prop · G503106 · 1981-12-31 00:00:00 — För att syftet medforskningsrådens verksamhet skall kunna bibehåUas är det enligt min meningangelägel att rådens resurser förblir röriiga, dvs. i så liten utsträckning sommöjligt binds i myckel långsikliga åtaganden. Jag anser därför att inrättandeav inte fidsbegränsade forskartjänster vid forskningsråd endasi bör förekommanär särskill starka skäl lalar för all därigenom en myckel betydelsefullforskningsinriktning eller en synnerligen framstående forskares fortsattaverksamhet kan tryggas. För dessa forskare bör liksom efter rådensförslag extra ordinarie Ijänster som professor kunna inrättas av regeringen.Arbetsgivaransvaret för tjänsterna som professor skall åvila resp.forskningsråd. I övrigi bör förordnande på tidsbegränsade tjänster tillämpas.Jag vill hår erinra om vad chefen för i prop.1981/82:71 har anfört om möjligheten aft använda sådana förordnanden. Närförordnande på särskild forskartjänst upphör bör innehavaren efter ansökanUksom hillills i vissa fall kunna erbjudas en personlig tjänst som försteassistent vid berörd högskoleenhet. Prop.1981/82:106 97 Jagär medveten om all en restriktiv håUning ifråga om att inrätta tjänster medlillsvidareförordnande vid forskningsråden i enskilda fall kan leda tillproblem. Jag ulgår dock från att dessa problem normalt bör kunna lösas genomsamverkan mellan forskningsråd och berörd högskoleenhet. Jaganser all det är angeläget all forskningsråden får ökade möjligheter attutifrån sina utgångspunkter bidra lill rekryteringen av yngre forskare, dettaför all inle svårigheter skall uppslå att besätta högre Ijänster förutbildning och forskning med kvalificerad personal. Iforskarrekrylerande syfte bör forskningsråden därför ges möjlighet all inrättasärskilda doktorandljänsler i enlighet med de riktlinjer somjag i del följandeförordar. Dessa tjänster är avsedda för forskarstuderande. NFRhar tagit ett lovvärt initiativ genom alt inrätta stipendier för forskare somnyss har avlagi doktorsexamen. Syftet är bl. a. att bidra till att de ungaforskarna får nya impulser och ell breddat kunskapsunderiag genom vistelse iannan forskningsmiljö inom eller utom landets gränser. Del är enligl min meningangelägel att finna nya former för att bereda unga forskare tillfälle tillfortsall forskning efter doktorsexamen inkl. möjlighet all förlägga sinverksamhet lill institutioner utomlands. Denna fråga bör dock behandlas isamband med beredningen av lärartjänslutredningens förslag. Slutligenbör liksom i anslutning lill tidsbegränsade projekt lids-begränsadetjänster kunna inrättas vid högskoleenhet på medel som ställts fill förfogandeav forskningsråd eller seklorsorgan. Regeringenbör inhämta godkännande av de av mig förordade riktlinjerna förinrättande av forskartjänster vid forskningsråd. Dennuvarande organisationen av forskningsråden inom utbildningsdepartementetsverksamhetsområde beslutades av regering och riksdag och trädde i kraftår . Forskningsrådens verksamhet har myckel slor betydelse för den svenskagmndforskningen. De utgör samhällets mest effektiva instrument i förnyelse avforskningen. Rådens beslut om projektanslag är avgörande för forskningensinriktning inom rådens resp. verksamhetsområden. Inom många forskningsområdenfinns heller inle några andra finansiärer av forskningsprojekt, i varje fallinle med verksamhet av någon större omfattning. Detår således av utomordentlig vikt all försöka skapa garantier för all rådenskall kunna utöva sin verksamhet med öppna sinnen för ny utveckling inomforskningen och med oväld. Del är bl.a. viktigt all försöka undvika ensidigbindning till vissa velenskapsinriklningar, "skolbildning". Förrådens ledamöter, som väljs i laget, gäller att de endast kanomväljas en gång. Ingen kan således vara ledamot av forskningsråd för längretid än . Vidvart och ett av forskningsråden finns en huvudsekreterare. Prop.1981/82:106 98 sekreterarenförordnas av resp. forskningsråd . De svarar för föredragning i allaärenden utom de som rör rådens kansli. De nuvarande huvudsekrelerarna ärsamtUga professorer, som kombinerar utövande på deltid av sinaprofessorstjänster med uppdrag som huvudsekreterare. En begränsning iförordnandetiden motsvarande den som gäller för rådsledamot bör enligt minmening också gälla för huvudsekreterare. Jag avser därför alt återkomma tillregeringen med förslag om att ändra förordningen med instruktion förforskningsråden så all huvudsekreterare i forskningsråd utses för längst sexår och därefter inle kan omförordnas. Med hänsyn till den rollhuvudsekreterarna har för verksamheten inom råden anser jag att del är enfördel om deras förordnandelider inte sammanfaller med mandatperioderna förrådsledamölerna. De bör därför förordnas året efter att utseende av nyarådsledamöter har ägt mm. Nästa mandatperiod för forskningsråden påbörjas den 1juli 1983. Vad jag nu har förordat om förordnandetid för huvudsekreterare bördärför träda i kraft . De nuvarande huvudsekrelerarna, som allapå ell erkänt skickligt sått varit med om att bygga upp den nya rådsorganisalionenoch svarat för arbetet inom denna , förordnades år1977. Deras sexårsförordnanden utgår således . Med hänvisning lill vadjag har anfört bör deras förordnanden kunna förlängas liU . Omsärskilda skäl föranleder detta bör övergångsvis en förlängning därutöver varamöjlig för de nuvarande huvudsekreterarna. Formerför val av ledamöter i forskningsråd 1samband med att forskningsrådsorganisalionen ändrades infördes nyaregler för val av ledamöter i forskningsråden. Reglerna innebär att majoritetenav ledamöterna i forskningsråden utses av elektorsförsamlingar valda av aktivaforskare inom högskolan. till forskningsråden enligt de nya reglerna harägt mm och . () har i enskrivelse till regeringen föreslagit alt valen av elektorer tillelektorsförsamling för forskningsråd lidigarelåggs från utgången av mars liUutgången av febmari månad valåret. NFR:s förslag har remitterats till dels forskningsrädsnämndenoch övriga forskningsråd, dels UHÄ som hört högskoleenheterna. Förslagettillstyrks av remissinstanserna. Del ankommer på regeringen alt meddelaföreskrtfler i fråga om tidpunkt för val av elektorer. Jag avser att återkommaliU regeringen i denna fråga. I flera av remissyttrandena förs dessutom framförslag om att elektorerna i slällel för att väljas skall utses avfakultetsnämnderna. Dennuvarande proceduren för val av ledamöter i forskningsråden kan förefallaolympUg. Den gör del dock möjligt all låta en mycket vid krets av personer varamed och påverka forskningsrådens sammansättning. Med hänsyn tillforskningsrådens ceiiitrala roll i det svenska forskningssystemet är dettamycket angelägel. Jag vill här också erinra om de möjligheter tiU diskussion avrådens verksamhet som ges genom all forskningsråden an- 1981/82:106 99 ordnarrådskonferenser i anslutning till elektorernas val av rådsledamöler.Valproceduren har hittUls bara tUlämpals två gånger. Enligt min mening börytterligare erfarenheter inhämtas innan eventueUa förändringar av grunderna förvalproceduren aktualiseras. Jagvill i delta sammanhang erinra om vad jag i prop. 1981/82:100 (bil. 12 s. 369)anfört om översyn av administrationen vid forskningsråden och forskningsrådsnämnden. Jagvill erinra om vad jag har anfört om forskningsinformafion. Informationom forskning och forskningsresultat är av avgörande betydelse för forskningensutveckling och dess möjligheter all utöva sin sam-häUsroU. Forskning får inleuppfattas som en verksamhet avskild från andra samhällssektorer. Den utgör ettviktigt instmmenl för all utveckla verksamheten inom olika sektorer, t. ex.inom näringslivet, skolan, hälso-och sjukvården och inom samhällsförvaltningeni stort. Viktenav alt på olika säll förbättra informationen om forskningen och dess resultathar betonats . Jag vill erinra om att högskolan genomhögskolereformen 1977 fick eft i lag uftalat ansvar för att sprida kännedom omvilka erfarenheter och kunskaper som vunnits inom forskningen och om hur dessaskall kunna fillämpas. Forskningsråden har eft liknande ansvar. FRN svarar fören allmän och övergripande information om forskning och forskningsresultat ochhar /80 särskUda medel för forskningsinformation. Inomarbetarskydds- och irbelslivsområdel har såväl arbetarskyddsfonden somarbetslivscenlrum i sina resp. instmklioner ålagts all informera omforskningens resultat. Delta sker genom symposier, seminarier, populariseradeversioner av forskningsrapporter etc. inrättades delegationen förvetenskaplig och teknisk informalionsförsörining (DFI) med planerings- ochsamordningsansvar för informafion liU forskning och utvecklingsarbete. Forskningsinfc!inationsfrågorna har behandlats av en rad kommiltéer , bl.a. avforskningsrådsulredningen, FOSAM och . Kommittéerna har bl.a. bidragU till en diskussion om målen för FoU-informationen och om begreppetsom sådant. FRN har också fått en rad uppdrag av regeringen somberör forskningsinformation. FRN har med anledning av dessa uppdrag redovisatsina erfarenheter av pågående utredningsarbete avseende nyttjarinformation,tillgång tUl särskilda medel för forskningsinformation saml av sill arbete medforskningsinformation för bam och ungdom. 1981/82:106 100 1978/79: 119 om vissa frågor rörande forskning och forskamlbildningframhöll jag all del inom vissa områden finns ett fungerande system förnyttjarinformation men att andra områden förefaller mindre väl fillgodosedda.Genom regeringsbeslut ijuni 1979 uppdrogs därför ål FRN alt tillsammans med UHÄundersöka vilka behov av nylljarinformafion om forskning som inle ärliilfredsslällande tillgodosedda samt lämna förslag i fråga om hur de problemsom eventuellt kan vara förknippade med utökad sådan informafion skall lösas. Ibeslutet angavs också alt FRN i anslutning till detta uppdrag bör kunna tainitiativ till l.ex. försöksverksamhet eller initiera andra åtgärder i syftealt sprida nylljarinformafion om forskning. FRNfillsalte en arbetsgmpp för utredningsuppdraget medrepresentanter för nämnden, UHÄ och DFI. Gruppen har antagit namnetnylljarinformalionsutredningen. 1 en delrapport beskriver gmppen sitthittillsvarande arbete och lägger fram planer för den fortsatta verksamheten. Gmppenhar studerat nyltjarinformationen inom jordbruksområdet och byggnadsområdet föratt få svar på hur en väl fungerande nyttjarinformation kan vara uppbyggd.Studier över jordbruksområdet har kompletterats med en översikt övernyltjarinformationen inom skogsbmksområdet. Studierna baseras på uppgifterfrån företrädare för resp. områden och utgör inget försök till utvärdering frångmppens sida. Studierna pekar enligt minmening på vissa gemensamma drag i systemen för nyttjarinformation som kan geuppslag lill förbällringar även på andra områden. a. avsätts inom destuderade områdena förhållandevis stora resurser för forskningsinformation.Denna anpassas ofta fill avnämarnas behov och resultaten av flera FoU-projeklsammanförs lill breda översikter. Forskningsresultaten integreras i enrådgivningsverksamhet som spänner över breda områden. Kontakterna mellanstatliga organ och områdenas bransch- och yrkesorganisationer synes vara välutvecklade. Gmppenhar vidare studerat nyltjarinformationen i vad avser viss forskning inomhögskolan. Två symposier har anordnats varav del ena avsåg kemisk forskning ochkemisk industri och det andra forskning om styrsystem och massa-, pappers- ochsågverksindustri. Symposierna resulterade i en rad synpunkter och förslag frånhögskolan och industrin. Gmppen framhåller viklenav ,ill även t. ex. den humanistiska forskningens värde och användbarhet för olikayrkesgrupper påvisas. Ett arbete med alt belysa nyltjarinformationen inomområdet barnkullurforskning har inletts. Högskolans organisationoch resurser för information och kontaktverksamhet är av central betydelse förhur nyltjarinformationen fungerar. Gmppen har belyst dessa frågor med sårskildtonvikt på kontaktsekretariatens verksamhet, vissa andra särskilda instrumentför FoU-informalion Prop.1981/82:106 101 ochsamverkan saml högskolans bibliotek och informations- ochdokumen-lationsresurser. Gmppens beskrivningar och analyser av dessa verksamheterutgör enligl min mening ell intressant underlag för del fortsatta arbetet medatt förbättra informafionsverksamheten inom forskningen. Gmppenkommer i sin slutredovisning av uppdraget all lägga fram förslag omallmänna anvisningar och om allernaliva modeller för nyttjarinformation om denforskning som bedrivs inom område. F. n. finnsanledning alt ta ställning lill två förslag som gmppen lagt fram i sindelredovisning. FRNföreslår att regeringen som sin mening uttalar alt statsfinansieradeforskningsprojekt bör planeras och budgeteras även med avseende på hurinformation och resultatspridning skall ske fill skilda nyttjargmpper utanförhögskolan. Enligl FRN:s mening skulle en grund för att åstadkomma en bättrenyttjarinformation skapas om varje projektplan för forskning som bekostas medstatliga medel innehöll en bedömning av i vilken utsträckning och hurresultaten skall spridas saml en kostnadsberäkning härför. FRN hänvisar lillall på grundval av prop. 1980/81:97 om skolforskning ochpersonalutveckling fattade ett beslut med denna innebörd såvittavser skolforskningens område. FRNavser att i sill fortsatta arbete belysa olika sätt att angripa de problem somenligl gmppens mening kan vara förknippade med all redan i planeringsskedet avett projekt planera och budgetera resullatspridningen. Jaganser i likhet med FRN att det vore värdefullt att förbereda spridningen avinformationen redan på ett tidigt stadium i planeringen av forskningsprojekt.Genom att redan från början tänka igenom vilka grupper som främst år tänkbaraavnämare av forskningsresultaten och hur resullatspridningen bäst kan skeskulle troligen myckel vara vunnet i strävandena alt öka forskningensanvändbarhet. En sådan ordning skulle också kunna påverka forskningensinriktning pä ett fruktbart sätt. Ensådan ordning gäller redan för seklorsforskningen inom fiera områden, l.ex.energiområdet, och erfarenheterna härav är enligt vad jag har inhämtatpositiva. Berördamyndigheter bör enligt min mening inom givna ramar beakta förslaget i sinfortsatta verksamhet. Jag vill emellertid framhålla att bedömningar ochberäkningar beträffande information om FoU-resultat också måste tillåtas ledafram till slutsatsen all del för vissa forskningsprojekt inte finns någotomedelbart informationsbehov utanför det rent vetenskapliga området och attforskningen först på lång sikt kan utgöra underlag för verksamheten inom någonspecieU sektor. Jag erinrar här om vad jag har anfört rörandegrundforskningen. FRN:sförslag lill forlsall arbete omfattar bl. a. viss försöksverksamhet,seminarieverksamhet med anledning av delrapporten och studier av s.k."mellanlänkar" och deras möjUgheter att medverka i forskningsinformation.FRN och UHÄ bör enligl min mening bedriva del fortsatta utredningsarbetet ienlighet med de riktlinjer som nämnden har föreslagit. Prop.1981/82:106 102 Erfarenheter av FRN:s resurser för forskningsinformation FRNhar redovisat vunna erfarenheter av lUlgång fill särskUda resurser förforskningsinformation som nämnden disponerar /80. Arbetetmed frågorna om forskningsinformation har bedrivits av endelegation för forskningsinformation inom nämnden. FRNframhåller inledningsvis alt nämnden genom de särskilda medlen har kunnatstimulera forskningsinformation över ett mycket brett spek-tmm. Den motallmänheten riktade forskningsinformationen har kunnat vitaliseras och ökas påett säll som inte skulle ha varit möjligt ulan särskilt avdelade resurser. Deökade statliga möjligheterna att stödja och initiera populärvetenskapliginformation har enligt FRN på ett lyckligt sätt samverkat med och ävenbidragit lill elt växande intresse för denna även hos massmedierna och lill enökad medvetenhet om forskningsfrågornas betydelse i allmänhet. FRNlar upp vissa principiella och praktiska problem som inryms i nämndens arbetemed forskningsinformation. Del gäller bl.a. politiskt kontroversiellinformation. Ett exempel är den stora informationssatsning som nämndengenomförde i form av en populär skrtftserie (KÄLLA) inför folkomröstningen omkärnkraft. Det gäller vidare att forskningsinformationen inte skall bU enforskningens partsinlaga. annat balansproblem gäller vilka målgrupper somskall prioriteras. Nämnden har inom ramen för den särskilda anslagsposten tillFoU-informalion stött viss försöksverksamhet med nyttjarinformation liksominsatser tUl vissa gmpper inom den stora gruppen "allmänheten", l.ex.barn och ungdom. Nämnden pekar vidare på problemet att mäta eflfekterna avinformationsverksamheten. I vissa faU har systematiska utvärderingar gjorts,l.ex. informationen om energiforskning inför kärnkraflsomröslningen och avprojektet datakraften i samhället. 1 de flesta fall lorde dock utvärderingarkomma till stånd genom löpande allmänna bedömningar från fältet. FRNframhåller att en påtaglig vitalisering av högskolans forskningsinformationhar kommit till slånd genom de medel från anslaget för forskningsinformationsom har anvisats för finansiering av projekt initierade av högskolan. alt högskolans egna resurser för forskningsinformation varit försmå vilket medfört all man ännu inle nätt en optimal situation i samspeletmellan externa projektmedel och interna basresurser. Nämnden anser emellertidall informationsverksamheten bäsl främjas genom en konstmktion med fasla ochrörliga resurser och avvisar därför f. n. förslag om överföringar av medel frånanslaget till fakultetsanslagen. har också tagit upp frågan om forskningsinformation. bör FRN ha kvar ett övergripande ansvar för forskningsinformation ochdärmed också särskUda resurser för ändamålet. Prop.1981/82:106 103 Enviss del av FRN:s slöd fill forskningsinformation bör permanentas och medlenför delta stöd bör föras över fill högskolan. UHÄ och flera högskolemyndighetertillstyrker kommitténs förslag. UHÄ framhåller att en sådan överföringlångsiktigt stärker arbetet med forskningsinformation inom högskolan. Ämbetetframhåller också vikten av att de senaste årens utvecklingsarbete nu omsätts ireguljär verksamhet. Del är glädjande altkonstalera att erfarenheterna av de särskilda resurserna förforskningsinformafion är så positiva. Jag har i många andra sammanhangframhållit hur viktigt del är alt kunskaperna om forskningsresultat ochforskningens villkor sprids till en stor krets. De problem som är förknippademed alt bedriva information om forskning och som FRN har redovisat synes enligtmin mening inte så svåra att bemästra all de allvarligt skuUe kunna störanämnden i dess fortsatta ansträngningar all förbättra forskningsinformationen. Den överblick som nämndenhar fåll genom all den disponerar de särskilda medlen för forskningsinformationär mycket värdefuU. En överföring av en viss del av anslaget till högskolornaskulle enligl min mening äventyra möjligheterna till överblick. I elluppbyggnadsskede som det här fill stor del är fråga om synes del särskiltolämpligt alt splittra resurserna. Jag förordar därför all nuvarandekonslmkfion behåUs. I likhet med FRN anser jag del angeläget all högskolansegna resurser för forskningsinformation ökar och högskoleenheterna bör därföri sin egen verksamhetsplanering och resursfördelning försöka geinformationsverksamheten en mera framträdande plats. Underhittillsvarande verksamhet har avsatts en särskild resursram föransökningar från högskolan. Erfarenheterna av detta arrangemang har uppenbartvarit myckel goda, vilket bl. a. understmkils av UHÄ. Även i den fortsattaverksamheten bör högskolans behov beaktas på detta sätt. Jagvill i detta sammanhang särskilt beröra frågan om utbildning av forskare ochforskarstuderande i forskningsinformation. Med stöd av FRN har två relativtomfattande kurser kunnat arrangeras med rekrytering från samtligahögskoleenheter med fasla forskningsresurser. Dessa rikskurser har redan givitresultat i form av försök med kortare lokala kurser. Sådan utbildning avforskare och forskarstuderande lorde vara en av de viktigaste åtgärderna föratt stärka högskolans insatser inom forskningsinformafion. Erfarenheternapekar emellertid på alt det fortfarande krävs insatser för alt utveckla metodikoch material för utbildning av forskare och forskarstuderande iforskningsinformation. Jag bedömer denna verksamhet så angelägen all jag iannat sammanhang kommer att uppdra åt FRN all i samråd med UHÄ och berördahögskoleenheter utforma och genomföra ell försöksprogram med utbUdning iforskningsinformafion. 1981/82:106 104 Forskningsinformationlill barn och ungdom Jagövergår nu till att behandla frågan om forskningsinformation för barn ochungdom. FRN fick ijuni 1979 regeringens uppdrag all utreda möjligheterna allge ul en populärvetenskaplig lidskrift för barn och ungdom samt all övervägaandra insatser för att sprida kunskap om och öka intresset för vetenskap blandbarn och ungdom. Delegationen för forskningsinformation inom FRN har utförtutredningsarbetet och har i en rapport redovisat sina bedömningar och förslag.I korthet innebär förslagen följande. Delegationenkonstaterar inledningsvis att del knappast kan vara realistiskt för staten allstarta och i egen regi driva ell tidskriflsprojekl av del tänkta slaget.Samtliga tre alternativ som delegationen har undersökt, dvs. en tidskrift lillmånga barn gratis eller en tidskrift med subventionerat abonnemang med 18 resp.10 nummer , blir enligt delegationen för dyrbara. Kostnaderna skulleuppgå tUl ca 8-10 milj. kr. Delegationen anser att utrymmet för andrasatsningar som gäller barns kontakt med forskning därigenom skulle bli förlitet. Delegationenföreslår i stället en rad andra åtgärder som skulle kunna förbättra forskningsinformationenför barn och ungdom. De omfattar insatser inom massmedierna, inkl. slöd liUtidskrifter, skolan, högskolan, museerna saml folkbildningen ochföreningslivet. Vissa förslag kan enligt delegationen genomföras inom befintUgaramar medan andra kräver nya resurser. Blandde senare ingår inrättande av åtta museileklorsljänsler med inriktning påforskningsinformation för barn och ungdom. Tjänsterna föreslås bli placeradevid 7 regionala museer saml vid Riksulslållningar. Förslaget beräknas kosta 2 milj.kr. under /83. Vissa drifimedel inkluderas i beloppet. Delegationenhar beräknat efi medelsbehov för FRN:s insatser på barn-och ungdomsområdel inominnevarande och nästkommande budgetår. Behovel uppskattas till totalt 5 milj.kr. FRN har för innevarande budgetår avdelat 1 milj. kr. för verksamheten.Medelsbehovel för /83 skulle därmed uppgå fill 4 milj. kr. Denförsöksverksamhet som avses täckas med dessa medel gäller dels sfimulans tillmassmedier som arbetar med populärvetenskap för barn och ungdom, dels stöd lillorganisEtioner, föreningar, högskolor, m.fl. som satsar på olika former avforsikningsinformalion för barn och ungdom. Inom området stimulans tillmassmedier ingår arbelsslipendier lill enskilda journalister för att möjliggörasärskilda satsningar på populärvetenskapliga projekt för en ny publik.Stipendierna skall erbjuda möjligheter till ekonomiskt stöd till projektrörande forskningsinformation för barn och ungdom inom massmedierna. Vidareföreslås en idé-tävling där goda idéer lill populärvetenskapliga program ietermedier för barn och ungdom belönas. FRNframhåller i missivet till delegationens rapport att denna inte varfärdigställd vid avlämnandet av nämndens anslagsframställning Prop.1981/82:106 105 1981.I anslagsframställningen hade nämnden äskat . förforskningsinformation lill barn och ungdom. Nämnden framhåller att del finnsstarka motiv för ytterligare insatser men vill av statsfinansiella skäl inlebegära ytterligare medel för /83. Jagvill med anledning av FRN-rapporlen framhålla följande. När FRN fick uppdragetatt utreda möjligheterna alt ge ul en populärvetenskaplig lidskrift för barnoch ungdom var den bakomliggande tanken att en tidskrift skulle kunna nå enbred och ung publik oavsett social eller geografisk tiUhörighel.