prop · G503135 · 1981-12-31 00:00:00 — Manfår i övrigt huvudsakligen hålla sig till några kortfattade och vaga uttalandeni proposition (1973; 72, särskilt s. 8 och 10). Elt skäl att använda uttrycket "väsentligt allmäntintresse" i den nu aktuella paragrafen har synbarligen varit all dettaförekommer lag, när det gäller ändring av utlänningsförbehåll ibolagsordningen (se 2 8 tredje slycket). I 5a8, som närmasi molsvarar 166 ilagförslaget, antydes inte på något sätt hur tillståndsprövningen skall ske;den nya formuleringen klargör åtminstone alt det fordras vägande skäl för attvägra tillstånd. Men ändå framstår formuleringen som väl intetsägande, särskillmot bakgmnd av vad som sagts om moliven. Det gäller ju här en bestämmelse,som bl. a. för berörda utländska rättssubjekt måste framstå som väsentlig frånrättssäkerhetssynpunkt. Som den är avfattad, ger den inga besked om vilka typerav allmänna intressen som kan beaktas; den kan vidare synas tillåta en mycketgenerös lika väl som en ganska återhållsam tillståndsgivning. Regeln lämnarinle myckel garantier för en konsekvent och Prop,1981/82:135 96 fömlsebar praxis hos regeringen eller länsstyrelserna. Ensådan oklarhet är väl ibland försvarlig i en brådskande provisorisklagstiftning, men när denna avlöses av en lag som skall bestå under längre tidär del svårare all acceptera tekniken. Den föreslagna lagen läcker ju också ellbetydligt större område än molsvarande regler lag. Som remissprotokollet antyder är formuleringen av stortintresse också för frågan om den föreslagna lagsfiftningen är förenlig medSveriges internationella förpliktelser. Vad först angår förhållandet tillOECD:s kapilalliberaliseringssladga är det upplyst atl frågan om stadganstolkning beträffande etableringsinskränkningar tagils upp lill behandling inomOECD, att man härvid har hävdat en viss tolkning från sida och attdiskussioner i frågan ännu inte lett till något resultat. I detta oklara lägeanser jag mig inte böra ta ställning till den aktuella bestämmelsensförenlighet med stadgan. Rörande förhållandet till byggerförslaget synbarligen på uppfattningen, atl den omständigheten atl eltkontrollsubjekt tillhör etl EFTA-land skall beaktas vid prövningen av enskildafill-slåndsfall. Under denna förutsättning bör tillämpningen avtillståndsregeln kunna förenas med konventionen. Inte hellerbosällningskonvenlionen torde utgöra något avgörande hinder mot alt godtalagförslagels regel. Sammanfattningsvis framstår paragrafens avfattning frånvissa synpunkter som diskutabel. Att rikfiinjerna för dess fillämpning främststår alt finna i några allmänl hållna uttalanden i motiven lill en äldre,provisorisk lagsfiftning är inte heller så tillfredsställande. Det hade varitönskvärt alt lagtexten åtminstone angett vissa exempel på sådana vägandeallmänna intressen som enligt lagstiftarens mening skall kunna motivera ettavslag på tillslåndsansökan. (Jfr de något mera preciserade reglerna i 1 kap. 88 och 2 kap. 68 förslaget till lagen om utländska förvärv av fast egendom m.m., där också motiven är belydligt mera upplysande.) - Emellerfid harbestämmelsens formulering redan använts i motsvarande lagstiftning, om ocksåinle i fråga om alldeles samma prövning. Sådana osäkerhetsmoment som prövningeninnebär förekommer redan enligl lag, och formuleringen är intesvårare att förena med gällande konventioner än motsvarande stadganden i denlagen. Man kan vidare hävda, all från rättssäkerhetssynpunkt det viktigaste äratl lagtexten - som här är fallet - otvetydigt slår fast i vilka falltillstånd är erforderligt; när det gäller fömlsättningarna för tillstånd avdet aktuella slaget, går det ändå knappast att formulera en regel som inlelämnar utrymme för diskrelionära bedömningar. På gmnd av det anförda anser jagatt bestämmelsen trots allt bör kunna godtas." Förslaget till lag om utländska förvärv av fast egendom m,m. Lagrådet: Förslaget lämnas utan erinran. Prop.1981/82:135 97 Förslaget till lag om införande av lagen (1982:000) omutländska förvärv av svenska företag m. m. och lagen (1982:000) om utländskaförvärv av fast egendom m.m. Har någon fått tillstånd lill framlida förvärv enligl 1, 1a, 2 eller 5 a 6 lag eller lill ändring av bolagsordning enligt 2 6Iredje stycket sagda lag men ännu ej tagit fillståndet i anspråk när lagenupphävs, bör tillståndet allQämt vara giltigt. Motsvarande bör gällabeträffande beslul varigenom en länsstyrelse vid prövning enligt 4 6 i 1916 årslag fastställt all ett förvärv av där avsett slag är undantaget fråntillståndsplikt. I samtliga nu berörda fall synes besluten lämpligen kunnabehandlas som om de meddelats enligt motsvarande beslämmelser i de nya lagarna.I fråga om förvärv av fasl egendom samt av inmutningsrätt och rätt till utmålbör därvid gilfighetstiden för ett beslut förslagsvis räknas frånikraftträdandedagen. Även för de fall som motsvarar 17 8 i lagen om utländskaförvärv av svenska förelag m. m. bör stadgas en ettårsfrist, räknad från den 1januari 1983. Med hänvisning lill det anförda föreslår lagrådet alt iförevarande lag intages ytterligare en övergångsbestämmelse, betecknad 8 8, avföljande lydelse. "8 6.Har etl enligl bestämmelse i lagen (1916:156) om vissa inskränkningar i rättenatt förvärva fast egendom m.m. meddelat tillståndsbeslut avseende framtidaförvärv eller ändring av bolagsordning inte utnylQats före ,skall så anses som om tillstånd meddelats enligt motsvarande bestämmelse i denya lagarna. Avser tillståndsbeslutet förvärv som efter behandlasi lagen (1982:000) om utländska förvärv av svenska företag m.m. gällertillståndet elt år från . Den i 1 kap. 11 6 och 2 kap. 7 6lagen (1982:000) om udändska förvärv av fasl egendom m. m. föreskrivna lidenskall räknas från ." Förslagen lämnas utan erinran. Prop,1981/82:135 98 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, Åsling, Söder, , , , , , ,, Elmstedt, Tilländer, Ahriand, Propositionmed förslag till ny lagstiftning om utländska förvarv av svenska företag m.m. Föredragandenanmäler lagrådels yttrande' över förslag lill 1. lag om udändska förvärv avsvenska företag m. m., 2. lag om utländska förvärv avfast egendom m. m., 3. lag om införande av lagen omutländska förvärv av svenska företag m. m. och lagen om utländska förvärv avfasl egendom m. m., 4. lag om ändring i lagen(1934:239) om bulvanförhållande i fråga om aktier i vissa bolag, 5. lag om ändring i lagen(1935:395) om kontroll över tillverkningen av krigsmateriel m. m., 6. lag om ändring ikreditupplysningslagen (1973:1173), 7. lag om ändring iakfiefondslagen (1974:931), 8. lag om ändring i lagen (1955;183) om bankrörelse, 9. lag om ändring i lagen(1949:658) om inlösen i vissa fall av rätl till gmva m.m., 10. lag om ändring i förköpslagen(1967:868), 11. lag om ändring i gmvlagen (1974:342), 12. lag om ändring i lagen(1975:1132) om förvärv av hyresfastighet m.m., 13. lag om ändring i lagen(1976:240) om förvärv av eldislribufionsanläggning m.m., 14. lagom ändring i jordförvärvslagen (1979:230). Föredraganden redogör för lagrådets yttrande. Beslutom lagrådsremiss fattat vid regeringssammanträde . Prop,1981/82:135 99 Förslagettill lag om utländska förvärv av svenska företag m. rn. Lagrådethar under mbriken allmänna synpunkter uppehållit sig vid lagförslagets regel omogiltighel av sådana förvärv som sker i strid mot lagen (118). Lagrådetsöverväganden utmynnar i alt regelns effektivitet visserligen kan ifrågasättasmen all delta inle utgör någon avgörande invändning mot förslagel. Lagrådetkonstaterar också all regeln kan medföra vissa ölägenheter men alt dessa tordefå godtas och atl i vilket fall som helst någon annan lösning synes svår allfinna. sålunda anfört ger mig inle anledning till någon erinran. Jag villliksom lagrådet peka på att en molsvarande ogiltighetsregel gäller redan nuutan alt delta synes ha vållat några praktiska problem. Regeln bör alltsåkvarstå. Liksom lagrådet anser jag emellertid att det finns skäl all ägnafrågan uppmärksamhet vid tillämpningen av den nya lagen. Närdel i övrigl gäller de särskilda beslämmelserna i lagförslaget har enlagrådsledamot fört fram synpunkter på 168 (fömtsättningarna för tiU-stånd).Sammanfattningsvis anser dock ledamoten alt bestämmelsen bör kunna godtas. Inteheller på denna punkl finner jag anledning till några närmare kommentarer. Delkan även här erinras om att en motsvarande regel finns i gällande lagstiftning.Hittillsvarande praxis har, som lagrådsledamoten framhåller, varit liberal ochjag har redan i remissprolokollet slagit fast att någon ändring i tillämpningeninle är avsedd. Förslagettill lag om införande av lagen om utländska förvärv av svenska företag m. m.och lagen om utländska förvärv av fast egendom m. m. Jag tillstyrkerlagrådets förslag lill komplettering av förevarande lag. Jag delar ocksålagrådels uppfattning att bestämmelserna lämpligen kan tas upp i en nyparagraf, 88. Avslutningsvisvill jag påpeka atl den föreslagna lagstiftningen innebär en viss utökadarbetsbelastning för länsstyrelserna men också medger viss förenkhng i derashandläggning av ärenden om utlänningars fastighetsförvärv. Med hänsyn härtilltorde länsstyrelsernas nuvarande resurser vara tillräckliga. Jag har i dennafråga samrått med cheferna för budget- och kommundepartemenlen. Jaghemställer atl regeringen föreslår alt anta de av lagrådet granskadeförslagen med vidtagna ändringar. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar atl genomproposition föreslå alt anta de förslag som föredraganden har lagtfram. Prop.1981/82:135 100 Propositionenshuvudsakliga innehåll........................ 1 Lagförslag ......................................................... .... 2 Lagom utländska förvärv av svenska företag m.m. 2 Lag om utländska förvärv avfast egendom m.m.... .... 5 Lag om införande av lagen omutländska förvärv av svenska företag m. m. och lagen om utländska förvärv avfast egeridom m. m. Lag om ändring i lagen(1934:239) om bulvanförhållande i fråga om aktier i vissa bolag.......................................... 10 Lagom ändring i lagen (1935:395) om kontroll över tillverkningen avkrigsmateriel m. m............................................ 10 Lag om ändring ikredilupplysningslagen (1973; 1173) 11 Lag om ändring iaktiefondslagen (1974:931) ..... 12 Lag om ändring i lagen (1955;183) om bankrörelse.. 12 Lag om ändring i lagen (1949;658) om inlösen i vissa fall av rätl fill gruva m. m 13 Lag om ändring i förköpslagen(1967; 868)........... 14 Lag om ändring i gmvlagen(1974; 342)............... 15 Lag om ändring i lagen (1975;1132) om förvärv av hyresfastighet m.m 16 Lag om ändring i lagen(1976:240) om förvärv av eldislribufionsanläggning m.m 17 Lag om ändring ijordförvärvslagen (1979:230)...... .. 19 Utdragav protokoll vid regeringssammanträde . 1 Inledning ........................................................ .. 22 2 Allmän motivering.............. ................... .... 23 2.1 Reformbehovet ............................................ 23 2.2 Omfattningen av elt nyttkontrollsystem .......... 27 2.3 Vissa utgångspunkter för ettnytt kontrollsystem 29 2.3.1 Förelag som skall avses med ettförvärv .... .. 29 2.3.2 Systemet medullänningsförbehåll ........... 30 2.3.3 Kontrollsubjekt....................................... .. 31 2.4 Förvärvskonlrollen......................................... .. 33 2.4.1 Allmänna synpunkter ............................. .. 33 2.4.2 Förvärv av aktier i svenskaaktiebolag........ .. 34 2.4.3 Förvärv av andelar i svenskahandelsbolag 37 2.4.4 Förvärv av rörelser ................................ .. 37 2.4.5 Undanlag från fillståndsplikten.................. 38 2.4.6 Påföljd vid brott mottillslåndspliklen ........ .. 39 2.5 Tillstånd alt sluta avtal omhandelsbolag............ 41 2.6 Förvärv av aktier i strid motutlänningsförbehåll . 2.7 Tillståndsförfarandet .................................... .. 43 2.7.1 Tillståndsmyndighel........................ ..... 43 2.7.2 Förutsättningar för tillstånd......... ......... 44 2.7.3 Föreskrifter i samband medtillstånd ......... 48 2.8 Förvärv av fast egendom m. m........................ .. 49 2.9 Ikraftträdande m. m....................................... .. 50 3 Upprättadelagförslag ....................................... . 51 1981/82:135 101 4 Specialmotivering ........................................... 51 4.1 Förslaget fill lag om utländskaförvärv av svenska förelag m.m 51 4.2 Förslaget till lag om utländskaförvärv av fast egendom m. m. 4.3 Försläget till lag om införandeav lagen om utländska förvärv av svenska företag m. m. och lagen om utländska förvärvav fast egendom m. m.................. 85 4.4 Förslaget till lag om ändring ilagen om bulvanförhållande i fråga om aktier i vissa bolag 87 4.5 Förslaget fill lag om ändring ilagen om kontroll över fillverkningen av krigsmateriel m. m 88 4.6 Förslaget till lag om ändring ikreditupplysningslagen 88 4.7 Förslaget till lag om ändring iaktiefondslagen . 4.8 Förslagel till lag om ändring ilagen om bankrörelse 89 4.9 Förslaget till lag om ändring ilagen om inlösen i vissa fall av rätt fill gmva m. m 89 4.10 Förslagel lill lag om ändring iförköpslagen......... 89 4.11 Förslagel lill lag om ändring igmvlagen............. 89 4.12 Förslaget fill lag om ändring ilagen om förvärv av hyresfastighet m. m 89 4.13 Förslaget till lag om ändring ilagen om förvärv av eldislribufionsanläggning m.m 89 4.14 Förslagel lill lag om ändring ijordförvärvslagen... .. 90 5 Hemställan ..................................................... 90 6 Beslut............................................................. 90 Bilaga1-3 (se bilagedel) Bilaga4 De remitterade förslagen (bilagan har uteslutils här) Utdragav lagrådels protokoll .......... 91 Utdragav protokoll vid regeringssammanträde ... 98 Tryclceri, Stocictiolm 1982 Prop,1981/82:135 Dengrundläggande uppgiften för utredningen har varit all - med utgångspunktfrämst i de bestämmelser i lagen (1916:157) om vissa inskränkningar i rättenall förvärva fast egendom m. m. (lag) som ger vissa möjligheter lillprövning av övertaganden av vissa svenska aktiebolag -överväga ett generelltsystem för kontroll av utländsk företagsetablenng och ullandsägda företags verksamhethär i landet. Utredningen har vidare haft att överväga om en obligatorisktillämpning av det införda systemet med förenklad aktiehanlering, dets. k. VPC-systemet, kan i vaQe fall beträffande större aktiebolag förbättrainformationen om det utländska inflytandet i svenskt näringsliv. Slutligen hardet ankommit på utredningen att på grundval av hithörande bestämmelser i 1916års lag föreslå en särskild lagstiftning om kontroll av utländska förvärv avmark och naturtillgångar. 1 Kontroll av utländsk företagsetablering och ullandsägdaföretags verksamhet Främstefter andra väridskrigei har skett en betydande tillväxt av multinationellaföretag, dvs. företag som verkar inte eridast genom ett moderföretag i det egnalandet (hemlandet) utan också genom dotterföretag i ett eller flera andraländer (värdländer). De från utgående direktinvesle-ringarna,dvS. inyesteringar i syfte att genom förvärv eller etablering skaffa kontrollöver företag utomlands, var men hardärefter fortlöpande ökat , då de uppgick till mer än . Industnlåndernas bestånd av direktinvesteringar i andra länder var år1974 totalt 288 rnjljarder dollar. svarade för nära hälften avdessa investeririgar. Betydande andelar i dessa investeringar hade ocksåStorbritannien, , , , ochKanada. Deii största tillväxttakten har numera investeringar med ursprung iJapan och . Huvudmålet för del internationellainvesteringsnödei har varit tillverkningsindustrin i industriländerna. Ensärställning intar , vars industri till mer än hälften är utlandsägd.Stora ullandsägda industrisektorer finns också i , ,, och . Antalet multinalipnellaförelag som bedrev verksamhet i mer än ett värdland beräknadesår 1976 varaomkring tiotusen. Tillgängliga uppgifter beträffande i 1 1981/82. Prop,1981/82:135 2 stortsett hälften av dessa företag visar att de sysselsatte omkring 46miljoner anställda och omsatte nära . Dennaföretagandets internationalisering har främjats genom den liberalisering avhandel, betalningar och direktinvesleringar över nationsgränserna, som kommittill uttryck i fiera internationella överenskommelser och spelat en roll vidupprättandet av olika internationella organ. Härvidlag kan nämnasInternationella valutafonden (IMF), världsbankgruppen, dvs. (), Internationella utvecklingsfonden () och Internationellafinan-sieringsbolaget (IFC), Allmänna tull- och handelsavtalet (), Organisationenför ekonomiskt samarbete och utveckling (), vilken som medlemmar harhemländerna för det alldeles övervägande antalet multinafionella företag.Europarådet, Europeiska gemenskaperna (EG) och Europeiskafrihandelssammanslutningen (EFTA). Av särskild vikt för de internationellainvesteringarna har varit kapitalliberaliseringsstadga saml de bådaeuropeiska handetssammanslulningarnas bestämmelser om regionaletableringsfrihet och fri kapitalröriighet. Pågrund av sin mer eller mindre långtgående anslutning till efterkrigstidensformella ekonomiska integration har de industriländer som företräder enmarknadsekonomi i allmänhel stått öppna för utländska direktinvesleringar.Flera av dessa länder, t. ex. , , , , ,och , upprätthåller emellertid i en eller annan formmöjligheter lill kontroll av utländsk företagsetablering. Undersenare år har förts en utomordentligt omfattande och mångfasetterad debatt ombetydelsen och verkningarna av företagandets internationalisering. Vitt skildabedömningar av de utländska direktinvesteringarnas positiva och negativaeffekter för hemländer och värdländer har härvid kommit . Enligt enuppfattning medför dessa investeringar en internationell arbetsfördelning ochett förbättrat utnyttjande av de olika ländernas produktionsresurser som påsikt främjar det sociala och ekonomiska välståndet överiag. En hell annan synpå värdet av den pågående internationaliseringen av företagandet tar siguttryck i farhågor för alt denna utveckling kan göra det svårt eller rent avomöjligt för de enskilda nationalstaterna alt förverkliga sina sociala,ekonomiska och kulturella mål. Inte minst från fackligt håll och frånutvecklingsländernas sida har givits uttryck för oro inför konsekvenserna av demultinationella företagens tillväxt. Efterhand har också inom mellanstatliga organisationer, som har fill ändamål attfördjupa internationellt eller regionalt ekonomiskt samarbete, allt starkareförankrats uppfattningen att de multinationella förelagens verksamhel - ehurudan kan medföra väsentliga fördelar för hemländer och värdländer genom atlbidra till ett effektivare utnyttjande av kapital, teknologi och arbetskraft -likväl skapar särskilda problem som kräver speciella åtgärder. En huvudlinje ide mellanstatliga organisationernas verksamhet härvidlag är utarbetandet avuppförandekoder för multinationella företag, dvs. riktlinjer för dessaförelags agerande i värdländerna. Etl första steg mot ett internationelltsamarbete även på detta område är den av avgivnadeklarationen om internationella investeringar och multinationella företag.Till deklarationen finns fogade riktlinjer för multinationella företag.Samtidigt antog till medlemslän- Prop,1981/82:135 dernariktade beslut om s. k. nationell behandling av utlandskontrollerade företagoch om främjande och hämmande åtgärder för internationella investeringar.Internationella arbetsorganisationen () antog en treparliskdeklaration om riktlinjer angående multinationella företag och socialpolitik.Inom ramen för kraven på en ny ekonomisk världsordning har Förenta nationernaoch dess övriga fackorgan inriktat sin uppmärksamhet främst på demultinationella eller som de där kallas de iransnationella företagens inverkanpå utvecklingsländernas ekonomi och framåtskridande. Vid FN:s ekonomiska ochsociala råd (ECOSOC) har inrättats en kommission för transnationella företagoch ett informations- och forskningscenter för dessa företag. Kommissionen hari sitt arbete givit företräde åt utformningen av en uppförandekod förtransnationella förelag. FN:s handels- och utvecklingskonferens ()bedriver sedan fiera år med särskild anknytning lill transnationella företagsverksamhet arbete på antagande av en teknologiöverföringskod och på riktlinjerför kontroll av konkurrensbegr-änsande metoder. Inom ramen för EG:s arbete påsamordning av medlemsländernas regler om företagsstruktur ocharbelstagarinfiytande har de multinationella företagen särskilt uppmärksammats.Europarådet antog en resolution om multinationella företag som ger stödåt tidigare nämnda uppförandekod. bedriver sedan år 1974arbete som skall kunna tjäna som underlag för överväganden av nordiska åtgärderför att bättre kunna lösa problem som sammanhänger med multinationella företagsverksamhet. Företagandets internationalisering har också kommit attprägla utvecklingen i . Undertiden till 1975 harantaletanställda i ullandsägda företag, om därmed förstås företag som till minst 20procent är i utländsk ägo, långt mer än fördubblats och uppgick tillomkring 155 av del totala antalet anställda inom detsvenska näringslivet.' Inom industrin och med koncentration till verkstadsindustrin,kemisk industri och livsmedelsindustrin fanns nära 300 ullandsägdadotterföretag som sysselsatte ungefär 53 000 personer eller av dettotala antalet anställda. Jämsides härmed har skett en än större ökning av detsvenska näringslivets direktinvesteringar utomlands. Är uppgick deutgående direktinvesteringarna till . medan de ingåendedireklinvesteringarna som legat på en i stort sett oförändradnivå var 643 milj. kr. 1 själva verket kan sägas vara mer ett hemlandför multinationella företag än ett värdland. På grund av sin traditionella frihandelspoliiik ochallmänt positiva inställning till iniernaiionelli samarbete har i storutsträckning anslutit sig till de internationella överenskommelser ochinternationella organisationer som haft betydelse för efterkrigstidens formellaoch reella ekonomiska integration. Den svenska rättsordningen kan också sägasutgå från att utländsk företagsetablering är fri här i landet. 1 fiera författningarföreskrivs emellertid undantag från denna princip. Av mer allmän betydelse ärbestämmelserna lag och lagen (1968:557) om vissa inskränkningar irätten att sluta svenskt handelsbolag m. m. ' I jämförelse med innebar deua en minskning avantalet anställda med omkring 7 000 och en andelsminskning . Prop.1981/82:135 4 1916års lag innebär att utländska och vissa därmed likställda svenska rättssubjekt(i fortsättningen kallade kontrollsubjekt) inte utan tillstånd i varje särskiltfall får förvärva fasl egendom här i landet. Till kretsen av kontrollsubjeklhör svenska handelsbolag vari kontrollsubjekt är bolagsman och i princip ocksåsvenska aktiebolag. Etl svenskt aktiebolag är emellertid inte kontrollsubjekl,om i dess bolagsordning finns intaget ett s. k. utlänningsförbehåll. Ettutlänningsförbehåll skall gå ut på alt kontrollsubjekt genom teckning elleröverlåtelse får förvärva endast en mindre del av bolagets aktier, nämligen vidvarje tidpunkt av röstetalet för bolagets samtliga aktieroch av bolagets hela aktiekapital. Aktier som omfattas avutlänningsförbehåll kallas bundna aktier. Utlänningsförbehåll finns numera ibolagsordningen för av de svenska börsbolagen. Om ettaktiebolag önskar ta bort utlänningsförbehållet och därigenom göra aktierna ibolaget fritt överlåtbara till kontrollsubjekt, måste bolaget först inhämtatillstånd av regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer (statensindustriverk). Sådant tillstånd skall enligt en gjord ändring av 1916års lag inte lämnas, om det strider mot väsentligt allmänt intresse attbolagets aktier förvärvas av kontrollsubjekt. Tillståndsprövningen skall vidareenligt denna lagändring ske oberoende av orn bolaget i fråga äger fast egendom.Praxis vid tillämpningen av denna form av etableringskontroll har varit myckelliberal. lag innebär i huvudsak att kontrollsubjekl inte får slutasvenskt handelsbolag eller ingå i sådant bolag utan tillstånd av regeringen.