prop · G503102 · 1981-12-31 00:00:00 — Möjligheterna all fidigtsamordna och samlokalisera staber, ulbild-ningsfunktioner och förvaltningar bördärför las lill vara. Utskottetanser vidare att en generell uppdelning av den organisationen i enhetersom är ensidigt bundna tUl endera flottan eller kustartilleriet i många faUinnebär att marinens totala resurser inle utnyttjas på bästa sätt. Den ökadesamordning som eftersträvas i överbefälhavarens plan är därför enligtulskollels mening lämplig. Arbetsutskottetansluter sig i allt väsenfiigt lill överbefälhavarens förslag till organisationsändringarinom flottan. Denförändring av utbildningssystemet inom flottan som fortlöpande skall genomförasunder mitten av 1980-talel bedömer utskottet vara positiv från bl.a.värnpliklssocial synpunkt. Anlalel omslalioneringar under grundulbUdningen förde värnpliktiga kan begränsas. Utskottet biträder därför förslaget alt avvecklaelablissementet i . Omfördelningen av personal från stabs-och förvaltningstjänst till utbildningsverksamhet vid förbanden anserutskottet vara en riklig åtgärd. Utskottetbiträder även förslaget all avveckla () verksamhet i NäsbyPark och all organisera sjökrigshögskolan (SKHS) i (kommun).Utskottet har övervägt en lokalisering av denna skola till . Deltaleder enligl vad utskottet har inhämtat lill svårigheter förutbildningsverksamheten och till kostnadsökningar för försvaret. Med hänsynlill konsekvenserna för försvaret och all tillskollel av antaletsysselsättningstillfällen blir begränsat anser utskoUet all en lokaliseringtill sammantaget är mindre lämplig. Ifråga om kustartilleriet anser utskottet i motsats lill överbefälhavaren attNortlands kustartUleriregemenle (KA 5) i skall behål- 1981/82:102 Bilaga2 Försvarsdepartementet 73 las.EnUgt utskottets mening bör del alternativ tiU en avveckling av KA 5 somöverbefälhavaren har redovisat i huvudsak ligga fill grund för utformningen avfredsorganisalionen inom marinen. Ulskollet föreslår att gmndutbildningen vidVästkustens mUitärkommando med Älvsborgs kustartUleriregemenle (MKV/KA4) iGöteborg reduceras i större utsträckning än vad överbefälhavaren har föreslagitoch begränsas till främst radar- och minutbildning samt att Älvsborgskustarfilleriregemente (KA 4) upphör som en del av myndigheten /KA4. Utskottetföreslår dämtöver - av bl. a. regionalpolitiska skäl - alt marinensofficershögskola i och huvuddelen av marinens sjukvårdsskola flyttastUl . Flyttningen av officershögskolan liU underlättarenligt ulskollels mening en integrering av marinens officersutbildning. Västravärnpliktskontoret vid och den del av MKV/KA4:s slabs-ochförvaltningsorganisation som f. n. är lokaliserad lill Nya Varvet börlokaliseras till Västerberget. Utskottet ansluter sig även till överbefälhavarensförslag att starkt begränsa marinens verksamhet i Skredsvik. Reduceringeni ger i sig inle kostnadsbesparingar av samma omfattning som ennedläggning av . Utskottet är emellertid angelägel om alt understryka altdet mål för personalreduceringar och kostnadsminskningar inom marinen somligger till gmnd för överbefälhavarens planering inle sänks. Ytterligarerationaliseringsålgärder måste därför vidtas vid marinens övriga myndigheterför att del totala besparingsmålet skall kunna förverkligas. Utskottetbiträder överbefälhavarens förslag att slå samman Sydkustens örlogsbas medKarlskrona örlogsskolor till en myndighet. Vidare bUräder utskottet förslagetalt slå samman Stockholms kustartilleriförsvar (SK) med VaxholmskustartUleriregemenle (KAl) lill en myndighet. Eftersom utskottet avvisar ennedläggning av 5, är en utökning av utbUdningsvo-lymen på KAl, somöverbefälhavarens förslag medför, inte nödvändig. Utskottet bedömer det därför möjligtatt åstadkomma ytterligare besparingar inom marinens organisafion påostkusten. mening kan inle några myndigheter undantas från rationaliseringsåtgärder.En viss personalminskning måste därför godtas även vid Härnösands kustartUleriregemenle(NK/KA 5) för all det samlade besparingsmålet inom marinen skall uppnås. Deregionala konsekvenserna blir emellertid av väsentligt mindre omfattning ängenom en nedläggning av regementet. Överbefälhavarenanser inte att någon flygflottilj utöver flygflottilj () bördras in /83 - 1991/92. Han föreslår däremot att BråvallaflygfloUiljs delachemenl i Malmslält (F 13 M) och Flygvapnets Södertörnsskolor(F 18) dras in. Vidare bör flygvapnet lämna 1981/82:102 Bilaga 2 Försvarsdepartementet 74 dekvarvarande anläggningarna vid f d. flygflottilj (F 11) iNyköping och f. d. flygflottilj (F12) i . Utskottetulgår ifrån all tolv jaktdivisioner behålls i flygvapnets krigs-ochfredsorganisalion fill slutet av 1980-lalel och all elva behålls i första handlUl millen av 1990-talel. Utskottet erinrar om all sambandet mellan antaletdivisioner och anlalel flottiljer är myckel starkt. Delta lalar för att t. v.behålla nio flygflottiljer, eftersom det ger handlingsfrihet all slutligtbestämma flygvapnets organisation på 1990-lalel. Någon flygflottilj utöver F 1bör därför inle avvecklas /83 - 1991/92. Beträffandeförslaget att dra in F13M anser utskottet att starka skäl talar för attavveckla flygvapnets verksamhet på Malmslält. Utskottet biträder såledesöverbefälhavarens förslag. Eftersom avvecklingen av detachementet kan skesuccessivt under läng lid, bedöms de negativa effekterna för såväl kommun somberörd personal bli relafivt begränsade. Enliglvad utskottet har inhämtat överväger överbefälhavaren inom ramen för sinhelikoplemlredning all lokalisera viss helikoplerverksamhet till Malmslält.Utskotlel utesluter inte att en sådan lokalisering kan vara lämplig. Ettslufiigt ställningstagande lill hur flygfältet och övriga anläggningar iMalmslält i framliden skall utnyttjas bör därför anstå till dess att del finnselt ökat beslutsunderlag. Utskotlelkonstaterar att chefen för flygvapnet måste uppnå de besparingar som fordrasgenom all avveckla Flygvapnets Södertörnsskolor (F 18) i . Ettalternativ lill detta är att lägga ned en flygflottilj. Denna flygflottilj blirdå med stor sannolikhet Västgöta flygflottilj (F6) i . En sådanlösning skulle få stora regionala konsekvenser. Enligt utskottet skulle deltaockså innebära alt en oproportionelll stor del av flygvapnets fredsorganisalionlas i anspråk för skolverksamhet. Därför biträder utskottet överbefälhavarensförslag all lägga ner i . UtskoUeterinrar i sammanhanget om att anläggningarna vid i är i gottskick. Del kan därför vara lämpligt att överväga möjligheterna att lUlTullinge lokalisera annan försvarsverksamhet som av olika skäl måste vara kvari . Strävan borde därvid vara all lämna andra anläggningar iStockholm. Överbefälhavaren har belyst denna möjlighet men funnit att mark ochbyggnader i inte på ett rationellt sätt kan utnyttjas av försvaret. Omförsvarsmakten ensam skaU belastas med driftkostnaderna för elablissementetblir en sådan lösning olönsam. Med hänsyn tiU den inomregionala prioriteringeni , elablis-semenlels goda skick m. m. anser emellertid utskottetatt möjligheten att använda området även för civU verksamhet bör utredas så allde fasta kostnaderna kan fördelas på flera myndigheter. Utskottetbiträder överbefälhavarens förslag att lämna elablissemenlen vid f d.Fll och F12 och alt de baslroppar som finns där avvecklas. Därigenom kan inleoväsentliga kostnadsbesparingar uppnås. Utskottet anser det angeläget altförsvarets faslighetsnämnd slutför utredningarna om den framtidaanvändningen av marken och byggnaderna. 1981/82:102 Bilaga 2 Försvarsdepartementet 75 Somtidigare har redovisats delar försvarskommitlé arbetsutskottetsuppfattning att fredsorganisationen mäsle reduceras. Kommittén ställer sig iprincip bakom de förslag som arbelsulskotlet har lagt fram och som redovisas iulskollels slutrapport men lar inle ställning i alla enskildheter. Enligt vad som redovisatsför kommittén blir del betydande avgångar bland värnpliktiga som rycker in viden sen tidpunkt. Dessutom ökar de sociala och ekonomiska problemen för devärnpliktiga som har denna sena inryckningslidpunkl. Kommittén anser allplaneringen bör ändras för all minska dessa problem. Kommittén bedömer all delvid den slutliga prövningen av hur de fredsorganisaloriska förändringarna skaUgenomföras bör övervägas om ell eller elt par av de lill nedläggning föreslagnaförbanden kan behållas t. v. Överbefälhavaren bör redovisa ellbeslutsunderlag med denna på värnpliklssociala grunder fastlagda inriktning.Kommittén erinrar i sammanhanget om den möjlighet som finns alt av arbetsmarknadsskälöka inkallelserna fill värnpliktsulbildning. alt den delar utskottets mening all en kommittésnarast bör fillkallas med uppgift all utreda möjligheterna lill sammanslagningav de nuvarande gemensamma myndighelerna inom huvudprogram 5 i syfte att nåhögre rationalitet i verksamheten. Försvarskommitlén finnerall förslagen i olika avseenden kommer att få stor betydelse för behovet avanställd personal och är medveten om all medelåldern bland arméns yrkesofficerarekommer alt öka. Kommittén kan t. v. godta nackdelarna för arménskrigsorganisafion. Överbefälhavarens syn på en vidgning av möjligheterna attutnyttja reserv- och värnplik-tigl befäl för frivUlig tjänstgöring kan vara enlämplig grund för fortsalla överväganden och åtgärder i avsikt alt lösaåldersproblemet inom armén. Från kommitténs sida ärutgångspunkten all nödvändiga personalreduceringar skall gmndas på naturligavgång i förening med en aktiv och effekfiv omplaceringsverksamhel. Kommitténvill emellertid inle helt utesluta att del kan bli nödvändigt med uppsägningari vissa fall, om de beräknade besparingarna skall komma till slånd. Överbefälhavarenerinrar om att kostnaderna för fredsorganisationen och driften av denna har tagiti anspråk en allt störte andel av försvarsulgiftema. I sin programplanredovisar han ett stort anlal besparingsåtgärder som /83 -1991/92 skall minska kostnaderna med sammanlagt 7900 milj.kr., varav ca 2400milj.kr. /83 - 1986/87. Hans förslag lUl del militäraförsvarels utveckling och utformning bygger på alt de angivna besparingarna kanuppnås i sin helhet. Även försvarskommitlén har uppfattningen att minst såmyckel måste sparas . Kommittén har vid sin avväg- 1981/82:102 Bilaga 2 Försvarsdepartementet 76 ningmellan de olika totalförsvarsgrenarna samt i sina överväganden och förslag lillgmndläggande inriktning av det militära försvarels utformning räknat med altden angivna besparingen kan uppnås. Jag vill erinra om all försvarsmaktenspersonal har minskal med ca 6000 anställda under 1970-lalet. De resurser somhärigenom frigjorts har främst använts för materielanskaffning och för attförbättra utbildningen. EnUgtmin mening måste en så stor andel som möjligt av försvarsulgiftema disponerasför åtgärder som ger effekt i krigsorganisationen. Denrationaliseringsverksamhel som har pågått sedan lång lid måste fortsätta. Detär nödvändigt alt ta till vara de möjligheter som finns liU kostnadsminskningarinom fredsorganisalionen för alt den kvalitativa utveckling av det militäraförsvarels krigsorganisation som jag har förordat skall gå all förverkliga. Deninriktning och omfattning av besparingsarbetel som försvarskommitlén haruttalat sig för bör därför i huvudsak ligga lill grund för den fortsattaplaneringen. Jag anser alt ca 2400 milj.kr. i besparingar måste åstadkommasunder perioden /83 - 1986/87. Besparingarnaär i stort sett av två slag. Genom att vidta rationaliseringar,samordningsåtgärder och andra åtgärder räknar överbefälhavaren med attkostnaderna för fredsdriften kan minskas med ca 5500 milj.kr. Detta förutsätter en omfattande minskning av antalet anställdavid försvarels samtliga myndigheter. Härutöver räknar överbefälhavaren med altåterstående besparingar kan åstadkommas genom alt dra infredsförband och avveckla mark och byggnader. har vid en granskning av överbefälhavarens plan pekatpå all det är nödvändigt all planera in yllerligare besparingsåtgärder för attdel skall vara realisfiskt all nå det angivna totala besparingsmålet. måste man finna yllerligare besparingsmöjligheter undertioårsperioden motsvarande 500 - 700 milj. kr. (prisläge ).Försvarskommilléns arbetsutskott anser för sin del all åtgärder måste vidtassom ger yllerligare besparingar /83- 1991/92 på 800-1000milj.kr., om del tolala besparingsmålet skall kunna uppnås. Försvarskommitténansluter sig i stort fill uppbyggnaden, omfattningen och inriktningen av debesparingar som enligt överbefälhavaren måste genomföras. Jag delarförsvarskommitténs uppfattning. Överbefälhavarens plan bör därför i stortligga lill grund för del fortsalla besparingsarbetet. Liksom försvarskommitlénärjag inte beredd att nu la ställning fill alla enskildheter när del gällerralionaliseringsprojekl och förslag lill samordningsåtgärder.Överbefälhavarens förslag fill sådana åtgärder kan enligt min mening i alltväsentligt ligga lill grund för den fortsatta planeringen. Jag viU dock erinraom vad försvarels rationaliseringsinsfilul och arbetsutskottet har anfört ombehovet av ytterligare besparingar. Jagvill i delta sammanhang anmäla all chefen för armén har föreslagit regeringenalt pågående utvecklingsarbete med decentraliserad produk- 1981/82:102 Bilaga2 Försvarsdepartementet 77 tionsledningfår utvidgas till att omfatta sammanslagning av förband inom garnisoner. Förslagetinnebär besparingar i fredsorganisationen. Frågan om sammanslagning avmyndigheter i garnison bereds f. n. i . Jag är inte nu beredd allla slutlig ställning till denna fråga men delar överbefälhavarens och chefensför armén uppfattning all möjliga besparingar genom ökad samordning inomgarnison måste tas till vara. Jag går därmed över tUlatt behandla de mer omfattande organisationsförändringar som överbefälhavarenoch försvarskommitlén har föreslagit. Jagberör först åtgärderna inom huvudprogrammen 4 Operaliv ledning m. m. och 5Gemensamma myndigheter m. m. innan jag går över till försvarsgrenarna. Jag vill inledningsviserinra om all huvudprogrammet Operaliv ledning m. m. f. n. omfattar ca 2300anställda vid försvarsstaben, militärområdes-staberna med förvaltningar samtGotlands mUitärkommando med stab och förvaltningar. Vid myndigheterna inomhuvudprogrammet Gemensamma myndigheter m. m. finns f. n. drygl 6800 anställda.Mindre än hälften av de anstäUda inom de bägge huvudprogrammen är verksamma iStockholmsområdet. Inomhuvudprogrammet Gemensamma myndigheter m. m. har överbefälhavaren föreslagitall antalet anställda minskas med drygl 1 500 fill /92.Försvarskommilléns arbetsutskott anser all en kraftigare minskning bör kunnagenomföras under periodens senare del än vad överbefälhavaren har föreslagU.Utskottet har emellertid inle disponerat ett tillräckligt genomarbetatunderlag för all nu föreslå personalminskningar som går utöver dem somöverbefälhavaren har förordat. Försvarskommitténdelar arbetsutskottels mening alt en kommkté bör tillsättas för allutreda möjligheterna lill en samordning och sammanslagning av vissamyndigheter för all på så säll nå en större rationalitet i verksamheten. I avvaktanpå detta underlag föreslår försvarskommitlén att överbefälhavarens förslagläggs till grund för de berörda myndigheternas planering. Flertalet myndigheter inomhuvudprogrammet har av statsmakterna ålagts att minska sin personal. I vissafall är kravet på reduceringar betydande. Jag anser dock att del är nödvändigtatt ytterligare överväga möjligheterna att minska antalet anstäUda och därmedbegränsa kostnaderna. Alla möjligheter all åstadkomma besparingar måste taslill vara. Härvid behövs en mer samlad syn på myndigheternas uppgifter m. m. ånvad som varit möjligt all åstadkomma under del besparingsarbele som hiltillsmest har inriktats på varje myndighel för sig. Del är angelägel all övrigiutredningsarbete som berör de aktuella myndigheternas organisation och uppgiftersamordnas. Jag ansluter mig till kommitténs uppfattning all man bör pröva attminska personalen inom huvudprogram 5 Gemensamma myndigheter m.m. i störteomfattning än vad överbefälhavaren har föreslagit. 1981/82:102 Bilaga 2 Försvarsdepartementet 78 Möjligheterna all uppnå detta genom en ytteriigaresamordning meUan myndigheterna inom huvudprogram 5 och mellan dessa myndigheteroch myndigheter utanför försvaret bör därvid särskill övervägas.Försvars-kommitténs förslag att låta en särskild kommitté se över möjligheternalUl en sådan samordning kan enligt min mening vara en lämplig åtgärd. Jag avserdärför återkomma lill regeringen med förslag i ärendet för all få underlaginför nästa försvarsbeslut. En utredning av det slag somjag har berört blir relativttidskrävande. I avvaktan på att ell sådant vidgat beslutsunderiag föreliggerbör överbefälhavarens förslag i denna del i stort ligga fill gmnd förinriktningen av och personalreduceringarna inom huvudprogrammet Gemensammamyndigheter m. m. Del mål för personalminskningarna som bör gälla för deaktueUa myndighelerna framgår av följande sammanställning. Myndighet Högsta anlal Högsta antal Högsta anlal Minsk- anställda anställda anställda ning (personår) (personår) (personår) t. o. m 1981/82 1986/87 1991/92 1991/92 ' Avser anslaget . (exkl.personal vid förvaltningens forskningsenhet). Inkl.personal vid förvaltningskontoret vid huvudavdelningen i . ' Avseranslaget F 5. Gemensam försvarsforskning (inkl. personal vid fortifikationsförvaltningensforskningsenhet). "Inkl. för marinens värnpliklskonlor. ' Exkl.försvarels radioanstalt, försvarets gymnasieskola och försvarels läromedelscentral. Jag vUl i sammanhanget något beröra den av mig förordadepersonalminskningen vid försvarels materielverk. har den 12 november1981 beslutat om ny organisation för försvarels materielverk (prop. 1980/81:199, FöU 1981/82:5, rskr 21). Riksdagsbeslutet anger aU planeringen skall utgåfrån all försvarels materielverk bör omfatta högst 2650 årsanslällda.Härvid har hänsyn inle lagils lill de förslag som mUitäraflygindustrikommillé lämnat och inle heUer fill förslag avgivna av 1980 årsunderhållsutredning. Prop.1981/82:102 Bilaga 2 Försvarsdepartementet 79 1979års militära flygindustrikommillé föreslår ytterligare personalminskningar om200 - 250 anställda, vilka förutsätts kunna genomföras på huvudavdelningen förflygmateriel inom enheterna för provning och granskning, underhåll saml inomflygplanavdelningen. Även un-derhållsulredning anser vissapersonalreduklioner möjliga. 1978års försvarskommiltés arbetsutskott för fredsorganisaloriska frågor föreslår ensärskild utredning för alt se över provningsfunktionen. Regeringen har den 21januari 1982 tillkallat en särskild utredare för all överväga och lämnaförslag lill framtida inriktning av försvarels provnings- ochförsöksverksamhet. Motbakgmnd av vad jag här har anfört delar jag överbefälhavarens förslag attplaneringsinriktningen för bör vara 2 470 /92. Inomhuvudprogrammet Operativ ledning m. m. föreslår överbefälhavaren allkostnaderna begränsas genom att antalet anställda minskas med knappt 400 inomden centrala och högre regionala ledningen samt genom rationaliseringar inommilitärområdenas förrådsorganisalion. Anlalel militärområden bör enligt hansmening även fortsättningsvis vara sex. Kommitténs arbetsutskott accepterar denföreslagna inriktningen men tillägger att de ytterligare kostnadsminskningarsom en minskning av antalet militärområden möjliggör bör las till vara.Utskottet föreslär sålunda att Bergslagens militärområde och civilområde drasin . DeUa beräknas ge ytterUgare ca 40 milj.kr. i besparingar fram lillår 1992. anser all en minskning av antaletmUitärområdesstaber inte innebär några avgörande operativa nackdelar. Jagvill inledningsvis erinra om alt (prop. 1979/80:135,FöU 15, rskr 318) har beslutat om den högre regionala ledningens organisation.Beslutet innebär alt antalet miUtär- och civilområden skall vara oförändrat.Till gmnd för regeringens proposition och beslut lågförsvarsmaktens ledningsutrednings överväganden och förslag om den högreregionala ledningen (SOU 1978:77). Medhänsyn lUl de civila delarna av totalförsvaret finns det enligl min mening skälbåde för och emot att dra in Bergslagens militär- och civilområde. Nackdelarnaför den operativa planläggningen bör dock jämföras med de fördelar i form avbättre anpassning till samhälls- och näringsUvs-stmktur samt vissatotalförsvarsmyndigheters regionala indelning, som en indragning av BergslagenscivUområde innebär. För all dessa fördelar skall uppnås bör län förasfill Östra civilområdel. Jag anser all de avgörande faktorerna i denna fråga ärdet militära försvarets operativa krav samt besparingsmöjligheterna. Enliglmin mening är behovel av besparingar störte nu än när fattade sittbeslut vid 1979/. Liksom arbetsutskottet anser jag all del ärnödvändigt alt ta fill vara alla möjligheter all begränsa kostnaderna förledning och förbandsverksamhet också inom huvudpro- 1981/82:102 Bilaga2 Försvarsdepartementet 80 grammetOperafiv ledning m. m. Jag är medveten om all elt färre anlal mUitär- ochcivilområden får vissa konsekvenser för ledningsförmågan. Eftersom jag avserförorda indragning av ell anlal förband, kommer dock antalet mobiUserings-,förvaltnings- och ulbUdningsmyndigheler som är underställda mililärbefälhavarnaall reduceras. Belastningen på den högre regionala ledningsnivån i fred kommerdärigenom att minska något. Jag bedömer del utifrån denna utgångspunkt möjligtatt dra in ett militärområde. Några avgörande negativa operativa konsekvenseruppkommer enligl min mening inle heUer. Besparingsskäl lalar starkt förindragning av ell militär- och civilområde. Jagförordar således all regeringen föreslår alt dess tidigare beslut omantalet militär- och civilområden upphävs och all Bergslagens militärområde ochcivilområde ulgår ur organisationen . Jag kan i övrigt ansluta mig tillöverbefälhavarens förslag lill besparingsåtgärder inom huvudprogrammet.Minskningen av antalet anställda bör dock vara störte än de knappt 400 somöverbefälhavaren har räknat med. Jaggår därmed över lill all behandla frägorna om all minska fredsorganisationenpå lokal nivå inom försvarsgrenarna, dvs. dra in fredsförband och avveckla markoch byggnader. Derationaliseringar och övriga åtgärder som enligt överbefälhavarens plan minskarkostnaderna med ca 5500 milj. kr. /83-1991/92 är intetillräckliga för att skapa erforderligt ekonomiskt utrymme alt upprätthållaberedskap, anskaffa materiel och ulbUda personal i den omfattning och inom deekonomiska ramar som han har planerat efter. Därför blir det enligtöverbefälhavaren nödvändigt all göra betydande minskningar ifredsorganisalionen genom all dra in fredsförband. Delta är nödvändigt även avden orsaken all värnpliklskullarna minskar pä lång sikt. Indragningarna avfredsförband beräknar överbefälhavaren skall minska driftkostnaderna medsammanlagt ca 2400 milj. kr. /831991/92. Försvarskommitléndelar överbefälhavarens uppfattning att fredsorganisalionen måste minskas. Kommitténsarbelsutskoll erinrar om all del finns elt betydande överskott påutbildningsplatser och konstaterar alt detta kommer alt Ugga på i huvudsaksamma nivå fram lill millen av 1990-lalel, när överskottet snabbi ökar tillföljd av all färre värnplikfiga skall gmndutbildas. Detta förhållande är, vidsidan av kravet på kostnadsminskningar, huvudorsaken till de indragningar somföreslås. Enliglmin mening är del nödvändigt all i huvudsak de besparingar som överbefälhavarenoch försvarskommitlén har räknat med verkligen kommer lill slånd. Del ärdärför av besparingsskäl nödvändigt alt göra betydande ingrepp ifredsorganisalionen. Jag vill betona att del blir nödvändigt att vidta myckelomfattande rationaliseringsålgärder och personalminskningar även på förbandoch orter som inle är direkt berörda av de nu aktuella indragningarna. 1981/82:102 Bilaga2 Försvarsdepartementet 81 FörsvarskommitlénframhåUer alt en av utgångspunkterna för de fredsorganisaloriska förslagen äratt fä elt jämnt utnyttjande av utbildningsresurserna. Förändringarna ivärnpliktskullarnas storlek möts genom all fler värnpliktigas gmndulbildningmåste uppskjutas under en övergångslid.