prop · G50398 · 1981-12-31 00:00:00 — I statensansvar för den interregionala flygtrafiken ingår också enligt förbundet attstaten skall ta det fulla ansvaret för finansieringen av samtliga flygplatsersom krävs för att upprätthålla en tillfredsställande interregionaltransportförsörjning på samma sätt som för järnvägstrafiken. Om detta på grundav det statsfinansiella läget ej kan ske fullt ut, vill förbundet betona attdet inte får bli fråga om en kostnadsövervältring på kommuner och landsting. Enligt Svenska handelskammarförbundethade det varit motiverat om utredningen mer tagit fasta på den oerhördabetydelse fiygets snabba utveckling haft för det svenska näringslivet i stortoch låtit detta i högre grad prägla utredningens arbete. Särskild noggrannhet måsteenligt förbundet iakttas vid jämförelser mellan oUka transportgrenar så attinvesteringar i av staten subvenfionerad verksamhet inte sker på bekostnad avosubventionerad trafik. Redan har emellerfid avstaten fattade beslut rubbat förutsättningarna för en konkurrensneutralbedömning. Således innebär rimligtvis beslutet om utflyttning från fillArlanda för huvuddelen av inrikesflyget en i detta sammanhang betydande nackdelför flyget. Svenska handelskammarförbundetkan i och för sig ställa sig bakom utredningens allmänna resonemang om avgränsningenav ett interregionalt flyglinjenät och såvitt avser de uppställda kriteriernafinna det motiverat att även samhällsekonomiska skäl bör kunna beaktas videtablerandet av en Unje. Förbundet ställer sig emellertid avvisande tilltankegången att flyget ur stödsynpunkt generellt behandlas på motsvarande sättsom järnvägen. Endast i de fall andra transportmedel inte kan utnyttjas itillfredsställande mån för att nå en viss destination - exempelvis beroende avgeografisk otillgänglighet eller andra liknande skäl - borde flyget komma ifråga för den typ av resonemang utredningen för i denna del. industriförbunddelar utredningens mening att alla trafikgrenar skall behandlas på ett likartatsätt. Transportföretagen bör få konkurrera om transportuppdragen - såväl vadgäller passagerare som gods - på så långt möjUgt lika villkor. En av samhälletmedgiven kostnadsavlastning för en trafikgren - orsakad bl.a. av en tillämpningav marginalkostnadsprineipen -medför uppenbara olikheter ikonkurrensförutsättningarna om inte likartad avlastning medges för övrigatransportmedel. Planerade investeringar isnabbtåg i en samhällsekonomisk bedömning måste vägas mot planeringen förflygtrafikens investeringar. finnerdet självklart att trafikutveckUngen på flyglinjenätet skall ske inom ramenför företagsekonomiska principer. Därav följer att flygföretagen själva måste fåavgöra vilka linjer de skall trafikera. Förbundet kan inte godta utredningenstanke att flygtrafik som inte kan drivas på företagsekonomiska grunder - mensom av olika samhällsskäl anses 1981/82:98 104 böra bevaras - bör få stöd från ett gemensamt anslag förjärnvägs- och lufttrafik. Ett betydligt mera ingående underlag behövs innanställning tas till frågan om eventuell kompensafion för samhällsnyttigunderskottstrafik. delar utredningens uppfattning attstaten liksom bör ha huvudansvaret för de ur rikssynpunkt mestbetydelsefulla flygplatserna. anser att utredningen har försummatatt belysa vad flyget kan betyda ur regionalpolitisk synpunkt. Enligt kommunensmening borde det vara möjligt att genom omdisponering av miljardanslagen förregionalpolitiken medverka till att underskotten på de s.k. tertiärlinjerna,helt eller delvis täcktes genom medel för regionalpolitiken. Resurser bör också kunna skapas genom att flyget fårdisponera anslag för "olönsam trafik", och att får överta SASinrikeslinjer. Härutöver föreslår kommunen som ett alternativ, att de nuutgående luftfartsavgifterna ökas med en "regionalpolitisk avgift". , och kommuner anser att medelför täckning av underskott i linjefart och drift av flygplatser bör kunnaerhållas genom höjda luftfartsavgifter. En höjning av dessa avgifter(passagerar- och undervägsavgifter) skulle innebära ökade intäkter som direktkan placeras i en särskild fond som kan utnyttjas för att subventioneraolönsamma linjer och för att täcka underskott i flygplatsdriften. Det interregionala flyglinjenätet inklusive tertiärlinjenätet Enligt överstyrelsen för ekonomiskt försvar synes förslagsom läggs fram av utredningen, bidra till att ytterligare förbättra landetsinrikesflyg . Om detta t.ex. skulle medföra att fler flygplansätts i trafik är detta naturligtvis högst värdefullt sett ur det ekonomiska försvaretssynvinkel. I samråd kommer ÖEF och luftfartsverket att löpande anpassa derullande försörjningsplanerna för lufttransporter så att dessa nyaförutsättningar utnyttjas. har inga särskilda kommentarer tillutredningens förslag rörande företagsekonomiskt bärkraffiga flyglinjerstillhörighet till det interregionala flyglinjenätet. Verket vill dock uttryckatveksamhet beträffande utformningen av trafiken på . Utredningens förslag fill interregionalt tertiärlinjenätbaseras på kalkyler som LTU låtit Swedair göra. Kalkylerna bygger på ett antalförutsättningar, bl.a. - att de användaprognoserna visar sig stämma med den verkliga trafikutvecklingen (/år) - att ett bolagbeflyger det sammanhängande tertiärlinjenätet - att flygplan avtyp SF-340 används - attfördelningsgrunderna för transporterna ändras. Dessa förutsättningar innehåller enligt luftfartsverketsmening flera osäkra moment. Enligt verkets reviderade prognos kan dengenomsnittliga årliga ökningen 1980-85 för den lätta trafiken väntas bli 4,0%.För perioden - sedan SF-340 kommit i trafik - räknar verket åter med ensnabbare ökning, men trots detta måste en lägre tillväxt innebära atttidpunkten för lönsamhetens inträdande uppskjuts. De ackumulerade förlusternaskulle därvid bli avsevärt större än enligt utredningens beräkningar. 1981/82:98 105 Verket är inte övertygat om att fördelarna övervägernackdelarna att ett flygföretag beflyger tertiärlinjenätet och anser att detdärför inte är nödvändigt att principiellt begränsa de mindre företagensmarknad till de terliärlinjer som ligger utanför det interregionala nätet. finner det sålunda inte helt sannolikt attdet föreslagna tertiärlinjenätet kan bli lönsamt redan vid mitten av 1980-taletoch då kunna ingå i det interregionala flyglinjenätet på grundval av kriterium1. Det kan emellertid visa sig angeläget att upprätthålla flygtrafik på vissaeller alla linjer i det skisserade nätet eller på helt andra linjer. Eftersom luftfartsverket är tveksamt till möjligheternaatt uppnå lönsamhet i det skisserade tertiärlinjenätet så kan verket inteheller fullt ut tillstyrka föreslagna åtgärder inom ramen för den s.k.övergångslösningen. är berett att medverka fill att ny trafikgenereras. Verket bör ges möjlighet att ta ställning till olikastimulansåtgärder från fall till fall. 57 betonar att utmed flertalet flyglinjer i det s.k. tertiärlinjenätetbedrivs järnvägstrafik med hög standard. EnUgt SJ rör det sig endast ommarginella kostnader för järnvägens del att överta denna förlustbringandeflygtrafik. SJ ifrågasätter huruvida skall ingå i det interregionalaflyglinjenätet. På sträckan har SJ ettmycket högt trafikutbud. En aktiv flygkonkurrens med subventionerade priser på tertiärnätetleder till ett försämrat resultat för SJ. SJ vill - med utgångspunkt från ettsamhällsekonomiskt synsätt - ifrågasätta riktigheten av att bedriva flygtrafiki svaga flygrelationer utmed parallella järnvägslinjer med hög trafikintensitetoch korta restider. LTU behandlar ingående investeringarna i det föreslagnasnabbtågssystemet. Det bör observeras, att av de beräknadeinvesteringskostnaderna på 2 000-2 500 milj. kr. ca 1000 milj. kr. motsvarar reinvesteringi ett konventionellt tågalternativ, vilket LTU inte beaktat. () konstaterar medtillfredsställelse att LTU inte föreslår några inskränkningar i den interregionalaflygtrafiken på de olönsamma linjer som trafikerar , ,och . Om denna trafik upphörde skulle detta, enligtstyrelsens bedömning, få negativa effekter på näringsliv och sysselsättning påde berörda orterna. i framhåller att länetinte har underlag för en egen fiygplats med reguljär inrikestrafik. Däremotborde markförbindelserna med och samt - i viss utsträckning -och förbättras. Avtal har slutits om en försöksverksamhetmed matarflyg mellan och för såväl in- som utrikesflyget. i konstaterar att Jönköpingsflygplats är den självklara flygknutpunkten i länet och där finns ett flertaldagliga förbindelser till och från . framhåller att, åtminstone på lite längresikt, tillräckligt passagerarunderlag borde finnas för en direktflyglinjemellan och , t.ex. eller . Flygtrafiken fill och från är av myckel storbetydelse för länets vidkommande. Effekterna av en övergång fill det betydligtmindre flygplanet är svåra att bedöma. Om man emellertid genom att sättain mindre och billigare flygplan till/från kan få en utökad turtäthetkan fördelar stå att vinna med förslaget. Enligt i måste trafik påsträckan med mindre flygplanstyper, t.ex. SF-340, innebära attantalet Prop.1981/82:98 106 ökas, eftersom redan nu medstörre flygplanstyper önskemål har framförts om utökning av trafiken medKöpenhamn. En försämring av förbindelserna med och kontinenten skullefå en betydande negativ inverkan på näringslivet i . Enligt i län är det oroande att såvällufttransportutredningen som inrikesflygutredningen helt saknat intresse avatt söka lösningar som kan möjliggöra ett bevarande av , Hultsfredsoch flygkommunikationer med . vill därför fastslå att det är ett starkt regionalpolitisktkrav att statsmakterna verkar för ett bibehållande av denna trafik då dessalinjers existens är av fundamental betydelse för företag och anställda i deberörda regionerna. anser att linjen somingår i tertiärnätet är erforderlig för att ge regionen en tillfredsställandetrafikförsörjning och att staten bör täcka underskottet. anser att det bör vara ett statligt intresseatt en förbindelse Kalmar-Ronneby-Kastrup kommer till stånd och ett eventuelltunderskott för såväl inrikesförbindelsen som den utrikes matarförbindelsen börtäckas med statsmedel. har ingen erinran motlufttransportutredningens förslag att tertiårlinjeföretagen driver dessa linjerunder LIN:s ansvar. De linjetaxiföretag som framgångsrikt driver sinverksamhet såsom och bör därvid ha möjlighet attfortsätta sina rörelser. Enligtlänsstyrelsen i län får fortsatt trafikökning på , ochunderlag för direkttrafik , inte innebära att resmöjlig-heternamellan och försämras. Om kombinationstrafiken inte kanupprätthållas och direkttrafik med F-28 inte skulle varaföretagsekonomiskt motiverad på linjen måste ny ochföretagsekonomiskt mera lämpad flygmateriel sättas i trafik på nämnda linje. Länsstyrelseni har inga invändningar mot utredningens förslag om vilka primär-och sekundärlinjer som bör ingå i det interregionala flyglinjenätet.Utredningens förslag till tertiärt flyglinjenät bör dock kompletteras med enförbindelse meUan /och . Utredningensförslag att pendeltrafiken mellan och i mitten av 1980-taletskall integreras med trafiken // /Växjö-Köpenhamnoch trafikeras med Saab-Fairchild 340 är välgrundat och bör genomföras så snartde nya redan beställda flygplanen kan disponeras. i har inget att erinra motförslaget om ett interregionalt flyglinjenät. bör enligt länsstyrelsensuppfattning förutsättningar finnas för ett mer utvecklat inrikesfiygnät, däräven förbindelser mellan regionala centra utanför bör kunna ifrågakomma. i saknar en analysav näringspolitiska och regionalpolitiska utgångspunkter för den inrikesflygtrafiken. Problemen ses framför allt ur flygföretagens och luftfartsverketsperspektiv medan konsumentaspekter ges en undanskymd roll. Enligt är de inrikes flygförbindelserna tilloch från länet i stort tillfredsställande med hänsyn till de kontaktbehovsom finns. Prop.1981/82:98 107 Enbrist i utredningen är att man inte närmare har behandlat kontaktbehovetmellan landets tre storstadsregioner och därvid undersökt orsakerna till dedåliga förbindelserna mellan och . Enligt iÄlvsborgs län måste statsmakterna av regionalpolitiska skäl medverka till attTrestad i likhet med övriga primära centra i landet får permanent tillgång tillflygtrafiken på det interregionala stomlinjenätet. Det är helt nödvändigt attbibehålla flygtrafiken på Trestadsområdet i minst nuvarande omfattning filldess ny flygmateriel finns tillgänglig. delar därför LTU:suppfattning att interregional flygtrafik övergångsvis bör bedrivas påTrollhättan. i Värmlandslän finner utredningens klassificering av och avlinjetrafiken mellan och helt rikfig och viU starktunderstryka att det är nödvändigt att även har tillgång fillinterregional flygtrafik. anser attdet finns vissa begränsningar i möjligheten att kunna använda inrikesflyget fördem som bor på orter utanför själva flygplatsorten därför att det i många fallsaknas allmänna anslutningsförbindelser från hemorten till flygplatsorterna.Det vore därför lämpligt att organisera linjetrafik på samma sätt som Linjeflyggjort tillsammans med regionala och kommunala myndigheter för vissaflygförbindelser i landet. i länanser att om lufttransportutredningen försökt bedöma flygtrafikens utveckUngvid , hade detta troUgtvis medfört attÖrebro flygplats inplacerats i det tertiära flyglinjenätet. Länsstyrelsenhävdar därför bestämt att interregional trafik från regionflygplatsen i skall få bedrivas som s.k. tertiårUnjer. Länsstyrelsenunderstryker behovet av att länet via får direktaflygförbindelser med /. iVästmanlands län kan inte dela LTU:s uppfattning. Enligt bör /Hässlöingå i det framfida interregionala flygplatssystemet. LTU har vidprioriteringen av flygplatser uteslutande gått efter nuvarande anknytning tilldet interregionala flygnätet. Möjligheter till utökadeflyglinjer/flygverksamhet på /Hässlö har således inte beaktats. EnUgt iKopparbergs län år tillgången på goda flygförbindelser ett betydelsefulltmedel för att uppnå de regionalpolitiska mål som uppställts för länets framtid.Länsstyrelsen menar att det är helt nödvändigt att flygplatsen och flygtrafikenpå skall ingå i såväl flyglinjesystemet som i flygplatssystemet.Någon prövotid fram fill mitten av kan inte vara rimlig för enflygplats som har så stor regionalpolitisk betydelse för länet. Av de avutredningen uppställda kriterierna för klassificeringen måste välinrymmas i kriterium tre. Länsstyrelsenanser det angeläget att flygtrafiken på uppmärksammas och ges utrymme idiskussionerna om ett interregionalt flygUnjenät i landet. I detta sammanhangbör naturligtvis också frågan om Siljans flygplats status diskuteras. Länsstyrelseni anser att valet av orter som skall bedriva samhällsekonomisktmotiverad flygtrafik är alltför smalt. Den typen av motiv för att upprätthållaen olönsam flygtrafik finns också enligt på andra håll, t.ex.flygplatserna i (/och ). Förlänets del är det primärt viktigt att den flygtrafik som finns i /Sandvikenoch kan fortsätta även framöver. Prop.1981/82:98 108 måste också länets flygplatser ha möjligheter att utvecklasin flygtrafik först och främst mot men även mot andra för länetviktiga orter. Enligl i uppfyllerflyglinjerna i länet de krav som bör ställas för att linjerna skall ingå i det interregionalaflyglinjenätet. Kramforslinjen bör således redan nu ingå i detta linjenät.Någon särskild utvärdering av den företagsekonomiska lönsamheten borde intevara nödvändig. En utökning av förbindelserna mellan primära centra är önskvärd.I första hand är det angeläget att det tillskapas bättre förbindelser mellanolika orter i . Länsstyrelseni konstaterar att resultatet av utredningens syn på det interregionalaflyglinjesystemet kan utläsas av idéskissen över terfiärlinjer för tiden efter1985. De från regionalpolitisk synpunkt mest utsatta delarna av landet -inland - är så när som på ett par undantag bortkopplade från det interregionalaflyglinjenätet. och har sedan gammalt haft nära ochlivliga kontakter med varandra och detta gäller inte minst näringslivet. Det ärdärför angeläget att de båda orterna har goda flygförbindelser med varandra.Härtill kommer att flygförbindelser över med bl.a. ,och måste få en så tillfredsställande lösning som möjligt,inte minst med tanke på beslut att i fortsättningenskall tillhöra . i anser att en förbindelsemellan och bör fillkomma. vill vidarebestämt påtala behovet av förbåttrade förbindelser mellan och Umeå.Kravet betingas framför allt av beslutet att överföra till Umeåsjukvårdsregion. anser att inlandets anknytning till detreguljära inrikesflyget är en förutsättning för dess framtida utveckling.Länsstyrelsen anser därför att även och bör infogas i det interregionalaflyglinjenätet, något som låter sig väl motiveras med hänvisning till LTU :s"kriterium 3". i anser att det avregionalpolitiska hänsyn är helt nödvändigt att linjen innebärande att ett eventuellt indraget stöd från SAS inte fårföranleda dess nedläggning. Med införandet av en ny flygplanstyp (Saab-Fairchild340) finns förutsättningar att företagsekonomiskt bedriva flygtrafik på linjenvilket skulle motivera en klassificering av som interregionalflygplats. SPF stöder tanken på att fortsatt behålla aktuellaolönsamma terfiärlinjer och att underskottet bl.a.täcks genom kraftig reduktion av olika trafikavgifter. SPF vill framföra en varning för en alltför optimistiskframtidsprognos då det gäller årlig trafiktillväxt, samt konstaterar att fiygplanSF-340 ännu bara finns på ritbordet. SPF ställer sig något tveksam till förslaget att låta LINöverta SAS nuvarande trafiktillstånd på . Det kan endast accepteras somen övergångslösning till dess den framtida företagsstrukturen och uppbyggnadenav det interregionala nätet har fastlagts. Som en följd av en sådan åtgärd börockså LIN:s två dagliga trafiktillstånd på återlämnas till SAS. Då det gäller det framlida tertiärnätet delar uppfattning och stöder dess förslag. Föreningen anser att LTU:s funderingar att ersätta DC-9-trafikenpå 1981/82:98 109 /, /med t.ex. SF-340bör utredas när denna flygplanstyp finns på marknaden och med hånsyn till dårådande trafikunderlag. En sådan förändring förutsätter en lösning av helaföretagsstrukturen. SAS, LINoch Swedair biträder LTU:s principsyn om en uppdelning av den inrikesluftfarten i tre nivåer i enlighet med vad som f.n. gäller. Företagen bör äveni fortsättningen specialisera sig inom var sin sektor. Företagenhävdar att statsmakterna skall täcka tertiärlinjernas underskott tills trafikenblir ekonomiskt lönsam. SAS är emellertid berett att diskutera ett fortsattdeltagande i underskottstäckningen för linjen . Företagenframhåller i sammanhanget att principen om koslnadsanpassade avgifter måstegälla. och i princip utredningens skiss till framtida tertiärnät med den nyagenerationen turbopropflygplan. Konkreta förslag avseende bl.a. tertiärnätetkommer att redovisas till regeringen i särskild ordning omkring årsskiftet1981/82. och också utredningens förslag om att bibehållavissa icke företagsekonomiskt lönsamma, men samhällsekonomiskt väsentliga,flyglinjer som har förutsättningar alt bli självbärande. anser att flygplatserna , , ochTrollhättan skall ingå i det interregionala flyglinjenätet. att det flnns starka skäl att även andra regioner med behov av snabbakommunikationer ingår i det interregionala systemet. Redan imitten av kommer uppenbarligen andra typer av flygplan att finnassom gör att linjerna kan vara lönsamma eller kan drivas med så små underskottatt det regionalpolitiska värdet av fiygförbindelser är så stortatt detta utan tvekan måste väga över lönsamhetskriteriet. Förbundetanser det inte vara möjligt för berörda kommuner att bidra till att täcka vissdel av de aktuella underskotten för trafiken. Detta gäller speciellt med hänsyntill att garantibidrag till flygföretag inte förekommit . Någraytterligare kostnadsbelastningar skall enligt förbundet inte drabba kommunernainnan de nya typerna av flygplan kommer i trafik . Förbundet delar inte LTU:s uppfattning att passagerare på tertiärlinjernamåste acceptera högre biljettpriser än på andra linjer. En likartadprissättning bör enligt förbundet tillämpas på samtliga linjer i det interregionalaflyglinjenätet. EnUgt landstingsförbundetingår i statens ansvar för den interregionala trafiken också de terfiärlinjersom behövs för en tillfredsställande interregional trafikförsörjning. Deolönsamma tertiårUnjer som föreslås ingå i den interregionala flygtrafikenövergångsvis är enligt förbundet att betrakta som interregionala linjer. Fråganom eventuella nedläggningar bör enligl förbundet inte få ske utan ytterligareutredning. Enligt bygger utredningensresonemang vad gäller primär- och sekundärnäten på fortsatt trafik med debägge flygplanstyperna och F-28. Med den utgångspunkten är det naturUgtatt linjer från tid till annan beroende på passagerarunderlag måste omprövas.Utnyttjandet av dessa bägge relativt sett stora flygplan i den svenskainrikestrafiken medför enligt förbundets mening att trafikupplägget Prop.1981/82:98 110 blir stelbent och saknar den flexibilitet som skulle kunnaöka flygets konkurrenskraft. Intill dess en ökad flexibilitet föreligger närdet gäller val av flygplanstyp ser förbundet det som olyckligt om alltföromfattande omdisponeringar kommer till stånd vad gäller det nuvarande nätet. Förbundet anser att utredningen borde ha fört in en i det nätförslag som framförs. delar utredningens uppfattningatt flygföretagen inte bör belastas merkostnaden för företagsekonomiskt olönsamtrafik. Förbundet anser dock att direkta statssubventioner bör undvikas och attfrågor om samhällsstöd därför bör prövas restriktivt från fall fill fall. hävdar bestämt att man klartuppfyller kraven på att tillhöra det interregionala flyglinjenätet ochflygplatssystemet. och kommuner anser att regionenbör anknytas fill det interregionala flyglinjenätet. Kommunerna sermöjligheterna att bibehålla och utveckla trafiken på Malöga flygplats sommycket viktiga och tillstyrker förslaget att trafiken ingår i ett tertiärnätsom måste säkerställas. och kommuner anser att flygplatserna idessa orter skall ingå i det interregionala flygUnjenätet. Enligt kommuns uppfattning finns det starkaregional- och transportpolitiska motiv för att även bör ingå i det interregionalaflyglinjenätet. Eftersom utredningen föreslår att interregional flygtrafik börbedrivas i är det naturligt attkommunen också ingår i det interregionala nätet. föreslår LTU att en linje Luleå-Gällivare-Kirunainrättas och trafikeras med flygplanet . Dessutom föreslås Kirunafå en direktförbindelse fill . Enligt kommunens uppfattning skulleett realiserande av dessa båda förslag förbättra malmfältskommunernasflygmöjligheter. Överbefälhavaren () framhåller att det är angeläget attde ursprungligen provisoriska civila anläggningarna på flygplatsflyttas till ny plats för att minska störningarna meUan civil och militärtrafik. ÖB framhåller vidare att tillkomsten av ett flygfält nära Arvidsjauralltfort är angeläget av sociala skäl för fredsförfarandet. () delar den avutredningen framförda uppfattningen att en ny flygplats vid är fögaangelägen från allmän transportförsörjningssynpunkt och att ställningstagandethärtill bör baseras på värnpliktssociala och arbetsmarknadspolitiska argument.Investeringskostnaderna för ett ev. realiserande av projektet bör bestridas påmotsvarande sätt som för det nya förbandet dvs. huvuddelen bör anvisas utanförutgiftsramen för det militära försvaret (prop. 1973:135, FöU 1973:26, rskr1973:382). konstaterar att utredningens förslaginte medför i någon större omfattning ökade krav på polisiär service. Enligt luftfartsverket kan anses böra fillhöradet interregionala flygplatssystemet. Innan ställning tas till detta måste detdock tydligare visas att ifrågavarande flyglinjer lämnar överskott somöverstiger underskottet för flygplatsen. Verket anser att underskottet i en flygplats - i dettafall - som Prop.1981/82:98 111 införlivas i det interregionala flygplatssystemet inte börtäckas med avgiftshöjningar. Underskottet bör - i enlighet med principen omgenerellt kostnadsansvar - bäras av flera parter och således inte bara avluftfartsverket.