prop · G503109 · 1981-12-31 00:00:00 — medförslag till ny lagstiftning om riksvapen och flagga; Regeringenförelägger vad som har tagits upp i bifogade utdrag av regeringsprolokollför den åtgärd och del ändamål som framgår av föredragandens hemställan. Ipropositionen föreslås en modernisering av den gällande lagstiftningen omSveriges vapen och flagga som tillkom i början av 1900-talel. Bl.a. föreslåsalt de allmänna flaggdagarna skall fastställas officiellt genom en av regeringenbeslutad förordning. F. n. finns det utanför försvarsmakten inga officielltfastställda föreskrifter på detta område. 1 förhållande lill vad som allmänttillämpas förordas i propositionen alt antalet allmänna flaggdagar ökas medtvå, dagen för riksdagsval och FN-dagen (). Vidare föreslås ipropositionen att skall få officiell karaktärav nationaldag. Lagstiftningenföreslås träda i kraft den . Prop.1981/82:109 2 Härigenom föreskrivs följande. 1 § har två riksvapen, stora riksvapnet, som ocksåär statsche fens personliga vapen, och lilla riksvapnet. Riksvapnen används som sym boler för den svenska staten. Stora riksvapnet bör endasi när del finns särskilda skälanvändas av andra än statschefen, , regeringen, departementen, utrikesrepresentationenoch försvarsmakten. Statschefen kan ge andra medlemmar av del kungliga husettillåtelse alt som personligt vapen bruka stora riksvapnet med de ändringar ochtillägg som statschefen bestämmer. 2 § Stora riksvapnet utgörs av en blå huvudsköld, kvadreradgenom ell kors av guld med ulböjda armar, samt en hjärlsköld som innehåller det kungliga husels dynaslivapen. Huvudsköldens första och fjärde fäll innehåller tre öppnakronor av guld, ordnade två över en. Huvudsköldens andra och tredje fältinnehåller tre ginbalksvis gående strömmar av silver, överlagda med eltupprest, med öppen krona krönt lejon av guld med röd lunga saml röda länder ochklor. Hjärlskölden är kluven. Första fältet innehåller Vasaällensvapen: ell i blått, silver och rött styckat fäll, belagt med en vase av guld.Andra fältet innehåller ätten vapen: i blått fäll en ur vallenuppskjutande bro med tre valv och två krenelerade torn, allt av silver, däröveren örn av guld med vänslervänl huvud och sänkta vingar gripande om en åskviggav guld saml överst stjärnbild av guld. Huvudskölden är krönt med en kunglig krona och omges av serafimeror-densinsignier. Sköldhållare är två lillbakaseende, med kunglig kronakrönta lejon med kluvna svansar samt röda lungor, tänder och klor. Lejonen slårpå elt poslament av guld. Det hela omges av en med kunglig krona krönt hermelinsfodradvapen-mantel av purpur med frans av guld och uppknuten med tofsprydda snören avguld. Stora riksvapnet får brukas även utan ordensinsignier, sköldhållare,poslament eller vapenmanlel. 3 § Lilla riksvapnet beslår av en med kunglig krona kröntblå sköld med tre öppna kronor av guld, ordnade två över en. Skölden får omges av Serafimerordens insignier. Såsom lilla riksvapnet skall också anses tre öppna kronorav guld, ordnade två över en, ulan sköld och kunglig krona. Myndigheter som använder lilla riksvapnet får lill vapnetfoga emblem som symboliserar deras verksamhet. Innan ett vapen med sådanttillägg tas i bruk, bör yttrande inhämtas från statens heraldiska nämnd. Denna lag träder i kraft den , då lagen(1908:65 s. I)om rikels vapen skallupphöra alt gälla. Prop.1981/82:109 3 1 § flagga är blå med ellgult kors. Korset är vinkelrätt ställt mot flaggans kanter. 2 § Flaggan är tvärskureneller trelungad. Dentvärskurna flaggans höjd förhåller sig lill dess längd som 10 lill 16. På deinre fälten förhåUer sig höjden till längden som 4 lill 5 och på de yttre som 4fill 9. Den Irelungade flagganshöjd är hälften av dess längd, tungorna medräknade. De yttre fälten är,bortsett från lungorna, lika stora som de inre, och fallens höjd förhåller sig tillderas längd som 4 till 5. De yttre tungornas ytterkanter bildar inte vinkel medflaggans över- eller underkant. Tungorna utgör förlängningar av de yttre fältenoch korsarmen. Korsarmarnasbredd motsvarar hälften av höjden på vart och elt av föllen. 3 § Flaggans färg är ljust mellanblå på fälten och guldgul på korset. Närmare föreskrifter om färgnyanserna meddelas av regeringen eller den myndighel somregeringen bestämmer. 4 §Statschefen och med dennes tillstånd andra medlemmar av det kung liga huset får använda trelungad flagga med eller ulan stora eller lilla riksvapnet på elt vitt fält i korsels mitt. Inomförsvarsmakten används den tretungade flaggan som örlogsflagga. När en sådanflagga är befälstecken, markeras detta genom en särskild beteckning i övre inrefältet. 1övrigi används den tvärskurna flaggan. Flagganfår inte i vidare mån än som följer av första och andra styckena förses medmärken, bokstäver eller andra tecken. Dennalag träder i kraft den , då lagen (1906:55 s. 1) angående riketsflagga skall upphöra att gälla. 1981/82:109 4 Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden , , , , Åsling, Söder, , ,, , , , , Elmstedt, Tilländer, Ahriand, Proposition med förslag till ny lagstiftning om Sverigesriksvapen och flagga Frågor om flagga och riksvapen regleras f.n.i lagen (1906:55 s. 1) angående rikets flagga och lagen (1908:65 s. I) om rikets vapen. Till flagglagenansluter sig kungörelsen (1908: 119 s. I) angående likare å mönsterfärger för rikets flagga. Del ärendeom en översyn av denna lagsiiftning somjag nu vill anmäla har varit aktuelltsedan lång tid tillbaka. Det har sitt egentliga ursprung i en hemställan frånriksdagen (rskr 1949:82 och 1949:248) om en översyn av lagstiftningenom rikets vapen och om en enhetlig ordning för rikets samtliga allmännaflaggdagar. hade dåvarande riksheraldikerämbelel ien skrivelse till chefen för påtalat vissa brister ilagstiftningen om rikets vapen. återkom i skrivelse (rskr1961:94) lill Kungl. Maj:t lill frågan om de allmänna flaggdagarna. 1 decembersamma år bemyndigades chefen för att tillkalla ensakkunnig för all verkställa utredning angående rikels vapen och flagga m. m.Den tillkallade utredningsmannen' avlämnade belänkandet (SOU1966:62) Rikets vapen och flagga. Betänkandet innehöll förslag lill nya lagar om rikelsvapen och flagga. Det senare förslaget kompletterades med förslag till enkungörelse angående allmänna flaggdagar och annan officiell flaggning och kungörelse angående färgerna i rikels flagga. Dessutom innehöll belänkandel förslag till en sådanförteckning över svenska stalsemblem samt officiella märken och stämplar, somförutsätts i 1981/82:109 5 Pariskonventionenden för skydd av den industriella äganderätten. Slufiigenframlades i betänkandet dels resultatet av en undersökning beträffandebegreppet "rikets höghetstecken", dels förslag lill lag om ändring iden då gällande lagen (1960:646) om skydd för vapen och vissa andra officiellabeteckningar. Ett Ireltiolal yttranden avgavs.' Bådevid remissbehandlingen och i andra sammanhang har utredningsarbetet bedömtsinnefatta en noggrann och värdefull analys av åtskilliga problem somsammanhänger med de olika behandlade frågorna. På en del punkter fick belänkandeldock ell något blandat mottagande, och frågan om ny lagstiftning ansågs avflera skäl inle ha någon omedelbar aktualitet. Det bedömdes bl. a. varalämpligt att avvakta den grundlagsreform, som då förbereddes. Jagvill här nämna att utredningsmannens förslag lill ändring i lagen om skydd förvapen och vissa andra officiella beteckningar har beaktats i samband med alt1960 års lag ersattes av en ny lag med samma namn (SFS 1970:498). Äveni ell annat hänseende saknar utredningsmannens överväganden numera aktualitet.Jag syftar här på all begreppet "rikels höghelslecken" inle längrehar rättslig betydelse, sedan brottet "skymfande av rikssymbol", ivars brollsbeskrivning del angivna begreppet ingick, utmönstrades urbrottsbalken. Närfrågan om att slutföra översynen av lagstiftningen om vapen ochSveriges flagga togs upp i jusliliedeparlementel, talade flera skäl mol attlägga utredningsförslag direkt till grund för en proposition. Dels hadeavsevärd lid förflutit sedan betänkandet avlämnades, dels fanns del av olikaskäl anledning all på en del punkter numera förorda andra lösningar än dem somföreslagits i betänkandet. Därför upprättades inom departementet promemorian(Ds Ju 1981:4) riksvapen och flagga, som innehåller förslag tillnya lagar om riksvapen och fiagga och vidare förslag till förordningarom allmänna flaggdagar och om riktlinjer för färgerna i flagga.Slutligen redovisas i promemorian vissa överväganden angående en förteckningöver svenska stalsemblem m.m. enligl Pariskonvenfion. Till regeringsprotokollel i delta ärende bör promemorian fogassom bilaga I och en förteckning över remissinstanserna och en sammanställningav deras yttranden som bilaga 2. Förfallningsförslageni promemorian har lillslyrkls så gott som genomgående. Även jag ansluter mig iprincip till dem. Endasi på några få punkter finns del enligl min meninganledning all förorda mindre justeringar. De överväganden och förslag somredovisas i promemorian ställer jag mig sålunda bakom, i den mån annat inteframgår av det följande. 'Remissinstanserna finns förtecknade i bilaga 1 avsnitt 1. 1981/82:109 6 att bör föreläggas förslag lill ny lagstiftning om rikets vapenoch flagga. Ifortsättningen kommer jag all beröra även vissa frågor beträffande vilka delankommer på regeringen att fatta beslut. 1 propositionen las dock inle upp deli promemorian behandlade spörsmålet om upprättande av en förteckning översvenska statsemblem m. m. enligl Pariskonvenfion. Denna fråga, varibeslut från sida inle erfordras, övervägs f n. inomhandelsdepartementet. Enligt1 § lag är rikets vapen två, stora vapnet och lilla vapnet. Storavapnet beskrivs i 2 §. Storariksvapnet beslår av en genom elt utböjl guldkors fyrdelad sköld med hjärtsköld.. Huvudsköldensfyra fäll äro blå, första och fjärde fälten med av guld, två ställdaöver den tredje, saml andra och tredje fälten med tre ginbalksvis gåendeströmmar av silver, belagda med ett krönt gyllene lejon med röd utsträcktlunga. Hjärlsköldenär kluven i två fäll. Första fältet är bandvis tredelat i blått, silver ochrött med en däröver ställd vase av guld. Andra fältet är blått med en i silvervaltenstående bro i tre spann med två krenelerade torn av silver. Över bron sitter engyllene örn, och i fältets översta del synes karlavag-nens stjärnbild av guld. Sköldhållareäro två lillbakaseende lejon av guld med kluvna svansar och röda utsträcktatungor. Lejonen krönas med kunglig krona. Sköldentäckes av en kunglig krona, och kring densamma hänga serafimerordens insignier. Helavapnet omgives av ett vapenlält under kunglig krona. Storariksvapnet må brukas även utan sköldhållare, ordensinsignier eller vapenlält. Lillariksvapnet beskrivs i 3 § på följande sätl. Lillariksvapnet utgöres av en blå sköld med tre konor av guld, ställda två över dentredje. Skölden är läckt av en kunglig krona och omgiven av serafimerordens insignier.Vapnet må dock brukas även ulan dessa insignier. Lagens4 § innehåller ansvarsbestämmelser. Om någon offentligen bmkar vapen ellermärke som utgör en sådan efterbildning av stora eller lilla riksvapnet som iväsentliga delar skiljer sig från det efterbildade skall han dömas lill böterfr. o. m. lio t. o. m. Delsamma gäller den som håller elt sådantvapen eller märke lill salu. Bortsettfrån den sistnämnda speciella bestämmelsen innehåller lagen inga föreskrifterom användningen av de båda riksvapnen. 1981/82:109 7 Såvittgäller användning av riksvapnen i näringsverksamhet finns bestämmelser i dentidigare omnämnda lagen om skydd för vapen och vissa andra officiellabeteckningar. Enligl 1 § i denna lag får ell stalsvapen, en slalsflagga eller ellannat stalsemblem eller en statlig kontroll- eller garantibeteckning inte utanvederbörligt tillstånd användas i varumärke eller något annat kännetecken förvaror eller tjänster. Delsamma gäller andra beteckningar, som hänsyftar påsvenska staten och därigenom ger kännetecknet en officiell karaktär.Statsvapen får inle heller på annat sätt än som kännetecken användas inäringsverksamhet ulan vederbörligt tillstånd. De nu berörda reglerna gällerockså beteckningar som lätt kan förväxlas med en beteckning vilken i enlighetmed del anförda är skyddad. Kompletterande regler finns i varumärkeslagen(1960:644) och mönslerskyddslagen (1970:485). Frågor om tillstånd prövas avkommerskollegium, i regel efter yttrande av riksarkivels heraldiska sektioneller statens heraldiska nämnd. 1promemorian framhålls all del sedan lång lid tillbaka har gjorts gällande allbeskrivningen av de båda riksvapnen i 1908.års lag är otillfredsställande i endel hänseenden (jfr bl. a. KU 1949:6 och 1979/80:26). All avhjälpa dessabrister är enligl promemorian önskvärt, inle minst med hänsyn lill den inom heraldikenrådande principen all del är den verbala vapenbeskrivningen som bestämmervapnets innehåll medan dess form och närmare utseende kan växla beroende påkonstnären, lidsandan och andra faktorer. Någraändringar i sak beträffande vapnens utseende föreslås inte i promemorian. Ihuvudsaklig överensstämmelse med utredningsmannens förslag förordas endel smärre ändringar i syfte all beskrivningen skall återge vapenbildentydligare och bättre stämma överens med vedertagen heraldisk terminologi. Jagkan i delta hänseende hänvisa till promemorian (avsnitt 2.3.1 och 2.5.1). Närdet gäller lilla riksvapnet erinras i promemorian om all utredningsmannenföreslog alt del liksom stora vapnet skulle få användas med sköldhållare och poslament.I promemorian förotdas dock att lilla riksvapnet även i fortsättningen skallanvändas i nuvarande enkla utformning, utan dessa särskilda rang- och värdighetslecken. Enannan fråga om lilla riksvapnet som diskuteras i promemorian är den om vapnetkan återges ulan sköld med bibehållen vapenkaraktär. Klart är, enligt vad somframhålls i promemorian, all lilla vapnet i praktiken myckel ofta används ulansköld och även i denna utformning allmänt uppfattas som vapen. Frånheraldisk synpunkt lorde det dock vara tveksamt om del är korrekt att betecknaen vapenbild ulan sköld som ell vapen. I promemorian förordas, liksom tidigareav utredningsmannen, all varje återgivande av de ställda två överden tredje skall anses utgöra lilla riksvapnet. En uttrycklig regel föreslåshärom. Om de däremot anordnas på annat sätl än två över dentredje, l.ex. vertikalt eller horisontellt, bör de enligt promemorian inteanses som lilla 1981/82:109 8 riksvapnet.Enligt promemorian hindrar detta inte att de även med en sådanåtergivning - som förekommer l.ex. i vissa länsvapen -måste anses utgöra enerkänd symbol för landet och åtnjuta skydd enligl de tidigare redovisadebestämmelserna i lagen om skydd för vapen och vissa andra officiellabeteckningar saml varumärkes- och mönslerskyddslagen. Trotsall vapenbeskrivningarna anger färger, kan vapenbilderna enligl promemorian medbibehållen vapenkaraktär återges även exempelvis i svartvitt. Närdel gäller frågan om riksvapnens användning slås i promemorian inledningsvisfast att stora riksvapnet alltjämt bör betraktas som en symbol inle bara förkonungen ulan också - på samma säll som lilla riksvapnet -för den svenskastaten. 1 den f.n. oreglerade frågan hur riksvapnen bör användas inomstatsverksamheten anförs i promemorian all del är mindre ändamålsenligt allställa upp elt uttryckligt förbud för svenska myndigheter all använda enerkänd symbol för landet. Därför bör en regel i ämnet, som syftar lill alt inomden statliga verksamheten liksom hillills det lilla riksvapnet i allmänhetanvänds, ha karaktär av rekommendation. I promemorian föreslås en regel avinnehåll alt stora riksvapnet endasi när det finns särskilda skäl bör användasav andra än statschefen, , regeringen, departementen ochförsvarsmakten. Det förutsätts i promemorian att även de angivna statsorganensom regel kommer att använda lilla riksvapnet. Vidanvändning av lilla riksvapnet bör enligl promemorian en myndighet liksom hillillskunna lill vapnet foga ell emblem som symboliserar myndighetens verksamhet. Isådana fall bör yttrande först inhämtas från statens heraldiska nämnd. Ipromemorian föresläs att den gällande straffbestämmelsen för den som använderett vapen i ett utförande som inle stämmer överens med de riktigavapenbeskrivningarna slopas såsom obehövlig. Inte heller anses del ipromemorian erforderligt all - vid sidan av vad som f.n. gäller för näringsverksamhetoch som har redovisats tidigare - ställa upp ett särskill förbud mol all ulantillstånd använda riksvapnen utanför statsverksamheten. Elt sådant förbud, somalltså inle finns f. n. men som förordades av utredningsmannen, skulle enliglpromemorian i praktiken knappast få någon betydelse för all motverka missbmkmen däremot kräva all man inrättar ell nytt tillståndsförfarande. Enligtpromemorian är de ändringar i bestämmelserna om riksvapen som föreslåsdär så ingripande all 1908 ärs lag i ämnel bör ersättas av en ny författning. Ifrågan vilken statsrältslig valör, lag eller förordning, denna nya författningbör ha erinras om att den nuvarande regeringsformen - i motsats till -inte innehåller någon bestämmelse som uttryckligen kräver alt en reglering avSveriges riksvapen och flagga får lagform. Del bör emellertid enliglpromemorian beaktas all grundlagberedningen i sin motivering uttalade attriksdagens möjlighet Prop.1981/82:109 9 allmedverka vid förändringar i nu aktuella hänseenden var garanterad ulan särskillgmndlagsslöd med hänsyn till alt de nuvarande bestämmelserna har lagform ochsålunda inle kan upphävas eller ändras annat än genom en ny lag (SOU 1972:15 s.318). Någon erinran mol detta uttalande gjordes inte vare sig vid departemenlsbehandlingeneller i . Delta tyder enligl promemorian närmast på att gmndlagsstiflarenhar ulgåll från all bestämmelser om riksvapnen även i fortsättningen börmeddelas genom lag, en ordning för vilken också principiella skäl sägs tala. 1enlighet med det anförda innehåller promemorian ell förslag lill ny lag omSveriges riksvapen. Somframgår av vad jag anförde inledningsvis har förslaget lill ny lag om Sverigesriksvapen nästan genomgående lillslyrkls vid remissbehandlingen. Jagåterkommer till några särskilda uttalanden från vissa remissinstansers sida idel följande. Föregen del ansluter jag mig, somjag redan har nämnt, i princip till övervägandenaoch förslagen i promemorian. Promemoriansförslag lill beskrivning av stora riksvapnet bör sålunda godtas med några redakfionellajusteringar som påpekanden under remissbehandlingen har gett anledning lill. Även förslaget fillbeskrivning av lilla riksvapnet, som nästan helt överensstämmer med gällanderätt, bör enligt min mening godtas. I sak biträder jag också den uppfattningenatt varje återgivande av de två ställda över den tredje bör ansessom en avbildning av lilla vapnet. Då del i enlighet med vad som har påpekats ipromemorian och under remissbehandlingen kan vara tveksamt i vad mån envapenbild ulan sköld är ell vapen i strikt heraldisk mening, bör saken ilagtexten lämpligen uttryckas så alt de ordnade två över en menulan sköld skall anses som riksvapnet. Ianslutning till denna fråga har kommerskollegium invänt mot ett uttalande ipromemorian all de , även om de är anordnade på annat säll än tvåöver en, måste anses utgöra en erkänd symbol för och därför åtnjutaskydd enligl lagen om skydd för vapen och vissa andra officiella beteckningarsamt därtill anslutande författningar. Kollegiet menar alt man här måsteskilja på sådana fall där kronorna är placerade på ett sådant sätt allanordningen är förväxlingsbar med lilla riksvapnet och sådana fall, t. ex. trekronor placerade en och en över varandra, där någon förväxlingsrisk inte finns.Endasi i den första typen av fall menar kollegiet all kronorna åtnjuter skydd enliglden nämnda lagen. Kollegiet har efterlyst ett klarläggande molivullalande ifrågan. Molvad kommerskollegiet har anfört har jag i och för sig ingen erinran. Det bördock påpekas att även annan beteckning än ell vapen eller ell därmed förväxlingsbartemblem kan åtnjuta skydd enligt den berörda lagstiftningen, ombeteckningen hänsyftar på svenska staten och därmed ger kännetecknet enofficiell karaktär. Huruvida en återgivning av de ordnade pä annatsätl än två över en i något fall kan bedömas Prop.1981/82:109 10 somskyddad enligl de aktuella reglerna är en rätlslillämpningsfråga som fårbedömas från fall lill fall. Alt det uttalande i frågan som har gjorts i promemorianför alltför långt finner jag dock klart. Medanledning av andra remissullalanden vill jag vidare påpeka att bestämmandet avexakt nyans av en färg i samband med att en bild av något av riksvapnenframställs lorde höra till de frågor, där enligl vedertagen heraldiskuppfattning konstnären har en viss frihet så länge han håller sig lill defärger som anges i vapenbeskrivningen. All närmare reglera denna fråga synesdärför inle påkallat. Närdel sedan gäller användningen av de båda riksvapnen ansluter jag mig helt tilluppfattningen i promemorian att regleringen bör ha formen av en rekommendationoch att den rekommendationen bör innehålla all stora riksvapnet normalt inleanvänds av andra än statschefen och vissa andra uppräknade statsorgan. Somanförs i promemorian kan det fö. förutsättas all även de i rekommendationen särskillnämnda organen - utom naturligtvis statschefen som har stora vapnet sompersonligt vapen - som regel kommer all använda lilla riksvapnet. Utöverde i promemorian uppräknade statsorganen kan del enligl min mening dock varalämpligt alt även de svenska beskickningarna utomlands, som ju företräderregeringen, omnämns bland dem som mera normalt bör kunna använda storariksvapnet. Detsamma bör då gälla de svenska delegationerna och konsulaten,dvs. Självfallet bör detta inte få las tillintäkt för några åtgärder som drar särskilda kostnader såsom utbyte avstämplar, sigill eller skyltar. Rekommendationenbör vidare i enlighet med promemorieförslagel hålla en möjlighet öppen för ävenandra än de uppräknade organen alt använda stora riksvapnet, om del föreligger"särskilda skäl". Som exempel på särskilda skäl som bör kunnaföranleda att stora riksvapnet används av andra statsorgan än de särskillangivna har i promemorian nämnts att vapnet ingår i en dekorativ utsmyckning avden byggnad där en myndighet är inrymd. Vid högtidliga tillfällen bör vapnet enliglpromemorian också kunna användas under förulsällning att myndigheten hartillgång till en representativ återgivning. Övergångsvis bör särskilda skälockså kunna vara att vapnet redan är anbragt på tjänstebil, sigill, brevpappereller visitkort. Ett annat fall kan vara all stora vapnet av ålder har brukat användasvid expeditioner av visst slag. Så har l.ex. palenlverket vidremissbehandlingen påpekat all verket sedan gammall har använt stora riksvapnetbl. a. på palenlbrev och menat all detta bruk bör kunna fortsätta inom ramenför den föreslagna regeln. Jag delar denna uppfattning. Sammanfattningsvisanser jag alltså att bör föreläggas ett förslag lill en ny lag omSveriges riksvapen, avsedd all ersätta lag i ämnel, och all denna iallt väsentligt i enlighet med promemorieförslaget - bör innehållabeskrivningar av stora och lilla riksvapnet och vissa regler om användningen avvapnen inom statsverksamheten. Dennya lagen bör träda i kraft . 1981/82:109 11 17906års lag angående rikets fiagga sägs il S att svenska flaggan är blå med gultkors. Korset skall dela flaggan i fyra rätvinkliga, lika höga fäll. Enligt 2 §skall flaggan vara tvärskuren, utom när den används som örlogsflagga då denskall vara trelungad. 1 paragrafen anges vidare på vilka militära etablissemangörlogsflagga skall hissas. 1 3 § ges närmare regler om flaggans färger. Färgenpå flaggans sidofäll skall vara ljust mellanblå och på korset guldgul. Enligtparagrafen skall vidare s.k. likare på mönsterfärger tillhandahållas på deställen regeringen bestämmer. I kungörelsen angående likare å mönslerfärgerför rikels flagga föreskrivs all sådana likare av ylle och av bomull skallförvaras hos vissa angivna myndigheter, bl.a. länsstyrelserna.