prop · G503216 · 1981-12-31 00:00:00 — Ett införande av ett sådant systemkommer från kassornas del att medföra ett betydande merarbete i utrednings- ochbedömningshänseende eftersom kravet på specificering av merkostnaderna bliravsevärt större än vad som är fallet vid dagens handläggningsordning. Kravet påprecisering av merkostnaderna blir större ju snävare intervall man väljer förkostnadsersättningen. Därför menar förbundet att en fast generell skattefridel, oavsett kostnadernas storlek, är att föredra framför en individuell. Omkostnadsersättningen skall bestämmas individuellt måste antalet kostnadslägenbegränsas. pekar på de svårigheter somfinns att samordna beskattningsreglerna och den föreslagna ersättningen förmerkostnader. Kommittén ifrågasätter om man inte bör åstadkomma den åsyftadeekonomiska förbättringen av vårdbidraget på ett annat sätt. Ett alternativskulle vara att reglerna i 50 § 2 mom. kommunalskattelagen och/eller riksskatteverketsanvisningar därfill ändrades så att merkostnaderna i större utsträckning än nuoch även i högre inkomstlägen för föräldrarna skulle kunna resultera i extraavdrag. En sådan lösning skulle medföra den 1981/82:216 61 konsekvensen att de vårdbidragsberättigade föräldrarna inte- som enligt förslaget - förlorar rätten till tilläggspension på en del avvårdbidraget som förklaras utgöra ersättning för merkostnader. Några remissinstanser har invändningar mot den föreslagnanivåindelningen. Således är riksrevLsionsverket tveksamt till om det ipraktiken är möjligt att särskilja merkostnader för vård av barn-med den fingraderingsom kommittén föreslår. Den föreslagna täta nivåindelningen är dessutom säkertadministrativt kostsam samfidigt som skattebefrielsen vid de lägre nivåernablir av relativt begränsat värde. Verket anser därför att nivåindelningen börsamordnas med den som gäller för handikappersättningen. tar också upp frågan om beräkning avmerkostnader och anför att en anpassning fill individuella kostnadertillgodoser på ett mera rättvist sätt varje enskild familjes hjälpbehov, menkan föra med sig tidsödande utredningar i det enskilda fallet. En förutsättningför skattefriheten är enligt verket att kostnadsersättningen så nära sommöjligt ansluter till den faktiska situationen (verkUga merutgifter). För dettakrävs - som också kommittén påpekar - en noggraiin och tillförlitlig utredningom kostnadsslag och kostnadernas storlek i varje enskilt ärende. Detta bör särskiltframhållas, då det i annat sammanhang visat sig vara en frestelse förutbetalande myndighet att av olika skäl låta kostnadsersättningarna bliförhandlingsbara. konstaterar att ett problem i dettasammanhang är på vilket sätt man skall verifiera sina merkostnader. Inomhandikappersättningen, där man har samma konstrukfion, har många handikappadesvårt inte bara att precisera de merkostnader man har eller har haft, utanockså att göra merkostnader, som sannolikt uppkommer på grund av handikappet,troliga. Fortsatt reformarbete på vårdbidragsområdet När det gäller de av utredningen redovisadeframtidsmodellerna för vårdbidraget ser bl. a. LO och detföreliggande förslaget som ett steg på vägen mot ett vårdbidrag som är uppdelati en arbets- och merkostnadsdel. LOtillstyrker således att merkostnadsdelen särredovisas och blir skattefri. I detfortsatta utredningsarbetet bör dock ett delat bidrag, där ersättning för merarbeteresp. merkostnad kan utgå oberoende av varandra, övervägas liksom en merflexibel utformning av den del av vårdbidraget som avses att utgöra kompensationför inkomstbortfall. Bland handikappförbunden är det flera som understrykervikten av att inom nuvarande system införa en rätt tiU fjärdedels vårdbidrag.Sådana synpunkter framförs av . 1981/82:216 62 , mot Astma-Allergi. förordar, den alternativmodellsom innebär införandet av ett fjärdedels vårdbidrag. Förbundet finner det inteacceptabelt att en stor grupp främst medicinskt handikappade barns familjer ejkompenseras för sina merkostnader och merarbete. och Hörselskadade Barn är däremot idagsläget tveksamt fill att införa ett fjärdedels vårdbidrag. Förbundet anseratt risk finns för att man därigenom kan komma att minska bidragen, totaltsett, för dem som erhåller halvt eller helt bidrag för att på så sättgöra kostnadsbesparingar. föreslår att tidsintervallet föromprövning av vårdbidrag sänks från nu gällande fill . Förslaget fillstyrkseller lämnas utan erinran av flertalet remissinstanser. konstaterar att då storaförändringar kan inträffa i ett handikappat barns fillstånd, föreligger behovatt följa barnets utveckling för att rätt kunna anpassa vårdbidraget till deförändringar som ägt rum i det enskilda fallet. Verket tillstyrker därförförslaget att omprövning bör ske minst , om det inte finns skäl fillomprövning med längre mellanrum. Den föreslagna regeln möjliggör en flexibel tUlämpning;i de fall barnets tillstånd bedöms vara stationärt kan försäkringskassanbesluta att omprövning skall ske med längre tidsintervall; föredrar tidsbegränsadevårdbidrag framför sådana där bidraget utgår tills vidare med omprövning med 2-eller 3-årsintervaller. Förbundet anser att man i större utsträckning böranvända sig av denna möjlighet. Vårdbidrag vid gemensam vårdnad föreslår att föräldrar med gemensamvårdnad som lever åtskilda och som kan göra sannolikt att de även delar denfaktiska vården av barnet mellan sig gernensamt skall kunna ansöka om delatvårdbidrag. Förslaget tillstyrks av ,, familjeekonomiska kommittén, jämställdhetskommittén,LO, /SR, . , och Hörselskadade Barn och . 1981/82:216 63 vill gå längre än förslagetoch öppna möjligheter för samboende föräldrar och ha delat vårdbidrag.Förbundet pekar på att många föräldrar tUl handikappade barn har löst sin situafiongenom att båda föräldrarna tagit deltidsarbete. De drabbas således båda avekonomiskt bortfall med anledning av sina vårdande insatser och borde därmedbåda ha rätt fill kompensation för detta. Vårdbidrag när annan än förälder vårdar barnet föreslår att föräldrar som uppbärvårdbidrag skall kunna behålla detta även om de tillfälligt är tvungna attöverlåta den faktiska vården till någon anhörig. Intenågon remissinstans awisar förslaget. Det tillstyrks av ,familjeekonomiska kommittén, LO, /SR, för Döva och Hörselskadade Barn samt . Ett antal remissinstanser vill gå längre än utredningenoch utsträcka rätten att behålla vårdbidraget till att gälla även om annan änanhörig vårdar barnet. anser att det i detta sammanhang börövervägas om inte en förälder efter prövning av bör kunna fåbehålla vårdbidraget också i det fall hon/han måste låta annan person änanhörig tillfälligt överta vården. En inte ovanlig familjesituafion är ju attföräldern är ensamstående, ofta utan att ha någon kontakt med den andraföräldern eller dennes anhöriga. Vidare medför förhållandena på arbetsmarknadenatt anhöriga ofta kommer att vara bosatta på långa avstånd från varandra. Under dessa omständigheter, framhåller verket, kan det blinödvändigt för en förälder att överlåta vården till någon annan person som kanåta sig vårdarbetet och som kanske dessutom känner barnet bättre än någonanhörig. Genom en sådan utvidgning undviker man också svårigheten med attavgränsa vilken grupp av anhöriga den av kommittén föreslagna regeln skallavse. Liknande synpunkter framförs av familjeekonomiskakommittén, jämställdhetskommittén. Utredningens förslag att ferievårdbidrag skall kunna utgåäven för barn som normalt bor i annat enskilt hem genom det allmännas försorghar inte mött några användningar. Det tillstyrks uttryckligen avsocialstyrelsen, , familjeekonomiska kommittén, Försäkringskasseför- 1981/82:216 64 , , /SR, Riksförbundetför Döva och Hörselskadade Barn och . Utredningen har vidare föreslagit att ferievårdbidragetskall utbetalas för hela den sammanhängande ledighet som sträcker sig över ettkvartalsskifte, om det sammanlagda antalet dagar uppgår till minst tio. Även detta förslag tillstyrks av så gott som allaremissinstanser. Det gäller , familjeekonomiska kommittén.Försäkringskasseförbundet, , /SR och . påpekar att verket i betänkandet (DsS 1974:1) Förbättrade vårdbidrag och invaliditetsersättningar frånfolkpensioneringen föreslog att ferievårdbidrag skulle få utgå för varje dagsom det handikappade barnet vistas utanför anstalten (i stället för den 14-dagarsregelsom ditfills gällt). Som skäl för förslaget underströks bl. a. vikten av attunderlätta hembesök som ökar de handikappade barnens möjligheter till stimulansoch kontakt med föräldrar och anhöriga. Trots att underlag för kostnadsberäkningarinte finns att tillgå vill verket - med hänsyn till det stora värde det i regelmåste innebära för handikappade som bor på institution att i största möjligautsträckning få vara i sin normala hemmiljö - åter föreslå att man övervägeratt bidrag skall fä utgå för som den handikappade vistas utanförinstitutionen. Flera handikappade barn i samma familj föreslår att vid bedömningen avrätten till vårdbidrag när flera barn i familjen är handikappade skallfamiljens totala situation beaktas. Därigenom kan familjer med flerahandikappade eller sjuka barn, som var och en saknar rätt till vårdbidrag,tillerkännas vårdbidrag. Förslaget har bara mött instämmanden vidremissbehandlingen. påpekar dock att det enligt verketsuppfattning inte är tillräckligt med tillämpningsföreskrifter, utan enkomplettering bör införas i 9 kap. 4§ AFL. Beträffande problem' som kan uppståvid tillämpningen av lagbestämmelsen, t. ex. i de fall något avde handikappadebarnen mestadels vistas på institution, bör verket få meddela närmareföreskrifter. påpekar att genom att en delav vårdbidraget görs skattefri sänks den bostadsbidragsgrundade inkomstenvilket medför att utgående bostadsbidrag höjs eller i vissa fall tillkommer.Med hänsyn tagen till inkomster och avtrappningsprocent för bostadsbidraget kan Prop.1981/82:216 65 utgående bostadsbidrag förväntas öka med ca 1,8 milj. kr.per år. förutsätter- attstaten bär hela kostnaden för reformen. pekar emellertid på att förslagetinnebär ökade ekonomiska förutsättningar för föräldrar att vårda sina sjukaeller handikappade barn. På torde därmed främst landstingensutgifter för dessa barn minska. Verket anser mot denna bakgrund att det intefinns anledning att i särskild ordning kompensera landstingen ochprimärkommunerna för de minskade skatteintäkterna. har inte lämnat något förslag omändrad övre åldergräns för vårdbidrag. Kommittén pekar dock på vikten av attbelysa möjligheterna att undvika förtidspensionering av ungdomar när de blir 16 delar uppfattningen att en förtidig förtidspensionering bör undvikas och anser att en höjning avåldersgränsen för vårdbidraget bör övervägas. a. bör prövas lämpligheten avatt vårdbidrag utgår i de fall barnet fortfarande bedriver studier som kan ledatill att det - helt eller delvis - kan försörja sig själv. Om den handikappadeefter fyllda har beviljats förfidspension eller förvärvsarbetar börvårdbidraget inte utgå. Liknande synpunkter framförs av och . konstaterar att föräldrapenning ochvårdbidrag kan utgå för samma barn. När det gäller föräldrapenning isamband med barns födelse och den särskilda föräldrapenningen har dessa stöd iallt väsentligt samma syfte som vårdbidrag för små barn eftersom vårdbidraget idessa fall knappast till någon del utgör merkostnadsersättning. Dubbelersättning kan således utgå från den allmänna försäkringen trots att nämndastöd från föräldraförsäkringen i sig avser att utgöra ersättning för vård ochtillsyn på heltid. Verket anser att detta sammanträffande av förmåner- som bådasyftar till en försörjningstrygghet - närmare bör övervägas. tar upp försäkringskassornas tillämpning när det gällervårdbidrag för svårt handikappade barn. påpekar att den lokalabedömningen i samband med ansökningar om vårdbidrag varierar kraftigt mellan ohka 1981/82:216 66 Detta är mycket otillfredsställande menar förbundetoch föreslår att utarbetar tydligare anvisningar övertillämpningen och bedömningen av dessa ansökningar. Liknande synpunkterframförs av . ochHörselskadade Barn, och . Prop.1981/82:216 67 Propositionens huvudsakliga innehåll ............................ 1 Lagförslag....................................................................... ....... 2 1............................................................................... Förslagtill lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring.................................................................. 2 2 Förslagtill lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) 7 Protokoll från regeringssammanträde ......... 10 1 Inledning.................................................................. 10 2 Allmänmotivering..................................................... 11 2.1 Vårdbidragetsallmänna betydelse................... 11 2.2 Skattefrimerkostnadsdel................................. 13 2.3 Omprövning avvårdbidrag............................... 15 2.4 Vårdbidrag fillföräldrar som lever åtskilda....... 16 2.5 Vårdbidrag närförälder tillfälligt är förhindrad att vårda barnet 16 2.6 Flerahandikappade barn i samma familj.......... 17 2.7 Ferievårdbidrag................................................ ..... 18 2.8 Vårdbidrag ochsärskild föräldrapenning för barn som skall adopteras 19 2.9 Kostnader ochgenomförande.......................... 20 3 Upprättadelagförslag............................................... 22 4 Specialmotivering...................................................... 22 4.1 Förslaget tilllag om ändring i lagen om allmän försäkring 22 4.2 Förslaget filllag om ändring i kommunalskattelagen ... 24 5 Hemställan............................................................... ..... 25 6 Beslut....................................................................... ..... 25 Gällandebestämmelser, deras bakgrund m.m......... 26 Sammandrag av anhörigvårdskommitténsbetänkande (Ds S 1981:15) Vårdbidrag för handikappade barn .............................................................. 29 Sammanställningav remissyttranden....................... 57