prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — a. lill uppgift att följa det svenskaspråkets utveckling i tal och skrift samt utöva en språkvärdande verksamhet.Nämnden har vidare all verka för nordiskt samarbete i syfte all vidmakthållaoch stärka den nordiska språkgemenskapen. Nämnden skall fullgöra sin uppgiftgenom utredningar och skrifter av såväl populär som vetenskaplig art samt genomupplysande och rådgivande verksamhet i övrigt. För att främja den nordiskaverksamheten skall nämnden söka samarbete med organisationer för samma ändamåli övriga nordiska länder saml med Nordiska språksekrelarialei. F.n. ulgår statsbidraglill lönerna för sex vetenskapligt skolade tjänstemän och till vissa kostnaderför lokaler och expenser, medan övriga kostnader läcks av särskilda anslag frånolika fonder, prenumeralionsavgifter för . m. begär en ökningav bidraget med . för ökade lönekostnader, beräknade per den 1 januari1981, saml för ökade lokal- och expenskostnader. förordar enökning av bidraget med . som kompensation för pris- ochlönehöjningar, framför allt kraftigt ökade lokalkostnader. Prop.1981/82:100 Bilaga 12 198 Jag förordar en ökning av anslaget med . somkompensation för i förstahand ökade lönekostnader. Jag hemställer att regeringen föreslår alt till Bidrag tiU Svenska språknämndenför /83 anvisa ell anslag av . Prop.1981/82:100 Bilaga 12 199 /83 träder en lång radreformer i kraft inom skolväsendel. Därmedavslutas ell intensivt reformskede som inleddes med beslutet om den s.k. SlA-reformen . i grundskolaninförs en ny läroplan (Lgr 80) (prop. 1978/79:180, UbU 1978/79:45, rskr1978/79:422). Reformen har föregåfts av en genomförandeperiod under tvåläsår. Från /83 skall de nya lim- och kursplanerna börjatillämpas i samtliga årskurser. I gymnasieskolan genomförs samtidigten fri resursanvändning inom ramen för en förslärk-ningsresurs och enförenkling av limplanerna för de tre- och fyraåriga linjerna, vUketockså har möjliggjort vissa besparingar inom skolformen (prop. 1981/82:14, UbU1981/82:5, rskr 1981/82:112). Fortbildning, utvecklingsarbete ochskolforskning ges en ny organisation och inriktning (prop. 1980/81:97,UbU 1980/81:37, rskr 1980/81:385) liksom studie- och yrkesorienteringenoch den praktiska arbelslivsorienleringen (prop. 1981/ 82:15, UbU 1981/82:6,rskr 1981/82:115). Den stafiiga skoladministrationen - ()och länsskolnämnderna - får, som en konsekvens av de tidigare nämnda reformerna, från den 1juli 1982 en förändrad organisation och delvis förändrade uppgifter (prop.1980/81:107, UbU 1980/81:38, rskr 1980/81:395). Regeringen har i propositionen(prop. 1981/82:51)om vissa läromedelsfrågor, föreslagit förändringar bl.a.beträffande granskningen av läromedel. har anslutit sig lill förslagen(UbU 1981/82:8, rskr 1981/82:127). En bestämdinriktning har utmärkt alla dessa reformbeslut. De har ulgåll från den syn påskolväsendels framlida utveckling som präglade beslut omSIA-reformen. Jag vill inledningsvis sammanfatta de drag i detta reformarbetesom enligl min mening är de mest väsentliga och som därför bör komma allprägla den fortsalla utvecklingen av skolan under 1980-lalel. Jag behandlarsåledes i det följande decentraliseringen, den långsikliga planeringen, skolansskyldighet att träna eleverna till självständigt arbete och eget ansvar, ellökat utrymme för praktisk arbelslivsorien-tering, en behovsorienterad resursfördelning och enflexiblare skolplane-ring. Reformerna innebären långtgående decentralisering av besluten om undervisningens organisafion och användningen avanvisade resurser. Genom besluten om Lgr80 har skolstyrelsen fått ansvaretall utforma lillvalskursernapå högstadiet. Timplanerna är konstruerade som sladie- Prop.1981/82:100 Bilaga 12 200 timplaner, som inle binder ämnesfördelningen lillbestämda årskurser. Lokall på skolorna beslutar skolledningen om lektionernasfördelning på årskurser liksom om utformningen av temasludier och om organisationen iarbetsenheter. De senare bör enligt läroplanen kunna utvecklas lill en liten skola inom den storaskolans ram. En betydande del av del som tidigare reglerades genom rikfiinjeroch anvisningar i läroplanen har överiämnats tUl den lokala skolan att självutforma i en arbetsplan. Skyldigheten all utforma en arbetsplan, vilket är en nyhet i Lgr 80, äruttryck för den lokala skolansansvar. Resurserna förstudie- och yrkesorientering (syo) inordnas fr. o. m. redo-visningsårel 1982/83i förslärkningsresurs i vad avser hilliUs specialdestineradebidrag fill såväl syo i som uppföljande verksamhet och bidragfill lokala planeringsråd (SSA-råd). Därigenom får skolstyrelserna möjlighet alt utöka ochfördela insatserna beroende på lokala bedömningar. I gymnasieskolangenomförs en friare resursanvändning i riktning mol vad som gäller igrundskolan . Detta innebär en betydande lokalfrihet - såväl för skolledningen som för skolstyrelsen - i användningen avolika resurser. Skolans arbete kan därigenom inriktas på det sätt man lokaltfinner bäst för att kunna lösa skolans uppgifter. De striktcentralt styrda besluten om fortbildning och vidareut-bUdning kommer althandläggas på lokal nivå. Statens bidrag lill personalutbildningen liksom lillutvecklingsarbetet inom skolan och den kommunala vuxenutbildningen har samlats i enresurs för lokal skolutveckling som inom vida gränser disponeras fritt avskolstyrelserna (utbildningsnämnderna). Betydelsen av dellokala engagemanget har ytterligare betonats genom de regler om samrådmellan rektor och företrädare för elever och föräldrar som trädde i kraftden 1 juU 1981 (prop. 1979/80: 182, UbU 1980/81:9, rskr 1980/81: 142). Decentraliseringeninom skolområdet har således blivit alltmer omfattande . Som enkonsekvens av decentraliseringen och denförändring av de statliga skolmyndigheternas styrmedel som detta innebär harbeslut fattats om betydande förändringar också av den statliga skoladministrationen. SÖ:s arbete inriktas molövergripande ekonomiska frågor,långsiktig planering, uppföljning och utvärdering av reformverksamheten. De årliga besluten om gymnasieskolansdimensionering inom olika kommunerkommer i allt väsenfiigt aft decentraliseras från SÖ till länsskolnämnderna. Dessa får i övrigt främst enfunktion all stödja och utvärdera verksamheten på lokal nivå. Den decentraliseringsom har genomförts eller skall genomföras kommer all på avgörande punkter leda lill aft1980-lalels skola får ett annat utseende än . Skolstyrelser ochskolledningar disponerar i framlideni betydande utsträckning resurserna fritt för all kunna inrikta Prop.1981/82:100 Bilaga 12 201 dem mol målen för. Därmed har de ocksåövertagit ell betydande ansvar för att identifiera och analysera problem,kritiskt pröva olika lösningar, utforma arbetsplaner, stödja lärare och eleverall utveckla idéer och arbetsmetoder i teman, projektarbeten och självstudier och formulera planer förpersonalutbildning och lokalt utvecklingsarbete. Medan genomförandeansvarel således ibetydande utsträckning har lagts påskolstyrelse och skolledning betonas statens ansvar för långsiktig planering och prioriteringstarkare . Därigenom blir under 1980-talel rollfördelningen klararemellan stat och kommun inom skolväsendetsområde. Beslut om innehållet i skolans verksamhet har inte decentraliserats.För hela landet gemensamma mål och prioriteringar anges relativt utförligt i riksgilfiga kursplaner. Del ökade lokalaansvaret för organisationen och denfriare resursanvändningen har setts som medel all göra det lättare all bemästrasamma krav i olika miljöer. Träningen av grundläggande färdigheter färexempelvis inle bli beroende av skiftande prioriteringar i olika skolor ochkommuner. Del rör sig här om avgörande jämlikhetsfrågor. Likaså har jag ipropositionen om förändringar av gymnasieskolansutformning m.m., i likhet med vadsom redan gäUer för ,klart markerat att den friare resursanvändningen skall utnyttjas behovsinriktat, främst för slöd lill eleversom har svårt all klara sill skolarbete. Läroplanernas måloch riktlinjer anger syftet med det lokala utvecklingsarbetet. Om lärarebeviljas ledighet för studier med någon form av löneförmåner, skall det fr.o.m. /83ske inom de områden som av staten harangetts som mtit angelägna för skolans utveckling. Fort- och vidareutbildningen markeras därigenom som ell avstatens viktigaste instrument för all utveckla skolan. Regeringen har ipropositionen om skolforskning ochpersonalutveckling särskill betonat fortbildning som rör basfärdighelerna iskolan, religionskunskap, nalurorienlering och teknik, yrkessludier, specialpedagogik, invandrarkunskap,svenska som främmande språk,skolledarulbildning, fortbildningsinsatser som slöd för det lokala utvecklingsarbetet i skolan och sådanastudier som gör det lättare förlärare på högstadiet alt undervisa i flera ämnen i samma klass. Jag vill i del här sammanhanget särskill framhålla betydelsenav en omfattande vidareutbildningoch fortbildning i dalakunskap och datoranvändning. Regeringen har på förslag av daladelegalionen (B1980:03) redan under innevarandebudgetår dels föreslagit omdisponering av vissa forlbildningsme-del för att påskynda utbildningen inom deltaområde, dels föreslagit all anslagetför fortbildning utökas (prop. 1981/82: 25). har anslutit sigliU förslagen (UbU 1981/82:7, rskr 1981/82:124). långsiktigtperspektiv skall enligl beslut också prägla skolforskningensinriktning, medan frågor i det löpande arbetet bör hanleras avskolstyrelser och länsskolnämnder i del lokala utvecklingsarbetet.Skolforskningen kommer därigenom all stödja den långsiktiga planering Prop.1981/82:100 Bilaga 12 202 som blir en huvuduppgift för SÖ. Genom denna forskningskall slalsmaklerna få underlag för alternafiva handlingsprogram. Centrala områden förskolforskningen blir elevernas kunskapsutveckling - särskilt med avseende påbasfärdigheler - läroplanernas utformning och genomslagskraft, de oUkakunskapsområdenas begreppsstrukturer och att följa hur olika individer utnyttjar utbildningen. De nu aktuellareformerna är starkt inriktade på all främja en utveckUng av det inre arbeteti skolan. Alt utveckla arbelssället är en uppgift för den lokala skolan.Skyldigheten alt la initiativ, att experimentera, all pröva sig fram vilar pålärare, elever, skolledning och skolstyrelse. Den statliga skoladministralionens uppgift är allstödja och inspirera en utveckling enligtde riktlinjer som anges i läroplanerna. En sådan central ulveckUngs-linje i denu aktuella skolreformerna är betoningen av skolans skyldighet all träna eleverna lill självständigtarbete och eget ansvar.Arbetet i bör enligl Lgr 80 utgå från elevernas spontana aktivitelsbehov och bygga på enundersökande metodik, där tillräckligfid avsätts både för insamling av fakta, för bearbetning och för tillämpning. Ibetydande utsträckning - på högstadiet i genomsnitt närmare én halv dagi veckan - bör arbetet organiseras i form av temasludier. Jag viU i detta sammanhang betona attläromedelsbegreppet har vidgats till altomfatta vad lärare och elever kommer överens om att använda för att uppnå undervisningsmålen. I propositionen om vissaläromedelsfrågor utvecklar jag detta närmare. Inom gymnasieskolanhar arbetet på flera av de teoretiska linjerna sedan gymnasiereformen år 1966haft som ett mål att vänja elever vid belingstu-dier och självständigt utfördaspecialarbeten. I propositionen om förändringar av gymnasieskolans utformning m. m. framhållsbetydelsen av självstudier. Den lokala skolan ges möjlighet att inskränkaden direkt lärariedda undervisningen för all i stället öka tiden för elevernasegna arbetsuppgifter,individuellt eller i grupp. Ansvaret för allskolarbetet leder lill gott resultat ligger inle pä läraren ensam. Eleverna harsjälva ansvar för att genomföra sina studieuppgifter, i skolan och ihemmet. Men eleverna måste också lära sig att la ell ansvar som går utöver deegna studierna, nämligen för skolan som arbetsplats och gemensam miljö.Skolan måste motverka en passiv serviceinslällning. En annanhuvudlinje, som bör prägla såväl som gymnasieskolans utveckling, är ett ökat utrymmeför praktisk arbetslivs-orienteringoch anknytning lill arbetslivet.Tiden för praktisk arbelslivsorienlering i skall fr.o. m. /83 uppgå tillminst . I proposifionen om studie- och yrkesorientering i grundskolaoch gymnasieskola m.m., här jag utvecklat de riktlinjer som bör prägla verksamheten. Jag angav all jag avsågatt återkomma i samband medbudgetpropositionen 1982 med förslag om omfattningen av den totala förslärkningsresursen, ur vilken bidraget tilldessa ändamål för grundsko- Prop.1981/82:100 Bilaga 12 203 lans del i fortsättningen skall bekostas. Jagtar i det följande under anslaget Bidrag liU driften av grundskolor m.m. uppdenna fråga. Genom mina förslag där blir del möjligt för skolstyrelserna att ibetydande omfattning avgöra vilka resurser verksamheten skall tilldelas. Några fall somarbetsdomstolen har haft aft la ställning lill har gällt fråganom skolelevers rättsliga ställning när de vistats på en arbetsplats inom ramenför sin utbildning. Statsrådet anfördei propositionen (prop. 1979/80:145 s. 30) om åtgärder för all främja ungdomarsutbildning i gymnasieskolan m.m. all huvudregeln för elever i gymnasieskolansom helt eller delvis får sin utbildning på arbetsställe utanför skolan bordevara att något anställningsförhållande inle skulle föreligga. Enligt den nya läroplanenför (Lgr80) utgör den praktiska arbelslivorienleringen (prao) endel av undervisningen. Även elever som går i anpassad studiegång och vistas ilängre sammanhängande perioder på en arbetsplats är skolelever som fullgör sin obligatoriskaskolgång på detta sätt. Om skolelever betraktassom anställda när de av skolan, som elt led i utbildningen, placeras iarbetslivet kan hela denna del av skolans verksamhet äventyras, både igrundskolan och i gymnasieskolan. Del är således med tillfredsställelse somjagkonstaterar all chefen för i proposifionen (prop.1981/82:71) om ny anställningsskydds-lag m. m. framhåller all en generelllösning av frågan om skolelevers arbelsrältsliga ställning bör eftersträvas. Hanförordar all en arbetsgrupp skall tillsättas med uppgift att lösa denna fräga.Om gruppen misslyckas med all lösa de problem som finns i sammanhanget hararbetsmarknadsministern i nyssnämnda proposition aviserat all lagstiftningmåste tillgripas (s. Skolan har på olika sättsökt vidga elevernas traditionella studie- och yrkesval men dessaansträngningar har hillinlills varit i del närmaste resullallösa. Både pojkaroch flickor gör sina studie- och yrkesval enligl ungefär sammakönsrollsmönster som . Speciellt för flickorna är detraditionella studie- och yrkesvalen negativa inle enbart frånjämslälldhelssynpunkt utan de har också blivit ett direkt hot mol flickornasmöjligheter all få arbete. Mol denna bakgrund vill jag betona del ansvar somvilar på skolan att göra eleverna och framför allt flickorna medvetna om vadföljderna kan bli av deras könsrollsbundna val. Jag vill också betona viklen avall skolan i möjligaste mån bereder både flickor och pojkar tillfälle all prövapä verksamhetsområden som traditionellt väljs av del andra könet, både inomundervisningen och i den praktiska arbelslivsorienleringen. Skolans skyldighet allverka för jämställdhet förutsätter att dess personal får kunskaper och hjälpalt bearbeta attityder liU kvinnligt och manligt. I propositionen oiiiskolforskning och personalutveckling angav min före- 1981/82:100 Bilaga 12 204 Irädare därför all jämslälldhelsfrågorna skall ingå ifortbildningen för lokalt utvecklingsarbete i . I grundutbildningen avlärare uppmärksammas de olikheter i mäns och kvinnors situation och villkor som medverkar till skildastudie- och yrkesval och lill olika roller i familj, arbete och samhällsliv. Övergången från skolalill arbetsliv innebär särskilt svåra problem för handikappade elever.SÖ har i föreskrifter om försöksverksamhet med regional samordning av kontakternamellan skola och arbetsliv (SÖ-FS 1981: 176) angett all de regionala planeringsrådensärskill skall uppmärksamma bl.a. de handikappade ungdomarnas problem inomarbetsmarknaden. Jag viU med anledning härav framhålla att jag anser del angelägelalt insatser görs för att öka de handikappade elevernas möjligheter all komma ul i arbetslivet.Härvidlag vill jag också erinra om vad jag anförde i proposifionen omstudie- och yrkesorientering om viklen av att särskild omsorg ägnas åt elevermed någon form av handikapp sä all de erbjuds en meningsfylld praktisk arbelslivsorienlering. Gymnasieskolansframfida utformning har behandlats av gymnasieutredningen (U 1976:10). Denna har isitl avlämnade principbetänkande (SOU 1981:96) En reformeradgymnasieskola lagt fram förslag som bl. a. innebär en ökad yrkesinriktning på de nuvarandeteoretiskt inriktade studievägarna och ökade inslag av allmänna ämnen pä denuvarande yrkes-förberedandestudievägarna. Verksamheten igrundskolan skall enligl SIA-beslulel och Lgr 80 präglas av en behovsinriklad resursfördelning. SÖ har i uppdragatt noga följa utvecklingen pä delta område. Den behovsorienterade inriktningen förstärktesgenom beslut av våren !981 med anledning av förslag i 1981 årsbudgetproposition. nytt anslag infördes för särskilda åtgärder påskolområdet och en omfattande utbildning av obehöriga lärare beslutades, riktadframför allt lill kommuner och områden med särskilt svåra problem.Samma princip ligger lill grund för förslagen i propositionerna omgymnasieskolans utformning och om studie- och yrkesorienteringen. Igymnasieskolan förbättras exempelvis möjligheterna tillökade insatser för alt ge elever påyrkesinriktade linjer bättre basfärdigheler. Den ökadebehovsinrikiningen av resursernas fördelning bör också få lill följd ökade insatser för handikappadeelever. Jag föreslår därför i det följandeökade resurser för rikscenlralerna för pedagogiska hjälpmedel för handikappade, fler konsulenter för synskadadeelever, ökade möjligheter förspecialskolans elever all bo i små enheter ute i samhället och som en följddärav elt ökat anlal värdare. Samtliga mina förslag om utökade resurser på detta område är bekostade genomomprioriteringar inom skolområdet. Jag vill i dettasammanhang också beröra det aktuella läget när det gäller undervisningen avinvandrarbarn och barn som hör fill språkliga minoriteter. Prop.1981/82:100 Pilaga 12 205 Genom beslut avriksdagen skapades möjlighet för utländska barn i denobligatoriska skolan alt få stödundervisning på sitt eget modersmål. infördes benämningenhemspråk för alt ange alt stödet avsåg träning/undervisning i del språk somutgjorde ell levande inslag i barnens hemmiljö. Den statliga satsningen harökat från ca lOmilj.kr. lill ca 400milj.kr.per budgetår. Mellan läsåren 1970/71 och 1977/78 har undervisningsvolymen för hemspråksundervisning och stödundervisning i svenska sexdubblats, om man .--äknari lärarveckotimmar. Under de fyra årsom gått sedan hemspråksreformen trädde i kraft har undervisningsvolymen förhemspråksundervisningen i grundskolanökat med ytterligare . har emellertid elevunderlaget,dvs. antalet elever i med annat hemspråk än svenska, ökat endast i ringa grad. Finskspråkiga barnutgör ca hälften av alla de 55000 barn som får hemspråksundervisning. I gymnasieskolanhar antalet invandrarelever som deltar i hemspråksundervisning och sludiehandledning påhemspråk tredubblats /78.Antalet elever med ell annat hemspråk än svenska i gymnasieskolan har varittämligen under denna lid, även om en viss ökning har skett under del senaste läsåret. Av en nyligenpublicerad undersökning rörande bl.a.invandrarelevernas övergångsbenägenhet fill gymnasieskolan, deras valav studieväg saml deras behov av stöd i olika former, framgår del all variationerna i dessa avseenden är minst lika storamellan de olika språkgrupperna sommellan invandrareleverna som helhet betraktade och de svenska eleverna. I delföljande kommer jag, i samband med minaöverväganden om gymnasieskolan, all framlägga förslag om svenska som främmande språk i gymnasieskolan och om ensamlad utvärdering av försöksverksamheten med finskspråkig gymnasialutbildning. Jag vill härvidlag också erinra om alt jag i direktiven (Dir.1981:49) lill språk- och kullurarvsulredningen (U 1981:04) har framhållitviklen av all få klarlagt vilka olika möjligheter som skall kunna erbjudastvåspråkiga elever i gymnasieskolanså all de skall kunna fortsätta all studera sill hemspråk på studievägar där de kan nyttiggöra sinaspråkkunskaper. Med nuvaranderegler på skolområdet är del inle möjligt all utan regeringens medgivandebedriva undervisning i enspråkiga klasser, s.k. hemspråksklasser. För låg- ochmellanstadier har regeringen medgetten orhfatlande försöksverksamhet med jämkade limplaner för hemspråksundervisning. I försöksverksamheten ingårdels hemspråksklasser, dels bl. a. sammansatta klasser. I klasser av dessaslag bedrivs undervisningen helteller fill största delen på ett hemspråk. var antalet hemspråksklasser 542 med 8 152elever, vilket innebär all över en procent av alla elever på låg-och mellanstadier får sin undervisning huvudsakligen på ell annat språk änsvenska. Tre Qärdedelar av dessa elever är finsklalande. Dennya läroplanen för , Lgr80, kommer all medföra all Prop.1981/82:100 Bilaga 12 206 hemspråkets stäUning ytterligare befästs på högstadiet.När läroplanen träder i kraft nästa läsår kommer eleverna all ha möjlighet all, vidsidan av denvanliga hemspråksundervisningen, även välja hemspråket som tillval. Ett första steg iriktning mot en mera samlad kartläggning av effekterna av de olikaformerna för hemspråksundervisning i togs när regeringengav SÖ i uppdrag att inom ramen för försöksverksamheten med jämkade timplaner pågrundskolans låg- och mellanstadier utprövaoch utvärdera de olika organisationsformerna för hemspråksundervisning. SÖ skall redovisa uppdraget senast den1 . Frågan om skolor medenskild huvudman för språkliga minoriteter har ägnats ökad uppmärksamhet under senareår, bl. a. inom ramen för diskussionen om den finskspråkiga minoritetens situation iSverige. Jag vill.i detta sammanhang erinra om att i direktiven förden tiUsalla kommittén (U1979:13) angående skolor med enskild huvudman anfördes alt de fråninvandrarhäll framförda önskemålen om alt invandrarbarn skulle ha möjlighet till undervisning i egna skolor hade tillförtdebatten om enskilda skolor ytterligareen dimension som borde övervägas i ell vidare sammanhang. Kommittén anför ibetänkandet (SOU 1981:34) Fristående skolorför skolpUkliga elever som sin principiella uppfattning all lösningar på skolplikliga invandrarbarns utbildningsbehovskall kunna sökas inom grundskolansram. Kommittén har därför inte funnit skäl att för invandrarbarnen föreslå särskilda regler för skolpliktensfullgörande i skola med enskild huvudman. Kommitténs förslag bereds f. n. iregeringskansliet. a. för att tafram ett vidgat beslutsunderlag i frågor om invandrarun-dervisningen och förall kartlägga effekterna av hemspråksreformen tillkallade jag med slöd avregeringens bemyndigande en särskild utredare, som bedriver sill arbeteunder namnet språk- och kullurarvsulredningen (U 1981:04). I direkfiven (Dir. U 1981:49)anförde jag bl.a. aft del borde övervägas om villkoren förundervisning i och på olika minoritetsspråk i ochgymnasieskolan bör vara lika eller om del finskaspråket bör ges en särskild ställning i det svenska skolsystemet. Jag framhöll därvid all del är angelägel all frågor omundervisningen för finskspråkigabarn behandlas med förtur. Jag pekade vidare på alt utredaren i anslutning till utvärderingen av försöksverksamheten på låg- ochmeUanstadierna bör ta ställning till om del är rimligt alt sådana omprioriteringar görs all hemspråksklasser kan anordnasäven på högstadium, såatt undervisningen i hela den obligatoriska skolan och gymnasieskolansker på ett annai språk än svenska. Jag vill ocksåerinra om att den tillsatta invandrarpoliliska kommittén (A1980:04) har i uppdrag att utreda olika frågor kring samhällets minoritelspolitik. Enligt Lgr 80 får skolstyrelsernamöjlighet all på elt annat sätt än tidigare påverka organisation.Arbetsenheter kan således vara vertikalaoch omfatta olika årskurser eller mer än ett stadium.