prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — Det sammanlagda avdragetför Avdrag för underskott i förvärvsunderskott i förvärvskälla vidtaxe- källa vid laxeringen läggs lill den ringen läggs lill denåterbetalnings- återbelalningsskyldiges laxerade skyldiges taxeradeinkomst om han inkomsl. Är denåterbetalningsskyldige gift och har makarna underskott i Prop.1981/82:100 Bilaga 12 672 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse förvärvskälla vid taxeringen, läggs detsammanlagda underskottsbeloppet till den återbetalningsskyldiges och hansmakes taxerade inkomst. Beloppet fördelas därvid mellan makarna i förhåUandetill storleken av det avdrag som vardera maken tillgodoräknats vid taxeringen. 39 § På ansökan av denåterbetalningsskyldige kan medges all preliminär avgift för visst avgiflsår ejskall ulgä eller all den skall nedsättas, om bättre överensstämmelse mellan denpreliminära och motsvarande slutliga avgift, beräknad enligl 43-49§§, därigenomkan antagas uppkomma. Ansökan enligl första stycket Ansökan enligl första stycket skall ha kommit in lill centrala stu- skall hakommit in till centrala slu diestödsnämnden före utgången av diestödsnämnden före utgången av avgiftsårel. Om synnerliga skäl fö- året e/Zer avgiftsårel. Ansökan som religger, får ansökan som kommit kommit in senare prövas enligt in senare upptagas tiU prövning. Om denåterbetalningsskyldiges ekonomiska förhåUanden ändras på sådant sätt att avgiftskall utgå med högre belopp än som tidigare beslutats, skall den återbetalningsskyldigesnarast anmäla detta till centrala . får på ansökan av återbetalningsskyldig ompröva beslut omatt preliminär avgift inte skall utgå eller skall sättas ned. Omprövning fårdock inte ske om ansökan har kommU in efter utgången av andra året efteravgiftsåret eller om den återbetalningsskyldige har anfört besvär övernämndens beslut och ärendet ännu inte har avgjorts. 43 § Fräga om slutligavgift för ett avgiflsår prövas särskill för viss älerbelalningsskyldig, ommedgivande enligl 39 § lämnats eller om den återbetalningsskyldige begär sådanprövning. För prövningen gäller 44-49 §§. Ansökan om prövningenligl förs- Ansökan om prövningenligl förs ta stycket skall ha kommit in lill la stycket skall hakommit in fill centrala sludieslödsnämnden före centralasludieslödsnämnden före utgången av januari månad andra utgången av novembermånad tred- årel efter avgiftsårel. je året efteravgiftsårel. 1981/82:100 Bilaga 12 673 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 64 § Om preliminäravgift, kvarstående avgift eller del av sådan avgift ej erlägges inomföreskriven lid, skall påminnelse därom sändas lill den ålerbetalningsskyldige.För påminnelse utgår påminnelseavgifl med belopp som regeringen bestämmer. Vid avisering avpreliminär avgift och kvarstående avgift utgår aviseringsavgifl med belopp somregeringen bestämmer. 74 § Överstiger detbelopp som den återbetalningsskyldige erlagt såsom preliminär avgiftmotsvarande slutlig avgift, är den återbetalningsskyldige berättigad all efteransökan återfå del överskjutande beloppet. Ansökan om återbäring skall hakommit in lill centrala sludiestödsnämnden efter del denåterbetalningsskyldige fåll underrättelse om beslutet angående den slutligaavgiften. Nedsätles preliminär avgift, Nedsälles preliminär avgift, kvarstående avgift, extra avgift, kvarstående avgift, extra avgift, tilläggsavgift eller påminnelseavgifl tilläggsavgift, aviseringsavgifl eller som den ålerbetalningsskyldige er- påminnelseavgift som den ålerbe- lagl, skall han utan ansökan återfå lalningsskyldige erlagt, skall han vad han erlagt för mycket, om ej utan ansökan återfå vad han erlagt annat följer av 75 §. Detsamma gäl- för mycket, om ej annat följer av ler om sådan avgift ejskall ulgä. Delsamma gäller omsådan av gift ej skall ulgä. Belopp som denåterbetalningsskyldige erlagt som preliminär avgift för del är under vilket hanavlidit skall ulan ansökan återbäras lill dödsboet. 76 § Häftar den, som är berättigad all Häftar den. som ärberättigad all återfå avgift enligl 74 eller 75 §, för återfå avgift enligt 74eller 75 §, för preliminär avgift, kvarstående av- preliminär avgift,kvarstående av gift, extra avgift, tilläggsavgift eller gift, extra avgift,tilläggsavgift, avi- påminnelseavgifl som förfallit till seringsavgift ellerpåminnelseavgift betalning, har han rätt alt utfå en- som förfallit lillbetalning, har han dast vad som överstiger det obe- rätt all utfå endast vadsom över- talda beloppet. stiger det obetaldabeloppet. Når slutlig avgiftfastställts för ell avgiflsår, bortfaller skyldigheten all erlägga sådanobetald del av motsvarande preliminär avgift som överstiger den slutligaavgiften. Avliderälerbelalningsskyldig, bortfaller skyldigheten all erlägga obetald preliminäravgift under vilket dödsfallet inträffat. Bestämmelse om obetald prelimi- Bestämmelse om obetald prelimi- när avgift i första eller andra när avgift i första eller andra stycket äger motsvarande tillämp- stycket äger motsvarande tillämp- Kartong: S. 674, rad 10-11Står: gäller äldre Rätlat lill: gäller vad avser 4 kap. äldre 1981/82:100 Bilaga 12 674 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse ningpå påminnelseavgift som be- ning pä påminnelseavgift och avi- löperpå-den obetalda avgiften. seringsavgift som belöper på den Denna lag träder i kraft, säviu avser8 kap. 13, 31, 32, 34, 39, 43, 64, 74, 76 och 84 §§ saml i övrigtden . De nyabestämmelserna i 8 kap. 31, 32 och 34§§ fillämpas med avseende päbestämmande av slutlig avgift frän och med avgiftsårel 1983. I fråga omstudiemedel som har beviljats före ikraftträdandet gäller vad avser 4 kap.äldre bestämmelser. Har i beslut om studiemedel för fid, som helt ellerdelvis infaller , 4 kap. 13 och 24 §§ tillämpats i dessa paragrafers äldrelydelse, har den studerande dock rätt lillstudiebidrag och återbelalningsplikliga studiemedel för medde belopp som skulle ha utgått om bestämmelserna i dessa paragrafertillämpats i deras nya lydelse. 1981/82:100 Bilaga 12 675 Sammanfattning av förslagom förstärkta kontakter mellanhem och skola Utredningen omförstärkta kontakter mellan hem och skola har haft lill uppgiftall undersöka dels hur föräldrarnas och elevernas behov av information om skolan och dess verksamhet samt omelevernas prestationer bättre skallkunna tillgodoses, dels hur föräldrarnas kunskaper och erfarenheter skall lillvaralas i skolarbetet.Dessutom har utredningen haft lill uppgiftatt genomlysa under vilka former och i vilka slags frågor föräldrarna bör kunna fä ökat infiylande iskolverksamheten. Utredningen skulle därvidanalysera hindren för ett bredare föräldraengagemang i kontakten hem - skola,föreslå nya eller vidareutveckla de nuvarande möjligheterna lill kontakter mellan hemmen och skolan, prövahur kontakterna tidsmässigt kanförläggas samt föreslå åtgärder för all föräldrarna skall få båttre möjligheteratt följa del dagliga arbetet i skolan. Med utgångspunkt idirektiven har utredningen begränsat sitl uppdrag lill all omfattagrundskolan, grundsärskolan och iräningsskolan. Avgränsningen innebär attutredningen i sina förslag bortsett från den samverkan mellan hem och skolasom sker i förskolan resp. gymnasieskolan. Utredningenföreslår all SÖ, som har ell centralt ansvar och resurser för information omskolan, prioriterar insatser för all i lättläst form lillföräldrar sprida koncentrerad information om regerings- och riksdagsbeslutsaml om de åtgärder frånämbetsverkens sida dessa beslut kan medföra. Informationen bör alllidöversättas lill de vanligasteinvandrarspräken. På regional nivå börlänsskolnämnderna ha lill uppgift all biträda vid utbildning ochinformation. Vidare bör nämnderna ha del övergripande ansvaret för allutveckla metoder för kontakt- och informafionsverksamhet mellan skolaoch hem. Utredningen föreslår alt resurser tillförs länsskolnämnderna så alldessa kan intensifiera sill arbete för att yllerligareutveckla en sådan kontakt- och informationsverksamhet. Nämndernas expertanslag bördärför tillföras medel motsvarande en konsulenlljänsl under ell är. Kostnadenhar beräknats till 3 milj. kr. Utredningen föreslär vidare alt på denlokala nivån varje skola bör överta ansvaret för utgivningen av de lokalainformationsskrifter som andra nu ger ul. Idetta arbete bör både föräldrar och elever engageras. Ekonomiska resurser måste dock garanteras, varförutredningen föreslår all en viss del av förslärkningsresursen avsättsvarje är för alt efter ett lokall bedömandeanvändas för alt förbättra informationen mellan skolan och hemmen. Beträffandeinformationen på lokal nivå föreslär utredningen också att skolledare inomgrundskolan skall åläggas skyldighet all informera elever och föräldrar ellerrepresentanter för dessa på samma sätt som sker för de anställda inom ramen förmedbestämmandelagen. Prop.1981/82:100 Bilaga 12 676 Utredningen tar ielt avsnitt upp olika samverkansformer inom skolan. Den understryker all detinle år möjligt eller ens önskvärt all söka fastställa centrala regleroch bestämmelser för den här verksamheten. Samverkan kan inte tvingas fram. Denföljer av positiva attityder. Förutsättningar och behov är dessutom olika fränkommun till kommun. Utredningen framhåller bl. a. all deenskilda samtalen inle fär bli en enstaka företeelse utan skall vara en del ien fortlöpande ömsesidig information om eleven, hemmet och skolan ochföreslår därför all skolan skall ha skyldighet att anordna ell enskilt samtalper termin och årskurs. Utredningen anservidare all klassmötena är viktiga för diskussion av gemensamma angelägenheter. Skolan bördärför åläggas att arrangera minst ell klassmöte per termin. Utredningen framhållerall föräldramedverkan i skolan skall vara en rättighet för alla föräldrar ochföreslär därför en lagfäst rätt till ledighet frän arbetet per barn och läsår för föräldrar/vårdnadshavare till elever i för att medverka i skolansarbete och all ersäUning skall utgå inom ramen för föräldraförsäkringen. Fortbildning avredan verksamma lärare måste enligt utredningens mening inledningsvisprioriteras. Beträffande såväl fortbildning som grundutbildning av lärare börfinnas inslag av bl. a. träning i samverkan och sociala relafioner saml träning i samlalsleknik. Den övervägandedelen av lärarfortbildningen bör ske inom del egna rektorsområdet ochinom ramen för de årliga studiedagarna. Åtskilliga lärare harvärdefulla kunskaper i och erfarenheter frän samarbetet mellan hem och skola. Dessaerfarenheter bör lillvaralas vid utbildningen. Föräld-rarepresenlanler, l.ex. klassombuden, bör alltid inbjudas att delta i fortbildningen. Prop.1981/82:100 Bilaga 12 677 Sammanställning avremissyttranden över förslag om förstärkta kontakter mellan hem och skola Remissinstanserna är ihuvudsak positiva lill utredningens belänkande och anser del angeläget allsamarbetet hem - skola utvidgas och förstärks. Man anser all utredningenredovisar mänga väsentliga synpunkter och pekar på vägar alt nå en bättrekontakt. SÖ finner betänkandet fill största delen vara analyserande ochdiskuterande. Till övervägande delen är utredningens synpunkter av denkaraktären att de i första hand bör ligga lill grund för initiativ i denenskilda skolan. SÖ delar utredningens uppfattning om hur samverkan mellanskolan och hemmen kan och bör utformas. I här aktuella delar kan enligt SÖ:smening utredningens diskussioner och synpunkter tillsammans med deremissyttranden som lämnas ge bidrag lill del kommentarmaterial omföräldrasamverkan som senare skall utarbetas inom SÖ. a. kommun menarall belänkandet är ett viktigt dokument som i hög grad kan tjäna somuppslagsbok vid de enskilda skolornas utarbetande av lokala arbetsplaner isamverkansfrågor. SoS vill särskilt understryka vikten av att man observerarinvandrarföräldrarnas speciellt missgynnade situation när del gäller derasmöjlighet lill inflytande och samverkan. Den frågan bör enligl SoS analyserasyllerligare. framhåller alt utredningen - trots direktiven- inle beaktat de problem som handikappade barn och deras föräldrar kan ha isamarbetet med skolan. Rådet vill understryka angelägenheten av att utredningenkompletteras med förslag om hur kontaktverksamheten hem - skola skall utformasför all handikappade barn och deras föräldrar skall ges möjligheter till ettreellt dellagande. HCK har samma uppfattning och saknar i utredningen analyserav hur förekomsten av handikapp påverkar förutsättningar för samverkan. UHÄullalar viss tveksamhet om huruvida de föreslagna åtgärderna är tillräckligaför all nä del förväntade resultatet. De förslag som läggs tycks enligt UHÄ ivissa stycken vara en beskrivning av vad som redan förekommer. Även Gävleoch Lunds kommuner konstaterar att utredningen i viss män utvecklar redanexisterande samverkansformer. 1 det följande redovisasremissutfallet på de konkreta förslag utredningen lägger. Utredningen föreslår alt länsskolnämnderna tillförs resurser motsvarandeen konsulenttjänst för all övergångsvis kunna intensifiera sittarbete med alt ytterligare utveckla kontakt- och informationsverksamhet. Fiertalel av de instansersom yttrat sig över förslaget är tveksamma eller negativa i sin inställningtill del. avstyrkerdet med hänsyn till dels de besparingsbe-44 1981182. Prop.1981/82:100 Bilaga 12 678 hovsom föreligger, dels uppfattningen all del inle torde behövas experlmedverkan ufifrån för denna typ av information,som måste ske lokall. Utredningensförslag alt en viss del av förslärkningsresursen skall användas förall förbättra informationen mellan skolan och hemmen har av flertaletremissinstanser som yttrat sig mötts av tveksamhet. Till dessa hör bl. SÖ och UHÄ. alt resursen ärknapp och skall räcka till myckel och kommun framhåller altförslärkningsresursen redan tidigare är mer än inlecknad. Man anser del föreliggabetydande risker för attkommunerna kommer all få ökade kostnader om utredningens alla förslag om ökadinformation skall genomföras. Elltiotal remissinstanser avstyrker utredningens förslag. Positivt inställdafiU förslaget är bl. a. RRV, som dock menar all den del avförstärkningsresursen som avsätts för ändamålet inle bör fixeras lill sin omfattning.Tillstyrker förslaget gör också länsskolnämnden i län saml och Luleåkommuner. Beträffandeinformationen på lokal nivå föreslår utredningen slutligen att skolledare i skallåläggas en samråds- och informationsskyldighetgentemot företrädare för elever ochföräldrar. Åtskilliga remissinstanser erinrar om deföreskrifter om rektors samråds- ochinformationsskyldighet som finns i skolförordningen sedan den 1 jufi1981. Utredningenföreslår all skolan dels skall ha skyldighet att anordna ett enskilt samtalper elev och termin i varje årskurs, delsbör åläggas all arrangera minst ett klassmöteper termin. Majoriteten av remissinstanserna tillstyrker förslagen. Vissa instansermotsätter sig dock en reglering av dessa samverkansformer. vill i fikhet medutredningen understryka att det inle ärmöjligt eller ens önskvärt alt söka fastställa centrala regler och bestämmelser för samverkan och information.Formerna för detta måste vara öppnaför olika initiativ. Man anser av del skälet del vara onödigt alt i förordning lägga fasl en samverkansform somenskilda samtal. SACOISR anser allen god samverkan bäsl åstadkommes genom lokala beslut och lokalt samråd inom ramen för gällande regelsystem.En utökning och fördjupning avkontakterna mellan hem och skola gynnas bäsl av så få centralt givna delaljregler som möjligt. /SRkan inle lillslyrka utredningensförslag. Del vore olämpligt all detaljreglera denna verksamhet. Även från uttalas dennauppfattning. Man anser all sättet att samarbeta måste kunna variera från skolalill skola och bör på ell naturligtsäll få växa fram inom del lokala rektorsområdet/skolenheten/ årskursen/klassen. Utredningenframhåller att föräldramedverkan i skolan skall vara en rättighet för alla föräldrar och föreslårdärför en lagfäst rätt lijl ledighet frånarbetet per barn och läsår saml all ersättning för lönebortfall skall utgå inom ramen för särskildföräldraförsäkring. Prop.1981/82:100 Bilaga 12 679 Majorilelen avremissinstanserna tillstyrker i princip utredningens förslag. SoS understryker all möjligheternaför föräldrar all aktivi delta i skolan måste vara lika stor för alla oavsettarbetsförhållanden och inkomsl. Annarsfinns stor risk för att del blir en segregerande verksamhet. Styrelsen tar i sitt yttrande inte ställning lilldetaljerna för hur ersättningen skallkonstrueras ulan hänvisar här till sill yttrande över barnomsorgsgruppens slutbetänkande som f. n. remissbehandlas. SÖvill, när det gäller omfattningen avledigheten, förorda del förslag barnomsorgsgruppen lämnat och som innebär all varje familj får rätt lillersättning för lönebortfall med fyradagar per läsår och barn fill dess att barnels skolplikt upphör. Del bör vara riktmärket för utvecklingen på sikt.Ensamslående föräldrar bör kunnautnyttja samtliga för egen del, men det bör enligt SÖ:s mening också vara möjligt för frånskilda föräldrarall disponera delar av liden. Örebrokommun påpekar att en reform med lagfäst rätt lill ledighet sannolikt fär begränsad betydelse. Fler åtgärderkrävs för att skolan skall lyckasengagera föräldrarna lill samtliga barn. RFV har i och för sig ingen erinranmol alt föräldrapenning skall kunna utges för att underlätta föräldrarsmedverkan i skolan, men anser del vara olämpligt all nu tillföra föräldraförsäkringenyllerligare en ny ersättningsform dä arbetet med översyn av försäkringen pågår.Verket föreslår att frägan i sin helhet rörandeomfattningen och den närmare utformningen av en sådan ersättning inom ramenför föräldraförsäkringen överlämnas lill översynsulred-ningen. Även statskontoret menar all behovet aven utbyggd föräldraförsäkring bör beaktas i den översynsulredning som pågårinom . Samma uppfattning har bl. a. länsskolnämnden iGävleborgs län och Orusts kommun. Viss tveksamhet tillförslaget framförs av bl.a. länsskolnämnderna i och län samt av Söderhamnskommun. Utredningens förslagavstyrks med hänsyn till radande statsfinansiella läge av RRV och Jönköpingskommun. kommun delar utredningens uppfattning att föräldrarnas kunskaper ocherfarenheter skall las lill vara i skolan. Detta kan dock enligt kommunstyrelsensmening ske utan att föräldrarna måste la ledigt från sina arbeten. Styrelsenanser därför inte alt enlagfäst rätt till ledighet bör införas. Liknande inställningredovisar MUF. Även SAF vänder sig mot förslaget om lagstiftning om ytterligareskäl utöver befintliga att vara frånvarande från arbetet. SAF håller med utredningen om altsamverkan inle kan tvingas fram ulan måste växa fram som ett resultat avreella förväntningar ochbehov. Ledighelslagarna måste samordnas och i avvaktan på detta måste ledighet för medverkan i skolan tills vidareske som tjänsfiedighet ellersemester. Vad gäller förslaget om ersättning under ledighet ställer sig SAF tveksam fill detta och anser all - om en sådanlösning blir aktuell -frågan snarastbör hänskjutas lill föräldraförsäkringsulredningen. Alla remissinstanser som berör lärarutbildningsfrägorna i be- Prop.1981/82:100 Bilaga 12 680 tänkandetär positivt inställda lill de lagda förslagen. Man menar alt ell stort behov av utbildning i samverkansfrågorfinns och all del är angelägel attprioritera fortbildning av redan verksamma lärare. Statskontoret förutsätter all hithörande frågor beaktas vid denreformering av lärarutbildningen som förbereds inomregeringskansliet. Några instanserunderstryker all även annan skolpersonal än lärare bör omfattas avfortbildningen. Sä t. ex. SACOISR, som anser alt fortbildning är viktig inte baraför lärare ulan även för all annan skolpersonal med i vid mening elevvårdandefunkfioner. /SR vill också betona viklen av alt föräldrarepresentanler bereds fillfälleall delta, en uppfattning som delas av bl.a. UHÄ saml och kommuner. kommun anser all man för alt fä föräldrarnas syn päfortbildningen bör adjungera dem lill fortbildningslagen ute pårektorsområdena. framhåller all skolans särskilda elev värdspersonal ofta har stor erfarenhet av föräldrakonlakler i sill arbeteoch skulle kunna utnyttjas i den föreslagna läramlbildningen. Några instanserinstämmer i utredningens uppfattning alt fortbildningen bör ske inom ramen förde årliga studiedagarna. Andra framhåller all delta inle räcker. all förslaget förmodligen är en underskattning av såväl behov som problem. kommunanser all den föreslagna sludiedagsliden är säväl för kort som alltförinlecknad under de närmaste åren.Liknande uppfattning framförs även från andra håll. i län framhåller allfortbildningsinsatserna måste omfatta också frivilliga aktiviteter somstudiecirklar, feriekurser och akademiska kurser och StudieförbundetVuxenskolan menar att utbildning av lärare och föräldrar tillsammans istudiecirklar bör vara ell bra sätt all samverka mellan hem och skola. Prop.1981/82:100 Bilaga 12 681 Sammanfattning av förslagom kvinnliga skolledare Utredningen (U1977:03) om kvinnliga skolledare, som har kartlagt skolledarnas bakgrund, fannbl.a. att andelen kvinnliga skolledarevåren 1978 utgjorde endast avtolala anlalel rektorer och studierektorer i ungdomsskolan, trots altkvinnorna utgjorde av lärarkåren. Utredningenkonstaterar att andelen kvinnor som söker skolledarbefall-ningar är liten iförhållande lill andelen män. Däremot lyder ingenting på alt kvinnliga sökandei mindre utsträckning än manliga sökande erhåller sökta befattningar. För altpåverka skolledarrekryleringen föreslås någon form av förtursförfarande.Utredningen avvisar alla tankar på positiv särbehandling som går ut på att gekvinnliga sökande en extra meritpoäng enbart pä gmnd av alt de är kvinnor. Likaså avvisas sådanpositiv särbehandling som innebär förtur för kvinnor vid lika meriter. Däremotanser utredningenall en kvotering utformad så allvarannan ledigförklarad skolledartjänsl förbehålls kvinnliga sökande ochvarannan manliga sökande inte innebär favorisering av någoldera könet. Ensådan åtgärd skulle också snabbt leda till en jämnare fördelning mellankvinnor och män bland skolledare. att målsättningen bör vara all del igrundskolan och gymnasieskolan skall finnasminst en kvinnlig och en manlig skolledare inom vaije arbetsområde somär gemensamt för minst två skolledare, att varannanskolledartjänsl vid en kommuns gmndskola resp. gymnasieskola förbehållskvinnliga sökande och varannan manliga sökande, så länge del i kommunen inleråder en i huvudsak jämn fördelning mellan kvinnor och män på sädana tjänster, att en Ijänsl bör fåledigkungöras på nytt och dä ulan förbehåll, om ingen för tjänstenlämplig sökande anmälde sig vid del första utlysningslillfällel, samt att systemet med kvotering omprövas . Nuvarandebestämmelser innebär all skolledarvikarial som omfattar mer än (långtidsvikariat) utlyses,meritvärderas och tillsätts i samma ordning som tjänst. För vikariat på kortare fid (korttidsvikariat) finns inget ansökningsförfarande föreskrivet.Korllidsvikarie förordnas av styrelsen för skolan. Rekryteringen går i praktiken oftasttill så alt skolledaren föreslår en vikarie, i regel efter någon form avullysningsförfarande. Utredningen konstaterar att drygl en fjärdedel av vikariatengår fill kvinnor men alt de kvinnliga vikarierna är färre pä de längre och mer meriterande vikariaten. Resultaten av tvä avutredningen genomförda enkätundersökningar visar att ca tre fjärdedelar avkorttidsvikariaten utlyses i någon form, att Prop.1981/82:100 Bilaga 12 682 ullysningsformen inle påverkar andelen kvinnligaskolledare, att den personliga kontakten i de flesta fall är avgörande vidlillsällande av vikariat, attca av alla vikariat går lill en person som har vikarierat samt att skolledaren, som är den person som ipraktiken väljer vikarie, läggerstörst vikt vid tidigare skolledarerfarenhel och administrativt intresse. För att vidgarekryteringsunderlaget fill kortfidsvikariaten, föreslår utredningen all allavikariat som varar lid än skall utlysas utom då studiereklorförordnas som vikarie för rektor.