prop · G503113 · 1981-12-31 00:00:00 — Erfarenheternaunder den senaste femårsperioden visar att drygl en tredjedel av decivilingenjörer som har utexaminerats vid högskolan i har fått arbete iNortbotten. Av de övriga utexaminerade har en stor andel stannat i de tre övriganordligaste länen. Prop.1981/82:113 163 Forskningenvid högskolan i har i huvudsak samma inriktning som utbildningen. Trotsall forskningsorganisationen har förstärkts väsentligt - bl.a. genom program för sysselsättningen i Norrbotten- har högskolan i fortfarande en relativt sell mindreforskningorganisation än övriga högskoleenheter. Högskolani har f n. ca 2400 studerande och drygl 700 anställda. Den är därmed enav de större och mest expansiva arbetsplatserna i . Dessutom ger deforsknings- och utvecklingsprojekt som genomförs vid högskolan upphov till nyaarbetstillfällen utanför högskolan i befinfiiga eller nya förelag. Viktigast äreffekterna i befintliga förelag men jag vill ändå nämna några exempel på nyaförelag. Somett resultat av högskolans utvecklingsarbete främst inom det bearbetningstekniskaområdet, har några nya förelag startat i . Vidare etableras f n. tvånya förelag inom dataområdet. Avgörande för de senare etableringarna är denutbildning av civilingenjörer inom industriell elektronik samt del kunnandeinom bl. a. mikrodalorteknikområdel som har utvecklats vid högskolan. Högskolani har sålunda redan givit vikfiga bidrag lill näringslivels utveckling iNorrbollen. Jaganser efter samråd med chefen för alt den inleddautbyggnaden av högskolan i bör fullföljas så att dess roll i utvecklingenav näringslivet kan förstärkas. Detta bör ske genom ytterligare förstärkningav forskningsverksamheten vid högskolan, varvid projekt inom områdenaelektronik, dalateknik och verkstadsteknik bör prioriteras. Medlen bör tas frånden medelsram för sysselsällningsfrämjande åtgärder i somjaghar förordat tidigare. Ävenen rad andra insatser av forskningskaraktär bör bekostas från denna medelsram.Del gäller inrättande i av en filial till IVF) och genomförandel av viss forskning på del metallurgiskaområdet vid () i . Påuppdrag av i har MEFOS i inventerat projektsom syftar lill alt främja den metallurgiska industrin i länet. Den arbetsgruppsom genomförde uppdraget innehöll representanter för och Högskolan iLuleå. Grappen har prioriterat projekt som - kan utnyttja forskningsresurser i Nortbotten - har anknytning till i länet befinfiiga företageller verksamheter när projektresullaten skall omsättas i industrielltUlämpning - utan störte tidsutdräkt kan gesysselsättningseffekter. Avde 50-lalel projekt som idenfifierades vid inventeringen prioriterades fem i enförsta omgång. Tvä projekt avser masugnars energiförsöijning, två projektulrastning för slränggjutningsanläggningar och elt projekt utvinning avlegeringsmetallen vanadin. Jagfinner de föreslagna projekten intressanta och värda all stödja. Prop.1981/82:113 164 Medelhärför bör las av den särskilda medelsram för sysselsällningsfrämjandeåtgärder i som jag har förordat i del föregående. För investeringari byggnader och maskiner vid MEFOS bör regionalpolitiskt stöd kunna lämnas påreguljära vUlkor. Lyckade projektresultat bör på relativt kort sikt kunna bidratill alt förslärka konkurrenskraften hos den metallurgiska industrin iNorrbollen. De nämnda projekten innebär dessutom att kompetensen förstärks ochmarknadsmöjligheterna breddas för verkstadsindustrin i länet. Högskolani har slor betydelse för regionens verkstadsindustri och har gjortbetydande insatser för dess utveckling. Ytterligare insatser för utveckling ochspridning av modern produktionsteknik är dock nödvändiga. IVFär ett branschforskningsinslilut med staten och styrelsen för lekniskutveckling (STU) som huvudmän. Inslhutels forskning kompletterar den forskningsom bedrivs vid de tekniska högskolorna inom del Verkstadstekniska området.Medan de tekniska högskolorna i första hand ägnar sig ål kunskapsutvecklandeforskning är insfilutels huvudinriktning tillämpad forskning och utveckling.Huvuddelen av lVF:s verksamhet är föriagd lill men driverinslilulel en filial i nära anslutning till Tekniska högskolan i av denna nära samverkan är enligl de uppgifter jag inhämtatpositivt. Högskolani och IVF har undersökt förulsällningarna all inrätta en filial tillinslilulel i anslutning lill högskolan. Jag räknar med att en filial av dettaslag kommer all få gynnsamma effekter för verkstadsindustrin i länet och ärpositiv till att en etablering sker i . Uppbyggnaden av IVF i börske . 1 slutet av perioden bör institutet omfatta 10-12sysselsatta. Del bör finnas förutsättningar för all lösalokalfrågorna. För forskning och utveckling nödvändig basulrastning kan också islor utsträckning ställas till förfogande av högskolan. Kostnaderna i övrigifår belasta den ram för sysselsällningsfrämjande åtgärder i somjaghar föreslagit fidigare. I1979 års beslut om åtgärder för all främja sysselsättningen i Norrbollens läningick ell anslag på 9 milj. kr. till Norrlandsfonden för slöd lillindustriella utvecklingsprojekt vid i första hand högskolan i . Enligl vadjag har inhämtat kommer dessa medel att vara förbrukade vid slutet /82. Det är ännu för tidigt alt avläsa resultaten från deprojekt som har fått stöd. Med den ändrade inriktning av Norriandsfon-densverksamhet som beslutade (prop. 1980/81:51, NU 1980/81:22,rskr 1980/81:131) ligger en sådan stödverksamhet inom ramen förNortlandsfondens ordinarie arbetsuppgifter. Några särskUda resurser behöveralltså inte anvisas härför. 1fråga om åtgärder inom servicesektorn måste först allmänt konstateras all länethar en prioriterad ställning när del gäller statlig verksamhet och när detgäller slalligl slöd lill kommuner och landsting. Prop.1981/82:113 165 skatteuljämningsbidrageluppgick för lill ca 940 milj. kr. Några särskilda åtgärder för attfrämja verksamhet inom den offenfiiga sektorn är jag, med några undantag somjag återkommer tiU, inle beredd att föreslå . När del gäUer den privataservice- och tjänstesektorn har jag redan tidigare beskrivit hurlokaliseringssamrådel med företag och organisationer inom denna näringsgrenhar inriktats på att lokalisera bl. a. administrativ produktion tillNorrbotten, bl.a. till Malmfältskommunerna. För att ytterligare förbättramöjligheterna att förlägga sådan produktion till Nortbotten bör vissa statligalidigareläggningar av ADB-regislrering, mikrofilmning m.m. kunna betalas frånnyss nämnda särskUda medelsram för insatser i Nortbotten. Administrativproduktion är en myckel lämplig komplettering av näringslivet i malmfälten medden stora andel sysselsatta i gravbrytning och tung industri som finns där. Föratt underlätta en lokalisering av förelag med sådan inriktning till malmfältenbör lokaliseringsstöd kunna lämnas lill Kirana kommun för all uppföra en lokalsom får hyras ul även till sådana företag på samma villkor som gäller förkommunala industrilokaler. Enligl vad jag har inhämtat har kommunpåbörjat projektering av en lämplig byggnad. i harmeddelat sin avsikt att etablera en filial i . Enligl planerna skulledetta företag förläggas lill denna byggnad liksom SIGA:s filial i och ettföretag inom Qärrana-lysområdet. bemyndigande att användaregionalpolitiskt stöd för detta ändamål bör därför inhämtas. Bakgrundentill det sistnämnda förelaget är all Rymdbolaget på uppdrag av iNorrbottens län har studerat möjligheterna att bygga upp en självständigkommersiell enhet i Kirana för mottagning, bearbetning och försäljning av datafrån Qärranalyssatelliler. Efter redovisning av utredningsresultatet barRymdbolaget i skrivelse anhållit om ekonomiskt stöd företablering av ett sådant fiärranalyscentrum i Kirana. Etableringen bygger påutnyttjande av information från den franska satelliten i vUken statensdelegation för rymdverksamhet (DFR) är delägare. De undersökningar av marknadenför fjärranalysmalerial som Rymdbolaget har gjort lyder på attutvecklingsförulsällningarna för ett fjärranalyscenlmm i Kirana är goda. Detberäknas all ca 100 personer kan sysselsättas vid ett sådant centrum mot slutetav 1980-talel. Rymdbolagets avsikt är att driva verksamheten i ett särskiltbolag. Investeringarna i ulrastning är förhållandevis omfattande ochutbildningstiden för den personal som skall arbeta i förelaget är tämligenlång. Föratt kunna etablera verksamheten behövs ekonomiska resurser uppgående till ca88 milj. kr., varav 15 milj. kr. för aktiekapital i det nya bolaget och 47milj. SpolsaleUiten beräknas bli uppsänd i börian av . Omverksamhet skaU kunna fungera i Kirana måste företagetstarta sin verksamhet . Jag är positiv till Rymdbolagetsförslag. De medel som behövs för tiUskjutande av 1981/82:113 166 aktiekapitali del nya bolaget bör las från den särskilda ram för sysselsällningsfrämjandeåtgärder i som jag har föreslagit i det föregående. Finansieringeni övrigi bör kunna ske med hjälp av reguljärt regionalpolitiskt stöd. Mångaav det nya förelagels tänkta produkter har en nära anknytning lill del statligalanlmäteriets verksamhet. Produkterna föratsätter bl. a. att del allmännakartmaterialet kan utnyttjas och bearbetas. Salellilinformalion kommer iframliden all utnyttjas i slor utsträckning för framställning av allmänlandskapsinformation. Ansvarig myndighet inom delta område är lantmäteriverkel.Jag har erfarit all vissa överläggningar har ägt rum mellan Rymdbolaget ochstatens lantmäteriverk om möjligheterna lill samarbete i denna fråga. Jaghar redogjort för den roll jord- och skogsbrakspolifiken spelar i vårasträvanden att uppnå en balanserad regional utveckling. 1 program försysselsättningen i togs upp elt särskUt stöd till jordbruk ochskogsbruk. Då anvisade medel har också använts för stöd till rennäringen. Detär viktigt alt stöd även nu anvisas för dessa ändamål. En angelägen åtgärd ärförbättringar av markavvatlning i jordbrakel. Regeringengav i uppdrag åt lanlbraksslyrelsen all efter samråd medarbetsmarknadsstyrelsen, och berörda kommuner utreda frågan omtorrläggning av jordbruksmark i Norrbottens kustland. Uppdraget redovisades den30 . Lantbruksslyrelsen konstaterade därvid bl.a. all en betydandesysselsättningseffekt erhålles . Dessutom erhållesytterligare sysselsättningstillfällen genom all befintliga företag kan byggasul och nya företag byggas upp. En förbättrad lortläggning skapar vidareförutsättningar för en högre avkastning och därmed ökade föratsättningar fören fortlevnad av förelagen. Av föreslagna åtgärder kan täckdikning få bidraginom ramen för stöd till jordbrakels rationalisering. Investeringar ihuvudavlopp och liknande bör enligt min mening kunna ges stöd från den ram försysselsällningsfrämjande åtgärder i somjag har föreslagit. Jaghar i denna fråga samrått med chefen för jordbraksdepartemenlet. föregående har jag redogjort för glesbygdspolilikens framtida inriktningoch beskrivit de omfattande åtgärder vi är beredda att vidta i de delar avlandet där effekterna av de tradifionella regionalpolitiska insatserna ärotillräckliga för alt uppnå regional balans. I propositionen (prop. 1979:127)om åtgärder för alt främja sysselsättningen i uttalades attlänsstyrelsen skuUe få medel för särskilda glesbygdsinsatser. Regeringenställde 10 milj. kr. till förfogande för sådant slöd inom främstde norta delarna av inland och medgav alt slöd från dessa medelfick kombineras med reguljärt glesbygdsstöd. Stödet har enligl länsstyrelsenmedverkat liU att skapa ell betydande anlal arbelslillfällen, främst i Pajalakommun. har föreslagit all särskill 1981/82:113 167 glesbygdsstödbör kunna lämnas även i framliden. Jag delar denna uppfattning. Medel fördetla bör tas från den särskilda medelsram som jag har förordat tidigare. Med slöd av de medel somanvisades för bidrag lill sysselsällningsfrämjande åtgärder iNortbotten har skett en betydande utbyggnad av turistnäringeni länet. Investeringsbidrag av kostnaderna har lämnats lill femanläggningar i , , och Kirana kommuner. Fyra avanläggningarna har färdigställts vUkel innebär elt stort tillskott tillbäddkapacilelen i Norrbollen. Slöd har också lämnats för utökad marknadsföringpå turistområdet. i Nortbollens län har på uppdrag av regeringenutvärderat vissa projekt inom turistområdet. Denna redovisning harremissbehandlats. har föreslagit att bidrag skall utgålill ytterligare turistanläggningar bl. a. i Tornelräskområdet. Efter samrådmed cheferna för handels-och jordbraksdepartemenlen föreslår jag alt sådantförhöjt bidrag nu endast bör lämnas för mindre komplettering av befintligaanläggningar. Om det finns marknadsmässiga förutsättningar för fortsaltutbyggnad av turistanläggningar i övrigt bör den ske genom anlitande av detreguljära regionalpolifiska stödet. Avvecklingenav en betydande del av vattenfallsverkels byggnadsverksamhet i Jokkmokkskommun under 1980-lalels första hälft föranledde regeringen att den 2 augusti1979 ge i Norrbollens län i uppdrag att särskill arbeta för alttillföra kommunen ny sysselsättning. har vid skilda tillfällenfört fram en rad förslag om åtgärder som har kunnat genomföras med användningav regionalpoUtiskt slöd eller av medel från den beslutade ramen försysselsällningsfrämjande åtgärder i Nortbotten. område för insatser haranknytning lill fjällverksamhel av skilda slag. har bl.a.föreslagit att ett s.k. fjäll-centmm byggs upp i . Ett inslag i deltacentmm är ett fiällmu-seum. Förslag om ett sådant museum har lämnats avlänsstyrelsen . Fråganom inrättande av ell fjällmuseum i har på uppdragutretts av en grupp med företrädare för ,, . , Jokkmokkskommun, företrädare för de samiska organisafionerna och . Grappenföreslår att ell museum inrättas med följande huvuduppgifter: - specialmuseum för fjäUregionen i - samiskt huvudmuseum i - informationscentral för fjällturismen Samernai strävar efter all i varje land få ett samiskt huvudmuseum inomsamiskt bosättningsområde. I utredning föreslås att en särskildsamisk avdelning inrättas inom ramen för fjällmuseel. Avdelningen föreslås fåen frislående ställning under en egen nämnd som Prop.1981/82:113 168 utsesav de samiska organisationerna. Genom denna organisationsform uppfylls de kravsom ställs på ett samiskt huvudmuseum. Kostnadernaför investeringar i byggnader och utrustning av museet beräknas lill drygl 35milj. De årliga driftskostnaderna beräknas lill drygt 4,2 milj. kr. Densenare summan föreslås bli finansierad bl. a. genom att vattenfallsverketbefrias från lappning av sommarlid från Suor-vajaure till StoraSjöfallet, all delta vatten används för kraftproduktion samt all de intäktersom deltager (ca 2,7 milj. Som huvudman för museetföreslås en stiftelse. Kammarkollegietoch har yttrat sig över förslag. Naturvårdsverketanser att i utredningen redovisat förslag till bemanningsplan i del fortsattaarbetet bör avvägas mot övriga i fjällcenlrel ingående enheters behov för allundvika etablering av dubbla resurser. Verket anser alt nationalparkerna ochnaturvårdsverket bör få en egen del i den s.k. fördjupningsulställningen vidmuseet. Verket är positivt lill tanken på aktiviteter pä andra platser bl. a.samarbete när det gäller verksamhet med naluram och anser all en långtgåendesamordning bör eftersträvas. Naturam bör, anser verket, bemannas med personalanställd vid museet. Samordningsvinster finns också att göra med den lägerskoleverk-samhelsom är under uppbyggnad i anslutning lill naturum. Verket anser vidareatt en långt gående samordning av informationsverksamhet ochtrycksaksproduktion bör eftersträvas. Särskill när del gäller kanalise-ring avturism samt information om och i nationalparkerna bör ell samarbete varamöjUgt. Personalen vid naturummen bör under lågsäsong kunna svara för dennaproduktion. Naturvårdsverkethar inget alt erinra beträffande förslaget fill organisation, men föratsätteratt verket blir representerat i museets styrelse. Verket har heller inget allerinra mol finansieringen av Qällmuséet med "sjöfallspengar", underförutsättning att ovan beskrivna samordning av personal ochinformationsresurser kommer till slånd. Ävenkammarkollegiet pekar på behovel av elt nära samarbete mellan fjällmuseel ochfjällenhelen. För att undvika kompelenskonflikler och Enliglkollegiet bör samråd ske med berörd sameby och den regionala rennäringsadministralionenför alt förhindra störningar i renskötseln till följd av turistverksamheten. Eftersommuseet skaU vara inte bara elt specialmuseum för (jällregionen utan även ettsamiskt huvudmuseum bör detla komma till uttryck i namnet. Kollegiet föreslårdärför all museet kallas fjäll- och samemuséel. Dådet gäller finansieringen torde det enligl kammarkollegiet finnas också andramöjUgheter än "sjöfaUspengarna". I tidigare yttrande lilljordbruksdepartementet () har kollegiet pekat på de årliga reg-leringsavgifternaoch på tiUgängliga allmänna villkorsmedel enligl vallenia- 1981/82:113 169 gen.Regeringen har l.ex. genom beslut föreskrivit alt valtenfallsverkelskall utge 25 milj. kr. till främjaiide av näringslivet i ochGällivare kommuner, varav 20 milj. kr. avser bidrag lill kommun somviUkor för ell Qärde aggregat i Harsprånget samt en första och andra etapp avLuleälvens effeklulbyggnad. Kammarkollegietfinner emellertid ingen anledning all motsätta sig förslaget all utnyttja"sjöfallspengarna" för driften av fjällmuseel under förutsättningdels alt regeringen finner skäl förorda all minimitappningen från Suorvajauretill skall upphöra, dels alt och kommunernakan enas kring förslag lill disposition av dessa medel. Eftersamråd med cheferna för utbildnings-Jordbruks- och arbetsmarknadsdepartementenföreslår jag alt ett Ijällmuseum inrättas i under föratsättning allfrågorna om huvudmannaskap och finansiering av driftskostnaderna kan lösas. Vadavser investeringarna bör möjligheterna att tiU en del ulföra dessa somberedskapsarbeten prövas. Övriga investeringskostnader för staten fårbestridas från den särskilda medelsram för sysselsällningsfrämjande åtgärder iNorrbotten som jag har föreslagit. Länsstyrelsenhar i annan ordning föreslagit att vissa andra enheter skall förläggas tillsamma byggnad som Qällmuséel nämligen sameskolslyrelsens kansli, en s.k.QäUenhet, rennäringsadminislralion och forskning rörande rennäringen.Regeringen beslutade all sameskolstyrelsen och dess kansliskall lokaliseras lill samt att ochlänsstyrelsen i Norrbollens län får bygga upp en fiällenhet i församordning av arbetet med naturvård och friluftsliv inom länets fjällområden. 1fråga om rennäringsadministrationens lokalisering får jag anföra följandeefter samråd med chefen för . Regeringen uppdrog den 20november 1980 ål lanlbmksstyrelsen all utreda de organisatoriskaföratsättningarna för all lokalisera den regionala rennäringsadministralioneni fill . Lantbruksslyrelsen överlämnadeutredningsresultatet med skrivelse och framhåller därvid attdel utifrån de intressen som styrelsen har all företräda inle finns bärandeskäl för en omlokalisering. Styrelsen fömtsälter att lant-braksverket vid elleventuellt beslut om omlokalisering kompenseras för sina merkostnader. Statskontoretframhåller i samrädsytlrande all utredningsmaterialet, om änofullständigt, talar för all del bör vara möjligt all utan påtagligaeffektiviletsföriusler förlägga lant-braksnämndens rennäringsenhet tillJokkmokk. Jag delar statskontorets uppfattning och anser alt de svårigheter somkan uppslå bör kunna bemästras. Föralt fullfölja arbetet med en omlokalisering av den regionalarennä-ringsadminislrafionen från till avser jag alt föreslårege- 1981/82:113 170 ringen all ge i Nortbollens län i uppdragall utarbeta förslag till hur en sådan omlokalisering kan ske. Jag harhär redogjort för ett antal projekt i Norrbollen som det är angeläget attstödja i särskild ordning . Del fortlöpande arbete som skerinom bl.a. och vid och länsarbetsnämnden föratt stärka sysselsättningen i kan leda till att ytterligare projektkan komma all stödjas, exempelvis inom energiområdet. Jag skall också i detta sammanhang ta upp frågan omflottning i älv. uttalade (/81:22, rskr1980/81:256) att en allsidig bedömning krävs för all möjliggöra val av densamhällsekonomiskt lämpligaste lösningen för fimmertransporter i Norrbottenslän. I avvaktan på utredningen borde vidare enligl uttalandeåtgärder vidtagas som syftar till att förhindra en nedläggning av flottningen iPite älv. En särskild utredare' (K 1981:02) fillkallades ijuni 1981för all undersöka del lämpligaste transportsättel för randvirke iPileälvsområdet. Regeringen medgav i aiigusti 1981 att vissa arbeten inomPiteå verksamhetsområde får utföras som beredskapsarbeten.Flottningen kan därigenom upprätthållas t. o. m. . Utredaren lämnade sitt betänkande (Ds K1981:11) Virkeslransporter längs älv. Hans sammanfallande slutsatseranges i det följande: Vid val avtransportsätl för rundvirke måste transporterna sällas in i sitl sammanhang iett totalt virkeshanleringssyslem. Förhållandena mellan olika regioner ochmellan olika företagsgrupperingar varierar kraftigt. Underdelta utredningsarbete har underlag redovisats från berörda intressenter vadgäller dels företagsekonomiska utredningar, dels samhälleliga bedömningar.Underlaget har diskuterats i en expertpanel. De merkostnader som uppstår förflottningsalternativet resp. landtransportallernativet vid en jämförelse dememellan sammanfattas nedan. Merkostnader i milj. kr. Sysselsättning -2,45 Övriga effekter -t- 1981/82:113 171 Flottningsalternativetvisar en samhällsekonomisk merkostnad på drygt 3 milj. kr. Denna kalkylär räknad på eltårsbasis. Om kalkylen skrivs fram för ochsysselsättningseffekterna av en nedläggning av flottningen slås ul över fleraår lyder tillgängligl utredningsmaterial på att skillnaderna mellanalternativen ökar till landslransporler-nas fördel. Domänverkel/ASSl:sförelagsekonomiska kalkyl kan ha överskattat kostnadsskillnaderna mellan debåda transportalternativen. Bedömningar som är mer förmånliga förflottningsalternativet har förts fram. Men även om samtliga dessa bedömningarskulle beaktas är ändå landlransportsaller-nalivet all föredra frånsamhällsekonomiska utgångspunkter. Bland de s.k. samhällsekonomiskakortigeringsposterna väger sysselsättningen tyngst. De olika effekterna påvägtrafikområdet beräknas i stort säll balansera varandra. Deövriga samhälleliga effekter som behandlas i utredningen lorde sammantagetvara till nackdel för flottningsalternativet. Men de är fill sinstorleksordning enligt utredaren försumbara i sammanhanget. Viden nedläggning av flottningen uppkommer vissa extraordinäraned-läggningskoslnader. De är dock inte särskill stora eftersom flottningenunder har bedrivits som varit del sista. Sammantagetbetyder detta all domänverket/ASSI:s slutsats all flottningen i älv skallavvecklas, inle motsägs av den samhällsekonomiska bedömning som här harredovisats. Utredarensslutsats är sålunda all uttalande all det måste ankomma på berördaintressenter att själva välja del lämpligaste transportsättel alltjämt börvara vägledande. Efterremiss har yttranden över betänkandet avgetls av i Norrbollenslän, i Nortbollens län, i ,länsarbetsnämnden i Norrbollens län, domänverket, ,(), Svenska Skogsarbelareförbundel ochSågverksintressenler i . Ingenremissinstans ifrågasätter utredningens slutsals att flottningen är olönsamfrån förelagsekonomiska utgångspunkter. Fleraremissinstanser redovisar avvikande uppfattningar beträffande en delförelagsekonomiska kostnadsposter i utredningen. Närdet gäller de samhällsekonomiska faktorerna bUräder länsarbetsnämndenutredningens uppfattning om alt sysselsättningen väger tyngst. Eftersomalternativa sysselsättningsmöjligheter prakfiskt laget saknas i denna region,bedömer nämnden det särskUt viktigt att hänsyn tas till hur den friställdaarbetskraften skaU sysselsättas vid en eventuell nedläggning av flottningen iPite älv. Mol bakgmnd av del sysselsättningsbortfall utredningen redovisatbedömer nämnden det angelägel alt extraordinära åtgår- Prop.1981/82:113 172 der planeras för alt lindra de verkningar som uppkommer omflottningen upphör. är av samma uppfattning. SIFframhåller att det från sysselsättningssynpunkt är angelägel all varjearbetstillfälle som kan behåUas bevaras i en älvdal med glesbygder som inleautomatiskt erbjuder sysselsällning.