prop · G503135 · 1981-12-31 00:00:00 — Gårutvecklingen därför mot ett väsentligt större internationellt inflytande i produktionen ochförädlingen av jordbruksprodukter i kan avsättningenav lantbrukets produkter såväl som produktionens lokalisering förändrastill men för strävanden att bedriva lantbruk i stora delar avlandet. En sådan utveckling motverkar vitala samhällsintressen. Detstörsta problemet med de multinationella företagen är den relativtsett sämre insyn som omgivningen har i dessa företag och som följer avatt företagen är Prop.1981/82:135 159 dotterbolagi internationella koncerner med huvudkontor i andra länder. Debeslut som fattas av företagen kan få mycket betydande sociala och ekonomiskakonsekvenser för bl a jordbrukarna, men även andragrupper i samhället, varför det är angeläget att samhället har samma insyn i dessa företag somi de företag som är svenskägda. LRF kan därför mycket väl förstå att politiker, representanter för fackföreningsrörelsenoch .konsumenterna med jämna mellanrum reser krav om insyn i de internationellakoncernerna. Avflera skäl torde emellertid de stora internationellalivsmedelsföretagen inte få samma framträdande plats inom jordbruks- och livsmedelsproduktioneni som i många andra länder. Ett väsentligt skäl är att en tidig uppbyggnad av kooperationen har förhindratett större internationellt inflytande på produktionen och hanteringen av livsmedel iSverige. Även fortsättningsvis är det väsentligt att lantbrukskooperationen ej hindras isin utveckling av kon.kurrenslagstiftningeii och ges sådana förutsättningaratt ett tillräckligt stort eget kapital kan byggas upp i företagen,då risk annars föreligger för ett ökat utländskt inflytande. Detkan vidare föreligga ett behov att av näringspolitiskaskäl stärka lagstiftningen för att skydda den svenskamarknaden från okontrollerade utländska investeringar. 1977tillsattes en särskild utredning för att utreda deinternationella investeringarnas näringspolitiska effekter. Utredningen kommerantagligen att lämna sitt slutbetänkande om ett par är. Betänkandetkommer förhoppningsvis att ge ett bättreunderlag än som finns för att kunna bedömakonsekvenserna av utlandsinvesteringar i . Emellertid ärproblemet med de multinationella företagen också internationellt. För att lösa frågan ombristande information etc frän dessa företag, måste ett omfattande internationellt samarbete kommatill stånd. Ett sådant samarbete är också underutveckling, främst genom den antagna uppförandekodeninom men också inom FN och UNCTD. Erfarenheterna av uppförandekodenärdock alltför begränsade för att man därav skall kunna draga några säkraslutsatser om. dess ef fektivitet och om den därmed sammanhängande frågan ombehovet av kompletterande åtgärder i . I1916 års lag, lag om rätt för utlänning och utländskt företag att idka näring här i riketoch lag om vissa inskränkningar i rätten att sluta svenskt handelsbolag, finns betydande restriktioner för utländska 1981/82:135 160 investeringar.Dessutom kan några akuta proble:Ti förorsakade av utlandsägda företaginte förmärkas. Vidare bör beaktas att utredningen om internationellainvesteringars näringspolitiska effekter kan förväntaskasta ytterligare ljus över frågan om bohov av skyddslagstiftning . Slutligen harett internationellt samarbete påbörjats, vilket inte kan utvärderas.LRF finner därför att tiden ännu inte är mogen för ett ställningstagande i frågan om ett behov föreliggeratt införa en speciell lagstiftning riktad mot de multinationella företagen. Skulleemellertid en lagstiftning redan nu aktualiseras villLRF anlägga följande synpunkter på hur ett skydd gentemotutländska företagsetableringar skall kunna upprätthållas. Framför alltkontrollinjens - men i viss mån också förhandlingslinjens - förslag omverksamhets- respektive nyetableringstillstånd medför att utländska företag iSverige får svårigheter att överblicka sin framtida situation, eftersom dennakommer att påverkas av vad det allmännaintresset vid olika tillfällen kräver. Det finns dessutom en risk för enomfattande och tidsödande byråkratiapparat. LRFaccepterar emellertid att regler om etableringskontroll införs. För att säkerställa endiskussion mellan myndigheterna och berörda företag vill LRF med viss tveksamhet ställa sigbakom förhandlingslinjens förslag. Anledningen till tveksamiieten är frågan om rättssäkerhet för de berörda företagen.Således måste givna tillstånd enligt LRFs mening ha ettså precist innehåll att företagen såvitt möjligt redan vid till-Ståndstillfället vetvad de har att rätta sig efter. attlantbrukskooperationen får möjlighet att utvecklas, då en starklantbrukskooperation är ett effektivt medel att motverka ett alltför starktutländskt inflytande över jordbruket och livsmedelsproduktionen, attdet kan föreligga ett behov av att stärka lagstiftningenför att skydda m.arknaden från okontrollerade utländska investeringar, men attdetta bör anstå till pågående utredning om de internationella Prop.1981/82:135 161 investeringarnasnäringspolitiska effekter är klar och ytterligare erfarenheter har erhållits aydet mellanstatliga samarbetet för gemensamma riktlinjer för deninternationella företagsamheten samt Q''t om utredningens förslag redan nu läggs till grund för en skärptlagstiftning ställer sig LRF - om än med viss txeksamhet -bakom förhandlingslinjens förslag. , ,S5.I0 - Familjeföretagen, ,och : De förslag somlagts fram av utredningen om utländska övertaganden av svenska företag berörcentrala förutsättningar för företagens verksamhet i en internationellmarknadsekonomi. välstånd bygger påprinciperna om internationell arbetsfördelning och frihandel. Det svenska näringslivetärsedan länge anpassat till denna internationella marknadsekonomi. Frihandelnoch direktinvesteringarna går hand i hand och kompletterar varandra. En mycketstor del av den sv,enska exporten går genom svenska dotterbolag i utlandet. Sverigehar kunnat tillgodogöra sig stora fördelar genom etablering av utländskadotterbolag i . De åtgärder somutredningen föreslår kan få betydande näringspolitiska och handelspolitiska konsekvenser.Det är för organisationerna synnerligen angeläget atten bedömning görs av de olika förslagens sannolika ekonomiskaeffekter. Det ärokontroversiellt att de utlandsägda företagen bidrar till att uppfylla de målstatsmakterna ställer upp i fråga om full sysselsättning, balans i betalningarnamed utlandet och fortsatt ekonomisk tillväxt. Genom sin teknikintensitet kan de enligt organisationernalämna ett särskilt bidrag till den ekonomiska tillväxten. internationell koncern kan utlandsägda tillverkningsföretag genom att förse densvenska marknaden med lokalt tillverkade i stället förimporterade varor på ett för dem särskilt sätt bidra till betalningsbalansmålet. Ettbidrag av samma slag lämnar dessa företags export. 11 1981/82. 1981/82:135 162 Betänkandetkan sålunda inte bedömas isolerat utan måste ses mot bakgrund avSveriges aktuella ekonomiska situation sådan den föreligger nu och sådan den kan antas komma attutvecklas. Det saknas anledning att i detta sammanhang närmare gå in på vad desenaste årens ekonomiska kris inneburit eftersom detta är väl känt. Dock skallframhållas att ett av de allvarligaste inslagen i den ekonomiska krisen iSverige är nedgången i industriinvesteringarna. Effekterna härav är långsiktigaoch en ökad investeringsaktivitet är synnerligen angelägen framåt. Det är helt nödvändigt för att de övergripandesamhällsmålen skall uppnås att den ekonomiska politiken och näringspolitikenärinvesteringsfrämjande. Eftersom strukturomvandlingen under krisenmer eller mindre inneburit en utslagning av hela branscher räcker detinte att ersättningsinvesteringar kommer till stånd. Nyinvesteringarsåväl inom redan etablerade företag somgenom etablering av nya företag är erforderliga för att bortfallet av äldreproduktionsresurser skall kunna kompenseras. Det är nu särskiltangeläget att investeringshämmande åtgärder undvikes. Utredningenhar inte haft i uppdrag att ge någon bild av hur multinationella företagfaktiskt agerar i olika sammanhang eller vilka verkningar deras agerande har.Uppdraget har enligt direktiven i stället betingats av att det skulle finnas risker för attallmänna intressen träds för när och har alltså inte varit beroende av attdet skulle kunna påvisas att riskerna materialiserats. Vad som bordeeftersträvas skulle vara en ordning som gav möjlighetatt inom ramen för våra internationella förpliktelser hindra en utländsk investeringnär väsentliga allmänna intressen talade emot att investeringen komtill stånd. Utredningenhar presenterat ett omfattande sakmateric.. som belyser den utlandsägda näringslivssektornsstruktur och storlek i . Sålunda visas i tabell 4.5 (sid 142) att iOECD-gruppen representerar den utlandsägda sektorn i relativt sett en mycket litendel. De från utlandet mer än hälftenägda företagensprocentuella andel av tillverkningsindustrin utgör sålunda iSverige endast 4,av de anställda och 6,av omsättningen. Det är allmänt känt attSverige framförallt är ett ursprungsland och endast i ringa grad ett värdland förinternationella investeringar. Den utlandsägda sektorns storlek är dockinte det enda måttet på dess betydelse för landet. Deutlandsägda försäljningsbolagen är i hög gradkanaler för importen till . I de utlandsägdatillverkningsföretagen kombineras ofta en importfunktion medlokal produktion och distribution men även med betydande export. Företagenutgör alltså en integrerad del av internationellahandels- 1981/82:135 163 Vår handel är enkommunikation i två riktningar. Organisationerna vill därför framhålla attpolitiska åtgärder som kan uppfattas som diskriminerande mot utländska företag iSverige utomlands kan föranleda motåtgärder riktade mot svenska exportintressen. Sådana åtgärder kanavse de svenska utlandsinvesteringarna men sådana direkt korresponderandeåtgärder är inte deenda tänkbara. Det är fullt tänkbart att åtgärder riktas mot själva exporten. Organisationernavill här erinra om den tilltagande protektionismen och blockbildningen i världshandeln.Sverige som liten industrination med endast lös anknytning till deneuropeiska gemenskapen har en mycket utsatt position. Traditionellt starkasvenska exportindustrier, skogen och specialstålet, möttes införfrihandelsavtalet med av en särbehandling som medförde särskilda bördor. Här finnsockså anledning erinra om de importrestriktioner påpappersprodukter som EG senare tillämpat mot och vilka varit kopplade tillSveriges importrestriktioner på skor. Antidumpingärenden med svenska svarandeni och EG är regelmässigt förekommande. De senaste årens stöd ochbidrag till den svenska industrin ifrågasätts av våra handelspartners. Detnordiska samarbetet utsätts här för särskilda påfrestningar eftersom inom EG inte minst uppfattatstödpolitiken som konkurrenssnedvridande på ett sätt sommedfört nackdel för danska intressen. Ett aktuellt exempel på danskt näringslivsbevakning av utvecklingen i är en skrivelse som det danska (Grosserer-Societetet) avgivit till handelsminister med förfrågan omvad den danska regeringen avsåg att göra med anledning av att den svenskeindustriministern inför hemlighållit uppgifter om det svenska industristödet.Grosserer-Societeten har i sin skrivelse använt mycket skarpaformuleringar och bl a anfört: "Vitvinges til at finde motiveringen for rapportens hemmeligholdelse i etgraverende indhold, som viser, at man i en situation, hvor ledigheden ogbetalingsproblemerne er meget betydelige, selv blandt nordiske lande söger ateksportere arbejds-lösheden og de övrigge samfundsökonomiske proble-mer tilnabolandene." Underden senaste krisen i industrivärlden har svenskt näringsliv sålundaerfarit att toleransen utomlands mot ensidiga svenska åtgärder avhandelspolitisk betydelse i högsta grad minskat. Dehandelspolitiska aspekter som i utredningen lagts av likabehandlingslinjen villorganisationerna därför starkt framhålla. Detsamma gäller de industri- ochsysselsättningspolitiska aspekterna. 1981/82:135 164 likabehandlingslinjenåberoparvisar att de utlandsägda företagen är väl integrerade i det svenska samhället ochatt de lämnar ett värdefullt bidrag till landets teknologiskautveckling. Organisationernavill särskilt betona betydelsen av teknologiöverföringgenom utländska företag. Såväl gränserna för landets inhemska kapacitet, den snabba tekniskautvecklingen som de mycket stora kostnaderna för avancerad industriellforskning och utveckling gör det nödvändigt för att importera teknologi för att behålla sinposition i förhållande till våra konkurrensländer. Det är dock viktigt att illui'o-ner inte skapas om möjligheternaatt åstadkomma teknisk utveckling genom sådan kunskapsimport som skergenom licensförvärv. Viktig teknologi bjuds långt ifrån alltidut på marknaden så att den kan förvärvas av licenstagare. Dessutom ärlicensgivning ofta förknippad med restriktiva villkor som på olika sätt begränsarlicenstagarens möjligheter till marknadsbearbetning, exempelvisgenom exportbegränsnings-klausuler eller hinder att utnyttja licensenutanför vissa produktområden. Med hänsyn till den svenska marknadens litenhet ochvikten av att kunna bedriva industriproduktion i långaserier kan därför "köp" av teknologi aldrig få sammabetydelse i som i exempelvis . Detbehövs att utländska företag investerar i produktionsanläggningari för att landet på bästa sätt skall kunna få del av det internationellateknologiflödet. Detta kan ske i egna dotterbolag eller genomsamarbete med svenska företag i joint . Genom sådanetablering främjas export av färdiga varor och import kanersättas med inhemsk produktion på ett sätt som inte skulle kunna åstadkommasom teknologiöverföringen utifrån skedde genom lösare engagemang. Deutlandsägda tillverkningsföretagen har en direkt betydelse för sysselsättningenoch industriutvecklingen genom verksamheten i de egna anläggningarna.De har också en indirekt betydelse genom att svenska företaganlitas som underleverantörer. En viktig men inte helt uppmärksairanadbetydelse har de i etablerade utländska företagen som leverantörer till den svenskägdaavancerade industrin. Leverantör -kundförhållandet inom den sektorn utgör ett kompliceratsamspel där närheten mellan parterna är av storbetydelse för kommunikationen mellan dem. Samarbete ochinformationsutbyte mellan kvalificerade upphandlare och leverantörer ärsynnerligen viktigt för utvecklingen och marknadsanpassningen inompro-ducentvarusektorn. Som framgår av utredningens betänkande(sid 397) utgörs kärnan i den utlandsägda industrisektornsverksamhet i av egentill-verkning av producentvaror. Kontinuitet ochkunskap om behov och möjligheter utvecklas bäst om avstånden 1981/82:135 165; Behovet av närhet till marknaderna är en avdrivfjädrarna bakom svensk exportindustris utlandsetableringar. Kundernasbehov av närhet till leverantörerna är så att säga denandra sidan av samma mynt. Detären truism att säga att utveckling innebär förändring. På detindustriella området innebär detta bl a att nya behov inte alltid kantillgodoses av gamla företag. Därför är etablering av nya företag så viktig.Då det gäller internationella investeringar framhålls detregelmässigt från näringslivet att förutsebarhet beträffande deallmänna investeriiigs-förutsättningarna är väsentlig för att investeringar skall komma till stånd. påverkas självfallet av förändringar i de rättsliga grunderna för derasverksamhet men kan - eftersom de är bundna av tidigare engagemang - sägasreagera med en viss tröghet varför förändringarna i dessa företag sker successivt. Företag somej tidigare är etablerade i ett land övervägerinvesteringar på ett mycket mer obundet sätt. Osäkerhet rörande denbehandling som kan vänta dem i ett värdland verkar därför mycketstarkare negativt i nyetableringsfallen än då fråga är om följdinvesteringar. Då lagstiftaren skall ta ställningtill de förslag som utredningen om utländska övertagandenav svenska företag lagt fram räcker det därför inteatt bedöma de sannolika effekterna på redan etablerade utländska företag.Det är också nödvändigt att se konsekvenserna företableringen av nya företag. Organisationernavill nu återknyta till uttalandet i utredningens direktivatt vad som bör eftersträvas är en ordning som ger möjligheteratt hindra en utländsk investering när väsentligaallmänna intressen talar emot att investeringar kommer till stånd. Utredningsuppdragetsyftar uttalat till att åstadkomma direkta investeringshinder. fullgjoft sitt uppdrag har den - som framgår avkontroll-och förhandlingslinjernas beskrivning av den utländska företagsetableringensproblemkällor - konstaterat att allmänt settfinns inte fog för att påstå att de här verksamma utlandsägda företageninte skulle respektera svensk lag och tradition eller annars ogynnsamt avvikafrån de inhemska företagen. Något behovav särskilda restriktioner riktade mot utländska företag på grund avkonstaterade missförhållanden föreligger inte. Redan av detta skäl finnsanledning inta en negativ hållning till en restriktivinvesteringslagstiftning. Därtill kommer de allmänt investeringshämmanderisker som en sådan lagstiftning medför.Med hänsyn tilldet starka in-vesteringsbenovet i landet är redan en liten risk tillräcklig för attavstyrka lagstiftning. Prop.1981/82:135 166 tionernahar dock funnit att de förslag som lagts frcim av kontroll- och förhandlingslinjernainte stannar vid små risker utan medför som den sannolikasteeffekten en tillbakagång inom den utlandsägda företagssektorni . I första hand kan antas att nyetableringen - som redan är alltför ringa-påverkas drastiskt. De redan etablerade företagen kan antas hämmas främst såvittavser långsiktiga investeringar, inte minst sådana långsiktigainvesteringar som innebär forsknings- och utvecklingssatsningar. Det måsteunderstrykas att utvecklade företag ofta arbetar med ett stort antal produkter där den enskildanya produkten kanske inte i sig kräver stora investeringsbelopp. Antalet investeringaroch kontinuiteten spelar dock en väsentlig roll för företaget . De långsiktigt negativa effekterna av försämradeinvesteringsförutsättningar avser såväl deavancerade, stora insatserna som de "vardagsinvesteringar" som är lika nödvändiga för företagens överlevnadoch utveckling. INTERNATIONELLAREAKTIONER PÅ UTREDNINGENS FÖRSLAG Organisationernahar utarbetat sitt remissyttrande över betänkandet i nära kontakt med ett stort antal företag både inomoch utom landet. Företagen har varit såväl storakoncerner som mindre företag. Det är sålunda fråga om både företag för vilka deras investeringar i representeraren mycket marginell del av de totala investeringarna och företag för vilkade svenska intressena utgör en betydande andel av deras tillgångar. Företagenhar representerat olika ursprungsländer i och . Vidkontakterna med företrädare för utländska moderbolag har organisationerna strävat efteratt så måttfullt som möjligt redovisa utredningens olika linjer för attinte onödigtvis åstadkomma skada för landet. Reaktionerna har ändockvarit entydigt negativa framför allt mot kontroll- och förhandlingslinjerna.De stora företagen är återhållsamma i sin reaktion utåt men detstår för organisationerna fullt klart att de betraktarkontroll- och förhandlingslinjernas förslag som en väsentlig försämring avinvesteringsklimatet för utländska företag i som, om förslagengenomförs kommer att inverka på investeringsbesluten. Enkraftig, öppen reaktion har organisationerna fått från Danmarkdär det danska industriförbundet. , avgivit en skrivelse1979-05-01 till handelsminister och framförterinringar mot utredningsförslaget. Prop.1981/82:135 167 "HandelsministerArne 1. Kontrolaf udenlandske virksomheder i Enarbejdsgruppe under det svenske justitsdepartement har fornylig udarbejdet enbetaenkning indeholdende flere lovforslag om, hvorledes udenlandskejedesel-skaber skal styres af det offentlige, både med hensyn til etableringog efterfjiJlgende virke. Detlovforslag fra betaenkningen, som isaer fortjener opmaerksomhed, er fremsat af"kontrollinien", men det b0r noteres, at det på devaesentligste punkter bakkes op af "forhandlingslinien". "Kontrollinien"föreslår et vidtgående koncessionssystem, som skal regulere hele denudenlandskejede virksomhedssektor i . Retten til at drive naering iSverige gjzfres afhaengig af saerlig virksom-hedstilladelse, såvel forde nyetablerende som for de allerede etablerede selskaber. Tilladelsen kanknyttes sammen med vilkår og forskrifter, som myndighederne anser fornpdvendige. Disse vilkår og forskrifter, kan vaere af såvelgenerel som konkret karakter. Således kan et selskab f.eks. pålaegges,at beskaeftigeisen ikke må synke under et vist niveau. Selskabet kan tvingestil at dyrke naermere angivent forsknings- og udviklingsarbejde, atindffzirevisse produktionsmetoder, at anvende saerlige forskningsresultäter sombasis for dets produktion, at udfere et naermere angivent investeringsprograminden for en vis tid etc. Altså som yderste konsekvens en total virksomhedsstyringaf et udenlandskejet selskab. Overtraedelsemedfi/rer sanktioner i form af b',ide, til-bagekaldelse afvirksomhedstilladelse, eller alternativt pligt for den udenlandske ejer til atafhaende sine aktier i foretagendet. Sverigehar frivilligt tiltrådet 's Internationale konventioner,kapitalliberaliseringskodeks om af-skaffelse af restriktioner forkapitalbevaegelser, s rt deklarationen vedrjpirende Internationale investeringerog multinationale foretagender, hvorefter et medlemsland b9rr sikre enudenlandskejet virksomhed samme behandling som i samme situation indrmmes ethjemligt foretagende (national behandling). ,hvis politiske holdning til udenlandske investeringer har haft sammeudgangspunkt som i en almen positiv frihandelspolitik, kan nu direktetaenkes at modarbejde de målsaetninger og grundlaeggen-de principper, som erdet fundamentale i Internationale forpligtelser, ved at indlade- sig på "kontrolliniens"lovforslag. Prop.1981/82:135 168 vil idenne förbindelse henlede handelsministerens opmaerksomhed på, at årsagentil indstilling til svenske investeringer her i landet ikkeskyldes en pligt, men er i overensstemmel-se med generelle 0nske om etpositivt in-vesteringsklima. harerfaret, at danske virksomheder med investeringer i allerede pånuvaerende tidspunkt betragter det svenske investeringsklima som så negativt,at man i flere tilfaelde er ved at traekke disse investeringer ud af landet.Den blötte eksistent: af "kontrolliniens" lovforslag har medf0rt,atflere danske virksomheder, der står över for etablering i , nu er ved at opgiveplanerne herom. Enstatistik fra Riksbank viser, at danske virksomheder inden forperioden har investe-ret över 100 mio. i produktionsvirksomheder iSverige enten ved nyetablering, ved opk0b af bestående virksomhed eller ved lån.Indtjeningen fra svenske datterselskaber er for en stor dels vedkommendefor-blevet i disse selskaber som reinvesteringer, hvorior man må antage,at det oprindelige investeringsbelpb er blevet flerdoblet. Sommodstykke kan naevnes, at svenske direkte investeringer i - ogvel at maerke kun de investeringer, hvorefter svenske virksomheder får direktekontrol över den danske virksomhed - inden for perioden1961-78 belib sig til ca. 2,5 milliarder d.kr. Det svarer til ca. 1/4 af desamlede udenlandske investeringer i . Traditioneltbetragtes som et slags "hjcmmo-marked" for danskevirksomheder. Det er typisk, at en dansk virksomhed, der ekspanderer, i fursteomgång går över jZresund og etablerer et datterselskab iSverige. Vednyetablering i udlandet er det af afgjarende be-tydning, at vaertslandetudviser stabile ekonomiske og politiske forhold. Af lige så storvigtighed er imidlertid en acceptabel retssikkerhed. Forallerede etablerede udenlandskejede selskaber er det dybt utilfredsstillende,hvis de i deres fortsatte virke skal vaere underkastet en lovgivning, der ikkeblöt kan anvendes til en total virksomhedsstyring, men som også viaselve förvaltningen af lovgivningen kan tjene til favorisering af svenskejedeog svenske statsejede foretagender. Denpåtaenkte lovgivning må fra side betragtes som helt uacceptabel, og vi står totalt 1981/82:135 169