prop · G503123 · 1981-12-31 00:00:00 — Des.saskisserade utvecklingslinjer med datorer och annan elektrpnik innebär såvälfördelar pch utvecklingsmöjligheter spm problem för svenskt näringsliv. Andraländer har med ökad framgång börjat konkurrera inom traditionella svenskaproduktområden såsom process- och verkstadsindustrin. För vissa näringsgrenarkan det visa sig svårt alt behålla de tekniska försprång som behövs för atlklara vårt relativt höga kostnadsläge. På lång siki kan förändringar i olikabranschers konkurrenskraft därför uppstå. nökande internationell'konkurrens kommer naturligt att både skapaavsättningssvårigheter inom etablerade områden och behov av att finna nyaavsättningsområden för såväl exportindustrin som hemmamarknadsinriktad industri.Det svenska näringslivel torde således, oavsett konjunkturförändringar under 1980-lalel,stå inför stora omställningsproblem. Men utvecklingen mot mer automatiseradeproduktionssystem och effektivare administration bör kunna bidra till en snabbproduktivitetsökning inom Prop.1981/82:123 Bilaga 5 16 En sådan ökning är också en viktig förutsättning för att svenskaindustriföretag skall kunna överieva och expandera. Ifråga om produktion av investeringsutrustning ligger svenska företag långtframme. Den efterfrågeökning som kan fömtses inom dessa områden bör kunnagynnsamt påverka utvecklingen i berörda förelag. En växande hemmamarknad börför dessa företag kunna vara en viktig grund för export avproduktionsutrustning. kommer stora krav alt ställas på teknisktutvecklingsarbete inom företagen. Inom detta iniernaiionelli hånkonkurrensutsatta område beror skillnaden mellan framgång och stagnation oftapå hur framgångsrikt uivecklingsarbeiel är. Företagen är här också i storutsträckning beroende av olika samhällsinsatser på forsknings- och utbildningsområdet. Riksdagenhar i olika sammanhang berört behovet att utreda datateknikens och clckironikenseffekter på produkiion och arbetsliv. Ibetänkande med anledning av motioner om datafrågor inom arbetslivet m. m.hemställde arbetsmarknadsutskottet att som sin mening skulle geregeringen till känna vad utskottet anfört beträffande kartläggning avdatateknikens sysselsättningseffekter (AU 1977/78:4). Utskottet fann detangeläget att man gör en bred kartläggning av datateknikens framtida effekterpå arbetsliv och sysselsättning. biföll utskottets hemställan (rskr1977/78:17). Chefen för har tidigare denna dagbemyndigats att tillkalla en kommitté med uppdrag att utreda datateknikenseffekter på sysselsättning och arbetsmiljö. Isamband med riksdagsbehandlingen av prop. 1977/78:17 om samarbete mellan stålenoch på dataområdet m. m. föreslog näringsul-skoiiei altsom sin mening ge regeringen tillkänna vad uiskoliei anfört beträffandeutredning om svensk komponenttillverkning på dataområdet (NU 1977/78:31).Utskottet anförde bl. a. au utvecklingen inom datatekniken lyder på att eninhemsk tillverkning av komponenter inom vissa speciella områden kan visa sigbetydelsefull för såväl dataindustrin som annan elektronikindustri. Motbakgrund av alt detta kan komma atl kräva stora ekonomiska resurser hemsiällde uiskottetom en utredning och analys av möjligheterna alt bygga ut komiwnenttillverkningen,liksom en belysning av vilka forsknings- och utvecklingsinsatser som kan kommaatt krävas. Med hänsyn lill atl frågan i viss mån redan uppmärksammats avstyrelsen för teknisk utveckling Pch slaiens industriverk ansåg uiskottet auutredningen borde kunna genomföras i samverkan mellan de båda myndigheterna. Riksdagenbiföll utskottets hemställan (rskr 1977/78:98). Ibetänkande med anledning av prop. 1977/78:100 (bil. 17) i vad avser Daiasaab ABjämte motioner hemställde näringsutskoiiei au som sin mening skullege regeringen tillkänna vad utskpiici anfört beträffande utredning pm svensk elektrpnikindusiri(NU 1977/78:58). Prop.1981/82:123 Bilaga 5 17 atlen utredning som kartlägger elektronik- och databranschens nuläge ochanalyserar möjliga utvecklingsvägar bör komma lill stånd. Särskilt börutredningen uppmärksamma möjligheterna att främja en utveckling av produkiionpå elektronikområdet inom . biföll utskottets hemställan (rskr1977/78:297). Jagavser att senare denna dag föreslå att statens industriverk" får i uppdragatt i samarbete med styrelsen för teknisk utveckling företa den branschutredningsom har uttalat sig för. I detta uppdrag ingår också som en del atlutreda frågor om komponenttiilverkning. En fördjupad information \om hur mindreoch med jämförbara stater som t. ex. Nederiändema, , Österrikeoch de nordiska länderna bedömer frågorna om sjäivförsörjningsgrad och ullandsberoendeär i detta sammanhang av stort intresse. Fleraav de frågor som jag har berört i det föregående omfattas inte av de angivna utredningsuppdragen.Enligt min bedömning bör övriga frågor rörandedaiaieknikens och elektronikensolika effekter speciellt på näringsliv och samhälle bli föremål för en särskildutredning. Jag förordar all en kommitté tillkallas för denna uppgift. Tillnärmare vägledning för utredningsarbetet vill jag anföra följande. Kommitténbör först kartlägga i vilken utsträckning näringsliv och samhälle idagutnyttjar datorer eller annan utrustning för avancerad automation. I en andrafas bör kommittén söka bedöma pä vilka pmråden och i vilket lidsperspckliv eii uinyiijandeav ny teknik bedöms vara lekniski möjligi Pch ekpnomiskt fördelaktigt. Meddetta material som bakgrund bör kommittén söka bedöma vilka effekter påadministration, produkiion och produklivitet inom olika branscher och inomolika regioner som ett ökat utnyttjande av de aktuella teknikerna kan lä påfem, tio och . Vidare bör effekterna på investeringsbehpvei ochenergiefterfrågan beräknas. Olika faktorer som verkar hindrande ellerstimulerande på denna utveckling bör belysas. a. bör behovet av forskningoch utveckling i olika former och behovet av speciella utbildningsinsatsersärskilt bedömas. Del sistnämnda bör ske i nära samarbete med den nyssnämndakommitté som chefen för har fäll bemyndigande atttillkalla. Kommittén bör också kanlägga vilken produkiion avproduktionsutrustning som finns inom landet och analysera vilkautvecklingsmöjligheter tillverkare av sådan utrustning kan förväntas ha. Kommitténbör mot bakgrund av detta utredningsmaterial också överväga om och i vilkenform åtgärder bör sättas in från samhällets sida antingen i syfte au stimuleraett ökat och effektivare utnyttjande av denna teknik eller att förbättramöjligheterna att förutsäga och förbereda de omställningar som kan behöva ske.Vidare bör övervägas om åtgärder bör sättas in för att 20 1981/82. Prop,1981/82:123 Bilaga 5 18 underiättautvecklingen av nya och effektivare produktionsmetoder liksom användningen avnya material och ny utmstning. Här kan även material- och energibesparingseffektervara av intresse att studera. Sverigesstora beroende av omväriden måste särskilt beaktas. Kommittén bör därför isamarbete med samrådsgruppen för datafrågor också behandla möjligheterna augenom samordnade initiativ i internationella organisationer eller i redaninlett samarbete inom exempelvis påverka utvecklingen. Denkartläggning och analys som jag nu har uttalat mig för bör bli ett värdefullt underiagför den framförhållning samhället måste ha vad gäller utvecklingen av näringslivel. Kommitténbör samråda med den förut nämnda kommittén med uppdrag att utreda datateknikenseffekter på sysselsättning och arbetsmiljö och med statens industriverk. Detmaterial som kommittén tar fram bör utformas så atl det kan tjäna också som underiagför en närmare analys av effekterna på sysselsättningen. Kommittén bör strävaefter att års utgång ha ett första material att överlämna lill dennyssnämnda kommittén, som skall behandla dessa frågor. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen bemyndigarchefen för industridepartementet atttillkalla en kommitté med högst nip ledamöter med uppdrag atl utredadatateknikens och elektronikens effekter på näringslivets utveckling, attutse en av ledamöterna att vara ordförande, atlbesluta om sakkunniga, experter, sekreterare och annat biträde åt kommittén. Vidarehemställer jag att regeringen föreskriver attkostnaderna för kommittén skall belasta fjortonde huvudtitelns kommittéanslag. Regeringenansluter sig lill föredragandens överväganden och bifaller hans hemställan. Prop.1981/82:123 Bilaga 5 19 Sammanställning av remissyttranden över data- ocli elektronikkommitténsbetänkande (SOU 1981:59) Datateknik i industriproduktionen Närmareett 50-tal remissvar har avgivits över data- och elektronikkommitténs ()betänkande. Till dessa kommer ett antal yttranden från olikaunderremissinstanser vilka bifogats remissvaren. Ett knappl liolalremissorgan har begränsat sina synpunkter till enskilda förslag medan övrigaremissvar innehåller även mera övergripande synpunkter. Vissa remissinstanserhar lämnat separata yttranden över utredningens två kartläggningsrapporterrörande verkstads- respektive processindustrin'. Även synpunkter från sådanayttranden redpvisas i denna sammanställning. Urvalet av synpunkter på kartläggningsrappprternahar främst inneburit att mer datatekniskt orienterade kommentarer inte tagitsmed. Någraremissinstanser har, mot bakgrund av utredningsarbetets uppläggning, valt attavge gemensamma yttranden över data- och elektronikkommitténs respektive dataeffektutredningens(DEU) betänkanden. 2.1Målsättningar, utgångspunkter för åtgärderna etc. Istort sett samtliga remissinstanser som framfört mera övergripande synpunkterkan sägas dela DEK:s utgångspunkter och målsättningar för åtgärdsförslagennämligen att: svensktillverkningsindustri måste, i så stor omfattning som möjligt, söka utnyttja datateknik och elektronik för att stärka den internationella konkurrenskraften, möjliggöra industriell expansion och trygga sin lång siktiga överlevnad - ett uteblivet utnyttjande avdatateknik ger sannolikt större negativa effekter för sysselsättning ocharbetsmiljö än vad datatekniken i sig kan ge upphov till - samhället har ett ansvar föratt initiera och stimulera till offensiva satsningar inom data- ochelektronikområdet frågorom kunskapsspridning, utbildning och information är de centrala problemen/trösklarna i sammanhanget och måste prioriteras. SOU 1981: 10 och SOU 1981:11. 1981/82:123 Bilaga 5 20 Dennasamstämmighet är dock, enligt vad () anför, inte ägnadatt förvåna eftersom och i verkets ögon förenklal problematiken.Utredningarna har, enligt RRV, inte belyst hur opumala teknikval skall fattas,dvs. teknikval där industrins marknadsförutsättningar stärks someventuella negativa effekter på yrkeskunskaper, sysselsättning och arbetsmiljöminimeras. Främstfrån () sida vill man också ställa olika villkor för attkunna biträda förslag om statliga satsningar i syfte att stimulera utnyttjandetav datateknik och elektronik. LO understryker starkt att: "Sverigesstörsta tillgång är en bred pch djup kunskap hos alla grupper av anställda.Datatekniken som är en kunskapsteknologi får inte användas så all den urholkardenna lillgång. Del skulle bli fallel om den användes på ett sådant sätt attkunskaperna efterhand tilläts koncentreras ett fåtal." Beträffandevad som i DEK:s betänkande kallas "kvalitativa aspekter" påmålsättningarna för åtgärderna (stärka användarnas inflytande överutvecklingen, stärka kunskapsbasen i företagen m. "understrykabetydelsen av att detta måste vara utgångspunkten för samhällets åtgärder pådet här området. Svenska samhällsåtgärder måste därför inriktas mot att finnaolika modeller som tillvaratar datateknikens möjligheter genom att garanteraett löntagar- och samhällsinflytande över dess tillämpning. Detta ställer storakrav både på omfattningen av samhällsåtgärder och pä hur dessa åtgärderorganiseras och genomförs." StatsanställdasFörbund, vars yttrande bifogats LO:s, har i sitt yttrande, bl. a. på grund avden "extremt korta remisstiden", avstått från att lägga någradetaljerade synpunkter pä DEK:s förslag till åtgärder. Förbundet ger i ställetuttryck för sin principiella inställning till datautvecklingen i samhället ochbetonar därvid att: "Detär viktigt ur samhällsekonomisk synvinkel att den nya tekniken tas i anspråk iproduktionen. Samhällets stimulansåtgärder måste dock, enligt förbundetsuppfattning, kombineras med skyldigheter för företag ot h myndigheter attapplicera tekniken i den egna verksamheten så, att de anställdas intressen kantillgodoses. Detta innebär krav om planering av hur sysselsättnings-,arbetsmiljö- och arbetsorganisaloriska problem i samband med rationaliseringarskall lösas på ett för de anställda godtagbart sätt. Förbundet kan inteacceptera att en arbetsgivare får besluta om en rationalisering utan att ensådan konsekvensplanering genomförts och utgjort underiag för förhandlingar ifrågan mellan berörda parter." () konstaterar att en ökad användning av datateknik pchelektronik måste kombineras med en aktiv sysselsättningspolitik då den medfören omfattande strukturomvandling inom industrin. Med utgångspunkt från dettamenar att: 1981/82:123 Bilaga 5 21 "Utredningen diskuterar något - men otillräckligt -vilka konsekvenser detta innebär. TCO anser att den nya tekniken och vissaandra faktorer i den internationella ekonomin kommer att ställa helt nya ochförstärkta krav på hur strukturomvandlingen skall styras. De anställda måste fåen central plats i beslutsfattandet och integreras i hela förändringsprocessen.Om så ej sker kommer svensk industri inte att kunna klara av den strukturomvandlingsom är nödvändig för att öka industrins konkurrenskraft. Strukturomvandlingsprocessenblir därför en av industripolitikens allra viktigaste arbetsuppgifter underkommande år." (DEU) berör i sitt remissvarinledningsvis målsättningarna för åtgärderna och framhåller att det i varjefall på kort sikt inte finns något realistiskt alternativ till att industrinsatsar på att utnyttja den avancerade teknik som är tillgänglig. Mot dennabakgrund blir det ur dataeffektutredningens synpunkt "desto viktigare attfinna vägar atl styra hur datorstödet utvecklas och används i industrin." Statskontoret redovisar i .sitt remissvar synpunkter somtill en del avviker från övriga remissinstanser. Statskontoret menar att deresonemang om rationaliseringar och sysselsättningseffekter som grundarsina slutsatser på är alltför förenklade i en del fall. Beträffande slutsatsenatt en fortsatt satsning på rationalisering inom industrin under allaomständigheter leder till den mest gynnsamma sysselsättningsutvecklingenframhåller statskontoret att flera faktorer "gör det sannolikt att anta att den kommandeutvecklingen kommer att skilja sig frän den tidigare rationaliseringsrörelsen.Sannolikt kommer en samtidig rationalisering inom industri, servicesektor (t.ex. handel, banker, försäkringsbranschen) och offentlig förvaltning att ägarum. 1 en sådan situation kan en rationalisering inom t. ex. industrin, somleder till arbetskraftsminskning, ge direkta effekter pä den totala sysselsättningsnivän." Inte heller slutsatserna beträffande den teknologiskaarbetslöshetens storiek finner statskontoret särskilt väl underbyggda utanmenar att "man bör studera faktorerna produktionsvolym ochproduktivitet var för sig för atl kunna analysera om ett teknikinförande ledertill teknologisk arbetslöshet. En sådan analys saknas i utredningsmaterialet och det ärdärför inle möjligt att utifrån utredningens material på den här punkten dranågra slutsatser." Ett stort antal remissinstanser ansluter sig i allmännaordalag och utan särskilda motiveringar till inriktningen och omfattningen avde åtgärder som föreslås i betänkandet. Del gäller t. ex. ,överstyrelsen för ekonomiskt försvar, arbetarskyddsstyrelsen,, Norriandsfonden, utvecklingsfonderna i ,samt 1981/82:123 Bilaga 5 22 Göteborgsoch län respektive, samt . Fleraremissinstanser uttrycker förståelse för alt den relativt korta tid som ståtttill förfogande för utarbetandet av betänkandet medfört att förslagen i vissaavseenden är ofullständiga och ofullgångna. Man pekar på behov av ytteriigareutredningsarbete, analys av alternativa förslag och förhandlingar med deintressenter som berörs av förslagen. Förslagen bör, enligt remissinstanserna,ges en flexibel utformning och medge att olika alternativ prövas mot bakgrundav den snabba utveckling inom dala- och elektronikområdet (synpunkter av dennakaraktär framförs av bl. a. , statensindustriverk, i , Kooperativa förbundet.Svenska Träforskningsinstitutet och vars yttrandebifogats kommerskollegiums remissvar. Deremissinstanser som uttryckt prioriteringar beträffande tänkbara åtgärder sersamtliga utbildningsinsatser och annan kunskapsspridning som de mest väsentligaslagen av åtgärder. Sambandetmellan generella och mer selekliva åtgärder tas upp av flera remissinstanserfrån olika utgångspunkter. Exempelvis ()() och () anser atl deföreslagna åtgärderna bör kompletteras med mera generellt verkande insatser isyfte atl öka förelagens investeringsvilja och förbättra näringslivets villkori stort. Beträffandeåtgärder som riktas just mot utnyttjande av datateknik menar , atl: "Detär särskilt betänkligt när man studerar en företeelse som kanske har denstörsta utvecklingspotentialen under 80-talel och ändå gör den bedömningen attdet behövs ytterligare stimulans från statens sida. Om näringslivet själv inteklarar av att driva denna fråga, hur skall det i så fall klara av att hanlerade övriga frågor som är förknippade med betydligt störte problem?." Möjligheternaatt utnyttja teknikupphandling för att uppnå industripolitiska och andra målär ett område som flera remissinstanser efterlyst en mera omfattande analys av.Det gäller exempelvis fackliga organisationer, statskontoret, försvarelsforskningsanstalt och RRV. LOoch framhåller aU teknikupphandling är en avnyckelfaktorerna när det gäller att få till stånd en teknikutveckling byggd påsvenska traditioner och att minska beroendet av de stora multinationella elektrpnikföretagen.För att nå dessa syften krävs enligt LO att upphandlingsarbetet prganiseras såatt ett verkligt löntagarinflytande garanteras. Prop.1981/82:123 Bilaga 5 23 "ytterligareåtgärder måste vidtas för att så snabbt som möjligt få till stånd en bredtillämpning av redan känd teknik. Utöver den information som utredningenföreslår behövs i större utsträckning uppsökande verksamhet. Samverkansprojektmellan olika företag för att åstadkomma totallösningar är också viktigt. Attsådan samverkan kommer till stånd kan kräva initiativ och personella insatserfrån olika samhällsorgan. vill här erinra om projektet regionalelektronik (REGEL) som bedrivs i i samverkan mellanutvecklingsfonden, näringslivssekretariatet i och produklutvecklingscen-tmm.Erfarenheterna är mycket goda." () uppfattning är att de flesta av förslagen i betänkandetmåste karaktäriseras som "skisser", och att de föreslagna insatsernaav subventionstyp i flera fall är diskutabla. Verket konstaterar altbetänkandet framhåller vikten av att användarnas inflytande över utvecklingenstärks och vill i detta sammanhang "understrykadel nödvändiga i att ett systemkunnande byggs upp i landet. En viktigmöjlighet, vilken dock ej tas upp bland förslagen i DEKs betänkande, vore attundersöka förutsättningarna för initiering och stödjande av utvecklingsprojektmed delaktighet från producenter och användare." Universitet-och högskoleämbetet (UHÄ) tillstyrker - med vissa reservationer - att en starknationell satsning görs för att tillvarata datateknikens möjligheter inomindustriproduktionen. Ämbetet anför i delta sammanhang att: "Vadavser utnyttjandet av dessa resurser vill UHÄ särskilt understryka tvåpåpekanden från i , nämligen attdet snabbaste resultatet och den största verkningsgraden pä en satsning erhållesgenom att styra resurser till existerande och väl fungerande enheter och attuniversitet och regionhögskplor har en stor samlad potential för satsningarinom dalateknikområdet på alla nivåer och inom forskning, utveckling,utbildning och vidareutbildning, information, näringslivskontakter,demonstrationsanläggningar, etc. UHÄfinner det angeläget att befintlig kompetens och kapacitet utnyttjas effektivti ett läge när det allvarligaste problemet vid genomförandet av de föreslagnaåtgärderna kan förutses bli brist på kvalificerade experter inomdataområdet." ÄvenIngenjörsvetenskapsakademien (IVA) menar all "åtgärdernai första hand bör bygga vidare på den verksamhet som redan är igång; i förstahand STUs ramprogram samt IVFs och de tekniska högskolornas aktiviteter, inteminst därför att dessa tillvunnit sig förtroende och stöd från industrinssida." 1981/82:123 Bilaga 5 24 anser i sitt remissvar, till vilket även anslutit sig, att "förslagenär mindre väl grundade. Som ledamoten konstaterar i sin reservationhar kpmmittén inte på ett tillfredsställande sätt utrett huruvida företagens sppntanasatsningar är för små och industripolitiska stimulansåtgärder därmed skullekrävas. Kommittémajoritetens rekommendationer synes baseras på attstora offentliga satsningar sker utomlands. Man diskuterar dock alltför litethuruvida dessa satsningar är framgångsrika eller om de motiveras av väsenUigtsämre utgångsläge än i svensk industri." Förbundetförordar en lägre ambitionsnivå vad gäller de i traditionell meningindustripolitiska åtgärderna och menar att: "De,även ur industripolitisk synvinkel, mest angelägna åtgärderna för statsmakternagäller istället utbildning och forskning för atl öka utbudet av kvalificeraddata- och elektronikpersonal till industrin." LOanser att det kan finnas skäl att befara att DEK:s förslag till åtgärder äralltför små i förhållande till de behov som finns. LO menar alt: "Enjämförelse mellan dessa förslag till åtgärder och de mångmiljardbe-lopp som destörte industrinationerna avsätter till att främja spridning av data ochelektronik i sina länder inger farhågor. Bland annat kan åtgärderna riktademot det som här kallas processindustri befaras vara för begränsade iförhållande lill behoven och basindustriernas betydelse." LOkonstaterar vidare atl olika former av löntagarinflytande finns inarbetade i ätgärdsförslagenmen menar att dessa slyråtgärder är alltför svaga.. LO säger att: "Styråtgärdernaär nödvändiga för att uppnå målsättningarna om en god arbetsmiljö ochmedbestämmande, men minst lika viktiga ur mer snävt industripolitisk synpunkt.En princip som bör gälla är att när statliga medel satsas på de områden somutredningarna här föreslår måste också arbetstagarna finnas företrädda ibeslutsfunktionerna, styrelser och dylikt, i de organ som inrättas." TCOframhåller alt man i stort kan ansluta sig till det sätt på vilket DEKbeskrivit problemen men säger sig dpck sakna "vissagrundläggande överväganden om lämpliga vägar att eliminera de problem som finns.Samtidigt som konstaterar hur lönsamt det är för företagen att satsa päelektronik föreslår man omfattande subventioner för att få företagen atl görasådana satsningar. En viss tveksamhet måste därför uttryckas beträffande vissaförslag. Huvudinriktningeni samhällets politik för alt främja användningen av den nya tekniken måste varaalt öka kunskapen om och förmågan att tillämpa den nya tekniken." 1981/82:123 Bilaga 5 25 () konstaterar all i sittutredningsarbete redovisar ett antal hinder för en utökad och effektivareanvändning av dalateknik. "Genom att undanröja eller nedbringa dessa hinder kanen ökad användning av datatekniken åstadkommas. Huruvida detta är önskvärt, ochi så fall i vilken utsträckning för att nä vissa givna mål, har endastbristfälligt analyserats av . Att utveckla teknik, kunskap ochbeslutsprocesser innebär reala kpstnader som bör vägas mot fördelarna medinförandet av ny teknik. har inte visat - och det torde var mycket svårtalt strikt visa - att de av föreslagna åtgärderna leder till att företagengör ett för hela samhället effektivare teknikval." Mot bakgrund av nödvändigheten av att komplettera dengenerella ekonomiska politiken med riktade insatser har förbundsstyrelsen dock"inga invändningar mot de av föreslagna åtgärderna för att öka användningenav datateknik."