prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — Jaghemställer att regeringen föreslår all lill Bidrag tUl samisk kultur /83 anvisa elt anslag av . Visningsersättning åt bild- och formkonstnärer 1982/83 Nytt anslag (förslag) 14726000 Frågan omersättning lill konstnärerna för all verk som är ikonstnärens ägo visas offentligt (visningsersältning) behandlades i prop.1975/76:135 om den statliga kulturpolitiken 3. Där konstaterades, all förslag om att införa elt syslem medvisningsersältning förts fram från olika håll. Systemet skulle komma all ha vissa likheter med biblioteksersätl-ningen. Staten skulle sålunda lill en fond avsälla medel som skulle utgöra ersättning för nyttjande av verk som konstnärernahar sålt fill offentliga organ och institulioner. Bildkonstnärerna skullesjälva ha det avgörande inflytandet över fondens användning. I propositionenframhölls vidare att flera svårigheter av praktisk natur var förknippade medförslaget och all någraberäkningsmetoder som bedömts genomförbara inte hade redovisats. Inget hinderfanns emellertid mol all tillmötesgå bildkonstnärernas krav genom all i andra former ställa medel lillförfogande. De riktlinjer för fördelningenav bidrag till konstnärer somdärefter presenterades i propositionen innebar bl.a. aft konstnärernatillförsäkrades samma inflytande övermedelsfördelningen som om en särskild fond hade skapats. Vid riksdagensbehandling av propositionen på denna punkt (KrU 1975/ 76:35, rskr1975/76:335) framhölls all de praktiska svårigheterna att konstruera ett syslemför visningsersättning uppenbarligen var myckel stora och all del torde blinödvändigt med ett omfattande och svårbemästrat redovisningssystem även om ersättningen inte gjordes individuell utan tillfördes konslnärskolleklivel som helhet.Riksdagen fann del önskvärt all frågan om visningsersältning studeradesingående i syfte all så snart som möjligtklarlägga möjligheterna att konstruera ell system som ger bild-konslnärerna ersättning för all verk som inlelängre är i upphovsmannens ägo visasoffentligt. I arbetet med denna fråga borde dess samband med konstnärernasupphovsrätt och lörhandlingsrält beaktas. Med stöd avregeringens bemyndigande tillkallade jag en särskildutredare' (U 1977:08) med uppgift att klarlägga möjligheterna att konstrueraett system som ger bildkonstnärerna ersättning för att verk som inle längre äri upphovsmannens ägo visas offentligt. Prop.1981/82:100 Bilaga 12 25 Utredaren haravlämnat betänkandet (Ds U 1981:3) Visningsersältning åt bildkonstnärer. Utredningen hargenomfört en undersökning av del nuvarande konst-beståndet. Utredningenhar därvid tillfrågat 52 museer, samtliga kommuner och landstingskommuner saml om deras innehav av måleri, skulptur, teckning, grafik, brukskonstoch fotografi. Det totala innehavetpå grund av förvärv utgjorde enligl undersökningen ca 640000 verk. Undersökningen omfattade ocksåförvärven under åren 1976-1978.Antalet sådana förvärv uppgick lill ca 66000. Om fotografierna räknas bort,uppgick innehavet lill ca 400000 ochförvärven de sistnämnda åren lill ca 60000. Sistnämnda siffra innebär således attdel åriiga antalet förvärv - utom fotografierna - uppgick till ca 20000. Enligl utredningensmening bör visningsersältning omfatta konstverk som förvärvas av staten, kommunerna ochlandstingskommunerna samt vissamuseer. För att ett systemmed visningsersältning skall ge full rättvisa ät varje konstverk - ell"perfekt" syslem - måste en rad omständigheter beaktas. Sålunda krävs enligtutredningen att man i fråga om nägra hundratusen konstverk fortlöpande gör noteringarom var och hur ofta verken visas. Detta skulle förutsätta ett omfattande registrerings- ochrapporteringsar-bele. Utredningen finner därför aft del inle är möjligt all föreslå ellersättningssystemsom grundar sig på vad som faktiskt visas offentligt. Utredningen harkommit fram lill all ersättningen bör beräknas enligl elt starkt förenklatsyslem, huvudsakligen byggt pä förvärvet av konst. De förenklingar som ett sådant system måste inrymma innebär bl.a. att man, för att vara heltkorrekt, snarare borde tala om visningsrättser-sällning änvisningsersältning. Utredningen anseratt ett system med visningsersättning bör - med undanlag av fotografier - omfatta samma kategorier avkonstverk som i den av utredningengenomförda undersökningen. Vidare är det enligt utredningen tillräckligt allverket anskaffats av stat, kommun eller landstingskommun eller till vissamuseer för att beräkning av ersättning skall ske. En annan förutsättning är attverkets upphovsman är svensk medborgareeller stadigvarande bosatt i samt att hans upphovsrätt gäller vidanskaffningslillfället. Frän nu angivnautgångspunkter presenterar utredningen en flerårsmo-dell och en engångsmodell,båda med tre varianter, för beräkning av visningsersältning. Samtliga varianterinnebär att ersättningen utgår kollektivtlill hela konstnärskåren. Utredningenförordar införande möjligt av ett system med visningsersättning ålbildkonstnärer. Vid val av system anser utredningen engångsmodellen vara att föredra och dånärmast en variant som avser viss procentav inköpspriset (försäkringsvärdet). Prop.1981/82:100 Bilaga 12 26 Enligl utredningenbör de medel som utgår som visningsersältning tillföras en särskildfond, . bör enligl utredningen överta den del av den nuvarande konstnärsnämndens verksamhet som avser bild- ochformkonstnärer. Styrelsen föreslås bestå av ordförande och lio andraledamöter. Ordföranden och tre andraledamöter utses av regeringen. Övriga ledamöter utses av och Föreningen och industriformgivare. Del bör ankomma påstyrelsen för bildkonslnärsfonden all bestämma principerna för hur medlen skall fördelas. Efter remiss haryttranden över betänkandet avgivils av justifiekanslern, statistiskacentralbyrån (SCB), , postverket, kammarkollegiet,statskontoret, riksrevisionsverkel (RRV), , ,konstnärsnämnden, , styrelsen för , för de fria konsterna, statens konstmuseer, nämndenför utställningar av svensk konst i utlandet(NUNSKU), universitets- och högskoleämbetet (UHÄ), (), upphovsrätlsulredningen (Ju 1976:02), kullurskatlekommitlén (B 1979:15),. ,Länsmuseernas samarbetsråd, , , ,kultur- och fritidsnämnd, , museum.Svenska arbetsgivareföreningen(), i (LO), (),Centralorganisationen /SR, Konstnärligaoch litterära yrkesutövares samarbetsnämnd (KLYS), (), FöreningenSveriges konsthantverkare ochinduslriformgivare (), (SFFot), FöreningenSvenska tecknare (), Konstnärernas allmänna fackförbund (KAF), Fotograficenlrum, Föreningen form, (), . och (). UHÄ har bifogatyttranden från i , ochkonsthögskolan saml från rektorn . Flertalet remissinstanser uttrycker sintillfredsställelse över att frågan omvisningsersältning blivit föremål för utredning och pekar på den psykologiska och principiella betydelse förkonstnärerna som en övergång från bidraglill ersättning har. Ävenremissinstanser som är negativa lill utredningensolika förslag är med några undanlag principiellt positiva lill attvisningsersältning utgår. 1981/82:100 Bilaga 12 27 Statskontoret framhålleratt förslagen bygger på den förutsättningen att staten helt svarar för den följdkostnadsom uppkommer genom kommunala och landstingskommunala inköp av konst.Statskontoret avstyrker därför att frägan om visningsersättning löses nu enligtde - i sig kostnadsdrivande - modeller som utredningen lagt fram. Liknandesynpunkter framförs av RRV. Svenska kommunförbundetär tveksamt till det nya principiella synsättet och framhåller all när enkommun inköpt konstverk lill offentliga lokaler förefaller del naturligt attäven rätt lill visning ingått i förutsättningarna för förvärvet. Enligl en rad instanser,bl.a. , statens konstmuseer. Riksutställningar, KAF och NUNSKUskulle administrationen få en ökande andel av anvisade medel och de avstyrkerbl.a. av den anledningen utredningens förslag. Upphovsrättsutredningenerinrar om de bindningar som de internationella upphovsrältsligakonventionerna uppställer. Om ersättningen får drag av en upphovsrällsUgersättning - dvs. en ersättning för utnyttjande av skyddade verk - gäller somutgångspunkt enligl konventionerna all ersättningen skall utgå lika för svenskaoch utländska upphovsmän. Enligt bör principfrågan om upphovsrättens rimliga innebördbeträffande försålt konstverk närmare analyseras innan man lar ställning ifrågan om visningsersältning. KLYS och SFF, pekar på parallellen mellan biblioleksersätlning ochvisningsersältning ur upphovsrättslig synpunkt. Utlåning och visning liggerbåda principiellt under upphovsmannens ensamrätt. Flertalet av deremissinstanser som har kommenterat kapitlet om innehavare av konstverkansluter sig fill utredningens förslag all visningsersältning skall gälla förverk ägda av stal, landsting, kommuner och vissa museer. Till dessa hörkonstnärsnämnden. för de fria konsterna. ,, , KLYS, KRO och SFFot. Utredningens förslag omatt utesluta fotografier bland de kategorier konstverk som visningsersätlningenskall gälla avvisas av samtliga remissinstanser som yttrat sig i denna fräga. Prop.1981/82:100 Bilaga 12 28 SFFot framhåller attdokumentatiönsfotografier på museer och arkiv ofta används för offentligavisningar bl. a. vid utställningar och därtor inle heller bör undantas frånvisningsersältning. Fotografier utgör ofta underiag till målningar, teckningaroch grafik, vilka enligt utredningen skall få visningsersältning, medanoriginalfotografiet skulle bli ulan. ansluter sig tillSFFot:s yttrande. Utredningen finner detinle praktiskt genomförbart med ett ersättningssystem som är salt i direktrelation lill omfattningen av denoffentliga visningen. Ersättningen bör i slällel kopplas lill innehavet avkonst och snarare ses som en visningsrä/fjersältning. Ett stort antalremissinstanser delar utredningens uppfattning på denna punkt. Till dessa hörbl. a. , , , KRO och styrelsen förSveriges författarfond. stort antalremissinstanser delar vidare utredningens uppfattning all visningsersätlningenbör utgå kollektivt. Styrelsen för Sverigesförfattarfond framhåller att det vore önskvärt om visningsersätlningen utgickäven i form av individuell ersättning, som biblioleksersätlningen, men avpraktiska skäl bör ersättningen i inlroduk-lionsskedel vara enbart kollekliv.Liknande synpunkter framförs av TCO. KLYS och SFF. KRO understryker allersättningen skall användas solidariskt lill elt försäkringssystem för allskapa grundtrygghet för yrkesverksamma bildkonstnärer enligl modellen: I. Alla seriöstyrkesverksamma konstnärer skall vara med i ersällningssystemel. Ersättningenskall vara inkomstre-lalerad. Ersättningen skall benämnas grundersättning,vara skattepliktig och ATP-grundande. Flerårsmodellen förordasav bl.a. ,konstnärsnämnden, , , KLYS, KRO, KIF, SFFot,och Grafiska sällskapet. Engångsersättningförordas av postverket, . ,, Länsmuseernas samarbetsråd, ,och Föreningen form. Majoriteten av dessa anslutersig lill utredningens förslag om all ersättning skall utgå med viss procent avinköpspriset eller försäkringsvärdet. 1981/82:100 Bilaga 12 29 Nägra remissinstanser förfram andra modeller för beräkning av ersättning åt bildkonstnärerna. RRV,, statens konstmuseer och Riksutställningar förordar allriksdagen anvisar elt fast anslag lill visningsersättning. Konstrådetframhåller därvid att samtliga i offentlig ägo befintliga konstverk kanbetraktas som en kollektiv insats av konstnärer på vars konstnärligavärde man sätter ell årligt pris i form av medel som tillförs konstnärskåren. kan man undvika registrering av vatje enskilt konstverkgenom att beräkna ersättningen med en procentsats av del totala anslagsbeloppetför konstköp . Enligl statskontoret börelt konsekvent genomfört system med visnings-ersättning bygga på principen attmyndigheter och institutioner som köper konst själva betalar en avgift förvisningsrätlen. Statens ersättningsansvar begränsas med ett sådant syslem lillatt avse enbart konstverk som förvärvas av statliga institutioner. för de friakonsterna anser att beräkningsgrunden bör vara mötet mellan åskådaren ochkonstverket. Därför kan l.ex. antalet årliga besök på museerna ochvisningslokalerna läggas till grund för ersättningen, eventuellt hopkopplat medkostnaderna för det allmännas konstinköp . KLYS och SFF förordar eltmullipelsyslem med bl.a. den svenska biblioteksersättningen förreferenslitteratur som förebild. FST och Norrbottensmuseum föreslår att all offentlig omsättning av bildkonst avgiftsbeläggs. Att konstnärerna skall fåförhandla med staten om ersättningens storlek förordas av för de friakonsterna, , , , KIF, SFFot och Fotograjlcenlrum. ochstatens konstråd anser att ersättningsfrågorna bör behandlas vidförhandlingsliknande överläggningar mellan staten ochkonstnärsorganisationerna. föreslår vidare att grundbeloppetindexregleras. Flertalet remissinstanserförordar alt inrättas. Endast RRV och NUNSKUavstyrker uttryckligen förslaget. , statenskulturråd, styrelsen för , , , SFFot, FST,Fotograjicentrum och SFF motsätter sig utredningens förslag all inte låtarepresentanter för fotograferna och tecknarna ingå i fondens styrelse. Prop.1981/82:100 Bilaga 12 30 Åtskilligaremissinstanser, bl.a. , konstnärsnämnden, ,. Länsmuseernas samarbetsråd, LO, TCO, Grafiska sällskapet, KLYS,KIF, KRO, Föreningen form, SFFot och påpekar allkonstnärerna är en ekonomiskt eftersatt grupp och all deras situation undersenare år ytteriigare har försämrats. Bildkonslnärsfonden måste därför få merresurser än de i utredningen föreslagna. för de fria konsterna och SFFot framhåller allbildkonstnärerna förutom visningsersätlningen bör kunna fä bidrag 1. ex. förprojekt, målinriktad verksamhet och organisation samt elableringsbidrag. KLYSoch 5Ff anser alt konstnärs- och projektbidrag i viss mån ävenfortsättningsvis bör ulgä till bild- och formkonslnärer. Jag vill redaninledningsvis framhåUa att jag finner det rimligt all bild-och formkonslnärerfår något slags ersättning för all verk som de säll lill offentligainstitutioner visas för allmänheten eller används på annat allmännyttigt sätt.Denna principiellt positiva inställning fill frågan om visningsersältningfinns också hos del stora flertalet av remissinstanserna. Utredningen (U 1977:08)om visningsersältning har haft till uppdrag all försöka konstruera elt syslemför beräkning av sådan ersättning. Utredningen har inle funnit det möjligt altföreslå ell ersättningssystem som grundar sig på det faktiska nyttjandet avkonstverk eftersom detta skulle förutsätta ell alltför omfattanderegistrerings- och rapporleringsarbete. Enligl utredningen bör ersättningen istället beräknas enligl ett starkt förenklat syslem, som huvudsakligen byggerpå del allmännas förvärv av konst. Remissopinionen är splittrad i valet mellande olika beräkningsmodeller som utredningen presenterat. Åtskilligaremissinstanser kritiserar också modellernas utformning på olika punkter. Avremissvaren framgår vidare all gränsdragningen mellan ersältningsberältigadeoch inle ersäit-ningsberätligade kategorier av konstverk utgör ell betydandeproblem. Då en rad praktiska ochprincipiella svårigheter kring utformningen av ett beräkningssystem förvisningsersältning synes kvarstå ärjag inte beredd att lägga fram förslag lillriktlinjer för ett sådant. Det finns även andraorsaker till varför jag inte anser mig kunna förorda alt visningsersältningulgår enligt elt visst beräkningssystem. Även ett starkt förenklatberäkningssystem kräver inrapportering och bearbetning av slalisliskl material.Jag kan i rådande ekonomiska läge endast förorda en ökning med ca 1,4 milj. kr.- åstadkommen genom bl.a. omprioriteringar inom nionde huvudfiteln av demedel som f. n. ulgår till bild- och formkonslnärer. Jag är därför inle bereddalt biträda ett förslag som innebär ökade administrativa kostnader. Del nurådande ekonomiska lägel utgör också ell skäl för alt inte lägga fram förslagtill finansieringssys- 1981/82; 100 Bilaga 12 31 tem som berövar regering och riksdag möjlighetenatt i full utsträckning styra kostnadsutvecklingen. Med hänsyn lill denkommunalekonomiska utvecklingen kan del f.ö. ifrågasättas om det ärtill fördel för konslnärskåren med ell ersättningssystem som direkt ärrelaterat till kommunernas och landstingskommunernas konslinköp. Så länge som det är enförutsättning alt visningsersältning skall utgå kollektivt lill konslnärskårenfinns heller inga tekniska krav på all knyta ersättningen till det faktiskanyttjandet eller innehavet. Mot den bakgrunden bör man enligl min mening väljaden ordning som är budgeltekniskt enklast alt hantera och som är bästägnad att tillgodose konstnärernas ekonomiska intressen. Jag förordar därför altmedel för visningsersättning ål bild- och formkonstnärer fr. o. m. nästabudgetår anvisas som ett fast anslag. Anslagsnivån bör fastställas avriksdagen för ett budgetår i sänder. Jag återkommer senare lillanslagsberäkningen för /83. Vid de tillfällen dåfrågan om visningsersältning aktualiserats har alllidförutsatts all medlen skall tillföras en särskild fond, över vars användningkonstnärsorganisationerna har del dominerande inflytandet. Utredningen omvisningsersältning har funnit förslaget om en särskild bildkonslnärsfond säväsentligt all del enligl utredningens mening bor genomföras även om ett systemför visningsersättning inte skulle komma till slånd. Utredningens uppfattningåterspeglas även i en del remissyttranden. En administrativt enkellösning vore att låta visningsersätlningen disponeras direkt avkonstnärsnämnden, där ju konstnärerna genom sina organisationer redan i daghar elt avgörande inflytande över medelsfördelningen. Jag anser mig likvälkunna biträda utredningens förslag om en särskild fond förvisningsersätlningen. Del är enligt min mening angeläget med ell konkretullryck för medlens annoriunda karaktär jämfört med anslaget lillkonslnärsbidrag och projektbidrag. All man inom konslnärskåren fästerutomordentlig vikt vid en organisatorisk förändring i samband med vis-ningsersällningensinförande har bekräftats vid de överläggningar med konstnärsorganisationernasom ägt rum under beredningen av denna fråga. Jag förordar sålunda allde medel som enligl vad jag har föreslagit åriigen anvisas förvisningsersältning tillförs en fond, kallad bildkonslnärsfond.Fördelningen av fondens medel och övriga angelägenheter som rör fonden börskötas av en inom konstnärsnämnden verksam styrelse, vars ordförande utses avregeringen men i vilken majorilelen av övriga ledamöter utses av konstnärernasorganisationer. Fondstyrelsen bör träda i slällel för den särskildaarbetsgruppen för bild- och formkonstnärer, som sålunda bör upphöra. Jagåterkommer till frågan om konstnärsnämndens organisation vid min anmälan avanslaget Bidrag lill konstnärer m. m. Utredningen omvisningsersältning har frän sina utgångspunkter föreslagit all endastKonstnärernas riksorganisation (KRO) och Föreningen Prop.1981/82:100 Bilaga 12 32 riges konsthantverkare och industriformgivare () gesmöjlighet att utse ledamöter och suppleanter i fondstyrelsen. I fieraremissyttranden framhålls att även Föreningen () ochSvenska fotografernas förbund (SFFot) representerar konslnärsgrupper sombör få del i en visningsersältning. Med hänsyn härtill och lill de särskildaarbetsuppgifter som fondstyrelsen kommer all få enligt förslag somjag senarekommer all redovisa bör samtliga nu nämnda konstnärsorganisationer vara företräddai styrelsen. Styrelsen börenligl min mening beslå av en ordförande och 12 andra ledamöter jämtesuppleanter. Ordföranden och två av de andra ledamöterna jämtesuppleanter bör utses av regeringen. Av övriga ledamöter bör sex ledamöter jämtesuppleanter utses av KRO, två ledamöter jämte suppleanter utses av KIF och en ledamotjämte suppleant utses av vardera FSToch SFFot. Med anledning härav har jag upprällalförslag lill ändring i lagen (1976:1046) omöveriämnande av förvaltningsuppgifter inom verksamhetsområde. Förslaget börfogas till protokollet som bilaga 12.1. Med hänsyn till ändringens art anser jag alt lagrådet inle behöverhöras i ärendet. Det är enligt minmening vikfigt att fondstyrelsen ges stor frihet när del gäller all bestämmahur fonden skall användas. Jag ulgår dock från att medlen kommer attanvändas till ändamål som i första hand syftar lill att ge yrkesverksammakonstnärer ekonomisk och arbelsmässig trygghet. Som framgår av minaförslag under anslaget Bidrag lill konstnärer m. m. kommer styrelsen all vid sidan av ansvaret för fondmedlen handha fördelningenav konslnärsbidrag och projektbidrag såvitt gäller bild- och formkonslnärer. Styrelsen bör också ha tilluppgift alt föreslå innehavare av inkomslgaranlier för konstnärer. Fondstyrelsen börinleda sin verksamhet den . Del bör ankomma på regeringen alt ge närmare föreskrifterrörande fondstyrelsens organisation och verksamhet. Frågan omkonstnärsorganisationernas förhandlingsrätt har åter aktualiserats i deftasammanhang. Förhandlingsrätten berördes kort i samband med behandlingen avbidrag och ersättningar i den tredje kulturproposi-lionen (prop. 1975/76: 135s. Där konstaterades all frågan var i hög grad beroende av denupphovsrättsliga lagstiftningens utformning, beträffande vilken ett utredningsarbeteinletts. Föredraganden fann med hänsyn därtill del inte aktuellt all överväga några förändringar i detillämpade formerna föröverläggningar med konstnärsorganisationerna. Även vidutskottsbehandlingen påpekades del samband som visningsersättningen i dettahänseende har med upphovsrätten (KrU 1975/76:35 s. 27-31). Jag vill erinra omall kontakter och informella överiäggningar med konstnärsorganisationerna är ell återkommandeinslag i det Prop.1981/82:100 Bilaga 12 33 Jag vill också framhållaall den visningsersältning som enligl vad jag nu har föreslagit skall börjautgå lill konslnärskåren inle vilar på upphovsrällsUg ulan på offenlligrällsliggrund. Vidare bör nämnas all utredningsarbetet beträffande upphovsrättenalltjämt pågår. Mol den bakgrunden är del inte aktuellt med någon principiellförändring i karaktären av de nämnda överläggningarna. För nästa budgetär börunder nionde huvudtiteln föras upp ell nytt anslag, benämnt Visningsersältningål bild- och formkonslnärer. Jag beräknar anslaget lill 14726000kr. överföring från anslaget Bidrag till konstnärer m. m. Som jag harnämnt återkommer jag lill frågan om konstnärsnämndens organisafion vid minanmälan av anslaget Bidrag lill konstnärer m.m. Jag hemställer all regeringen föreslår riksdagenalt 1. godkännavad jag har förordat angående inrättande av , 2. anta förslaget lill lagom ändring i lagen (1976: 1046) om överlämnande av förvaltningsuppgifter inomutbildningsdepartementets verksamhetsområde, 3. lillVisningsersättning åt bUd- och formkonstnärer för /83 anvisa eftanslag av 14726000kr. Bidrag till konstnärer m. m. 1980/81 Utgift 27558659 Reservafion 3184964 1981/82 Anslag 25 387000 1982/83 Förslag 12324000 Bidrag enliglförordningen (1976: 528) om bidrag till konstnärer kan utgå lill konstnär somär svensk medborgare och lill annan konstnär som är stadigvarande bosall i Sverige.Bidrag kan ej tilldelas den som deltar i grundläggande konstnärlig utbildning. Bidragen kan ha formen avkonslnärsbidrag eller projektbidrag. Konslnärsbidragkan utgå för all ge aktiv konstnär ekonomisk trygghet. Konstnärsbidrag kanockså tilldelas konstnär för andra ändamål. Konslnärsbidrag får f.n. uppgå lillhögst . för varje mottagare. Del kan utgå lill samma konstnärför högst i sänder utan omprövning. Bidrag av pensionskaraklär ochbidrag lill efterlevande får utgå tills vidare. Projektbidrag skall avse målinriktatkonstnärligt utvecklingsarbete av mer kostnadskrävande natur. Bidrag kan utgåför avgränsade projekt som antingen kan antas få betydelse för utvecklingeninom del aktuella 3 1981182. Prop.1981/82:100 Bilaga 12 34 konslområdel eller som utgör försök att vidgaanvändningen av konstnärlig verksamhet lill nya områden i samhället. Konstnärsbidrag ochprojektbidrag utdelas av styrelsen för i fråga omförfattare, översättare och kulturjournalister och av konstnärsnämnden i frågaom övriga konstnärer. inrättades den Ijuli1976.