prop · G503193 · 1981-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1981/82:193 om en övre åldersgränsför antagning till läkarlinjen m.m. Regeringenföreslår att antaga de förslag som har upptagits i bifogade utdrag avregeringsprotokoll. Ipropositionen föreslås att en övre åldersgräns skall gälla vid antagning till läkarlinjen.För att få antas skall sökanden fylla högst under det kalenderårutbildningen börjar. Vidareföreslås att högskolelagen ändras så att regeringen får meddela föreskrifter omtillfällig avstängning av studerande från utbildning. 1 1981/82. 1981/82:193 2 Lagom ändring i högskolelagen (1977:218) Härigenomföreskrivs i fråga om högskolelagen (1977:218) dels att 10 § skall ha nedanangivna lydelse, dels att i lagen skallinföras en ny paragraf, 9a§, av nedan angivna lydelse. Riksdagenkan bestämma att till viss grundläggande högskoleutbildning får antas sökandeendast under förutsättning av alt de ej har uppnått viss levnadsålder närutbildningen börjar. 10§ Densom uppfyller föreskrivna behörighetsvillkor har rätt att bli antagen somstuderande till utbildning inom högskolan, om ej annat följer av beslut ellerföreskrift som avses i 11, 12 eller 13 §. Regeringenfår meddela föreskrifter om tillfällig avstängning av studerande som harantagits till utbildning inom högskolan. Dennalag träder i kraft den . Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden , , , Åsling, Söder, , Wirtén.Andersson. , , , , Elmstedt, Ahrland, Proposition om en övre åldersgräns för antagning tillläkarlinjen m. m. 1 En övre åldersgräns för antagning till läkarlinjen Enligt beslut (prop. 1975:9, UbU1975:17, rskr 1975:179) om reformering av högskoleutbildningen m.m. tillämpas fr.o.m.den nya regler för tillträde till huvuddelen av den grundläggandehögskoleutbildningen. Även personer med begränsade utbildningsmeriter ärdärmed på grundval av arbetslivserfarenhet behöriga att antas tillhögskoleutbildning. Nägon övre äldergräns för antagning finns inte. Regeringenhar uppdragit åt universitets- och högskoleämbetet (UHÄ)att utreda frågan om en övre åldersgräns för antagning till längregrundläggande högskoleutbildning. Frågan om en sådan åldersgräns för antagning fillläkarlinjen skulle därvid behandlas med förtur. UHÄ har i skrivelse den 3 mars1982 redovisat uppdraget. Skrivelsen bör fogas till protokollet i detta ärendesom bilaga I. Ett av syftena med högskolereformen var att breddarekryteringen till högskoleutbildningen. Genom de nya behörighets- ochurvalsregler vid antagning till högskolan som trädde i kraft den I juli 1977fick äldre sökande möjlighet att på grundval av arbetslivserfarenhet vinna fillträdetill högre utbildning. För den enskilde innebar detta att den som tidigareendast hade fått en mer begränsad utbildning nu kunde få tillgång till Prop.1981/82:193 4 Dessutom skapadesmöjligheter till fortbildning och vidareutbildning för dem som bedömde dettavara viktigt för bl.a, fortsatt yrkesverksamhet. För samhället var en sådanreform angelägen, eftersom det gällde att genom utbildning ta till vara denresurs som äldre yrkesverksamma utgjorde som åldersgrupper somtidigare inte fått del av högre utbildning nu kunde ges möjlighet till sådanutbildning. 1 den allmänna debatten om behörighet och urval tillgrundläggande högskoleutbildning har frågan om de studerandes ålderkoncentrerats till den längre sammanhängande utbildning som ges på de allmännautbildningslinjerna och då framför allt till de linjer där konkurrensen omutbildningsplatserna varit härd . I första hand har intressetriktats mot läkarlinjen. Åldersfördelningenbland de antagna till olika utbildningslinjer varierar inom vida ramar men har hittillsvisat sig relativt över tiden. En redovisning av åldersfördelningenbland antagna till utbildningslinjer inom högskolan lämnades i proposition1979/80:158 om ändringar i reglerna för tillträde till högskoleutbildning. Avdem som antogs till utbildningslinjerna inom sektorn förutbildning för tekniska yrken var under . En procent var elleräldre. Motsvarande andelar inom sektorn för utbildning för vårdyrken, såvittavser statlig högskoleutbildning, var resp. . De antalsmässigt störstautbildningarna inom sektorn är läkarlinjen och tandläkariinjen. För läkariinjenvar antalet antagna i nu nämnda åldersgrupper i absoluta tal 208 resp. . De avriksdagen beslutade riktlinjerna för urval till högskoleutbildning,vilka skall tillämpas första gången vid antagningen ,innebär bl.a. att andelen ungdomar som antas till olika linjer skall öka ochatt meritvärdet av arbetslivserfarenhet i förhållande till betygsmedelvärdetsänks (prop. 1979/80: 158, UbU 1979/80:38. rskr 1979/ 80: 424; prop. 1980/81:184, UbU 1980/81:39, rskr 1980/81:418). I proposition 1979/80: 158 tog jag upp frågan om en högstaålder för antagning. Jag anförde då att det knappast fanns anledning att sättaen övre gräns för tillträde till högskoleutbildning men att det var viktigt attdenna fråga följdes med uppmärksamhet i fortsättningen. I åretsbudgetproposition (prop. 1981/82: 100 bil. 12) behandlade jag frågan om detökande antalet ungdomar i högskoleälder och föreslog medanledning härav fler nybörjarplatser i högskolan. I detta sammanhang berördejag också frågan om möjligheterna för sökande till högskoleutbildning attgenomgå en lång sådan utbildning trots att vederbörande endast har ett fåtalår av sin yrkesverksamma tid framför sig efter avslutad utbildning. Jaguttalade då att den frågan enligt min mening nu måste ägnas skärptuppmärksamhet. Regeringen har sedermera uppdragit åt UHÄ att utredafrågan om en Prop.1981/82:193 5 övre åldersgräns för antagning till längre grundläggandehögskoleutbildning, varvid frågan om en sådan åldersgräns för läkarlinjenskulle behandlas med förtur. UHÄ har undersökt åldersfördelningen bland sökande ochantagna till läkarlinjen. Fr.o.m. härtill läkarlinjen antagits43 personer som vid antagningen var eller äldre och 143 personer . Enligt UHÄ:s mening är det vanskligt att bedöma vilkaeffekter i form av förändring av ålderssammansättning av gruppen antagna tillläkarlinjen som ett införande av en övre åldersgräns ger. UHÄ anser att ettställningstagande i frågan bör ses som temporärt, intill dess frågan om en övreåldersgräns kan beredas på ett bredare och fylligare underiag. UHÄ finner det naluriigtatt när frågan om en åldersgräns för läkarlinjen övervägs, anknyta till dengräns som gäller för rätt till studiemedel. För egen del får jag anföra följande. Frågan om förändringar i de principiella grunderna förbehörighets- och urvalsreglerna för högskolan bör prövas i samband med attställning tas till gymnasieutredningens förslag (SOU 1981:96) En reformeradgymnasieskola. I en del avseenden kan emellertid behörighets- ochurvalsreglerna behöva justeras beroende på vunna erfarenheter. Flera sådanaförändringar har beslutats . Införande av en övreåldersgräns för längre grundläggande högskoleutbildning i allmänhet är en frågasom jag anser bör övervägas senare, då UHÄ hunnit redovisa sitt uppdrag i dennadel. För läkarlinjens del anser jag emellertid att frågan om åldersgräns börprövas . Läkarutbildningen är en av de längsta grundläggandeutbildningarna inom högskolan. Den tar stora resurser i anspråk när det gällerutbildningen såväl i teoretiska som i kliniska ämnen. Efterfrågan på utbildningenfrån de enskildas sida är mycket stor. Utbildningen leder fram till ett klartdefinierat yrkesområde. Det finns enligt min mening anledning kräva att den somantas till utbildningen på läkarlinjen efter avslutad utbildning skall ha ettantal yrkesverksamma år framför sig, innan han eller hon uppnår pensionsåldern.Jag anser därför att det är rimligt att en övre åldersgräns sätts för tillträdetill läkarlinjen. Det kan diskuteras om en sådan åldersgräns bör sättas vid45 år, en åldersgräns som UHÄ finner naturlig, eller om en lägre åldersgräns,t. ex. , bör komma ifråga. Om gränsen sätts vid , förändrasnaturligtvis ålderssammansättningen hos de studerande mera, somantalet yrkesverksamma år för de utbildade stiger. Jag är emellertid inteberedd att på det underlag som föreligger f.n. förorda en lägre åldersgräns än45 år. En lägre åldersgräns bör övervägas när UHÄ redovisat uppdraget i sinhelhet om en övre åldersgräns för längre grundläggande högskoleutbildning. Däkan det vara möjligt att vid ställningstagandena också beakta konsekvenserna avde nya urvalsreglerna som skall tillämpas fr.o.m. antagning tillhögskoleutbildning som börjar . 1981/82:193 6 Frånoch med den antagning som äger rum bör sökande få antassom fyller högst det kalenderår utbildningen börjar. Genom individuelldispensprövning bör det vara möjligt att fillgodose utbildningsönskemäl hos demsom , t.ex. genom kompletterande studier, förbereder sig förutbildningen. Det har inte varit möjligtför UHÄ att undersöka det faktiska utbildningsbehovet hos äldre sökande tillläkarlinjen. UHÄ utesluter inte att dessa ibland behöver inte en fullständigutbildning på läkariinjen utan snarare en begränsad utbildning inom området.Samtidigt konstaterar UHÄ att flera äldre antagna avbrutit sina studier. Ettsamband mellan dessa förhållanden kan enligt min mening inte uteslutas. Jagförutsätter att ämbetet i sitt fortsatta arbete med frågan om övre åldersgränsstuderar dessa förhållanden och lägger fram eventuella förslag fill åtgärder. Jagföreslår att regeringen inhämtar godkännande av vad jag har förordatom en övre åldersgräns för antagning till läkarlinjen. 1 högskolelagen bördärför införas en ny paragraf, 9a§, av innebörd att kan bestämma omviss högsta ålder som viUkor för att få antas till viss utbildning. Förslag tillsådan ändring av högskolelagen har upprättats inom ochbör fogas till detta protokoll. 2 Ändring i högskolelagen Förordningen(1977:826) om tillfällig avstängning av studerande vid högskoleenhet trädde ikraft . upphävdes disciplinstadgan (1958:327) förde studerande vid rikets universitet och vissa andra läroanstalter. Enligtförordningens bestämmelser får studerande vid statlig högskoleenhet avstängasfrån enheten om han med otillåtna hjälpmedel eller påannat sätt försökt vilseleda vid prov eller har stört eller hindratundervisningen vid högskoleenheten. Under pågående avstängning fär denstuderande inte deltaga i undervisningen eller annat arbete. Han får inteheller undergå prov. Ärenden om avstängning handläggs av en särskilddisciplinnämnd. UHÄhemställde hos regeringen om en översyn av de gällande disciplinbestämmelserna.Framställningen gjordes i anledning av en skrivelse från Svenska akademiskarektorskonferensen i vilken bl.a. framfördes önskemål om att dels "återinföravarningsinstrumentet vid små förseelser, dels medge längre avstängningsstraffvid grova förseelser". Regeringenuppdrog åt UHÄ att i samråd med i frågan sakkunniga inomhögskolan företa en översyn av förordningen. Regeringenhar vidare uppdragit åt ämbetet att utarbeta förslag tillregler för att skilja studerande från högskoleutbildning. Prop.1981/82:193 7 regler kommer att innebära mer allvarliga ingrepp i denenskildes personliga förhållanden än vad en avstängning med tillämpning avdisciplinbestämmelserna utgör. Detta senare uppdrag är ännu ej slutfört. Efterremissförfarande har UHÄ i skrivelse avlämnat sitt förslagtill regeringen. Förslaget innebär i förhållande till nu gällande bestämmelseri huvudsak den ändringen att den disciplinstadga givna möjlighetenatt ge muntlig varning återinförs samt att avstängning kan gälla undersammanlagt högst . Bestämmelserna bör enligt UHÄ:s mening görastillämpliga även på högskoleutbildning. Det är angeläget att fusk och störande eller hindrande avundervisning m.m. i högskolan kan beivras pä ett effektivt och ändamålsenligtsätt. Detta torde bäst uppnås genom ett sanktionssystem som ger möjlighet tillnyanserade motåtgärder. UHÄ: s förslag att återinföra möjligheten att utdelavarning vid smärre förseelser synes mig därför väl övervägt. Detsamma gällerförslaget att införa möjlighet till avstängning på upp . Försynnerligen grova fall som t. ex. plagierande av uppsats eller upprepadeförseelser torde nämligen än nuvarande tremånader behövas för att vara tillräckligt avskräckande. Jag vill i dettasammanhang erinra om att disciplinstadga medgav möjlighet till relegation,vilket innebar att den studerande avskildes från läroanstalten och att hanunder högst inte utan tillstånd av universitetskanslern fick inskrivasvid denna eller annan läroanstalt. Enligt min mening är det vidare naturligt attdisciplinbestämmelserna även skall omfatta högskoleutbildning. Enligt 8 kap. 3 § regeringsformen skall föreskrifter om förhållandetmellan enskilda och det allmänna, som gäller åligganden för enskilda eller iövrigt avser ingrepp i enskildas personliga eller ekonomiska förhållanden,meddelas genom lag. Utan hinder härav kan emellertid regeringen efterbemyndigande i lag med stöd av 8 kap. 7 § första stycket 6 regeringsformenmeddela föreskrifter avseende undervisning och utbildning. I propositionen om följdlagstiftning med anledning av dennya regeringsformens bestämmelser om normgivning (prop. 1975:8 s. 81) anfördeföredraganden att föreskrifter om gymnasieskolan mot bakgrund av att denna ärfrivillig inte kan anses innefatta sådana åligganden för eleverna och inteheller avse sädana ingrepp i övrigt i elevernas personliga eller ekonomiskaförhållanden som anges i 8 kap. 3 § regeringsformen. Enligt min mening ärmotsvarande synpunkter tillämpliga också för högskolans del. I I0§ högskolelagen (1977:218) stadgas emellertid att densom uppfyller föreskrivna behörighetsvillkor har rätt att bli antagen somstuderande till utbildning inom högskolan, om ej annat följer av beslut ellerföreskrift som 1981/82:193 8 avsesill, 12 eller 13 §. Högskolelagen innehåller inte något bemyndigande förregeringen att utfärda föreskrifter rörande disciplinära förseelser i högskolan.Det bör få ankomma på regeringen att besluta om införande av disciplinbestämmelseri huvudsaklig överensstämmelse med UHÄ:s förslag. Med hänsyn tillbestämmelserna i högskolelagen anser jag att regeringen börinhämta bemyndigande. Detta bör lämpligen ske genom en kompletteringav den nämnda paragrafen. Förslag till sådan ändring av högskolelagen harupprättats inom och bör fogas till detta protokoll. Medhänvisning till vad jag har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen delsatt anta ett inom upprättat förslag till lagom ändring i högskolelagen (1977:218), dels att godkänna vad jag har förordatom en övre åldersgräns för antagning till läkarlinjen. Regeringenansluter sig lill föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att antaga de förslag som föredraganden har lagtfram. 1981/82:193 9 UNIVERSITETS- OCH HÖGSKOLEÄMBETET Byrån för centralantagning , lE Reg.nr. Frågan om övre åldersgräns för antagning till läkarlinjen 1 Uppdraget Genom beslut har regeringen uppdragit ät UHÄatt utreda frågan om en övre åldersgräns för antagning till längregrundläggande högskoleutbildning. Denna fråga skall, vad gäller läkarlinjen,behandlas med förtur och redovisas inom sådan tid att ett eventuellt förslaghärom kan föreläggas under innevarande . UHÄ redovisar idenna skrivelse sina överväganden beträffande läkarlinjen. Frågan om en övre åldersgräns för antagning berörenskildas möjligheter till högskoleutbildning och måste därför behandlas medhänsynstagande till en rad olika principiella och praktiska - faktorer, somtill en del kan variera från utbildning till utbildning. Medan en undreåldersgräns inte är ovanlig (t. ex. i fråga om vissavårdutbildningar och konstnärliga utbildningar) har någon övre åldersgräns,såvitt känt, inte förekommit inom svensk högskola. Detta understrykerfrågans känsliga natur. Uppdraget till UHÄ kräver, mot denna bakgrund, ettomfattande utredningsarbete, om beslut i hithörande frågor skall kunna fattaspå grundval av ett tillräckligt fast sakunderlag. Några principiella skäl attbehandla läkarlinjen särskilt finns enligt UHÄ:s mening inte. Föreliggande särredo-visningavseende läkarlinjen har därtill måst göras under stark tidspress och hardärför inte det djup och den bredd som borde krävas som underlag för ett beslutav statsmakterna i frågan. UHÄ vill i detta läge understryka, att de ställningstagandenav statsmakterna som denna skrivelse kan leda till bör ses som temporära intilldess frågan om åldersgräns kan behandlas på ett bredare och fylligare underiag. 1981/82:193 10 Frågan om en högsta ålder för antagning - med syftning påhögskolan i stort - behandlades i prop. 1979/80: 158. För läkariinjens delredovisas följande andelar för vissa högre åldersgrupper av det totala antaletantagna. Utbildningsministern påpekade i anslutning härtill atttillgänglig statistik visade att inför ht 1979 19 studerande antogstill läkariinjen, varav tre , vilka uppgifter ställdes mot att totaltöver I 000 studerande antas per läsår till linjen. Det framhölls som enslutsats av anförda förhållanden att det knappast fanns anledning att sätta enövre åldersgräns för tillträde till högskolan, en gräns som dessutom kunde blisvår att tillämpa. underströks emellertid vikten av att åldersfråganföljs uppmärksamt. Om en markant ökning inträffar av andelen antagna och däröver i långa, kraftigt efterfrågade utbildningar kan, anfördeutbildningsministern, anledning föreligga att överväga en högsta åldersgränsför antagning. UHÄ har att följa denna utveckling och vid behov föreslålämpliga åtgärder. UHÄ har mot angiven bakgrund uppmärksammatåldersfördelningen från antagning till antagning. Någon markant ökning avandelen äldre antagna har inte inträffat, varför UHÄ för sin del inte funnitanledning att föreslå några åtgärder i form av t. ex. en åldersgräns. UHÄ ser det nu meddelade uppdraget som ett uttryck för attregeringen skärpt sin hållning i frågan och är angelägen om att enåldersgräns införs i vart fall för antagning till läkariinjen. 3 Åldersfördelningen bland sökande och antagna tillläkarlinjen UHÄ har sammanställt uppgifter om fördelning pååldersgrupper bland sökande och antagna till läkarlinjen ht 1977-vt1982, dvs. för hela den tid under vilken nu gällande bestämmelser om behörighetoch urval tillämpats. Uppgifterna redovisas i nedanstående tabell. Deåldersgrupper som UHÄ - mot bakgrund av vad som anfördes i prop. 1979/80: 158 -särskilt uppmärksammat är grupperna samt . Ett skäl attsärskilt uppmärksamma den sistnämnda gruppen är bestämmelsen i studiestödslagen(1973:349) att i normalfallet studiemedel får utgå för kalenderhalvår sominfaller senast under det år då den studerande fyller 45 är (4 kap. 9 §). Somframgår av tabellen har, , totalt 43 personer som är elleräldre antagits till läkarlinjen. Antalet sökande i denna åldersgrupp var undersamma period 100. I är var antalet antagna totalt 143 (av314 sökande). De berörda åldersgruppernas andel av de antagna har, som framgårav tabellen, genomgående varit marginell, även om ett något större antal äldrevunnit inträde under de två första höstterminerna efter de nya fillträdesreglernasikraftträdande (ht 1977 och ht 1978). Någon tillväxt av de bådaåldersgruppernas andelar av det totala antalet utbildningsplatser påläkarlinjen har - som redan nämnts - inte kunnat konstaterats sedan vt 1980,den i prop. 1979/80:158 angivna utgångspunkten för en uppföljning av denfortsatta utvecklingen. Ser man till den totala andelen under den redovisadeperioden finner man att de som var (alltså båda de härbehandlade åldersgrupperna) utgjorde av de sökande. Andelensökande under var . Av dessa unga sökande har elva procentantagits till linjen mot av den äldsta gruppen sökande (ochäldre). 4 De äldres utbildningsbakgrund m. m. Fören belysning av frågan om en övre åldersgräns för antagning bör också deantagnas behörighets- och utbildningsbakgrund uppmärksammas. Denna fråga harendast kunnat redovisas som en fördelning på Prop.1981/82:193 12 kvotgrupper, vilket ändå i grova drag ger en bild avvilken behörighetsgrund som de antagna åberopat. I nedanstående tabellredovisas fördelningen på kvotgrupper bland antagna till läkarlinjen iåldersgruppen . tillfälle lA IB 2A 2B 3 4A 4B Uti Ht-77 - 2 - - - Vt-78 _ 4 1 - - Ht-78 - 3 - - - Ht-79 - 1 - - - Vt-81 - 1 - - - Ht-81 - I - - - Totalt - 12 1 - - 9 13 Av tabellen framgår all kvotgrupperna IB och 4B är destörsta vad gäller antagna i åldersgruppen, medan kvotgrupperna IA och 2Aliksom grupp 3 uppvisar prakfisk taget inga antagna i den berördaåldersgruppen. Detta är, vad gäller fördelningen mellan A- och B-grupperna,inte förvånande med tanke på att poäng för arbetslivserfarenhet ochföreningsmeriter tillgodoräknas i B-grupperna. I grupp 4B antas sökande somockså tillhör annan kvotgrupp, t.ex. 1 eller 2, pä grund av den s.k. dubbelbéhörigheten.Grupp 4A omfattar sådana sökande som endast kan placeras i denna grupp, dvs.gruppen "övriga". Flertalet av dessa torde vara behöriga genom ålderoch yrkesverksamhet enligt 5 kap. 16 § högskoleförordningen (s.k. 25:4-or).Denna grupp utgör drygt en femtedel av de antagna i åldersgruppen. Av de 43 personer i åldern och däröver som sedan1977 antagits till läkarlinjen har mer än halva antalet aldrig påbörjat sinutbildning. Nio personer har avbrutit sina studier eller gjort ett längrestudieuppehåll. Vid det senaste antagningstillfället anmälde sig sex personer,födda eller tidigare. Två av de sökande lämnade återbud före förstaantagningsomgången vid UHÄ. Två sökande antogs, båda inpm kvotgrupp 4. En avde två antagna lämnade återbud. Den andre påbörjade utbildningen men har begärtatt få göra ett uppehåll i studierna. De redovisade förhållandena tyder på att sökande i dennaåldersgrupp inte alltid går "raka vägen" till utbildningen utan attstudierna i många fall får slå tillbaka för annan verksamhet. Antagningstalenavspeglar därför inte vilka utbildningresurser som de äldsta åldersgruppernafaktiskt tar i anspråk. Prop.1981/82:193 13 Verkanav en övre åldersgräns kan inte utan vidare slås fast på nuvarandeutredningsstadium. Som exempel på detta kan anföras antagningen inför vt 1982,då - som ovan nämnts - två personer som var eller äldre antogs. Iåldersgruppen antogs fem personer. Åldersfördelningen bland samtligaantagna i de olika kvotgrupperna framgår av nedanståendetabell. Detär rimligt att anta att, om man vid denna antagning haft en övre åldersgräns på45 år, de två platser som tilldelats sökande som var eller äldre skulleha gått till yngre sökande inom resp. kvotgrupp. Hade i stället den övregränsen legat vid , skulle också de fem platserna i åldersgruppen 40-44 årha övergått till yngre sökande. Därigenom skulle visserligen totalt sett enviss "föryngring" ha skett inom gruppen antagna men däremot kanskeinte en ökad antagning av unga i betydelsen personer som kommer mer ellermindre direkt från gymnasieskolan. Att utestänga de äldsta ger således intenågon säker "vinst" i form av ökad antagning av de yngsta, om nudetta mål eftersträvas. Föratt bli antagen i någon av kvotgrupperna I B eller 2 B, där både betyg ocharbetslivserfarenhet tillgodoräknas, liksom - - föreningsmeriter,krävs så höga poängsummor att yngre sökande med ingen eller obetydligarbetslivserfarenhet eller utan meriter från föreningslivet slås ut, även om dehar höga medelbetyg. Vid antagningen inför vt 1982 låg således minimipoängenför antagning på 6.4 i 1 B och 6,6 i 2 B. Som framgår av tabellen ovan finnsalla sökande , som antagits i grupp I eller 2, i resp. B-grupp. m. antagningen inför ht 1982, gäller andra regler för tillgodoräknande avarbetslivserfarenhet, vilken tillgodoräknas i stället för somför närvarande . Föreningsmeriterna bortfaller helt som poänggivandeurvalsgmnd. Detta innebär att betygen fär en inte obetydligt ökadgenomslagskraft i kvotgrupperna I B och 2 B. Detta kan medföra att andelenäldre antagna minskar. 1981/82:193 14 Enannan fråga som i sammanhanget har viss betydelse, är vilka utbildningsbehovsom äldre sökande i realiteten har. Tidspressen har omöjliggjort enundersökning av detta problem.