prop · G503124 · 1981-12-31 00:00:00 — Trots dettaär räntekostnaderna i nyprodukfionen avsevärt högre än motsvarande kostnader idet äldre beståndet. De extra upptrappningar av de garanterade räntorna som jagförordar medför att skillnaderna i räntekostnader utjämnas något mellan årgångarna. Liksom för hyreshusen är den normala årliga upptrappningenav de garanterade räntorna för bostadsrältshusen . Som jag har nämnt har det i stora delar av detallmännyttiga bostadsbeståndet ofta skett en kostnadsutjämning mellan olikaårgångar av bostäder. De höga kapitalkostnaderna i nyproduktionen har ofta iviss utsträckning fördelats på det äldre beståndet. I bostadsrältshusen harnågon kostnadsutjämning - utöver tidigare extra upptrappning av de garanteraderäntorna - inte skett. a detta har medfört att boendekostnaderna ibostadsrättshus ofta är lägre än kostnaderna i hyreshus av motsvarande ålder.Detta avspeglas i ökade överlåtelsepriser på bostadsrältslä-genheter. Jag anser därför att det är motiverat att höja degaranterade räntorna mer för bostadsrättshusen än för motsvarande årgångar avhyreshus. Jagförordar att de garanterade räntorna för bostadsrättshusen höjs med följandeprocentenheter utöver den normala höjningen. Extra upptrappningav den garanterade räntan (procentenheter) år Paritetslän och nominella län enligt bostadslånekungörelse 1973- 0,4 Räntelån, inkl. de hus för vilka sådant lån kunnat utgå men ej sökts 1964- 1,7 Höjningar av de garanterade räntorna i enlighet med vadjag har föreslagit kommer, fillsammans med de normala årliga höjningarna, attmedföra att räntekostnaderna, för lån inom låneunderlaget, för olika årgångarav bostadsrättshus i genomsnitt ökar på följande sätt. Jag redovisar ocksånormala räntekostnader för en genomsnittlig bostadsrättslägenhet färdigställdår . Dessutom redovisas räntesubvenfionen för respektiveårgång. - Ränteökning Ränteökning Total ränte- vid normal vid extra upp- ökning kr./m upptrappning trappning kr./m" år mellan åren kr./m" kr./m 1983 1984 1985 1983 och 1985 ' har ränteökningen beräknats för denläneform som dominerar. Konverteringar av vissa bottenlån under åren 1983-1985kommer aU medföra att räntesubventionen ökar under dessa år jämfört med . 1981/82:124 14 Jagvill erinra om att redan har fattat beslut (prop. 1980/81; 63, CU1980/81:7 och 12, rskr 1980/81:95 Pch 106) som i princip innebär en avvecklingav räntebidragen för sådana egnahem som har lån enligt 1967 årsbostadslånekungörelse och tidigare låneformer, dvs. i huvudsak egnahem som harfärdigställts . Omextra upptrappningar av de garanterade räntorna skall göras också för vissaegnahem kommer de således att beröra relativt sena årgångar. Jag anser att detfinns skäl härför. Del främsta skälet är de skillnader i räntekostnader per msom föreligger mellan hus med olika upplåtelseformer. För årgångarna 1975-1979är sålunda räntekostnaderna per m för egnahemmen genomsnittligt sett lägre änräntekostnaderna för motsvarande årgångar av bostadsrätts- och hyreslägenheter.I nyproduktionen är dock kostnadsbilden annorlunda, vilket beror bl. a. på deförbättringar av lånereglerna som har genomförts för hyres- Pch bpstadsrättshusen. Ettannat skäl är de stpra differenserna i räntekostnader mellan olika årgångar avegnahem. Jag kan nämna att den lägsta garanterade räntan på 5,för dagensnyproduktion oftast medför högre räntekostnader än vad nominella räntor förårgångarna 1975-1978 skulle medföra. Detfinns således enligt min mening anledning att föreslå extra upptrappningar avde garanterade räntorna också för vissa relativt sent tillkomna årgångar avegnahem. I nyproduktipnen har neutraliteten därempt mbbats tillegnahemmens nackdel. Jag återkpmmer i det följande till behpvet avförbättringar av räntevillkpren för nyproducerade egnahem. Mot bakgmndav vad jag har anfört förordar jag att de garanterade räntorna för egnahem medlån enligt bostadsfinansieringsförordningen höjs med följande procentenheterunder utöver den normala höjningen. Färdigställandeår Extra upptrappning av den garanterade 1979 1978 1977 1976 1975 räntan(procentenheter) år F.n. sker de normala upptrappningarna av de garanterade räntorna för egnahem påårsdagen för bostadslånets utbetalning. För att förstärka och tidigareläggabudgeteffekterna av de extra upptrappningarna förordar jag att såväl de normalaåriiga upptrappningarna som de tidigare förordade extra upptrappningarna av degaranterade räntorna fortsättningsvis sker per respekfive är föregnahem färdigställda ochdär bostadslånet har betalats ut före utgången av . För övriga egnahembör höjningen ske enligt nu gällande bestämmelser, dvs. på årsdagen för bpstadslånetsutbetalning. Deändringar av reglerna för räntebidrag spm jag har föreslagit beträffandeextra upptrappningar pch upptrappningar per gäller bostadslån.Jag förordar att motsvarande ändringar vidtas för energi-sparlånen. Höjningarav de garanterade räntorna i enlighet med vad jag har förordat kommer,tillsammans med de normala årliga höjningarna, att medföra atträntekostnaderna, för lån inom låneunderlaget, genomsnittsegnahemökar på följande sätt. Redovisningen avser räntekostnader med hänsyn tagen tillmarginalskatteeffekter. Beräkningarna avser inkomsttagare med en årsinkomst påca . Skatteskalan för är 1982 har använts för alla tre åren. tion' under vid normal vid extra upp- ökning kr./m- upptrappning trappning kr./m år kr./m' kr./m kr./m 1983 1984 1985 1982 1980 1979 1978 1977 1976 1975 ' Konverteringarav vissa bottenlån kommer att medföra atträntesubventionen ökar under dessa år jämfört med . Med räntesubventionavses här räntebidrag och skatteeffekt. Deföreslagna åtgärderna medför att kostnaderna utjämnas mellan årgångarna. Förårgångarna 1975 och 1976 når den garanterade räntan en sådan nivå atträntebidragen upphör. Vidjämförelse av räntekostnaderna i nyproduktionen för de olika upplåtelseformernabör beaktas att egnahemmen f. n. inte omfattas av den s. k. produktionskostnadsbeläningen.Detta medför att det för egnahemmens del ofta tillkommer betydanderäntekostnader för lån som är avsedda att finansiera de s. k. överkostnaderna. Deextra upptrappningar av de garanterade räntorna som jag har förordat medföratt anspråken på räntebidrag minskar, jämfört med oförändrade regler, med ca850 milj.kr. under /84. Under budgetåren 1984/85 och 1985/86blir minskningen ca 1285 resp. 1770 milj.kr. 1981/82:124 16 De minskade anspråken på räntebidrag fördelas påupplåtelseform enligt följande. 1983/84 1984/85 1985/86 Hyresrätt 355 500 645 Bostadsrätt 195 315 435 Egnahem 300 445 555 Totalt 850 1260 1635 Minskade räntebidrag till egnahem medför som jag tidigarehar nämnt ökat skattebortfall för staten och kommunerna. Statens nettobesparinggenom de extra upptrappningarna av de garanterade räntorna för vissa egnahemblir därför lägre än vad jag redpvisade. Den blir för budgetåret1983/84 210 milj. kr. För budgetåren 1984/85 pch 1985/86 uppgårnettobesparingen fill 335 resp. 445 milj.kr. Genom de extra upptrappningar av den garanterade räntansom kommer alt göras fram kommer den åriiga upplrappningstaktenatt vara högre i stora delar av bostadsbeståndet än vad som normalt gäller för ny-ochombyggda lägenheter. Mot bakgrund av vad jag har anfört om skillnader ikapitalkostnader mellan olika årgångar av hus anser jag att det finns anledningatt också trappa upp den garanterade räntan i snabbare takt iäldre hus än i nybyggda eller ombyggda hus. Frågan bör behandlas i ettsenare sammanhang. 3.2.2 Ökade räntebidrag för ny- och ombyggnad av enskiltägda flerbostadshus Jag övergår nu fill frågan om kapilalkostnadsfömtsättningarnaför olika kategorier av ägare till hyres- och bostadsrättshus. F. n. lämnas räntebidrag till räntekostnader för lån inom100% av låneunderlaget för bl. a. allmännyttiga företag, inom förbostadsrättsföreningar med kommunalt inflytande och inom för övriga, dvs.enskilda fasfighetsägare m. fl. När jag fortsättningsvis använder begreppetenskilda fastighetsägare avser jag de fastighetsägare som erhåller bostadslån medlåneandel enligt 28 § bostadsfinansieringsförordningen (1974:946), dvs. främstenskilda personer och enskilda förelag. För enskilda fastighetsägare beräknades tidigare lån ochräntebidrag på ett underlag som motsvarade av låneunderlaget. I syfte attöka konkurrensen mellan de olika företagsformerna höjdes den övre gränsen förlån och bidrag år (prop. 1976/77: 100 bil. 16, CV 1976/ 77: 18, rskr1976/77: 187). Sedan denna ändring gjordes har den allmänna räntenivånstigit avsevärt, vilket har försämrat konkurtensfömtsättningarna för deenskilda fastighetsägarna. Prop.1981/82:124 17 Ävenvid relativt ringa eller inget krav på förräntning av den egna kapitalinsatsenär det svårt för enskilda fastighetsägare att få kapitalkostnadstäckning vidnormalt hyresuttag. Det möjliga hyresuttaget baseras genom bmksvärdesystemet iprincip på hyrorna i de allmännyttiga företagen. Mot denna bakgmnd anserjag att kapitalkostnadsförutsättningarna för enskilda fastighetsägare måsteförbättras när del gäller framtida ny- och ombyggnader. En möjlighet till detta äratt höja såväl låneandelen som räntebidragsunderlaget för enskildafastighetsägare. Jag anser det dock rimhgt att man för denna låntagarkategoribibehåller kravet på egen kapitalinsats. Problemet bör i stället lösas så vid räntebidragsberäkningen beaktar vissa kapitalkostnader för den egnainsatsen. Jag föreslår därför atträntebidrag, i de fall där bostadslån lämnas inom av låneunderlaget,beräknas på ett underlag som motsvarar av låneunderlaget. Räntebidrag förden del av detta underlag som överstiger bör därvid beräknas medutgångspunkt i gällande bosladslåneränta. Ändringarna bör träda i kraft den 1juli 1982 men få tillämpas också i låneärenden i vUka preliminärt beslut ombostadslån meddelas fr.o.m. dagen efter propositionens överlämnande tillriksdagen. Dettaförslag medför ökade räntebidrag med ca /m' vid dagens ränteläge. För en genomsniltslägenhetmedför detta ca /mån i ökade räntebidrag. Förslaget medför ökadbelastning på räntebidragsanslaget jämfört med dagens regler med ca 6 milj.kr.under /86. 3.3Införande av en hyreshusavgift Enhöjning av de garanterade räntorna leder, som jag har nämnt, till enallmän höjning av hyresnivån. Även fastighetsägare som inte får några ökadekostnader i form av minskade räntebidrag kan höja sina hyror. Detta gällerframför allt fastighetsägare med hus byggda -räntebidragssystemetomfattar hus byggda och . För bostadsrättsföreningar i husbyggda uppstår motsvarande fördelar, som medför ökande priser påbostadsrättslägenheter. Det är enligt minmening inte skäligt att vissa fastighetsägare skall kunna tillgodogöra sigökade hyresintäkter eller ökade fastighetsvärden genom att andrafastighetsägare får ökade räntekostnader på grund av extra upptrappningar avde garanterade räntorna. Jag anser därför att åtgärder bör vidtas för attmotverka denna effekt av upptrappningarna. Detta kan dock inte ske inom ramenför finansieringssystemet. I samråd med chefen för budgeldepartementet har jagövervägt olika möjligheter att komma till rätta med problemet genom ändringarav skattereglerna. Jag har därvid funnit att det mest ändamålsenliga är attinföra en särskild avgift för hyres-2 1981/82. 1981/82:124 18 och bostadsrättshus byggda . Jag förordar därföratt en sådan avgift införs. I första hand bör avgiften beröra flerfamiljshussom inrymmer bostadslägenheter. För atl undvika olika gränsdragningsproblemoch skillnader i kostnadsfömtsättningar bör avgiften även omfatta lokalhus.Avgiftens storlek bör relateras till fastigheternas taxeringsvärden. När delgäller den tidsmässiga avgränsningen bör inte fasUghetens byggnadsår varaavgörande utan det s.k. värdeåret som används i beskattningssammanhang. Chefenför budgeldepartementet kommer senare atl redovisa ett förslag till avgiftensnärmare utformning (bil. Beträffande avgiftens storiek bör utgångspunkten vara atli möjlig mån neutralisera den nyssnämnda effekten av de extra upptrappningarnaav de garanterade räntorna. Upptrappningarna av de garanterade räntorna kanberäknas medföra en kostnadsökning för pä ca /mår 1983, ca /m för vart och ett av , dvs. totalt ca12,/m. En avgift på av taxeringsvärdet för fasfighe-ter med etttidigare värdeår än 1958 kan beräknas medföra kostnadsökningar för berörda husi storleksordningen /m, dvs. i nivå med effekterna av upptrappningarnaav de garanterade räntorna för de allmännyttiga bostadsföretagen. En successivupptrappning av avgiften till synes sålunda lämplig. I följandetabell redovisas effekterna av en avgift på , 1,och år1985. I tabellen redovisas också de genomsnittliga effekterna för SABO-företagenav avgiften och de föreslagna extra upptrappningarna av de garanteraderäntorna. Är 1984 Total effekt kr./m- kr./m kr./m Hus med ett tidigare värdeår än ' 4,50-7,20 2,25-3,60 2,25-3,609,00-14,40 Genomsnitdig effekt för SABO-företagen, inkl. de extra höjningarna av de garanterade räntorna 7,15 4,35 4,35 15,85 ' Beräkningarna bygger bl. a. på uppgifter om de genomsnittligataxeringsvärdena för hus med olika ålder. Mot denna bakgmnd förordar jag att avgiften fastställstill . bör avgiften fastställas fill resp.1,5%. Som framgår av mitt förslag bör avgiften i princip endastberöra äldre hus utanför räntebidragssystemet. Kopplingen till begreppet värdeår,som används i beskattningssammanhang, kan dock enligt vad jag har erfarit iundantagsfall medföra atl även hus för vilka räntebidrag lämnas kan komma attberöras av den föreslagna avgiften. För dessa fall bör det vara möjligt attmedge undantag från de extra höjningar av de garanterade 1981/82:124 19 räntornai fråga om flerbostadshus, som jag förordade. Jag föreslår att regeringenutverkar bemyndigande atl få besluta om erforderliga undantag idetta syfte. Statens inkomster av denföreslagna avgiften kan beräknas till ca 490 milj. kr. Förvart och ett av de två följande åren ökar inkomsterna med ytterligare ca 245milj. 3.4Ändrade regler för bostadsbidrag Vägledandeför utformningen av reglerna för de statliga och slatskpm-munalabostadsbidragen fill barnfamiljer m.fl. har varit dels defördelningspolitiska strävandena att styra stödet till de hushåll som harstörst behov av bidrag, dels de bostadspolitiska strävandena att göra detmöjligt för inkomstsvaga hushåll att hålla sig med en modern bostad som ärtillräckligt stor för familjens behov. Dessa strävanden börenligt min mening alltjämt ligga till gmnd för bostadsbidragen. Som jag anfördetidigare bör de minskade generella bostadssubventioner som jag förordadekompenseras med reala ökningar av bostadsbidragen. Jag anser att ytterligareca 200 milj. kr., utöver vad som erfordras för att kompensera förpenningvärdeförändringen, bör anslås till bostadsbidrag såväl som åren1984 och 1985. har ocksåi sin anslagsframställning för nästa budgetår framhållit att bostadsbidragenbör ökas realt i värde och att tyngdpunkten i bidragsgivningen börförskjutas ytterligare mot familjer med barn och stora bostadsutgifter.Styrelsen lämnar i anslagsframställningen en redpgörelse över bidragsgivningenspmfattning . Av redpgörel-sen framgår att antalet hushåll medbostadsbidrag har minskat. Minskningen har inträffat inomgrupperna makar med barn och hushåll utan barn. Antalet ensamstående med barnhar varit i stort sett oförändrat. I relation till alla hushåll med barn harandelen med bostadsbidrag ökat bland hushåll med tre barn eller flera, medanden har minskat för hushåll med ett eller två barn. Dettotala antalet hushåll med bostadsbidrag uppgick 397000. Avdessa var 341000 barnhushåll. Det innebär att ungefär en tredjedel av allabarnhushåll har bostadsbidrag. Av alla ensamstående med barn beräknas omkring80% ha bostadsbidrag, medan av antalet makar med barn harbostadsbidrag. Desenare årens regeländringar har i huvudsak syftat till att bostadsbi-dragstagarnasom kollekfiv skall kompenseras för penningvärdeförsämringen som enomfördelning skall ske med hänsyn fill hushållens försörjningsbörda. Dessaomfördelningar har bidragit till att antalet hushåll utan barn som fårbostadsbidrag har minskat. Den minskning av antalet makar med barn som harbostadsbidrag som styrelsen redovisar får däremot främst tillskrivasreallöneökningar och ökningar i förvärvsfrekvens Prop.1981/82:124 20 En förbättrad kontroll av att bidragen utgår i enlighetmed reglerna torde också ha haft betydelse i sammanhanget. Vissasärskilda besparingar inom bostadsbidragssystemel som jag tidigare redovisadehar haft andra syften (prop. 1980/81:100 bil. 16, CU 1980/ 81:29, rskr1980/81:244). De har inneburit följande. Kostnaden för avskrivning beaktasinte längre när den bidragsgrundande bostadskostnaden för boende i egnahemfastställs. Syftet med ändringen var att göra bidragets storlek oberoende avom bostaden upplåts med hyresrätt eller äganderätt. Vidare har inkomstgränsenför oreducerade bidrag till ensamstående sänkts. Genom denna ändring harbidragssystemet bättre anpassats fill hur många som skall leva på en viss giveninkomst. Vidare läggs hälften av de studiemedel som ett hushåll uppbärtill den bidragsgmndande inkomsten. Härigenom åstadkommer man större rättvisamellan studerande och förvärvsarbetande med samma tillgängliga resurser. Senarehar också beslutat (prop. 1981/82:30 bil. 8, CU 1981/82: 3, rskr1981/82:30) aU statskommunala bpstadsbidrag som utfyllnad till kommunaltbostadstillägg till folkpension inte skall lämnas från och med år 1982.Bakgrunden till detta beslut var alt antalet pensionärer som var berättigade tilldetta bidrag kraftigt hade minskat till följd av höjda kommunalabostadstillägg, och att administrationskostnaderna för bidragen var nästan likastora som det sammanlagda bidragsbeloppet. Medhänsyn till det arbete som pågår inom bosladsbidragskommitlén anser bostadsstyrelsenatt ändringar av reglerna för bör göras inom ramen för bidragensnuvarande principiella utformning. De förbättringar som styrelsen föreslårinnebär enligt styrelsen ökade möjligheter att bibehålla en redan uppnåddbostadsstandard. De ger också en viss, men svårbedömbar stimulans tillefterfrågan på ny- eller ombyggda lägenheter med höga priser. Bostadsbidragskommitténkommer enligt uppgift alt avlämna sitt betänkande . Dess förslagkan därför inte läggas till gmnd för regeländringar för , eftersomsådana bör beslutas av . I likhet med styrelsen anserjag därför att ändringar i syfte att ytterligare styra stödet mot hushåll medstor försörjningsbörda och höga bostadskostnader bör göras inom ramen förbidragens nuvarande principiella utformning. Jagtar först upp frågan om de hyresgränser inom vilka statsbidrag lill statskommunahbostadsbidrag skall lämnas. Styrelsenkonstaterar i sin anslagsframställning att av bidragslagarna hade avbarnfamiljerna och av hushållen utan barn bostadsutgifter somöversteg gällande övre hyresgränser. Bland barnfamiljerna var denna andelhögst för hushåll med två barn, nämligen . Styrelsen anser atttrångboddhetsnormen, två boende per rum utöver kök och vardagsmm, är föråldradoch föreslår därför att de övre hyresgrän-serna differentieras för varje barnoch höjs generellt så att de bättre 1981/82:124 21 anpassas till hushållens behov. Styrelsen föreslårföljande övre hyresgränser att gälla fr. o. m. . Övre hyresgräns Ökning kr/mån kr/mån Ensamstående utan barn Makar utan barn Familjer med 1 barn " 3 " 4 " Dämtöver föreslår styrelsen att den nedre hyresgränsenhöjs med . De fördelningspolitiskasträvandena alt i störte utsträckning styra bidragen till hushåll med stor försöijningsbördakan inom ramen för nuvarande bidragssystem tillgodoses genom att den nedre hyresgränsenhöjs och genom att en större del av bidraget Läggs på det statligabostadsbidraget. Den nedre hyresgränsen är nämligen densamma för alla hushålloberoende av försörjningsbördan, medan det stafliga bostadsbidraget ökar medantalet barn i hushållet. Jag anser därför att den nedre hyresgränsen bör höjasnågot mer än vad som motiveras av bostadskostnadsutveckUngen under innevarandeår. Jag förordar att den höjs med /mån fill /mån. Jag återkommerstrax till nivån för det statliga bostadsbidraget. Beträffandede övre hyresgränserna anser jag att styrelsens förslag atl differentiera hyresgränsernaefter vaije barn bör prövas först när bostadsbidragskommitténs förslagföreligger. Jag förordar alltså att hyresgränserna t. v. i huvudsak skallknyta an till gällande definition av vad som skall anses vara en godtagbarutrymmesstandard. De övre hyresgränserna för barnfamiljerna bör dock höjas medtanke på de bostadskostnadsökningar som kommer att ske innan mina här fiamlagdaförslag kan träda i kraft. För att stödet skall styras till de hushåll som harstörst behov av det anser jag att höjningen bör vara högre för familjer med treeller flera barn. För hushåll utan barn föreslår jag med hänvisning fill deninriktning av stödet som jag har förordat oförändrade övre hyresgränser. Jag föreslåratt de övre hyresgränserna bestäms fill följande belopp. Övre hyresgräns Ökning kr./mån. kr./mån. Ensamstående utan barn Makar utan barn Hushåll med 1-2 bani Prop.1981/82:124 22 Deövre hyresgränserna för kommer därmed för hushåll med ett eller tvåbarn att ligga och för större hushåll nivå. Detförhållandet, som styrelsen har pekat på, att en stor andel av hushållen medtvå barn har bostadsutgifter som överstiger den övre hyresgränsen kommer attkvarstå även om detta förslag genomförs. Att dessa hushåll har högabostadsutgifter beror emellertid i betydande utsträckning på atl de har enstörre bostad än vad bostadsbidragen avser atl stödja. Detta förhållande bördärför beaktas i anslutning till den mer genomgripande prövning avbidragssystemets inriktning som bostadsbidragskommitténs förslag kommer attföranleda. Deändrade hyresgränser som jag nu har förordat innebär för familjer med barn, somår 1983 har eller kommer att få bostadskostnader över den övre hyresgränsen,att det statskommunala bostadsbidraget ökar. För hushåll utan barn minskarbidraget med /mån. Även för barnfamiljer med en bostadskostnad undernuvarande övre hyresgräns minskar bidraget till följd av den höjda nedre hyresgränsen.Barnfamiljerna bör som jag nämnde kompenseras genom att det statligabostadsbidraget höjs. Det uppgår f. n. till . per barn och år.Bostadsstyrelsen föreslår att detta bidrag höjs med . perbarn och år. Jag anser atl det statliga bostadsbidraget bör höjas mer, så altdet totala bostadsbidraget bättre anpassas till hushållens försöijningsbörda änf. n. och sä att barnfamiljerna kompenseras för de minskade generellabostadssubventioner som jag har föreslagit. Jag förordar alt bidraget höjsmed . per barn och år till . Genom denna höjning kommer ävenflertalet barnfamiljer med bostadskostnader under den övre hyresgränsen attkompenseras för den höjning av den nedre hyresgränsen som jag har förordat. Familjermed minst två barn kompenseras helt. Jagövergår nu till reglerna för inkomstprövningen. Enligt gällande reglerreduceras bidragen av inkomsten . för ensamstående ulanbarn, . för ensamstående med barn, . för makar utan barn och41000 kr. för makar med barn. För hushåll som har en inkomst över 62000 kr.reduceras bidraget över denna gräns. anser atlinkomstgränserna bör höjas för barnfamiljerna med med hänsyn tillinflationen. Den övre inkomstgränsen bör enligt styrelsen höjas med 2 000 kr.därutöver. Syftet är atl undvika att alltför många hushåll får vidkännas dehöga marginaleffekter som följer av atl bidragen reduceras . Styrelsenföreslår att den nedre inkomstgränsen för makar och ensamstående med barn höjsmed . Den övre inkomstgränsenföreslås höjd med . För hushåll utan barn föreslås inga ändringari gällande inkomstgränser. Somjag har framhållit bör en störte hänsyn tas fill hushållensförsörjningsbörda genom alt det statliga bidraget höjs kraftigt. I rådande ekonomiskasituation är det också nödvändigt med en sådan inkomst- 1981/82:124 23 prövning av bidragen att de förbättringar som genomförskommer de hushåll till del, som har de största behoven. Mot denna bakgrund harjag funnit att inkomstgränserna inte bör ändras.