prop · G503189 · 1981-12-31 00:00:00 — Styrelsens uppfattning är att nuvarande avgiftssystem ejär acceptabelt för den grupp registeransvariga som här avses. Nuvarandeavgiftssystem avser att finansiera tillståndsverksamhetens kostnader,sammantaget ca 1973-80. Syftet i ett kommande avgiftssystemär att totalfinansiera Datainspektionens verksamhet, totalt ca 28 miljonerkronor 1973-80. Styrelsen anser del befogat att föreslå att de här redovisade effekternasärskilt beaktas när ett nytt avgiftssystem utreds. Bolaget anför vidare: Kommuner och landsting utgör stora enheter för vilkaavgifterna till Datainspektionen är små jämfört med övriga ADB-kostnader. Dettaförhållande gäller inte för mindre kommunala bolag och stiftelser, kyrkoförvaltningar,församlingar m. fl. Relationen mellan tillståndsavgifter och övrigaADB-kostnader är med nu gällande bestämmelser orimlig för registeransvariga medmycket små personregister. Praktiska exempel finns i Kommun-Datas verksamhetdär tillstånd sökts för registrering av löneregister innehållande en person.Ett stort antal tillstånd avser register som innehåller ett fåtal personer.Datalagens tillämpning framstår i dessa extrema faU som alltför byråkratisk. berör regler ommöjUgheterna att meddela föreskrifter om säkerhet enligt 6 § 10 datalagen ochanför: Sådana föreskrifter är i många fall behövliga. Man bördock ha i minnet att kontroll och säkerhet är vida begrepp som har eller bordeha påverkan på de allra flesta system och inte enbart är av betydelse förpersonregister. Man har också i företag och organisationerbörjat lägga ner både intresse, tid och pengar på säkerhets- ochkontrollproblemen. Vi förerslår därför att Datainspektionen beträffandesäkerhet och kontroll eftersträvar en samordning i säkerhetsfilosofi mellanandra organ och organisationer, av vilka ,, Bankinspektionen, FAR är några exempel. På detta sätt uppnås ennormering av säkerhets- och kontrollfrågorna. framhåller vidare attbanksystemen totalt sett är tillfredsställande hanterade ur lagens synpunkt ochatt DI:s tillsyn därför vid prioritering borde sättas in på den övriga ADB-marknaden. 3 Erfarenheter och effekter av datalagen Endast ett mindre antal remissinstanser har kommenteratDALK:s redovisning av dalalagens effekter för de registeransvariga och fördatainspektionen. I fråga om effekterna för de registeransvariga framhålls attdatalagen fungerat på ett tillfredsställande sätt. Däremot uppges från flerahåll att arbetssituationen hos datainspektionen är otillfredsställande. Från deregisteransvarigas sida pekas framför allt på vissa problem med långahandläggningstider. Inspektionen redovisar själv i ett längre yttrande hurverksamheten vid inspektionen organiserats såvitt gäller tillståndsprövningenligt datalagen. Inspektionen understryker DALK:s slutsatser om behovet avförändringar i regelsystemet. 1981/82:189 107 3.1 Effekter för de registeransvariga och de registrerade Kammarrätten i finner att det av promemorianframgår att effekten av datalagen för de registrerades vidkommande blivit denman strävade efter då lagen infördes och att de registeransvariga inte krävtnågra betydande ändringar på kort sikt i de grundläggande skyldigheter för demsom datalagen ställer upp. Såsom DALK påpekar torde detta betyda att datalagenseffekter av de registeransvariga i stort anses vara godtagbara. uppger att verket inte delar DALK:suppfattning att 10 § datalagen inte bör ändras på kort sikt. Föredraganden i prop. 1980/81:20, som bland annat gälldeden senaste förändringen av 10 § datalagen, ansåg att de problem som varförknippade med tillämpningen av 10 § datalagen borde undersökas närmare än vadsom då kunnat ske och då lämpligen inom ramen för det arbete som bedrivs avDALK. Enligt vadsom framgår av förevarande promemoria (sid. 114) har DALK inte gjort någonnärmare undersökning. Underandra (halvåret före den senaste förändringen av 10 §) inkom fillRSV 5 600 förfrågningar om utdrag enligt 10 § datalagen. Av dessa kom frånombudsföretag. Undermotsvarande tid 1981 har RSV mottagit 6 500 förfrågningar av vilka härrörfrån ombudsföretag. RSV kan konstatera att antalet ombudsföretag har minskatfrån ett femtontal till i stort sett ett. Däremothar förfrågningar från ombudsföretag ökat både antalsmässigt och procentuellt. 1980/81:20 anförde föredraganden följande. "Somhar framhållits i olika sammanhang är regeln i 10 § datalagen en av deviktigaste bestämmelserna i denna lag. Det är av stor betydelse frånintegritetssynpunkt att den enskilde har rätt fill insyn i de aktuellapersonregistren såvitt gäller uppgifter om honom själv. Samfidigt står detklart att insynsrätten medför betydande kostnader för de registeransvariga.Eftersom registren i stor utsträckning förs i statens eller kommunernasverksamhet, drabbar merparten av dessa kostnader det allmänna. Jag anser attdet är angeläget att insynsrätten utnyttjas i endast sådana fall där denregistrerade verkligen har ett intresse av att få uppgifterna. Så kan knappastalltid vara fallet vid de massbeställningar som f. n. utförs via ombudsföretagen.Beställningar av detta slag har inte i första hand sin grund i en önskan frånden enskilde om att få uppgifter om sig själv ur ett visst eller vissa registerutan är snarare en konsekvens av ombudsföretagens sätt att arbeta. Sådanabeställningar bör därför undvikas." EnligtRSV:s uppfattning har den målsättning som lagstiftaren åsyftade inte uppnåttsmed förändringen av 10 § datalagen i prop. 1980/81:20. DALK menar att i den månde nu återstående ombudsföretagens verksamhet anses leda till missförhållandentorde detta närmast böra åtgärdas på annat sätt än genom ytterligare ändringari 10 §, Vad DALK åsyftar med "annat sätt" framgår inteav promemorian men torde vara datainspektionens och konsumentverketsuppenbarligen verkningslösa agerande för att få rätsida på ifrågavarandeverksamhet. DALK:s förslag om förbättrad information till deregistrerade torde inte 1981/82:189 108 heller enligt RSV:s mening, innebära någon nämnvärdförbättring i detta avseende. RSV anser sålunda att lagstiftningsåtgärder bör vidtagaspå så sätt att ombudsföretagens verksamhet omöjliggörs. SEBRO anser att datalagen har fungerat bra ochatt den varit till nytta för den personliga integriteten. m.fl. organisationer tar uppDALK:s överväganden om direktreklamverksamhet och yttrar: Innan organisationerna närmare går in på DALK:s förslagfinner föreningen anledning att något behandla vad som på olika platser ibetänkandet sägs om direktreklam. På sid, 103 anges att det har sagts att adresserad direktreklam,baserad på personregister, kan innebära ett mått av otillbörligtintegritetsintrång. Detta torde också vara riktigt - säger kommittén - i defall reklamen träffar fel på grund av fel i registren, t, ex, på sådant sättatt föräldrar till barn som avlidit kort fid efter födelsen ändå får erbjudandeom att köpa barnmat. Ett annat exempel är att urval görs på mycketpersonspecifika uppgifter, Organisafionerna finner här anledning att påpeka attpåtalade exempel hänför sig till ett tidigare skede och har numera inteaktualitet; detta av följande skäl: Betr,"barnmatsfallet" gäller tillbaka särskilda reglervid uttag för angivet eller liknande ändamål som praktiskt taget helt ochhållet eliminerat riskerna för fel. Enligt vad organisationerna känner till hardet inte på mycket länge förekommit klagomål om fel. För ordningens skull skallpåpekas att i den mån fel förekommer är detsamma i här angivet fall hänförligttill det statliga register från vilket urval göres. Till skillnadfrån tidigare föreligger det möjligheter för registrerade att till detpersonregister det är fråga om anmäla att direktreklam ej önskas. Till skillnadfrån tidigare föreligger skyldighet att uppge adresskälla på antingenadressetiketten eller försändelsen i övrigt. Möjligheternaatt göra urval på "mycket personspecifika uppgifter" föreligger ej.Vid urval erfordras i regel endast en del av de uppgifter som finns i SPAR.Namn, adress, personnummer, inkomst (dock endast i intervaller) och innehav avfastighet är de urvalskriterier som används. För särskilda ändamål kan urval urandra register såsom bilregistret och fastighetsregistret komma i fråga. Kommittén I anger att invändningar emellertid främst harförekommit mot själva utformningen av och innehållet i reklambudskapen, vilketinte är en fråga som faller under datalagen. I likhet med vad som är fallet för andra reklammedier kanutformning och innehåll bli föremål för bedömning med stöd av marknadsföringslagen.Det finns därvid skäl påpeka att det har varit ett mycketbegränsat antal fall där direktreklam, vare sig den varit adresserad elleroadresserad, som prövats enligt marknadsföringslagen. Enligt vadorganisationerna känner till har det inte förekommit något ärendevarvid direktreklam prövats till utformning eller innehåll i fall som endastkan hänföras till direktreklam. En omständighet som bidragit till att kritiken mot såväladresserad som oadresserad direktreklam praktiskt taget helt har upphört undersenare 1981/82:189 109 år, har varit att SDRF systematiskt i kursutbildning,kursmaterial och litteratur och vid den årliga DR-dagen, i förhållande tilldirektreklamanvändare och medlemsföretag, har informerat om de regler, somgäller för - och de ärenden som avgjorts med stöd av - marknadsföringslageneller datalagen. Kommittén anger slutligen på sid. 103 att invändningarnamot direktreklam ofta har grundat sig på att information som lämnats av denenskilde fill myndighet för ett speciellt ändamål - ofta som en lagstadgadskyldighet - används för annat ändamål. Emellertid hänför sig denna kritik till tiden före SPAR:sinrättande, för vilket register beslutat att personuppgifter skall fåanvändas för urval i och för bl. a. direktreklam. Kommittén konstaterar också att under förutsättning av attpersonregistrering för direktreklamändamål görs på sådant sätt som datainspektionengodtagit innebär sådan personregistrering inte risk i registrerads personligaintegritet. Det finns här skäl att erinra om att möjligheten attavanmäla sig för direktreklam utnyttjas mycket sparsamt. (Se vidare bl. a. avsnitt 5 i remissammanställningen.) 3.2 Effekter för datainspektionen Datainspektionen redogör i detta sammanhang utförligt förbakgrunden till de föreslagna ändringarna i datalagen och anför: Enligt förarbetena (prop. 1973:33) till datalagenuppskattade offentlighets- och sekretesslagstiftningskommittén () medbistånd av statskontoret antalet register som innehöll personuppgifter till ca4 000. Tillflödet av ärenden som rörde nytillkommande tillståndspliktigaregister beräknades till inemot 500 . Ingen beräkning gjordesbeträffande antalet register som skulle komma att ändras eller utvidgas och somdärigenom erfordrade ny prövning hos datainspektionen. Mot bakgrund av den ovanuppskattade ärendetillströmningen och med hänsyn till datainspektionenstillsyns- och utredningsverksamhet beräknade datainspektionenspersonalstyrka. Genom ikraftträdande av inkassolagen ochkreditupplysningslagen anförtroddes datainspektionenytterligare arbetsuppgifter. Åt inspektionen uppdrogs nämligen dels att handhatillståndsprövningen, dels att utöva den fortlöpande tillsynsverksamhet, somreglerades enligt de båda ovan nämnda lagarna. I samband härmed fickdatainspektionen två nya tjänster. Den av beräknade ärendetillströmningen tilldatainspektionen har vida överskridits. Sedan datainspektionen inrättades harca 35 000 ärenden av alla slag registrerats. harinspektionen mottagit över 4 000 ärenden . Den mycket kraftigatillströmningen av ärenden medförde för datainspektionens del bland annat attbalansen av oavslutade ärenden ständigt ökade. har 33 900ärenden avslutats. Den av DALK genomförda inledandeöversynen av datalagen ledde endast till att vissa av de förenklingar kommitténföreslog genomfördes. Datainspektionen har på grund av den storaärendetillströmningen redan på ett tidigt stadium insett nödvändigheten av attpröva olika vägar för att rationalisera verksamheten. (1975 väcktetillståndsenheten första gången i 1981/82:189 110 styrelsentanken på ett förslag av samma karaktär som DALK nu lämnat.) Vad som i övrigtprövats har i första hand varit att granska arbetsmetoderna. Granskningen harskett fortlöpande, men intensifierats allt eftersom ärendebalansen vuxit ocharbetsbördan ökat. Självfallet har vid genomförandet av olikarationaliseringsåtgärder beaktats att skyddet för den personligaintegriteten inte skulle försämras. Således har datainspektionen, med börjanår 1974, utfärdat föreskrifter som bland annat reglerar de register som fårinrättas och föras med hjälp av det s. k. förenklade förfarandet. Under desenaste åren har särskilda föreskrifter meddelats i datainspektionensförfattningssamling () för löne-, personal-, kund-, leverantörs-, medlems-och hyresregister. Inspektionen har även utfärdat som innebär dispens frånfillståndstvånget för personregister i yrkesmässig verksamhet över kunder ochpatienter samt för personregister för privat bruk. Tillämpningen av"" har inneburit en direkt rationalisering avdatainspektionens verksamhet. Vidarehar datainspektionen utformat ett stort antal s. k, fasta skrivalter-nativ, sommed hjälp av ordbehandlingsmaskiner används vid avfattandet av beslulsförslag.De fasta skrivallernativen har kommit till användning i stor utsträckning. Datainspektionentillämpar även en standardiserad handläggningsordning för ärenden som rörverksamheten inom bank- och försäkringssektorn samt vid prövningen avansökningar som rör t, ex, marknadsundersökningar, direktreklamverksamhet,statistik (SCB) och register för verksamhet. Särskilt vidhandläggningen av register för direktreklam har storarationaliseringsvinster gjorts. Införkravet på att handläggningen av tillståndsansökningar ytterligare måsterationaliseras har inspektionen företagit åtgärder som inneburit att vissagenerella typbeslut med nödvändiga föreskrifter utformats. Typbesluten kan medendast obetydlig ytterligare arbetsinsats användas vid vissa förutbestämdabeslutssituationer som erfarenhetsmässigt inte innebär risk förintegritetsintrång. Datainspektionenhar under det gångna verksamhetsåret genomfört ytterligarerationaliseringsåtgärder. Sålunda har handläggningen av det s. k. förenkladeförfarandet ytterligare förenklats, innebärande att någon egentlig formellprövning inte längre sker. Därtill kommer att en ny blankett för ansökan omtillstånd tagits fram och tillämpas. Trotsgenomförandet av ovan nämnda mycket omfattande rafionalise-ringsålgärder hardatainspektionen kunnat klara sin uppgift endast på bekostnad av fortsatteftersättande av tillsynsverksamheten, administrationen, personalutbildningenoch informationsverksamheten. En sådan pressad situation kan endast klarasunder en begränsad tidsperiod. Den fortsatta utvecklingen föranledde därfördatainspektionen att dels i anslagsframställningen för /82belysa nödvändigheten av en rationalisering av tillståndsprövningen enligtdatalagen, dels i skrivelse till regeringen anhålla om attskyndsamt få utreda de behov av ändringar i lagstiftningen som bedömts som mestangelägna. Regeringen uppdrog i tilläggsdirektiv till DALKatt med förtur och så snabbt som möjligt undersöka vilka åtgärder som kanvidtas för alt på kort sikl rationalisera verksamheten hos datainspektionengenom att se över regelsystemet. Därefter anmälde inspektionen i särskild skrivelsetill regeringen att situationen nu var sådan att enytterligare omfördelning av personalresurserna mellan tillsyns- ochtillståndsenheterna var nödvändig för att klara av tillståndsprövningen. 1981/82:189 111 Datainspektionen har i ovanstående skrivelser och i enpromemoria (bilaga 3 till Ds Ju 1981:15/16) till DALK den 30 januari 1981starkt betonat behovet av åtgärder på kort sikt för att effektiviseraverksamheten. Inspektionen har därvid också belyst olika negativa konsekvenserav att bibehålla datalagen oförändrad i ytterligare . De av DALK nuföreslagna åtgärderna och lagändringarna är enligt datainspektionensuppfattning en förutsättning för att inspektionen möjligt - utankraftiga personalförstärkningar- skall nå upp till och på etttillfredsställande sätt uppfylla de mål statsmakterna lagt fast förverksamheten. Enligttilläggsdirektiven har DALK att i nära samråd med datainspektionen göra denutredning om rationalisering av tillståndsprövningen enligt datalagen sominspektionen tidigare hemställt om. Så har också skett. Från datainspektionenssida har särskilda personalresurser avdelats för detta ändamål. Såledesbildades inledningsvis en intern projektgrupp inom datainspektionen för attbereda frågor rörande DALK:s utredning. Det ansågs nödvändigt att bilda enrelativt stor projektgrupp för att kunna förse den med sakkunskap som omfattadeutredningsuppdragets två huvudområden, nämligen för det första administration,statistik och ekonomi och för det andra prövningsfrågor enligt ett ändratregelsystem. Gruppen bestod av åtta personer representerande inspektionens bådaenheter samt sekretariatet. I gruppen ingick också två representanter förpersonalorganisationerna. Chefen för tillståndsenheten har lett arbetet igruppen. Vid sidan av projektgruppen bildades en särskildarbetsgrupp tillsammans med DALK:s sekretariat. Gruppens uppgift var att tafram underlag till ledning för DALK:s nu föreliggande rapport. Gruppen bestodfrån datainspektionens sida av två medlemmar från projektgruppen, nämligenchefen för tillståndsenheten och chefen för sekretariatet. konstaterar att DALK:s förslag tillingående förändringar i regleringen av personregister i huvudsak anges syftatill att underlätta datainspektionens arbetsbörda. Verket uppger att den långahandläggningstiden för vissa ärenden hos datainspektionen har medfört problemäven för verksamhet. Som exempel nämns att endispensansökan enligt 10 § 4 datalagen som ingavs till datainspektionen ijanuari 1980 ännu inte avgjorts. Riksförsäkringsverkettillstyrker därför att åtgärder vidtas för att förkorta handläggningstiden vidinspektionen. Av promemorian framgår, att datainspektionen harallvarliga problem att klara tillsyn och kontroll över den stora mängdpersonregister som förs med ADB enligt datalagen. Detta är inte bra. De registrerade måste kunna lita på, attintegritetsskyddet i ADB-registren upprätthålls på det sätt datalagen avser.Det åligger datainspektionen att vaka över att de registeransvariga förpersonregister, som förs med ADB, iakttar datalagens krav på säkerhet ochhänsyn till den personliga integriteten. Detta är en mycket viktig uppgift. Datainspektionen har tilldelats erforderliga personellaresurser för tillsyn och kontroll över ADB-registren. Det är nödvändigt attdessa resurser verkligen utnyttjas på avsett sätt. Prop.1981/82:189 112 konstaterar även attde hittUlsvarande erfarenheterna av datalagen är goda. Effekten av lagen har,för de registrerade blivit den man strävade efter. Inga betydande krav påskärpning av bestämmelserna har rests från de registrerade eller frånorganisationer eller sammanslutningar som företräder dem i olika sammanhang. IJO:s verksamhet har inte heller kommit fram något som säger emot uppfattningenatt de hittillsvarande erfarenheterna av datalagen är goda. Anmälningar tUl JOmot datainspektionen och rörande fillämpningen av datalagen har varit få. Vidinspektioner av datainspektionen har inte framkommit något som givit anledningtill särskilt uttalande än mindre något ingripande. Det är vid det här laget väl omvittnat att antalettillståndspliktiga ärenden enligt datalagen vida överträffar det av sakkunnigapå sin tid uppskattade antalet. Tillströmningen av sådana ärenden har fått denicke önskvärda konsekvensen att datainspektionens (DI) resurser i allt störreutsträckning tagits i anspråk för handläggningen av sådana personalregister,som från integritetssynpunkt varit harmlösa. Resursanvändningen har därvidpåverkat den viktiga tillsynsverksamheten, som måst eftersättas. Efterhand som erfarenheter vunnits, har datainspektionenvisserligen sökt och i viss mån också lyckats motverka denna ogynnsammautveckling genom att införa särskilda rutiner för prövningen av vissa grupperav "integritets-lätta" personregister. Enligt inspektionens egen uppfattning har emellertid någonomprioritering av de tillgängliga resurserna icke kunnat ske så länge dennuvarande ordningen gäller, som innebär tillståndsprövning av varje enskiltärende. Organisationerna, som varit i tillfälle att på nära håll följa inspektionensarbete, finner ingen anledning att ifrågasätta datainspektionens tedöm-ning. uppger att egna erfarenheter och DALK:s nubehandlade promemoria påvisar att handläggningsfiderna för fiUståndsären-denhos datainspektionen är oacceptabelt långa och tenderar att öka. Tidsutdräktenoch svårigheten att planera handläggningstiden är mycket besvärande för denregisteransvarige vid inrättande eller förändring av personregister. Bolagenhar därför uppfattningen att innan utredningen om en allmän personregisterlagslutförs, måste fiden för erhållande av tillstånd nedbringas genom merkortsiktiga åtgärder. Statens humanistiskt-samhällsvetenskapliga forskningsråd(HSRF) anser att datainspektionens verksamhet till följd av bl. a. ett kraftigtökat antal ansökningar om tillstånd, har fått en inte önskad inriktning.Framför aUt har tillsynsärendena inte kunnat skötas på ett tillfredsställandesätt. Vidare har väntetiderna på tillstånd blivit oacceptabelt långa i vissafall. Detta har enligt rådet tyvärr drabbat ett flertal forskare, som därigenomblivit fördröjda i sitt forskningsarbete och även fått ekonomiska problem tillföljd därav. HSRF yttrar vidare: DALK anser att förslaget innebär administrativaförbättringar även för de registeransvariga genom att tiden för väntan påbeslut kommer att minska. anser det vara ett krav att väntetidernaväsentligt nedbringas, ty under Prop.1981/82:189 113 desenaste åren har den genomsnittliga handläggningstiden för avärendena enligt förenklat förfarande (ärendegrupp 121) varit mer än tremånader. Totalt sett är handläggningstiden betydligt förflertalet ärenden och mer än för fjärdedelen av samtUga ärenden.För forskare med forskningsanslag innebär sådana handläggningsfider storaproblem, i synnerhet som en forskare inte får börja insamUngen av material föredatainspektionens beslut. hyser därför förhoppningen att de föreslagnaförändringarna även ger möjlighet till att förkorta handläggningstiden för deforskningsregister som även framgent behöver tillståndsprövning. 4Den allmänna inställningen till DALK:s överväganden rörande ' åtgärder på kortsikt Närdet gäller DALK:s förslag till åtgärder på kort sikt ansluter sig en stor gruppremissinstanser till DALK:s förslag till åtgärder. Dessa remissinstanserbetonar behovet av omedelbara åtgärder för att åstadkomma en överflyttning avdatainspektionens resurser till prövning av mer känsliga register ochtiUsynsverksamhet. Från flera håll betonas att förslaget kommer att medföra enförstärkning av integritetsskyddet. Ennågot mindre grupp remissinstanser avstyrker eller ställer sig tveksamma tillförslaget. Flera av dessa remissinstanser ansluter sig också till de skäl motDALK:s förslag som reservanterna i kommittén fört fram, nämligen att man börawakta resultatet av DALK:s arbete på en generell personregisterlag och bör beakta behovet av stabilitet i lagstiftningen. Någraifrågasätter vidare om DALK:s förslag är ägnat att lösa problemen för datainspektionen.Dessa, och också andra, pekar på att genomförandet av det nya regelsystemetkommer att kräva stora resurser och ställa krav både på datainspektionen och deregisteransvariga. Man anser också att integritetsskyddet kommer att försämrasoch förordar att datainspektionen i stället ges de resurser som krävs förtillämpningen av datalagen. Man pekar i detta sammanhang på att riksdagenbemyndigat regeringen att totalfinansiera verksamheten vid datainspektionengenom avgifter från de registeransvariga.