prop · G503106 · 1981-12-31 00:00:00 — i planerna på samarbete mellan dehumanistiska fakulteterna vid universiteten i och och den mergenerellt syftande försöksverksamhet med nordisk samverkan inom utbildning ochforskning vid i , som jag berörde vid min anmälan av anslagetVissa särskilda ulgifler inom högskolan m. m. i prop. 1981/ 82: 100 bil. Denordiska statsministrarna uppmanade 1978 alt lainitiativ till ell ökat nordiskt forskningssamarbete. Statsministrarnasuppmaning har efter ell par års utredningsarbete resulterat i ell Ministerrådsförslagsom överlämnades lill med hemställan om rådetsyttrande. Med hänsyn till alt Nordiska rådels behandling av ärendet inte börföregripas kommer jag i detta sammanhang all Prop.1981/82:106 20 endasiöversiktligt orientera om Minislerrådsförslagels innebörd. Jag avser att senareunder våren återkomma till regeringen med förslag i denna fråga all föreläggasriksdagen under innevarande . EnligtMinislerrådsförslagel skall elt Nordiskt forskningspoliliskl råd inrättas år1983. Rådels huvuduppgifter skall vara dels att vara rådgivande åt i långsikliga och övergripande forskningspoliliska frågor, delsall genom egna initiativ främja en ökad nordisk samordning av FoU-resurserna.Inom ramen för detta mycket vidsträckta mandat har ministerrådet redan i sitlförslag till visat på några områden som man finner bör haprioritet i det forskningspoliliska rådets arbete. Dit hör frågor om dyrbarvetenskaplig utrustning, forskarutbildning och långsikfig kompetensuppbyggnadinom smala områden saml samarbete i fråga om tvärvetenskaplig ochsektorsövergripande forskning. Tanken bakom förslaget är all de nordiskaregeringarna skall förses med elt instrument genom vilket man med relativtmåttliga resurser skall kunna göra insatser av strategisk betydelse förutvecklingen av del nordiska forskningssamarbetet. Av denna myckel kortfattaderedogörelse för motiven bakom och innebörden i förslaget om ell nordisktforskningspolifiskl råd torde framgå att detta ligger väl i linje med den synpå det nordiska samarbetet somjag redovisade. Somjag i det föregåendenämnt är det min avsikt all återkomma i frågan. Jag räknar med att så kan skevid min anmälan av en proposition om Nordiska ministerrådels budget förnordiskt kulturellt samarbete. Grundforskningoch tillämpad forskning några kännemärken Grundforskningenhar en speciell karaktär som enligt min mening förtjänar att helt kort belysasi detta sammanhang. Syftet med den är, som anges i den nyssnämnda definitionen,all söka ny kunskap och nya idéer utan en bestämd tillämpning i sikte. Justdelta syfte har i den allmänna debatten om forskningen ibland lett tillslutsatsen all grundforskningen inte skulle vara av samma samhällsnytta somannat slag av forskning. En följd av sådana slutsatser kan bli, och har i vissafall också blivit, alt grundforskningen får stå tillbaka för tillämpadforskning och utvecklingsarbete vid avvägning av forskningsresurser lill olikaområden. Enligl min mening beror detta på en bristande kunskap om sambandetmellan grundforskning och annan forskning och utvecklingsarbete. Dekunskaper och idéer som grundforskningen frambringar är en källa, ur vilkentillämpad forskning och utvecklingsarbete ständigt på nytt mäsle ösa för altkunna hålla sig livskraftiga. Del förhållandel alt grundforskningen angriperproblem, vilkas lösning när problemen formuleras inle synes ha någon praktisktillämpning, innebär således inle alt de kunskaper som vinns skulle varaonyttiga i ett vidare och längre perspektiv. Del är tvärtom så att enulomordenlligl stor del av dessa kunskaper och idéer förr eller Prop.1981/82:106 21 senarekommer lill praktisk användning. Svårigheten ligger i att förutsäga vilkakunskaper lösningen av ell visst problem kan föra med sig och om och när de kanbli tillämpliga. Vi har i vetenskapshistorien mängder av exempel pä hur rön,som i forskarens eller forskarnas samtid har saknat betydelse, först långtsenare visat sin kraft. T. o. m. närmast slumpmässiga biresultal av arbeten avgrundforskningskaraklär har under efterföljande skeden visat överraskandemöjligheter att djupt förändra människornas villkor. Jag vill här stryka underatt grundforskningen bil för bil ger oss nya kunskaper på skilda områden. Närdessa bilar fogas ihop i nya mönster kan de plötsligt leda lill betydandelandvinningar för l.ex. förståelsen av vår värld, botande av sjukdomar, skyddetav vär miljö och framställning av nya produkter. Jaganser således att det är ulomordenlligl viktigt alt röja undan missförståndenom den bristande samhällsnyttan med grundforskning. Den barett kulturellt värdei sig, är nödvändig för våra möjligheter all delta i och nyttiggöra ossinternationell forskning samt utgör en av grundstenarna för vårt landsfortsalla utveckling. Endasi genom att erkänna värdet och nyttan avgrundforskning och acceptera att den arbetar med det okända kan vi på ellriktigt säll väga behovet av sådan forskning mol behovel av annan forskning. Den tUtämpade forskningenkan till följd av problemens art och den nära avnämarkonlaklen få en påtagligtannorlunda karaktär. Forskningen är ofta mång- eller tvärvetenskaplig, vilketgör all forskare med olika vetenskapstraditioner måste lära sig förslåvarandras språk och intressera sig för nya synsätt. Forskningens inriktningbestäms i samarbete med en avnämare och måste anpassas lill dennes problem ochbehov av underlag för beslut. Forskningen måste därvid vägledas förutom avinomvetenskapliga kriterier också av en strävan att uppfatta avnämarens problemoch omsätta dessa i forskningsbara uppgifter. Den tillämpade forskningenställer också särskilda anspråk på avnämarens förmåga alt analysera sinaproblem tillsammans med forskare och att tillgodogöra sigforskningsresultaten. En gemensam planering av forskningen är nödvändig för altresultaten skall kunna utnyttjas som grund för åtgärder och beslut. För att enomfattande samverkan skall uppnås fordras en upplärningsprocess hos bådaparter. Samverkan måste avpassas lill de speciella omständigheterna och börinle tvingas in i standardiserade rutiner.. Utvecklingeninom forskningen kräver ständig förnyelse inle minst genom fruktbärandeinsatser över traditionella ämnes- och sektorsgränser. De samhällsproblem varslösning ofta fordrar forskningens medverkan är också så sammansatta att devanligen kräver samverkande insatser från flera forskningsområden. Del ärdärför enligl min mening nödvändigt all tvär- och mångvelenskapliga ansatser påolika sätt ges hög prioritet i forskningens förnyelseprocess. 1981/82:106 22 har gjort en insiktsfull analys av de svårigheter som är förknippademed tvärvetenskaplig forskning. Tvärvetenskaplig kunskapsintegration innebärstora svårigheter när forskare med olika vetenskapstraditioner måste samsas omett övergripande synsätt innan ny kunskap kan skapas. I en utvecklad disciplinfinns det redan ell nära samband mellan bakgrundskunskaper, problem,undersökningsområde och metoder. I Ivärvelenskapliigl arbete måste deltasammanhang upprättas. Detta kräver lång förberedelselid och ingåendeplanering. Till svårighelerna i tvärvetenskaplig forskning kommer högskolansmerileringssys-lem och anställningsformer. Jagvill stryka under vad kommittén har anfört om de svårigheter som möter viduppbyggnad av tvär- och mångvelenskapliga forskningsområden. Del är ocksåutifrån medvetenheten om dessa svårigheter som särskilda insatser har gjortsunder senare år för att stimulera framväxten av sådan forskning. Den störstainsatsen gäller den temaorienlerade forskningen vid i är ell försök all bygga upp en forskningsorganisation kring ett anlalproblemområden av särskild betydelse för samhällsutvecklingen och utgör därmedell alternativ till en sedvanligt disci-plinorienterad fakultet. Del är därförangeläget alt uppbyggnaden av den temaorienlerade forskningen kan fullföljas.Jag återkommer lill denna fråga i del följande. Jag vill också betonaangelägenheten av att existerande tvärvetenskapliga forskningsorganisationersbehov beaktas i den lokala resursfördelningen. Jag tänker bl.a. på Centrum förtvärvetenskap vid i och Miljövårdsprogrammet viduniversitetet i . Idetta sammanhang förtjäneir också alt nämnas att en av huvuduppgifterna förden inrättade FRN är alt stödja framväxten av tvärvetenskapligforskning. Jag har ocskå i de senaste årens budgetpropositioner förordat delsinrättande av Ijänster som professor med tvärvetenskapliga inriktningar bl.a. isocialt arbete, dels anvisningar av medel fill sådana områden som marin teknik,iräforskning och barnkultur. Vidare kan nämnas de centrumbildningar som harkommit till slånd genom högskoleenheternas egna åtgärder, i vissa fall undermedverkan av olika seklorsorgan. Jagkan således konstatera all intresset för tvär- och mångvetenskaplig forskninghar ökat betydligt både inom och utom högskolan. Del är angelägel alt dennautveckling stimuleras. En vidgad forskningssamverkan mellan högskolan ochexterna intressenter, en fråga som jag återkommer till under ell särskillavsnitt, kommer lill en del all vara beroende av högskolans förmåga allåstadkomma samverkan över ämnes- och sektorsgränser. Idetta sammanhang vill jag helt kort beröra s.k. områdesstudier. Därmed menasstudier av och forskning om ett geografiskt område såsom , ,etc. Syftet med dessa studier är all hämta in och utveckla kunskaper omområdena när del gäller språk, trosuppfattningar, ekonomiska, sociala ochetnografiska förhållanden m. m. Prop.1981/82:106 23 ärsåledes utpräglat mångvelenskapliga lill sin karaktär. De har slor betydelseför våra internationella kontakter bl. a. när del gäller biståndsarbete ochutvidgade ekonomiska förbindelser med t. ex. , arabländerna, ochLatinamerika. Jag ulgår från alt dessa forskningsområden kommer att ges högprioritet i högskolemyndigheternas forskningsplanering och resursfördelning.Jag vill också erinra om alt områdessludierna lämpar sig väl för nordisksamverkan. Cenlralinslilulel för nordisk asienforskning och NordiskaAfrikainslitutel, somjag har nämnt i annat sammanhang, är exempel härpå. Jagåterkommer lill frågor om tvärvetenskaplig forskning dels under avsnittetForskning och forskarutbildning inom högskolan. Vissa allmänna frågor där jagbehandlar Andrénska kommitténs förslag i bl.a. detta avseende, dels underavsnittet Organisation och finansiering av viss forskning inom primärvården. Forskningenskvalitet och forskarnas integritet Jaghar nämnt viklen av alt forskningen har en hög kvalitet inte minst för altde resurser som avsätts för forskning skall kunna bli väl utnyttjade. har också berört kvalitetsfrågorna. 1 likhet med kommittén och fleraav remissinstanserna, anser jag all vikten av hög kvalitet i forskningen intenog kan understrykas. Kvaliteten bör, vilket kommittén också framhåller, mätasgenom jämförelser som beaktar de internationella framstegen. Svensk forskninghar länge haft gott rykte. Många svenska forskare har varit förgrundsgestalterinom sina resp. områden. Del är angelägel att svensk forskning kan fortsättaatt svara mot högt ställda krav och förväntningar. Beslutsstrukturen när delgäller bl. a. forskning och forskarutbildning är starkt decentraliserad. Detinnebär all merparten av de beslut som ger den konkreta forskningsmiljön ochdirekt påverkar forskarnas arbetsmöjligheter fattas av lokala myndigheter. Delär vid dessa beslut som hänsyn måste tas till möjligheterna för kreativt ochinnovativt forskningsarbete. Det är här man måste ställa kraven på kvalitetsåväl i forskningsprocessen som i forskningsresultaten. viktigt underlagför sådana beslut - och givelvis också för statsmakternas övergripande beslutom forskning - måste vara utvärderingar av fidigare och pågående verksamhet.Jag återkommer till utvärdering av forskning under ell särskilt avsnitt i mittanförande. 1detta sammanhang vill jag också betona all kvaliteten i forskningen inle endasiberor av själva forskningsprocessen och utvärdering av forskning utan också avden vetenskapliga granskningen av forskningsprojekten innan de påbörjas. Dennadel i kvalitetskontrollen är enligl min mening utomordentligt betydelsefull föratt nå ell effektivt utnyttjande av forskningsresurserna och för att så långt möjligtsäkerställa att den forskning som påbörjas kan ge värdefulla resultat. Jagutgår från att projeklprövning- Prop.1981/82:106 24 eni detta avseende ägnas ökad uppmärksamhet inom såväl högskolans egen forskningsom seklorsforskningen. Närjag talade om forskningens frihet snuddade jag vid frågan om forskarnasintegritet. Integriteten är en förulsällning för denna frihet. Med integritetavser jag här den enskilde forskarens möjligheter att kunna genomföra sinforskning från strikt vetenskapliga utgångspunkter ulan att utsättas förpåtryckningar av oliika slag om forskningsresultaten blir annorlunda än deförväntade. Till integritet hör också att likaså från vetenskapligautgångspunkter kunna angripa ell nyll forskningsproblem, även om del inle heltryms inom etablerade vetenskapliga skolor eller ens del fack som ursprungligenfört forskaren eller forskargruppen till den situation i vilken problemet valtsoch formulerats. Frågorom forskarnas integritet är ulomordenlligl vikliga därför all de i grunden rörkvaliteten i forskningen och därmed stabiliteten i de kunskaper somforskningen avkastar och som ligger till grund för beslut inom praktiskt tagetalla delar av samhällslivet. Integriteten hos forskaren är ytterst, liksom hosalla andra människor, ett moraliskt förhållningssätt lill del egna arbetet. Meneftersom många forskare, framför allt yngre, lever under osäkraanställningsförhållanden och i så hög grad för sin fortsatta verksamhet ärberoende av bedömningen av sina arbetsresultat, dvs. de nya kunskaper deproducerar, kan deras integritet sällas på svära prov. Jag anser därför att detär utomordentligt angeläget att man inom både grundforskning och annanforskning är uppmärksam på detta förhållande. Forskningsresultaten måste kunnabedömas enbart utifrån vetenskaplig hållbarhet och inle utifrån andravärderingar eller med andra kriterier. Syften,förutsättningar och krav Begreppetforskningsplanering är vidsträckt. Det kan avse planeringen av del enskildaforskningsprojektet, planering av forskning och forskarutbildning inom ellämnesområde eller en fakultet vid en högskoleenhet, planering av elluniversitets samlade forskningsverksamhet, UHÄ:s planering på nationell nivåav högskolans forskning och forskarutbildning saml forskningsrådens planeringinom sina resp. områden. Del kan avse sektorsorgans och seklorsmyndighelersbedömningar av behov av forskning som grund för resp. sektors utveckling ochprioriteringen inom dessa behov saml samordningsåtgärder mellan forskare ochforskningsavnä-mare. Begreppet forskningsplanering kan slutligen avseregeringens och övergripande avvägningar och ställningstaganden lillde olika sektorernas och till högskolans och forskningsrådensforskningsinriktningar och resursbehov. Denna schematiska beskrivning avforskningsplaneringen utifrån nivåerna inom den kan också sägas uttryckaskalan för delaljering i planeringen. På den nationellt övergripande nivån böri princip Prop.1981/82:106 25 endasihuvudinriktningar inom forskningsverksamheten anges men ju närmare detenskilda forskningsprojektet planeringen kommer, desto större blir behovet avdelaljering. Jag återkommer strax lill denna fråga. Forskningsplaneringenhar flera syften. De är bl.a. all skapa behövliga samband mellan forskningensavnämare och dem som utför forskningen, all åstadkomma en rationell användningav personella och materiella resurser och alt avläsa i vilken utsträckninguppsatta mål för olika delar av forskningen nås. För all syftena medforskningsplaneringen skall kunna uppnås fordras att vissa förutsättningarföreligger. En förutsättning är att del finns överblick överforskningsverksamheten på vae nivå som gör del möjligt alt se hur dess olikadelar förhåller sig lill varandra och till helheten. En annan är alt det finnsen uppfattning om de tidsmässiga och organisatoriska sambanden dels mellanolika slag av forskning och inriktningar inom dessa m. m., dels mellanforskningsverksamheten som sådan och samhällets behov av olika slags forskning.En tredje förutsättning är alt utgångspunkter kan anges för fördelning avresurser lill forskningsverksamhetens skilda delar. Som en Qärde förutsättningkan nämnas ett samlat underiag för all stämma av behoven av resurser förforskningsverksamhet mol andra samhälleliga resursbehov. Meddessa utgångspunkter vill jag ange de krav som bör ställas på övergripandenationell forskningsplanering. Den skall för det första fånga in samhälletsbehov av olika slags forskning och uttrycka en avvägning av dessa mol varandra.För del andra måste den ange de stödjande åtgärder som behövs, fördelningen avansvar mellan myndigheter och förläggning av resurser för all de angivnaforskningsbehoven skall kunna tillgodoses. Den övergripandeforskningsplaneringen bör således i en rad avseenden innefatta klaraviljeyttringar och ställningstaganden. Den skall ge ramar på sådan sikt och medsådan stabilitet att planeringen av forskningsverksamheten på andra nivåerblir meningsfull och att forskningen i alla dess delar kan bedrivas med denuthållighet som fordras för all nå de avsedda resultaten. Jag är naturligtvismedveten om all de kriterier som anges eller förutsätts vid övergripandeforskningsplanering kan innefatta målkonflikter. En slutlig tillämpning avresultat från forskning inom elt givet område kan med andra ord strida mottillämpningen av forskningsresultat från andra områden. Medvetandet häromställer därför stora krav på känslighet vid de avvägningar som görs på bådecentral och lokal beslutsnivå. Vadjag nu har sagt om forskningsplaneringen antyder all själva planeringsprocessenär vittförgrenad och kan bli svår all överblicka. Delfinns inte heller någon given modell för en samlad forskningsplanering somulan vidare kan tillämpas. Den översikt av forskningsplaneringen i vissa ländersom redovisas i bilaga I visar all utformningen av planeringen skiljer sig åli de olika länderna. Detta beror bl.a. på all varje landsforskningsorganisation har sina speciella särdrag och alt den allmänna Prop.1981/82:106 26 förvaltningsstrukturenvarierar mellan länderna. För egen del gör jag den bedömningen alt en välfungerande forskningsplanering i första hand måste utgå från strukturen i denforskningsverksamhet planeringen gäller. Givetvis är det av stort värde altvid utformningen av planeringen kunna la del av erfarenheter, idéer ochhandlingslinjer från andra länder. Därigenom berikas planeringsarbetet ochrisken all göra misstag kan minskas. Del är dock bl.a. med hänsyn tillskillnader i forsknings- och förvaltningsstrukturen knappast möjligt alldirekt tillämpa modeller för forskningsplanering i andra länder på svenskaförhållanden. Mitt intryck är alt i fråga om forskningsplanering imånga delar hävdar sig jämförelsevis väl. En av våra brister förefaller dockvara att del saknas en samlad planering på nationell nivå. Jaghar framhållit att forskningsverksamheten är ell omfattande och komplextområde. Däri ligger också en betydande risk för all planeringen av området kanutvecklas lill en svårgenomtränglig och invecklad process. Jag vill därförstryka under viklen av all forskningsplaneringen utformas så att den verkligenunderlättar överblick av forskningen. Om planeringen inte förmår bidra lilldelta kan den lätt bli en krävande process som drar orimligt stora resurserfrån del egentliga forskningsarbetet och snarare hindrar än underlättaravvägningar och prioriteringar. Jag vill också betona all forskningsplaneringenmåste karaktäriseras av all forskning är att med dess förutsättningar sökagöra det okända känt. På varje nivå måste det finnas betydande frihet altompröva verksamhet. Endast därigenom kan vi ge utrymme för nya idéer och hållaforskningen vital. Detaljregleringar bör så långt möjligt undvikas.Planeringsarbetet får inle bli ett självändamål, en ersättning för forskningensjälv eller en tillflyktsort för forskare som tröttnat på eller inle längreförmår alt forska. Vadjag nu har anfört om en betydande frihet gäller i första hand grundforskningoch i viss mån tillämpad forskning. Självfallet kan inle samma frihet gälla närdel rör sig om utvecklingsarbete och framtagning av beslutsunderlag inom denstatliga seklorsforskningen, där uppgifterna kan vara mycket väldefinierade ochstora ekonomiska värden kan slå på spel. Forlsallutveckling av nationell forskningsplanering Jagkommer i del följande att förorda åtgärder som leder lill ökad långsiklighel iforskningsplaneringen och som skapar förulsätlningar för bättre avvägningar ochklarare prioriteringar på nationell nivå. Jag har också bedömt del möjligt allredan i denna proposition förorda övergripande prioriteringar för vissaforskningsområden. Jag skall strax återkomma härtill. Jag kominer i delföljande att också lägga fram förslag om betydande förbättringar inomforskarutbildningen. Förbättrade villkor för de forskarstuderande är avstrategisk betydelse för forskningens långsiktiga kapacitet och kvalitet.Många av mina förslag i del följande syftar till att utgöra delar i eller Prop.1981/82:106 27 förbättraförutsättningarna för forskningsverksamheten och planeringen av denna. Jag ärdock medveten om all en fullt utvecklad övergripande forskningsplanering inleuppnås . Jag vill på denna punkt erinra om vad jag inledningsvis har anfört,nämligen alt denna proposition är ell första försök all skapa en övergripandeforskningsplanering. En förbällring av forskningsplaneringen på alla nivåermåste ske stegvis och med öppenhet för omprövningar av planeringsmetoderna.Detta gäller inle minst regeringens och övergripandeställningstagande. Tack vare del utmärkta utrednings- och planeringsarbete somhar utförts av kommittéer, myndigheter och organisationer inför dennaproposition las ett stort steg mol en övergripande planering. Del är därförockså naturligt all sedan har tagit ställning lill förslagen genastgå vidare med förberedelsearbetet inför näsla forskningspoliliska proposifion.Jag vill här erinra om all chefen för industridepartementet i föregående årspropositioner (1980/ 81:90 och 1980/81:130) om energipolitikens resp.industripolitikens inriktning framhöll all ställningstagandena till flerårigaforskningsramar knutna lill dessa båda sektorer borde samordnas medregeringens ställningstagande lill forskningspolitiken. Planeringsperioden fördessa forskningsområden löper ul med utgången av /84. Nyaställningstaganden fordras därför av regering och riksdag . Det ärockså min uppfattning alt en strävan bör vara att presentera regeringensforskningspoliliska propositioner vid millen av en valperiod. De erfarenhetersom har vunnits av arbetet inför den första forskningspolitiska propositionenoch de åtgärder jag förordar för all förbättra planeringsarbetet leder migdärför lill slutsatsen alt del bör vara möjligt all begränsa förberedelsetidenför näsla forskningsproposition till ungefär . Regeringen har då nära elloch till förfogande efter del all den nya mandatperioden harpåböljats för all bereda sina forskningspolifiska ställningstaganden. Jaganser således att planeringen inför nästa forskningspoliliska proposition börutgå från alt denna bör föreläggas . Jag återkommersenare lill formerna för planeringen för planeringen av denna proposition. Föralt regeringens och beslut rörande den övergripandeforskningsplaneringen skall kunna bli effektiva fordras all i denna också ingären angivelse av vilka ekonomiska ramar som bör gälla för forskningsverksamhetenunder planeringsperioden. Jag vill , efter samräd med berörda statsråd,anmäla all jag räknar med en förstärkning av forskningsverksamheten med 100milj.kr. för ,/84. Jag återkommer i del följande lill hur delarav denna förstärkning bör knytas till de övergripande prioriteringarna. Jagvill dock betona alt dessa prioriteringar, som givetvis bör vara långsiktigareän de perioder för vilka medelsramar kan anges, i väsentlig utsträckning måsteförverkligas genom successiva omfördelningar inom redan befintliga ramar. Prop.1981/82:106 28 Instrumentför styrning av forskning