prop · G503169 · 1981-12-31 00:00:00 — prövning i detta avseende berörs endast i ett särskiltyttrande (s. 319) men frågor av detta slag kan även enligt kommitténs förslag uppkomma i tvister mellanparterna. Frågor om bevakning av förköpsrätten har skett pä rätt 1981/82:169 57 Eätt och inom föreskriven tid (5 5 lagförslaget). Nämndensprövning kan även påkallas rörande fråganom fastighetsägaren utan oskäligt dröjsmål har lämnathyresgästerna besked om brist i bevakningen(7 § andra stycket lagförslaget). Frågor om hembudet har antagits pä rätt sätt och inom föreskriventid (6 § lagförslaget) . Övriga frågor om förlustav förköpsrätten (7 § första stycketlagförslaget). Här avses bl.a. frågorom verkan av passivitet från endera partens sida efterhembudets antagande. Frågor om villkoren för förvärv av annan än hyresgästerna (8 §lagförslaget). Prövningen ärsamordnad med förfarandet enligt tillståndslagen och gällandeförkSpsTäg (10 och 11 5§'~lagförslaget). Systemet blir med nödvändighetinvecklat men hyresnämnden vill ändå ifrågasätta om inteen mera lätttill-gänglig beskrivning kan åstadkommas än den som finns i betänkandet (s. 189-192). För nämnden framstår vissa delar av kommitténs utläggningsom förvirrande (t.ex. s. 189 andrastycket fjärde meningen och s. 191 fjärde stycket tredje meningen). Vidare kan förslagettill ändringar i bostadsrättslagen föran leda nya typer av ärenden hos hyresnämnden bl.a. i form av tvister om överlätelsepris enligt 14 a § förslaget till ändringar i nämnda lag. Det finns enligt hyresnämndensbedömning anledning att räkna med att den föreslagnalagen om förköpsrätt för hyresgäster lätt kan leda till tvister mellan fastighetsägare och hyresgäster.I synnerhet tvister om vilken part, som har förorsakat att ett förvärv inte har fullföljtsefter hembudets antagande, kan bli komplicerade. Även de föreslagnareglerna om hyresnämndens prövning i den ordning som anges i 10 och 11 §§ lagförslagetinnebär risk för att hyresnämndensresurser alltför mycket kommer att bindas ienstaka svåra ärenden. villockså erinra om att prövning av den typ av fast-ställelsetalan, som aktualiseras av den föreslagna lagstiftningen. Prop.1981/82:169 58 ärfrämmande för hyresnämndensverksamhet. I betänkandet anförs (s. 198) att det saknas anledning att förmoda att hyresnämndernasarbetsbörda kommer att öka i någonstörre utsträckning, om kommittéförslaget genomförs. Denna förmodantorde utgå frän uppfattningen att lagen om förköpsrätt för hyresgästeri stort sett bara skulle komma att fungera som ett instrument för att fåtill stånd frivilliga överenskommelser om fastighetsförvärv för ombildning frånhyresrätt till bostadsrätt. Även om dennaförmodan är riktig - vilket hyresnämnden betvivlar -mästeräkna med att varje ärende som hänskjutstill nämndens prövning enligt den särskilda förköpslagen blir betydligt mera arbetskrävande än hyresnämndsärenden är normalt. Det ställerhyresnämnden - ow inte nämndensresurser förstärks kraftigt trots det statsfinansiella läget - i en omöjligvalsituation: att antingen skjuta upp förköpsärendena för att inte det stora antalet mindre resurskrävande ärendenskall behöva vänta orimligt länge eller också låta läget snabbt bli ohållbartbeträffande andra ärenden änförköpsärendena. skulle naturligtvis den sistnämnda konsekvensen drabba hela verksamheten vid hyresnämnden. Det kan noteras att kommittén framhåller (s. 188) att hyresnämnden börbehandla förköpsärendena med förtur. Det framgårinte hur kommittén tänker sig att denna anvisning skall kunna samordnas med den tidigare nämnda föreskriftenom skyndsam handläggning av alla typer av hyresnämndsärenden. får med anledning av det anförda hemställaatt förslaget till lag om förköpsrätt för hyresgäster i vart fall inte genomförs utan att statsmaktema är beredda att kraftigt förstärka hyresnämndens resurser. Enligt hyresnämndensmening är det önskvärt bäde att reglerna förombildning till bostadsrätt är allmängiltiga och att bostadsrättsbegreppet i sig är enhetligt. Kommitténs förslag föranlederdärför nämnden att anföra följande. 1981/82:169 59 Om en särskild lagom förköpsrätt för hyresgäster genomförs, kan det uppfattas som orättvist och stötandeatt hyresgäster i hus ägda av allmännyttigabostadsföretag skall sakna förköpsrätt. Enligt hyresnämndensförmenande borde de allmännyttiga bostadsföretagens berättigade intressen kunna tillgodosesutan att hyresgästerna i allmännyttigt ägdahus helt behöver särbehandlas i denna fråga. I en förköpssituationborde nämligen obillighets-regeln i 2 § 8 lagförslagetom förköpsrätt för hyresgäster kunna tillämpas vid en avvägningmellan bolagets och hyresgästernas motstående intressen. Vidare har hyresnämndensvårt att inse det befogade i den föreslagna undantagsregeln i 60 a § fjärde stycketbostadsrättslagen. Man kan med fog fråga sig om hyresgästemasinflytande bör vara mindre i det fall att entill en riksorganisation knuten bostadsrättsförening förvärvar ett hyreshus än i det fall att en friståendebostadsrättsförening gör det. Till bilden hör också attdessa rikskooperativa föreningar är undantagna fräntill-ständslagens tillämpningsområde. Kommitténs förslag beträffandehembud och prisföreskrifter vid överlåtelse avbostadsrätt innebär att olika rättigheteroch skyldigheter kommer att gälla i skildabostadsrättsförhållanden. ifrågasätter om detta ärlämpligt. Det förefaller inte otroligt att vissa typer av bostadsrätt kommer att uppfattas som en sorts hyresrätt medan andra - utan hembudsskyldighet och prisföreskrifter - torde jämställas med äganderätt. I övriga delar föranleder betänkandetingen erinran av hyresnämnden frän de synpunkter nämndenhar att bevaka. Tvärtom är nämnden positiv till kommitténs förslag tillnya bestämmelser om upprättande av ekonomisk plan i ombildningsfall. Nämnden anser ocksåatt det föreslagna tillägget till bestämmelsemaom intygsgivare utgör en välbehövlig förbättring av denuvarande reglerna. Vidare vill nämndenuttrycka sin uppskattning av det arbete kommittén nedlagt för att klarlägga regelsystemet kring äldre bostadsföreningar. Prop.1981/82:169 60 Förslaget till lag om förköpsrätt för hyresgäster Som hyresnämndensgenomgång kommer att visa är det föreslagna förköpsförfarandet komplicerat och vid tillämpningen kan åtskilligasvårigheter uppstå för de handläggande myndigheterna och berörda parter. Redan nu föreligger ettkomplicerat system vad gäller samverkan mellan lagen omvissa inskränkningar i rätten att förvärva fast egendom, lagen om förvärv avhyresfastighet {tillståndslagen), förköpslagen ochjordabalken. Den föreslagna lagstiftningen innebär ytterligare samordningsproblem. Så till exempel ärinskrivningsmyndighet, kommun och hyresnämndinkopplade i olika skeden av förfarandet.Hyresnämnden anser att alla möjligheter att förenklasystemet måste övervägas. Så få myndighetersom möjligt bör vara inkopplade och handläggningsrutinerna bör göras så enkla som möjligt. Såvitt gäller hyresnämndernasbefattning med förköpsärenden bör denna begränsasi ett avseende. Enligt kommitténs förslag kan frågorom förköpsrättens bestånd m m komma under hyresnämndens prövningdels i ett fristående förfarande (9 §förslaget till lag om förköpsrätt för hyresgäster), dels i samband med prövning enligt bl a tillståndslagen (10 och 11 §§ nämnda förslag). Enligt hyresnämndens mening bör endast sistnämnda ordning förprövning av tvistefrågor införas. Kommittén har i betänkandet (s 24 5) berört de problem Prop.1981/82:169 61 som kan uppstå,om villkoren i ett hembud inte medger den inlåning av halva lånesumman som förutsätts i det föreslagna systemet med kapitalmarknadsreverser.Hyresnämnden ifrågasätter omkommittén inte har underskattat de svårigheter som i en sådan situation kan uppstå för hyresgästerna.Risk föreligger att hyresgästerna i inte såfå fall tvingas avstå från köp till förmån för en annanmera kapitalstark köpare. §yi}EyG.K£_5ä.fJÉ._sä£sj5ilda_gar_a2raf_e£ _i_f5rsl.3et I 3 och 5 §§stadgas, att man vid beräkningen av antalet lägenheter skall bortse frångarage, lager eller annan lägenhet som iförsta hand används som förvaringsutrymme.Enligt hyresnämndens mening bör ocksåi 2 § första punkten anges att nämndautrymmen skall undantas vid beräkningen avantalet lägenheter. I en hyreshusenhet som består av flera registerfastigheter kan hyreshusenheten innehålla fler änfem lägenheter medan en i enheten ingående registerfastighet innehåller färreän fem lägenheter. Den situationen kan inträffa att hyresgästernainger intresseanmälan beträffande hyreshusenheten men fastighetsägaren däreftertill annan än hyresgästerna säljeren registerfastighet som innehåller färre än fem lägenheter. Situationen är inte belyst i betänkandet menhyresnänmden tolkar det framlagda förslaget så atten sådan försäljning faller utanför förköpsrätten och attprövningen av denna fråga vid invändningfrän hyresgästernas sida fårankomma på hyresnämnden. Vad gäller femte punkten om andelsförvärv villhyresnämnden påpeka att detta undantag ger möjlighet till kringgående av den föreslagna lagstiftningen. Nämnden vill betona vikten av att frågan om andelsförvärv tas upp till behandling vid den förestående översynen av tillståndslagen. Lagförslaget innehålleri denna paragraf en bestämmelse om attinskrivningsmyndigheten skall underrättaföreningen och den lagfarne ägaren om att anteckning om intresseanmälan gjorts. vill påpeka att svårigheter kan uppkomma att underrätta fastighetsägaren,eftersom inskrivningsmyndigheten i allmänhetsaknar kännedom om dennes adress. Det förtjänar attframhållas att även hyresgästernainte sällan saknar sådan kännedom. En följd av att osäkerhetråder om fastighetsägarens adress kan bli att denne får reda påanteckningen om intresseanmälan först sedan klagotiden gått ut. I förslaget stadgas, att hembudet skall delges den förening som gjort intresseanmälan. Hyresnämndenutgår från att de föreskrifter om vissa uppgifter ochhandlingar som skall ges in till inskrivningsmyndigheten, vilka utredningenhar förutsatt kommer att utfärdas av regeringen (s 336), utformas på 1981/82:169 62 sådant sätt attdet för fastighetsägaren inte kormner att råda någontvekan om vilka enskilda personer han skall vända sig till för attdelgivning skall komma till stånd. Ett ytterligare problem som bör uppmärksammasi detta sammanhang är att det kan ske förändringari föreningens saimnansättning efter det att intresseanmälan hargjorts. Föreningen kan till och med ha upphört. mening bör i lagtexten anges, att hembud ej' behöver lämnas om rätt till förköp ej föreliggerenligt 2 §. Enligtmotivuttalandena är det viktigt att särskilja ett herabud enligtlagen från andra erbjudanden om förvärv. Förundvikande av missförstånd bör den regeln gälla att när det är fråga om ett hembud enligt lagen detta skall klartframgå av hembudet. En regel härom bör tas in i lagtexten. Denna paragraf innehållerviktiga regler om vad hyresgästerna har att iaktta om de vill anta ett hembud.Hyresnämnden finner att lagtexten bör förtydligas så att det klart framgår dels att ett antagande avhembud förutsätter att den skriftliga anmälan om förvärv ochprotokollet från föreningsstämman tillställs fastighetsägaren , dels att bestämmelsen itredje stycket inte hindrar att anmälan till fastighetsägaren sker pä annat sätt än genomrekommenderat brev, varvid det dock ankommer pä hyresgästernaatt vid tvist visa att anmälan kommit fastighetsägaren till hända.Hyresnämnden konstaterar vidare att reglerna inte hindrar att hyresgäster somhar gjort en felaktig anmälan till fastighetsägaren återkommermed en riktig anmälan inom sexmånaders-fristen. Iparagrafen anges under vilka omständigheter förköpsrätten förfaller. Uttrycket "förköpsrätt förfaller"ärmindre väl valt. om någon av de tre händelsersom anges i paragrafen inträffar föreligger nämligen förköpsrätt om fastighetsägaren säljeregendomen till lägre pris eller till för honom avsevärt oförmånligarevillkor. Vad som egentligen inträffar vid de tre angivna fallen är endastatt fastighetsägaren fär. de rättigheter som följer av 8 §. mening bör därför 7 § omformuleras för att missförstånd skall undvikas. Det kan övervägas orninte bestämmelserna i 7 och 8 §§ skall sammanföras paragraf. Imotiven uttalas, att en försäljning av egendomen inom tvåårsfristeninte fär äga rum, om priset på fastigheten är lägre ellervillkoren för försäljningen tillsammantagna är avsevärtogynnsammare för ägaren än de som gällde för erbjudandet till hyresgästerna.Sistnämnda förutsättning torde kunna medföra åtskilligatvister. En inte ovanlig situation kan bli att kontantinsatsen i hembudet är högre 1981/82:169 63 änvid ett senare köp eller att finansieringsvillkorenförändras. I dessa frågor bör de rättstillämpande myndigheterna ges vägledning genom motivuttalanden. Enligt denna bestärmnelse skall kommunen kontrollera om det förelåg enintresseanmälan när förvärvet skedde. Enligt hyresnämndensmening kan denna regel föranleda komplikationer med hänsyn till bruket av dubbla köpehandlingar, nämligenköpekontrakt och köpebrev. Köpanses komma till stånd när den första köpehandlingen upprättas. Det är ej ovanligt att i ärende enligt tillständslagen endast köpebrevet företes. I sådantfall är kotmnunen ur stånd att kontrollera om förvärvet ägt rum då intresseanmälan gällde. För att kommunen skall kunna fullgöra sin underrättelseskyldighetbör föreskrivas att till kommunen skall inges även köpekontrakt om sådant upprättats. Vad gäller kommunens skyldighet attbereda hyresgästerna tillfälle till yttrande vill hyresnämnden erinra om vad nämnden tidigare uttalat angåendesvårigheterna att i vissa situationernå den förening som skall företräda hyresgästerna. Enligt 10 § är en förutsättning förinhämtande av yttrande att enintresseanmälan gäller. Enligt motivuttalande (s 190) skall köparen uppge om intresseanmälan är antecknadi fastighetsboken, varefter det ankommer påkommunen att kontrollera denna uppgift. anser det vara av stor vikt att det tillskapas ett förfarande som garanterar att uppgifterna omintresseanmälan blir riktiga, eftersom det förhållandet attkommunen underlåter att höra hyresgästernakan leda till att deras förköpsrätt går förlorad. En möjlig lösningär att köparen ålägges att till kommunen lämna in bevis fråninskrivningsmyndigheten angående förekomsten av intresseanmälan eller att inskrivningsmyndigheten i samband medanteckning om intresseanmälan tillställer kommunen underrättelse om anteckningen. Enligt paragrafens andra stycke skall kotmnunen undervissa förutsättningar och till hyresnämnden anmäla fråga om förköpsrättens bestånd, eller om överlåtelsens giltighet enligt 8 §. Underlåterkommunen att göra detta, torde hyresgästernas förköpsrätt vara förlorad. Detta börframgå av lagtexten. I anslutning till 10 §andra stycket uttalas i motiven (s 191J att om kommunen vill påkalla prövningav ett förvärv enligt tillståndslagen, detta bör ske med att hyresgästernas begärananmäls till hyresnämnden. En sådansamordning bör uttryckligen föreskrivas. Be"trä£färide sistastycket i denna paragraf vill hyresnämndenpåpeka att hänvisningen till 10 § innebär 1981/82:169 64 att kommunens anmälningsskyldighettill hyresnämnden beträffande hyresgästernasönskemål om prövning av förköpsrättens beståndgäller utan begränsning till tiden. Kvarboende_h;res(5äster_rät_tsli3 _?£..llpiJ\3 Kommittén framhåller (s 133) att det är ofrånkomligt att hyresgäster av olika anledningar inte önskar bli bostadsrättshavare utan i stället vill bokvar i sina lägenheter med hyresrätt. Enligt kommittén får en övergång till bostadsrätt i en fastighet inte medföra att de kvarboende hyresgästernas rättsligaställning försämras. Som kommitténkonstaterar är kvarboende hyresgäster efter en ombildning i och för sig bevarade vid sin rätt till förlängning av hyresavtalet. Detta innebär emellertid inte att deras faktiskabesittningsskydd är oförändrat. Eftersom det vid en tillämpning av förlängningsreglerna i 46 § hyreslagen i regel skall ske en avvägning mellan hyresvärdens ochhyresgästernas motstående intressen, kan det förhållandet attbostadsrättsföreningen har inträtt som hyresvärd komma att fäbetydelse för förlängningsfrågans avgörande. Enligt hyresnämndenär det framför allt tvåsitua tioner som bör uppmärksammas. Den förstaavser det fallet att bostadsrättsföreningen sägerupp hyresgästen och vägrar förlängning påden grund att bostadsrätt till lägenheten skall upplåtas åt annan. Förlängningsfrågan skall i detta fall bedömas enligt 46 §första stycket 10 hyreslagen. Kommitténs inställningförefaller vara att vid en sådan uppsägninghyresavtalet skall förlängas. Något uttryckligt uttalande härom har kommitténdock inte gjort. delar uppfattningen att enhyresgäst i den angivna situationennormalt skall ha rätt till förlängning.Ibland kan emellertid en hyresgästs intresseatt behålla sin hyresrätt vara svagt, t ex om han inte bor i sin lägenhet stadigvarande. Enligt hyresnämndens mening skulle det med hänsyn till bestämmelseni 2 § tredje stycket bostadsrättslagen vara av värde för rättstillämpningen med ett motivuttalande ifrågan vilken betydelse hyresnämnderna och bostadsdomstolen i ett förlängningsärende börtillmäta bostadsrättsföreningensintresse av att fä tillgäng till en lägenhet för upplåtelsemed bostads- pen andra situationen gällerbesittningsskyddet för kvarboende hyresgäster vid ombyggnad av förenings-liuset. Frågan gäller närmast i vad mänen hyresgäst skall ha rätt att flytta tillbaka till huset som hyresgäst efter ombyggnaden. Som kommittén konstaterar ]«andet bli fråga om att skapa en turordningmellan de hyresgäster som har förklarat att de vill gä över Prop.1981/82:169 65 tillbostadsrätt och de hyresgäster som vill bo kvar medhyresrätt. Kommitténs uttalanden i frågan ger ingen vägledningför hyresnämndens och bostadsdomstolens ställningstagandei en aktuell förlängningstvist. Enligt hyresnämndensmening bör i lagstiftningsärendet ställningtas till om generellt sett bostadsrättshavarna eller hyresgästernavid konkurrens skall ges företräde i fråga om återflyttningen till huset eller om dessa bådagrupper skall jämställas och behandlas enligt gängse turordningför hyresgästers återflyttning. 20kap 7 §. I anslutning till inskrivningsmyndighetens prövninguppkommer en del praktiska problem beträffande vilka handlingar en förvärvareskall ge in för att visa att han uppfyller kraven enligt tillständslagenoch den föreslagna förköpslagen. Dessa frågor har ej behandlats i betänkandet.Hyresnämnden vill här endast peka på den situation som uppstår om enkommun underlåter att uttala sig i frågan omhyresgästernas förköp, t ex därför att hyresgästerna inte begärt hyresnämndsprövning,och bara låter tremånadersfristen löpa ut. I sådant fallbehöver förvärvaren förete något slag av intyg för att visa att hinder motlagfart enligt den föreslagna förköpslagen ej föreligger (jämför prop 1978/79:164 s 32J . När det gäller prövning avlagfartsfråga med hänsyn till intresseanmälan vill hyresnämnden än en gäng påpeka detproblem som kan uppstå dä dubbla köpehandlingar föreligger. Hyresnänmden anmärker attden föreslagna lagtexten till 7 § sista meningen skall lyda: Detsamma gäller omhyresnämndens beslut innebär att villkoren för en överlåtelseinte står i strid med 8 § lagen (1982:000) om förköpsrätt för hyresgäster. Lagenom arrendenämnder och hyresnämnder Vadgäller 16 b § sista stycket första meningen bör hänvisningent:iH lagen om förvärv av hyres fastighet utgå eftersomförköp enligt denna lag endast kan ske beträffandeakier. 9 a §. Den föreslagnabestämmelsen i andra stycket andra meningen torde innebära attett tillstånd av hyresnämnden till överlåtelse av hyresrätt enligt 34-36 §§hyreslagen i här aktuella fall på begäran av föreningenskall förenas med villkor att den tillträdande hyresgästen övertar skyldigheten att teckna bostadsrätt. Idetta sammanhang vill nämnden påpeka att i det fall hyresrätt övergår enligt33 § hyreslagen någon möjlighet att föreskriva 5 1981/82. Prop.1981/82:169 66 villkor om att den som övertarhyresrätten skall vara skyldig att tecknabostadsrätt inte föreligger. Närdet gäller förlängningsfallenligt 47 och 47 a §§ hyreslagen fär den föreslagnabestäimnelsen anses innebära att förlängning skall medges endast om sökanden övertarskyldigheten att teckna bostadsrätt. villvidare påpeka att andra stycket andrameningen.till sin natur är en hyresrättslig bestämmelse.För den händelse den skall ha sin place-- ring i bostadsrättslagen bören hänvisning till bestämmelsen görasi hyreslagen, förslagsvis i 37 §. 12 a §. Enligt denna paragraf krävs skriftligt avtal vid överlåtelse avbostadsrätt. lakttages ej detta krav är överlåtelsen ogiltig. Talan om ogiltighet skall ha väckts senast från det lägenheten tillträddes.Enligt nämndens mening bör någontidsfrist för sådan talan inte uppställas. Enligt denna paragraf"gesbostadsrättsförening möjlighet att införa en klausul om skyldighet för -bostadsrättshavareatt före överlåtelse hembjuda bostadsrätten till lösen.Avsikten är att en bostadsrättsförening som önskar påverkaprisbildningen av bostadsrätter skall använda sig av de föreslagnahembudsreglerna. Andra lösningar för att komma till rätta med höga överlåtelsepriser skall i princip inte förekomma (s 291). Enligt hyresnämndens mening ärdet inte självklart att de nu föreslagna reglerna får den åsyftade effekten utan risk föreligger att andra lokala metoder kommer att tillämpas även i fortsättningen. Skall andra metoder inte vara till-låtna bör dettaklart framgå av lagtexten. 51 a §. I denna paragraf stadgas, att föreningen i visst fall i princip inte kan neka enhyresgäst inträde i föreningen.Enligt bestämmelsen finns det dock inte någon skyldighet förföreningen att upplåta bostadsrättåt hyresgästen. Hyresnänmdenanser att en sådan skyldighet bör föreligga (jfrspecialfallet i 9 a § första stycket). Prop.1981/82:169 67 6 HmESMAMHBEW I MALMÖ- AvCTittai Bastadsrättai xm up£låtelseformj_ 2atfailAiinijarjimder_197£-tele;t -nra erfarJi£ter ocii |V5riEmingiläriin2 ochandra ar2.anisato£i j. Kaimitténs förslag laider avsnittet 3, vilka återges isarmanfattning under 3.8 på sidorna 152 och 153, finner hyresnämnden läirpligaoch välgrundade. kan med stöd av sin erfarenhet av handlagdaärenden understryka värdet av att en ekonanisk plan skall i otbildningsfallenha \53prättats innan föreningen fattar beslut cm fastighetsförvärv, att minsten av intygsgivcunia för den ekonomiska planen skall alltid vara friståendefrån den organisation eller det före- Prop.1981/82:169 68 tag, scm har biträttmed föreningsbildningen eller upprättat planen, och att planen skall vara försedd med ett besiktningsprotokoll. Det förslag scm föranleder en mer ut:färlig komnentar av lrresnämndenär bestännelsen att hyresgästerna i minst två tredjedelar av de uthyrda lägenheterna skall vid övergäng till bostadsrätt engagera sig i bostadsrättsföreningen sommedlenmar och fatta beslut cm fastighetsförvärv för onbildningpå förenings-stäirma. Förslaget innebäratt liksom är fallet hyresförhållande kanbeträffande en del bostadslägenheter i den nybildade bostadsrättsföreningenshus kcma att bestå . Kcnmitténbehandlar frågor angående kvarboende hyresgäster under avsnittet 3.4 på sidorna 133, 134 och 135. Kcnmittén imderstryker att övergång till bostadsrätt i en fastighet fär inte medföra att de kvarboende hyresgästemas rättsligaställning försämras.Konmittén slår fast att de kvarboende hyresgästemcishyresavtal kctitner att gälla mot bostadsrättsföreningen scmny ägare av feistigheten. Likaså kanmar de kvarboende hyresgästernas besittningsskydd att gälla i förhållande till bostadsrättsföreningen. Hyresgästerna kcmmer också att ha rätt enligt 35 § hyreslagen att överlåta sina lägenhetergenan byte. Kccimittén fraihhåller att den som övertarlägenheten efter ett byte inträder i den avträdandehyresgästens hyresförhållande på saitma villkor scm har gällt för denne. Lägenheten kvarståralltså san en lrreslägenhet. - Frågaär cm vad kcnmittén sålunda anför innebäratt de kvarboende hyresgästemas intressen tillgodoses itillräcklig onfattning.