prop · G5032 · 1981-12-31 00:00:00 — Sådanl förordnande skall ofördröjligen underställas generallullslyrelsensprövning men gånge likväl genasl i verkslällighel." Att "mindre jämkningar" lett till att orden"på sannolika skäl grundad misslanke" bortfallit måste ses molbakgrund alt det i den nya (28 kap. 11 §) föreskrivs bl. a.all kroppsvisilalion kan förelagas pä den som "skäligen kan misstänkas förbrollel". 1 fråga om annan än den misslänkle gäller de slrängarebestämmelserna all kroppsvisilalion får företagas allenast om synnerliganledning förekommer atl föremål som är underkastat beslag skall anlräffas m. m. Mol bakgrund av vad ovan anförts är del angelägel atl delfastslås all kroppsvisilalion enligl 19 § första slyckel 1 p.varusmugglingslagen får företas dä del föreligger anledning lill misslanke allnågon har på sig smuggelgods, men all någon stark misstanke om smuggling ejbehöver föreligga ens vid en mer ingripande kroppsvisilalion. Den undersökningsom lulkjänsleman får göra av resväskor och utrymmen i transportmedel m.m. enligl36 § lullagen (1973:670) och 61 och 65 §§ tullsladgan (1973:671) kan däremotske i form av en ren slicksprovskonlroll, vilkel också är det normalaförfarandet. 1981/82:2 20 5.1Behovet av en författningsändring Tullkonlrollenär ell myckel vikligt led i kampen mol framför allt narkotikasmugglingen.Därför är det i hög grad angelägel all lullverkel kan ulföra sin uppgifl såeffektivt som möjligl. Samlidigl är del givet all konlrollen inle kan göras fullsländig.Tillgången pä resurser liksom även prakliska omsländigheler sätter nalurligagränser för hur långt man kan gå. Hänsynen lill den personliga inlegrilelen är ellannal moment som verkar begränsande. Hellnalurligl är det myckel angelägel atl de resande inle i onödan utsätts för detobehag som en långl driven personkonlroll kan föra med sig. Den ålerhållsamheleller försiktighel som della kan motivera bör ä andra sidan inle drivas sä långlall andra vikliga samhällsinlressen eftersälis. Jag tänker då självfallel pä deallvarliga samhällsskador som narkolikamiss-brukel vållar. Till bilden hörvidare all den arbetssituation som var aktuell för lullverkel dä nuvarande smugglingslagsliflningtillkom är förändrad. Till skillnad mol klassiskt smuggelgods såsomalkoholdrycker och cigarrel-ter kan narkotika till belydande värde och fariighelsgradläll döljas under den resandes klädsel. 1 den prakliska hanleringen av gränskonlrollenhar inom lullverkel skell en anpassning lill della. Somjag lidigare har redovisal har man på sina häll inom lullverkel sålunda funnildel nödvändigl all i samband med en långl driven kroppsvisilalion i viss omfallninggranska ocksä den avklädda kroppen för atl söka efter främst narkotika. har det rättsliga läget bedömts så, atl denna granskning omfattas avden befogenhet all beslula om kroppsvisilalion som en enskild lulkjänslemanhar enligl 19 § första slyckel första meningen varusmugglingslagen. Gränsdragningenmellan kroppsvisilalion och kroppsbesiklning berörs bl.a. i förarbelena tillregeringsformen. Jag hänvisar på denna punkt lill den i promemorian iniagnaredogörelsen. Av denna framgår all numera iakltas i viss lagstiftning ensärskild gränsdragning mellan dessa begrepp. Den lorde innebära alt granskningoch undersökning av en avklädd persons kropp hänförs till begreppel kroppsbesiklning.All en viss oklarhet om gränsdragningen dock kan råda i annal avseende antydsav innehållet i tvångsmedelskommitténs remissyttrande i della ärende. Dellorde i och för sig kunna diskuteras huruvida begreppel kroppsvisilalion i1960 års vamsmugglingslagstiflning hell ansluler lill den gränsdragning somnumera förekommer. Oberoende av hur del kan förhålla sig därmed är del givelvisönskvärl, all man så långl möjligl i lagsliflningssammanhang använder en enhelligterminologi. Detta lalar för all nu söka finna en teknisk lösning somtillgodoser behovel av effeklivilel i lullkonlrollen samlidigl som en rimligbalans uppnås i förhällande till de andra angelägna inlressen som jag harberört. 1981/82:2 21 På säll som har framgått kan avvägningen mellan de olikafaktorerna ske på en rad olika säll. när del gäller en så ingående lullkonlrollav resande-strömmen som har diskuterats i della ärende. Man kan slälla uppsärskilda krav på beslulsfatlarens kompelens eller överlåta ät den enskilde lulkjän-slemannenall falla beslulel. Därvidlag går del teoretiskt all skilja mellan olika silualioneroch att ha speciella befogenhetsregler för exempelvis brådskande fall. För en kroppsrannsakansom går utöver en ren kroppsvisilalion kan slällas upp krav pä skälig misslankeom broll, evenludll av viss svårhelsgrad. sådanl syslem med särskilda beslulsfatlarefinns som har framgått f. n. i RB. Det är också möjligl atl i olika avseendensöka avskilja vilka delar av kroppen som får granskas och kanske också hurgranskningen skall gå lill. Slutligen kan man bl.a. skilja mellan befogenhelervid normal tullkontroll respektive vid s. k. skärpl tullkontroll. Därvid kandet diskuteras om en kroppsgranskning m. m. skall fä förekomma vid t.ex.stickprovskontroll. Remissinslanserna synes allmänl utgå från alt del nu är påkallalall uividga förfallningsslödel med avseende på kroppskonlroll av den arl somman inom hillills har lillämpal på grundval av varusmugglingslagensbeslämmelser om kroppsvisilalion. De lekniska lösningar som har diskuleralsskiljer sig dock från varandra i olika avseenden. Skillnaderna visar sig i hurvederbörande anser all man bör avväga de berörda faktorerna mol varandraoch därvid konslruera ell nytt syslem. Vissa lösningar synes inskränka lulkjänslemännensbefogenhel jämfört med hur man på sina håll hillills har uppfallal dess ram.Andra lösningar som har diskulerals torde innebära all man vidgar ramen uiövervad som har tillämpats i praktiken vid tullkonlrollen. Ocksä i andra avseendenfinns del skillnader. Jag konslalerar alt den gemensamma nämnaren för samlliga remissyll-randenoch för promemorieförslagel är. alt den enskilde lulkjänslemannen bör ha elllagstöd för all åtminstone i några silualioner få vidta en del av de åtgärdersom i vissa lagsliflningssammanhang bedöms som kroppsbesiklning. För egen del ärjag av den uppfallningen all del finns ell klart behov av della, om vi skallkunna på ell effektivt säll vidmaklhålla kampen mot främsinarkotikasmugglingen. Jag går därför över till alt närmare granska vad som börgälla därvidlag och tekniken för all åsladkomma delta. 5.2 Olika tekniska lösningar I promemorian diskuteras fyra alternativ, på sätt som jag lidigare(avsnilt 3) har redovisal. Förulom generallullslyrelsens förslag och den ipromemorian förordade lösningen las upp tanken pä en befogenhel för denenskilde lullstiänstemannen all beslula om varje form av kroppsbesiktning, inbegripelen fullständig sådan. I denna lanke lorde ingå all förulsalt- Prop.1981/82:2 22 ningenför en sådan ålgärd skulle vara densamma som gäller för kroppsvisilalionenligt 19 § första slyckel första meningen varusmugglingslagen. sådan lösning som den sistnämnda måsle jag slälla mig avvisande. Del är ju inlepå denna punkl som del har konstalerals ell behov i den praktiska hanleringen isamband med ingående kroppsvisilalion. Vidare rör del sig här om en betydande inlegriletskränkning.Av bl. a. rällssäker-hetsskäl bör man därför i nulägel hålla fasi vid kravel päall vederbörande skall vara skäligen misslänkl för brolt på vilkel del kanfölja fängelse, för alt en ingående kroppsbesiklning skall fä vidlas. Ocksä dennuvarande beslutsordningen bör bibehållas. Etlannal alternativ är all ge begreppet kroppsvisilalion en vidgad innebörd ivarusmugglingslagen så all del omfattar även yllig kroppsbesiklning. Av skälsom redovisas i promemorian kan jag inte tillstyrka en sådan ordning. a.skulle etl och samma begrepp komma atl ges olika innebörd i skildaförfattningar. Detvå återstående alternativ som har diskulerals i ärendel omfallar lill enbörjan generaltullstyrelsens ursprungliga förslag, till vilket JO i sak anslutersig. Del andra huvudalternativet utgörs av den i promemorian valda lösningen.Till denna ansluter sig - med vissa reservationer, särskill beträffande lägetvid skärpt tullkontroll - så goll som samtliga övriga remissinslanser,däribland geneialtullstyrdsen. Delförstnämnda huvudallernalivet innebär all en lulkjänsleman, om fara är idröjsmål, skall få besluta om kroppsbesiktning på den som ankommer frän ulrikesort och skäligen kan misslänkas för narkotikasmuggling. 1 övrigl skulle beslämmelsernai 28 kap. RB gälla i fråga om kroppsbesiktning. Innebörden av en sådanlösning är all man pä flera punkter begränsar förutsättningarna för atl vidlaen yllig kroppsbesiklning, om jämförelsen görs med beslut om kroppsvisilalionmed slöd av 19 § första stycket första meningen varusmugglingslagen med den innebördman inom lullverkel lidigare har lillmäll sislnämnda begrepp. Beslui omkroppsbesiktning skulle således få meddelas av den enskilde lulkjänslemannenendast vid fara i dröjsmål. Någon sådan begränsning finns inle rörande kroppsvisilalionenligl nämnda lagrum. Vidare skulle krävas att del förelåg skälig misslanke om brolli fråga om jusl den som kroppsbesiklningen avser eller atl del fanns synnerligaskäl alt ändock kroppsbesiktiga denna. Elt sådanl krav saknas i lagrummel. Förulsältningenför kroppsvisilalion anges där vara bl.a. all del förekommer anledning allvederbörande har på sig gods som är underkaslal beslag enliglvarusmugglingslagen. Så kan vara fallel ulan all misslanke behöver föreligga juslmol den som kroppsgranskas. En ytterligare begränsning ligger i detförhällandet atl beslut om kroppsbesiktning enligt RB förulsäiler all denskäliga misslanken avser broll på vilkel del kan följa fängelse. Samlidiglsom generallullstyrelsens ursprungliga förslag innebär pälag- Prop.1981/82:2 23 ligabegränsningar i förhållande till vad som hillills har behövl lillämpas i praktiken,innesluter den diskulerade lösningen en kraftig ulvidgning i förhållande lilldenna lillämpning. Förslagel innebär ju all den enskilde tulltjänstemannenskulle under angivna förutsättningar ges befogenhet atl beslula om varje formav kroppsbesiklning och inle bara en yllig sådan. Någol behov av en så vittgåendebefogenhel synes inle ha visal sig i praktiken. Jagerinrar om atl generaltullstyrdsen vid remissbehandlingen av promemorian har förklaralalt det remitterade förslagel ulan ivekan är all föredra framför slyrelsensförslag. Med hänsyn lill ålgärdens ingripande nalur hade siyrelsen vid ulformningenav förslagel anselt sig böra i möjligaste män anknyta lill gällandelagstiftning om kroppsbesiklning saml begränsa befogenheten lill eftersökandeav narkotika, anför styrelsen. Enligt siyrelsen kan, som jag har nämnt, inleheller del av riksåklagaren angivna förfarandel med lullmyndighel som beslulsfallarei normalfallel i fråga om kroppsbesiklning av mer yllig nalur ersätta promemorieförslagel.Sislnämnda förslag innebär ju all undersökningarna kan göras i samma uisiräckningsom kroppsvisilalion och all snabbare beslui kan fallas genom all dettaankommer på den undersökande tiänslemannen, ullalar styrelsen i sitt remissyllrande. Föregen del anser jag del förslå huvudallernalivel vara förenal med påtagliganackdelar, bl. a. från effektivitetssynpunkt. Vidare vill jag ansluta mig lillden bedömning styrelsen redovisar i yllrandel. Del bör alltså prövas om man kanuppnå en bällre lösning med del andra huvudallernalivel. Somskäl för att i sak ansluta sig till generaltullstyrelsens ursprungliga förslaghar JO anfört bl.a. att del som för honom framstår som mesl betänkligt är all ylligkroppsbesiklning skulle få vidtas ulan att det föreligger någon konkret misslankemol den undersökle. JO pekar härvidlag på alt del ju ändock är fråga om en ålgärdsom innebär ell allvarligl inlrång i den enskildes inlegrilel. Pådenna punkl bör man enligt min mening skilja mellan situationen vid normalbeslulenom kroppsvisilalion enligl 19 § varusmugglingslagen och den särskilda silualionenvid skärpl lullkonlroll enligl samma lagrum. I del försinämnda läget krävs bl.a. att del förekommer anledning mol någon all han har på sig gods som ärunderkastat beslag enligl varusmugglingslagen. På sätt som jag förut (avsnitt2) har nämnt torde detta fä tolkas sä atl det skall föreligga en grad av misslankeall den som kroppsvisileras har på sig sådanl gods. Även om del inle fordrasall man har anledning all misslänka jusl denne för ell smugglingsbroll lordedel vara mer sällan förekommande alt annan person kan misslänkas. Prop.1981/82:2 24 Molbakgrund av della och av vad jag har uttalat i övrigt anserjag alt del i sak ärpåkallal atl en lulkjänsleman vid normal lullkonlroll får ullrycklig befogenhelall beslula om en viss begränsad kroppsbesiklning under samma förulsällningarsom nu gäller för kroppsvisilalion enligl 19 S första slyckel första meningenvarusmugglingslagen. All sälla upp särskilda kompetenskrav i fråga ombeslutsfattaren när del gäller en sådan kroppsbesiklning finner jag vara både opåkallaii sak och olämpligt från effektivitetssynpunkt. Behovetav atl lulkjänsleman har en sådan befogenhel är alltså klariagl. Därmedåterstår all pröva om del går all på elt sätt som är lillräckligl klarl fränrättssäkerhetssynpunkt avgränsa de former av kroppsbesiktning som befogenhetenskulle behöva omfatta. Här gäller det alltså gränsdragningen mellan ytlig ochannan kroppsbesiklning. Enligt JO:s uppfallning kommer införandel av etlalldeles nyll begrepp oundvikligen atl leda till gränsdragningsproblem. Föregen del fär jag framhålla följande. Del är i och för sig rikligl all del kanvara svårt all undvika gränsdragningsproblem i sammanhangel. Till en del finnsdock liknande problem redan f. n., nämligen i fråga om skiljelinjen mellanbegreppen kroppsvisitation och kroppsbesiktning såsom denna numera uppfattas.Jag vill på denna punkt erinra om vad tvångsmeddskom-miltén uttalar. Vidarefinns del enligl min mening flera säll all minska problemen i del nu akluella sammanhangel.Deras omfallning är beroende av vad man vill lägga i begreppel ylligkroppsbesiktning, alltså hur ingående denna får bedrivas. Till delta kommerall den prakliska tillämpningen av en befogenhet härvidlag i viss mån kanstyras genom anvisningar om hur befogenheten får användas. Somjag lidigare har redovisal lämnas i promemorian en beskrivning av vad som avsesvara innebörden i begreppel yllig kroppsbesiktning. Där anges sålunda all dettaendasi omfatlar en yttre granskning av någons nakna kropp samt en undersökningav någons skägg, här, peruk eller arm-eller benproleser. Det framhålls vidareall denna beskrivning av ytlig kroppsbesiklning är avsedd all vara ullömmandeoch all varje annan form av kroppsbesiklning således faller uianför den ylliga.Härulöver lilläggs all det vid del prakliska genomförandel av en yllig kroppsbesiklningär nalurligl all den undersökle kan uppmanas all exponera sådana eljesl dolda delarav kroppen såsom folsulor och armhålor men ingel ytterligare. Enligt förslagetbör del alltså inle komma i fråga atl be den undersökle all inla någrasärskilda kroppsslällningar för att underiäita besiklningen. Delär enligl min mening uppenbarl all varje form av kroppsbesiklning kan varakänslig från inlegrilelssynpunkl. 1 synnerhel gäller detta om vederbörande tiänstemanskall granska en person dä denne är avklädd och kanske även undersöka delar avkroppen. Redan f. n. gäller dock all en fullständig kroppsvisilalion får drivasså långl att vederbörande ombeds ta av sig alla kläder för att tiänslemannenskall kunna söka igenom dessa. Prop.1981/82:2 25 behovsom har framkommil i lagsliflningsärendel avser lill en början all tiänslemannenbl. a. i denna silualion skall fä iaklla personens kropp för all se om dennehar på sig smuggelgods, och då främsi narkotika. De prakliska erfarenhelernavisar ju all smugglare av narkotika ofta har denna l.ex. fasllejpad på kroppen.En sådan granskning innebär i princip en okulärbesiklning som kan ske i denformen alt vederbörande ombeds atl slå upp och atl tiänslemannen däreftertittar på de delar av kroppen som därvid är synliga saml fotsulorna. Vad jag nuhar beskrivit kan sammanfattas med uttrycket yttre granskning av kroppen. Frånen sådan granskning av de kroppsytor som är synliga är del etl väsentligt steg lillall tiänslemannen ber personen all inla alldeles särskilda ställningar för allde för ögal dolda delarna av kroppen skall kunna iakllas. En annan lika konkrelgräns överskrids om granskningen övergår till all bli en renkroppsundersökning. Så är fallel när tiänslemannen undersöker munhåla ellerannan hålighel och överhuvud när han berör vederbörandes nakna kropp för allundersöka delar av denna. Befogenhelför lulkjänsleman atl beslula om kroppsbesiklning behöver dock gå utöver enenbart yllre granskning av kroppen i den bemärkelse jag har gell dellabegrepp. Del synes mig vid en avvägning rimligl alt tulkjänslemannen därutöverkan verkslälla en ren kroppsundersökning i fråga om vederbörandes huvudhår ocharmhålor. De prakliska erfarenheterna visar klart all elt behov häravföreligger. Några gränsdragningsproblem lorde knappast heller uppkomma med ensådan ordning. Inte heller kan den anses vara särskill ingripande frän inlegritetssynpunkt. Meddenna innebörd av begreppel yllig kroppsbesiktning gäller all lull-tjänstemannenfår göra en yttre granskning också av proleser. Däremol får denne inleundersöka sådana. Exempelvis får inle vederbörande ombedjas att ta av sigprotesen. En peruk kan, liksom annal huvudhår, både granskas och undersökas.Jag vill i fråga om peruker o. d. tillägga all en undersökning av sådana ivissa fall lorde kunna omfallas av begreppel kroppsvisilalion. Givelvis bör tiänslemannenkunna be den som skall besiktigas atl medverka till all besiktningen kangenomföras. Avmitt anförande framgår all jag anser del angeläget att lulkjänslemannen inomden nu angivna ramen ges uttrycklig befogenhet all, under samma fömlsätlningarsom gäller för kroppsvisilalion i normalfall enligl 19 § varusmugglingslagen,förelä åigärder som jag här har hänförl lill begreppel ytlig kroppsbesiklning. Skälelär givelvis narkolikasmuggling-ens utpräglade samhällsskadlighel och behovel aven så effektiv tullkontroll som möjligt i fråga om bl. a. sådanl gods. Enordning av detta slag har tillämpats i praktiken och några negativa erfarenhelerav della har inle framkommil i lagsliflningsärendel. Den ram jag här har angellför befogenheten är enligl min uppfattning godtagbar från rättssäkerhetssynpunkt.Den lösning jag sålunda förordar överensstämmer också väsentligen med vad detstora flertalet remissinslanser har anslutit sig till eller lämnal ulanerinran. 1981/82:2 26 Av del jag har anförl framgår all det i förstahand ankommer på förundersökningsledare eller åklagare att pröva om det finnsförutsättningar enligl RB alt beslula om en längre gående kroppsbesiklning änen yllig sådan. Om omständigheterna ger anledning lill delta, kan alliså den lulltiänstemansom verkställt en yllig kroppsbesiklning göra en anmälan för en sådan prövning.Exempelvis kan den undersökle ha uppfört sig på ell sådanl säll vid den ylligakroppsbesiktningen all del kan ifrågasällas om han inle bär på sig smuggelgodssom ej kunnal uppmärksammas vid denna besiklning. Av milt anförande framgår alljag anser del rikligl all RB:s föreskrifter får gälla i fråga om mer ingående kroppsbesiklningar. 5.2.3 Den skärpta tullkontrollen , Jag går över lill frågan om huruvida den enskilde lulkjänslemannenockså skall ha befogenhel all beslula om yllig kroppsbesiklning inom den vidareram som gäller i samband med skärpl lullkonlroll. I promemorian uttalas all denna fråga är mera Iveksam. Harvederbörande bevakningschef förordnal om en sådan konlroll kan ju envarutsättas för kroppsvisilalion ulan all del krävs misslanke om broll. En ulvidgningav lulkjänslemans befogenhel lill all omfalla yllig kroppsbesiklning innebäralltså, sägs del vidare i promemorian, all vem som helst som råkar passera engränskontroll där skärpl lullkonlroll pågår kan bli ulsall för en sådan besiklning. Enligl promemorian är del dock framför alll skäl som lalarför all della skulle kunna accepleras. Försl och främsi pekas på del angelägnai all få lill slånd en effektiv rutinmässig konlroll, som inle lämnar onödigtstora möjligheter öppna för exempelvis narkotikasmugglare. Vidare framhållsdel all den ylliga kroppsbesiklning som del här är fråga om står de kroppsvisitalionerdär en persons samlliga kläder granskas så nära, atl integriletsinlrångel inleökar särskill myckel. Sluiligen slryks under del prakliska i alt inle alllförmyckel laborera med olika grader av beslutsbefogenheter i olika lullkonlrollsammanhang. Av min redogörelse har framgått atl remissopinionen i vissmån är splittrad i fråga om ytlig kroppsbesiklning i samband med skärpl lullkonlroll.JK finner del visserligen motiverat atl en lulkjänsleman har räll all förda ylligkroppsbesiktning vid generell lullkonlroll, ulan all del föreligger misslankeom brolt. På sätl som jag förut har berörl anser dock JK atl del skall finnasskälig anledning all anta all man skulle finna smuggelgods hos en eller flera ien viss siörre grupp. Vidare bör enligl JK kroppsbesiktning vid en generell tullkonlrollinle fä företas pä etl sådant säll all var och en urskillningslöst underkastasden. JK hänför sig därvid lill föreskrifterna i 2 kap. 12 § första och andrastyckena regeringsformen. Av dessa följer bl. a. alt en begränsning av fri- ochrälligheler genom lag eller annan förfaltning aldrig fär gå uiöver vad som är nödvändiglmed hänsyn lill del ändamål som har föranlell den. Riksåklagaren ullalar sig omden fördel del 1981/82:2 27 kan innebära från effeklivitelssynpunkl all undanlagsviskunna företa även yllig kroppsbesiktning inom ramen för en skärpl lullkonlroll.Överåklagaren i Slockholms åklagardislrikl anför på denna punkl betänkligheteräven om han inle vill avstyrka promemorieförslaget. JO, som i sak ansluler sig lillgenerallullslyrelsens ursprungliga förslag, anser dock att en möjlighel pälängre sikt är all ylleriigare minska på sambandet mellan tullkonlrollen och tvångsmeddssyslemeli RB. Enligt JO kan man därvid länka sig regler som ger högre befallningshavareinom tullen befogenhel alt besluta om kroppsbesiklning och della oavsett om detföreligger misslanke om brolt. En förutsättning skulle då vara all del med skälkan anlas all den som anländer från ort olovligen medför gods. Vidarekan man, forlsäller JO, i så fall berälliga en lulkjänsleman i lägre slällning atlbeslula om kroppsbesiktning i brådskande fall. Överåklagaren i åklagardistriktavslyrker förslaget och anser all den enskilde lulkjänslemannen från fall lillfall bör överväga om del finns skäl till ell sådant ingrepp i den personliga inlegrilelen.Övriga remissinstanser riktar inle erinringar mol promemorians förslag om befogenhelför lulkjänsleman all beslula om ytlig kroppsbesiklning pä envar sedanförordnande om skärpl tullkonlroll har meddelals. För egen del vill jag uttala följande. Som jag tidigarehar nämnt måsle del antas all en ren stickprovskonlroll kan ske vid skärpl lullkonlroll.Beslämmelsen lorde därmed ha en i viss mån preventiv funklion. Juslmöjligheten atl vem som helst kan räka ut för konlrollen saml del förhållandetall den har bred omfallning kan verka slarkl avhällande på presumtivasmugglare. Jag vill också erinra om själva förulsältningen för atl vederbörandebevakningschef skall få förordna om en sådan konlroll. För della krävs alldenne bedömer skärpl konlroll oundgängligen erforderlig. Exempelvis kan dellänkas all man har funnil smugglingsbenägenhelen extra slark på visstransportväg och alt del bedöms oundgängligen erforderligt atl söka sälta sloppför denna smugglingslrafik. annat exempel kan givelvis vara atl man inom lullverkelpå goda grunder kan misslänka all ell vissl Iransporl-medel vid ett vissl lillfällemedför en narkolikasmugglare, okänl vem.