prop · G503106 · 1981-12-31 00:00:00 — Vidare kommer jagkortfattat all beröra den första utgångspunkten, nämligen nödvändigheten av engenerell hög prioritering av jämslälldhelsaspekler i all i sammanhanget aktuellforskning. Jag ger också min syn pä frågan om de kvinnliga forskarnassituation. Som bakgrund härtill kommer jag all skissartat ange några avjämställdhetsforskningens karaklärisfika saml kort redogöra för säväl denFoU-verksamhet inom området som utförs av organ knutna lillarbetsmarknadsdepartementet som den roll övriga intressenter inom jämställdhetsforskningensområde spelar. Begreppetjämställdhelsforskning brukar användas synonymt med ullrycket kvinnoforskning.Ulan all fördjupa mig i definitionsfrågan anser jag del naturiigt all denhittillsvarande jämslälldhelsforskningen haft en markerad kvinnoinriklningeftersom kvinnans ställning och kvinnoperspektivet är del som hittUlsförsummats i den manligt dominerade forskningen. Del är min uppfattning altjämslälldhelsforskningen en lid framöver sannolikt kommer att varakvinnoinriklad. synes det mig uppenbart alt om jämslålldhelsmålelskall näs behövs också forskning om sädana attityder, värderingar etc. hos mänsom utgör hinder för all uppnå reell jämställdhet. Jämställdhelsforskningomfattar individerna, familjelivet, arbetslivet och samhället i övrigi. Denberör praktiskt laget alla sektorer, den bedrivs ofta i tvärvetenskapligaformer och den finns företrädd inom de allra flesta vetenskapliga discipliner. Jämställdhetmellan kvinnor och män har länge varit en aktuell fråga i den allmänna debattenoch är ett politiskt mål om vilket bred enighet råder. Trots att flerainitiativ har tagits för att stimulera jämslälldhetsforskningråder fortfarande brist på sådan forskning. Inom vissa discipliner ärjämställdhetsforskning fortfarande inle fullt accepterad medan den inom andraområden blivit fasl etablerad och t. o. m. bildat egna forskningsgrenar, t. ex.kvinnohistoria och kvinnorätt. Deuppgifter inom jämställdhelsforskningens område som utförs av organ knutnafill är av förhållandevis liten omfattning.Jämställdhetskommiltén (Ju 1976:08), som har elt ansvar för frågor rörandejämställdhet mellan kvinnor och män pä alla samhällsområden, har tagitinitiativ till ell anlal projekt i gränslandet mellan utredning och forskning.Sedan budgetåret 1980/81 finns ell särskill jämslälldhelsanslag underarbetsmarknadsdepartementets huvudtitel. För jämställd-hetskommitténsverksamhet anslås elt belopp som också skall täcka kostnaderna för forsknings-och utvecklingsprojekt på jämställdhetsforskningens område. Inomarbetslivscenlrums ram har ett antal jämställdhets-projekt initierats,finansierats och bedrivits av såväl högskoleforskare som 1981/82:106 202 forskareknutna lill centret. Även arbelarskyddsfonden stöder forskningsprojekt pådelta område. 1 detta sammanhang vill jag också hänvisa lill vad chefen förarbetsmarknadsdepartementet har anfört om vikten av att EFA och denarbetsmarknadspolitiska forskningen beaktar jämställd-hetsaspekler. Initiativpå jämställdhelsforskningens område har tagUs även av vissaandra stafiiga organ. ger ett omfattande finansielltstöd liU jämslälldhetsforskning och har en särskild grupp för sådan forskning.Gmppens verksamhet syftar fill alt kartlägga forskningsbehov och stimuleraforskning, information och kontakter inom området. Området har prioriterats och prioriteringsperioden har utsträckts iitminslone t. o.m. UHÄ har en viktigsamordnande planerings- och anslagsfördelande funkfion för huvudparten avjämslälldhelsforskningen, dvs. den del som bedrivs inom högskolan. Efterförslag av UHÄ förordas i årets budgelproposUion (prop. 1981/82:100 bil. 12)en ökning av medlen liU jämställdhelsforskning under anslagetSamhiillsvetenskapliga fakulteterna. Vidare föreslås i budgetpropositionen atten professur i kvinnohistoria inrättas vid universUetet i . Viduniversiteten har vidare fora för kvinnliga forskare bildats. finansierarforskning pä jämställdhetsområdet och har inrättat en programkommittéför kvinnoforskning. I sammanhanget kan även nämnas att ett hel del statligutredningsverksamhet på jämslälldhetsområdel som innefattat viss forskning harbedrivUs under 1970-talel. Idenna korta redogörelse för olika organ som är engagerade på dettaforskningsområde har exempel givits på beslut och insatser som bidrar lill enhöjd ambitionsnivå och som kan ge jämställdhetsforskningen en fastareställning. Enligt min mening finns det skäl som talar för vidgade insatser. Jämställdheten mellankvinnor och män har under 1970-lalel givils en mer framskjuten position isamhäUsarbelel. Strävandena att åstadkomma jämställdhet omfattar nu de flestasamhällsområden. Politiska partier, organisationerna pä arbetsmarknaden,kvinnoorganisationer och andra inlressegmpper är engagerade ijämslälldhetsarbetel. Jåmslälldhelsarbelel har också fått fastareorganisatoriska former. En ny statlig myndighel, jämstäUdhetsombudsmannen, harinrättats med ansvar för all lagen om jämställdhet i arbetslivet efterlevs.Statens arbetsmarknadsnämnd har en särskild enhel för JämsläUdhelsfrågor, ochämbetsverk som SÖ, AMS och UHÄ har antagit jämsläUdhelsprogram för den egnaverksamheten. Samtidigtkan man säga all jämslälldhelsarbelet är pä väg in i elt nyll skede. Arbetetmed att åstadkomma formeU jämställdhet har hiltills stått i förgmnden. Reformersåsom särbeskattningen , föräldraförsäkringen ochjämstäUdhelslagen har varit milstolpar i denna utveckling. AUleflersomdessa och andra älgärder genomförts har ambifio-nema mer och mer inriktats päreell jämställdhet. Framsteg har gjorts också härvidlag. Nya hinder dykeremellertid ständigt upp och i vissa Prop.1981/82:106 203 avseendenkan gamla problem få nya dimensioner. Den nuvarande fasen avjämställdhelsarbetet kräver en mer ingående analys av gmndläggande samhällsfrågoroch rådande vårderingar och beteenden. Det behövs fördjupad kunskap omorsakerna till den bristande jämställdheten, om alternativa vägar all näjämställdhet, om effekterna pä kort och lång sikt av direktajämställdhelsåtgärder samt om konsekvenserna för jämställdheten av nya reformer- t. ex. skatteomläggningar - och av dämpningen av den offentliga sektornsexpansion. Somen konkretisering av detta resonemang kan nämnas några företeelser som hängersamman med den ökande kvinnliga förvärvsfrekvensen. Kvinnornas inträde påarbetsmarknaden innebär ett viktigt steg motjämställdhet. Kvinnorna har emellertid i hög grad sökt och rekryterats lillIradUionella kvinnoyrken. Detta har lell liU att könssegregationen påarbetsmarknaden nu omfattar fler kvinnor än någonsin . Del heltövervägande anlalel kvinnor i aktiv ålder befinner sig på ett fåtal lågavlönadeyrkesområden i den offenfiiga sektorn. Denna könsuppdelning har många negativakonsekvenser, som ofta påtalats, såväl för kvinnorna själva som för samhället isin helhet. Frågan hur detta problem bäst skall kunna lösas kommer att bU en avde mest centrala . Här behövs i hög grad forskningsinsatser.Olika aspekter av problemafiken skulle kunna behandlas av historiker,pedagoger, sociologer, tekniker och nationalekonomer. Samfidigtmed all kvinnornas förvärvsfrekvens ökat har deUidsarbelel sligU i omfattning.Detta beror lill en del pä del kärva arbetsmarknadsläget de senaste åren.Huvudskälet är emellertid all de deltidsarbetande framför alll har rekryteratsfrån gmpper som tidigare haft låg förvärvsfrekvens, dvs. småbarnsmödrar ochäldre kvinnor. För många av dessa kvinnor är alternativet till deltidsarbeteinle förvärvsarbete pä heltid utan uteslutande hemarbete. I det perspektivetkan utvecklingen ses som positiv. Men inger den betänkligheter.Deltidsarbete kan sällan ge del ekonomiska oberoende som är engmndförulsätlning för jämställdhet. Deltidsarbetande har vanligen mindremöjligheter fill fortbildning och utveckling i arbetet. De som sökerdeltidsarbete har vidare i regel ett begränsat anlal yrkesområden att väljamellan och detta gör att könsuppdelningen på arbetsmarknaden förstärks. Ellutbrett deltidsarbete som nästan enbart utförs av kvinnor - - kankonservera de traditionella könsrollsmönstren och därmed motverkajämställdheten. Denna problematik ges ökad relief av det faktum allsmäbarnsfäder har längre arbetstider än män i samma åldrar utan barn. Här finnsuppenbarligen behov av mer forskning som belyser olika möjligheter att lösa denkonflikt del gäller, dvs. hur såväl kvinnor som män skall få möjlighet all päett harmoniskt sätl förena familjeliv med förvärvsarbete ulan alljämställdheten äventyras. Forskningsom gäller dessa frågor måste även leda till fördjupade undersökningar om mänsattityder lill sin yrkesroU, ansvar för hem och barn Prop.1981/82:106 204 osv.Jämsiälldhetskommitién har initierat en utredning med delvis sådan inriktning.Utredningar av typen Kvinnors arbete (SOU 1979:89) som behandlar dehemarbetande kvinnornas situation, kvinnors försörjning, barns omsorg och mänsdelaktighet i det oavlönade hemarbetet bidrar också fill förståelsen avproblemen. Flerexempel kunde nämnas på problem som återstår att lösa. Det gällerutbildningsområdet, barnomsoigen, samhällsplaneringen m. m. Del före-faUer miguppenbart all forskningen har en myckel vikfig uppgift all fylla i sökandetefter effektiva åtgärder för att stimulera och möjliggöra en utveckling moljämställdhet på dessa och andra områden. En sådan utveckling främjar också ettökat tillvaratagande av de mänskliga resurserna och bidrar till all görasamhället bättre i ett framtidsperspektiv dår dyra reformer lorde blisällsynta. Jag vill som avslutning anknytatill vad jag inledningsvis sade om de tre utgångspunkter utifrån vilkaforskning på jämslälldhelsomrädel bör diskuteras och till vad chefen förutbildningsdepartementet har anfört om vikten av all prioritera deltaforskningsområde. Först skall konstateras all jämställdhetsforskning uppfyUerde av FRN uppställda prioriteringskriterierna. Av de skäl somjag harnämnt är det av såväl jämstäUdhels-som av andra samhäUsskäl rimligt attprioritera jämställdhetsforskning i del totala forskningssystemet. En sådanprioritering förordas i det föregående genom att jämställdhelsforskning förslill den av FRN definierade andra priorileringsgmppen. Men det bör också skegenom all högskolemyndigheter och andra organ aktivt främjar alljämställdhelsaspekler beaktas i all forskning som kan vara relevant isammanhanget. Somtidigare har nämnts finns särskilda organ knutna liU arbetsmarknadsdepartementetmed samordningsansvar m.m. för såväl den arbetsmarknadspolitiska forskningensom invandringsforskningen. Del saknas emellertid en särskild organisafion somkan initiera och samordna insatser på jämsläUdhetsforskningens område. Jag harnyligen tillsatt en arbetsgmpp inom med syfte altse över hur tillgängliga resurser för jämställdhelsarbetet inom departementetsansvarsområde skaU disponeras för all bäsl svara mot de behov som är mestangelägna. Det är naturligt att man därvid kommer in på forskningsfrågorna ochpå behovet av en samordningsfunkfion. Eventuella beslut i frågan börsjälvfallet föregås av särskilda studier och överväganden i vilkarepresentanter för berörda organ bör medverka. Jaghar tidigare berört del faktum att andelen kvinnliga forskare är så liten.Medan hälften av de studerande inom gmndutbUdningen är kvinnor är endast varfjärde forskarstuderande kvinna. Jämslälldhelskommillén planerar att undervåren utreda frågan om forskning och jämställdhet samt möjligheterna alt ökaandelen kvinnliga forskare. Jag ulgår från att denna möjlighet fill ökadjämställdhet i forskarsamhället utreds av kommittén i samråd med bl.a. UHÄ.Delta ;ir enligl min mening en synnerligen viktig Prop.1981/82:106 205 utredningockså av den anledning jag inledningsvis berört, nämligen alt vissa aspekter avsamhällsutvecklingen inle har bUvil tillräckligt belysta i den nuvarandeforskningen. Jaghemställer alt regeringen bereder tiUfälle att ta del av vad jag haranfört om jämställdhetsforskningen. Prop.1981/82:106 206 Översikt över FoU-syst£:men i och vissa andraländer Idet följande ges en beskrivning av forsknings- och utvecklingsarbete (FoU) iSverige. Svensk FoU belyses delvis i ell inlernalionelll perspektiv. Iframställningen förekommer ofta begreppen forskning, utvecklingsarbete ochvissa andra begrepp. Inledlningsvis anges den betydelse som dessa begrepp hargivils i denna framställning. Medforskning avses såväl grundforskning som tillämpad forskning. Gmndforskninginnebär elt systematiskt och metodiskt sökande efter ny kunskap och nya idéerulan någon bestämd tillämpning i sikte. Med tillämpad forskning menas eltsystematiskt och metodiskt sökande efter ny kunskap och nya idéer med enbestämd tillämpning i sikte. Utvecklingsarbete innebär ett systematisktutnyttjande av forskningsresultat och nya idéer för alt åstadkomma nyaprodukter, nya processer, nya syslem eller väsentliga förbällringar av redanexisterande sådana. Medseklorsforskning avses vanligen forskning vars kostnader bestrids frånsärskilda anslag eller anslagsposter, fonder, m.m. knutna lill en visssamhällssektor och med ändamål all bekosta forskning och utvecklingsarbete somfrämjar utvecklingen inom sekiorn. Exempel är försvarsforskning ochenergiforskning. Sektorsforskning ellersekloriell FoU kan omfatta allt från kunskapsuppbyggande lill ell mycketkonkret utvecklingsarbete. Denna forskning syftar till all ge underlag förformulering av mål inom en samhällssektor, att identifiera och analyseraallernaliva vägar, metoder och redskap all nå målen saml all utreda teknik förall nä målen. Vidare kan seklorsforskning inriktas på all analysera effekteroch konsekvenser av redan fattade beslut, t. ex. reformer inom olikasamhällssektorer. Demått på forsknings- och utvecklingsinsatserna som används i det följande ärfrämst monetära, dvs. anges i anlal kronor. I vissa fall anges insatserna iindivider, l.ex. antalet forskarutbildade eller anlalel professorer. Del ärsjälvfallet en brist all mäta FoU-verksamheten enbart i dessa termer. Anslagenlill FoU säger ingenting om l.ex. Svårighelerna all mätaFoU-insatserna pä annat säll är uppenbara och medför alt man tills vidare fårnöja sig med dessa mått. Enannan svårighet ligger i att våra kunskaper om olika typer av FoU varierar. Bl.a. läcker den nuvarande FoU-slatisfiken inle alla områden av samhället där FoUbedrivs. Statistik avseende forskningen vid universitet och högskolor saknas.Vidare avser den statistik som finns endast naturvetenskaplig och teknisk FoUdvs. uppgifter saknas för samhällsvetenskaplig Prop.1981/82:106 207 Detta förhållande präglar självfallet ocksåframställningen. TUIen översikt av del svenska FoU-syslemel hör en beskrivning av olikaarbetsuppgifter och funktioner inom detta. De gäller bl. a. planering,inifiering, finansiering och samordning av FoU saml utförande. En annan del ärinformation om forskningen och tillvaratagande av resultaten. Ytterligare endel av vital betydelse är inflytande från olika intressenter. följande ges först en översiktlig bild av FoU-syslemels omfattning ochinriktning. Därefter följer mer detaljerade beskrivningar av FoU vad gällerovan nämnda uppgifter. Många FoU-organ har flera uppgifter inom FoU. Depresenteras mest ingående under den rubrik dår tyngdpunkten i deras verksamhetligger. Deresurser avsätter för forskning och utveckling är betydande. Totalt för beräknas röra sig om 11 ä . eller ca 2,avbruttonationalprodukten, BNP. Dentotala satsningen pä teknisk och naturvetenskaplig FoU i uppgick år1979 enligl statistiska centralbyrän (SCB) liU ca 8,5 miljarder kr.Inlemalionelll sett är detta belopp relativt stort i förhällande tillbmtlo-nafionalproduklen. Enligl OECD-stafistik satsade ,, , , och relativt sell mer påFoU än i relation tUl resp. lands BNP. Eftersom humanis-fisk ochsamhällsvetenskaplig forskning inte ingår i den svenska statistiken, är jämförelsenemeUertid inte helt relevant. Kostnaderna per utförandesektor förnaturvetenskaplig och teknisk FoU åren 19671981 i mHJ. (löpande priser). 1981 (prognos) Genomsnittlig årlig volymtillväxt i fasta priser 1971-1979 ' Uppskattade värden. Källa: SCB. 1981/82:106 208 Tabellen visar bl. a. alt huvuddelen av den tekniska ochnaturvetenskapliga forskningen och utvecklingsarbetet är förlagd lillförelagssektorn, som omfattar industriföretag, branschorganisationer ochaffärsverk. uppgick kostnaderna för FoU inom denna sektor lill 5993milj.kr. Större delen avser industriellt utvecklingsarbete. För den offentligasektorn exkl. högskolan uppgick motsvarande kostnader till 676 milj. kr. Deuppskattade kostnaderna för högskolesektorn uppgick till 1856 milj.kr. ochavsåg huvudsakligen forskning. Företagssektorn täcker större delen av sina ulgifler förteknisk och naturvetenskaplig FoU med medel frän den egna sekiorn. Detta kaninnebära säväl självfinansiering sorn finansiella bidrag av olika slag frånandra håll. Endasi för några få branscher är finansieringen med medel från denoffentliga sektorn av betydelse, l.ex. elektroindustri, varvsindustri och övrigtransportmedelsindustri. För de mindre förelagen gäller dock mera generellt offentliga sektorns finansiering är av signifikant betydelse för FoU. Statliga anslag till FoU /82 beräknas de statliga anslagen för allslags FoU uppgå fill 6580 milj.kr. Det innebär en ökning frän förra budgetåretmed 560 milj.kr. eller räknat i löpande priser. FoU-anslagens fördelning på ändamål 1977/78 och1981/82. Jordbruk, skogsbruk. Fysisk miljö, naturvård Socialvård, social miljö. Kultur, massmedia, fritid Utforskning av jorden och Anm. En smärre justering av siffrorna har företagits vadavser områdena 11 och 12 i enlighet med senare uppgifter frånarbetsmarknadsdepartmentet. Källa: SCB, Statliga anslag till forskning ochutveckling /82. 1981/82:106 209 stafiigaanslagen /78 legat på en relativt oförändrad nivå. Föregåendetabell visar de statliga FoU-insalsernas storlek och fördelning pä olikaområden (sektorer) och denna fördelnings utveckling /78.Siffemppgiflerna bör tolkas med viss försiktighet med hänsyn tUl svårigheternaatt få till stånd enhetliga normer om vad som skall inräknas i FoU. Tabellenvisar att anslaget till allmän vetenskaplig utveckling, är den största enskildadelposten. Näst störst är anslaget fill försvarels FoU, vilket utgör av detotala statliga FoU-ulgifterna. Denna andel är emellertid mindre nu än vad denvar . I detta avseende har utvecklingen i varitlikartad utvecklingen i många andra , med undantag förStorbritannien och . Jordbruk,skogsbruk, jakt och fiske uppgår till 131 milj.kr., motsvarande av detotala FoU-anslagen. Däri ingår inle verksamheten vid SverigeslanlbmksuniversUet, som hänförs till allmän vetenskaplig utveckling. Eftersomhögskoleforskningen är av direkt betydelse för de aktuella näringarna kan detvara belysande all lägga ihop de två posterna. Sammanlagt uppgår FoU-anslagenför lanlbmk m. m. då fill ca 410 milj. kr., 6,av de totala FoU-anslagen. Underforskning för industriella ändamål bör nämnas del indirekta statliga stöd somföljer av de avdragsregler som gäller för vissa beräknar kostnaderna för staten lill ca 190 milj.kr. Delta belopp ingär inle i föregående tabell. Anslagsom klassificeras under andra ändamål kan ha stor betydelse för denindustriella verksamheten. Dit hör bl. a. forskning vid högskolan samtutvecklingsuppdrag som av militära myndigheter läggs ul lill industrin. FoU-anslagentill transport och kommunikation uppgår till 211 milj. kr., eller 3,av destatliga FoU-anslagen. Huvuddelen av detta belopp faller på de affärsdrivandeverken under (SJ, postverket och luftfartsverket). FoU-anslagen för främjandeav boendemiljö och samhällsplanering har haft en oförändrad andel av destatliga FoU-ulgifterna . Tar man däremot hänsyn ocksätUl byggnadsforskning inriktad på energiproblem blir det i stället fråga om enökning. Mer än 100 milj. kr. av stödet fill energiforskning är nämligen avseddaför forskning inom byggnadssektorn. För hälso- och sjukvårdnoteras all anslagen till FoU vid universitetens medicinska fakulteter interedovisas under detta ändamål ulan under allmän vetenskaplig utveckling.Myckel lalar för att dessa belopp skall betraktas sammanslagna. De uppgår dätill ca 1 100 milj. kr., vilket motsvarar av de totala anslagen. Del bördock observeras all delar av de 530 milj.kr. som redovisas under delpostenhälso- och sjukvård avser statens 14 198II82. Prop.1981/82:106 210 ersättning lill landstingen enligt läkamlbildningsavtalel(de s.k. LUA-pengarna). Kultur, massmedier och frilid är den minsta ändamålsgmppenmed sina 15 milj. kr. eller 0,av FoU-anslagen. Anslagen under denna ändamålsgrupphar stadigt minskal /76. Satsningen pä kulluren som forskningsområdeär emellertid större, eftersom en del av den forskning som bedrivs inomuniversitetens samhällsvetenskapliga och humanistiska fakulteter bör räknashit. Anslagen för forskning och utveckling inom arbetsmiljö ochpersonalskydd uppgår tiU 213 milj. kr., vilket år av de statligaFoU-anslagen. Största delen av anslagen går till arbelarskyddsslyrelsen ocharbelarskyddsfonden. Vissa medel från styrelsen för teknisk utveckling (STU)och byggforskningen har inordnats under detta ändamål. Mer än hälften av rymdforskningen avser europeisktsamarbete. En slor del av de statliga FoU-anslagen, 39,går liUallmän vetenskaplig utveckling. Fördelning av anslagen över vetenskapsområdenframgår av tabell 3. Den största delen, drygt tre fjärdedelar, kommer fränutbildningsdepartementet. 1 övrigi bidrar i första hand (lanlbruksvelenskaperna och veterinärmedicin) och induslrideparlemenlel (STU). Fördelning av FoU-anslag iinom ändamålet allmänvetenskaplig utveckling. Totalt 2 605 100,0 Källa: SCB, Statliga anslag till forskning och utveckling1981/82. Företagens FoU inom teknik och naturvetenskap uppgick drift- och kapitalkostnaderna för dentekniska och naturvetenskapliga FoU-verks8imheten för gruv- och industriföretagtill 5339 milj. kr., jämfört med 4153 milj. kr. Elektroinduslrin,Irans-portmedelsindustrin, maskinindustrin och läkemedelsindustrin svarade förnärmare , vUkel framgår av följande tabell. Det finns flera säll att mäta företagens FoU-iniensitel.Man brukar beräkna FoU-koslnadernas andel av förädlingsvärdet eUer omsättningeneUer FoU-ärsverken i förhällande tUl sysselsättning. Höga värden på en variabelbmkar som regel motsvaras av höga värden pä de övriga. Ovanstående tabellvisar all FoU-inlensilelen, mätt som FoU-koslnader i pro- Drift- och kapitalkostnader för teknisk ochnaturvetenskaplig FoU 1979 i relation till förädlingsvärde.Fördelning på bransch. Mi(j.kr. der i % av Textil-, beklädnads- och Massa-, pappers- och Grafisk industri, föriag Kemikalie-, gödselmedels-. plastindustri samt annan kemisk medels-, asfalt och kolprodukt- Porslins-, lergods-, glas- och Tegel-, cement- och annan Jäm-, stål- och ferrolege- Industri för instrument, foto- och optikvaror, ur Källa: SCB. centav förädlingsvärdet, varierar kraftigt mellan olika branscher. Läkemedelsindustrinligger långt före övriga branscher i FoU-intensilet. Övriga FoU-inlensivabranscher år industri för instmmenl m.m., transportmedelsindustri ochelektroindustri. Inriktningen av gruv- och industriföretagens forskningsverksamhet framgår av följandetabell. Prop.1981/82:106 212 Driftkostnader för forskning (grundforskning ochtillämpad forskning) med avseende på forskningsdisciplin, milj. kr., åren 1977och 1979. Matematik, fysik, mekanik, elektronik och astronomi Biologi, botanik, zoologi, biokemi och biofysik (Summa naturvetenskap) (26,3) (27,6) Medicin, odontologi, farmaci Källa: SCB. a. att över hälften av förelagens forskning inriktas mol teknologi. Finansiering,planering, inifiering och samordning Finansieringenav det svenska forsknings- och utvecklingsarbetet sker pä flera olika sätt.Över statsbudgeten finansieras en slor del av de forskningsutförande organen,främst högskolan. Vidare finansieras över statsbudgeten forskningsråd av olikaslag liksom huvuddelen av den forskning som genomförs på uppdrag avseklorsorgan. Del av resurserna för FoU kommer frän näringslivet.