prop · G503116 · 1981-12-31 00:00:00 — Utredningenhar bedömt att en mera smidigt fungerande handel i aktier eller värdepapperavseende små eller medelstora företag är ett viktigt led för all förbättrakapitalförsörjningen till denna förelagsgrupp. Mol denna bakgrund lämnarutredningen förslag om dels utökade möjligheter för medelstora förelag attbörsnoteras dels elt syslem för handel med aktier och värdepapper vid sidan avbörsen. delar utredningens uppfattning att kapitalförsörjningen ismå och medelstora förelag kan underlättas om dessa förelags aktier ellervärdepapper blir åtkomliga för en vidare krets. Mindreoch medelstora företags behov av förstärkt soUdilel har uppmärksammats undersenare år. Försöijningen med eget kapital kommer att underlättas i fallutredningens förslag genomförs. I likhet med Handelskammaretillstyrker föreslagna åtgärder.' Från regionalpolitisk synpunktär emellertid följande kommentar motiverad. För Västerbollens län kanföreslagna älgärder väntas få små effekter, då flertalet företag inle kan kommai fråga för exempelvis handel med aktier. Åtgärderna skall därför ses som enkomplettering till, inle ersättning för, andra finansieringsformer. Förslageni betänkandet är utformade för alt stimulera till satsningar i mindre och medelstora förelag. Med hänsyn till de nuvarande beskatt ningsreglerna har därför förslaget byggts på principen all avkastningen av en kapitalplacering helt skall bestå i en värdestegring. De grundläg gande reglerna för beskattningen är kompletterade med en slor mängd undanlag. Dessa har tillkommit dels för alt förhindra inte önskat kringgående av lagstiftningens syfte dels för alt medge skallelällnader i vissa situationer. Regelsystemet kan i och för sig förfinas i obegränsad utsträckning. Om beskattningen skall kunna administreras lill en rimlig kostnad krävs emellertid återhållsamhet i detla avseende. En sparsamhet med undantagsbestämmelser är också befogad utifrån önskemålet att med borgarna men inte minst skalleförvaltningen skaU behärska regelsystemet. Vad beträffar lagstiftningen om skattelättnader för vissa sparformer har RSV i fidigare remissvar bl. a. på grund härav ställt sig negativ lill alldessa överhuvudtaget infördes. Om utredningens förslag om akliesparfondsy- slem leder fill lagstiftning kommer det all finnas tre olika akfiesparfondsy- stem med i viss mån olikartade regler. Mot bakgrund av att de redan existerande två akliesparfondsystemen vållat tillämpningsproblem av så väl materiell som leknisk natur ifrågasätter RSV lämpligheten av alt införa ytterligare ell alternativ. Som exempel på svårigheter kan nämnas tolk ningen av begreppen anställd och A-inkomst saml registrering av besluts underlag. RSV vill i deltasammanhang la upp en möjlighet all åstadkomma en förenkling av systemet med sparbevisenligl 6 § lagen om skattelättnader Handelskammarensyttrande är ej medtaget i denna sammanställning. 1981/82:116 40 Kreditinrättningarna utfärdar sparbevis som deklarantenenligt detta stadgande skall bifoga sin självdeklaration. Vid beslutsredovisningenmåste taxeringsnämnden göra särskild anteckning vilket vållat flera problem. Omden information som kreditinrättningarna -enligt av riksgäldskontorelutfärdade tillämpningsföreskrifter - lämnar för kontroll av dubbelsparande,beloppsgränser och statistikuppgifter kunde fä användas som kontrolluppgiftskulle avsevärda administrativa förenklingar åstadkommas. Uppgtfterna lämnaspå magnetband och innehåller samtliga uppgifter utom två som skallemyndighelernabehöver som kon-trollupgift. Om skattemyndigheterna kunde få del av dessamagnetband kompletterade med de två felande uppgifterna skulle de manuellafelen i taxeringsnämnderna med handhavandet av sparskallereduklionen kunna undanröjas.Härtill skulle komma all kreditinstituten skuUe slippa utfärda sparbevis. () har i andra sammanhang påpekat all de mindre och medelstoraföretagen ofta har en relativt sell alltför liten andel ägarkapilal (se SIND1980:15). Del är därför viktigt alt förbättra möjligheterna för dessa förelagall öka dessa andelar. De av utredningen framförda förslagen kommer att medföraall en del mindre och medelstora förelag kan konkurrera om befintligt utbud avriskkapital. Framförda förslag lorde emellertid endasi kunna påverkasituationen för elt mycket litet antal av samtliga mindre och medelstoraförelag. Problemet kvarstår därför speciellt för de något mindre förelagen.Förslagen är emellertid ett steg i rätt riktning. SIND anser detta varapositivt och tillstyrker därför framförda förslag i ovan berörda avsnitt. Aktiefrämjandelär en stiftelse vars uppgift är all ge saklig information om aktien som sparform.Aktiefrämjandel har under fem års verksamhet byggt upp en omfattandeinformation ocb arbetar i samarbete med bl.a. banker och aktiefonder. Aktiefrämjandelfinansieras av svenska förelag. Aktiefrämjandel villinledningsvis peka pä betydelsen av de nya skallereglerna för den börsuppgångsom skett , och därmed för förelagens möjligheter all finansierasig via fondbörsen. Nedanståendetvå tabeller belyser all skattefondsparandets införande 1979 och de därefterföljande förbättringarna av skattefondsparandet, minskningen avdubbelbeskattningen saml ökningen av reavinslavdraget har varit avgörande för börsulvecklingen.En förutsättning för all en än störte grupp förelag skall kunna få del av delriskvilliga kapital som kommer fondbörsen till del är alt de nuvarandeskattereglerna behåUs. 12 7 2. Börsens omsättning197681 (miljarder kronor) Dagsvärdet av de börsnoteradeaktierna (31/12)1976-81 (miljarder kronor) 1976 77 78 79 80 81 Utredningen framlägger en rad förslag i syfte all öppnariskkapitalmarknaden för aktier i små och medelstora förelag. Aktiefrämjandelser i huvudsak positivt pä dessa förslag. Förutsättningen för all de skallkunna få någon praktisk betydelse är dock dels all de nuvarande skattereglerna inleförsämras, dels alt de utvidgas lill all gälla ocksä aktier i små ochmedelstora förelag. 1.8 Allmänna pensionsfondens fjärde fondstyrelse Erfarenheten visar all någon form av fungerande marknadför ell förelags aktier är av avgörande betydelse om man vill förbättra de småoch medelstora förelagens möjligheter all dra lill sig externt riskkapital. Enmarknad med meningsfyllda kursnoleringar förutsäller viss akliespridning(vilket i sin tur är en förutsättning för akliekapitaltillskoii), och en spridningav aktier förutsäller meningsfyllda kursnoleringar (marknadens likvi-dilelseffekl). 1.9 Centralorganisationen /SR Den senaste lidens debatt har aktualiserat en radutvecklingsvägar för all möjliggöra för de små och medelstora förelagens ägareatt föra in nya kapitalintressenler. Enligt /SR:s uppfattning börriskkapitalet tillföras under marknadsmässiga former. Del förslag' om medborgarfondersom /SR:s representant i lönlagarfondsulredningen lagt fram syftar Förslaget ej medtaget i denna sammanställning. 1981/82:116 42 tillall under marknadsmässiga former tillföra riskkapital lill förelagen och dessutommöjliggöra en bredare förmögenhetsförvallning genom aktiefonder. Föreningenvill understryka att isolerade åtgärder i syfte all förbättra de små ochmedelstora förelagens finansiella situation inte är tillräckliga för all få lillstånd ekonomisk expansion och nyförelagande. Många små och medelstora företaghämmas snarare av skaller, sociala avgifter och byråkrati än av brist på riskviUiglkapital. FöretagskapilalAB som startade sin verksamhet 1974 har lill uppgift att som minorilelsparlnertillskjuta riskkapital lill mindre och medelstora, icke börsnoterade företag.Delta kan ske genom förvärv av nyemitterade aktier, förvärv av aktier fråndelägare eller genom län. Bolaget äges av staten och affärsbankerna med hälftenvardera. skall drivas på affärsmässiga villkor och lämna rimligförräntning på del av ägarna satsade kapitalel. är såledesberört av de förhållanden som behandlas i utredningen. De i kapitel 8 och 9framlagda förslagen är av slor betydelse för bolagets framtida verksamhet. Beskattningen av utdelningarleder lill att finansieringen med eget kapital blir väsentligt dyrare änupplåning för . Hos Företagskapilal ABbeskattas uldelningsintäkler pä samma säll som ränteintäkter. Delta leder tillalt utdelningar ej ger tillräcklig avkastning hos för altmotivera investeringar i aktier. Om man utgår frän privatpersonersskattesituation blir avkastningen ännu lägre pä grund av den kombineradeeffekten av beskattningen i företagel och marginalskatten för privatpersoner(se sid. 26 i utredningen). Avkastningenpå investeringar i aktier i icke börsnoterade företag är för låg, vilket ärförklaringen lill alt vi ej har någon handel med sådana akfier i . Detlahar för Företagskapilal AB:s del inneburit att bolaget haft betydandesvårigheter all avveckla sina aklieengagemang. Avsaknaden av marknad och handelmed aktier av delta slag innebär vidare all ej kunnatkompensera den låga direkta avkastningen från utdelningar med realiseradevärdestegringar. Tillföljd av dessa förhåUanden har tvingats göra sina insatsermed riskkapital i intresseföretagen i form av konvertibla lån och andra lån. Detlaär självfallet ej alltid den för intresseföretaget lämpligastefinansieringsformen. liksom förelag med extremt lågsoliditet behöver lillskoll av eget kapital och ej lån. FöretagskapilalAB hälsar med tillfredsställelse de i kapitel 8 och 9 framlagda förslagen somsyftar til! att skapa former och förutsättningar för handel med aktier i mindreoch medelstora företag. Föratt marknad och därmed handel med aktier i mindre och medelstora, ickebörsnoterade företag skall kunna uppstå i någon betydande omfattning, måsteemellertid de grundläggande förulsällningarna förbättras. Härvid måste främstdubbelbeskattningen av utdelningar slopas eller kraftigt lindras. Prop.1981/82:116 43 1.12Landsorganisationen i (LO) Deanalytiska delarna av belänkandel är av betänkligt låg kvalitet. Dessutom tycksstora delar av faktamaterialet vara ulvall och sammanställt, inte för allallsidigt belysa de grundläggande problemen, ulan för alt bekräfta på förhandgivna åsikter och bedömningar. Somexempel på detta kan nämnas den genomgång som utredningen har gjort av de småoch medelstora företagens lönsamhet och solidUet. Som utgångspunkt för allbelysa lönsamhetsutvecklingen har man använt en undersökning som publicerat varje är . Det är en undersökning somvisserligen har många förtjänster men den är tyvärr helt värdelös att användaför en långlidsjämförelse av lönsamhetsutvecklingen. Del beror på all man vidberäkningen av del egna kapitalets utveckling räknar in värdestegringen på helaanläggningstillgångarna men all man vid beräkning av varje års vinst inle görmotsvarande kalkyl. Därmed uppkommer en inkoncistens mellan resultaträkningen ochbalansräkningen som gör alt såväl nivån som utvecklingen av kapitalavkastningenblir behäftad med ell så allvarligt fel alt del blir omöjligt alt dra någrasäkra slutsatser. Så blir t. ex. en i verkligheten lönsamhetförvandlad lill en sjunkande lönsamhet med denna metodik. Särskill markeradeffekt får man om inflationslakten är så hög som vi haft i . Däremot ärVerkstadsföreningens undersökningar avsevärt bättre lämpade än traditionellaredovisningar när del gäller all belysa soliditeten -just p. g. a. alt den tarhänsyn fill inflationseffekterna pä hela anläggningstillgångarna. Detta omdömegäller både avseende nivån och utvecklingen. Men av någon anledning harutredningen vall alt inte använda material i deltasammanhang. Man får ett bestämt intryck av alt del beror på all de mindre ochmedelstora förelagens soliditet framstår i en ljusare dager hosVerkstadsföreningen. Nivän pä soliditeten är nästan dubbelt sä hög som i delmaterial som utredningen valt all redovisa. Dessutom visar Verkstadsföreningenpå en oförändrad soliditet för små och medelstora företag under den gångna 15-årsperiodenmedan de stora uppvisar en påtaglig försvagning av soliditeten. Tyvärrär belänkandel lill stora delar präglat av denna typ av utvalda och åsiktsanpassaderedovisningar. Detta sammanhänger sannolikt med den, så vanligtförekommande, ensidiga sammansättningen av ledamöter och experter i statligautredningar. Denna utveckling har allvarligt skadat tilltron fill saklighetenoch opartiskheten i det offentliga utredningsväsendet även i de delar sombehandlar bakgrund och faktaredovisning. Detremitterade betänkandet är också behäftat med andra generella svagheter. Del utgäri sina allmänna överväganden från samhällsekonomiska mål av typen produktion,sysselsättning och export och menar alt en gynnsammare kapilalförsötjning förde mindre förelagen skulle gynna strävandena mot balans i ekonomin. Det ärdock inte så att det ur samhällsekonomisk synpunkt är likgiUigl i vilka av deca 400000 förelagen som en expansion kommer till stånd. Tvärtom är del bland entämligen liten andel av dessa förelag som behovel av förstärkt expansionskraftär samhällsekonomiskt motiverat - nämligen företagen i den konkurrensutsaltasektorn. tillväxtkraften hos fastighelsförvaltandeföretag vara hellre för stor än för liten den höga lönsamheten inom denna ochandra sektorer verkar hämmande på de industriella satsningarna. 1981/82:116 44 inleheller anses som ett samhällsönskemål med fler enmansförelag inom byggsektorn. Inleheller behöver vi fler jordbruksförelag - alt hantera problemen i de redanexisterande är en tillräckligt svår uppgift osv. Resonemangenoch förslagen i belänkandel behandlar alla dessa 400000 förelag i en klump ochman kan t. ex. befara all vissa av förslagen lill och med kommer alt visa sigmer användbara för de spekulativt inriktade företagen. För att pä ett liilfredsslällandesätt kunna bedöma de framlagda förslagen borde utredningen åtminstoneresonemangsvis ha redovisat dess effekter på olika sektorer i vär ekonomi.Helst skulle huvuddelen av förslagen haft en specialinriktning mot de delar avproduktionen där vi verkligen behöver en förstärkt tiUväxlkrafl. Deltaperspektiv på problem saknas dock i betänkandet. Ett annat centraltperspektiv som nästan helt saknas i belänkandel är fördelningspoliliskaöverväganden. Flera av förslagen lar sikte på att genom insatser frånsamhällets sida förbättra kapitalavkastningen. I alla sådana sammanhang utgörvanligtvis de fördelningspoliliska övervägandena de allvarligasterestriktionerna. Utredningen har tyvärr vall alt i allt väsentligt förbigå dessaproblem. Molbakgrund av dessa invändningar anser LO alt det framlagda belänkandel inle kanutgöra en rimlig utgångspunkt för en genomgripande reformering avkapitalförsörjningen för de små och medelstora företagen. Föreningenvill starkt understryka behovel av all förbättra de mindre och medelstoraförelagens möjligheter att erhålla riskvilligt kapital. Utredningen har på eltförtjänstfullt säll penetrerat de alternafiv som därvid är möjliga, varförföreningen i stort anser sig kunna fillslyrka de förslag som utredningenframlägger i kapitel 8 och 9. 1.14Svenska arbetsgivareföreningen (SAF) Företagenhar under 1970-lalet fått vidkännas en kraftig nedgång av soliditeten. Följdenhar, som utredningen riktigt konstaterar, blivit en mindre benägenhet frånföretagens sida alt ta de risker som erfordras för att en expansion skall kommatill stånd. Men följden har också blivit att många företag med bärkraftigaaffärsidéer har råkat i obestånd och tvingats lägga ned verksamheten på grundav att man saknat den buffert som en god soliditet ulgör vid tillfäUigt sämrelider. Enliglvår uppfattning har utredningen inte tiUräckligt analyserat hur soliditeten iförelag med olika förutsättningar påverkas av förslagen i utredningen. Vi villdärför först peka på de förutsättningar som företag med normal tillväxttaktlever under. Förelagmed nolltillväxt eller normal tillväxllakl är hänvisade lill sin självfinansieringnär del gäller all upprätthålla en god soliditet. Dessa företag kommer enliglvår bedömning med senaste årens vinstnivåer i näringslivet aldrig all bU fillräckligtattraktiva som investeringsobjekt pä aktiemarknaden. Anledningen är altvinstnivån inle förmår ens upprällhålla nuvarande soliditet. Del är heltointressant för potentiella aktieägare alt investera i förelag vars mofiv förnyemission är all kompensera en solidi-telsförsämring som förorsakats av enalltför låg avkastning. Dennatyp av företag, som ulgör majoriteten av förelag, kan endasi hjälpas av enhögre generell vinstnivå i näringslivet. 1981/82:116 45 Idelta sammanhang vill vi peka på de tre viktigaste faktorerna som orsakar denna"kräftgång" bland normala förelag. Huvudorsaken är den högainflationstakten. Enligt gällandeskatteregler baseras företagens avskrivningar på historiskaanskaffningsvärden. Detla medför alt värdet för del "sparande", som deårliga avskrivningarna utgör, urholkas i takt med inflationen. Företagen kaninte med hjälp av avskrivningarna behålla sin produktionskapacUel. När enförbrukad anläggningstillgång skall ersättas är kostnaden för den nyanskaffadetillgången ibland mångdubbelt högre än vad som har "sparats" i formav tidigare års avskrivningar. Följden blir all man måste låna kapital för allkunna genomföra ersällningsinvesleringar, vilket leder fill försämradsoliditet. Eltannat stort problem som påverkar företagens soliditet är inflationens påverkanpå företagens behov av rörelsekapital. Behovet av rörelsekapital ökar oftast itakt med inflationen. Detla innebär att rörelsekapilalsbehovel i ett förelagökar trots all verksamhelsvolymen mellan åren är densamma. Del yllerligarebehov av rörelsekapital som automatiskt uppslår måste anskaffas antingen genomsjälvfinansiering eller nyupplåning med en försämring av soliditeten somföljd. Rörelsekapilalsbehovel är olika mellan branscherna. 1 exempelvisrestaurangbranschen arbetar man ofta med negativt rörelsekapUal. Detla innebäratt inflation och expansion genererar ell likvidilelsmässigl överskott. Här ärsåledes problemen all vidmakthålla en god soliditet mindre. Andra branscher somt. ex. viss ordertill verkande industri kan uppvisa avsevärda problem.Rörelsekapitalet i dessa branscher kan ibland utgöra drygl hälften avårsomsättningen. Detta innebär all, vid bibehållen verksamhelsvolym, avsevärdakapitaltillskott måste till vid höga inflalionslal. Visseriigen erbjudernedskrivningsmöjligheterna för varulager vissa möjligheter att finansiera delökade behovet av rörelsekapital. 1 en inflationsekonomi är dock dessamöjligheter ofta otillräckliga. Förelagen blir tvungna att låna upp kapitalvilket leder lill försämrad soliditet. Slutligenulgör den låga soliditeten i sig ell stort problem. Den höga skuldsättningenförenad med ränteläget som förorsakas av inflationstalen innebär att ränlebelastningenblir extremt slor för företagen. Till detta kommer alllkortare löptiderna för lån som lämnas lill förelag. Den tidigare allmännaprincipen för långivningen, alt löptiden för länet skall vara lika läng sominvesteringens livslängd, tUlämpas ej längre. Skuldsättningen, ränteläget ochde kortare amorteringstiderna medför all extraordinära krav ställs påförelagens förmåga all självfinansiera sig. Avdet ovan nämnda framgår alt inflationen i sig förorsakar krav på lillväxlkapilal.Detla ulan all verksamhetsvolymen förändras. Denna kategori av lillväxlkapilalkan inle kanaliseras genom tex nyemissioner, då de marknadsmässigaförutsättningarna inle existerar. Förelag med denna typ av problem är hänvisadelill sin egen förmåga alt generera vinstkapilal och därigenom kunna kompenseraden av inflationen orsakade urholkningen av soliditeten. För all åstadkomma detlakrävs enligt vår mening elt lägre kostnadsläge och en bättre lönsamhet iförelagen. Våruppfattning är därför alt de förslag som kommer fill uttryck i utredningen inteinnebär någon lösning av soliditelsproblemen för flertalet företag. Däremotinnebär förslagen, vilket vi med lillfredsslällelse konstaterar, störremöjligheter för expansiva mindre och medelstora förelag all dra lill sigriskvilligt kapital. Föralla typer av förelag måste enligt vår bedömning grundförutsättning- 1981/82:116 46 engälla att man vid normal tillväxt med egna genererade vinstmedel skaU kunna upprätthåUaen god soliditet. Försnabbt växande förelag kan man, även efter att grundförutsättningen uppfyllts,ha behov av externt tUlfört ägarkapilal för all upprällhålla en god soliditet.I detta sammanhang kan en vidgad akliehandel för små och medelstora företag haen viktig funktion att fylla. En utökad akfiehandel medverkar också tillförbättrad soliditet för alt lösa problem som familjeförelag kan få exempelvisi samband med generationsskiften. Småförelagandeli har av tradition ägarmässigl varit koncentrerat lill en eller ettfätal personer som alla i någon form oftast varit engagerade i förelaget.Skälen lill denna tradition är flera. Del mindre förelaget har ofta vuxit uppkring en målinriktad entreprenör som önskat fuU kontroll över verksamheten. Enannan orsak har varit den dubbelbeskattning som i praktiken förhindratutdelning på aktier i mindre företag. Traditionenoch de praktiska omständigheterna har inneburit alt endasi en ägarform harvarit aklueU - att äga hela företaget. Passiva aktieägare med uldelningskravhar hört liU undantagen. Enliglvår bedömning håller traditionen och atlilyderna på alt brytas. Orsakerna lilldelta är bl a en annan ledarsfil, MBL och att man p. g. a. hög skuldsättning avbankerna tvingats fill en annan öppenhet. En praktisk svårighet som dockkvarstår och konserverar traditionerna är dubbelbeskattningen avaktieutdelningarna. Såvittvi kan bedöma finns elt betydande intresse i mindre och medelstoratillväxtförelag att få möjlighet all placera delar av förelagets ägande päkapitalmarknaden. Mot denna bakgrund ställer vi oss.generelll posUiva fill dereformer som underlättar övergången från helt familjeägda företag lillmarknadsbolag och som medverkar till att skapa avpassade mellanformer mellanfamiljeföretaget och börsbolaget. Utredningenframlägger tvä sådana förslag, dels inrättandet av en "A3-Usta" delsvidgad handel med icke börsnoterade papper. Utredningenkonstaterar att de värden som kan åsättas aktier som blir föremål för sporadiskhandel inte alllid kommer alt vara riktiga värdemätare för större aktieposter.Del skall här särskilt beröras sambandet med de förmögenhetsvärderingsriskersom gäller för familjeföretag, där betydande förändringar föreslagils.Utgångspunkten för de justerade värderingsreglerna för familjeförelagsaklierhar varit all aktier i sådana förelag inte kan betraktas som likvidatillgångar, att värdet är kraftigt varierande och all beskattning inte bör skeav del kapital som arbetar i förelagen. Mot denna bakgrund har föreslagilsfrihet frän förmögenhetsskatt för familjeförelagsaklier, frånsett all likvidamedel i företaget skall beskattas. Vi är av den uppfattningen all förmögenhelsvärderingenav aktier helt bör avskaffas. I den män delta ej genomförs är del angelägelall finna former som inte onödigt försvårar övergången lill en bredarespridning av aktierna. Bankföreningendelar utredningens uppfattning alt förbällringar på del finansiella områdetinte är tillräckliga för all få lill stånd den nödvändiga expansionen hos småoch medelstora företag. Det är även väsentligt alt det allmänna företagarklimaletförbättras. Många företagare anser sig missgynnade av samhället,vilket bl.a. sammanhänger med utformningen av social- och skattepolitiken, enbesvärande byråkratisk ordning Prop.1981/82:116 47 ochen poUtisk krifik av den mindre företagsamheten som varit ägnad alt försämraallmänhetens attityder. Delär ocksä viktigt att förelagarnas och förelagens skallesitualion förbättras.Förslag och åtgärder i dessa avseenden har hiltills genomförts endast i myckellångsam takt. Del är bankföreningens uppfattning att krafttag måste las för attförändra situationen, säväl för företagel som för företagaren. Det är nämligen lillföljd av de använda förelagsformerna ofta naturligt och riktigt för förelagarnaall göra en samlad bedömning av förelagels ekonomi och den egna personligaekonomin. Del är denna övergripande lönsamhetsbedömning som ligger lill grundför expansions-benägenheten.