prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — Vid årets ingång liggerarbetslösheten pä en förhållandevis hög nivå. Allteftersom effekterna av deekonomisk-politiska åtgärder som vidtagits slår igenom päproduktionen kommer dock efterfrågan på arbetskraft att öka. förutsesarbetslösheten sjunka något som de arbetsmarknadspolitiska åtgärdernaberäknas minska i omfattning. Bilaga 1.1 Preliminär nationalbudget 6 De enskilda konsumenternas ekonomi Inkomst- ochprisutvecklingen innebar för de enskilda konsumenterna, dvs.hushållssektorn, att köpkraften realt steg (tabell 6: 1, disponibelinkomst, priser). Av köpkraftsökningen härrörde ungefär enprocentenhet från löntagarinkomster (se tabell 6:5'). Tabell 6:1Hushållssektorns' inkomster och utgifter Tillräknat driftsöverskott från egna hem Tilläggspost till disponibel inkomst 2 Inkomstöverföringar till hushåll 3 Direkta skatter, avgifter m. m. 4 Nettoinbetalningar till det offentliga (3./.2) -23,8 5 Räntor och utdelningar, netto' -20,2 6 Övriga transfereringar, netto 9 Sparande** -12,9 10 Sparkvot' (9; 7) 13 Implicitprisindex för privat konsumtion (1975=100) ' Hushållssektorninkluderar, förutom hushållen, de s, k. ideella organisationerna som betjänarhushållen och som inte helt eller huvudsakligen finansieras ochkontrolleras av offentliga sektorn. Hit räknas arbetstagarorganisationer,folkbildningsverksamheten, , idrottsorganisationer. Rödakorset m. m. samt ej statsbidragsberättigade sjukhem, barnhem,barnkolonier, semesterhem. Utöver löntagarhushåll ingår hushåll som ägerpersonliga företag, dvs, som erhåller sinhuvudsakliga inkomst från rörelse. Arbetsgivaravgifter är ej medtagna somlöneförmän i denna post. ' Inkl. uttag frånhandelsbolag samt räntor på hushållens livförsäkringssparande. " Detta uppgick1980 till 3 200 milj. kr. och beräknas 1981 till 4000 milj. kr. ' Förändring mätt iprocentenheter. Källor: och . ' I tabell 6: 5 redovisasen uppdelning av realinkomslen på beskattade och obeskattade inkomstslag. Somanges i tabellen finns det inte någon statistik som visar hur mycketav preliminärskatten och slutskatteregleringen som belastar räntor och utdelningar.Nationalräkenskapsbegreppet "tillräknat driftsöverskott från egnahem"(som ingår i driftsöverskotten) har definitionsmässigt ingen motsvarighet i skattesystemet.Nämnda inkomstslag har alltså inte kunnat korrigeras för någon skattebelastning.Även i övrigt har det endast varit möjligt att göra mycket överslagsmässiga kalkyler. 1981/82:100 108 Pensionsinkomsterna efter skatt svarade för enlika stor andel av den totala realinkomsttillväxten. Av den resterandeköpkraftsökningen härrörde en halv procentenhet från den s. k. tilläggsposten,dvs. de inkomster som inte täcks av löpande inkomststatistik. Trots attinkomsterna steg ökade hushällen inte sin inköpsvolym. Sparkvolen stegdärmed till 1980 (se diagram 6:1). Sparandet i procent avdisponibel inkomst. 1971 1972 1973 1974 1975 1976 1977 1978 1979 1980 1981 1982 och . De preliminära beräkningarnaför 1981 visar att det skett en kraftig omsvängning i köpkraftsutvecklingen.För första gången under efterkrigs-Uden minskade den realt disponibla inkomstenpåtagligt. Köpkraftsminskningen mellan helåren 1980 och 1981 beräknas tilldrygt . Detta är 3/mer än enligt konjunkturinstitutetshöstprognos, främst till följd av nya värden för . I löpandepriser var tillväxten i disponibelinkomsten 1981 mot knappt 15 %1980. Prisökningstalet för privat konsumtion var däremot enligtimplicitprisindex ungefär lika stort bägge åren, 11 1/. Totalafaktorinkomsterna (inkl tillräknat driftsöverskott frän egnahem ochtilläggspost) kalkyleras ha ökat 7 3/1981 mot föregående är. Realtsett skulle sålunda faktorinkomsterna ha sjunkit 3 1/1980-1981.Inkomstöverföringarna från den offentliga sektorn till hushällen beräknas hastigit nominellt 1981. Detta är ett par procentenheter lägre ökningstaktän föregående år. ningar av skatter och avgifter steg mer 1981 än 1980,vilket även det bidrog till den för hushållen oförmånliga utvecklingen avdisponibelinkomsten. Nettot av övriga inkomstöverföringar - räntor ochutdelningar samt transfereringar mellan hushållen och näringslivet resp.utlandet - uppgick till endast något hundratal milj. kr. Utvecklingen av dessaposter ger i allmänhet inte något större bidrag till köpkraftsförändringen. Lönesumman (föreskatt) som utbetalas till hushällen utgör av faktorinkomsterna.Lönesumman (inkl. löner från utlandet) beräknas 1981 ha ökat 4 1/2procentenheter mindre än 1980 eller . Avtalsutfall ochsysselsättningsutveckling har varit sämre för hushällen än , medan löneglidningenenligt tillgängliga uppgifter varit något större. Den avtalsmässigalöneökningen 1981 kalkyleras till 7 1/(1980) i förhållande tillberäkningsbasen, dvs. föregående års nivålönesumma framskriven medsysselsättningsutvecklingen. Sysselsättningen beräknas dra ner lönesumman . När det gäller övriga poster ifaktorinkomsten är det preliminära statistiska underlaget ännu bräckligare änför lönesumman. Beträffande tilläggsposten har man inte kunnat göra någonavstämning med konsumtion plus sparande, utan posten har framskrivitsmed prisutvecklingen. De överslagsmässiga kalkylerna överrealinkomstutvecklingen efter skatt för deolika inkomstslagen ger vid handen att reallönesumman 1981 skulle ha sjunkit , både före och efterdet att skatten dragits. Pensionsinkomsternaberäknas ge ett positivt bidrag tilldisponibelinkomsten även 1981.Eftersom tilläggsposten preliminärt skrivs fram i takt med prisökningen, ger den inte något bidrag tillrealinkomstutvecklingen. Utvecklingen underloppet av 1981 karakteriserades av en relativt kraftig nedgång i hushållensköpkraft . Mellan halvåren beräknas en viss ökning ha ägt rum,men den realt disponibla inkomsten var fortfarande ca I 3/mindre änett år tidigare. sjönk inte inköpsvolymen lika mycket som inkomsterna. Andrahalvåret tycks inkomster och konsumtion ha minskat ungefär lika mycket jämförtmed . Konsumtionsvolymen beräknas ha sjunkit närmare I 1/. Inköpen minskade inom samtliga varugrupper utom delvisvaraktiga varor.' De största prishöjningarna har drabbat bränslenoch drivmedel samt livsmedel (se tabell 6:6) och inköpen av dessa varor har sjunkitkraftigt. Inkomst- ochkonsumtionsutvecklingen torde ha inneburit att sparandet sjönk något 1981.Sparkvolen uppgick till . Trots minskningen jämfört med liggeralltså sparandet fortfarande på en relativt hög nivå. Gruppen innefattar bl. a. kläder, sportartiklar ochhobbytillbehör, inkl. reparatio- Prop.1981/82:100 110 Under 1982försämras de enskilda konsumenternas ekonomi ytterligare. De totalafaktorinkomsterna beräknas öka i löpande priser. 3/4 procentenhetermindre ökning än 19801981. Till skillnad mot 1981 stiger nettoinbetalningarnatill det offentliga vilket drar ner hushållens disponibla inkomster. Skatte-och avgiftsinbetalningarna beräknas stiga både absolut och procentuellt mer äninkomstöverföringarna från stat, socialförsäkring och kommuner. I kalkylenförutsätts bl.a. att basbeloppet fastställs till .' Tillväxten i total disponibelinkomst blir enligt prognoserna6 1/1982 mot 1980-1981. Den utbetaldalönesumman beräknas öka 1982. Löneökningar enligt avtalkalkyleras till i förhällande till beräkningsbasen (nivålönesummaframskriven med sysselsättningskomponenten). Enligt prisprognosen skulleprisutvecklingsgarantin komma att utlösas . Till endel väntas utbetalningarna av de icke nivåhöjande engångsbeloppen enligtprisutvecklingsgarantin ske först och därmed inkluderas i 1983 ärsutbetalda lönesumma. Totalt beräknas löneökningen till följd av attprisutvecklingsgarantin utlöses höja lönesumman med 0,2 procentenheter.Löneglidningen har satts till mellan 191 och 1982 ochsysselsättningsutvecklingen väntas bli ungefär oförändrad. Totalt skulle därmed kostnadslönesumman, som inkluderarde eftersläpande engångsbeloppen,ligga och. den utbetalda lönesumman nivålönesumma. Eftersom den utbetaldalönesumman var drygt en halv procent högre än nivålönesumman, blirökningen av den utbetalda lönesummanmellan 1981 och 1982 säledes lägre - -än ökningen av utbetalda lönesumma relaterad till 1981 års«/vfl-lönesumma. Enskildaföretagares inkomster väntas 1982 öka något mer än lönerna. Ökningstaktensjunker dock jämfört med 19801981. Prisstegringen enligtkonsumentprisindex väntas bli under loppet av 1982. Genomsnittsnivån föråret beräknas ligga 8 1/över genomsnittet 1981. Implicitprisindex för total privatkonsumtion har antagits visa ett något högre ökningstal, , vilketfrämst förklaras av att egnahemsposten i nationalräkenskaperna beräknasannorlunda än i konsumentprisindex och att prisstegringen för turistutgifterna på grundav devalveringen är betydligt högre än för den inhemska konsumtionen. Prisstegringenpå innebär att realinkomslen 1982 skulle sjunka med , vilket ärsamma påtagliga nedgång i köpkraften som 1981. Den totalareallönesumman beräknas sjunka 2 3/1982. Beroende på ett högreskatteuttag blir nedgången ännu större efter skatt, eller . Sävälpensionsinkomsterna som övriga inkomstöverföringar sjunker realt ' Om beräkningarna görs efter de regler som gällde 1981 blirdet genomsnittliga basbeloppet för1982 ca . Pensionsutbetalningarna skulle då bli ca . högre än i föreliggande beräkningar.Nettoeffekten på disponibelinkomstenblir givetvis mindre, eftersom även skatteinbetalningarna skulle vara större. Bilaga 1.1 Preliminärnationalbudget 111 Driftsöverskotten ökar något på grund av att dettillräknade driftsöverskottet frän egna hem kalkyleras stiga 5procentenheter mer än konsumentprisökningen. En positiv tillväxt visar också det förhushållen negativa nettot av räntor och utdelningar som beräknas minska ca 350 milj.kr. Som tidigare framhållits har det emellertid inte varit möjligt attkorrigera denna serie för den faktiska skattebelastningen. Prognoserna överinkomster och prisutveckling förutsätter oförändrad ekonomisk politiksamt utgär frän att diskonto och växelkurser ej ändras under prognosperioden.Disponibelinkomstberäkningarna utgår vidare frånvid beslutade eller av regeringen föreslagnaändringar i skatte- och bidragssystemen. I den mån kommande beslut ändrar dessa förutsättningar kan givetvisutfallet för disponibelinkomsten påverkas. Valutakurserna har i grundkalkylernalåsts vid de kurser som rådde under förstaveckan . Därutöver har vissa beräkningar gjorts med en alternativ kursutveckling. Dennaförutsätter en sänkning av dollarkursen(i svenska kronor räknat) under loppet av 1982 och en samtidig höjning av övriga valutor . Idenna alternativa kalkyl beräknas densvenska konsumentprisutvecklingen under loppet av 1982 bli lägre än motsvarande prognosenligt grundkalkylen på . Dengenomsnittliga prishöjningen enligt implicitprisindex beräknas därmed bli mindre,vilket i motsvarande grad ökar realinkomsterna. Konsumenternaväntas inte heller 1982 dra ner sina inköp i takt med köpkraftsminskningen.Sparkvoten ligger 1981 fortfarande på en hög nivä, och en visssänkning kan redan av den anledningen vara rimlig att förvänta. Å andra sidan kan den stigandearbetslösheten verkadämpande på köpviljan. Eventuellt inträder också en minskad benägenhet att öka skuldsättningen med tanke på 1983års skatteomläggning. Här förutsättsemellertid en viss anpassning nedåt i hushållens sparkvot, så att den privata konsumtionen skulle sjunkanärmare 1 1/1982, alltså lika mycket som 1981. Den utbetaldalönesumman till samtliga anställda ökade enligt nationalräkenskaperna . Ibörjan av säväl 1980 som 1981utbetalades retroaktivt vissa lönebelopp avseende avtalshöjningar i slutet av föregående år. Omplaceras sådanalönebelopp till kostnadsmässigt rätt period erhålls den s. k.kostnadslönesumman. Om denna reduceras rned de icke nivåhöjande engångsbeloppsom kommit till användning i senare ärs avtalsuppgörelser fås en s. k.nivålönesumma. Kostnadslönesummanför samtliga anställda ökade i förhällande till nivålönesumma.Härav beräknas avtalskomponentens 1981/82:100 112 bidrag utgöra , medanlöneglidningen skattas till . Sysselsättningen beräknas ha gett ettpositivt bidrag på till lönesummeutvecklingen. Kostnadslönesumman steg9,19791980 vilket är en något lägre ökningstakt än förändringennivälönesumma-kostnadslöne-summa. Denna skiljaktighet förklaras av attprisutvecklingsgarantin innefattade ett icke nivåhöjandeengångsbelopp om . Om sysselsättningsförändringen exkluderas urberäkningarna fäs kostnadsökningen per arbetad timme, exkl. sociala avgifter.Denna uppgick till . Till följd av pris- ochförtjänstutvecklingsgarantierna utbetalades ovannämndaengångsbelopp samt retroaktiva ersättningar avseende november och december.Dessutom har vissa smärre utbetalningar avseende 1979 skett till följd av 1980års avtal. Vidare har utbetalningar för december enligt pris- ochförtjänstutvecklingsgarantierna delvis skett . Sammantagethar detta som ovan nämnts medfört att den totala utbetalda lönesumman steg 11,1979-1980. Ökningen avindustriarbetarnas timförtjänsler 1979-1980 uppgick enligt statistiskacentralbyråns förtjänststatistik till . Inkl. engångsbelopp enligt 1980ärs avtal erhålls en förtjänstökning, räknat från nivå- till kostnadslön, om9,. Härav utgörs av avtalsmässig löneökning, varav 4,4procentenheter är att hänföra till avtal och tilltidigare avtal. Löneglidningen uppgick således enligt dessa kalkyler till 3,. Om engångsbeloppet enligt prisutvecklingsgarantin tas med iberäkningarna fäs en ökning av kostnadslönen 1979-1980. Till följd avökade sociala avgifter steg timkostnaderna för industriarbetare med 0,9procentenheter utöver kostnadslönehöjningen Den totalatimkostnadsutvecklingen blev således (se tabell 6:2). För den totalt utbetalda lönesumman räknas med6,ökning 1980- Kostnadslönesumman 1981kommer då att överstiga nivålönesum man 1980 . Härav beräknas avtalskomponentens bidrag utgöra , varav är att hänföra till avtal och till avtal, medan löneglidningen skattats till . Sysselsättningen beräknas ge ett negativt bidrag pä 0,6 till lönesummeutvecklingen. För kostnadslönesummans del uppgår då ök ningen till vilket motsvarar en timkostnadsökning, exkl. sociala avgifter om . Enligt statistiskacentralbyråns månadsvisa förtjänststatistik, korrigerad för retroaktivalöneutbetalningar, steg timförtjänsten för industriarbetare mellande tre första kvartalen 1980 och 1981. Motsvarande utveckling mellan helåren1980 och 1981 kalkyleras till . Inkl. icke nivåhöjande engångsbeloppskulle därmed industriarbetarnas timför-tjänstökning 1980-1981 uppgå till ca10,. Den avtalsmässiga löneökningen beräknas härvid till , varav detavtal som slöts Bilaga 1.1 Preliminärnationalbudget 113 Tabell 6: 2Lönekostnadsutveckling 19691982 samt arbetskraftskostnader förindustriarbetare 3 = (I-F2) 6 = (4-1-5) 5,4' 3,0' 8,0" -0,7 10,7" 4,4' 6,1' 1-3 baserar sig på lönesummestatistik.Uppgifterna för industriarbetare (kol. 4-8) grundar sig på förtjänststatistik utomför och 1972. ' Timförtjänsten och desociala kostnaderna i indexform multiplicerade med varandra. ' Enligt lönesummeberäkningarna.Förtjänststatistiken visar 4,och 4,3%för 1972. " Inkl. effekten avinförandet av femte semesterveckan. ' Inkl. engångsbelopp somej ingår i SCB:s förtjänststatistik. bidrar , ochlöneglidningen till . Till följd av ökade sociala avgifter beräknastimkostnaden stiga utöver kostnadslönehöjningen. Kalkyler grundade på detvåårsavtal som slöts ger en avtalsmässig höjning av nivälönesumma1981-kostnadslönesumma 1982 på . I beräkningarna har antagits attprisutvecklingsgarantin avseende 1981 ej medför någon höjd nivälön 1982 samtatt motsvarande garanti avseende 1982 ger ett icke nivåhöjande engångsbelopp på0,. Löneglidningen 1981-1982 har satts till 1,medansysselsättningen väntas ge ett negativt bidrag till lönesummeutvecklingen på0,. Enligt ovanstående kalkyler väntas kostnadslönesumman öka med 6,2 %mellan 1981 och 1982 under det att den totalt utbetalda lönesumman stiger med6,. Timkostnaden beräknas1981-1982 öka varvid är att hänföra till ökadesociala kostnader. Industriarbetarlönernaberäknas avlalsmässigt öka med 1981-1982. Förutsatt en löneglidningpå skulle därmed en timlöneökning pä inemot vara att vänta.Bedömningen förutsätter en relativt hög löneglidning inom industrin till följdav gynnsamma exportutsikter. Å andra sidan är antalet lönerevisionstillfällenpå grund av avtalsmässiga 8 1981182. Prop.1981/82:100 114 löneökningar färre 1981-1982 än under 1980-1981vilket gör det motiverat att räkna med lägre löneglidning 1982 än 1981. Timkostnaden förindustriarbetare väntas till följd av höjda sociala avgifter stiga med 0,2procentenheter utöver timlöneökningen. 6.3 Hushållens disponibla inkoinster Hushällens disponiblainkomster ökade 14,. Prisstegringen för den privatakonsumtionen (enligt implicitprisindex) uppgick till 11,. Realt steg såledesdisponibelinkomsten 2,. beräknastillväxten i de totala faktorinkomsterna (löner, enskilda företagaresinkomster, tillräknat driftsöverskott från egnahem samt den s.k. tilläggspostentill hushällsinkomsterna, se tabell 6:1) ha varit 7 3/mot 1980.1avsnitt 6.2 redovisas i detalj beräkningar och prognoser för lönesumman somsvarar för av faktorinkomsterna. Lönerna till svenska hushåll, inkl.lönerna från utlandet, beräknas ha ökat 6,. Lönesummansteg därmed 1981 närmare 4 1/mindre än 1980 till följd avlägre avtalsutfall och sämre sysselsättningsutveckling. Av de övrigafaktorinkomsterna är driftsöverskott frän annan rörelse än jord- och skogsbrukden största posten. Inkomsterna från annan rörelse beräknas ha stigit 1981,vilket är ungefär samma ökning som året innan. tillhushällsinkomsterna, som avser att täcka statistiskt oredovisadefaktorinkomster, anges ha ökat 1979-1980. I de nu definitivainkomstkalkylerna beräknas disponibelinkomsten som summan av hushållenskonsumtionsutgifter och sparande. uppkommer som residual mellanden på sä sätt erhållna totala disponibelinkomsten och de statistisktredovisade inkomstposterna. fmns inte underlag för en slutligberäkning av sparandet och därmed disponibelinkomsten. har istället framskrivits sä att värdet i löpande priser 1980 räknats upp med denprocentuella förändringen av implicitprisindex. Prognoserna för 1982resulterar sammantagna i en mindre uppgång i faktorinkomsterna än 1981.Ökningen beräknas till . Den utbetalda lönesumman kalkyleras 1982 ökamed 6,(före skatt). Övriga faktorinkomster väntas stiga något mer änlönesumman, men likväl (bortsett från driftsöverskotten från hyresfastighetoch egnahem) mindre än . Prognosen för tilläggsposten 1982har gjorts på samma sätt som den preliminära beräkningen . Inkomstöverföringarnafrån den offentliga sektorn till hushällen beräknas ha ökat 1981. Tabell6:3 redovisar inkomstöverföringarna från staten, kommunerna ochsocialförsäkringssektorn med samma indelning som i kapitel 9, där dessatransfereringar ingår som en utgiftspost för resp. sektor. är detsocialförsäkringsutbetalningarna som har stigit Bilaga 1.1 Preliminär nationalbudget Tabell 6:3Inkomstöverföringar till hushåll från offentliga sektorn 19781982 kr., löpande priser Folkpension, kommunalt bostads- Pensioner till f. d. anställda Övrigt (inkl. sjöfolkspensioner) Pensioner till f. d. anställda .19030 -* 16,198 , , ochstatistiska centralbyrån. mest och då särskilt arbetslöshetsförsäkringen.Liksom ökade sjukförsäkringsutbetalningarna mycket obetydligt -realt sett har de minskat med . Föräldraförsäkringen har däremot haft enkraftig tillväxt senare år på grund av successiva utbyggnader. Utbetalningarnaav ATP-pensioner beräknas ha stigit 1980-1981, vilket ungefär motsvarar dengenomsnittliga ökningstakt som rått efter den kraftiga uppgången 1976 och 1977.Beträffande de statliga transfereringarna kan nämnas att folkpensionerna ökat14% vilket är lika med den genomsnittliga ökningstaktenför dessa utbetalningar . Delpensionerna beräknas ha ökat ungefärlika mycket som ATP-utbetalningarna, . Den sammanlagda ersättningen vidarbetsmarknadsutbildning har sjunkit till följd av minskat antal deltagare.Utbetalningarna av studiebidrag vid annan utbildning steg däremot kraftigt1981. För övriga statliga transfereringar noteras en lägre ökningstakt 1981 än1980. De kommunala inkomstöverföringarna till hushållen beräknas ha stigitnärmare 1980-1981. Utbetalningarna av bostadsbidrag var ungefär lika stora- i löpande priser räknat - som 1980, medan övriga transfereringar i form avpensioner till kommunalt anställda, socialhjälp m. m. ökade . Prop.1981/82:100 116 Inkomstöverföringarnatill hushållen 1982 har skattats med ledning av prognoserna överlöneutveckling, prisstegring m. m. samt beslutade och av regeringen föreslagnaändringar i bidragsregler. Basbeloppet för januari blir enligt prisprognosenför november . Detta basbelopp kommer enligt de nya reglerna förbestämning av basbeloppen att gälla för hela 1982. Pensionerna kommer såledesinte som tidigare att tämligen omgående anpassas till prisstegringen underloppet av året. Inräknat höjning av pensionstillskotten till de pensionärer somenbart har folkpension, beräknas de totala folkpensionsutbetalningarna (exkl.bostadstillägg) öka endast 5 1/1981-1982. En nedre hyresgräns införs isystemet för kommunala bostadstillägg så att pensionären fär betala de första80 kr. på hyran själv. På grund av höjd övre gräns för hyresersältning m.m.förutses dock bostadstilläggen förbli ungefär lika stora 1982 som 1981 ilöpande priser räknat. Delpensionsutbetalningarna kalkyleras minska 6-7%.ATP-pen-sionerna ökar , betydligt mindre än . Trots det utvidgadeflerbarnsstödet ändras barnbidragsutbetalningarna obetydligt på grund av attantalet barn minskar. Realvärdet av barnbidragen fortsätteratt sjunka. Totalt förutsesinkomstöverföringarna till hushållen öka 1981-1982. De statliga ochkommunala transfereringarna väntas stiga och utbetalningarna frånsocialförsäkringssektorn , vilket för samtliga sektorer är en lägreökningstakt än 1980-1981. Den enda detaljpost i tabell 6:3 som visar enbetydande uppgång är bidragen vid arbetsmarknadsutbildning. Hushållens inbetalningarav skatter och avgifter till stat, kommuner och socialförsäkring (tabell 6:4)beräknas ha ökat , vilket är 1 1/störreökning än 1979-1980. Pä grund av omläggningen av uppbördssystemet m. m. släparstatistiken från () över debitering ochskatteinbetalningar fortfarande efter. RSV har överlämnat visstunderhandsmaterial till som underlag för beräkningarna avstatsbudgetens inkomstsida. Med stöd av detta material har kalkylerna för 1980reviderats vad gäller preliminär A-skatt och överskjutande skatt. Uppgifternaär emellertid ännu inte helt definitiva. Revideringarna jämfört med konjunkturinstitutetshöstrapport är mindre beträffande utvecklingen än 1979-1980.Inbetalningarna av direkta skatter beräknas nu ha ökat 1980-1981 ochavgifterna 8 1/. Det är främst avgifterna till kommunerna som har stigitmellan 1980 och 1981. Det totala uttaget avpreliminär inkomstskatt 1982 påverkas främst av att det kommunala grundavdragethöjs och den särskilda skattereduktionen tas bort, att avtrappningen avpensionärernas extra avdrag skärps och skatteuttaget i första inkomstskiktetslopas.' ' Begränsningen av reseavdraget förutsätts intepåverka preliminärskatteinbetalningarna. Bilaga 1.1 Preliminär nationalbudget Tabell 6:4 Hushållensdirekta skatter, avgifter m. m. kr., löpande priser Avgår: Indirekta skatter Övriga direkta skatter, netto Avgifter m. m. Arvs- och gåvoskatt, arvsmedel Summa direkta skatter, avgifter m. m. ' Influtna delen. Allmän arbetsgivaravgiftoch barnomsorgsavgift (egenavgifter), fastighetsskatt samt skogsvärdsavgift. Kvarstående skattavser inkomster , medan fyllnadsinbetalningar och överskjutandeskatt avser inkomster ett årtidigare. , , ochstatistiska centralbyrån. ändringar höja skatteuttaget med 800 milj. kr.jämfört med ett beräknat uttag enligt 1981 ärs regler. Indexregleringen av denstatliga skatteskalan beräknas ändra skatteuttaget med . Totaltskulle således den preliminära skatten 1982 sänkas med 3,4 miljarder kr.jämfört med ett utfall enligt skatteskalor. av dettabelopp kan föras till A-skatten. Den kommunala utdebiteringen ökar enligtpreliminära beräkningar med .