prop · G503180 · 1981-12-31 00:00:00 — Motsvarande lagbestämmelser för de allmänna aktiebolagen har inleheller inarbetats i aktiebolagslagen. Bestämmelserna om slyrelserepresentalionför de anställda i försäkringsbolag bör därför enligt min mening även ifortsättningen vara reglerade i den särskilda lagen. Däremot anser jag att ensärskild bestämmelse bör tas in i denna paragraf som hänvisar till denifrågavarande lagen. En sådan bestämmelse har tagits upp i fiärde stycket. Densaknar motsvarighet i utredningsförslaget, Lagen om slyrelserepresentalion förde anställda i bankinstitut och försäkringsbolag innehåller pä några punkterbestämmelser som avviker från vad som gäller enligt de allmänna reglerna iförsäkringsrörelselagen. Att de förstnämnda reglerna därvid skall gälla följerav grundsatsen att speciallag tar över allmän lag, I femte stycket regleras liden förstyrelseledamots uppdrag pä liknande sätt som enligt gällande lag. Emellertidhar efter förebild i aktiebolagslagen längsta tiden för uppdraget utökats fräntre lill så all det upphör vid slutet av den ordinarie bolagsstämma påvilken styrelseval förrättas. I motsats till vad fallet är enligt gällande laggäller maximitiden alla styrelseledamöter och inte bara dem som vaUs päbolagsstämman. Tiden för arbetstagarledamöternas uppdrag regleras i 15 § förstastycket lagen om slyrelserepresentalion för de anställda i bankinstilut ochförsäkringsbolag. Prop.1981/82:180 206 Avbestämmelsen framgår alt maximitiden för arbelstagariedamöterna är begränsad påmotsvarande sätt som för övriga styrelseledamöter. Suppleanter för styrelseledamöterna måste intefinnas. Vanligen finns det dock sådana. Om styrelsesuppleanter skall finnasskall bolagsordningen innehåUa uppgift om antalet eller lägsta och högstaantalet (se 2 kap. 5 §). I övrigt gäller om suppleanter i tillämpliga delardetsamma som om styrelseledamöter (,y/d»e stycket). Sålunda skall exempelvissuppleanterna fylla kvalifikationskraven i 4§ och iaktta upplysningsskyldighelenom sitt aktieinnehav enligt 6 §. EnUgt gällande lag (73 § andra stycket och 204 § 1mom. första stycket FRL) kan i bolagsordningen las in närmare bestämmelser omde förulsätlningar under vilka suppleanter äger inträda i Qänstgöring och omordningen för inträde. Det torde ligga i sakens natur och jag har därför inteansett det behövligt att ta in en motsvarande regel i förslaget. Iaktiebolagslagen saknas också en sådan bestämmelse. 2§ Ett uppdrag som styrelseledamot upphör , om ledamoten eller den somutsett honom begär det. En anmälan om detta skall göras hos styrelsen och, i defall dä en ledamot som inte är vald på bolagsstämman vill avgå, hos den somtillsati honom. Om en styrelseledamots uppdrag upphör i förfideller del uppkommer hinder för denne enligt 4 § att vara styrelseledamot och omdet inte finns någon suppleant, skall övriga styrelseledamöter vidta åtgärderför att en ny ledamot för den återstående mandattiden tillsälts om inle denförutvarande ledamoten har varit en sådan ledamot som avses i 1 § andra stycketeller en sådan arbetstagariedamol som avses i lagen (1976:355) om styrelserepresentationför de anställda i bankinstitut och försäkringsbolag. Skall ledamoten väljaspä bolagsstämman, kan ulan hinder av vad som föreskrivs i 1 § första stycketvalet anstå till den nästa ordinarie stämma på vilken styrelseval förrättas, omstyrelsen är beslutför med kvarstående ledamöter och suppleanter. Om en styrelseledamot, som enligt bolagsordningenskall tillsättas på nägot annat sätt än genom val av bolagsstämman, inle harutsetts, skall rätlen förordna ersättare på ansökan av styrelseledamot,aktieägare, delägare, delegerad, garant, borgenär eller annan vars rätt kanvara beroende av att det finns någon som kan företräda bolaget. Paragrafen motsvarar 8 kap. 2 § ABL samt 70 § Qärdeoch femte styckena, 73 § tredje stycket och 204 § 1 mom. första stycket FRL. Det förbud som finns i gällande lag attverkställande direktören medan han kvarstår i denna befattning inte får avgå urstyrelsen har i överensstämmelse med aktiebolagslagen slopats. Enligtandra stycket skall när uppdraget upphör för någon styrelseledamot övrigastyrelseledamöter vidta ätgärder för att en ny ledamot utses för denåterstående mandattiden såvida del inte finns en suppleant. Styrelsen skallaUtså sammankaUa bolagsstämman, om valet ankommer på stämman, eller anmoda densom skall tillsätta den nya ledamoten alt fullgöra denna Prop.1981/82:180 207 Kvarvarande ledamöter är dock inle skyldiga attvidta några ätgärder när den förutvarande styrelseledamoten ärförsäkringstagarrepresentant eller arbetstagarledamot. I sådant fall ankommerdel i stället på försäkringstagarna resp. vederbörande fackliga organisationatt ta ställning till om en ny ledamot skall utses. Om en vakans får bestå ochstyrelsen därigenom inle blir fulltalig dvs. om antalet styrelseledamöterunderstiger det i lagen eller bolagsordningen angivna minimiantalet - kan bolagetförsättas i likvidation enligt bestämmelserna i 14 kap. 3 § i förslaget. Omunderlåtenheten att utse en ny ledamot beror på bolagsstämman får bolaget takonsekvenserna därav. En utomstående, som enligt bolagsordningen skall utsestyrelseledamöter, måsle emellertid förhindras all genom underlåtenhet i dettaavseende tvinga bolaget i likvidation. I tredje stycket föreskrivs därför iöverensstämmelse med aktiebolagslagen alt i sådant fall ersättare kan förordnasav rätten. En av rätten utsedd ersättare skall naturligtvis avgå om i behörigordning ny ledamot ulses. 3 § Styrelsen skall utse verkställande direktör. Denne fårulses inom eller utom styrelsen. Styrelsen får förordna en ellerfiera vice verkställande direktörer att tjänstgöra i verkställande direktörensställe. För vice verkställande direktör gäller i tillämpliga delar vad som idenna lag sägs om verkställande direktören. Paragrafen motsvarar 8 kap. 3 § ABLsaml 71 § och 204 § 1 mom. första stycket FRL. Liksom enligt gällande lag skallverkställande direktör utses i försäkringsbolag. Denna föreskrift är ovillkorligi fråga om försäkringsaktiebolagen. I de ömsesidiga försäkringsbolagen är detvanligt att en av styrelsens ledamöter, oftast ordföranden, fungerar som s.k,verkställande ledamot och i denna egenskap handhar den löpande förvaltningen avbolagets angelägenheter. Dessa bolags verksamhetsformer motiverar därför attdispens kan lämnas från kravet att utse en verkställande direktör. Dispensreglerfinns i 5 § i detta kapitel. Liksom enligt gällande lag är detalltid styrelsen som utser verkställande direktören. Även från dennabestämmelse kan enligt 5 § dispens ges för de ömsesidiga bolagen. 4 § Styrelseledamöterna och verkställande direktören skallvara svenska medborgare och bosatta i , om inle regeringen, eller den myndighet som regeringen bestämmer, i särskilda fall fillåter något annat. Den som är omyndig eller i konkurs får inte vara styrelseledamot eller verkställande direktör. Paragrafen motsvarar 8 kap. 4 § ABLsamt 72 § och 204 § I mom. första stycket FRL. I förslaget bibehålls gällanderätts krav på att styrelseledamöterna och verkställande direktören skall varamyndiga och som regel 1981/82:180 208 häri landet bosatta svenska medborgare. I överensstämmelse med aktiebolagslagenhar det tillkommit att styrelseledamöterna och verkställande direktören intefår vara i konkurs. Motsvarande krav gäller för stiftare (2 kap. 1 §),revisorer (10 kap. 3 §), firmatecknare (13 §) och Ukvidatorer (14 kap. 8 §). 5 §I fråga om ömsesidiga försäkringsbolag får regeringen eller efter regeringens bemyndigande försäkringsinspektionen, om särskilda skäl fö religger, medge undantag frän bestämmelserna om 1. att verkställande direktör skall utses, 2. att det åligger styrelsen att utse verkställandedirektör, 3. alt verkställande direktören inle får vara ordförandei bolagets styrelse. Omverkställande direktör inle ulses, skall styrelsen uppdra ät en avstyrelseledamöterna att fullgöra de skyldigheter som åligger verkställandedirektören i fråga om bokföring och medelsförvaltning. Styrelsen svarar för vadsom i övrigt åligger verkställande direktören enligt denna lag. Paragrafen som endast gäller ömsesidigaförsäkringsbolag överensstämmer med 204 § 1 mom. andra stycket FRL. Debestämmelser frän vilka undantag kan medges finns i 3 § första stycket och 10 §första stycket förslaget. De ändringar som har gjorts i paragrafen ärredaktionella. Utredningsförslaget innehåller inle nägon uttrycklig föreskriftom all särskilda skäl skaU föreligga för att undanlag från de angivnabestämmelserna skall kunna meddelas. En sådan uttrycklig föreskrift anser jagvara erforderlig. Mitt förslag har utformats i överensstämmelse härmed, 6 §Styrelseledamöterna och verkställande direktören i försäkringsaktie bolag skall senast när de tillträder sin befattning, för införande i aktieboken anmäla sitt innehav av aktier i bolaget och i bolag inom samma koncern. Detsamma gäller motsvarande befattningshavare i ömsesidiga försäkrings bolag i fråga om innehav av aktier i bolag inom koncern där det ömsesidiga bolaget ingår. Förändringar i aktieinnehaven skall anmälas inom en må nad. Paragrafen, som utformats efter mönster av 8 kap. 5§ ABL, saknar motsvarighet i gällande lag. Enligtutredningsförslaget åläggs styrelseledamöterna och verkställande direktörenanmälningsskyldighet i fråga om innehav av aktier i bolag som ingår i sammakoncern som försäkringsbolaget. har - medhänsyn till att det i vissa länder är formellt nödvändigt att fysisk personstår som ägare till aktier i utländska dotterbolag -ifrågasatt om inleanmälningsskyldigheten bör begränsas till aktier i svenska dotterbolag. Föregen del anser jag alt anmälningsskyldigheten i konsekvens med det föreslagnakoncernbegreppet och i likhet med 8 kap, 5 § ABL bör omfatta innehav av aktie isåväl svenska som utländska dotterbolag. Prop.1981/82:180 209 utformatsi överensstämmelse härmed. I förhållande fill utredningsförslaget har enredaktionell jämkning gjorts i lagtexten. Del viktigaste syftet med den föreslagna bestämmelsenär att hindra att medlemmar av bolagsledningen köper och säljer aktier utan alldetta blir känt för bolaget och tillvaratar därför bolagets intresse iförhållande fill ledamöter i bolagsledningen. Anmälningsplikten enligt dennaparagraf gäller vid sidan av anmälningsplikten enligt lagen (1971:827) omregistrering av aktieinnehav, Denna lag syftar till att motverkainsiderspekulafion i aktier som noterats vid . 7 §Styrelsen svarar för bolagets organisation och för förvaltningen av bolagets angelägenheter. Verkställande direktören skall sköta den löpande förvaltningen enligt de riktlinjer och anvisningar som styrelsen meddelar. Verkställande direktören får dessutom utan styrelsens bemyndigande vid ta åtgärder som med hänsyn tiU omfattningen och arten av bolagets verk samhet är osedvanliga eller av stor betydelse, om styrelsens beslut inte kan avvaktas ulan väsentlig olägenhet för bolagets verksamhet. I sådant fall skall styrelsen underrättas om åtgärden. Styrelsen skall se tiU att organisationen i frågaom bokföringen och medelsförvaltningen även innefattar en tillfredsställandekontroll. Verkställande direktören skall sörja för alt bolagels bokföringfullgörs i överensstämmelse med denna lag och andra författningar och attmedelsförvaltningen sköts på ett betryggande sätt. Paragrafen överensstämmer i sak helt medmotsvarande bestämmelse i 8 kap. 6 § ABL. Den motsvarar bestämmelserna i 74 §.75 § första och andra styckena, 76 § och 204 § 1 mom. första stycket FRL. 8 §Beslut om ändring av grunderna fattas av styrelsen. Ändringen skall sedan den stadfästs genast anmälas för registrering av styrelsen eller verkställande direktören. Ändringsbeslutet får inte verkställas förrän det har registrerats. Paragrafen, som saknar motsvarighet iaktiebolagslagen, överensstämmer i sak med 129 §, 130 § första stycket samt226 och 227 §§ FRL. Anledningen till att inte bolagsstämman utan endaststyrelsen är behörig att fatta beslut om ändring av gmnderna är att dettamedger en smidigare anpassning till växlande förhållanden. Bolagsstämman tordeockså i allmänhet sakna förutsättningar för att bedöma de komplicerade frågorsom har med grunderna att göra. Om inte bolagsordningen innehåller föreskriftom särskild röstpluralitet gäUerför styrelsens beslut bestämmelserna i 11 §andra stycket om enkel majoritet. 9 §Om ett försäkringsbolag har blivit moderbolag, skall styrelsen med dela detta tiU dotterföretagets ledning. Dotterföretagets ledning skall läm na styrelsen för moderbolaget de upplysningar som fordras för att beräkna koncernens ställning och resultatet av koncernens verksamhet. 14 1981/82. 1981/82:180 210 Paragrafenmotsvarar 8 kap. 7 § ABL och 333 § 2 mom. FRL. Till följd av det utvidgade koncernbegrepp somföreslås i 1 kap. kan dotterföretaget vara inte bara ett inhemsktförsäkringsföretag utan exempelvis också ett allmänt aktiebolag, utländsktförsäkringsföretag eller annat ufiändskt företag. Den upplysningsplikt somåläggs dotterföretag enligt paragrafen gäller dock endast svenskadotterföretag. I fråga om lagstadgad upplysningsplikt för utländsktdotterföretag är försäkringsföretaget givetvis hänvisat till den rätt att fåupplysningar som följer av den för dotterföretaget gällande lagstiftningen. 10 §Inom styrelsen skall en av ledamöterna vara ordförande. Om inle något annat föreskrivs i bolagsordningen eller beslutats av bolagsstämman, väljer styrelsen ordförande. Vid lika röstetal avgörs valet genom lottning. Verkställande direktören får inte vara ordförande. Ordföranden skall se till att sammanträden hållsnär det behövs. Om en styrelseledamot eller verkställande direktören fordraratt styrelsen sammankallas, skall detta ske. Verkställande direktören har,även om han inte är styrelseledamot, rätt att närvara och yttra sig vidstyrelsens sammanträden, om inte styrelsen för ett visst fall bestämmer någotannat. Vid styrelsens sammanträden skall del förasprotokoll, som undertecknas eUer justeras av ordföranden och den ledamot som styrelsenutser. Styrelseledamöterna och verkställande direktören har rätt att fåavvikande mening antecknad tiU protokollet. Protokollen skall föras inummerföljd och förvaras på betryggande sätt. Paragrafen motsvarar 8 kap. 8 § ABL samtöverensstämmer i sak med 77 § och 204 § 1 mom. första stycket FRL. Enligt 5 § idetta kapitel kan i fråga om ömsesidiga bolag medges att verkställandedirektören är ordförande i styrelsen. 11 §Styrelsen är beslutför, om mer än hälften av styrelsele damöter eller det högre antal som föreskrivs i bolagsordningen är närva rande. Beslut i ett ärende får dock inte fattas, om inte sävitt möjligt samtliga styrelseledamöter dels fått tillfälle att delta i ärendets behandling, dels fått tillfredsställande underlag för att avgöra ärendet. Om en styrelse ledamot har förfall och om det finns en suppleant, som skall träda in i hans ställe, skall denne beredas lUlfälle till detta. Som styrelsens beslut gäller, om bolagsordningeninte föreskriver särskUd röstmajoritet, den mening för vilken vid sammanträdetmer än hälften av de närvarande röstar eller vid lika röstetal den mening somordföranden ansluter sig till. Är styrelsen inle fulltalig, skall de som röstarför beslutet dock utgöra mer än en tredjedel av styrelseledamöter,om inte något annat föreskrivs i bolagsordningen. Handlingar som enligt denna lag skall undertecknasav styrelsen skall skrivas under av minst hälften av hela antaletstyrelseledamöter. Paragrafenmotsvarar 8 kap. 9 § ABL och överensstämmer väsentligen med 78 §, 204 § 1 mom.första stycket och 341 § FRL. Underlåtenhet att enligt första stycket beredastyrelseledamöterna eller Prop.1981/82:180 211 ensuppleant för ledamot som har förfall fillfälle att delta i ärendenas behandUngoch att ge dem erforderligt beslutsunderlag är till skillnad från motsvarandeföreskrift i aktiebolagslagen inle straffsanktionerad. Emellertid kanförsäkringsinspektionen med stöd av sin allmänna tillsynsplikt överförsäkringsföretagen ingripa mol företag som inte iakttar bestämmelsen. Enligt andra stycket fattas styrelsebeslut medenkel majoritet, om nägot annat inte föreskrivs i bolagsordningen. Ett giltigt styrelsebeslut, när styrelsen inte är fulltalig,föreligger först om det biträds av mer än en tredjedel av hela antaletstyrelseledamöter. I motsats lUl vad som är fallet enligt gällande lag kan detemellertid i bolagsordningen föreskrivas en lindrigare rösttalsregel, 12 §En styrelseledamot eller verkställande direktören får inte handlägga fråga om avtal mellan honom och försäkringsbolaget. Inte heller får han handlägga fräga om avlal mellan bolaget och tredje man, om han i frågan har ett väsentligt intresse, som kan strida mot bolagets. Med ell avlal jämställs en rättegäng eller någon annan talan. Paragrafen motsvarar 8 kap. 10 § ABL saml 79 § och204 § 1 mom. första stycket FRL. Den innebär i sak inte nägon ändring iförhållande lill gällande lag. Dock har i överensstämmelse med aktiebolagslagenstmkils nuvarande uttryckliga föreskrifter om att jävsregeln har motsvarandetillämpning beträffande gåva från bolaget. Regeln fär ändå anses gälla. 13 § Styrelsen företräder försäkringsbolagetoch tecknar dess firma. Styrelsen kan bemyndiga en styrelseledamot, verkställande direktören ellernågon annan att företräda bolaget och teckna dess firma, om förbud mot dettainte har tagits in i bolagsordningen. För den som inte är styrelseledamoteller verkställande direktör gäller vad som sägs i 4 och 12 §§ om verkställandedirektören. Styrelsen kan föreskriva att rätten att företrädabolaget och teckna dess firma fär utövas endast av två eller fiera personer iförening. Andra inskränkningar får inte registreras. Styrelsen kan när som helst återkalla sådanabemyndiganden som avses i andra stycket. Paragrafen motsvarar 8 kap. 11 § ABL samt 80 §första stycket, 81 §, 82 § första stycket första meningen och andra stycket och204 § 1 mom. första stycket FRL. Liksom enligt gällande lag kan enligt andra stycketendast styrelsen bemyndiga firmatecknare. Enligt gällande lag kan styrelsentill firmaleck-nare utse styrelseledamot, styrelsesuppleant, verkställandedirektör eller vice verkställande direktör, såvida inte bolagsordningeninnehåller annan föreskrift. Andra personer får bemyndigas endast om tUlålelsedärtill ges i bolagsordningen eller av bolagsstämman. Förslaget förenklarregeln sä att styrelsen kan bemyndiga vem som helst, om förbud mot detta intehar tagUs in i bolagsordningen. Dock måste iakttas att firmatecknare inle är Prop.1981/82:180 212 omyndigeller i konkurs och att han, om dispens inte ges, skall vara här i landetbosatt svensk medborgare. Om styrelseledamot eller verkställande direktör fåttdispens frän bosättningskravet, kan styrelsen ge honom firmateckningsrätt utanny dispens. Genom hänvisningen lill 12 § är de där givna jävsbestämmelsernatillämpliga även pä firmatecknare. Liksom enligt gällande lag kan enligt tredjestycket styrelsen när den bemyndigar firmatecknare föreskriva att firman fårtecknas endast i förening med en eller flera firmalecknare, s.k. kollektivfirmateckning. har - mot bakgmnd av de erfarenhetersom inspektionen gjort i sitt tillsynsarbete - ifrågasatt om det inle börkrävas att ett försäkringsbolag alltid skall tecknas av minst två personer iförening. För egen del anser jag att det i och för sig är önskvärt att denkollektiva firmateckningen med de fördelar den erbjuder ur kontrollsynpunkl,kommer lill användning. Emellertid skulle en tvingande lagbestämmelse om attfirman skall tecknas av minst två i förening kunna medföra sådana praktiskaolägenheter för en del försäkringsbolag att verksamheten hämmades. Jag anserdärför att en obligatorisk föreskrift om kollektiv firmateckning inte börinföras i lagen, I gällande lag finns bestämmelser om att del vidkollektivt firmateck-ningsbemyndigande kan föreskrivas att en firmalecknare börunderteckna endast såsom kontrasignant. Denna föreskrift, till vilken ingensanktion är knuten, har i överensstämmelse med akfiebolagslagen inte tagits uppi förslaget. Det är dock inget som hindrar att kontrasignalion används även ifortsättningen. Om kontrasignanten är firmalecknare saknar del juridiskbetydelse för giltigheten av rättshandlingar m, m,, om han tecknar på ett sättsom brukas för kontrasignalion eller inte. Angående hur firma tecknas förförsäkringsbolag ges bestämmelser i 17 kap, 1 §. Sistnämnda lagrum innehållerbara vissa utfyllande bestämmelser, medan de grundläggande bestämmelserna ges ifirmalagen (1974:156). Vad det gäller verkan av att en handling utfärdas utanfirmateckning hänvisas fiU 17 kap. 3 §. I 9 kap. 21 § i förslaget finns särskildabestämmelser om hur bolaget skall företrädas när styrelsen vill föra talan motbolaget, t.ex. för alt klandra ett beslut av bolagsstämman. 14§ Verkställande direktören fär alltid företräda bolaget och teckna dess firma ifråga om åtgärder som enligt 7 § ankommer på honom. Paragrafen överensstämmer i sak med 8 kap. 12 §ABL. I gällande lag motsvaras den av 80 § andra stycket och 204 § 1 mom. förstastycket FRL, Liksom enligt gällande lag är verkställandedirektören behörig alt representera bolaget i fråga om åtgärder inom sUtförvaltningsområde. Denna ställningsfullmakt är enligt gällande lag inskränktså att verkställande direktör som får teckna firman endast i förening medannan inte får företa rättshandlingar som enligt lag skall ske skriftligen.Denna inskränkning har i överensstämmelse med aktiebolagslagen slopats iförslaget. Prop.1981/82:180 213 Bestämmelsen om att verkställande direktören harrätt att teckna bolagets firma tillsammans med en annan styrelseledamot (83 §första stycket FRL) har i överensstämmelse med akfiebolagslagen också slopats.Verkställande direktörens legala rätt att företräda bolaget är tillräckligtomfattande tack vare hans ställningsfuUmakt. Enligt 3 § andra stycket har vice verkstäUandedirektör samma ställningsfullmakt som verkställande direktören när hanfungerar i dennes ställe. 15§ Styrelsen eller någon annan ställföreträdare för bolaget får inte företarättshandlingar eller andra ätgärder som är ägnade att bereda otillbörligafördelar ät aktieägare, garanter eller andra tUl nackdel för bolaget ellerandra aktieägare eller garanter. En ställföreträdare fär inte följa en föreskrift avbolagsstämman eller något annat bolagsorgan, om föreskriften inte är gäUandedärför alt den slår i strid mol denna lag eller bolagsordningen. Paragrafen motsvarar 8 kap. 13 § ABL samt 84 §första meningen, 85 § första stycket och 204 § 1 mom. första stycket FRL. Deninnehåller en generalklausul som riktar sig lUl bolagets styrelse. Motsvarandebestämmelse för bolagsstämman finns i 9 kap. 19 § i förslaget. I gällande lag finns bestämmelser som innebär attbolagsorganen inte får vidta sådana åtgärder att uppenbarligen fördel beredsvissa aktieägare resp. garanter till nackdel för bolaget eUer övriga aktieägareeller garanter. Nuvarande regler är utformade i nära överensstämmelse medmotsvarande bestämmelser aktiebolagslag. Vidden ändring av aktiebolagslagen som gjordes (jfr prop. 1973:93 sid. 83och 137) gällde det att formulera regler som bättre skyddade minoriteten.Samtidigt skulle bestämmelserna inte ges ett alltför vidsträcktfillämpningsområde, eftersom del skulle kunna medföra svårigheter för bolagsledningenoch andra att avgöra om en företagen åtgärd var rättsenlig eller inte. Jaganser i likhet med utredaren att den utformning minoritelsskyddel efter ensådan avvägning fick i aktiebolagslagen bör användas även förförsäkringsbolagens del. Principenatt bolagsorganen måsle handla lojalt och behandla aktieägare och garanter likaefler generella principer bör enligt min mening också gälla i förhåUande tillförsäkringstagarna. Förhållandet mellan försäkringsbolaget ochförsäkringstagarna vakar försäkringsinspektionen över. Inspektionen bevakaratt t.ex. premiesättningen och skaderegleringen sker på ell sådant sätt altinga otillbörliga fördelar bereds vissa försäkringstagare på bekostnad avandra försäkringstagare.