prop · G503150 · 1981-12-31 00:00:00 — Dessa anlaganden bör i princip utgåfrån oförändrad ekonomisk politik, dvs. atl inga nya ätgärder vidtas. Föreliggandelångtidsbudget utgår från ganska schematiska anlaganden om den ekonomiskautvecklingen som - med vissa modifieringar med hänsyn till den aktuellakonjunktursituationen - ansluter sig till alternativ I i LU-avstämningen. Dettaalternativ bygger dock på vissa förulsällningar som inle är förenliga medlångfidsbudgellekniken. 1981/82:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget 14 andraord inte hell konsistenla. Den praktiska betydelsen av della bör dock inteöverdrivas. Också tidigare långtidsbudgetar har varit behäftade med sådanainkonsistenser. Långtidsbudgetensresultat påverkas av förändringar i ohka centrala variabler. I avsnitt 7.2redovisas därför vissa beräkningar av hur ändringar i olika antaganden inverkarpå kalkylresultalet. Detbör observeras att långtidsbiidgettekniken ger - vid i övrigt likartadefömtsätlningar om den ekonomiska utvecklingen ett budgetsaldo som avvikerfrån det som anges i av.slämningens finansiella kalkyl. Långtidsbudgetenär varken en plan eller prognos för hur budgetens inkomst- och utgiftssidautvecklas. Syftet med långtidsbudgeten är i stället att ge en bild avkonsekvenserna pii statsbudgeten av redan fattade beslut och existeranderegelsystem. Den skall endast beskriva hur inkomst- och utgiftssidan istatsbudgeten utvecklas om inga ytterligare åtgärder vidtas. För att genomföraberäkningar av utgifts- och inkomstsidan krävs antaganden om den framtidautvecklingen av olika cenlrala variabler. För att kunna beräkna de framtidaeffekterna av tidigare beslut krävs anlaganden om l.ex.befolkningsutvecklingen, antal elever i skolan, antal platser i barnomsorgenetc. Förutom dessa antaganden om volymutvecklingen behövs även anlaganden förpris-, löne- och ränteutvecklingen fram lill . Beräkningarnai långtidsbudgeten bygger på ell stort antal antaganden om olika faktorersutveckling . De centrala fömtsättningarna förberäkningen av statens utgifter och inkomster utgörs av antaganden om denekonomiska tillväxten, pris- och löneutvecklingen, saml om räntenivån. För åren1982 och 1983 ansluter antagandena för BNP-tillväxt, priser, löner m.m. lillden samhällsekonomiska bild som presenteras i den reviderade nationalbudgeten.För åren därefter beräknas prisökningen uppgå till . Ökningen avlimlönen har, efter avräkning av de krav finansieringen av skaltereformenställer, beräknats till och för deresterande tvä åren i långtidsbudgelperioden lill . Räntans nivå harberäknats successivt sjunka från dagens nivå och antas ligga på under densenare delen av långtidsbudgelperioden, vilket innebär en relativt högrealränta. Övrigaför beräkningsarbetet nödvändiga förutsättningar beskrivs inle här utanredovisas i möjligasle mån under de avsnitt där de varit styrande förkalkylerna. Prop.1981/82:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget 15 Bedömningen av anslagsutvecklingen underlångtidsbudgetperioden har gjorts inom budgeldepartementets budgetavdelning eftersamråd med vederbörande departement och i vissa fall myndigheter.Beräkningarna av den framtida utgiftsutvecklingen utgår från anslagsbeloppelför /83 enligl reviderade budgetförslag. Dessaberäkningar presenteras detaljerat i avsnitt 4. Utgifierna är beräknade isamma pris- och lönenivå som budgetproposition och beloppen anger, ienlighet med långfidsbudgellekniken, endast förändringar i ulgiflsvolymen. Förändringen av volymen av olika verksamheter ärresultatet av olika beslut och är i varierande utsträckning av automatiskkaraktär beroende på långsiktigheten och graden av bindningar i de fattadebesluten, i stort enligt följande principer. För ett flertal anslag, l.ex. förvallningsanslagen, har slalsmak-terna inte mer preciserat angett påvilken ambitionsnivå som verksamheten skall bedrivas på . För dessaanslag har antagits en oförändrad anslagsnivå i fasta priser. För andra anslag styrs utveckhngenunder perioden av faktorer som pä kort sikt är svåra att påverka förbeslutsfattarna. Anslagsutvecklingen för sädana anslag har beräknats medvarierande metoder. En central faktor alt ta hänsyn lill vid beräkning avvolymutvecklingen av många anslag är förändringar av befolkningens storlek ochsammansättning. Denna påverkar nivån på anslagen för exempelvis folkpensioner,skolväsende, m. m. I beräkningarna av utgifterna för dessa anslag ingår engrov uppskattning av effekter av befolkningsförändringar. Vissa anslag styrs av altstatsmakterna lagt fast långsiktiga ramar för verksamheten. Möjligheterna attpåverka volymutvecklingen varierar då med hänsyn till bl. a. ramperiodenslängd. Exempel härpå är ramarna för det militära försvaret och civilförsvaret. Olika typer av avtal, l.ex. mellanslaten och landstingskommunerna, styr volymutvecklingen för vissa anslag.Styrande för anslagsberäkningen är bl. a.avtalsperiodens längd och de faktorer som reglerar volymen på den verksamhetsom avtalet gäller. Del förekommer även tidsbegränsadeprogram, för exempelvis forskning inom olika områden, som anger med vilkenvolym verksamheterna skall bedrivas, ofta under en två- till treårsperiod.Förekomsten av ramar, avtal och program innebär alt verksamheternas volymutvecklas i enlighet med dessa under en viss lid. Om klara ultalanden om lidsbegränsningav ramar, program, avlal m.m. föreligger har i långtidsbudgetberäkningarnaanlagils all utgifterna bortfaller när programmet etc. upphör. I övriga fallhar i regel schablonmässigt anlagils alt utgifierna för de olika ändamålenkvarstår under hela långtidsbudgelperioden. Prop.1981/82:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget 16 Vissa anslag styrs av bidragsregler som medför enmer eller mindre automafisk utgiftsutveckling. Bidragsreglerna anger vilka individer eller verksamhetsområden som är bidragsberättigade. Bidragen kan utgå i form av elt visst belopp per bidragsberälligad individ, som en andel av kostnaden för en viss tjänst eller kan i vissa fall utgå i förhållande lill bidragsmoltagarens inkomst. Det styrande inslaget vad avser volymen i ett sådant givet system är sålunda de faktorer som ger antalet bidrags berättigade. - Utgifter för arbetsmarknads- och näringspolitikenhar beräknats med utgångspunkt i atl inga större nya utgiflsåtaganden görs under långtids budgetperioden. faller medel för tillfälliga insatser bort . Kostnaderna för arbetsmarknadspolitiken har beräknats kon- junkturneutrall. Detta innebär att anslagen är beräknade atl räcka lill åtgärder vid ell normall konjunkturläge och med nuvarande ambitions nivå och uppsättning av medel. Fömtom beräkningarna av volymutvecklingen presenterasockså kalkyler i löpande priser. Dessa beräkningar görs med utgångspunkt i deantaganden om den framfida utvecklingen av priser, löner, m. m. som harpresenterats inledningsvis i detta avsnitt. I det sedvanliga budgetarbetet tillämpas ell s. k.huvudalternativ som innebär att förvaltningsanslag efter pris- ochlöneomräkning minskas med hänsyn till förväntad produktivitetsökninginom den statliga sektorn. På samma sätt har under långtidsbudgelperiodenanslagseffekten av det s.k. huvudalternativet endast lagts in i denanslagsberäkning som görs i löpande priser. Principer för inkomstberäkningarna, m.m. Beräkningarna i långtidsbudgeten av inkomsterna grundarsig på anlaganden om bl. a. lönesummans och prisernas ulveckling.Inkomstskatter, sociala avgifter och mervärdeskall styrs bl.a. av utvecklingenav dessa variabler. Vidare har beaktats beslutade och föreslagna förändringarsom berör statsinkomsterna. Det framlagda förslaget om en reformeradinkomstbeskattning har lagts in i kalkylerna. För är 1983 har föreslagils en2-procenlig höjning av arbetsgivaravgiften för all finansiera reformenskostnader. är finansieringsformerna inte hell klara.Beräkningarna bygger dock på fömtsättningen atl skattereformen i sin helhetskall finansieras. 4 Statsutgifternas fördelning på ändamål I della avsnitt redovisas statsutgifternas utveckling ioförändrad pris-och lönenivå t.o.m. /87.Redovisningen omfattar de totala utgifterna inom statsbudgeten grupperade ifjorton ända- 1981/82:150 Bilaga2.1 Långtidsbudget 17 målsgmpper.Beräkningarna utgår från de anslagsbelopp för /83 som redovisasi budgetpropositionen, eller om förändringar inträffat på gmnd avsärpropositioner m. m., beräkningen i det reviderade budgetförslaget. Vidaretas i ändamålsavsnitlen i viss utsträckning upp även sådant stadigt stöd sompåverkar statsbudgetens inkomstsida och som utgår i form av avdrag ellerskattereduktioner. Viss statligt reglerad verksamhet som finansieras medarbetsgivaravgifter eller andra avgifter utan att redovisas på statsbudgetenbehandlas också. Beräkningarnai långtidsbudgeten påverkas i hög grad av de beslul som fattats avstatsmakterna . Som framgår av den följande redovisningenberäknas de totala statsutgifterna i oförändrad pris-och lönenivå bli i stortsett oförändrade . På några områden minskarkostnaderna . Ibeskrivningen av utgiftsutvecklingen för de skilda ändamålen läggs särskildtonvikt vid de faktorer, l.ex. i form av volymförändringar och regelsystem, somstyr utgiftsutvecklingen. Avsnittetinnehåller således en relativt detaljerad genomgäng av statsutgifterna efterändamål. Om huvudintresset är att få en uppfattning om de totalautgiftsanspråken behöver ej avsnitt 4 läsas ulan del är möjligt atl övergådirekt till avsnitt 5, som innehåller en kortfattad beloppsmässigsammanfattning av avsnitt 4. Folkpensioner,sjukförsäkring m. m. Ändamålsgruppendomineras av utgifter för folkpensionering, bidrag till sjukförsäkring samtstatens bidrag fill kommunala bostadstillägg till folkpension (KBT). Dämtöverredovisas i delta avsnitt utgiftsutvecklingen för den allmännatilläggspensioneringen (ATP). Bland övriga förmåner inomsocialförsäkringssystemet, som regleras via fonder, kan nämnas delpensionförsäkringen,arbetsmarknadsförsäkringen och arbetslöshetsförsäkringen. Vissaförändringar i systemet har beslutats. Enhetliga socialförsäkrings-avgifter harinförts fr. o. m. är 1982. Vidare har fidigare beslutat om viss årlighöjning ay ATP-avgiflen. Sista höjningen enligt detta beslul sker år 1984.Sättet att beräkna det index (basbeloppsindex), som basbeloppet räknas uppmed, förändrades från . Innevarande har beslutat attbasbeloppet fr.o.m. skall räknas upp endast en gång per år.Vidare har föreslagils atl ökad självrisk införs i sjukförsäkringen. Denbesparing som därigenom uppkommer föreslås fillgodoföras statsbudgeten genomatt sjukförsäkringsavgiften sänks och folkpensionsavgiften höjs. Bland andraförändringar kan nämnas att 2 1981182. Prop.1981/82:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget 18 Utgifternafinansieras till viss del () genom en socialförsäkringsavgift tillfolkpensionen. Inbetalda avgifter redovisas som inkomst på statsbudgeten. Detfinns således ingen direkl koppling mellan avgifter och utgående förmåner.Utvecklingen har varit sådan att finansieringen genom avgifter har minskal ochskattefinansieringen ökal. Den föreslagna höjningen av folkpensionsavgiften isamband med besparingarna inom sjukförsäkringen kommer alt innebära att dennautveckling bryts. Utgifterna styrs av befolkningens ålderssammansättning samtden allmänna pris- och löneutvecklingen. Dettotala antalet pensionärer beräknas ökamed i genomsnitt 16000 varav 14000 ålderspensionärer. Antalet folkpensionärerberäknas uppgå till drygt 1,9 miljoner varav nära ca 1,4 miljonerålderspensionärer. Drygt 800000 pensionärer erhåller ålderspension från ATP. Avtabell 2 framgår utgiftsutvecklingen för de delar av systemet som redovisasöver statsbudgeten. Kostnaderna för folkpensionerna beräknas under periodenminska till följd av alt utgifierna för pensionstillskotten minskar. Attutgifterna för pensionstillskotten minskar sammanhänger med alt allt flernytillkommande pensionärer får ATP. Utgiftsökningen som uppstår på gmnd av ökatantal pensionärer uppväger ej utgiftsminskningen för pensionstillskotten(tabell I). Folkpensionärer, utgiftspåverkande faktorer (Milj.kr., oförändrad pris- och lönenivå) -1-205 -400 -1-185 -435 -1-420 -465 -f280 -480 Folkpensionärer,vars huvudsakliga inkomst utgörs av allmän folkpension, medges vidinkomsttaxeringen ett särskilt avdrag för nedsatt skatle-förmäga. Den som harendast ålderspension och pensionstillskott får extra avdrag med så stort beloppatt någon skatt inte kommer atl påföras honom. Vid stigande inkomst minskas delextra avdraget. Även förmögenhelsinne-hav inverkar på avdragets storlek..Reglerna för det extra avdraget har 1981/82:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget o. m. så atl avdraget minskar snabbare med stigandeinkomst. Utgifternaför statsbidrag till kommunalt bostadstillägg tiU folkpension styrs av antaletpersoner som med hänsyn till inkomst och bostadskostnad är bidragsberättigade.Statsbidrag utgår fr. o. m. av kommunemas kostnaderför bostadstillägg upp till vissa övre hyresgränser. Frän samma datum har ävenen undre hyresgräns pä . Den besparing som därigenomuppkommer är även orsak till den minskade anslagsbelastningen för budgetåret1983/84. Utgifternaför sjukförsäkringen omfattar utbetalningar av sjukpenning, ersättningar tillsjukvårdshuvudmännen, subventioner av läkemedelskostnader m.m. År 1982beräknas dessa utgifter till ca . Kostnaderna försjukpenningen beräknas uppgå lill . Avgifterna för dessaändamål beräknas inbringa ca . Genom dem finansieras ävenföräldraförsäkringen. Sjukförsäkringsavgiften skall finansiera avsjukförsäkringens utgifter medan återstående skall täckas med statsbidrag.I den mån influtna avgifter överstiger inkomsttitelns andel av avgifternauppkommer elt överskott som med viss eftersläpning genom ettavräkningsförfarande överförs fill den s. k. allmänna sjukförsäkringsfonden. Utgifiernaför sjukförsäkringen styrs bl.a. av antalet sjukdagar per försäkrad samt nivånpå ersättning för inkomstbortfall. Denna beror i sin tur pä löneutvecklingen.Olika ersättningar till sjukvårdshuvudmännen, utgifter för läkemedel,sjukresor m. m. påverkas av pris- och löneutvecklingen. Kostnaderna för dessaändamål påverkas också av patientavgifternas storlek m. m. Administrationen avsocialförsäkringssystemet beräknas 1982/83 kosta ca 2700 milj. kr. Folkpensioner, sjukförsäkringar m. m. (Milj.kr., oförändrad pris- och lönenivå) 1983/84 1984/85 1985/86 1986/87 ändring -H3,4 -260 -274 -1-22 -0,4 -1-3,0 -198 -252 -44 -0,5 -0,5 + m + 78 -H90 övrigt (inkl. KBT) -335 -100 -24 -22,0 -9,1 1981/82:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget 20 Inkomster och utgifter för ATF' redovisas hell utanförstatsbudgeten. Reglering sker via AP-fonden. AP-fonden beräknas för budgetåret1982/83 uppvisa ett överskott på . Trots fattade beslut om höjning av avgiflen kommer delårliga överskottet i AP-fonden att sjunka . Dettaberor på atl utbetalningarna ökar dels på gmnd av att antalet pensionärer somuppbär ATP ökar och dels på alt storleken på utgående pensioner ökar i takt medalt systemet varit i kraft . Denna utveckling väntas fortgåfram . Därefter avtar ökningstakten för att helt upphöra år 2020.Utvecklingen inom ATP-syslemet har närmare belysts i samband med avstämningenav långtidsutredningen. Utvecklingen av utgifterna för pensionerna Folkpensionen utgår till alla pensionärer. En viss del avden, pensionstillskottet, är dock behovsprövad genom alt det minskar om förmånstagarenhar andra inkomster t. ex. ATP. Av tabell 3 framgår de sammantagna utgifternaför pensionerna. Den visar all kostnaderna för ATP stiger snabbare änkostnaderna för folkpensioneringen. Utgifterna för det behovsprövadepensionstillskottet sjunker urder perioden. Delta beror på, som tidigarenämnts, alt andelen pensionärer med ATP ökar. Utgiftsutveckling för pensionerna budgetåren1982/83-1986/87 (Löpande priser, miljarder kr.) 1982/83 I983,'84 1984/85 1985/86 1986/87 Folkpension exkl. pensions tillskott 31,1 33,1 34,9 37,0 38,9 Pensionstillskott 6,4 6,3 6,1 5,9 5,5 ATP 29,5 33,7 37,4 41,9 47,0 ToUlt 67,0 73,1 78,4 84,8 91,4 Ändamålsgruppen omfattar utgifter för utbildningsväsendetoch för den civila forskning som bedrivs av staten eller med statligt slöd. Idessa ingår bl.a. del obligatoriska skolväsendet, gymnasiala skolor, vuxenutbildning,högre utbildning, studiestöd samt forskning. Till högre utbildning ochforskning förs bl.a. anslagen fill högskolan inkl. lanlbruksuniversilelel,undervisningssjukhus, de statliga forskningsråden och styrelsen för tekniskutveckling. I gmppen ingår även de statliga utgifterna för forskning ochulveckling på energiområdet. Staten svarar för koslnader för skolledar- och lärarlöner,dvs. ca hälften av den offentliga sektorns samlade utgifter för detobligatoriska skolväsendet och gymnasieskolorna. Resten faller pä kommunerna. 1981/82:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget Generelltför ändamålsgmppen gäller att kostnadsförändringar på anslagen i högutsträckning följer löneutvecklingen för lärare (skolväsendel och högskolan)och förändringen av basbeloppet (studiestöden). Utgifterna inom ändamålsgmppenstyrs således av en långtgående automatik. (Milj.kr., oförändrad pris- och lönenivå) 1983/84 1984/85 1985/86 1986/87 ändring \916/11- -2,0 -1,8 -4,6 -2,3 gymnasieskolan m. m. -5,1 -2,4 -1,2 -H29,0 -0,8 -1,2 Vidarestyrs utgifterna av antalet elever i varje årskull som gär igenom skolsystemet.Framför allt påverkas anslagen inom skolväsendet, den högre utbildningen ochstudiestödet. minskar antalet elever igrundskolan () varje är och med för hela perioden. De storaårskullar som föddes leder till en högsta dimensionering avgymnasieskolan () under /83. Därefter minskar antaletelever och därmed antalet platser , totalt mednärmare . Därefter sker en mindre ökning varefter minskningen fortsätter.Årskullarna uppnår högskoleåldern(). Det innebär för högskolan att en ökning av antagningen /83 med ca 1500 platser och en ytterligare ökning underbudgetåren 1983/84-1984/85 med sammanlagt 1500 platser. Utbudet av platserberäknas sålunda öka med ca 3000 till slutet av 1980-lalel då en motsvarandeminskning planeras. Dessa förändringar inom högskolan skall genomföras medoförändrad resurstilldelning varför anslagen till gmndläggandehögskoleutbildning beräknas bli oförändrade under längtidsbudgetperioden.Minskningen av antalet barn i grundskoleåldern kommer under1990-talet och framåt att innebära kraftigt minskade årskullar för gymnasie-och högskolan. Utgifternaför det obligatoriska skolväsendet minskar uttryckt i oförändrad pris- ochlönenivå under hela långtidsbudgetperioden eftersom antalet elever totaltminskar . Den kraftiga minskningen på grundskoleanslaget lill /84 sammanhänger med - förutom Prop.1981/82:150 BUaga 2.1 Långtidsbudget 22 minskningenav antalet elever och beslutade besparingar - den tekniska konstmktionen avstatsbidraget till driften av grundskolor. Bidraget utgår i efterhand. Anslagetinnehåller för /84 etl relativt, stort belopp för löneökningarhänförliga lill /83. I enlighet med långtidsbudgetteknikenräknas inte heller denna del av anslaget upp med antaganden omlöneförändringar. Belastningen på anslaget i löpande priser framgår av tabell5. Bidrag till drift av grundskolor kr., löpande pris- och lönenivå) 1983/84 1984/85 1985/86 1986/87 Totala utgifter 12 365 +930 +725 H-820 +1395 Enviktig utgiftsstyrande faktor för gmndskolebidraget - fömtom totala antaletelever - är det genomsnittliga antalet elever/klass. En förändring avklasstorleken med exempelvis en elev i alla tre stadierna, innebär enkostnadsförändring för staten med ca 350 milj. kr. i 1981/löneläge. Ensådan förändring påverkar även de kommunala kostnaderna. Utgiftsutvecklingenpåverkas även i hög utsträckning av de i avtal fastställdaundervisningsskyldighelerna för lärarna (antal timmar i undervisning). Riksdagenhar uttalat att reformijn med samlad skoldag i gmndskolan endast får genomförasom den ej medför kommunala merkostnader. En ny läroplan för gmndskolan gällerfr. o. m. /83. De statliga kostnaderna för de permanenta delarnaav läroplansreformen belastar statsbudgeten fullt ut /86 med ca330 milj. kr. Denkraftiga minskningen av antalet 16-åringar ledertill en motsvarande minskning av antalet inlagningsplalser på gymnasieskolanslinjer och grundskoleanknulna specialkurser. Utöver dessa platser finns 34000platser i specialkurser kortare än och s. k. högre specialkurser i vilkaingår en ökning med 1 200 för / 83. Ökningen är gjord för alt imotsvarande grad påverka dimensioneringen av högskolan. Vidare ingårarbelsmarknadspolitiska åtgärder genom introduktionsprogram ochyrkesintroduklion. Den relativa ökningen av antalet platser på yrkesinriktadelinjer som regeringen föreslär i årets budgetproposition fömtsätts gälla helaperioden. Även anslaget för gymnasieskolan styrs i hög utsträckning av gällandeavlal för lärarnas undervisningsskyldighet. Gymnasieskolansdimensionering och fördelning av eleverna på olika studievägar påverkar ävenstatens bidrag till undervisningsmateriel i gymnasieskolan. Regeringen har iårets budgetproposition föreslagil ell nytt 1981/82:150 Bilaga2.1 Långtidsbudget 23 statsbidragtill dessa ändamål och dämtöver föreslagil alt etl extra bidrag till inköp avförsta uppsättningen stadigvarande materiel övergångsvis skall utgå. Den ibudgetpropositionen föreslagna styrningen mot yrkesinriktade studievägarmedför atl den genom del minskade antalet elever förväntade minskningen avanslaget uteblir. Vuxenutbildning,studiecirklar, folkhögskolor m. m. Kostnadernaför vuxenutbildning, vars stora utgiftsposter utgörs av bidragsanslagen lillstudiecirklar, invandrarundervisning i svenska, driften av folkhögskolor ochkommunal vuxenutbildning, beräknas inle öka . Storlekenpå anslagen till studiecirklar och invandrarundervisning beslutas av riksdageni den årliga budgetprövningen. Dessa anslag antas inte öka underlångtidsbudgetperioden. Anslagentill driften av folkhögskolor och vuxenutbildning följer huvudsakligenlöneutvecklingen för lärare. Volymen förväntas bli oförändrad under perioden.Det sammanhänger bl.a. med beslut om maximering av antaletundervisningstimmar för den kommunala vuxenutbildningens grundskole- ochgymnasieskolekurser. Maximeringen av dessa utbildningars omfattning förutsättsgälla för hela perioden. Också för folkhögskolornas del har förutsatts enoförändrad volym . Utgifternai oförändrad pris- och lönenivå för den grundläggande högskoleutbildningenväntas, som framgår av redovisningen av ungdomskullarnas utveckling, i stortsett bli oförändrade. Beslutad utökning av vissa utbildningslinjer kommer attfinansieras genom omprioritering av resurser inom området. Dedominerande utgiflsstyrande faktorerna för den grundläggande högskoleutbildningenexkl. högskoleutbildning utgörs av de planeringsramar som årligenfastställs av , utbildningens längd, koslnaderna per utbildningsplatssaml dimensioneringen av kringkostnader som l.ex. Dessa faktorer utgör gmnden för de årligaanslagsberäkningarna. Sammanlagt består av de totala kostnaderna avlönekostnader. Utgiftsutvecklingen påverkas även i hög utsträckning av de iavtal fastställda undervisningsskyldigheterna för lärarna. Statenger bidrag till kommuner och landstingskommuner för driften av den kommunalahögskoleutbildningen. Fr.o.m. /83 fastställs ett schabloniseratstatsbidrag per landsting såvitt gäller utbildningen inom vårdsektorn. Prop.1981/82:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget 24 Utgifierna för sludiesociala ändamål styrs av antaletstuderande på gymnasie- och högskolenivå och av bidragsreglerna. Storleken avde återbetalningspliktiga studiemedlen är knuten till basbeloppet. Antalet gymnasiestuderande beräknas minska ,vilket leder till minskade utgifter till denna grupp. På grund av ändrade antagningsregler för högskolanförväntas andelen yngre studerande att stiga, vilket kommer att leda till ellhögre utnyttjande av studiemedel. Besparingsförslag i 1982 årsbudgetproposition kommer atl leda till minskad anslagsbelastning. Till gmppen forskning och ulveckling förs ocksä utgifterför energiforskning. En medelsram om 1400 milj. kr. disponeras för ändamålelunder perioden /82-1983/84. För /83 har beräknats enmedelsram öm 500 milj. kr. Programmet finansieras genom en avgift påoljeprodukter och belastar således inle statsbudgeten.