prop · G503124 · 1981-12-31 00:00:00 — Höjs inkomstgränserna fårnämligen alla hushåll som har inkpmster över dessa gränser ett ökat stödoberoende av försörjningsbördan. Det problem med samlade höga marginaleffektersom styrelsen pekar på kommer emellerfid att kvarstå även efter de förslag somjag hitfills har framlagt och när det förslag till sänkning avmarginalskatterna för som budgetministern senare kommer att redovisahar genomförts. Enligt min mening är det bättre att motverka detta problemgenom att sänka den högre reduktionsfaktorn. Härigenom kommer den samlademarginaleffekten att bli lägre för alla hushåll som berörs av den högrereduktionen. Jag förordar alltså att inkomstgränserna behålls oförändrade menatt den högre reduktionsfaktorn sänks frän till . Det innebär attbidragen kommer att reduceras av inkomsten över följande gränser: förensamstående utan barn , för makar utan barn , förensamstående med barn . och för makar med barn över 41 000 kr.För hushåll med inkomst . reduceras bidraget av inkomstenöver denna gräns. Enligtgällande regler skall tillägg till den taxerade inkomsten bl. a. göras med 20%av den del av hushållets förmögenhet som överstiger . Dennaförmögenhetsgräns har varit oförändrad då den höjdesmed anledning av effekterna av allmänna fastighetstaxering. Avsiktenmed denna höjning var att neutralisera effekterna härav på bostadsbidragen. Denya taxeringsvärdena allmänna fastighetstaxering påverkarprövningen av bostadsbidragen för . Enligt min mening bör även dennagång effekterna på bostadsbidragen av de höjda taxeringsvärdena neutraliseras.Jag förordar atl en särskild regel införs med detta syfte. Innebördenav denna särregel bör vara att man vid beräkningen av förmögenhetens storlekskall bortse från värdet av den fastighet som den bidragssökande bor på ochfrån skulder för vilka säkerhet har lämnats i form av inteckningar i dennafastighet. Regeln bör gälla för egnahem. För bostadshus på jordbmksfastighetbör denna särregel avse värdet av bostadsbyggnaden och motsvarande andel av detotala låneskulder som belöper på fastigheten. Däremot bör hyresfastigheter,fritidshus och den del av jordbruksfastigheter som inte hänförs till bostadenbehandlas på samma sätt som andra fillgångar. Förmögenhelsgränsen bör medhänsyn till att fastighetsvärdet inte längre beaktas sänkas till 50000 kr.Enligt vad jag har inhämtat ligger det som jag nu har förordat väl i linje medde överväganden som har gjorts inom bostadsbidragskommittén. Som jag nämnde tidigare räknas vid inkomstprövningen av1982 års bostadsbidrag hälften av ett hushålls samlade studiemedel in i denbidragsgrundande inkomsten. Vid behandlingen av föregående års budgetproposi- fionanförde (1980/81:100 bil. 16, CU 1980/81:29, rskr 1980/ 81:244) attställningstagande till hur studiemedel skulle bedömas vid inkomstprövningen avbostadsbidrag fr. o. m. borde anstå till dess bostadsbidragskommitténsförslag förelåg. Som jag har anfört kpmmer kommitténs förslag inte attkunna läggas till grund för beslut om reglerna bostadsbidrag. Jagförordar därför att nuvarande regler om studiemedel t. v. behålls oförändrade. Deändringar i gällande regler som jag har förordat bör träda i kraft den 1 januari1983. Genomde ändringar som jag har förordat kommer de maximala bostadsbidragen för olikahushåll att uppgå till följande belopp. Maximaltutgående bostadsbidrag enligt de regler enligt fr. o. m. den 1januari 1982 Ensamstående utan barn Makarutan barn Hushåll med 1 barn Hushåll med 2 barn Hushåll med 3 barn Hushåll med4 barn Hushåll med 5 barn För varie ytterligare barn 3.5Ändrade regler för belåning av egnahem m. m. Denstatliga bostadslångivningen är uppbyggd kring bl. a. två nyckelbegrepp,nämligen låneunderlag och pantvärde. Låneunderlaget bildar utgångspunkt förberäkning av storleken på bostadslån och räntebidrag. Panlvärdel används för atlbestämma placeringen av bostadslånet i säker-helshänseende. Pantvärdet användsockså för att bedöma skäligheten i uppgivna produktionskostnader förbyggnadsprojektet. För att bostadslån skall kunna beviljas krävs att den totalaproduktionskostnaden, dvs. kostnaden för mark och byggnad, inte väsentligtöverstiger pantvärdet. Förberäkning av låneunderlag och pantvärde i fråga om bostadslån för nybyggnadanvänds en normaliserad produktionskostnadsvärdering saml tids- ochortskoefficienter. Kostnader för mark och för att ställa den i ordning förbebyggelse ingår därvid i låneunderlagel med särskilda belopp för tomt och gmndberedningsom länsbostadsnämnden fastställer för kommun eller del av en kommun.Byggkostnader i låneunderlaget beräknas med utgångspunkt i ett gmndbelopp perlägenhet som regeringen fastställer. Till gmndbeloppet får vissa tillägg görasmed belopp som föreskriver. Summan av grundbelopp ochtilläggsbelopp multipliceras med dels en ortskoefficient som bostadstyrelsenfastställer, dels en tidskoefficient spm regeringen fastställer. Prop.1981/82:124 25 koefficienternaanpassas låneunderlag och pantvärde till kostnadsskillnader mellan olikaregioner, främst i fråga om frakter och löner, och till den allmänna utveckhngenav byggkostnaderna. I årets budgetproposition (prop.1981/82:100 bil. 16 s. 53) förutskickade jag att jag skulle återkommabeträffande den allmänna utformningen av beräkningsmetoden i fråga om småhus.Jag vill dock först ta upp frågan om produktionskostnadsanpassad belåning avvissa småhus i syfte alt stimulera bostadsinvesteringarna i fråga om sådanahus. Sedanär 1980 kan i vissa fall även den fakfiska produktionskostnaden för ettbyggprojekt få utgöra underlag för bostadslån och räntebidrag. På våren 1980beslöt (prop. 1979/80:100 bil. 16, CU 1979/80:22, rskr 1979/80:240)om s. k. produktionskostnadsanpassad belåning för vissa bostadsprojekt. Ipropositionen anförde jag bl. a. att det fanns ett behov av att lösa vissaproblem i belåningssystemet, bl. a. problemen med överkostnaderna, och att en produkfionskostnadsbelåningkunde minska dem. Jag anförde också att en sådan belåning pä sikt kan ha engynnsam inverkan på kostnadsutvecklingen genom möjligheten att sfimulera enövergång till upphandling i konkurtens. Jag angav som ytterligare en fördel meden sådan metod att det blir en bättre anpassning av belåningen fill projektens varierandeutformning. Denår 1980 införda nya ordningen begränsades till de hustyper och besittningsformerdär överkostnaderna utgör de största problemen, dvs. Som en förutsättning för produkfionskostnadsbelåning enligtdenna ordning gäller att projektet upphandlas i konkurrens, vilket innebär attbyggnadsarbetena skall ulföras av entreprenör som har antagits efter anbud ochutan föregående förhandUng. I syfte atl stimulera bostadsinvesteringarna harstatsmakterna sedermera (prpp. 1980/ 81:194, CU 1980/81:40, rskr 1980/81:400) tempprärtinfört bl.a. produktionskostnadsbelåning även i fråga om hyres- och bostadsrätlshusdär byggnadsarbetena har upphandlats efter förhandling (förhandlingsupphandling)eller utförs av ägaren till mtirken (egenregibygge). Som fömtsättning försådan belåning i dessa fall gäller bl. a. atl preliminärt lånebeslut meddelasunder tiden och att byggnadsarbetena påbötjassenast . Iårets budgetproposition (prop. 1981/82:100 bil. 16 s. 27) har jag redovisatvissa uppgifter rörande bostadsbyggandet. Jag anförde bl. a. att antalet påbörjadelägenheter beräknades bli ca 44000 och att kommunernas uppgifterom långivningen på de s. k. kreditivlistorna pekar på att påbörjandet under år1982 kommer att bli lägre eller knappt 40000 lägenheter. I budgetpropositionenhar därför lagts fram förslag om en förlängning med av de temporärastimulansåtgärder för bostadsbyggandet som beslutade om medanledning av förslagen i prop. 1980/81:194. Införandetav produktionskostnadsbelåningen har haft stor betydelse för Prop.1981/82:124 26 Genom produktionskostnadsbelåningen har en befarad nedgång ifråga om nyproduktionen av hyres- och bostadsrättshus hejdats. Den minskning inyproduktionen som sker är i huvudsak hänförlig till egnahemsproduktionen.Antalet nyproducerade egnahem har minskat med i genomsnitt 5 000 underde tre . beräknas antalet påbörjade egnahem uppgå tillca 27000. Tillgängliga uppgifter tyder på att för kan antalet komma attbli endast 21 000-22000. Ettså lågt påbörjande kan enligt min mening inte accepteras. Jag har därförövervägt olika åtgärder i syfte att stimulera bostadsinvesteringarna även ifråga om egnahem och därvid funnit att flera skäl talar för att nu införa produktionskostnadsanpassadbelåning även vid nybyggnad av egnahem. Fömtom att en sådan belåning kan väntasbidra till att upprätthålla investeringarna i egnahem kan den också bidra angelägen sänkning av egnahemsägarens räntekostnader. Det höga räntelägethar nämligen medfört att överkostnaderna, trots egnahemsägarens rätt fill avdragför räntor på lån till sådana kostnader, har blivit mycket betungande. Dessutomkommer den aviserade marginalskattereformen och därmed sammanhängandebegränsning av avdragsrätten att göra del ännu svårare för många köpare avnyproducerade egnahem att klara höga överkostnader. Mot denna bakgmnd förordarjag att produklionskostnadsbelåning enligt i huvudsak de regler som beslöts år1980 för hyres- och bostadsrättshus införs även för nybyggnad av egnahem. Medhänsyn lill svårigheterna att kontrollera att upphandlingsförfarandel skerenligt gängse regler bör dock den nya ordningen inte omfatta s.k. styckebyggdasmåhus. För att stimulera byggandet av sådana hus bör, som jag strax skallåterkomma till, en annan ordning väljas. Vadjag nu har föreslagit innebär bl. a. följande. Produktionskostnadsbelåningtillämpas i fråga om sådana gmppbyggda småhus som upphandlas i konkurrens.Underlag för lån och räntebidrag blir i dessa fall i första hand de anbudsbaseradekostnaderna. I den mån anbudet inte avser alla kostnader, börlånemyndigheterna pröva skäligheten av och fastställa storleken på sådanauppgivna kostnader som bör få ingå i låneunderlagel och pantvärdet. Somexempel på sådana kostnader som normalt inte ingår i ett anbud kan nämnasbyggherrekostnader. Den föreslagna ordningen omfattar såväl kostnaderna föratt ställa i ordning marken för bebyggelse som kostnaderna för byggnaden.Däremot omfattas inte kostnaderna för rå-mark, kommunala avgifter o. dyl.Sådana kostnader bör prövas och belånas enhgt eljest gängse gmnder. Denföreslagna ordningen innebär också att den nuvarande spärten mot för högakostnader behålls. De anbudsbaserade kostnaderna med tillägg för skäligakostnader som inte ingår i anbudet kommer liksom i fråga om hyres- och bosladsrättshusatt jämföras med ett på sedvanligt sätt framräknal panlvärde. Om dessakostnader väsentligt överstiger det beräknade pantvärdet, får bostadslån intelämnas. Prop.1981/82:124 27 Dennya ordningen bör träda i kraft . För att undvika störningar iproduktionen fram till denna fidpunkt bör den nya ordningen dock fä tillämpasäven i ärenden i vilka preliminärt beslut om bostadslän har meddelats fr.o.m.dagen efter propositionens avlämnande till . Avvad jag har anfört i det föregående framgår att det temporärt har införts bl.a. produktipnskpstnadsbelåning vid nybyggnad av hyres- och bostadsrättshus därbyggnadsarbetena upphandlas efter förhandling eller utförs som egenregibygge.Som jag därvid nämnde har regeringen i årets budgetproposition föreslagit attden tid under vilken sådana projekt kan få produklionskostnadsbelåning förlängsmed . I syfte att sfimulera nyproduktionen av egnahem förordar jag attäven gmppbyggda egnahem, där byggnadsarbetena upphandlas efter förhandlingeller utförs som egenregibygge, ges produktionskostnadsanpassad belåning underen begränsad tid. För att få överensstämmelse med hyres- och bostadsrältshusenbör denna produktionskostnadsbelåning tillämpas i fråga om sådana hus för vilkaproducenten har fått preliminärt lånebeslul under liden efterpropositionens avlämnande och med . Som ytterligare fömtsättningbör gälla atl ansökan om preliminärt beslut inkommer till kommunensförmedlingsorgan före utgången av febmari 1983 och att byggnadsarbetena harpåbörjats . Jaghar i det föregående avvisat tanken på att införa produktionskostnadsanpassadbelåning för s. k. styckebyggda egnahem, dvs. hus där ägaren själv är byggherre.För dessa hus bör även i fortsättningen en normaliserad produktionskpstnadsvärderingligga gmnd för beräkningen av lån pch räntebidrag. Med hänsyn till behovetav ett ökat bostadsbyggande bör det dock även i fråga om sådana hus fillfälliglöppnas en möjlighet att gå utöver ett pä sedvanligt sätt beräknat läneunderlagoch pantvärde. Jag förordar därför att länsbostadsnämnderna ges möjlighet att, omdet genom anbudsbaserad upphandling av gmppbyggda småhus kan anses haetablerats en produktionskostnadsnivå som är högre än den som kan godtas medtillämpning av den normaliserade metoden, göra en relafiv anpassning avlåneunderlaget och pantvärdet för styckebyggda småhus till den högre nivån. Denföreslagna ordningen bör gälla som den av mig föreslagnatemporära produktionskostnadsbelåningen av gmppbyggda småhus därbyggnadsarbetena har upphandlats efter förhandling eller utförs i egen regi.Den föreslagna ordningen bör således gälla i fråga om hus där byggnadsarbetenahar påbörjats . För att få överensstämmelse med vadjag har förordat i fråga om de gmppbyggda småhusen bör spm ytterligareförutsättning gälla att ansökan pm lån har kommit in till förmedlingsorganetföre utgången av febmari 1983 samt att beslut om lån har meddelats senast den30 . Jagövergår nu till frågan om utformningen av metoden för den normaliseradeproduktionskostnadsvärderingen i fråga om småhus. 1981/82:124 28 Enhgtde av statsmakterna beslutade rikfiinjerna skall den normaliserade metoden bl.a. vara så utformad att den ger kostnadstäckning för ett välplanerat ochrationellt bedrivet byggnadsföretag. Metoden bör inle heller vara styrande påbebyggelsens och bostädernas utformning. Isamband med min behandling av byggadministrationsutredningens förslag i prop.1977/78:93 tog jag även upp vissa frågor beträffande den allmänna utformningenav beräkningsmetoden. Därvid anförde jag bl. a. att principen attbelåningsmetoden inte skall vara styrande på bebyggelsen alltjämt borde gällasom huvudregel. I fråga om belåningen av småhus framhöll jag dock att den bordeanpassas så att den gynnar byggandet av mindre småhus. Som ett av skälen härföråberopade jag önskemålet att även mindre hushåll och hushåll med begränsaderesurser skall kunna bo i egnahem. Jag uttalade också att det var angeläget attdet arbete som då hade påbörjat i syfte att förenklaberäkningsmetoden fortsatte. Det anförda lämnades utan erinran av (CU1977/78:28, rskr 1977/78:265). Iårets budgetproposiUon (prop. 1981/82:100 bil. 16) har regeringen bl. a. biträttett förslag av om att ersätta de nuvarande reglerna om den s.k.kostnadsgränsen för bostadslån, som avser nybyggnad av småhus, med regler om enytgräns. Vid mina överväganden om ytgränsen framhöll jag att både statsfinansiellaoch samhällsekonomiska skäl talar för alt det vidtas sådana åtgärder inom detstatliga bostadsfinansieringssysle-met som främjar byggandet av små ochenergisnåla småhus. Jag avvisade dock tanken på att införa en lägre ytgräns än180 m och framhöll att man i stället borde pröva åtgärder inombostadsstyrelsens belåningsmodell. Jag erinrade därvid om regeringens dånyligen lämnade uppdrag till styrelsen att belysa fömtsättningarna för attgenom förändringar inom ramen för nuvarande beräkningsmetod uppnå både en vissbesparing och ett premierande av små och energisnåla småhus. Bostadsstyrelsenhar i skrivelse redovisat sina överväganden. Avredovisningen framgår bl. a. att önskemålet att gynna mindre småhus belåningsmässigtvid en oförändrad total utgiftsnivå för staten inte är möjligt att tillgodosegenom ändringar i styrelsens beräkningsmetod på annat sätt än att försämrabelåningen i fråga om större småhus. Vidare framgår att en allmän besparing ifråga om utgifter för bostadslån och räntebidrag till småhus inte kanåstadkommas genom sådana ändringar utan atl den totala lånenivån sänks förflertalet av de småhus som omfattas av den i budgetpropositionen föreslagna ytgränsen180 m. Somjag har anfört i det föregående finns det ett starkt behov av att öka bostadsbyggandet.Jag ser det därför som olämpligt atl vidta sådana åtgärder som allmänt sänkerbelåningsnivån i fråga om småhus. Som styrelsen har framhållit finns det riskför att en sådan sänkning medför att byggandet av småhus minskar ytterligare.Detta gäller även om mitt förslag om produktionskpstnadsbelåning av egnahemgenomförs. Prop.1981/82:124 29 nadsbelåningenavses bli genomförd endast beträffande gmppbyggda småhus, där byggnadsarbetenaupphandlas i konkurrens. I alla andra fall av nybyggnad av småhus kommer även ifortsättningen underlaget för lån och räntebidrag i ett stort antal fall attberäknas genom en normaliserad produktionskostnadsvärdering. Jag är mot denna bakgmndinte beredd att tillstyrka sådana ändringar i nuvarande beräkningsmetod sommedför en mera generell sänkning av lånenivån för småhus. Däremotanser jag det vara angeläget att sådana ändringar vidtas i den normaliseradeberäkningsmetoden som främjar byggandet av små och energisnåla småhus. Det ärdärvid i första hand inom den del av metoden, som har ansvaretför, som ändringar behöver vidtas. Enligt vad jag har erfarit anser styrelsenatt metoden bör ändras så att belåningsnivån i systemet ökar för alla småhusupp fill 120 m bostadsyta och minskar för alla hus som är större. Jag harfunnit att en sådan ändring är väl ägnad att tillgodose behovet av en ändradinriktning i byggandet mot mindre småhus. En sådan ändring fömtsätter dockenligt vad jag har inhämtat att avsteg måste få göras inte bara från principenatt belåningsmetoden inte skall vara styrande på bebyggelsen och bostädernasutformning utan också från principen att metoden skall ge full kostnadstäckningi del särskilda fallet. Med hänsyn till det angelägna i att begränsa byggandetav stora småhus förprdar jag därför att i sammanhanget erfprderliga avsteg får görasäven från principen om full kostnadstäckning. Eftersom vad jag nu har förordatinnebär delvis nya riktlinjer för utformningen av den normaliseradeberäkningsmetoden bör godkännande inhämtas. 3.6Ändrade lånevillkor för paritets- och räntelån i fråga om egnahem År1975 övergavs det införda paritetslånesystemet till förmån fördet nuvarande systemet med bostadslån och räntebidrag. I samband därmedändrades också reglerna för betalning av ränta och amortering på,uteståendeparitetslån. Systemet med omfördelning av ränta och amortering på det statligalånet genom att en del av den årliga räntan på lånet lades till låneskuldenavskaffades. I stället infördes en ordning för omfördelning i fiden avräntebetalningar och amortering som baserar sig på att räntebidrag ges till endel av kapitalkostnaderna pä samtliga lån i fastigheten. Gällanderegler innebär i korthet att låntagarens årliga utgifter för ränta ochamortering på bottenlån jämförs med ett belopp spm beräknas med ledning av detursprungliga låneunderlaget för bostäder och en basannui-tet. Om beloppet ärlägre än den aktuella kapitalutgiften på underliggande kredit ges låntagarenett räntebidrag för mellanskillnaden. Dessutom ges räntebidrag förräntekostnaden på det statliga bostadslånet jämte skuldökningen. Är beloppethögre än kapitalkostnaderna på underliggande kredit, utgör mellanskillnadendet belopp som låntagaren skall betala som 1981/82:124 30 räntaoch amortering på bostadslånet, inkl. skuldökningen. I första hand betalasränta. Samtidigtmed aU paritetslånesystemet infördes öppnades en möjlighet för vissa äldrelåneformer till uppskjuten ränta och amortering. Ett särskilt ränteläninfördes. Räntelån ges för en del av låntagarens räntekostnader för statligabostadslån enligt bosladslånekungörelse (1962:537), egnahemslån eller tertiärlånoch för underliggande kredit. Räntelån ges dessutom till ägare av sådanabostadshus som har uppförts utan statliga lån, om ägaren har beviljatsräntebidrag enligt vissa äldre bestämmelser. Tillgmnd för räntelånet och dess återbetalning läggs ett räntelåneunder-lag som iprincip motsvarar det i låneärendet ursprungligen fastställda låneunderlagetför bostäder. Låntagarens ränteutgifter för de lån som ingår i räntelåneunderlagetjämförs sedan med ett belopp, det s. k. basräntebeloppet. Beloppet beräknas pågmndval av räntelåneunderlaget och ett procenttal, den s.k. basräntan. Ärlåntagarens ränteutgifter större än basräntebeloppet ges räntelån förmellanskillnaden. Vidare läggs i sådana fall upplupen ränta på tidigare beviljaderäntelån till räntelåneskulden. Någpn amortering på utestående räntelån skerinte i dessa fall. Först när basräntebeloppet är större än räntekostnadenskall låntagaren betala ränta och amortering på utestående räntelån. Ränta ochamortering betalas därvid med ett belopp som motsvarar skillnaden. Räntabetalas i första hand. Sedanår 1975 gäller dessutom att räntelån och skuldökning på räntelån som avser tidefter skall efterges och skrivas av. Från avskrivning undantasdock sådana belopp som motsvarar amorteringen på bostadslån eller motsvarandelån, om beloppet inte är ringa. Basannuitetenoch basräntan varierar i storlek beroende på husets ålder och upplåtelseform.Procentsatserna höjs med vissa procentenheter. Medanledning av förslag i prop. 1980/81:63 beslöt (CU 1980/81:7,rskr 1980/81:95) om vissa ändringar i reglerna för räntebidrag m. m. Försådana småhus som skall bebos av låntagaren - egnahem - och som har paritetslån ellerräntelån innebär beslutet atl basannuiteten - resp. basräntan - för vart ochett av åren 1981 -1983 skall höjas i stället för somtidigare . Bakpm beslutet låg behovet att begränsa statensutgifter för räntebidrag pch att omfördela en del av räntebidragen till nyproduktipnen. Vidmin behandling av frågan pm räntebidrag när paritets- eller räntelånet avseregnahem anförde jag bl. a. följande: "Effekternaav mitt förslag om höjd upptrappning av de garanterade kapitalkostnadsnivåernablir atl amorteringarna på sådana lån i de flesta fallen kommer alt påbörjasunder . Aft behålla den högre upptrappningstakt, spm jag harföreslagit, även efter utgången av skulle emellertid innebära alltförkraftiga kpstnadsökningar för länla- Prop.1981/82:124 31 garna,eftersom amorteringar till skillnad från räntor inte är avdragsgilla vidinkomsttaxeringen. bör enligt min mening upplrappningstaktenåtergå till sin nuvarande nivå, dvs. Sambandetmellan räntebidrag och tekniken för amortering gör att en total avveckling avräntebidragen vid utgången av kräver ytterligare överväganden.Regeringen torde få återkomma i denna fråga ." Jaghar mot denna bakgrund övervägt frågan om vilka regler för betalning av räntaoch amortering som bör gälla efter utgången av för sådana uteståendeparitets- och räntelån som avser egnahem. Även en återgång till en upptrappningmed kommer att innebära kraftiga ökningar av de årligaamorteringarna på dessa lån. Inom har tagits fram bl. a.följande exempel för alt belysa effekterna. Huset haruppförts med stöd av paritetslån och färdigställdes . I stadigt lån harutbetalats . Tillsammans med skuldökningen under fiden 1969-1974uppgick låneskulden fill bostadsverket vid ingången av till 31600 kr.Med nuvarande regler blir amorteringen för år . för att åretdärpå öka till . Som mest uppgåramorteringen till . Lånet kommer i detta fall att vara slutamorteratredan år 1988. I statligt lån har utbetalats 34600 kr.Tillsammans med skuldökningen uppgick låneskulden till bostadsverket den 1januari 1975 till . Med nuvarande regler blir amorteringen på lånet3000 kr. för att året därpå öka till . Som mest uppgår amorteringen till . Lånet kommer även idetta fall att vara slutbetalat . I paritetslån utbetalades . I dettafall har ingen skuldökning skett. Med nuvarande regler blir amorteringen pålånet . sjunker visserligenamorteringen till . beroende på att bottenlånet konverteras, mendärefter stiger den årliga amorteringen igen för att som mest uppgå till 6600kr. Lånet kommer i detta fall att vara slutamorterat .