prop · G503123 · 1981-12-31 00:00:00 — /SR menar att del är helt uppenbart attden alltför låga framväxten av konkurrenskraftig industriproduktion inom landethar utgjort en begränsning när del gäller möjligheterna att med en expansivekonomisk poliuk hålla en hög sysselsättning. SAFframhåller att det finns starka skäl att betona att datatekniken är enkälla till produktivitetsökning och stigande realinkomster, som vi inte kanundvara. Den försämring av realinkomsterna som skett sedan mitten av 1970-taletgör en stark produktivitetsökning särskilt angelägen menarSAF. Såväl SHIO-Familjeföretagensom SI understryker den möjlighet till nyföretagande med avanceradekonkurrenskraftiga produkter som den moderna elektroniken ger. Erfarenheterfrån visar att nystartade företag har svarat för en betydande del av nysysselsättningen.Allmänna näringspolitiska åtgärder som stimulerar nyföretagandet i Sverigeborde därför kunna vara en viktig sysselsättningsskapande faktor. SHIO- Familjeföretagenhar inget att erinra beträffande förslagen om utvecklingsbranscher ochteknikupphandling. Förslagen borde dock kompletteras med åtgärder för attstimulera tillkomsten av nya elektronik- och databaserade företag. SIanser att utredningens sysselsättningsresonemang är för statisk och därmedleder till alltför negativa slutsatser. Utredningen underskattar möjligheternaatt sprida verkligt avancerad industri- och konsultverksamhet, något somemellertid redan börjar bli praktisk verklighet. Mot bakgrund av alt DEU anseratt ungdomar särskilt drabbas när arbetstillfällen faller bort framhåller SIatt det är uppenbart att uppväxande generationer har klara fördelargenom "datavana" och förhoppningsvis bättre datakunnande, vilket kange dem försteg på arbetsmarknaden. TCOuttrycker oro för möjligheterna alt upprätthålla sysselsättningen under1980-talet, dä man som ett inre orealistiskt perspektiv ser kombinationen aven markant höjning från nivån pä produktiviteten under senare delen av 1970-taleloch i en låg tillväxt. EnligtTCO är det därför en nyckelfråga pä vilket sätt de rationaliseringsvinster somuppstår i industrin kan överföras till andra sektorer av ekonomin. En utbyggnadav den offentliga sektorn är enligt TCO en absolut fömtsättning för att tryggasysselsättningen . Genom en sådan expansion skulle också behov inombarnomsorg, åldringsvård, sjukvård, undervisning samt forskning och utvecklingbättre kunna tillgodoses. TCO är medveten om all på kort sikt dennaexpansion inte kan bli så omfattande som i och för sig vore motiverat pä grundav rådande obalanser! Prop.1981/82:123 Bilaga 4 74 TCO framhåller vidare att stora krav kommer att ställas påskattesystemet för att få tillstånd den nödvändiga resursöverföringen. TCOanser att utredningen inte helt är klargörande på denna punkt då man bara sägeratt de resurser som skapas i industrin genom ökad datoranvändning skallanvändas till investeringar samt privat och offentlig konsumtion. TCO framhåller också att sysselsättningsnivån inom denoffentliga sektorn måste bevaras men betonar att det krävs åtgärderför en effektiv överföring av rationaliseringsvinster mellan olika delar avoffentliga sektorn. Även utnyttjande av rationaliseringsvinster för ökad upphandlingeller andra former av industristöd bör vara möjligt. TCO anser att utredningen inte tillräckligt beaktar deregionala sysselsättningseffekterna i sina förslag i samband med atl denkonstaterar att processindustrin sannolikt kommer att centraliserasytterligare. TCO avvisar resonemang som går ut på att man i det kortaperspektivet accepterar en hög arbetslöshet av konjunkturella, strukturella ochteknologiska skäl. TCO vill inom ramen för en accepterad yrkesmässig och geografiskrörlighet ställa större krav på arbetsgivaren att svara för omställningsutbildningså alt de vars arbeten helt eller delvis upphör vid införande av ny teknikerhåller nya arbetsuppgifter. Möjligheterna för företagen att uppfylla dessa krav kanenligt TCO variera med de bakomliggande skälen till alt omställningsutbildningaktualiseras. Sådana skäl kan vara av principiellt två olika slag. vara framgångsrikt och investera i ny teknik för att hänga med ikonkurrensen. Även i detta fall kan svåra sysselsättningsproblem uppstå, omnyinvesteringen förutses vara starkt produktionshöjande, som den inteleder till volymexpansion. I detta senare fall bör kraven på företagen att helteller delvis finansiera omställningsutbildning vara starka. I de fall dåföretagen befinner sig i en krissituation måste på traditionellt sätt samhälletträda in och svara för att arbetsmarknadspolitiska åtgärder sätts in förberörda individer. TCO saknar den här formen av resonemang i utredningensbetänkande. De bör därför närmare utredas i vilka former de ovan anförda kravenpå företag som befinner sig i situationen atl investera i ny teknik skallrealiseras. Frågan bör enligt TCO behandlas inom ramen för kommittén förarbetsmarknads- och företagsutbildning (KAFU). TCO delar utredningens konstaterande att det föreliggerstora risker för att kunnandet överförs till dem som bygger systemen. Medhänsyn härtill är det enligt TCO synnerligen angeläget att svensk industrismöjligheter att hävda sig gentemot ufländska leverantörer stärks. Utredningensförslag om tillverkning av elektroniska komponenter som ett lämpligtsamnordiskt utvecklingsprojekt tillstyrks av TCO. Vidare anser TCO i likhet medutredningen att upphandling bör utnyttjas i högre grad än hitfills. Genomoffentliga beställningar till inhemska leverantörer blir det i högre gradmöjligt att konstmera system som bygger på aktuella krav på svenskarbetsmarknad och i samhället i övrigt. TCO nämner som exempel på detta Prop.1981/82:123 Bilaga 4 75 detupphandlingsprojekt avseende datautrustning i skolan som datadelegationen haften akfiv roll i. förstärkt arbetsförmedlingframför allt platsförmedling planeringsdiskussioner mellanföretag, fackföreningar och samhällsorgan på regional och lokal nivå regional bevakning avbransch/företagsberoende fortsatta branschstudier t.ex.livsmedels- och sågverksindustri AMSdelar utredningens uppfattning om behovet av en förstärkt platsförmedling föratt effektivt kunna möta obalanser på arbetsmarknaden. AMS hänvisar till f.n. genomför den s.k. förslag till förändrad organisafionoch arbetsförmedling inom arbetsförmedlingen som just syftar till atlförstärka platsförmedlingens roll. AMS menar dock att behovet avresursförstärkning inom arbetsförmedlingen är avsevärt, vilket också framgåttav styrelsens anslagsframställningar . Möjligheterna attöka flexibiliteten vad gäller resursutnyttjande inomarbetsmarknadsutbildningen prövas fortlöpande. Som exempel härpå nämner AMSden förändring av budgetsystemet för AMU som genomförts och som gett fömlsättningarför en bättre planering av resursutnyttjandet. AMSdelar DEUs uppfattning att den branschspecifika yrkesklassificeringen måsteförbättras. AMS menar all en mer enhetlig yrkesterminologi är nödvändig bådeför arbetsvägledning och som verktyg för yrkesstatistiska sammanställningar.AMS delar också DEUs krav på bättre statistik över arbetsgivarbyten ochyrkesbyten. DEUs förslag att ge SCB i uppdrag att utreda möjligheterna till enförbättrad statistik i nämnda avseenden delas av AMS, som också hänvisar till EFAMdär diskussioner om färbätt-rad statistik fortlöpande förs. LObetonar att de åtgärder som föreslås av DEU snabbt måste förverkligas. LOframhäver också beredskaps- och planeringsbehovet, och menar att det ärnödvändigt att planera och bygga upp den beredskap som behövs. LOhänvisar till att man i den engelska motsvarigheten till AMS inrättat enspeciell enhet för att förbereda och planera de åtgärder som man förväntar kanbli aktuella på gmnd av datoriseringen. Dataeffektutredningensförslag till överiäggningar mellan förelag, samhälle ochlöntagarorganisationer understryks av LO. ÄÄKifrågasätter däremot DEUs förslag att de regionala sysselsättningsproblem somdalatekniken kan föra med sig skulle kunna mötas med regionala och lokalaplaneringsdiskussioner mellan företag, fackföreningar Prop.1981/82:123 Bilaga 4 76 RRV anser i och för sig att en sådanplanering kan vara lämplig, men alt förslaget måste vidareutvecklas innanställning kan tas. RRV menar att planeringen måste omfatta allasysselsättningsproblem, inte bara dem som kan hänföras till daloriseringen. RRVefterlyser vidare en diskussion om vilka planeringsinstrument som kantillhandahållas samt vad planeringen skall syfta till. Vad beträffar den yrkesmässiga rörligheten anser RRV att DEUdelvis för ett motsägelsefullt resonemang och pekar på alt DEU dels pekar påatt såväl andelen tjänstemän som andelen yrkesarbetare ökar dels pekar på attde nya arbetsuppgifterna kommer att kräva mindre av yrkeskunnande. RRV anserdärför liksom DEU att fördjupade studier måste initieras avseende förändring istruktur, sysselsättning och arbetsmiljö inom vissa branscher, för att manbättre skall kunna bedöma kravet på yrkesmässig och geografisk rörlighet. /SR instämmer i de arbetsmaknadspolitiska förslagenoch betonar personalplaneringen inom förelagen. /SR pekar även på lönsätt-ningsproblematikenför personer inom högskolan resp. industrin. Det måste enligt organisationenfinnas en rimlig balans i lönesättningen mellan personal inom dessa sektorersåväl inom landet som internationellt sett. SHIO anser inte att platsförmedlingen bör ges utökaderesurser utan anser att platsförmedlingen kan förstärkas inom befintligaresurser. SHIO ifrågasätter om förslagen beträffande arbetsmarknadsstatistik,information och planering, regional bevakning och fortsatta branschsludier harnågon större betydelse för att öka den arbetsmarknadspolitiska beredskapen. Även SIanser alt produklivitetshöjande åtgärder inom arbelsförmed-lingssystemet kanske inom ramen för nuvarande resurser. SI avvisar förslaget om planering mellanföretag, samhälle och fack med hänvisning till det nedlagda DIS-systemet ochhävdar att länsmyndigheternas informationsbehov kan tillgodoses genominformella kontakter med de viktigare företagen. SI ifrågasätter också värdetav att vidareutveckla branschanalyser med regionala konsekvensbedömningar. Statskontoret däremot stöder i princip förslagen omförstärkt platsförmedling och planeringssamarbele företag, fackföreningar ochsamhällsorgan men framhåller att innan definitiv ställning kan tas tillförslaget måste syftet med, formerna för och omfattningen av planeringenpreciseras. TCO instämmer i förslagen om förstärkt arbetsförmedlingoch planering mellan företag, samhälle och fackliga organisationer. Enligt TCOsprincipiella uppfattning bör kostnaderna för dessa arbetsmarknadspolitiska åtgärderses som en del av rationaliseringskostnaderna. TCO saknar i betänkandet ettresonemang huruvida den tekniska utvecklingen aktualiserar nya former av arbelsmarknadspolitiskainstrument. Det är TCOs förhoppning att utredningen i sitt fortsatta arbetetar upp denna frågeställning. Beträffande utredningens förslag om planeringsdiskussionerpå regional och lokal nivå mellan förelag, fackliga organisationer ochsamhällsorgan Prop,1981/82:123 Bilaga 4 77 efterlyserTCO förslag till åtgärder som skulle säkerställa att regelbundna överläggningari dessa frågor verkligen kommer tillstånd. forskning om arbetsorganisationoch yrkeskunnande upphandling avarbetsmiljövänlig teknik. ASS delar uppfattningen atlforskningsinsatser om hur en god arbetsorganisation utformas i olika miljöerbehövs. Forskningen bör enligt ASS belysa hur datoriseringen kan styras ochtillämpas så att nya arbetsmiljöproblem inte skapas utan i ställetförutsättningarna för en god arbetsorganisation förbättras. ASS framhållervidare all de principer för god arbetsorganisation som anges i ASS allmännaråd AFS 1980:14 "Psykiska och sociala aspekter på arbetsmiljön" redanär väl dokumenterade. Skälen till att de inte alltid tillämpas är enligt ASSsnarare av praktisk och ekonomisk natur. Huvudproblemet är således inte alltidatt forskningsresultat saknas utan att befintlig kunskap inte tillämpas. Beträffandeolycksfallsriskerna i samband med användning av datorstyrdtillverkningsutrustning och datorstödda processystem samt behov av ökade skyddsåtgärderhänvisar ASS till de bestämmerlser som f. n. gäller för skydd mot farligmaskinrörelse m. m. vid maskin med automatisk drift. Inom ASS pågår vidare ett författningsprojeklsom syftar till atl strukturera om nu gällande maskinanvisningar föranpassning till arbetsmiljölagen. De övergripande ergonomiska kraven tas upp iett annat författningsprojekt . BeträffandeASS föreskrifter om ensamarbete har DEU betonat att dessa får en sådanutformning att förekomsten av ensamarbete reduceras eller i varje fall inteökas i samband med införande av ny teknik. Arbetet med denna kungörelse är nuinne i en slutfas och problemet har beaktats i arbetet. DEU föreslår attarbetsmiljölagstiftningen förstärks med bestämmelser om vissa minimikravavseende arbetsinnehåll, kontaktmöjligheter och möjlighet att påverka den egnaarbetssituationen. Med anledning härav påpekar ASS att man ägnar frågan omdatoriseringens effekter på arbetsmiljön stor uppmärksamhet och att man idelta sammanhang kommer att överväga i vad mån det är praktiskt möjligt attutforma bestämmelser om minimikrav i de avseenden som utredningen nämner. LOdelar DEUs uppfattning alt framtagande av datorstödd tillverkningsutrustningdär arbetsmiljöaspekler ur såväl fysisk som social synvinkel beaktas, skafrämjas i forskningen men också genom offentlig upphandling. Här har enligt LOsamhället ett mycket stort ansvar för att främja en Prop.1981/82:123 Bilaga 4 78 positivutveckling på det datatekniska området. De kan enligt LO göras exempelvis isamband med anskaffning av utrustning till skolorna, till sjukvård och av destatliga bolagen. LO delar också DEUs synpunkter om att del är väsentligt attföreskrifter utarbetas riktade mot den framtida tekniska förändringen inomarbetslivet. Det gäller bl. a. olycksfall i samband med datorstyrdtillverkningsutrustning och datorstyrda processtyrsystem. Där finns behov avökade skyddsåtgärder för både industrirobotens utformning och utformning avarbetsplatsen kring roboten. LO anser vidare att ASS och yrkesinspektionenmåste öka sin kompetens inom det datatekniska området för att kunna klaratillsynsverksamheten. SAFoch SHIO biträder utredningens förslag att öka forskningsinsatserna omarbetarorganisation och yrkeskunnande. Statskontoretanser att det är viktigt att öka kunskaperna om de organisatoriskaförändringarna vid införandet av datateknik. Statskontoret efterlyser en meringående analys av dessa frågeställningar än den utredningen redpvisat. Manstöder därför förslaget om ökade forskningsinsatser pä detta område. Beträffandeupphandling av arbetsmiljövänlig teknik, pekar STU på del förnämliga kunnandesom ackumulerats hos svensk dataindustri. STU framhåller att man /82 avser undersöka möjligheterna att åstadkomma enanvändarnära försöksmiljö med möjligheter atl utföra experiment meddatoriserade hjälpmedel för arbetslivet, exempelvis för kontor, för alt pådetta sätt bidra med kunnande och teknik för att ur olika synpunkter få enbättre arbetsmiljö och ge impulser till industriell utveckling. Medhänsyn till den svenska dataindustrins utomordentliga kunnande beträffandefysisk, såväl som psykisk arbetsmiljö, vore de enligt STU värdefullt om detfortsatta utredningsarbetet kunde diskutera konkreta förslag visavi upphandlingav arbetsmiljövänlig datateknik. TCOanser det väsentligt att minimivillkor avseende arbetsinnehåll,kontaktmöjligheter och möjligheter att påverka den egna arbetssituationen slåsfast i lagstiftningen. TCO föreslår dessutom atl regeringen ger ASS i uppdragatt närmare utforma föreskrifter om minimivillkor i ovan angivna avseenden. TCOvill också framhålla atl föreskrifter eller dylikt under inga villkor kan varaen ersättning vare sig för de förstärkningar av den arbetsrältsligalagstiftningen eller för medbestämmandeavtal. Forskningen kring datoriseringeni arbetslivet har enligt TCO varit starkt konsekvens-inriktad. I vissmån har forskningen också varit förändringspåverkande. Men enligt TCOsuppfattning bör forskningen fä en mer offensiv prägel. Hur defackliga kraven på arbetsorganisation och arbetsmiljö skall integreras iteknikutvecklingen är enligt TCO en grundläggande frågeställning. Enlig TCOsuppfattning är det angeläget med en kraftig öknirg av denna typ av forskning. 1981/82:123 Bilaga 4 79 FoU om modellerför systemutvecklingsarbete kunskapsuppbyggnadav de anställda. Vad gäller arbetsrättslagstiftningen framhäver ASSarbetsmiljölagens betydelse för medbestämmandet och erinrar om att deanställdas inflytande i ett tidigt skede av behandlingen av arbetsmiljöfrägornahar stöd i arbetsmiljölagen. Det är enligt ASS viktigt att lagens grundläggandeintentioner utnyttjas av berörda parter. I detta avseende bör enligt ASS enfortsatt utveckling kunna ske. Kommande föreskrifter från ASS bör enligt verketkunna underlätta för arbetstagarna att la del i behandlingen av arbelsmiljöfrågprpå planeringsstadiet. LO bedömer att medbestämmandeavtal på hela arbetsmarknadendvs. även SAF-området är en viktig förutsättning för att uppnå de målsättningarsom DEU anser väsentliga. LO hävdar att i de små företagen är ofta de fackligaarbetsmöjligheterna besvärliga. NARKs förslag om regionala förtroendemän bördärför enligt LO genomföras. LO anser det också viktigt atlmedbestämmandemöjligheterna i kpncernföretag säkerställs. LO/TCO har tidigareframfört krav på förändringar av MBL för att komma tillrätta med problemet.Vidare stöder LO DEUs förslag om förstärkningar av arbetsrätten vad gäller attmedbestämmandeprocessen kommer igång i ett tidigt skede, att den fackligamedverkan ska innebära en reell delaktighet, atl information skall lämnas igod tid och att de fackliga organisationerna skall ha möjlighet att fåassistans av konsulter. LO anser att NARK bör prioritera detta i sitt arbete. NARK menar att del finns behov av lagändringar eller andraåtgärder för att komma tillrätta med de problem och brister som dataeffektutredningenhar sammanfattat i sina slutsatser. Eftersom NARK inte har slutfört sittutredningsuppdrag kan man inte uttala sig om hur dessa ändringskrav skalltillgodoses. NARK hänvisar också angående fackliga förtroendemän tillförslagen i sitt delbetänkande OSA 1977:4. /SR instämmer med ledamöterna ochLindebergs särskilda yttrande. Utredningen gör sig enligt /SR skyldig fillett tankefel genom att först konstatera att den inte har kompetens att se överarbetsrättslagstiftningen och därefter rekommendera principer förarbetsrättsliga förändringar. /SR motsätter sig dock inte en översyn avarbetsrättslagstiftningen. Tvärtpm är del mycket angelägel att regelbundetgranska hur tekniken ändrar förutsättningarna för lagsfiftningen. SAF biträderockså och särskilda yttrande. SAF avvisar bestämt DEUsförslag till ytterligare lagreglering av de anställdas medbestämmande iföretagen. Medbestämmandet bör i stället 1981/82:123 Bilaga 4 80 enligtSAF regleras via avtal mellan parterna. SAFs förslag till medbestämmandeavtalfrån beaktar flertalet av de medbestämmandefrågor som utredningen tarupp. ÄvenSHIO-Familjeföretagen anser att de frågor som utredningen tar upp bör reglerasvia ett medbestämmanderättsavtal mellan parterna på arbetsmarknaden.Arbetsgivareföreningens förslag till medbestämmande-rättsavtal från år 1980beaktar enligt organisationen flertalet av de medbestämmandefrågor somutredningen tar upp. TCOanser att utredningen på ett insiktsfullt sätt behandlat de frågor som rör deanställdas medbestämmande vid införande av ny teknik, TCO stöder de krav påförstärkning av arbetsrättslagstiflningen spm DEU föreslår, TCOerinrar om att de särskilda frågor som rör problem i koncernföretag, fackligaförtroendemäns ställning och möjligheterna att få assistans av ombudsmän ochkonsulter har behandlats av NARK och att TCO tillstyrkte NARKs förslag pådessa punkter. Men åtgärder frän statsmakternas sida saknas ännu för alt lösadessa för del fackliga arbelet och medbestämmandet så väsentliga problempåpekar . Vadgäller systemutveckling ställer ASS sig positiv till förslaget omkonsekvensanalyser men anser att DEU inte angett hur detta arbete rentpraktiskt skall gå lill, var sakkunskap finns att hämta, vem som avgör omanalysresultatet är rimligt osv. Datainspektionenefteriyser integriletsaspekterna pch utgår frän att iiU redningen i sittfortsatta utredningsarbete även kprnmer atl belysa de effekter som industrinsdatorisering kan ha från integritetssynpunkt. LObetonar att användarinflytande måste utvecklas och förstärkas. Forskningen börenligt LO därför i stor utsträckning behandla frågor som gäller datateknikensanvändning och konsekvenser för sysselsättning och arbetsmiljö och dennahelhetssyn bör också förankras i pågående projekt. Det är också viktigt att demedel för forskningsinitiering som de fackliga organisationerna harpermanentas för att även användas på detta område. DEUs förslag att enforskningsgrupp bildas kring användarorien-terad systemutveckling anser LOangeläget. /SRär positivt liH konsekvensanalyser och betonar att systemutvecklingsarbetetmåste förändras. Enligt /SR är det betydelsefullt att bedriva forskning ochexperimentverksamhet om utvecklings- pch in förandeprocessen av datateknik. SAFdärempt anser atl DEUs systemutvecklingsmodell är alltför komplicerad. SAFmenar att det knappast finns någon generell modell för systemutvecklingsarbeteoch medbestämmande utan att den måste grundas på typen av datoriseringsprojektoch de speciella förutsättningarna i det enskilda fallet. Beträffande kravet päkonsekvensanalyser påpekar SAF att det visat sig vara en metod som i praktikenär myckel svår att använda och därför har ett begränsat värde. Prop.1981/82:123 Bilaga 4 81 TCObetonar behovet av en viss formalism i systemutvecklingsarbetet. Ochkonstaterar att DEUs förslag är väl grundade. Utbildningenför de som direkt arbetar med systemutveckling måste enligt TCO väsentligtbreddas. Utbildningen måste skapa medvelenhel om datateknikens politiska ochsociala karaktär. Denna breddning måste ske såväl på gymnasie- och högskolenivåsom i den fackutbildning som sker direkt i arbetslivet. TCO erinrar om att mannyligen i skrivelse till ASS utbildningsdelegation påtalat behovet avarbetsmiljöutbildning för de som arbetar med systemutveckling.Finansieringsfrågan i samband med sådan utbildning måste också enligt TCOlösas. Utredningens förslag om anslag till FoU om modeller för syslemulvecklingsarbetetillstyrks av TCO. Sådan forskning måste för att ge användbara resuUat ske i närasamarbete med de anställda och deras fackliga organisationer. TCOmenar vidare att det är nödvändigt att formulera och integrerakonsekvensanalyser i utvecklingsprocessen. TCO pekar emellertid på vissaförhållanden av betydelse vid en bedömning av konsekvensanalysens roll iutvecklingsarbetet: konsekvensanalyser kan ytterligare fokusera intresset kringde lekniska lösningarna. TCO anser atl initialt måste öppenhet finnas förandra lösningar än sädana som innebär införande av ny teknik. TCO framhållerockså att förekomsten av utvidgade konsekvensanalyser inte minskar kraven påkompetensuppbyggnad inom de fackliga organisationerna. TCO stöder förslaget om fprskningkring konsekvensanalysens integration i utvecklingsmodellen och hänvisar tilldet s.k. modell. påskynda införandet av datalärai ungdomsskolan breddad utbildning på högskolan fortbildnig på KOMVUX och AMU Mångaremissinstanser betonar kraftigt de förslag till åtgärder som DEU lagt fram.Detta gäller exempelvis kravet på ett skyndsamt införande av dalalära iungdomsskolan och fortbildning av lärare i anslutning därtill. a. tar LO,/SR, SAF, SHIO, SI och TCO upp detta. TCO uttalar förhoppningen att deåtgärder som redan vidtagits av datadelegationen leder till en önskvärd påskyndning.SACO/SR påpekar att DEUs förslag till åtgärder borde ha påböijats långtidigare. LO och även TCO framhäver att även UHÄ:s förslag för forskning ochutbildning på högskolorna måste genomföras skyndsamt.