prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — Ombyggnaden ger en god permanent lösning av lokalbehovet för frystorkning och påfyllning av levande virusvaccinersom måste vara åtskild från annan produktion. beräknar kostnaderna fill preliminärt 3 milj. kr. Jag förordar att följandeinvesteringsplan läggs till grund för beräkning av medelsbehovet för nästabudgetår. Investeringsplan (1OOO-tal kr.) Bygg-- start år/mån Färdigställande år/mån. Ombyggnad av central-och pipetldisk Byte av transformatorer Brandskyddsålgärder Ombyggnad av hus K' 1 300 890 360 ' Tilläggsbudget Iavseende /82 1 gällandeinvesteringsplan finns uppförd en kostnadsram av . Ramen skall användas för hastigt uppkomna behov av byggnadsåtgärderunder året. Av ramen, som står till regeringens disposition, har , i prisläget -motsvarande , i prisläget -tagits i anspråk förbl,a. vissa byggnadsprojekt vid ungdomsvårdsskolorna. 1981/82:100 Bilaga 8 Jag förordar att i likhetmed vad som gäller för innevarande budgetär en anslagspost till regeringensdisposition för diverse projekt förs upp under anslaget. Av den tidigareanvisade kostnadsramen har regeringen hittillsdisponerat ca . för smärre projekt vid ungdomsvårdsskolorna.Detta belopp motsvarar . För nästabudgetår förordar jag att kostnadsramen höjs till . Investeringsplan (1OOO-tal kr) Under anslagsposten beräknasmedel för de projekteringskostnader som avser projekt för vilka medel anvisasunder anslaget. Medel har bl.a. beräknats för att slutföra projekteringen avombyggnad av specialavdelningen vid Margrelelunds yrkesskola. Mol bakgrundenav huvudmannaskapsskiftet för ungdomsvårdsskolor och nykterhetsvårdsanstalterm. m. bör kostnaderna för projekteringen avskrivas.Projekteringshandlingarna bör kunna överlämnas till den nye huvudmannen. Särskill bidrag ulgår till de nyahuvudmännen för upprustning m.m. efter under anslaget I 6Bidrag till upprustning ochutveckling av hem för värd eller boende. För /83 bör 200 000 kr.beräknas för vissa projekteringskostnader. Med hänvisning till vadsom tidigare nämnts under de olika anslagsposterna om erforderligt medelsbehovför de byggnadsprojekt som bekostas från ifrågavarande investeringsanslag,förordar jag att följande sammanfattande investeringsplan läggs till grund förberäkning av anslaget. Prop.1981/82:100 Bilaga 8 (/ OOO-iat kr} Vissa byggnadsarbeten m.m.vid ungdomsvårdsskolorna Vissa byggnadsarbeten m.m. vid statens bakteriologiskalaboratorium Diverseprojekt projekteringskostnader Erfarenhetsinässig reduktion av medelsbehovet Anslagsberäkning (1OOO-tal kr.) Behållning Anslag /82 Anslag /83' 1981/82 1982/83 Jag hemställer att regeringen föreslär riksdagenall 1. bemyndigaregeringen all besluta om vissa byggnadsarbeten m.m. inom socialdepartementetsverksamhetsområde inom de kostnadsramar som jag har förordat i det föregående, 2. till Vissabyggnadsarbeten m.m. inom verksamhetsområde för budgetåret1982/83 anvisa ett reservationsanslag av . 1981/82:100 Bilaga 8 45 Allmän försäkring m. m. Socialförsäkringssystemetär till större delen samordnat inom den allmänna försäkringen, som omfattarfolkpensionering, allmän tilläggspensionering (ATP) och sjukförsäkring (inkl.tandvårdsförsäkring och föräldraförsäkring). Den allmänna försäkringenkompletteras bl. a. av bestämmelser om hustrutillägg och kommunala bostadstilläggsaml av en arbetsskadeförsäkring och en delpensionsförsäkring. Den allmännaförsäkringens ekonomiska omfattning har ökat kraftigt under 1970-talel, bådeabsolut och relativt i förhållande till den totala samhällsekonomin.Försäkringens växande roll belyses av följande sammanställning Den allmänna försäkringens andel avbruttonationalprodukten (BNP) och den privata konsumtionen. Omslutning inom allmän försäkring Försäkringen i % av BNP Transfereringar i % av privat ' brutto före skatt, år 1980netto efter skatt. De ersättningar som efterskatteavdrag utgår från den allmänna försäkringen motsvarar avden totala privata konsumtionen i landet. Dessa ersättningar harsåledes stor betydelse för hushållens ekonomi. Försäkringens ökande andel avfolkhushällel beror främst pä de successiva höjningarna avfolkpensionsbeloppen, del ökande antalet pensionärer med ATP liksom denallmänna ökningen av såväl antalet som andelen pensionärer bland befolkningen.Även sjukförsäkringen med föräldraförsäkring och tandvårdsförsäkring har byggtsut betydligt under 1970-talel. För all begränsa denfortsatta kostnadsutvecklingen inom socialförsäkringen har sedan hösten 1980genomförts elt antal kostnadsbesparande åtgärder främst avseende indexreglernaför folkpension och ATP (prop. 1980/81:20, SfU 14, rskr 84, prop. 1981/82:30,SfU 4. rskr 50 och prop. 1981/82:50, SfU 6, rskr 85). Därvid har bl. a. införtsnya regler för fastställande av basbeloppet fr. o. m. . De nyaberäkningsgrunderna innebär att vid indexberäkningen bortses från indirektaskatter, tullar och avgifter saml förändringar av energipriser. Fr. o. m. kommer vidare tidpunktenför indexuppräkning av 1981/82:100 Bilaga 8 46 folkpension m. fi. basbeloppsanknutna förmåneratt ändras. Basbeloppet som ligger lill grund för beräkningen av pensionsbeloppoch andra förmåner skall i fortsättningen fastställas för är i stället för som för månad. Fastställandet sker idecember året före det år basbeloppet avser. Härigenom kommer debasbeloppsanknutna förmånerna, som hittillshar räknats om under löpande år vid förändring av basbeloppet, att fr. o. m. år1982 räknas om endast . Vidare införs en nedre hyresgräns istatsbidragsbeslämmelserna för kommunalt bostadstillägg till folkpension. Som resultat av dessaåtgärder kan förutses en lägre kostnadsutveckling inom den allmännaförsäkringen . De vidtagnaåtgärderna för all begränsa kostnadsutvecklingen har främst gällt de allmännapensionsförmånerna. Med hänsyn lilldel samhällsekonomiska läget är det nödvändigt alt fä till stånd kostnadsbesparingar även inom sjukpenningförsäkringen,som inte berörts av debeslutade besparingsåtgärderna. Regeringen har därför uttalat sin avsikt alt föreslå att ettsyslem med ökad självrisk i sjukförsäkringen skall införas. Ett särskill skyddför hälsosvaga grupper skall då införas inom sjukförsäkringens ram. Avsiktenår att förslag i bl. a. dessa frågor skall läggas fram för i ensärskild proposition . Det nya systemet avses tillämpas fr. o.m. Jag kommer i det följande att återkomma lill frågan omolika besparingsåtgärder inom sjukförsäkringen. Beräknade kostnader och finansiering förden aUmänna försäkringen (inkl. föräldraförsäkring) samt fördelpensionsförsäkringen och arbetsskadeförsäkringen. Andel av kostnader i % Andelen av kostnaderna i De besparingar som nuaktualiseras inom sjukförsäkringen liksom det minskande antalet sjukdagar undersenare år gör det möjligt att sänka arbetsgivaravgiften till sjukförsäkringenoch minska skattefinansieringen av folkpensionskostnaderna genom enhöjning av folkpensionsavgiften inom ramen för en oförändrad totalarbetsgivaravgift. Därigenom kan effekterna av de vidtagna besparingsåtgärdernaoch del sjunkande sjuktalet i sin helhet päverka statsbudgeten. Jag återkommertill denna fråga i annat sammanhang. 1981/82:100 Bilaga 8 47 Försäkringens omfattning och kostnader Den ekonomiska trygghetenär av avgörande betydelse för de äldres välfärd. Reformarbetet pä detta områdehar varit omfattande under 1970-lalel. Den allmänna pensionsåldern sänktes,möjligheterna till rörlig pensionsålder vidgades ochfolkpensionens grundbelopp höjdes. Vidare genomfördes ett program för årligastandardförbättringar genom höjda pensionstillskott till de folkpensionärer somsaknar eller har låg ATP. Den sista etappen i del fastställdautbyggnadspro-grammel för pensionstillskotten genomfördes den 1 juli 1981.Därmed uppgår pensionstillskotten lill av basbeloppet förålderspensionärer och änkor. För att höja inkomstnivån för den som blivit .sjuk eller handikappad i unga årulgår till förtidspensionärer med ingen eller låg ATP dubbla pensionstillskott,vilket innebär av basbeloppet utöver folkpensionens grundbelopp. Basbeloppet för har fastställts till . Som jag anförde vid minanmälan till proposition 1981/82:30om vissa ekonomisk-politiska åtgärder m. m. avsåg jag att senare återkomma medförslag om höjning av den allmänna pensionens grundnivå genom utbyggnad avpensionstillskotten och om vissa förbättringar av handikappersättningen. I det följande kommer jagatt föreslå en utbyggnad av pensionstillskotten för /83 med tvåprocentenheter för ålderspensionärer och änkor Uksom för förtidspensionärer.Det innebär att fuUt pensionstiUskott fr, o,m, kommer att uppgåtill av basbeloppet för en ålderspensionär eller änka och till för enförtidspensionär. Jag kommer också att lämna förslag till höjdaersättningsnivåer för handikappersättningen för att kompensera effekterna avden ändrade tidpunkten för indexuppräkning. Kostnaderna för dessaförbättringar av pensionstillskotten och handikappersättningarna uppgår till 210 milj, kr, för nästa budgetår. Antalet folkpensionäreroch kostnaderna för folkpensionerna framgår av följande sammanställningar. 1981/82:100 Bilaga 8 791 4(J0 ' Här redovisas ävenvårdbidrag och barntillägg. Redovisas separat p, g. a.pensionsålderssänkningen . Folkpensionskostnader, milj kr. Den första sammanställningenvisar all antalet personer med olika förmåner inom folkpensionssyslemet harökat successivt . Orsaken härfill är främst ökningen avantalet äldre i befolkningen. Andelen personer av hela befolkningenvar och har därefter successivt ökat till och ärf. Denna utveckling ikombination med den allmänna pensionsålderssänkningen har bl. a.inneburit att antalet ålderspensionärer nära nog fördubblats under de tvåsenaste decennierna. Vidare har andra reformer inom folkpensioneringen bidragitlill utvecklingen, t. ex. vidgademöjligheter lill förtidspension och ändrade regler för handikappersättning. 1981/82:100 Bilaga 8 49 Det ökade antalet äldrepersoner liksom genomförda reformer har medfört kraftigt ökadepensionskostnader. Kostnadsökningen orsakas också av förmånernas anknytningtill basbeloppet och därmed anpassning till förändringar av penningvärdet.Vidare har de ärliga standardförbättringarna i form av höjda pensionstillskottmedfört en ökad kostnad. Av det totala antalet folkpensionärer är 1982 beräknas880 000 eller ha helt eller reducerat pensionstillskott. Fr. o. m. januari 1982uppgår folkpensionens ärsbelopp - inklusive helt pensionstillskott menexklusive kommunalt bostadstillägg- till . för ensam ålderspensionäroch till . för ett pensionärspar. Motsvarande ärsbelopp för en ensamförtidspensionär uppgår till . Härtill kommer den i del föregående nämndahöjningen av pensionstillskotten med . För nästa budgetårberäknas statens sammanlagda folkpensionskostnader öka med 2 690 milj. kr.jämfört med uppfört anslag för innevarande budgetår. Av kostnadsökningen beror210 milj. kr. pä ett ökat antal pensionärer och återstoden på pensionernasanpassning till prisutvecklingen. Förbättringarna av pensionstillskotten ochhandikappersättningarna medför inga ytterligare kostnader jämfört med anslagetför innevarande budgetår, genom att kostnaderna för nuvarande pensionstillskottminskar lill följd av den ökande andelen ATP-pensionärer. Dessa minskningar kanvid basbelopp, , beräknas till 350 milj. kr. om en fortsaltutbyggnad inle kom till stånd. Anslagsbehovet för folkpensioner /83 beräknas till 37 320 milj. kr. Folkpensionskostnadernafinansieras delvis genom en socialförsäkringsavgift som betalas avarbetsgivare och egenförelagare. Denna folkpensionsavgifl är fr. o. m. år av löneunderlaget. Avgiften, som tillförs statsbudgeten, beräknas vidnämnda avgiftsuttag täcka av statens kostnader för folkpensioneringenär . Anhörigvärdskommitlén harnyligen avlämnat ett delbetänkande (Ds S 1981:15) med förslag lill förändringarav vårdbidraget till föräldrar med svårt handikappade barn. Utredningensförslag innebär huvudsakligen att en del av vårdbidraget skall utgöra enskattefri ersättning för de särskilda kostnader som handikappet för med sig.Betänkandet remissbehandlas f. n. och jag räknar med att senare återkomma medförslag i frågan. (S1970:40) har sedan redovisat sitt slutbetänkande omefterlevandepensioneringens framlida utformning. Förslaget innebär bl. a. attnuvarande änkepensionering ersätts av en efterlevandepension lill vuxna, likaför män och kvinnor. Denna föreslås kunna utgå dels som ett omställningsbidragunder efter dödsfallet, dels som ett försörjningsbidrag tillefterlevande som har nedsatta möjligheter att försörja sig genomförvärvsarbete. 1981/82:100 Bilaga 8 50 Kommunerna bestämmersjälva om kommunalt bostadstillägg till folkpension (KBT) skall utgå och vilkagrunder som skall gälla. Inkomstprövningsreglerna är dock fastlagda i lag.Samtliga kommuner har beslutat att KBT skall kunna utgå. KBT administreras avriksförsäkringsverket och försäkringskassorna och betalas ut medfolkpensionen. KBT ulgår f. n. till 765 000 pensionärer. För att minskaskillnaderna i bostadstilläggens maximibelopp före inkomstprövning mellan olikakommuner och i syfte aft uppnå en ökad samordning mellan reglerna för KBT ochslalskommunall bostadsbidrag infördes fr. o. m. statsbidrag lillkommunernas kostnader för KBT. Statsbidrag utgår för underförutsättning att kommunen svarar för av bostadskostnaden upp lill750 kr./män. för ensamslående pensionär och /mån. Fr. o. m. höjs deslalsbidragsgrundande bostadskostnadsgränserna med . till /mån.för ensamstående och med . lill /mån. Kommunerna harmöjlighet alt låta KBT utgå även för högre bostadskostnader, men dessamerkostnader ingår inte i statsbidrags-underlaget. Efter förslag i prop.1981/82:30 om vissa ekonomisk - politiska åtgärder, m. m. har förkort lid sedan beslutat att, i likhet med vad som gäller för bostadsbidragenfill barnfamiljer m. fl., införa en nedre hyresgräns i statsbidragsreglerna förKBT. Denna gäller fr. o. m. och är /mån. för såvälensamslående pensionär som för makar. Statsbidrag utgår inte för den del avbostadskostnaden som ligger under detta belopp. Statsbidrag kommer därmed att utgåför bostadskostnader /mån. för ensamslående och mellan 80och . för makar gemensamt. Statsbidrag utgår f. n.med 38 % av hyreskostnaden upp till nu gällande övre hyresnivåer. medden nämnda ändringen i bidragsbe-slämmelserna justeras procentsatsen förstatsbidraget till av kommunernas kostnader för KBT.Stalsbidragskostnaderna har för är 1981 beräknats lill 1 340 milj. kr. och förår 1982 till 820 milj. kr. Kommunernas totala KBT-kostnader under resp. är harberäknats till 3 760 resp. 3 400 milj. kr. Antalet ATP-pensionäreroch kostnadsutvecklingen framgår av följande sammanställningar. 1981/82:100 Bilaga 8 - Redovisas separat p. g,a, pensionsålderssänkningen den , Kostnaderna för A TP, milj. kr. ATP:s ålderspension utgör60 % av den pensionsgrundande inkomsten, räknat på medeltalet av denförsäkrades 15 bästa inkomstår i arbetslivet. Pensionsgrundande inkomstberäknades första gängen för är 1960. Enligt huvudregeln krävs 30 ärs förvärvsarbeteför full pension. Den årliga pensionsgrundande inkomsten beräknas på inkomstersom ligger mellan 1 och 7,5 basbelopp. ATP-poäng för är 1982 beräknas såledespå inkomster . Reglerna för pensionsålder m. m.överensstämmer med motsvarande regler inom folkpensioneringen. ATP-förmåner-naär anknutna lill basbeloppet. Av de redovisadesarnmanställningarna framgår att ATP-förmånerna successivt fäll ökad betydelse.Under den första tioårsperioden ATF-reformen var i kraft ökade antaletATP-pensionärer fortlöpande och utgjorde av samtligapensionärer med motsvarande 1981/82:100 Bilaga 8 52 förmåner från folkpensioneringen. Denna andelhar fortsatt att öka och uppgårår 1981 till . Avde f. n. nära 1,4milj. ålderspensionärerna och ca 310 000 förtidspensionärerna med folkpensionhar ca 830 000 () resp. 230 000 () också ATP-pension. Utvecklingen medett ökat antal ATP-pensionärer fortsätter. Utöver denna ökning av andelenfolkpensionärer med ATP sker del också en markant ökning av den genomsnittligaATP-pensionens storlek genom att de nytillkommande pensionärerna vanligen haren högre ATP-poäng, ATP finansieras genomavgifter från arbetsgivare och egenförelagare. Fr, o, m, beräknasATP-avgiften på samma löneunderlag som övriga socialavgifter, ATP-avgiftenutgör då av lönesumman, vilket är en viss höjning jämfört med år 1981.För de följande två åren höjs avgiften och kommerdärmed att utgöra . Genom den beslutade avgiftshöjningen för denärmaste åren tillförs AP-fonden medel som skall underlätta de mer långsiktigautgiflsåtagandena inom ATP-systemet. ATP-avgiften betalas intill AP-fonden. är uppdelad på fyra delfonder med var sinfondstyrelse. AP-fonden uppgick lill 7 300 milj. kr. och ökade fill 31343 milj. kr. saml 76 963 milj. kr. är 1975.1 januari 1982 beräknasAP-fonden uppgå till 183 400 milj. kr. har i oktober1981 beslutat om införande av en rätt till ATP för föräldrar som vårdar egnasmåbarn i hemmet. Rätten är utformad som en garantiregel för att de föräldrarsom väljer att själva vara hemma och värda sina barn inteskall drabbas av en urholkning av sitt pensionsskydd. Förvärvsarbetandeanställda eller egenförelagare har möjlighet att minska arbetsinsatsen mellan60 och genom att övergå lill deltidsarbete i kombination meddelpension. Delpensionen fyller dä ut en viss andel av det inkomstbortfall somföljer av arbetslidsminskningen. För alt delpension skall kunna utgå krävs attden försäkrade enligl huvudregeln har haft ATP-grundande inkomst undersammanlagt minst 10 är fr. o. m. och att vederbörande under desenaste tolv månaderna före arbetstidsminskningen förvärvsarbetat . För anställda gäller attarbetstiden måste minskas och uppgå lill minst 17timmar . Egna företagare måste minska sin arbelsfid med i genomsnittminst hälften och därefter arbeta i genomsnitt minst 17 limmar . Fördem som beviljats delpension utgör pensionen avinkomstbortfallet vid minskningen av arbeisfiden. För nytillkommande delpensionärerfr. o. m. utgör pensionen av inkomstbortfallet.Delpensionen är knuten till basbeloppet och är pensionsgrundande för ATP. 1981/82:100 Bilaga 8 53 Av följandesammanställning framgår all antalet delpensionärer och kostnader har ökatkontinuerligt sedan pensionsformen infördes. Under är 1981 har dock ökningenersatts av en viss minskning av antalet personer med delpension. Antalet delpensionärer och kostnaderna Antal delpensionärer , milj. kr. Delpensionsförsäkringenfinansieras genom en avgift från arbetsgivare och egenförelagare som fr, o. m.är 1980 utgör av avgiftsunderlaget. Avgiften förs fill en särskild fond.Den från fill höjda socialförsäkringsavgiften fr. o. m. är 1980avses att ge full kostnadstäckning för de löpandepensionsulbelalningarna och därutöver lämna successiv täckning av de underskottsom uppstått i delpensionsfonden. Underskottet var 784 milj.kr. Delta underskott beräknas öka ytterligare för att därefter minskaunder efterföljande är. Sammanfattningsvis kankonstateras att utbetalningarna frän de allmänna pensionssystemen uppgår tillmycket stora belopp. Statens kostnader under folkpensionsanslaget uppgårsåledes till 37 320 milj. kr. under nästa budgetär. Härtill skall läggasstatens och kommunernas kostnader, 3 400 milj. kr. Vidare tillkommer delpensions- och ATP-utbetalningarna. som fördet kommande budgetåret beräknas uppgå lill i runda tal 1 450 resp. 29 600milj. Totalt kommer kostnaderna för förmånerna från den allmänna pensioneringenoch bostadsstödet därmed alt uppgå till , vilketinnebär en ökning med . i förhållande till motsvarandeberäkningar för innevarande budgetår. Sjukförsäkringssystemetomfattar hela befolkningen. Försäkringen ger rätt till dels sjukpenning vidsjukdom av arbetsinkomster upp till 7,5 gånger basbeloppet (133 500kr. ), dels viss ersättning i samband med läkarvård och läkemedelsinköp,landvård, sjukhusvård och viss annan sjukvårdsbehandling saml för sjukresor. Sjukförsäkringensersättningsregler för öppen sjukvård innebär att patienten vid läkarbesökbetalar en enhetlig avgift pä högst . 1981/82:100 Bilaga 8 54 offentlig värd fr. o. m. ochvanligen . per besök hos privatpraktiserande läkare. Försäkringskassanbetalar sedan ersättning enligt fastställd taxa till sjukvårdshuvudmannen resp.läkaren. Motsvarande ersättningsregler gäller även för sjukvårdande behandlingsom utförs av annan personal än läkare. Patientavgiften är där vid offentligvård . per besök och . per besök hos privatpraktiserande sjukgymnast.Vissa höjningar av dessa avgifter kommer att ske . För personer med stortbehov av sjukvård och läkemedel finns etthögkostnadsskydd. Skyddet gäller för såväl lakar- och tandläkarordineradeläkemedel som läkarvård och sjukvårdande behandling i privat och offenlligöppen vård. Det innebär att en person blir befriad från ytterligare kostnaderför läkemedel och vårdbesök när han har betalat avgift för 15 inköp ellervärdbesök. Befrielsen gäller , räknat från förstainköpet eller besöket. För barnfamiljer är högkostnadsskyddet extra förmånligteftersom inköp eller vårdbesök för samtliga barn i en familj fårläggas samman. När en försäkrad vårdaspå sjukhus betalar sjukförsäkringen en vårdavgift lill sjukvårdshuvudmannen med45 kr, per dag fr, o, m, , För som den försäkradevårdas på sjukhus görs avdrag från hans sjukpenning. Avdraget utgörfr, o, m, , per dag, dock högst en tredjedel av den utgåendesjukpenningens bruttobelopp. Sjukförsäkringeninnefattar också den allmänna tandvårdsförsäkringen. Den omfattar allaförsäkrade fr. o. m. 20 ärs ålder. Barn och ungdomar harrätt lill avgiftsfri tandvård genom landslingens folktaiidvård. Socialstyrelsenhar dock rätt att för ett är i sänder bevilja undantag för huvudman frånskyldigheten att erbjuda behandling till barn och ungdomar fr. o. m.del år de fyller . Tandvårdsförsäkringen ersätter kostnaderna förtandvård enligt tandvårdstaxan . och förkostnader däröver. 1978 årstandvärdsutredning (S 1978:01) har lill uppgift att se övertandvårdsförsäkringen. Däri ingår bl.a. att se över reglerna om nyetablering. Utredningen kommer all avgesitt huvudbetänkande angående tandvårdsförsäkringens framtida utformning. Efterremissbehandling av betänkandet kommer förslag i dessa frågor att läggas framför . Kostnaderna försjukförsäkringen beräknas för till 26 140 milj. kr.Kostnadsutvecklingen för sjukförsäkringen (exkl. föräldraförsäkringen) framgårav följande sammanställning (milj. Prop.1981/82:100 Bilaga 8 Den kraftigakostnadsökningen beror främst på införandel av denbeskattade sjukpenningen och tandvårdsförsäkringen är 1974.Kostnadsstegringen föranleds framför allt av lönehöjningarnaseffekt på sjukpenningbeloppen samt höjningar i vårdtaxorna. I följande tabellbelyses utvecklingen av antalet sjukdagar, sjukfallsfrek-vens m. m. Antalet sjukdagarsom ersätts av sjukförsäkringen påverkades givelvis av alt karensdagarnalogs bort . Antalet ersatta sjukdagar var därefter i stort settoförändrat , då antalet genomsnittligt ersattasjukdagar ökade under några år.Sedan år 1976 har antalet ersatta dagar minskat. Minskingen av antalet ersattasjukdagar beräknas fortsätta även . En minskning av del genomsnittliga antalet ersattasjukdagar med motsvarar lotall omkring 600 milj. kr. Som framgår avtabellen har sjukfallsfrekvensen, dvs. det genomsnittliga antalet sjukfallper försäkrad, ökat t. o. m. för att därefter stagnera och minska något.Däremot har del genomsnittliga antalet ersatta dagar per sjukfal! Av följande tabellframgår hur andelen sjukdagar resp. sjukfall fördelar sig på sjukfall av olikalängd . De långa sjukfallen svarar för 1981/82:100 Bilaga 8 56 av antalet sjukdagar men endast förca av antalet sjukfall. För de korta sjukfallen är förhållandet delomvända. Vidare kan utläsas alt de korta sjukfallens andel ökar. Ur sjukfallsstatistikenför kan utläsas vissa regionala skillnader. Säledes hade de trestorstadsområdena markant högre antal ersatta sjukdagar per försäkrad och antalsjukfall per försäkrad. Antalet ersatta sjukdagar per försäkrad var förStockholms län 24,4, för 28,3 och för 25,6 jämfört medriksgenomsnittet 21,2. Antalet sjukfall per försäkrad var 1,88 för ,1,73 för och 1,65 för jämfört med 1,49 för hela landet.