prop · G503130 · 1981-12-31 00:00:00 — Om någon fastighetsägare som sökanden ellersökandena har angivit vägrar alt medverka, får frågan om dennes skyldighet atldelta i företagel lösas utifrån ekonomiska och lekniskalämplighetsöverväganden. Delsamma gäller om någon fastighetsägare motsökandenas vilja har begärt att förelaget skall utsträckas till hans faslighet.Härvid får också beaktas Prop,1981/82:130 516 sådana omständigheler som om utvidgningen är förenlig meddet sökta företagets ändamål och inte medför oskäliga kostnadsökningar. Om en fastighetsägare vägrar attmedverka, bör förrättningsmannen pröva om han har beaktansvärda skäl för sininställning. Ett sådant skäl kan vara atl han avser atl på ett ekonomisktfördelaktigt sätt själv ordna markavvattningen på sin faslighet. Del kan ocksåtänkas att nyttan för hans fastighet av någon anledning inte är så påtaglig somför övriga deltagare. I fall som de nu nämnda kan del vara lämpligt alt hansfastighet lämnas utanför företaget. Enligt ulredningen skallundantagsvis också personliga skäl kunna beaktas. Jag kan inte biträda dennauppfattning. Vad som skall utgöra grund för delaktigheten är den objektivanyttan för fastigheten och då måsle ägarens personliga förhållanden lämnasutanför bedömningen. Enligt första slycket tredjemeningen skall ägare av fastigheter som får nytta av företaget delta i detta.Utredningsförslaget stadgar i motsvarande fall deltagandeskyldighet förfastigheten. Det ändrade uttryckssättet, som sammanhänger med utforr-nningen avdeltagandeskyldigheten i 6 och 7 kap., innebär inte någon ändring i sak avbestämmelsens innebörd. Skyldigheten alt delta är alltså sakrällsligt knutenlill innehavet av fastigheten och följer denna vid överlåtelse. Av bestämmelsenföljer också att en nytQanderättshavare, l.ex. enjordbruksarrendalor, inte kanvara sökande till en markavvattning. 1 fråga om väghållare gäller docksärskilda bestämmelser enligt paragrafens andra stycke. Av skäl som har redovisats i denallmänna motiveringen (avsnitt 2.11) har Qärde meningen i första slycket utformats så att begränsningen imöjligheten till ivångsanslutning gäller vid all annan markavvattning ändikning. 1 andra stycket, som saknarmotsvarighet i VL, stadgas elt undantag frän principen atl endastfastighetsägare får delta i markavvatlningsföretag. Av skäl som har anförts iden allmänna motiveringen (avsnill 2.11) skall även väghållare ulan äganderätttill vägmärken kunna anslutas till ett markavvattningsföretag. om vägen medfören avsevärd inverkan på markavvattningsföretaget. Bestämmelsen gäller såvälallmänna som enskilda vägar oavsett om väghållaren har vågrätt eller servitutsrätttill vägmärken. I fråga om deltagandet gäller i övrigl bestämmelserna i förstastycket. Det fordras alltså att markavvatlningsföretaget medför nytta förväghållaren genom atl dess ledningar kan användas för erforderiig avvattning avvägmärken. I motsats till utredningsförslaget har väghållaren både rätt ochskyldighet att delta. Vid kostnadsfördelningen enligt 3 8 kan hänsyn las tillden inverkan som vägen har på markavvattningen. om väghållare gällersåväl vid tillkomsten av nya markavvattningsföretag som vid befintligamarkavvattningsföretag utan samfällighetsbildning. Uppkommer fråga omanslutning av väghållare till en befintlig samfällighet för markavvattningtillämpas bestämmelserna om 1981/82:130 517 omprövningi 15 kap. 15 8 andra slycket. En överenskommelse om anslutning kan fastställasav enligt 15 kap. 16 8. Exempel på fall då del kan vara befogal att anslutaen väghållare lill elt markavvattningsföretag är då vägbygget nödvändiggör enavsevärd ändring av markavvattningsföretagets utförande eller medför enpåtaglig fördyring av underhållskostnaderna. 28 De anläggningar och rättigheter som hör till ett markavvattningsföretag ärsamfällda för deltagarna i företagel. Inlösen av mark för ett markavvattningsföretagfår endasl ske till förmån för fastigheter. Inlöst mark är samfälld för defastigheter för vilka inlösen har skett. För utförande och drift av företaget skalldeltagarna ingå i en särskild samfällighel. Paragrafen motsvarar 6 kap. 3 8 i utredningensförslag och 7 kap. 21 8 VL. Paragrafen överensstämmer i sak med 14 8anläggningslagen Qfr också 6 kap. 68 och 7 kap. 3 8 nya vattenlagen). Deltagarei elt markavvattningsföretag skall enligt I 8 första slycket i princip varaägare av fasligheter. Från denna princip gäller emellertid en hel del undantag.Sålunda skall enligt 22 kap. I 8 tomträtt och gruva jämställas med fastighetvid tillämpningen av denna lag. Enligt I 8 andra styckel i förevarande kapitelskall en väghållare med vägrätt eller servitulsrätt kunna ingå i ett förelagoch detsamma gäller enligt 5 och 7 88 en huvudman för en allmän vatten- ochavloppsanläggning eller en ägare av en byggnad eller anläggning på annans mark.Med anledning härav stadgas i första stycket första meningen i förevarandeparagraf alt anläggningar m. m. är samfällda för deltagarna i företaget ochinte, som i utredningsförslaget, för deltagande fastigheter. Enligt stadgandet är också rätten lill utrymme föranläggningar som ingår i företaget samfälld för deltagarna. Utrymme för enanläggning kommer i normalfallet att upplåtas med en begränsad rätt avserviiutskaraklär, l.ex. med stöd av 8 kap. 1 8 nya vattenlagen, och då äventill förmån för andra deltagare än ägare av fastigheter. I undantagsfall kandock mark för anläggningen behöva inlösas. Enligt första stycket andra meningen i förevarandeparagraf får inlösen endast ske för i företaget ingående fastigheter.Bestämmelsen överensstämmer med 12 8 andra stycket Qärde meningenanläggningslagen. Inlöst mark är enligl/örsra stycket tredje meningen samfälldför de fastigheter för vilka inlösen har skett. En motsvarighet till dennabeslämmelse finns i 148 första stycket andra meningen anläggningslagen. I fråga om hur man praktiskt bör förfara om inlösenmåste ske trots alt även andra än fastighetsägare deltar i företagel hänvisaslill vad som anförs vid molsvarande bestämmelser i 6 kap. 6 8 andra stycket. 13 8 första stycket andra meningen i förevarande kapitel finns en särskild regelom kostnadsfördelningen. 1981/82:130 518 Enligl andra stycket i förevarande paragraf skalldeltagarna i ett markavvattningsföretag utgöra en särskild samfällighel förföretagets utförande och drift. Med drift avses liksom i 14 8 anläggningslagenäven underhåll av företaget. Med samfällighet avses härden associationsform församverkan som regleras i lagen om förvaltrring av samfälligheter. Delaktigheteni samfälligheten är sakrättsligl knuten till den fastighet eller anläggning somfår nytta av förelagel och följer denna vid en överlåtelse. 3§ Koslnaderna för utförande och drift av företaget fördelas mellan deltagarnapå grundval av andelslal som bestäms efter vad som är skäligt med hänsyn främstlill den nytta var och en har av förelagel. Inlöses mark för endast vissa avdeltagarna i samfälligheten, fastställs grunderna för fördelning av kostnadernaför inlösen särskill. Om det med hänsyn till olikheter inaturförhållandena eller annat kan antas att ett visst område skulle få enavsevärt mindre kostnad i förhållande till nyttan av markavvattningen om eltannal område inte hade ingått i förelaget, skall förelaget indelas iavdelningar som avgränsas med hänsyn lill olikheterna. Paragrafen, som motsvarar 6 kap. 2 8 i ulredningensförslag Qfr också 6 kap. 8 8 och 7 kap. 4 8 nya vattenlagen), har behandlats iden allmänna motiveringen (avsnitt 2.11). Bestämmelser om kostnadsfördelningfinns f n. i7kap. 23-26 88 VL. Nyltoberäkningen enligt första stycket förstameningen i förevarande paragraf skall ske efter samma grunder som vidtillämpning av 5 kap. 138 fastighetsbildningslagen och 15 8 anläggningslagen.Med nytta avses alltså värdehöjningen på fastigheten. Värdehöjningen KanberäKnas på fastighetens marknadsvärde eller på dess avkastningsvärde eller påett mellanliggande belopp. Alla positiva effekter av förelagel på faslighelenbeaktas härigenom. Möjligheten till en förhållandevis fri bedömning framgår avalt det främst är nyttan som skall beaktas. Olika hjälpmedel kan givetvis kommai fråga. Sålunda bör del vara möjligt atl i vissa fall i stället förvärdehöjningen låta en fastighets användning av företaget ligga till grund förkostnadsfördelningen. Vid kostnadsfördelning enliglfaslighelsbildningslagen och anläggningslagen torde den enskildefastighetsägarens kostnader för åtgärder på den egna faslighelen som utförs föratt möjliggöra eller förbättra nyttiggörandet av den gemensamma anläggningen iallmänhet beaktas vid nyltoberäkningen (se prop. 1969; 128 s. B 384 och 1973;160 s. 215). Sådana anpassnings-och fullföljdskoslnader - främst koslnader förtäckdikning - beaktas däremot normall inle vid kostnadsfördelningen enligtbestämmelserna i 7 kap. VL. Vid torrläggning för jordbruksändamål beräknassålunda värdehöjningen genomgående på marken som om den var täckdikad och enrättvis kostnadsfördelning mellan redan täckdikad och ännu inle täckdikad markförutsätter då att avdrag för framlida täckdikningskostnader inle görs. Prop, 1981/82:130 519 De metoder för kostnadsfördelningen som kommertill användning vid förrättningar för torrläggning av mark bör i storutsträckning bli tilllämpliga också vid markavvallningsförrätlningar enliglden nya lagen. Fullföljdskoslnader bör då på samma sätt som tidigare normalllämnas utanför nyttoberäkningen. Det saknas likaledes i de flesta fallanledning att vid nyttoberäkningen beakta framtida koslnader för underhållet avgemensamma anläggningar. Dessa kostnader torde i de flesta fall inle inverkapå fördelningen. 1 den mån kostnaden för underhållet av en dikesslräckaväsentligt minskas genom alt diket görs täckt kan en önskvärd justering avkostnadsfördelningen åstadkommas genom avdelningsbildning enligt andra slycketi förevarande paragraf. I delta sammanhang vill jag framhålla att den nyavattenlagen innebär alt fulllföljdsålgärder på enskilda fasligheter, exempelvistäckdikning, kan komma atl prövas i samband med markavvatlningsföretaget. Dettainnebär emellertid inte att täckdikningen när det gäller fördelningen av kostnadernaskall behandlas som om den ingick i det gemensamma förelaget. Liksom f. n.skall det gemensamma kostnadsansvaret endast avse gemensamma ledningar.Fullföljdsåtgärder på egen mark skall alltså bekostas av markägaren ensam. Bestämmelserna om kostnadsfördelning i förstastycket gäller såväl utförande- som driftskostnader. Det är emellertidingenting som hindrar alt olika andelstal fastställs för de båda koslnadsslagenQfr 15 8 anläggningslagen). Det bör sålunda vara möjligt atl fördelaulförandekoslnaden efter nyttan och driftskostnaden efter den faktiskaanvändningen av gemensamma anläggningar. Första stycket andra meningen hänger samman med desärskilda bestämmelserna om inlösen av mark i 2 8 första stycket i förevarandekapitel. Bestämmelsen motsvarar 15 8 forsla slycket tredje meningen anläggningslagen. Andra stycket innehåller en bestämmelse omavdelningsbildning som saknar motsvarighet i anläggningslagen. Bestämmelsen harfått en någol utförligare avfattning än motsvarande bestämmelse i 6 kap. 2 8andra styckel utredningsförslaget. Avdelningsbildning, som huvudsakligen är avbetydelse för dikningsföretagen, kan tillgripas i samma omfattning som enligt 7kap. 24 8 första slycket VL. Förutsättningar för avdelningsbildning föreliggerbl. a. om utförandel av en viss del av företaget är särskill kostnadskrävandeeller om det mellan olika områden inom företaget finns olikheter ifallförhållanden eller andra nalurtorhållanden. Särskilda koslnader kan uppslål.ex. om en dikesslräcka på grund av brukningsförhållan-dena eller av andraskäl måste utföras såsom täckt ledning. 1 samtliga fall krävs attavdelningsbildningen medför en avsevärt minskad kostnad i förhållande tillnyttan för ett visst område. I 12 kap. 32 8 nya vattenlagen finns bestämmelserom verkan av överenskommelser mellan deltagarna om fördelningen av kostnadernaför företaget 6 kap. 98 och 7 kap. 4 8 tredje slycket nya vattenlagen). Prop,1981/82:130 520 4 8 Andra deltagare i ett markavvattningsföretag änsådana som har ansökl om företaget är inte skyldiga alt delta i kostnaden för atl utföra förelaget med mer än som svarar mot den nytta som har legal lill grund för alt beräkna delaktigheten för deras fastigheter. Härvid skall värdet av den beräknade nyttan omräknas lill penningvärdet för uttaxe ring av kostnaden. Vid tillämpningen av första stycKetanses som sökande även de som har förenat sig med sökanden om företaget, de påvilkas begäran företaget har givits en större omfattning än vad sökanden harbegärt saml, om förelagel utförs efter beslut vid fastighetsreglering, ägarnaav de fastigheter som ingår i regleringen. Paragrafen, som saknar motsvarigheti ulredningens förslag, har behandlats i den allmänna motiveringen (avsnitt2.11). Paragrafen motsvarar 7 kap. 27 8 VL. Första stycket andra meningen iförevarande paragraf utgör en nyhet i förhållande till gällande lätt. Förevarande paragraf skall iakttasvid tillämpningen av bestämmelserna om uttaxering av bidrag i 40-46 88 lagen omförvaltning av samfälligheter. Den omräkning med hänsyn till ändringar ipenningvärdet som skall ske av nyttobeloppel kan lämpligen ske med tillämpningav konsumentprisindex. Enligt 7 kap. 54 S VL har vidinvallningsföretag den som inte är sökande rätt atl påfordra atl all hans marksom ingår i företagel skall lösas för förelagets räkning. Bestämmelsen hartillkommit såsom skydd för den som inte är sökande och som bedömer förelagetsom riskfyllt. Enligt min mening finns det inlenågot behov av en motsvarande bestämmelse i den nya lagen. Bestämmelserna omtillåtlighet i 3 kap. saml om majoritetskrav i I S första stycket Qärdemeningen och om begränsning av kostnadsbidraget i förevarande paragraf fåranses utgöra en tillräcklig garanti för alt förlusler inte skall behövauppkomma för den som inte är sökande till förelaget på grund av att företagetvisar sig olönsamt. Markavvattning och avledande av avloppsvatten Av skäl som har angivits i denallmänna motiveringen (avsnill 2.11) har i den nya lagen tagits med bestämmelser om avledande avavloppsvatten till ledningar för markavvattning. Bestämmelserna, som delvismolsvarar 8 kap. 20-24 88 VL, saknar molsvarighet i utredningens förslag. Dennya lagen innehåller däremot i motsats lill gällande rätt inle några regler omUtnytQande av avloppsledningar för markavvattning. 1 I kap. 4 8 punkl 6 finns endefinition av "avloppsvallen" som molsvarar 8 kap. 18 VL. 5 8 Om ledningar för ett markavvattningsföretag medväsentlig fördel kan användas för att avleda avloppsvatten från en fastighet, skall ägaren av denna fastighet delta i företaget om han själv eller sökanden till markav- vallningsförelagel begär det. Vad som sagts skall gälla även vid avle dande av avloppsvatten från verksamhetsområdet för en allmän valten- och avloppsanläggning. Härvid skall vad som sägs om fastighetens ägare i stället gälla huvudmannen för anläggningen. Prop, 1981/82:130 521 Vid prövningen enligt förevarande paragraf, somersätter I S, bör både ekonomiska och miljömässiga faktorer beaktas. 1VL används begreppet samhälle som beteckning på verksamhetsområdet för enallmän vatten- och avloppsanläggning (se 8 kap. 4 8 andra stycket VL). Deltabegrepp behövs inte i den nya lagen. Fråganom anslutning av en avloppsintressent till ett markavvattningsföretag prövasvid förrättningen i samband med markavvattningsföretagets tillkomst. Uppkommerfrågan om anslutning först efter det att samfälligheten för marKavvallning harbildats kan frågan prövas enligt bestämmelserna om omprövning i 15 kap. 15 8andra slycket. En överenskommelse om anslutning kan fastställas avvattendomstolen enligt 15 kap. 168. 6 §Kostnaderna för utförande och drift av en gemensam ledning förde las mellan markavvattningsinlresset och avloppsintresset med hänsyn till mängden och beskaffenheten av det vatten som avleds genom ledningen saml lill vad som kan anses rimligl med hänsyn till intressenternas nytta av ledningen. Förstastycket gäller också vid fördelningen av koslnaderna mellan fleraavloppsintressenter. Paragrafens/öri-ra stycke ersätter 3 8 i vad avserkostnadsfördelningen mellan markavvattningsinlresset och avloppsintresset.Denna kostnadsfördelning skall ske innan kostnaderna fördelas inom varderaintressegruppen. Enligt andra stycket i förevarande paragraf skall sammaprinciper sedan gälla vid den interrtä kostnadsfördelningen mellan fleraavloppsintressenter. Bestämmelsernai 8 Kap. 12 8 första stycKet andra meningen VL om maximering av Kostnadsandélenfill kostnaden för ett eget företag har inte fått någon uttrycklig motsvarighethär men överväganden av detta slag kan ske inom ramen för kostnadsfördelningenenligt första stycket. Deltagarna kan träffa överenskommelse omkostnadsfördelningen (se 12 kap. 328). 7 8Bestämmelserna i 5 och 6 88 om avledande av avloppsvatten från fastigheter får tillämpas även i fråga om avledande av avloppsvallen från byggnader och anläggningar som inte hör till någon fastighet, om del är lämpligt med hänsyn till övriga deltagare. Paragrafen, som motsvarar 8 kap. 468 VL, innebäratt även en byggnad eller anläggning på ofri grund kan anslutas lillmarkavvatlningsföretaget på grund av behovel att avleda avloppsvatten. Som jaghar angivit i den allmänna motiveringen (avsnitt 2.11) och ispecialmotiveringen till 1 8 finns det inte någon sådan möjlighet när detgäller dellagande som grundas på behovet av markavvattning. Denlämplighetsprövning som skall ske enligl förevarande paragraf föranleds främstav risken för att kostnader som åvilar innehavare av byggna- Prop, 1981/82:130 522 m. som inte hör till någon fastighet genom de särskilda bestämmelserna omförmånsrätt i fastighet för fordringar enligt lagen om förvaltning avsamfälligheter skall övervältras på de deltagare som är fastighetsägare Qfr 6 8andra styckel anläggningslagen). I den mån en mer betydande del av kostnadenför företaget kommer atl falla på en deltagare utan äganderätt fill fastighet,bör för anslutningen krävas säkerhet för hans kostnadsandel Qfr8kap. 468 VL). Såsom framgår av 2 8 första stycket andra meningeni förevarande kapitel får inlösen av mark inte ske för byggnad elleranläggning som inte hör till någon fastighet. 8 8Bestämmelserna i 5-7 88 gäller inle avledande av avloppsvatten från enskilda fastigheter inom verKsamhelsområdel för en allmän vatten- och avloppsanläggning. Paragrafen, som delvis molsvarar 8 Kap. 24 8 VL,innebär att samverkan enligt 5 8 inte kan komma i fråga när det gälleravloppsvatten från en enskild fastighet som ligger inom verksamhelsområdel fören allmän vatten- och avloppsanläggning. Inom ett sådanl verksamhetsområde äranläggningens huvudman skyldig att sörja för de enskilda fastigheternas behovav vatten och avlopp och bestämmelserna om gemensamma förelag förmarkavvattning och avloppsulsläpp bör dä inle vara tillämpliga. Som framgår av5 8 kan däremot huvudmannen för en allmän vatten- och avloppsanläggning ingå ietl gemensamt företag för avledande av avloppsvatten från verksamhelsområdet. m. m. 9 8Om del för markavvattning är nödvändigt att etl vattenavlopp byggs genom en väg eller att elt avlopp genom en väg utvidgas eller fördjupas skall väghållaren utföra åtgärden, oi-n inte annat överenskoms. Omdel inte är oskäligt skall sådana åtgärder bekostas av väghållaren i den månåtgärden behövs för avvattning av åker och äng, som sedanvägens tillkomst eller räknat för begäran omåtgärden varit att hänföra till något av dessa ägoslag. Väghållarenskostnadsansvar gäller inte i fråga om ägovägar eller därmed jämförliga vägaroch inte heller i fråga om broar och andra vallenförelag som har utförts iöverensstämmelse med tillstånd som har meddelats enligt denna lag ellervattenlagen (1918:523). När kostnadsansvar inte åvilar väghållaren enligtandra stycket, skall åtgärden bekostas av den för vilken markavvattning sker. Paragrafen motsvarar 6 kap. 8 8 i utredningensförslag och 7 kap. 7 och 8 88 VL. Av skäl som har angivits i den allmännamotiveringen (avsnitt 2.11) har utredningsförslaget frångåtts och väghållarenskostnadsansvar bibehållits i huvudsaklig överensstämmelse med gällande rätl. Denna liksom övriga paragrafer i denna avdelningavser både allmänna och enskilda vägar. Prop.1981/82:130 523 1 motsats till vad som gällerenligl VL grundläggs genomförsta stycket i förevarande paragraf inte någontvångsrätt för markavvattningsföretaget gentemot väghållaren. Sådan Ivångsrättkan utverkas med slöd av 8 kap. I andra stycket regleras omfattningenav väghållarens kostnadsansvar. 1 motsats till VL görs det inte någonbegränsning med hänsyn fill vägens ålder. Liksom f. n. krävs del emellertid attden mark som skall avvallnas har brukats som åker eller äng redan vid vägenstillkomsl. Med hänsyn till atl del i fråga om äldre vägar ofta är svårl allfastställa om delta villkor är uppfyllt har här införts en hjälpregel sominnebär all det räcker om marken sedan minst 25 är har brukals som åker elleräng. För alt väghållaren skall kunnaåläggas kostnadsansvaret krävs vidare atl del inle är oskäligt. Som ett exempeldå så kan anses vara fallet kan nämnas att en markägare en kort lid efter envägs tillkomsl begär all åtgärder vidtas för markavvattning trols att han haftmöjlighet atl göra det redan vid vägens planering. I tredje stycket slås fast altkostnadsansvaret i övriga fall åvilar markavvattningsföretaget. 10 8 Om den kostnad som enligl 9 8 andra styckel åvilarväghållaren avsevärt överstiger värdet av den skada som uppstår om åtgärdeninte utförs, får väghållaren i stället för att bekosta åtgärden betalaersältning för skadan. Paragrafen motsvarar 6 kap. 9 8 iulredningens förslag och 7 kap. 17 8 VL. Frågan om ersättning enligt dennaparagraf får las upp i samband med att markavvattningsföretaget prövas vidförrättning eller i samband med ell slämningsmål vid vallendomstolen omtvångsrätl enligl 13 kap. 14 8 punkl 6. Jag anser inte att del därutöverbehöver tillskapas en möjlighet till särskild talan om sådan ersättning Qfr 18kap. 3 8 punkt 3 i utredningens förslag). II 8 Om en väg skall byggas eller ändras och en markägarebegär att vattenavlopp för framtida markavvattning skall anordnas genom vägen, skall väghållaren utföra åtgärden om det kan ske utan men för vägens framtida brukbarhet. I fråga om kostnadsansvaret för den fördyring av byggandet och driften av vägen som åtgärden medför gäller 9 8 andra och tredje styckel samt 10 8 i tillämpliga delar. Begäran enligt första stycket skall framställas hosväghållaren eller, i fråga om enskild väg för vilken väghållningsskyldighetännu inle föreligger, hos den som handlägger vägförrältningen. Begäran skallvara skriftlig och i fråga om mer omfattande åtgärder vara åtföljd av en planför markavvattningen. Paragrafen molsvarar 7 kap. 13 8VL. Den saknar motsvarighet i utredningens förslag Qfr dock 6 kap. 8 8 andraoch tredje styckena i utredningens förslag). Prop.1981/82:130 524 Tvångsrätt enligt 8 kap. I 8 kaninle upplåtas till förmån för framlida markavvattningsbehov. Kostnaderna föråtgärder för markavvattning blir normalt betydligt lägre om de utförs i sambandmed alt en väg byggs. Del är därför ett intresse både för markägare ochväghållare alt behovel av åtgärder kan aktualiseras redan då vägen planeras.Detta möjliggörs genom bestämmelserna i förevarande paragraf. Bestämmelsernagäller både allmänna och enskilda vägar. Den ökade kostnaden för byggandetoch driften av vägen som orsakas av vattenavloppet skall i princip belalas avmarkavvatlnaren. När det är fråga om markavvattning av åker och äng gälleremellertid de speciella bestämmelserna i 9 8 andra slycket och 10 8. 12 8 Bestämmelserna i 9-11 SS innebär inte någoninskränkning i den rätt som väghållaren eller markägaren kan grunda på dom. avtal eller någon annan särskild rättsgrund. Markägaren har dock alltid rätt atl på egen bekostnad få till stånd sådana åtgärder som avses i 9 8 första stycket.