prop · G503102 · 1981-12-31 00:00:00 — Dethar ålegat ÖEF all som fillsynsmyndighet bevilja lån. På ÖEF ankommer också allbevaka om återbetalningsskyldighet för lån föreligger. ÖEF har härvid tolkatreglerna för återbetalningsskyldighet så all frågan om återbetalning skallbedömas med ledning av del tolala lagrets storiek . För deltaändamål har ÖEF använt den månatliga 1981/82:102 Bilaga 3 65 lagertapporleringsom lagringsskyldiga skall fillslälla ÖEF för kontroU av altlagringsskyldigheten fullgjorts. OLK föreslår all reglerna i fortsättningentillämpas så att beräkningen för bedömning av om återbetalningsskyldighetföreligger som regel utförs en gång som ÖEF finnerlämplig. Administrationen underlättas härmed avsevärt. Deremissinstanser som yttrat sig över förslaget - ÖEF, RRV och SPI -SläUer sigposifiva fill detta. RRV anser dessutom all ålagd tvångslagring bör tjäna somutgångspunkt för återbetalning i stället för som faktisk lagring. Föregen del ansluter jag mig till OLK:s förslag. Den ändrade handläggningen börkomma fill uttryck genom tillägg lill de bestämmelser, som regeringen meddelatför långivningen. Utgångspunkt för beräkningen av återbelalningsskyldighelen börliksom hillills vara den fakfiska lagerhållningen. 7.2.3.5Dispositionsrätt till tvångslager av olja Närlagringsskyldig försäljare eller förbrukare av olja minskar sin försäljningeller förbmkning, minskar också del beredskapslager som denne är skyldig allhålla. Ett tvångslager som har finansierats av oljekonsumenterna genomprissättning på produkterna och av staten genom avskrivningslån kan därigenomsäljas ul och lösgjort kapital fritt disponeras. Mot denna bakgmnd har OLKprövat frågan om dispositionsrätten lill tvångs-lagren. OLKklargör inledningsvis att Ivångslagren utgör säljarens resp. förbm-karensegendom. Däremot finns det inskränkningar i ägande - och dispositionsrätten.Enligt oljelagringslagen m.m. får beredskapslagrel endast las i anspråk efterregeringens medgivande. Andra exempel pä inskränkningar i dispositionsrättenfinns i förfogandelagen (1978:262) och oljekrislagen (1975:197). Närlagringsskyldighelen enligl oljelagringslagen minskar eller upphör föreliggerdäremot inle några begränsningar i ägande - eller dispositionsrätten. Lagretfår också tas i anspråk vid konkurs. OLKullalar alt del framstår som principieUt olämpligt all i efterhand ändra defömtsältningar som antogs gälla när lån en gång lämnades lUl uppbyggnaden avoljelagren. OLK drar ocksä slutsatsen alt konsumenterna inle torde löpa någonstörre risk att få finansiera investeringar i tvångslager två gånger. Omoljekonsumtionen dessutom under 1980-lalel minskar i den utsträckning somfömlses kommer denna risk att yllerligare minska. EnligtOLK saknas skäl att ändra gällande regler beträffande lagringsskyldigasdispositionsrätt lill tvångslager av olja. De remissinstanser som yttrat sig idenna del RRV, ÖEF, SPI, och kammartällen - har ingenerinran beträffande äganderätten lill tvångslager. RRV anser emellertid attresonemanget i frågan om risken för 5 1981182. Prop.1981/82:102 Bilaga 3 66 konsumenternaatt ånyo få finansiera en uppbyggnad av lager motsvarande de som minskas eUeravvecklas inle är invändningsfritt. OLK borde enligl RRV ha diskuterat möjligaformer, l.ex. genom särskild lagstiftning, all komma lill rätta med deförmögenhelsöverföringar frän skattebetalare/ konsumenter lill oljebolagen somi framliden kan bli aktuella på grund av de nuvarande reglerna. Föregen del delar jag OLK:s slutsatser beträffande dispositionsrätten filltvångslager av olja. Jag anser emellertid i likhet med RRV att de nuvarandereglerna inle är helt invändningsfria. Med tanke dels på den marknadsbild sområder för produkterna - en väl utvecklad priskonkurrens i detaljhandeln förbensin och olja - , dels på att oljekonsumlionen förväntas minska betydligtunder 1980-lalel anser jag dock risken Ulen för all konsumenterna skulle fåfinansiera en lageruppbyggnad två gånger. Några särskilda åtgärder medanledning härav anser jag därför inle erforderliga. 7.2.3.6Prisstabiliserande lager av olja Deberedskapslager av olja som byggs upp i utgör en försörjningsberedskapvid lillförselbortfall i händelse av krig, avspärrning och fredskriser. Ellprisbuffertlager skuUe däremot främst ha lUl syfte all ersätta viss import avolja vid fillfälliga, starka prisstegringar på bl.a. spotmarknaden för all undvikaall dessa priser slår igenom på den svenska oljemarknaden. Kommitténhar jämfört metoden med prisbuffertlager med andra möjliga handlingsalternaliv.Kommittén har därvid funnU all även om prisbuffertlager under vissaomständigheter kan vara en lämplig metod sä är nackdelarna dock så stora altkommittén inle viU förorda all ett buffertlager byggs upp . Ingenremissinstans förordar all ell prisbuffertlager av olja byggs upp. Inle hellerjag finner del motiverat all närmare överväga ett sådant lager. En uppbyggnadskuUe förutom alt medföra praktiska svårigheter kräva stora finansieUaresurser. Dessutom skulle del bli svåra avvägningar från rättvisesynpunkt viddistribution från buffertlagret. Omman vill förhindra att kraftiga prisstegringar på olja slår igenom fullt ul ochomedelbart på den svenska oljemarknaden finns del en rad oUka åtgärder som kanfillgripas. Jag kan som. exempel här bara nämna prisstopp, högslpriser ochprisclearing. Jag vill vidare erinra omde åtgärder som f n. diskuteras inom (lEA) och somsyftar fill möjligheten all påverka prisutvecklingen på spotmarknaden för oljagenom lagerrörelser och gemensam lagerpolitik. I likhet med OLK och ell antalremissinstanser anser jag all gemensamma internafionella åtgärder bör främjas. Vidgenomgången av för- och nackdelar med ell prisslabUiserande lager av oljapåpekar "all en betydande del av det svenska fredskrislagret Prop.1981/82:102 Bilaga 3 67 avses utgöras av kommersiella lager i näringslivet. "OLK anser att samhäUel knappast kan förhindra all dessa lager används. Mankonstaterar således all även delar av fredskrislagret i en priskris sannoliktkommer all användas i prisstabiliserande syfte. EnergisparkommUtén har uppmärksammatdetta förhållande och påpekar i sill remissvar all del inle är osannolikt atten fredskris kan föregås av en period av kraftiga prisstegringar, vilkenerfarenhetsmässigt får lill effekt all de kommersiella lagren minskar tillbetydande del. För egen del vill jag framhåUa följande. I del 90 dagarsfredskrislager av olja som har åtagit all hålla i enlighet medInlernalional Energy Program (lEP) avses de kommersiella lagren täcka drygl 50dagars konsumtionsbehov. Endast knappt 40 dagars konsumtionsbehov säkerställsgenom statliga lager. Dessa förhållanden gäller när lagringsprogrammet ärslutfört . TiU dess måste, om en fredskris inträffar, avspärrningsreservendelvis utnyttjas för all möta 90-dagarskravet. har näringslivet minskal sina lager pågrund av de ökande kostnaderna. Om lagren fortsätter all minska finns deluppenbar risk för all inle kan uppfyUa sina åtaganden i enlighet medlEP inom en nära framlid. ÖEF har fått fill uppgift all följa utvecklingen på dettaområde med ökad uppmärksamhet. Skulle nuvarande trend fortsätta på ell sådantsätt alt vår försörjningsberedskap på fredskrisområdel kommer i fara kan detbli nödvändigt all återkomma lill med förslag fill kompletterandeåtgärder. 7.2.3.7 Förberedelser för oljeersättning i kris I planeringen av försörjningsberedskapen på energiområdetförutsätts att en betydande omställning av bränsleanvändningen skall kunna skei en krissituation. Till grund för del beslut om nyll oljelagringsprogram somriksdagen fattade (prop. 1980/81:90 bil. 3, FöU 1980/81:21, rskr1980/ 81:281) ligger således en försörjningsplan enligl vilken del under en caettårig avspärrningssituation antas vara möjligt all ersätta 1,5 milj. m' tunnoch 1,3 milj. m' tjock eldningsolja med ved, el och kol. har olika initiativ lagils för allunderlätta övergången i en kris från olja liU andra bränslen. Efter beslut av regeringen ingick ÖEF avtal medVäxjö om slalligl bidrag om sammanlagt 14,9 milj. kr. för ombyggnadav en oljeeldad hetvallenpanna lill eldning med inhemska bränslen och bidraglill eldning med sådant bränsle . Jag har tidigare nämntdetta i samband med alt jag behandlat clearingfonden. Den ombyggda pannan varklar för drift . Genom beslut av regeringen och våren 1980uppdrogs ål överbefälhavaren all bedriva försök med eldning av flis och helvedvid vissa förband inom försvarsmakten under eldningssäsongerna 1979-1980 1981/82:102 Bilaga 3 68 Försöken under den senare säsongen finansierades ur clearingfonden. Dehär nämnda försöken med omställning vid dels fjärrvärmeverk, dels mindrevärmecenlraler avses utgöra en grund för ÖEF:s fortsatta planering. Det böräven framhållas all ÖEF i samråd med våren 1981har gjort en sammanställning av omslällningsmöjlig-heterna vid samtligaQärtvärmeverk. ÖEF har vidare undersökt den svenska verkstadsindustrins möjligheterall leverera den för ombyggnaden av eldningsanläggningar erforderligamaterielen. Dessa översyner avses ske för att ingå i aktuellabeslutsunderlag vid kris. ÖEFhar i del ekonomiska försvarels programplan 1982/83- 1986/87 lämnat förslag lUlåtgärder som dels skall underlätta övergång i kris från eldning med olja lilleldning med inhemska bränslen, dels möjliggöra viss kristida ersättning aveldningsolja med el. ÖEFföreslår alt en projektering skaU ske för omställning i kris av Qärtvärmeanläggningaroch all en viss planering skall genomföras för malerielproduktion m.m.Projekteringen bör enligl ÖEF ske inom ramen för den kommunalaberedskapsplaneringen och finansieras med statsbidrag. Kostnaden beräknas lilllotall 35 milj. kr., vilket bör fördelas på programplaneperiodens tre förstaår. För /83 beräknas 12 milj. kr. Molbakgrund av erfarenheter som vunnits vid de försök inom försvarsmakten som jagredogjort för i del föregående, bedömer ÖEF del vara lillräckligl alt i frågaom värmecenlraler och större faslighelspannor genomföra omslällningsplaneringförst sedan en kris har inträffat. Anvisningar för inventering avpannbeslåndet och för en planering i regi för ersättning av olja medved bör dock enligl ÖEF las fram . Härför erfordras konsullmedel om100000 kr. under vart och ell av budgetåren 1982/83 och 1983/84. Föratt möjliggöra en övergång från eldningsolja lill el föreslår ÖEF allanskaffning skall ske av magnesiumoxid för fillverkning av rörelemenl ochelradiatorer i en kris. För all säkerställa den avsedda produktionen krävs enberedskapslagring av magnesiumoxid på 450 lon. Kostnaden härför är 3,5 milj.kr. Medhänsyn till all de föreslagna omslällningsålgärderna utgör ell alternativ lillberedskapslagring av olja bör de enligt ÖEF finansieras överoljelagringsfonden. Isill slutbetänkande fiUslyrker försvarskommittén de av ÖEF föreslagnaåtgärderna liksom en finansiering över oljelagringsfonden. Fleraskäl talar enligt min mening för ett genomförande av ÖEF:s förslag i denutsträckning resurserna medger. Ettskäl är att åtgärder måste vidtas så all de fömtsätlningar om omställning somgjorts i del nu gällande oljelagringsprogrammet vilar på en verklighetsgrund.Ell annat skäl är all de åtgärder det här är fråga om bidrar lUl Prop.1981/82:102 Bilaga 3 69 allsäkra en uthållig krislida energiförsörjning, dvs. en försörjning utöver denavspärtningssilualion på ca ell år som fömtsalls i planeringen. Ett tredje skälär alt effekten av de resurser som sätts in på här förordade åtgärder ger högeffekt på marginalen. Jag vill i del sammanhanget nämna att värdet av den oljasom för i försörjningsplanen fömtsatt krisperiod beräknas ersättas av ved, eloch kol uppgår fill . annat exempel är all kostnaden förföreslagen lagring av magnesiumoxid är ca 0,av kostnaden för den olja somskulle ersättas under ettårig avspärrningskris. Jagkan mol bakgmnd av vad jag tidigare framfört inte föreslå en finansiering avåtgärderna över oljelagringsfonden. kommer jag emellertid allföreslå regeringen all ÖEF beviljas medel ur clearingfonden för att finansieralagringen av magnesiumoxid med 3,5 milj. kr. och konsultmedel med 100000 kr.Vidare avser jag föreslå regeringen all 6,4 milj. kr. beviljas ÖEF urclearingfonden för projektering av omställning i kris av Qärrvärmeanläggningarm.m. Pådrivmedelsområdel innebär energipolitiken ansträngningar all skapafillgång till alternafiv liU dieselolja och bensin, l.ex alkoholer. Någrakvantiteter av betydelse för försörjningsberedskapen kan dock inle förväntasunder den närmaste tioårsperioden. Behovet av all kunna använda gengas vid enlångvarig kris kvarstår därför tills vidare. Vissa medel behöver fortfarandeanvisas för att vidmakthålla gengasberedskapen. Jag tillstyrker ÖEF:s förslagalt inom del ekonomiska försvarels medelsram . anslås för ändamåletöver statsbudgeten. Vidaretillstyrker jag förslaget om all yllerligare . anslås för stärkande avhandlingsberedskapen allmänt inom energiprogrammet. Jagåterkommer lill detta vid min anmälan av anslagsfrågor. Användningenav ångkol uppgick lill ca 420 klon. beräknas användningen uppgålill ca 4-6000 klon varav ca 3- 4000 klon beräknas utnyttjas förbosladsuppvärmning och i kraflvärmeverk. Ca 1-2000 klon bedöms användas inomindustrin. Mol slutet av 1980-lalel bedöms 7 ä av landels energiförsöijningkomma all vara baserad på kol. Motsvarande andel är f.n. . Ångkolersätter i första hand tjock eldningsolja. Detta förhållande har beaktats i delförslag fill minskal beredskapslager av olja som har beslutat om(prop. 1980/81:90 bU.3, FöU 1980/81:21, rskr 1980/81:281). Denna ändradeslmklur på energilUlförseln medför, vilket också OLK konstaterar, altberedskapslager av kol måste byggas upp för alt förhindra allförsörjningsberedskapen på bränsleområdel försämras. Projekterings-,prövnings- och byggnadslider för stora koleldade anläggningar är myckel lång,i många fall ända upp lill . För mindre anläggningar är liden kortare,men uppgår likväl fill . 1981/82:102 Bilaga3 70 sombeslutas kommer all las i drift under slutet av1980-talet och början av 1990-lalel. För all de lönsamhetskalkyler som görs isamband med överväganden om investeringar i eldningsanläggningar skall baseraspå realisfiska ekonomiska förutsättningar bör enligl OLK kraven påberedskapslagring slås fast . Detta gäller både användareav kol och företag som avser att engagera sig i kolhandel m.m. OLKföreslår all Ivångslagring av ångkol skall regleras i en särkild lag.Lagringsskyldighelen bör inträda . Den skiss lUl lagstiftningsom OLK har lagt fram ansluter i väsentliga delar lill vad som f n. gällerbeträffande tvångslagring av olja. Förslaget innebär bl.a.all lagringsskyldiga skall vara kolanvändare med en årlig förbmkning av minst20 klon och säljare av kol när försäljningen uppgår lill minst 50 klon per år.Säljare eller förbrukare av ångkol som importerar kolet bör enligl OLK alllidvara lagringsskyldiga. Ingen lagringsskyldighel bör föreligga om ångkolelutvunnits inom landet. En rimlig försörjningsberedskap uppnås enligl OLK omlagringsvolymen fastställs lill av närmast föregående års försäljning,exkl. försäljning lill annan lagringsskyldig, eller förbrukning. Med hänsynlill all risken för s.k. fredskriser på kolområdel kan förutsättas vara ringabör enligl OLK beredskapslagringenkunna begränsas fill avspärrnings- och krigssiluafioner. Vidare lar OLK uppfrågan om lokaUsering av beredskapslager. Enligl utredningen skall i principminst en tredjedel av beredskapslagringen fullgöras inom rimligttransportavstånd från eldningsanläggningen. Viss möjlighet för förbmkaren lillinlagring hos annan bör finnas enligt OLK. Detta får dock inle innebära attövervägande delen av tvångslagren läggs upp i ett fåtal kolhamnar. Avde remissinstanser som yttrat sig över förslaget instämmer flertalet i OLK:sförslag. Beträffande lagringens omfattning anser och alt denna är för hög. SPI föreslårlagringsskyldighel för förbrukare när den årliga förbrukningen överstiger 8klon och försäljare när den årliga försäljningen överstiger 30 klon. Cementa ABanser all processindustrin bör undantas från lagringsskyldighelen. ÖB, ,och planverket framhåller betydelsen av att lagren får enlämplig utformning och lokalisering. Ävenjag anser del nödvändigt med en beredskapslagring av ångkol. Liksom i fråga ombl.a. olja bör lagringsskyldighelen åvila större säljare och förbmkare avångkol saml importörer av ångkol. Den närmare omfattningen avlagringsskyldighelen måste bestämmas med beaktande bl.a. av tilfförsel- ochförbrukningsförhällandena. OLK:s förslag i det här avseendet synes väl avvägt.Jag ansluter mig således i princip till OLK:s förslag. Jagdelar utredningens uppfattning all det är önskvärt all beslut fattas snarastmöjUgl om lagringsskyldighel för ångkol. En lagstiftning av det här slagetinrymmer dock vissa problem från juridisk- teknisk synpunkt. Prop.1981/82:102 Bilaga 3 71 hänsynhärtiU avser jag all senare återkomma med förslag till sådan lagstiftning. Naturgaskommer att introduceras i då leveranser av dansk och västtysknaturgas fill del s.k. Sydgasprojeklet beräknas börja. Genom projektet kommerc:a 450000 m' eldningsolja eller 4 ä all ersättas av naturgas i sydvästraSkåne. Sydgasprojeklet kommer att svara för endast c:a 1 %av landels energiförbrukning. Emellertid kommer, enligt OLK:s beräkningar, c:a10000 hushåll och något hundratal företag att tillföras naturgas och vara heltberoende av detta bränsleslag. Del finns därför anledning all la stäUning fillhur och i vilken utsträckning försörjningsberedskapen av naturgas börtillgodoses. Ökad användning av naturgas också i övriga delar av landet ärlänkbar. Del är därför av principieUa skäl vikfigt att nu ta ställning fillfrågan om försörjningsberedskapen på nalurgasområdel. Låt mig härvid förstkonstatera all huvuddelen av gasen kommer all tiltföras från källor i Nordsjön.Av detta skäl anser jag, i likhet med OLK, att något särskill fredskrislagerinte behövs, då risken för fredskriser i detta område måste anses vara ringa. Ikrigs- och avspärtningssituationer torde däremot fillförselmöjUghelerna blibegränsade. Då gasen i huvudsak ersätter eldningsolja, sladsgas och gasol börsamma försörjningsberedskap inför krigs- och avspärrningssUualionereftersträvas för naturgas som för dessa oljeprodukter. Detta har också varitutgångspunkten i del förslag OLK presenterat. OLKföreslår all Ivångslagring av naturgas skall regleras i en särskild lag medlagringsskyldighel . Den skiss till lagstiftning som OLK harlagt fram ansluter i väsentliga delar lill vad som f.n. gäller beträffande tvångslagringav olja. Förslagetinnebär bl.a. all distributörer och storförbrukare - förbrukare som använderminst 5000000 m' naturgas - av naturgas skall vara lagringsskyldiga.Distributörerna skall vara skyldiga att hålla beredskapslager av naturgaseller annan produkt som efter blandning eller omvandling kan distribueras genomgasnätel lUl småförbmkare. Storförbrukarna skall vara skyldiga att hållaberedskapslager av olja eller annat bränsle saml all hålla utmslning förförbränning härav. Sådana slorförbmkare som använder gasen i sinliUverkningsprocess skall dock ha möjlighet att kunna uppdra åt distributörenatt hålla erforderligt lager av gas. Lagringsmängden skaU utgöra en bestämdandel - - av den mängd naturgas som förbrukats eller försålts under närmastföregående kalenderår. Gasleveransernai Sydgasprojeklet beräknas enligl OLK börja . För all skapaklarhet för nalurgasinlressenter anser OLK del 1981/82:102 Bilaga3 72 önskvärtatt statsmakterna möjligt fattar beslut om all lagringsskyldighet förnaturgas skall inträda från nämnda tidpunkt. Remissinstansernahar i stort anslutit sig till OLK:s förslag. ÖEF framhåller särskill allgaseldade uppvärmningsanläggningar innebär en betänklig försvagning avberedskapen, då de inle omfattas av lagen (1981:599) om utförande aveldningsanläggningar för fasl bränsle. ÖEF föreslår därför att regeringenuppdrar åt statens planverk all i samråd med ÖEF utreda och föreslå åtgärdersom kan skapa sådan flexibilitet även i gasvärmda byggnader som krävs förandra uppvärmningsanordningar. Ävenjag anser det nödvändigt med en beredskapslagring av naturgas m.m.Lagringsskyldigheten bör åvila distributörer och slorförbmkare av naturgas. Dennärmare omfattningen av lagringsskyldigheten måste bestämmas med beaktandebl.a. av tillförsel- och förbrukningsförhållandena. OLK:s förslag i det häravseendet synes väl avvägt. Jag ansluter mig således i princip lill OLK:sförslag. Jagdelar utredningens uppfattning att del är önskvärt all beslut fattas snarastmöjligt om lagringsskyldighel för naturgas. I likhet med vad jag tidigareanfört beträffande lagring av ångkol inrymmer dock en lagstiftning av del härslaget vissa problem från juridisk-leknisk synpunkt. Med hänsyn härtiU avserjag all senare återkomma med förslag lill lagsfiftning avseende lagring avnaturgas m.m. Vadgäller ÖEF:s förslag om all utreda åtgärder för all öka flexibiliteten igasuppvärmda byggnader anser jag alt del bör prövas i samband med den översynav oljelagringsprogrammet som skall göras . () bildades och ägs av staten ochkraftbolagen. Enligl del konsortialavtal som Ugger fill grund för verksamhetenär en av SKBF:s uppgifter all genomföra beredskapslagring av kärnbränsle. Vidutgången av kommer den planerade lageruppbyggnaden av kärnbränsle allvara genomförd. Lagret, som kommer all motsvara , beräknas av OLKmotsvara en uthållighet på kärnbränsleområdet om minst 22 ä 23 månader. Dennauthållighet överstiger de beräknade behoven i avspärrningssitualioner och ärlängre än vad som gäller för energiprogrammel i övrigi. OLK förordar att iförsta hand denna utbyggnad genomförs. Omstatsmakterna önskar utöka försörjningsberedskapen på elområdet yllerligare medtanke på fredskriser, andra typer av störningar eller mer omfattandelillförselbortfall bör detta enligt OLK av ekonomiska skäl ske genomberedskapslagring av kärnbränsle. OLK anför alt om 1975 årsoljelagringskommillés principiella förslag om ett bränslebyle för varje reaktorgenomförs skulle med nuvarande förutsättningar uthålligheten öka lill 27 ä28 månader. 1981/82:102 Bilaga3 73 OLKanser alt beslut om ulhåUighelen och omfattningen av lagret av kärnbränsle börfallas av efter förslag av regeringen saml att lagret i och med dettabör benämnas beredskapslager av kärnbränsle i slällel för som reservlager.På grund av bl.a. statsmakternas stora inflytande på kärnkraflssektorn tordeenligl OLK någon särskild reglering i lag inle behövas. Remissinstansernaansluter sig i huvudsak lill OLK:s förslag. ÖB bedömer emellertid all man äveni krig bör ha möjlighet all utnyttja kärnkraftverk. RRV är kritiskt och villbl.a. ha en reglering av tvångslagring av kärnbränsle genom lagstiftning.Försvarskommitlén som ansluter sig lill OLK:s bedömning, förordar att frågan omeventuell forlsall utbyggnad av beredskapslagren av kärnbränsle prövas isamband med översynen av oljelagringsprogrammet . Eftersamråd med statsrådet anser jag för egen del att nu pågåendelagemppbyggnad är tillräcklig. Lagringen bör även fortsättningsvis byggas uppoch förvallas av kraftbolagen och SKBF. Lagren bör benämnas beredskapslager avkärnbränsle. Finansieringen bör liksom hitfills ske av kraftbolagen med hjälpav statliga kreditgaranfier. Någonsärskild reglering i lag behövs enligl min mening inle med tanke påstatsmakternas inflytande på kärnkraflssektorn. För att säkerställa all delager som byggs upp finns fillgängliga vid kris bör avtal om beredskapslagringen,vilket också OLK föreslagit, träffas mellan ÖEF och berörda kraflförelag isamråd med SKBF. Förelagen bör rapportera till ÖEF omberedskapslagringen och övrig lagerhållning av kärnbränsle. Någrayllerligare åtgärder anser jag f.n. inle vara erforderliga. Del kan emellertidfinnas anledning all i samband med översynen åter prövaberedskapslagrets storlek. Jagberäknar för /83 0,5 milj. kr. ur den särskilda medelsramen förekonomiskt försvar för gengasverksamhet och förbällring avhandlingsberedskapen. Utanför ramen beräknar jag 1222 milj. kr. Eftersamråd med statsrådet vill jag anföra följande. Delprogrammetomfattar frågor rörande försöijningen med elektrisk energi.