prop · G50337 · 1981-12-31 00:00:00 — Med anledning av DALK:s uttalande om att "företagendirekt eller indirekt tjänar pengar på att uppgifter, som samlats in för myndighternasverksamhet, också är tillgängliga för andra ändamål" framhåller JacobSundberg: 1981/82:37 203 Om en statlig verksamhet som ändock måste pågå samtidigtfrämjar t. ex. industri och handel, så att inkomster genereras, som tillförstat och kommun skattemedel, måste detta vara något som i alla normala fallligger i det allmännas intresse och inte tvärtom. DALK;s avsnitt rörande en aktiv informationsförmedling harväckt stort intresse hos remissinstanserna. Från åtskilliga håll uttalas att DALK:söverväganden i detta avsnitt är riktiga och väl underbyggda. Det saknas dockinte helt kritik för att DALK inte nu har redovisat några förslag tillomedelbara åtgärder. Några remissinstanser avvisar tanken på en särskildmyndighet för information och tillsyn beträffande offentlighetsfrågor liksomförslaget om ett särskilt basregister. Ett flertal remissinstanser ansluter sigtill uppfattningen att en aktiv informationsförmedling skall ses som en frågasom är skild från handlingsoffentligheten. Några instanser anser att det krävsen behovsanalys och kravspecifikafion avseende denna typ av verksamhet. Någraremissinstanser stöder också förslaget om en särskild utredning på området.Flera instanser motsätter sig emellertid en sådan utredning. Många framhålleratt det samhällsekonomiska läget kräver andra prioriteringar och att man harstörre möjligheter att nå ett gott resultat med mer sektoranknutna analyser. 5.2 Allmänna synpunkter på DALK:s förslag DALK:s överväganden rörande aktiv informationsförmedlinghar föranlett åtskilliga allmänna synpunkter. Bland dem som ansluter sig till DALK:suppfattning är JK som finner det välbetänkt att något förslag om aktivinformationsförmedling inte ännu har lagts fram. Också SCB och riksarkivetansluter sig till kommitténs bedömning på denna punkt. anseratt frågan om aktiv informationsförmedling är intressant men delar DALK:suppfattning att några omedelbara åtgärder inte är påkallade. DFI förklarar sigi huvudsak instämma i DALK:s bedömningar i fråga om en aktivinformationsförmedling och om formerna för att föra tanken vidare. Några remissinstanser har synpunkter på frågan om vilkaöverväganden som bör göras beträffande en aktiv informationsförmedling. () anför: CFD har samma uppfattning som kommittén om vilka faktorersom måste beaktas när det gäller den aktiva informationsförmedlingen och defrågor som sammanhänger därmed. Frågeställningarna har aktualiserats i olikasammanhang och bör beaktas i berörda verksamheter och projekt. 1981/82:37 204 Vikten av att förbättra kontakterna mellan allmänheten ochmyndigheterna har NSI tidigare påpekat. De försök och studier som NSI deltagiti har visat att mycket finns att göra för att samordna ocheffektivisera samhällsinformationen. Försök med service- och informationscentraler,olika typer av samhällskataloger och andra initiativ har gett erfarenheter sombörjar bli mogna att prövas i ett större och mer samlat sammanhang.Utvecklingen inom ADB-området har också gjort det möjligt med en alltmerrationell hantering av stora datamängder. växer flera nya medierfram, t. ex. tele-data. Dagens förutsättningar gör det möjligt att forma en aktivinformationsförmedling. Det finns emellertid tecken på attinformationsfrågorna inte tillmäts samma vikt som . Som exempel kan nämnasatt NSI föreslås läggas ned och att många myndigheter får kraftigtminskade anslag till sin informationsverksamhet. Mot denna bakgrund bör det övervägas om inte mer konkretaoch bindande bestämmelser behövs angående myndigheternas service ochinformation. De bestämmelser som finns (allmänna verksstadgan,servicecirkuläret och sekretesslagen) är tämligen allmänt hållna. En aktivinformationsförmedling kräver bl. a. stramare regler. Under alla förhållanden krävs åtgärder för att underlättaspridningen och åtkomsten av information. NSI anser att sådana åtgärder behövsmed hänsyn till offentlighetsprincipen. i (landsarkivarien) tar upp aktivinformationsförmedling inom forskningsområdet och anför: Offentlighetsprincipen syftar till "främjande av ettfritt meningsutbyte . . Det bör framhållas, att det är sammaoffentlighetsprincip som ger möjlighet åt alla att fritt och utan kostnad tadel av myndigheternas handlingar från dess senaste sammanträde liksom frånårhundraden tillbaka. Detta är ovärderligt och förutsättning för all slagsforskning som använder handlingar. (När tusentals personer fortlöpande ägnarsig åt släkt- och gårdsforskning och lokalhistorisk forskning, är det inte medtanke på den aktuella samhällsdebatten). Tillkomsten av andra databärare än papper, framför allt dåde elektroniska, gör forskarens villkor mera komplicerade i framtiden.Orsakerna härtill är många och påfallande; risk för bristande kontinuitet ellerbortfall av källmaterial genom löpande uppdateringar, svårigheterna i avseendepå gallring samt bevarandets omfattning och form. När betänkandet diskuterar aktiv informationsförmedlingtänker man också på forskningen, men man betonar framför allt behovet avinformation hos partier, intresseorganisationer, massmedia (s 115 ff). Det ärangeläget och ett bra tillfälle för arkivmyndigheterna att betona det störreperspektivet: frågan om tillgodoseende av behovet av lättillgänglig allsidiginformation för en vid krets och på lång sikt. Det förekommer redan fall, där man för att kompensera sigför informationsförluster för framtiden, ur aktuella ADB-system periodiskt tarfram uppgifter som bevaras på lagringsmedia, s. k. forskarband. Det synes migsom om detta skulle vara en metod, som måste komma till användning i mångafall, där man inte genom (för myndigheten hanterbara) arkiverings- Prop.1981/82:37 205 och gallringsföreskrifter kan uppnå rimliga krav påbevarat materials omfång och kontinuitet. Eftersomfrågan tas upp i betänkandet och man där också framhåller forskningens behov,bör man på ett mera allmängiltigt plan ta upp denna möjlighet till "aktivinformationsförmedling". Uttrycket används i betänkandet som beteckningför aktiv framtagning och sammanställning av information, en kostnadskrävandeprocedur, där man dessutom alltid skulle få bekymmer med objektiviteten. Framtagningoch bevarande av forskarband däremot bör i stället föras in i diskussionen somett medel fill information och på som källor för forskning. LRF understryker betydelsen av att uppmärksamheten riktasmot frågorna om aktiv informationsförmedling. Kammarrätteni konstaterar att direktiven närmast syns utgå från som självklartatt en ökad information skulle vara till fördel. Kammarrätten förklarar siginte vara övertygad om att denna utgångspunkt är riktig och anför: Det är viktigt att samhällsmedlemmarna ej utsätts för ettinformationsöverskott och därmed får svårare att finna ut och tillgodogöra sigdet som för deras del verkligen är väsentligt. En ökad informationsplikt tarvidare resurser i anspråk för både dem som förmedlar och dem som tar emotinformationen. Detta är ägnat att mana till varsamhet, särskilt i ett ansträngtsamhällsekonomiskt läge. En målmedveten förmedling av kunskaper och information somman förfogar över till olika berörda grupper i samhället är en viktig uppgiftför samhällsorganen. Myndigheterna hanterar mycket skilda former av informationoch kan ha väsentligt olika målgrupper. Formerna för informationsförmedlingbör i motsvarande grad sökas längs olika vägar. ADB-teknikenkommer här att erbjuda nya möjligheter och rätt använd kunna förbättramyndigheternas informationsförmedling. Avgörande för valet av teknik måste varaden enskilda myndighetens resurser och behov av information. Det är å ena sidan angeläget att understryka ADB-teknikensmöjligheter då det gäller att få fram, sammanställa och bearbeta information ien utsträckning som tidigare inte varit möjlig. Å andra sidan ärdet inte tekniken i sig som motiverar en ökad aktiv informationsförmedling. Härbehövs det säkerligen gång efter annan ordentUga genomgångar av olikasakområden med bl. a. behovsanalyser av vilken informafion (obearbetad ochbearbetad) som medborgarna kan ha intresse av att få del av genom en aktiv informafionsförmedling.Det rör sig alltså här om en utvidgning av den "informationsservice"för myndigheterna som redan följer av den gällande offentlighetsprincipeninklusive den av DALK föreslagna lagen. Det kan vara angläget redan vidplaneringen av åtminstone större ADB-system, avsedda att underlättamyndigheters verksamhet, att vederbörande beaktar frågan om en höjning avambitionsnivån när det gäller informationsspridningen utåt. Behovet avresurser härför bör sålunda i förekommande fall Prop.1981/82:37 206 påtalas redan under budgetarbetet. Det kan också tänkasatt särskilda ADB-rutiner tillskapas hos myndigheter enbart i syfte att bättre änf. n. tillgodose enskildas informationsbehov. DALK:s problemgenomgång både är nyanserad och konstruktiv.De riktlinjer som dras upp för fortsatt utredningsarbete förefaller fruktbaraoch det är angeläget att detta kommer till stånd. Inte minst börrättsvetenskapens behov och möjligheter till nya forskningsuppgifter ägnasuppmärksamhet. Till belysning kan nämnas att grundmaterial av diarietyp genom ADB-teknikenkan göras åtkomligt, överblickbart och bearbetningsbart på ett helt annat sättän tidigare. Rättsstatistiken kan också få förändrade uppgifter. RRV anser att ökad tillgänglighet inte kan vara ett mål isig. Behoven måste därför, som DALK har påpekat, analyseras och vägas mot andraintressen så att inte tekniken blir styrande. Innehålleti de offentliga ADB-systemen är mestadels anpassat till myndigheternas behovoch därför svårtillgängligt för allmänheten. Endast en begränsad del av volymentorde för övrigt kunna bedömas som intressant för enskilda. I dessa delar föreliggerofta hinder mot utlämnande av informationen. SCB understryker betydelsen av att statistisk informationanvänds i ett allmänt informativt syfte och SCB anser att storautvecklingsmöjligheter finns på detta område. Det finns en stor mängd statistiskinformation som genom olika nya presentationsformer kan göras bättretillgänglig för en bred allmänhet. DEFU kommenterar avsnittet på följande sätt: I avsnitt IV 26.5i betänkandet beskrivs hur tillgängligheten skall ökas fill information somfinns hos samhällsorganen. DEFU:s verksamhet framhålls vara av intresse sominformationskälla när det gäller att "beakta de möjligheter som denstatliga och kommunala statistikproduktionen erbjuder". Det bör i sammanhanget framhållas att DEFU:s befogenheteratt pröva nya och ändrade uppgiftsinsamlingar upphörde med utgången av kalenderåret1980. Ett betänkande med förslag till åtgärder i syfte att begränsauppgiftsinsamlingarna m. m. kommer att avges . Något ställningstagandeifråga om permanenta åtgärder föreligger ännu inte. DEFU har dock gjort denallmänna iakttagelsen att tillämpningen av den s. k. statistiksekretessen ivissa lägen kan försvåra samutnyttjande genom att uppgifter inhämtade förstatistikändamål ej utlämnas för administrativt ändamål till annan myndighet. Frågeställningar rörande handlingsoffentlighet och ADB-lagradinformation i offentlig förvaltning aktualiserar spörsmålet i vilkenutsträckning myndigheterna har resurser och praktiska möjligheter att svara motde krav som följer av offentlighetsprincipens tillämpning på detta område.Dylika 1981/82:37 207 frågeställningar möter i hög grad också då det gäller attta ställning till åtgärder för en mer aktiv informationsförmedling frånmyndigheternas sida, närmast i den formen att ADB-teknikens resurser skulle tasi anspråk för att göra den hos myndigheterna samlade informationen mertillgänglig. vid Uppsalauniversitet anför: Enligt direktiven skulle en aktiv informationsförmedlingfå sitt främsta värde för partier, intresseorganisationer och andrasammanslutningar, för massmedierna samt för samhällsdebatt och forskning ochdärmed tjäna allmänhetens intresse. Utredningens insats på detta avsnitt är mager. Man ger ensummarisk översikt över medel som står till buds, t. ex. försöken med teledata,men framför inga egna synpunkter. I stället förordas att en särskild utredningkommer till stånd. Myndighetsanpassade dataregister och tanken på centralainformationscentraler kan komplettera varandra. Den förra typen av informationfår ses som mera särpräglad och specifik och därför t. ex. lämplig att tjänaforskning av specialinriktad karaktär. Förslagen om större informationscentraleravsedda att bidraga med upplysning till parfier, organisationer och forskningkommer av naturliga skäl att bli mer generell. Det är dessutom rimligt att antaatt aktualiteten och fullständigheten hos informationsbankerna blir sämre än hosmyndigheternas register. Informationsförmedling via datorer och datornät kommerinom en nära framtid att i hög grad ersätta traditionellinformationsförmedling. Sökningar i stora databaser kommer att kunna skötas avenskilda användare utan specialistkunskaper. Nuvarande sökmetoder bygger påföråldrad och ofta komplicerad teknik. Moderna och i viss mån redanförverkligade sökmetoder bygger på hög användarvänlighet. Det är bara att beklaga att DALK inte utfört sittutredningsuppdrag om möjligheterna till aktiv informationsförmedling. Det pågårjust nu i flera länder en intensiv debatt om datoriseringens betydelse för demokrafinsframtid. Enligt en optimistisk syn kan kontakten mellan medborgare ochmyndigheter förbättras och demokratin pä så sätt vitaliseras. Mer pessimistiskabetraktare ser risker för maktkoncentration och polifiskt främlingskapbland väljarna. Det hade varit av värde om utredningen tagit upp denna debatttill ytterligare belysning. 5.3 Avgränsning mot handlingsoffentligheten Flera remissinstanser ansluter sig till DALK:s uppfattningatt frågan om aktiv informationsförmedling skall behandlas som en frånhandlingsoffentligheten fristående fråga. Till denna grupp hör försvaretscivilförvaltning, SCB, AMS, kommun. , /SR ochKommun-Data AB. 5.4 Medel som står till buds Några remissinstanser tar upp DALK;s överväganden omhur en aktiv informationsförmedling bör organiseras. Prop.1981/82:37 208 Försvarets civilförvaltning anför; Att det, som utredningen säger sig förmoda, på längre siktsannolikt behövs ett särskilt och permanent organ med företrädare förintressenterna i sammanhanget, finner civilförvaltningen klart tvivelaktigt.Eventuella frågor av här omhandlat slag som kan behöva bevakas, börlämpligen åläggas datainspektionen med hänsyn till att denna har såväljuridisk som datateknisk kompetens. Befintlig kompetens och erfarenhet avdatalagstiftningens praktiska konsekvenser kan härvid nyttjas, liksom redanetablerade kontakter mellan myndigheter och datainspektionen. Också ställer sigtveksamt till behovet av ett särskilt organ för samhällsinformation. På det kommunala området regleras informationsskyldigheteni kommunallagen, som föreskriver att kommunstyrelsen har ansvaret förkommunens samordnade informationsverksamhet såvida uppgiften inte uppdragits åtannan nämnd (3 kap. 1 § p 6). Vidare regleras vissa nämnders informationsskyldigheti speciallagar, t. ex. bygglagstiftningen. Uppsalakommun har uppfattningen att denna ansvarsfördelning för den kommunalainformationen är lämplig även om nya media kommer till användning. Vägande skälär också att kommunstyrelsen i regel har ansvaret för kommunens statistik.Sådan informationscentral som DALK föreslår finns inrättad i kommunen, meninformation bör i möjligaste mån finnas tillgänglig även i stadsdelar ochkransorter, vilket förutsätter samverkan med t. ex. skola och stadsbibliotek.Kommunstyrelsen har naturiigen samordningsansvaret. En"samhällsguide" finns utgiven i samarbete mellan kommunen ochlandstinget i C-län. Kommunen instämmer i bedömningen att ADB bör kunnautnyttjas för att hälla den aktuell och komplett, varjämte anpassningen avlandstingsupplysningarna efter behoven i varje kommun bör underlättas härav. SGU upplyser att ADB-baserade informationsrutiner harinförts vid myndigheten för att förbättra myndighetens egen verksamhet. Därmedges också goda förutsättningar för en effektivare informationsservice gentemotallmänheten. SGU anser att denna service, i likhet med vad som gäller förinformation som inte är upptagningar för ADB, skall förmedlas av tjänstemän vidmyndigheten. Att sedan tjänstemännen utnyttjar ADB-tekniken för att ta fram begärdinformation är i sig en förbättrad åtkomst. SGU erinrar också om tanken på särskilda basregister förinformation och anför: Uppbyggnaden av speciella basregister enbart för att fillhandahållauppgifter medför onödiga kostnader och ger inte den avlastning av deadministrativa myndigheterna man hoppas på eftersom de centrala basregistrenockså måste förses med information genom kontinuerlig uppdatering. Prop.1981/82:37 209 De bästa förutsättningarna för att förse allmänheten medden information man begär i den form man vill ha den, ges om uppgifterna finnslagrade hos den myndighet som primärt insamlat och skapat uppgifterna. Där ärinformationen som mest aktuell, där finns också expertis. Dock vore det lämpligt att ge allmänheten tillgång till speciellacentrala administrativa register som gav upplysning om vilken information somfinns och var den finns att tillgå. SAF och uttalar: Enligt sina direktiv har kommittén haft i uppdrag attpröva möjligheterna att ta ADB-teknikens resurser i anspråk för att om möjligtöka tillgängligheten hos den information som finns samlad hos samhällsorganen.I ett avslutande avsnitt, som betecknas som en diskussionspromemoria, behandlarDALK därför under rubriken åtgärderägnade att vidga allmänhetens tillgång till information. Utredningen förefaller därvid vara väl medveten om att mandå ger sig in på frågeställningar som ligger något vid sidan avhandlingsoffentligheten och det uppdrag den i själva verket haft, nämligen attstyra in utvecklingen och anpassa de redan existerande systemen efteroffentlighetsprincipens krav. Det förefaller härvid vara ett tvivelakfigt grepp att, somen ersättning för bristande tillgänglighet i datasystemen och för att enligt DALK:segna ord slippa "konflikter med myndigheternas egentliga arbetsuppgifteroch störningar i dessas ordinarie verksamhet" (sid. 145), inrätta nya s.k. basregister. Att i dylika register sammanställa uppgifter från olikakällmaterial för att tillgodose efter hand uppkommande behov av bearbetningarifrågasätter vi värdet av. Vi kan inte heller bortse från vissa principiellabetänkligheter, som kan ligga i en styrning av informationsutbudet. Flera remissinstanser beskriver system för aktivinformationsförmedling som finns . () förklarar att maninstämmer i DALK:s redovisning av det arbete som på olika håll redan pågår föratt sammanställa och förmedla information till grund för bl. a. samhällsplaneringen.Nämnden fortsätter: Frågorna berör dessutom i hög grad CFD:sverksamhetsområde. Olika projekt vid CFD gäller sålunda frågor om utvecklingoch utnyttjande av fastighetsdata/fastighetskoordinater i samhällsplaneringent. ex. genom framställning av befolkningskartor och annat planeringsunderlag. Iviss utsträckning bedrivs detta arbete tillsammans med andra myndigheter ochorgan t. ex. SCB och LMV. Exempel på detta utgör erbjudande till kommunernainom koordinatsatta områden i anslutning till DEMOPAK samt CFD:s medverkan i FoB80. Myndigheterna måste redan nu anses vara skyldiga att inomramen för de bestämmelser som gäller för deras respekfive verksamhetsområdenlämna allmänheten information om deras verksamheter. I den mån de bygger uppdataregister av allmänt intresse bör det vara en uppgift för dem att särskiltse på möjligheterna att sprida informationen med den moderna teknikens hjälp. 14 1981/82. 1981/82:37 210 De utgångspunkter som har angetts här har haft en storbetydelse vid utformningen av rättsdatasystemet och de regler om systemet somfinns intagna i förordningen (1980:628). Det bör idetta sammanhang betonas att de myndigheter som ingår i rättsdataprojektet harett fullständigt ansvar för sina dataregister trots att de har lämnat övervissa uppgifter som gäller driften till en statlig datacentral. De berördaadministrativa myndigheterna är alltså - i motsats till vad DALK har uppgett -ansvariga inte enbart för leveransen av grunddata utan för dataregistren i sinhelhet. Som tidigare nämnts har utgångspunkten härvid varit att det är ennaturlig uppgift för nämnda myndigheter att sprida den information om sinaverksamheter som de nu gör i rättsdataprojektet. vid universitetförklarar att rättsdatasystemet är värdefullt och understryker betydelsen avdenna informationskälla på skilda områden. DALK:s syn på aktiv informationsförmedling sammanfallermed de linjer varefter SCB arbetar och det utvecklingsarbete som SCB bedriverinom ramen för bl. a. RSDB och TSDB-projekten (Bas,Bas). Genom dessa ADB-system kan SCB presentera statistiskinformation direkt via terminal. Som framhållits i direktiven är det dock interimligt att tjänster skall tillhandahållas utan kostnadstäckning frånbeställaren. Inom SCB tillhandahålls sådana tjänster inom verkets uppdragsverksamhet. Då det gäller miljövårdsområdet har miljödatanämnden självnyligen i betänkandet (SOU 1980:24) Bättre miljöinformation sökt belysa ettantal frågorom ett förbättrat informationsutbud för olika kategorierintressenter i samhället. Ett annat exempel på särskild utredning ominformationsbehoven inom ett specialområde utgör INRA, den pågående utredningenom information rörande arbetsmiljörisker. Det är naturligt att ADB-teknikensspeciella möjligheter som grund för ett ökat och förbättrat informationsutbudhärvid beaktas. Statens pris- och kartellnämnd (SPK) anför: Med anledning av vad DALK anför ifråga om aktivinformationsförmedling vill SPK framhålla att den information som finns i SPK:sADB-system i allmänhet grundar sig på från företagen inhämtade uppgifter avstatistisk karaktär. Denna information sammanställd med andra uppgifter kaningå i en pris- och branschundersökning som blir av intresse för allmänhetenförst då undersökningen är färdig och kan offentliggöras. Enligt sininstruktion skall SPK aktivt bedriva information till statsmakterna ochallmänheten om resultaten av olika undersökningar. Några remissinstanser lämnar också synpunkter på hurtekniken bör användas för att sprida informationen. De register, som förs inom förvaltningen, innehåller tillövervägande del myndighetsspecifika uppgifter, som knappast i störreutsträckning kan 1981/82:37 211 tillhandahållas i oförändrad form genom förmedling av t.ex. teledata. Till stor del rör det sig dessutom om uppgifter av sekretesskyddadeller eljest ömtålig natur. TCO ställer sig tveksam till tanken att använda olikaformer av hemterminaler, t. ex. teledata eller data-TV, för att ökatillgängligheten hos den information som finns hos myndigheterna. Ställningtill den frågan bör inte tas förrän politiska beslut om t. ex. finansieringenav användandet av dessa nya medier har tagits. Däremot ställer sig TCO positivtill idén om en s. k. samhällsguide vars syfte skulle vara att ge en enkel ochöversiktlig vägledning om rättigheter och skyldigheter i samhället och om olikamyndigheter och andra organ. RDF anför sammanfattningsvis att förbundet delar DALK;sgrundsyn att kvalificerad teknik skall användas för att vidmakthålla och helstvidga möjligheterna för allmänheten att ta del av myndigheternas information.Vidare anser förbundet att befintliga system bör anpassas till D ALK;s krav iden takt systemen av andra skäl skulle ha gjorts om. Förbundet har slutligenuppfattningen att kvaliteten i informationen måste vara hög. Särskilda problemfinns med de uppgifter som myndigheterna samlar in från enskilda personer ochföretag. anför följande i fråga omteledata: