prop · G503127 · 1981-12-31 00:00:00 — Liknande synpunkter framförs av filadelfiaförsamlingarnai och , och,Scientologkyrkans närradioverksamheti . framhåller att närradio inte prakfiskt och tekniskt kanbidra till atl tillgodose samiska behov av produkiion och utsändning avradioprogram. Närradionsom "skvalkanal" remissinstanser tar upp frågan om sammanslutningar som bildats för atlhuvudsakligen sända musikprogram i närradion. noterar att detta kanske inte var ur-spmngstanken mednärradion, men det är tydligt alt behovet, viljan och intresset finns. Det ärbra att ungdomar tränas i föreningsarbete, i teknik och dessutom i amatörjournalisfik.Föreningen anser att musikföreningarna skall få fortsätta att sända. och Radio ställersig dock tveksamma eller lar avstånd från dessa musiksändningar. Statenskulturråd har svårt alt se vilken vinslen är för yttrandefriheten att gesärskilda för ändamålet skapade föreningar möjlighet att spela skval-musikenligt de senaste topplistorna. Alltid när man diskuterar yttrandefrihet såmåste gränserna för denna ägnas stor uppmärksamhet. Del har inte sketttillräckligt i betänkandet. Kulturrådetanser att man måste gå djupare i analysen av hur närradions musikutbudfungerar. Kommersialismens verkningar kan inte studeras med den enkla metodiksom utredningen valt. proposifion om betonade manradions musikansvar. Enligt har också statsmakternas beslut haft posifivakonsekvenser för ljudradions musikansvar. Den förbättringen kan helt äventyrasom närradion - som delvis tycks vara fallet i - fungerar som en populärmusikkanalulan kullurpolitiskt ansvar, som marknadsför musik och livsstilar för en ungdomsom redan är starkt utsatt för kommersiell påverkan. Medborgarskolanfrågar sig om det är en önskvärd och angelägen utveckling attstockholmssändaren i hög grad blivit en "musikkanal". RadioKlara påpekar att det praktiskt taget förekommer ingen folkmusik, lokalamatörmusik eller ickekommersiell s. k. progressiv musik i närtadion. Ikonkurrensen om lyssnare satsar de flesta sändande organisationer, inte iförsta hand de renodlade musikföreningarna, ohämmat på kortsiktigt attraktivmusik. Detta innebär oftast en trendförstärkning för den musik som de stora multinafionellaskivbolagen på annat sätt vant stora befolkningsgrupper vid. Radio och pekar på möjligheten attmotverka dessa tendenser i samband med tillståndsgivningen. Prop.1981/82:127 51 Folkbildning,utbildning, information Närradionsroll i utbildningssammanhang behandlas i flera remissyttranden. Utbildningsradion framhållerden uppenbara risken att endast organisationer med goda resurser - ekonomiskaeller personella kan skaffa sig kunskaper och färdigheter för att utnyttjasina möjligheter i närradioverksamhelen. Utbildningsradion pekar på viklen avatt medieutbildning beaktas när en eventuell framtida närradioverksamhetbeaktas. anser att genom folkbildningen borde många människor fåmöjlighet att föra fram sina budskap via närradion. Förbundet pekar också påstudieförbundens viktiga roll när det gäller att hjälpa människor inärmiljöerna att bearbeta nya problemställningar som ständigt dyker upp. I detsammanhanget borde närradion fylla en viktig uppgift. Studieförbunden iframtiden bör ta initiativ till ett studie- och utbildningsarbete imediefrågor. Den sistnämnda åsikten delas av Föreningen . Möjlighetentill samarbete med de olika studieförbunden borde finnas framhålls även avKramfors kommuns kidturnämnd. RiksförbundetHem och Skola framhåller att närradio borde kunna vara en sfimulerande uppgiftför skolan. Formellt borde den kunna organiseras som en närradioförening iskolan, där både elever, föräldrar och personal är med genom sinasammanslutningar. Den borde kunna ses som ett viktigt led i undervisningen ochfinansieras med kommunala medel. Arbetetmed nyhetsbevakning och andra lokala program skulle vara ett viktigt inslagbåde i undervisning och fostran av eleverna. Skolans närradio skulle ocksåkunna utnyttjas i föräldrautbildningen. Förbundetanser det viktigt att reglerna för närradio utformas så att de ger möjlighettill en skolans närradio uppbyggd på ovannämnda sätt. Kommittén bör i sittfortsatta arbete verka för att fler försök med skolans närradio kommer fillstånd. noterar skolelevernas aktiva medverkan i närradion på Öckerö.Praktisk samhällskunskap av detta slag kan nog vara nyttig i fler skolor ilandet framhåller man. KFframhåller att närradion endast kan erbjuda en dellösning på konsumentföreningarnasinformationsbehov. Påståenden att närradion skulle få en ulomordendig storbetydelse för informationen i en folkrörelse framstår således som illaunderbyggda. Verksamheten har för inte motsvaratförväntningarna. Organisationens erfarenhet är att närradions effektivitet harvarit avsevärt lägre ån t.o.m. enkla cirkulär som, kan bedömas ha nyhetsvärdeäven för andra massmedia. 1981/82:127 52 Åtskilligaremissinstanser behandlar frågan om bortfallet d.v. s. vilka sammanslutningarsom avstår från att dellaga i närtadioverksamhet och orsaken därtill. Medtanke på sin allmänt positiva inställning till närradion anser Radio detviktigt atl sändningarna ges sådana former atl så många föreningar som möjligtvill vara med. Närradion har enligt Radio till stor del blivit ett forumför de religiösa samfunden medan de byalag och stadsdelsföreningar närradionockså var tänkt för huvudsakligen lyser med sin frånvaro. Denreligiösa dominansen - i synnerhet i - kan ha påverkal ickereligiösalyssnares intresse för närradion påpekar kommun. konstaterar atl betänkandet inte innehåller några förslag som lärrubba denna ensidighet i närradion. Stockholmskommun framhåller att erfarenheter visar att det är större och mer ekonomiskastarka föreningar som deltagit mer, än de med mindre ekonomiska möjligheter.Linköpings kommun anser att man bör undersöka vilka ytterligare motiv de småföreningarna har för att inte delta i närradion. Försöksverksamhetensom pågått i Kumla har besannat farhågor om organisationernas svårigheter attpå egen hand åstadkomma radioprogram framhåller Kumla kommun, som finner attalla föreningar inte kan delta i verksamheten på lika villkor. Föreningar medbra ekonomi, tekniskt kunnande och/eller vana att handskas medinformationsfrågor är de enda som har reella möjligheter att göranärradioprogram. Kommunen ser därför detta som en odemokratisk reform. Ibetänkandet påpekas att de fackliga sammanslutningarna i påtagligt hög grad haravstått från alt delta. LO och TCO tror att de geografiska områden somnärradion sänder över är för litet för en lokal facklig organisation. Dessa ärbättre anpassade fill lokalradions verksamhetsområde, vilket talar för alt deskulle vara betjänta av lokalradions insatser för sitt informationsbehov. Deföreningar som avböjt engagemang i närradion prioriterar i stället mötes- ochannan kontaktskapande verksamhet och troligen blir det allt fler föreningar somföljer dem i spåren framhåller LRF. tror att bristen på medverkan i närradioförsöket frånfackliga organisationer liksom idrottsrörelsen beror på att dessaorganisationer redan är väl tillgodosedda i massmedierna. KDSfinner att intresset och motivationen all delta får anses vara störst hos defolkrörelser som blivit bortglömda av lokalradion. Liknande synpunkterframförs av närradiosändande organisationer i . Fleraremissinstanser saknar i betänkandet en analys av varför så många föreningar påförsöksorterna avstått från att delta. 1981/82:127 53 Ettav skälen till att funnit att försöket inte kan läggas till grundför realistiska bedömningar av hur en permanentad verksamhet skulle fungera äratt kommittén inte tillräckligt tydligt förklarat bortfallet. Denna brist ibetänkandet påpekas också av Lokalradio. Utbildningsradionframhåller att vissa av de organisationer som berörs av närtadioverksamheten ärcentrala för företagets verksamhet. Det gäller i första hand fackliga organisafioneroch bildningsförbunden. Mot denna bakgmnd hade det varit värdefullt med enanalys om orsakerna till att dessa organisationer inte deltagit i störteutsträckning. Frånvaron av en analys avbortfallet påpekas av LO, TCO, /SR och . OcksåMedborgarskolan ställer sig frågande inför bortfallet. ochRadio vill att frågan utreds i den fortsatta försöksverksamheten. kommun riktar kritikmot utvärderingarna av försöksverksamheten. Dessa har arbetats fram under stortidspress och detta avspeglas bl. a. i det stora bortfall som noterats igenomförda enkäter. De som har deltagit i undersökningen är sannolikt merpositiva i sin inställning till närradion än bortfallet, varför det redovisade resuhatelkan ge en snedvridet positiv bild av försöksverksamheten tror kommunen. 3 Förutsättningar för närradio 3.1Förhållandet mellan närradion och lokalradion Närradionbelastar till skillnad från föreningssändningar och allemansradio inomSveriges Radio inte licensmedlen. Statens och kommunernas kostnader till följdav att rätt att sända närradio införs i hela landet, bör kunna bli mycket ringajämfört med de betydande belopp en riksomfattande utbyggnad av föreningsradioinom skulle erfordra. Utöver principiella skäl talar sålunda ävensamhällsekonomiska skäl för att en så driftsbillig eterkommunikation somnärradio införs hävdar kommittén. Minoriteten anser dock åsin sida att kommittén helt saknar underlag för bedömningar av kostnaderna fören utbyggd lokalradio. Man framhåller också att kommittén ännu inte bedrivitnågot samarbete med Lokalradio. Fleraremissinstanser delar kommitténs åsikt och invänder mot föreningssändningarinom lokalradions ramar framför allt av kostnadsskäl då programmen i högreutsträckning skulle produceras av anställd personal i stället för av ideellakrafter. Man invänder också emot de begränsningar i 1981/82:127 54 yttrandefrihetendetta skulle innebära eftersom föreningarna måste underordna sina budskap deregler som gäller för den officiella radioverksamheten. Till detta synsättansluter sig i stort , , närradioföreningarnai , , , , , , Radio , i , Filadelfiaförsamlingarna i och ,och , somflera av dessa instanser påpekar värdet av att lokalradions föreningssändningaroch allemansradio fortsätter. SverigesRadio, Lokalradio, Kumla och , LO, TCO,, , , CUF och VästraHälsinglands avd. av pekar på fömlsättningar somkan göra eller gör en föreningsradio inom lokalradion fördelaktigare ännärradio. Bl.a. anförs följande synpunkter. SverigesLokalradio anser med hänsyn till lokalradions programutbud, programinriktningoch lyssnarkontakter att dess förutsättningar att inom ramen för den ordinarieverksamheten också kunna inrymma föreningsradio och allemansradio ärsynnerligen goda. Man framhåller vidare att såväl lokalradion som de polifiskabeslutsorganen anser att en fortsalt decentralisering är nödvändig för attradion skall kunna fylla berättigade krav på en god bevakning i landet. Dettaskall ske som radion också genom att erbjuda enskilda ochorganisationer möjligheter att delta garanterar en mångfald och allsidighel iprogramutbudet. Lokalradions möjligheter att till acceptabla kostnadervidareutveckla denna decentralisering finner företaget enligt sina beräkningaröverlägsna en eventuell permanentad närradio. påpekar alt föreningsradio i lokalradions regi innebär attkostnaderna finansieras genom licensmedel och därigenom blir delta ett mediumför alla lyssnare. LRF ser lokalradioförsökensom intressanta inte bara för att de ger en jämnare täckning av landetinklusive glesbygden, ulan också av tekniska skäl och kvalitetsskäl. Även Ct/fframhåller att lokalradion med sin rikstäckning möjliggör föreningsradio iglesbygd. framhåller det stora värdet som ligger i attföreningssändningar i lokalradion får en störte täckning än vad fallet är medsändningar i närradion. Regionala idrottsorganisationers ideella budskap kandärigenom via lokalradion nå invånarna i ett helt län eller landskap. VästraHälsinglands avd. av anser atl allemansradion gerklara fördelar framför närradion då den står öppen för alla föreningar och utanuppläsning i bokade sändningstider, samt att även allmänheten har möjlighettill medverkan utan föreningsanslutning, samt att små föreningar har sammamöjlighet som stora då inga omfattande 1981/82:127 55 investeringari material behövs och att verksamheten ger en nära kontakt med övriglokalradioverksamhet. Någraremissinstanser pekar på vissa mediepoliliska insatser vid ett införande av närtadio. framhålleratt man självfallet inte kan acceptera att grundvalarna för den nuvarande publicservice- verksamheten, dess samhällsuppdrag och finansiering, urholkas somföljd av att närtadion introduceras. frikyrkorådvill poängtera att fömtsättningen för en permanentad närradio är att dettainte får inverka negativt på SR:s skyldighet att objektivt också speglafolkrörelserna i sitt ordinarie programutbud. Samma ståndpunkt intarFrikyrkliga . finner att försöksverksamheten med närradio beskriver ett heltannat synsätt på etersänt programinnehåll. Förbundet konstaterar att vad somhänder när dessa två skilda synsätt på etersändningar möts, ej närmare harutretts eller analyserats av utredningen. Man frågar sig också hur de olika"medieideologierna" påverkar varandra när de möts i etern, vilka"vinsterna" och "förlusterna" blir, hur övrigt lokall/ regionaltmedieutbud påverkas och vilka det blir som i ett längre perspektiv kommer attsända i närradio. 3.2Idealiteten och kostnadernas betydelse Idealitetensbetydelse för en väl fungerande närradio understryks som en erfarenhet frånförsöksverksamheten. Det frivilliga engagemang som ligger djupt förankrad i densvenska folkrörelsetraditionen har underlättat försöksverksamheten framhållerkommittén. Totalthar 179 sammanslutningars kostnader första året varit . Dengenomsnittliga driftskostnaden har för en sammanslutning uppgått till 11 500 kr.medan kapitalkostnaden uppgått till . Hyresbeloppetper sändare har under försöksverksamheten fastställts till . per årmedan hyresandelen för programledning och omkopp-lingsulmstning är ca 2000 kr.per år. Kommittén beräknar altteleverkets investeringar uppgår lill för sändare och annan tekniskutrustning vid en framlida fullt utbyggd verksamhet med c:a 300 dellagandeorter. För investeringar föreslås medel anvisas viautbildningsdepartementets huvudtitel. Dessa medel bör betraktas som lån ochfinansieras av de hyror som,föreningarna betalar till . Kostnadernaför den föreslagna centrala administrationen i form av en närradiomyndighelmed 57 anställda beräknar kommittén till 2-2,. Man finner fleraskäl som talar för en statlig finansiering. Genom att förorda dels en sådantakt i utbyggnaden av närtadion, dels en sådan fördelning av de administrativauppgifterna mel- 1981/82:127 56 lan lokal och central nivå skulle kostnaderna för dencentrala administrationen kunna begränsas. En självfinansiering av närradiomyndighetens kansli skullefordra att avgifterna sätts fill . per sammanslutning och år (medett deltagande av 1 500 sändande sammanslutningar). Utredningsminoriteten påpekar atl de faktiska kostnadernaför närradioverksamhelen ännu ej fått något realistiskt genomslag då förslagetbygger på erfarenheter . En fortsatt verksamhet kommeratt leda till ökade krav på professionalism, vilket kommer att leda till starktökade kostnader. De remissinstanser som allmänt stöder kommitténs betoningpå idealitetens betydelse är , kommun, , Filadelfiaförsamlingen i , ,Radio , närradioföreningarna i Järva, och , i och , närradiosändandeorganisationer i och kommuns kulturnämnd. I yttrandena framförs bl.a. följande synpunkter. anser att grundtanken att frivilligakrafter tar ansvar för etermedier, som i hög grad varit förbehållnaprofessionella, är viktig. På så sätt främjas människornas egen aktivitet.Vidare stöds en lokal anknytning och kontakt mellan människor enligtkulturrådet. kommun ser det som värdefullt om en stor del avverksamheten i närradion kan byggas på idealitet. Kommunen delar dock expertenHedmans åsikt om risken atl det inte går att hålla intresset vid liv.Föreningen har den bestämda uppfattningen att idealitetenmåste stödjas, i varje fall i ett inledningsskede. Radio, i den form som närradioarbetetbedrivs, är i högsta grad en ny och främmande form av verksamhet för de flestaförtroendevalda i organisationerna. framhåller dockatt bidrag av allmänna medel inte bör vara en fömtsättning för närradionsverksamhet. , närradioföreningen i Järva ochMotormännens riksförbund framhåller alt arbetsinsatserna med föreningarnasprogram-skapande har vilat på ideella krafter. , , , HCKoch ställer sig tveksamma till möjligheten all närradioverksamhelenskulle kunna bygga på frivilliga insatser. Kommittén redovisar i sitt betänkande att många små ochekonomiskt svaga organisationer deltagit i försöket. Utifrån sina erfarenheteranser statens invandrarverk att detta inte är ett hållbart argument. De invandrarorganisationersom deltagit i försöket har gjort detta med mycket stora personligauppoffringar från en mindre grupp eldsjälar. Prop.1981/82:127 57 ekonomiskastödet från invandrarverket kan här ha fungerat som uppmuntran som gjort detmöjligt att fullfölja verksamheten försöksperioden ut. Medborgarskolankonstaterar att tyvärr måste ett alltmer krympande antal frivilliga insatserräcka till ett växande antal (o)frivilliga uppgifter, vilket är det ideellaföreningslivets - inklusive studieförbundens - stora dilemma. Man frågar sig ominte närradiomodellen i själva verket gynnar dem som redan har resurser att nåut. SAFtror lill skillnad från kommittén alt en totalfinansiering av en eventuell närtadiomyndighetvia avgift inte skulle vara en så stor kostnad att detta i någon störreutsträckning skulle avhålla sammanslutningar från att delta i närradion. gör gällande utifrån egna erfarenheter och den information somframkommer i betänkandet att de ekonomiska faktorerna inte på något sätt inomöverskådlig tid kan verka hindrande pä sammanslutningarnas möjlighet alt deltai närtadion, och anseratt utredningen har visat alt för det stora flertalet föreningar harkostnaderna för teknisk utrustning varit låg. Även kan kostnadernaför utrustning hållas på låg nivå. Blir närtadion permanent kan tillverkare påett helt annat sätt skräddarsy utmstning för närradioändamål. ser inte kostnaderna som någon ekonomisk spärr förföreningslivet. Filadelfiaförsamlingen i ser närtadioal-ternativetsom en självklarhet utifrån samhällsekonomiska synpunkter. Åtskilligaremissinstanser riktar kritik mot ett otillräckligt beslutsunderlag ifråga om kostnadernaför närradion eller att kostnaderna underskattats. Del gäller statskontoret,. , ,, Scien-tologikyrkans närradioverksamhet i ,, och kommimer, , Lokalradio,Utbildningsradion, TCO, Socialdemokratiska ungdomsdistrikt, LO, KFoch HSB. Följande synpunkter framförs bl.a. Statskontoretanser att kommittén alltför lättvindigt behandlat frågan om televerketsinvesteringskostnader och hur dessa inverkar på statens behov av upplåning påkapitalmarknaden. Statskontoret anser att beslutsunderlaget behöverkompletteras innan regering och riksdag beslutar om formerna för närradionsfinansiering. Statenskulturråd konstaterar att kommittén invänder mot föreningssändningar ilokalradion då kostnaderna för sådana skulle bli mycket större. Kulturtådetanser det dock beklagligt att det inte finns kostnadsberäkningar för en närradioverksamheti lokalradions regi. bedömer att kostnaderna med stor sannolikhet utesluter mångaföreningar. Sandvikenskommun frågar sig om närradioanvändarna klarar kostna- Prop.1981/82:127 58 dernaoch vad som händer med t. ex. televerkels investeringar om de inte gör det. SverigesRadio saknar bl. a. en uppskattning av arbetsinsatser från de sändandesammanslutningarnas anställda. Kommittén framhåller på mycket vaga grunder atten permanentad närtadio skulle vara ett samhällsekonomiskt alternafiv till enutveckling av allemansradion inom lokalradion. För en sådan jämförelse skullekrävas ett fullständigare underlag från försöksverksamheten samt en utvärderingav försöken inom lokalradion anser SR. SverigesLokalradio fastslår att en utbyggnad av en föreningsradio inom lokalradion ialla dess områden i minst fyra regioner i varje län skulle i dagens penninglägekosta ca i drift och ca i investeringar. En utbyggnad avnärradion med samma kapacitet och spridning över hela landet skulle kosta merän . Företaget anser atl kommitténs ekonomiska redogörelser förförsöksverksamheten med närradio är ofullständiga och alt realistiskaframtidsbedömningar saknas i betänkandet. SverigesRadio och Lokalradio påpekar att har tillhandahålhlsändare till ett särskilt förmånligt pris. Det bör klargöras humvida detta priskan bibehållas anser SR. Framtill och med var sändningarna i närradio befriade från avgifter fillupphovsrättsorganisationer. Sedan ett modellavlal träffats under hösten 1980tas en avgift ut som är beroende av sändarortens storlek och antalet sändamusiktimmar. Vissa rabatter kan erhållas om föreningarna går samman omgemensam betalning fill /IFPI. Om man utgår från att är musik kommerexempelvis årsavgiften för en förening i att bli ca . (fortfarande förutsatt att man sänder ), om man bortserfrån eventuella rabatter, och för en förening i ca . Ovanståenderedovisas i experten utvärdering av verksamheten. Någon närmareutvärdering av modellavtalets effekter redovisas ej i betänkandet. Kommitténnoterar att missbruk av inspelningsmöjligheterna vid närradiosändningar kanmedföra nya överväganden i fråga om de efemära inspelningarna och referensupplagningarna.Kommittén finner skäl för att man från statsmakternas sida vid en fortsatt närradioverksamhetaktivt bevakar de upphovsrättsliga frågorna. Iflera yttranden påpekas atl genom den begränsade försöksperioden är kostnadseffekterna av uppgörelsen med upphovsrättsorganisationerna Prop.1981/82:127 59 Sådana synpunkter lämnas av statskontoret, statens kulturråd.Svenska kommunförbundet, , Lokalradio,Utbildningsradion, TCO, , ,Väst och närradions samarbetsorgan i . framhåller att några samlade erfarenheter inte pånågot sätt kunnat redovisas av resultat eller konsekvenser av modellavtalet.Förbundet finner inga anledningar att i det här sammanhanget rikta någrainvändningar mot avtalet som sådant, men anser det angeläget att man beaktareffekten av avtalet i en framtida utvärdering. Fleraremissinstanser, framför allt sändande sammanslutningar i ,är missnöjda med rådande avtal med rättighetshavarna. ,och ser musikavgifterna somett stort hot mot närradion och hävdar att man vid jämförelse med liknandeideellt uppbyggda radiostationer i andra länder betalar absurt höga belopp iSverige för sändning av musik i närradio. anser att de ideella föreningarna betalar en väl tilltagenavgift, som har satts i jämförelse med vad kommersiella organistioner ochföretag får betala. I närradiosammanhang kan del knappast vara frågan om att musikutnyltjandetskulle ge ekonomisk och föreningen föreslår därför att stat och kommunbetalar direkt till eller att en ändring i upphovsmannalagstiftningengörs. Föreningen , och alternativkultur ställer sig också negafiva till vad man anser vara för höga kostnadervid sändning av musik. Denna uppfattning har också UniversitetsStudentkår som finner det angeläget att man lagstiftningsvägen försöker finnanågon liknande möjlighet så atl man kan utnyttja även skyddade verk inomnärradion till en kostnad som mera speglar dels antalet lyssnare och dels densändande sammanslutningens ekonomiska fömtsätlningar. Iövrigt har bl.a. följande synpunkter på de upphovsrättsliga frågorna framkommit. Närdet gäller frågor om avtal med rättighetsinnehavarna delarupphovs-rättsutredningen särskilt mot bakgrund av det modellavtal som upprättats- kommitténs uppfattning att en avtalslicensbeslämmelse inte bör komma i fråga. framhåller att upphovsrättsligt skyddat materialsjälvfallet måste åtnjuta samma skydd i närradion som i andra medier. SvenskaTonsättares Internationella Musikbyrå () anser att ett administrativt ochekonomiskt fördelaktigt alternativ vore att träffa ett enda avtal, som bindersamtliga föreningar.