt delta i ettvatlenregleringsförelag för bevattning tillkommer var och en som har tillståndtill vattentäkt för bevattning. Även arrendatorer och andra nytQanderättshavaresom har fåll sådanl tillstånd kan alltså delta i vattenregleringsföretaget kap. 11 8 i utredningens förslag). Till skillnad mot utredningsförslaget kanparagrafens bestämmelser tillämpas även på annan bevaltining än sådan som skerför jordbruksändamål. När del gäller sättet för att framställa yrKande omanslutning hänvisas lill vad som har anförts vid I 8. 38 Om enligt 1 eller 2 § förordnas atl flera skall delta i elt vattenregleringsföretag,skall deltagarna ingå i en samfällighel för utförande och drift av förelaget. Första stycket gäller också, när på ansöKan avflera söKande tillstånd meddelas till en valtenreglering son-i medförsladigvarande nytta för söKan-dena och annal inte har överensKommils mellandem. Anläggningar och rättigheter som hör tillregleringsföretaget är samfällda för deltagarna i samfälligheten. Inlösen avmarK för ett vattenregleringsföretag får endast ske lill förmån förfastigheter. Inlöst mark är samfälld för de fastigheter för vilka inlösen harskett. Paragrafen, som delvis motsvarar 3 kap. 3, 26 och27 88 VL samt 7 kap. 1 8 i utredningens förslag, innehåller bestämmelser omsamfälligheter för vattenreglering. Den samverkansform som erbjuds enligl förevarandeparagraf är samfällighel enligt lagen om förvaltning av samfälligheter. Isamfälligheten ingår deltagarna i förelagel. Delaktigheten i samfälligheten ärinle av personlig natur, utan är knuten till tillståndet till vattenregleringeller, såvitt avser sådana som är ivångsanslutna, till innehavet av strömfalleller av tillstånd till bevattning. Vid vattenregleringsföretag där en eller fleradellagare har ivängsanslu-tits enligt 1 eller 2 8 skall enligt första slycketdeltagarna alltid ingå i en samfällighel. För dessa företag finns alltså ingenmöjlighet för deltagarna att överenskomma om någon annan samverkansform. Andra stycket gäller vattenregleringsföretag medflera fristående sökande men utan tvångsdelaktighet. I motsats till vadutredningen har föreslagit (se 7 kap. 1 8 första stycket i utredningensförslag) ges dellagarna möjlighet atl överenskomma om en särskild form församverkan. En sådan överenskommelse måsle tas in i tillslåndsdomen. Prop.1981/82:130 535 träffas,skall deltagarna enligt bestämmelsen ingå i en samfällighel. En samfällighet avdenna typ uppkommer oavsett syftet med valtenregleringen. Det har inte hellernågon betydelse om sökandena har olika syften med vattenregleringen. De anläggningar och rättigheter som hör till ettvattenregleringsföretag med flera deltagande är enligt tredje slycket förstameningen i princip samfällda för deltagarna. Rätlen till utrymme föranläggningar som ingår i företagel är alltså samfälld för dellagarna. Utrymmeför en anläggning kommer i normalfallet att upplåtas med en begränsad rätt avserviiutskaraklär, t. ex. med stöd av 8 kap. I 8 nya vattenlagen och då äventill förmån för andra deltagare än ägare av fasligheter. 1 undantagsfall kandock mark för anläggningen behöva inlösas. För sådana fall ges bestämmelser iandra och Iredje meningarna. Enligl tredje stycket andra meningen får inlösenendast ske för i företaget ingående fastigheter. Bestämmelsen överensstämmermed 12 8 andra stycket Qärde meningen anläggningslagen. Inlöst mark är enligttredje stycket tredje meningen samfälld för de fasligheter för vilka inlösenhar skett. En motsvarighet till denna bestämmelse finns i 14 8 första stycketandra meningen anläggningslagen. I fråga om hur man praktiskt bör förfara om inlösenmåste ske trots alt även andra än fastighetsägare deltar i företaget hänvisastill vad som har anförls vid molsvarande beslämmelser i 6 kap. 6 8 andrastycket Qfr också 5 kap. 2 8 första stycket). I 4 8 första stycket andrameningen i förevarande kapitel finns en särskild regel om kostnadsfördelningen. 48 Koslnaderna för utförande och drift av företaget fördelas mellan deltagarnapå grundval av andelstal som bestäms efter vad som är skäligt med hänsyn främsttill den nytta var och en härav företaget. Inlöses mark för endast vissa avdeltagarna i samfälligheten, fastställs grunderna för fördelning av kostnadernaför inlösen särskilt. Om en valtenreglering avser flera sjöar ellerskilda sträckor i etl vattendrag och det för detta behövs särskildadammbyggnader eller andra anläggningar, skall koslnaderna för varje sådan delav förelaget beräknas särskilt och fördelas enligt grunderna i första styckelpå de deltagare som har nytta av anläggningarna. Vad deltagarna har överenskommit omkostnadsfördelningen skall läggas till grund för dom, omborgenärer med panträtt i deltagande fasligheter medger del. Om en fastighetsvarar för gemensam inteckning, fordras dessutom de medgivanden frånfastighetsägare och fordringshavare som i 22 kap. 11 8 jordabalken föreskrivsför relaxation. Medgivanden av rättsägare behövs inle, om överenskommelsen är väsentligenulan betydelse för dem. Paragrafen motsvarar 7 kap. 2 och 3 88 iutredningens förslag samt 3 kap. 3 och 4 88 VL Qfr också 5 kap. 3 8 och 6 kap.8 8 nya vattenlagen). Paragrafen innehåller bestämmelser omkostnadsfördelningen inom en vattenregleringssamfällighet. Prop,1981/82:130 536 Enligl första stycket förstameningen skall kostnaderna för utförande och drift av förelagel fördelas enligtandelstal som bestäms främst efter den nytta var och en har av företaget. Med"nytta" avses här detsamma som i 15 8 anläggningslagen, dvs.värdehöjningen minskad med eventuella fullföljds- och anpassningskostnader. Ulredningen föreslår attdriftkostnaderna om det är lämpligl skall få fördelas genom uttagande avavgifter (se 7 kap. 2 8 första slycket tredje meningen i utredningens förslag).Enligt min mening finns del inte något behov av denna möjlighet lillavgiftsuttag. Det lorde vara svårl atl fastställa en lämplig avgiftsnorm fördessa förelag. Förevarande paragraf innehåller därför inle någon bestämmelseom kostnadsfördelning genom avgiftsuttag. I 5 8 i förevarande kapitel finnsen beslämmelse om begränsning av kostnadsansvaret för den som har tvingats attdelta i ett vattenregleringsföretag. Andra stycket innehåller enbestämmelse om avdelningsbildning. Bestämmelsen, som motsvarar 3 kap. 4 8 VL,gör del möjligt att vid kostnadsfördelningen dela upp företaget i avdelningart. ex. i de fall regleringen berör tvä älvgrenar. Deltagarna i samfälligheten harenligt iredje stycket under vissa villkor möjlighet att få vattendomstolensfastställelse av en överenskommelse om hur kostnadsfördelningen skall ske.Bestämmelsen har utformats med 16 8 andra stycket anläggningslagen sornförebild Qfr också 6 kap. 9 8 och 12 kap. 32 8 nya vattenlagen). 5 8 Andra deltagare i elt vattenregleringsföretag änsådana som har an sökl om förelaget är inle skyldiga alt delta i kostnaden för att utföra företaget med mer än som svarar mot den nytta som har legat lill grund för att beräkna delaktigheten för deras fastigheter. Härvid skall värdet av den beräknade nyttan omräknas till penningvärdet för uttaxe ring av kostnaden. Vid tillämpningen av första stycketanses som sökande även de som har förenat sig med sökanden om förelaget och depå vilkas begäran företaget har givils en slörre omfattning än vad sökanden harbegär-t. Paragrafen motsvarar 3 kap. 5 8 VL.Den saknar motsvarighet i ulredningens förslag. Paragrafen innehållerbeslämmelser om begränsning av kostnadsansvaret för andra dellagare än sådanasom ansökt om förelagel Qfr 5 kap. 4 8 nya vattenlagen). Paragrafen skall iakttas vidtillämpningen av bestämmelserna om uttaxering av bidrag i 40-46 88 lagen omförvaltning av samfälligheter. Omräkningen med hänsyn till penningvärdet, somutgör en nyhet i förhållande till gällande rätt, kan lämpligen ske medtillämpning av konsumentprisindex. 6 8 Bestämmelserna i delta kapitel om vallenregleringgäller även vid vattenöveriedning. Prop, 1981/82:130 537 Paragrafen motsvarar 7 kap. I 8 andra stycket iutredningens förslag. I VL finns inte några bestämmelser omsamfällighetsbildning för vattenöver ledning. Kapitletmotsvarar 9 kap. i ulredningens förslag. I VL särbehandlas de olika företagslyperna. För deflesta av dem finns del särskilda bestämmelser om tvångsrätl. Av grundläggandebetydelse är reglerna om tvångsrätl för byggande i vaiten (främst 2 kap. 14-1688 VL). tillstånd alt utföra etl vallenförelag innebäratl företagaren får en rätl atl på visst sätt påverka vattenförhållandena trotsall allmänna och enskilda intressen kan komma att skadas. För att eltvattenföretag skall kunna genomföras är det emellertid ofta nödvändigt allföretagaren utöver denna generella tvångsrätt får möjlighet alt utföraanläggningar och åtgärder på fasligheter som tillhör någon annan. Det kandessulom finnas behov av alt använda anläggningar i vatten som tillhör någonannan. Jag delar utredningens uppfattning atl den nya vattenlagen liksom VLbör innehålla bestämmelser om tvångsrätl av nu angiven innebörd. Förevarande kapitel innehåller bestämmelser om rättalt utföra anläggningar och åtgärder på fastigheter Som tillhör någon annan (I8), om rätt all använda anläggningar i vatten söm tillhör någon annan (2 8), omrätt att lägga upp rensningsmassor (3 8) öch om fiskeförbud (4 8) samt en gemensamersätlningsbestämmelse (5 §). Enligt 6 kap. 7 8 VL gäller en skyldighet atl avståbyggnader m. m. som behövs för allmän flottled. Utredningen har föreslagit enmotsvarande bestämmelse (9 kap. 3 8 i utredningens förslag). Enligt min meningfinns del inle behov av någon sådan beslämmelse och förevarande kapitel innehålleralltså inte någon motsvarighet härtill. 1§ Den som utför ett vatlenförelag kan ges rätl atl ulföra anläggningar elleråtgärder på fastigheter sOm tillhör någon annan eller la i anspråk mark härföri den mån del behövs för 1. vatlenföretag som avsertillgodogörande av yl- eller gmndvatten, 2. valtenreglering ellervattenöveriedning, 3. vattenföretag som avser allmänfarled, allmän hamn eller allmän flotded, 4. markavvattning, 5. vattenföretag för att niotverkaförorening genom avloppsvatten, 6. vattenföretag som avses i 2kap. Den som utför elt valtenförelag kan ges rätt all påannans fastighet utföra anläggningar och åtgärder som behövs för all förebyggaeller minska skada av företagel. Elt område som las i anspråk enligt första styckelfår lösas, om det skall ingå i en strömfallsfastighet. 1981/82:130 538 Psragrafen motsvarar 9 kap. I oc;h 2 88 iutredningens förslag. I nuvarande VL finns bestämmelser om tvångsrätt i 2 kap.14 8 första slycket, 16, r, 45 och 46 88, 3 kap. 2 8,5 kap. 4, 7 och 13 88, 6kap. 4 och 6 88, 7 kap. I, 2, 4, 5, 7, 9, 33, 40 och 49 88 samt 8 kap. 25-2788. Med förevarande paragraf avses inte någon sakligändring i förhållande till gällande rätt utom såtillvida att tvångsrätten tills. k. utmål enligt första stycket i förevarande paragraf oc:h tvångsrätlen förskadeförebyggande åtgärder enligt andra stycket har fått ett vidgatfillämpningsområde. De anläggningar och åtgärder för vilka Ivångsrättkan utverkas enligt förevarande paragraf utgör en del av vattenföretaget och skallalltså tillåtlighetsprövas enligt de allmänna bestämmelserna i 3 kap. Avgrundläggande betydelse är bestämmelsen i 3 Kap. I 8 första stycKet om att mansKall eftersträva minsta möjliga intrång och olägenhel för allmänna ochensKilda intressen. Delta innebär bl. a. atl tvångsrätl skall medges endast omändamålet inte kan uppnås på ett annat och mindre ingripande sätt. Enligt VL (se bl. 2 kap. 17 8) får tomtplatser,trädgårdar eller parker inte tas i anspråk, om det Kan undviKas utan synnerligolägenhet. Med hänsyn till vad anförts om 3 Kap. I S nya lagen delar jagutredningens uppfattning att det inte behövs några särsKilda sKyddsbeslämmelserför tomtplatser m. m. i förevarande Kapitel. Tvångsrätt enligl första stycket kan liksom f n.inte komma i fråga vid alla typer av vatlenförelag. Enligt första punkten kan tvångsrätl medges förföretag som avser tillgodogörande av vatten. Eftersom vallenreglering ochvattenöveriedning språkligl sett knappast kan anses som etl tillgodogörande avvatten, har dessa förelagstyper särskill angivils i punkt 2. I tredje punkten las upp tvängsrätt förvatlenföretag som avser allmän faried, allmän hamn och allmän flottled.Bestämmelsen innebär en inskränkning i förhållande till gällande rätl genomalt tvångsrätl inle skall kunna meddelas för farleden, hamnen eller flottledensom sådan ulan endast för valtenförelag som ingår- däri. Om del är nödvändigtatt ulan samband med ett vattenförelag ta i anspråk annans fasta egendom fårexpropriation tillgripas (se 2 kap. 2 8 expropriationslagen). Enligl följande punkter kan tvångsrätt vidare kommai fråga vid markavvattning, vid vallenföretag för all motverka föroreninggenom avloppsvatten samt vatlenföretag enligl 2 kap. 7 8, dvs. miljövårdandeåtgärder m. m. Tvängsrätt enligt första stycket kan däremot inle medges förbroar och liknande ulan för sådana anläggningar får tvängsrätt förvärvas medstöd av väglagen, lagen om enskilda vägar eller anläggningslagen. Enligl förevarande stycke kan även upplåtas rättlill s.k. utmål, dvs. mark för erforderiiga byggnader m. m., såsom kraftstationoch maskinist-bostad. I motsats till utredningen anser jag atl denna möjlighetbör avse alla typer av vattenförelag som avses i första stycket och alltså intebegränsas till företag för tillgodogörande av 2 kap. 16 8 VL och 9kap. 2 8 i utredningens förslag). Prop.1981/82:130 539 Till åtgärder som får vidtas enligt första styckethör inte läkt av massor som behövs för ett i stycket angivet vattenföretag.Däremot bör bestämmelsen kunna tillämpas i fråga om uppläggning av jord- ellerbergmassor som erhålls t. ex. vid schaktning eller sprängning för eltkraftverk. Tvångsrätl bör också kunna ges för att helt eller delvis rivaannans anläggning i vatten eller pä land. Tvångsrätlen behöver inte vara inskränkt tillfasligheter i närheten av företagarens egendom. Ägaren av elt strömfall i nedredelen av en älv kan alltså medges rätt atl ulföra en regleringsdamm vid någonav älvens källsjöar. Tvångsrätl enligl förevarandé bestämmelse kanmedges också för tillfälliga ändamål och kan avse plats för arbetarbostädereller andra byggnader, vägar, arbetsmaskiner och liknande. När det inle längrefinns behov av att använda marken för det avsedda ändamålet skall denåterställas till ägaren i såvitt möjligt samma skick som när den togs ianspråk. I beslul om tillfälliga tvångsrätler bör erinras om förelagarensskyldighet alt återställa marken. Tvångsrätten uppkommer genom beslul av vatlendomsloleneller förrältningsmannen, vanligen i samband med prövningen av frågan om tillståndlill valtenföretaget. Tvångsrätt kan emellertid också utverkas utan samband mednågol ansökningsmål (se 13 kap. 14 8 punkl 6) efter ansökan om stämning.Tvångsrätlen vinner sakrättsligl skydd genom beslutet av ellerförrätlningsmannen. Någon inskrivning av rättigheten kan inte ske Qfr 23 kap.1 8 jordabalken). Rättigheten upphör först när tillståndet till vattenföretagelförfaller eller förklaras förverkat eller en omprövning sker som berörtvångsrätlen. Tvångsrälter för tillfälliga ändamål upphör när behovet intelängre föreligger. Tvångsrätler som motsvarar de nu berörda kan imånga fall också erhållas med stöd av annan lagstiftning, exempelvisexpropriationslagen och ledningsrättslagen. I likhet med ulredningen anser jagdel lämpligl alt bibehålla den nuvarande valfriheten i fråga om vilken lag sombör tillämpas. Andra stycket avser skadeförebyggande åtgärder vidalla typer av vattenföretag. Det kan vara fråga om såväl åtgärder lill skyddför allmänna inlressen (se 3 kap. I 8 tredje styckel) som åtgärder som ettalternativ till ersättning till enskilda sakägare (se 9 kap. 1 8 tredjeslycket). Tredje stycket, som molsvarar 2 kap. 16 8 andrastyckel VL, innebär att marken avstås med äganderätt. Inlösen kan också skeenligt ersättningsbestämmelserna i 9 kap. 2 8. Jag delar ulredningensuppfattning alt det inte behövs någon molsvarighet till de speciella inlösenbeslämmelsernai 5 kap. 4 8 och 6 kap. 6 8 VL. Som framgår av 13 kap. 19 8 tredje stycketskall sökanden i en ansökan om tillstånd till ett vattenkraftverK ange ettlämpligt område som bör utgöra strömfallsfastighet. Prop.1981/82:130 540 2 8 Om det inle medför en väsentlig olägenhel för ägarenav en vattenanläggning, kan andra ges rätt alt använda anläggningen för attfrämja sina egna vattenföretag eller för att förebygga eller minska skador avdem. Den som ges rätt all använda enanläggning kan också ges rätt att ändra anläggningen, om det behövs.Anläggningens ägare har tätt att utföra ändringen mot ersättning förkostnaderna. Den som ges rätt atl använda enanläggning skall ge anläggningens ägare skälig ersättning för rätlen atlanvända anläggningen. Paragrafen motsvarar 9 kap. 4 8 iutredningens förslag saml 2 kap. 15 8, 7 kap. 2 8 och 50 8 första styckel och 8kap. 27 8 VL. Första stycket, som utgör ellkomplemenl till 3 kap. 10 8, gäller i motsats lill gällande rätt till förmånför alla typer av vatlenföretag. Möjligheterna atl använda andras anläggningarhar utvidgats även i ell annat avseende. Tvångsrätl kan ges inte bara som f. n.för att främja det egna vattenförelaget ulan även för alt förebygga ellerminska skada av det. har som exempel på beho\'el av en sådanIvångsrätt nämnt att en damm för årsreglering kan behöva användas för attuQämna flödesändringar som orsakas av en korttidsreglering vid elt kraftverkuppströms dammen. Vad som avses med en vatlenanläggning framgår av I kap. 48 punkt 5. Enligt utredningsförslaget skallrätt all använda annans anläggning i vatten inle få medges, om bestämmelsernaom samfällighetsbildning enligl den nya vattenlagen är tillämpliga. Utredningenanser alltså att delaktighelsreglerna för markavvattningsföretag och inleförevarande beslämmelse skall komma till användning när någon exempelvis villanvända annans dike för markavvattning på sin egen fastighet. Enligt 7 kap. 2 8 VL får ingenvägras all för torrläggning av sin mark leda till någon annans dike. Omdiket måste ändras oeh detta medför båtnad för dikesägaren, är denne skyldigatl delta i företagel (se 7 kap. 20 8 andra slycket och 33 8 VL). Elt beslut enligt 5 kap. 1 8 nyavattenlagen att utsträcka elt markavvattningsföretag till en annan faslighetän sökandens innebär rätl att på denna fastighet utföra de åtgärder som behövsför företagets genomförande. Åtgärderna kan bestå i en sådan utvidgning ellerfördjupning av ett befintligt dike som dels möjliggör markavvattning avsökandens fastighet, dels medför ökad nytta av diket för fastighetsägaren. 1delta fall är någon särskild tvångsrätl enligl förevarande paragraf inteerforderiig. 1 del fall äter då etl dike på en angränsande fastighet måsteanvändas för ett markavvatlningsföretag utan alt sådana åtgärder skall vidtassom medför ökad nytta för dikesägaren är en tillämpning av 5 kap. I 8 inlemöjlig. I detta fall är det därför nödvändigt att tillgripti förevarandeIvångsrällsbeslämmelse, trols all en samfällighetsbildning enligt 5 kap. även idetta fall kan komma till stånd på yrkande av dikesägaren. Jag anser med hänsyn till del antbrda att tillämpningen avförevarande 1981/82:130 541 paragrafinte bör begränsas pä del sätt som utredningen har föreslagit. Någon risk förall bestämmelserna om samfällighetsbildning härigenom skulle kunna få minskadbetydelse finns det enligt min mening inte. Fördelarna medsamfällighetsbildning är i de flesta fall så stora att denna samverkansformtorde komma till användning när det är motiverat. I5 kap. 5-8 8§ finns bestämmelserom samfällighetsbildning vid ledande avavloppsvatten till ledningar för markavvattning. Med hänsyn lill dessabestämmelser, som saknar motsvarighet i utredningens förslag, har utredningensförslag i vad avser avledande av avloppsvallen inte fåll någon motsvarighet iförevarande paragraf. Däremot kan Ivångsrätt meddelas till förmån förvattenföretag för att motverka förorening genom avloppsvatten Qfr 1 8 punkten5). Etl exempel härpå är användning av en damm för att genom reglering ökautspädningen av avloppsvatten i ett vattendrag. Tvångsrätlensinnebörd är att den berättigade får använda anläggningen. Äganderätten tillanläggningen ändras inte. Enligt 17 kap. 1 8 andra styckel är emellertid denberättigade skyldig att jämte ägaren underhålla anläggningen, om intevattendomstolen bestämmer något annat. Rätten atl använda anläggningen innebär inle någonrätl all inverka på vattenförhållandena lill skada för anläggningens ägareeller andra och inte heller någon rätt alt göra intrång i ägarens rätt lillvattnet. Den berättigade måste alltså ha ett särskilt tillstånd om han behöverutföra ett vattenföretag för alt ändamålet med tvångsrätten sKall tillgodoses. Beslut om tvångsrätl meddelas av isamband med prövningen av frågan om tillstånd lill del vallenföretag somtvångsrätlen sKall tillgodose. Tvångsrätl Kan emellertid också utverkas utansamband med någol ansökningsmål (se 13 kap. 14 8 punkt 6).