prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — Minavsikt är att återkomma fill denna fräga i nästkommande ärskompletteringsproposition. Den antagna lägreökningstakten för lönesumman föranleder mig att räkna ned riksrevisionsverketsberäkningar för inkomstfiteln fysiska personers skatt pä inkomst,realisationsvinst och rörelse. Jag räknar sålunda ned dessa inkomster med 1700milj. för /83 och med 550 milj. kr. /82jämfört med verkets beräkningar. Därvid har jag även beaktat att prognosernaavseende kommunalskattesatsen nu är något högre än i verkets beräkningar.Dessutom påverkas beräkningen av inkomsterna av förslaget tiU höjning avpensionsfillskotten som chefen för senare denna dag kommeratt föreslå. har vidare i sina inkomstberäkningar intekunnat beakta de förslag till generella åtgärder som jag i det föregåendeföreslagit för att begränsa det finansiella utrymmet för kommunsektorn fr. o.m. Förslagen innebär att utbetalningarna avkommunalskattemedel från staten får en mindre omfattning än vad som annarsvore fallet. Totalt kommer för /83 utbetalningarna avkommunalskattemedel att bli ca 1 500 milj. kr. lägre än vad verket har räknatmed. Härav hänför sig ca 1 000 milj. kr. till inkomsttiteln fysiska personersskatt pä inkomst, realisationsvinst och rörelse. Sammantaget innebär dettaatt pä inkomsttiteln fysiska personers skatt på inkomst, realisationsvinst ochrörelse räknas inkomsterna ned med 700 milj. kr. för /83, ochmed 550 milj. kr. för / 82. Vad gäller inkomsttiteln7ttrii//j-fl personers skatt på inkomster, realisationsvinst och rörelseinnebär de lägre utbetalningarna av kommunalskattemedel att inkomsterna ökarmed 500 milj. kr. För inkomsthuvudgruppenlagstadgade socialavgifter innebär den antagna lägre lönesummeutvecklingen attinkomsterna sammanlagt måste justeras ned med 550 milj. kr. för budgetåret1982/83 jämfört med verkets beräkningar. Under innevarande budgetår justerasinkomsterna däremot upp under inkomsttiteln sjukförsäkringsavgift, netto med 21milj. Orsaken till att inkomsterna ökar trots att lönesumman minskar äratt utbetalningarna av sjuk- och föräldrapenning minskar. Som jag tidigare anförtföresläs skatten pä bensin höjas med /liter fr. o. m. den 1 april 1982.Därutöver föresläs vissa förändringar i skatteuttaget vad avser motoralkoholeroch gasol. Inkomsterna under inkomsttiteln bensinskatt ökar pä grund härav medca 310 milj. kr. för /83 jämfört med riksrevisionsverketsberäkningar. Därvid har jag även tagit hänsyn till förslaget om förändraderegler för nedsättning av kompensation av bensinskatt som jag tidigare nämnt. För olja föresläs skattenfrån öka med /m. Vidare har, som jag tidigare angivit,praxis för nedsättningen av allmän energi- 1981/82:100 Bilaga 2 Budgetförslaget 99 skatt för vissa företag skärpts något. Förinkomsttiteln energiskatt innebär dessa förändringar att inkomsterna börjusteras upp för /82 med ca 20 milj. kr. och för budgetåret1982/83 med ca 700 milj. kr. I riksrevisionsverketsinkomstberäkning har grundat kalkylerna över sina inleveranser tillstatsverket med en avkastningsränta på 10,. Jag beräknar preliminärt - pägrundval av det underlag jag under hand inhämtat - att avkastningsräntan tordeuppgå till från den . Jag har av denna anledning justeratriksrevisionsverkets beräkningar avseende med 6,7 milj. kr. Dennajustering avser /83 och verkar i inkomstförstärkande riktning.Beräkningen av förenade fabriksverkens överskott har jag av samma anledningjusterat upp med 3,2 milj. kr. Jag vill vidare nämna att en nedjuslering av denberäknade inleveransen från verket med 4,5 milj. kr. kommer att göras som ettled i finansieringen av den civila satsning som görs vid Gevärsfaktoriet iEskilstuna. Sammantaget har jag således justerat ned fabriksverkens inleveransmed 1,3 milj. kr. Åven postverket har beräknat inleveranserna efter enavkastningsränta om 10,. För postverkets del tillkommer dessutom attavkastningen sjunker tiU följd av den extra avskrivning, som jag senareåterkommer till. Dessa tvä faktorer leder till att jag räknar ned inkomsternaunder inkomsttiteln postverkets inlevererade överskott med 19 milj. kr. Jag har i dessa frågor samrått med berördadepartementschefer. hartagit upp inkomsterna under inkomstfitlarna körkortsavgifter och avgifter vidregistrering av motorfordon till 27 resp. 123,4 milj. kr. för säväl innevarandesom nästa budgetår. har efter förslag från trafikutskottet beslutatatt höja registerhällningsavgiften med . Tillföljd härav räknar jag efter samråd med chefen för kommunikationsdepartementetupp inkomsttiteln avgifter vid registrering av motorfordon med 24 milj. kr. Frän samma håll har jag erfarit att inkomsterna fråntrafiksäkerhetsverkets registerverksamhet senare denna dag kommer att föreslåsredovisas som uppbörd under anslaget : Bil- ochkörkortsregister m.m. fr.o.m. /83. Inkomsttitlarna körkortsavgifteroch avgifter vid registrering av motorfordon föresläs därför utgå urstatsbudgeten /82-1982/83. Den höjdaregisterhållningsavgiften om . skall emellertid även framgent tillförasbudgetens inkomstsida. Jag föreslår därför att dessa inkomster från den 1 juli1982 redovisas under inkomsttiteln övriga inkomster av statens verksamhet.Enligt min uppfattning bör vidare inkomster frän de avgifter som föreslässenare denna dag vad beträffar polisbevakning av s. k. breda transporter,värdetransporter samt beträffande serviceavgifter för larmaniäggningar hospolisen likaledes redovisas under denna inkomsttitel. Statsrådet att föreslå att en avgift införs för kommuner med elever ide statliga specialskolorna. 1981/82:100 Bilaga 2 Budgetförslaget 100 Avgiften som bör redovisas under inkomsttiteln övrigainkomster av statensverksamhet - skall motsvara den interkommunala ersättningsnivån. Inkomsterna beräknas för /83uppgå till ca 5 milj. kr. Sammanlagtinnebär detta att övriga inkomster av statens verksamhet bör räknas upp med 50 milj. kr. för budgetåret1982/83 jämfört med riksrevisionsverketsberäkningar. I denna fråga har jag utöver statsrådet samrått med cheferna för justitie- ochkommunikationsdepartementen i de delar som berör resp. statsråd. Inkomsttitelnlotsavgifter bör jämfört med beräkning räknas upp med6 milj. kr. tiU 40 milj. kr. med hänsyn tUl beslutade avgiftshöjningar.Riksrevisionsverket har beräknat inkomsttiteln fyravgifter,farledsvaruavgifter tiU 314 milj. kr. Med utgångspunkt i revideradeinkomstberäkning och den av chefen för kommunikafionsdepartementetberäknade belastningen på inkomstfiteln beräknarjag nettoutfallet till309,6 milj. kr. En höjning av den del av felparkeringsavgif-terna som tillfaller statsverket planeras från den1 . Till följd häravräknar jag upp inkomsterna under inkomsttiteln inkomst av uppbörd av felparkeringsavgifter med 5 milj. kr. I frågaom dessa justeringar har jag samrättmed chefen för . Cheferna förkommunikations- och industridepartementen samt statsrådet kommersenare att föreslå regeringen att vissa affärsverk åläggs att göraextra inleveranser eUer extra avskrivningar bl. a. i syfte att förstärkastatsbudgeten. Till följd härav räknar jag upp inkomsterna under inkomsttitlarnapostverkets avskrivningar och statens vattenfallsverks avskrivningar med 300milj. resp. 436 milj. kr. Jag räknar vidare med att ibokslut /83 i budgetförstärkande syfte skall göra en extra avskrivningmed 40 milj. kr. utöver de avskrivningsbelopp som beräknat.Vidare räknar jag med att domänverkets inleverans för av ovan nämnda skälblir 20 milj. kr. större än vad beräknat. Den sammanlagda budgetförstärkningenav de extra inleveranser och avskrivningar som föreslås uppgår sålunda till ca 800 milj. kr. Jag avser senare dennadag föreslå regeringen att justera kostnadsförslagangående fastighetsförvaltningen. TUl följd av denna ändring räknasinkomsterna under överskott av upp med ca 30,9 milj.kr. Jag har av chefenför inhämtat att vissa taxor och avgifter som redovisasunder inkomsttiteln expeditionsavgifter föresläs höjas . Den sammanlagdaeffekten uppgår till ca 60 milj. kr.,varav ca 15 milj. kr. är en följd avändrade grunder för avgifter inom inskrivningsväsendet.Kommerskollegiets inkomster från importlicensavgifter som tidigarebeslutats bör fr.o.m. /83 redovisas under inkomsttiteln expedifionsavgifter. För /83 beräknarjag att inkomsttiteln bör räknas uppmed 4 milj. kr. 1981/82:100 Bilaga 2 Budgetförslaget 101 Jag vill också nämna attavgiftsfriheten för stat, kommun och landstingskommun beträffandeexekutionsavgifter har upphört. Sammantaget innebär justeringarna underinkomsttiteln expeditionsavgifter att inkomsterna ökar med ca 64 milj. kr. Jaghar därvid samrått medberörda departementschefer. Riksrevisionsverkethar baserat sina beräkningar av inkomsterna under titlarna ränteinkomsterpå lån för bostadsbyggande, räntor på energisparlån och ränteinkomster på lånför kommunala markförvärv på antagandet om en 12,75-procentig räntesats. Regeringen har sedermerabeslutat om en höjning av räntan pä statliga bostadslän till . Till följd härav harjag, efter samråd med chefen för , höjt inkomsterna underresp. titlar med sammanlagt 150 milj. kr. för /83. beräkning över avskrivningar redovisas att har anmält attberäkningarna för /83 byggerpå en ändrad avskrivningsprincip. har övergått frän att beräknaavskrivningarna pä anskaffningsvärdet i stället för pä återanskaffningsvärdet.Jag finner därför - efter samråd med chefen för - att avskrivningarna /83 som hittiUs börgrundas pä återanskaffningsvärdet och jag höjer därför inkomsterna under inkomsttiteln avskrivningarmed 15 milj. kr. Riksrevisionsverketsberäkningar i övrigt föranleder inte någon erinran från min eller berördadepartementschefers och statsråds sida. TotaU innebärde av oss förordade avvikelserna frän verkets beräkningar en nedjuslering av inkomsterna för budgetåret1981/82 med 485 milj. kr. och för budgetåret1982/83 en uppjustering med ca 1 209 milj. kr. Jag beräknar således statsbudgetens inkomster för budgetåret1981/82 till ca 159375 milj. kr. ochför /83 till ca 168942 milj. kr. Jag har låtit upprätta en tabellarisk uppställning somsammanfattar avvikelserna från verkets beräkningar (tabell 9). Jag övergår nu tUlvissa allmänna frågor vad avser tekniken för beräkning av statens inkomster m. m. Som underlag förberäkning av fysiska personers inkomstskatt använder bl. a.resultat från sin ärliga taxeringsstatisfiska urvalsundersökning omfattande ca23000 självdeklarationer. Fr. o. m. förlängdes taxeringsperiodenvilket medfört att leveransen av material från lokal skattemyndighet tUlriksrevisionsverket försenats och att resultatet av undersökningarna föreligger vid ensenare fidpunkt än vad som varit normalt. Årets beräkning baserassålunda pä undersökningen avseende 1979 ärs inkomster vilket innebär eneftersläpning med jämfört med förhållandena innan taxeringsperiodenförlängdes. Dock har årets beräkning kunnat baseras på ett mer aktuellt material än iberäkningarna i Qolårets budgetproposition dä eftersläpningen var tvä år. Prop.1981/82:100 Bilaga 2 Budgetförslaget Justering avriksrevisionsverkets beräkningar av statsbudgetens inkomster (1000-talkr.) 1111 Fysiska personers skatt på inkomst, realisationsvinst och rörelse 1121 Juridiska personers skatt på inkomst, realisationsvinst och rörelse 1221 Sjukförsäkringsavgift, netto 2115 Förenade fabriksverkens inlevererade överskott 2332 Ränteinkomster pä lån för bostadsbyggande 2351 Räntor på energispariån 2384 Ränteinkomster pä lån för kommunala markförvärv 2517 Avgifter vid registrering av motorfordon 2518 Fyravgifter, fariedsvaruavgifter 2624 Inkomster av uppbörd av felparkeringsavgifter 2811 Övriga inkomster av statens 5112 avskrivningar 5116 Statens vattenfp.llsverks 5141 Statens vägverks avskrivningar Summa förändring enligt föredraganden + 21000 -1- 20000 5268000 24695000 -387000 500000 259000 214 000 69000 8000 310000 700000 2000 64000 27 000 -1- 15000 -1-1208510 168942279 Prop.1981/82:100 Bilaga 2 Budgetförslaget 103 Strävan bör vara attförbättra prognoserna genom att liksom tidigare kunna utnyttja det mestaktuella materialet. gäller att de lokala skattemyndigheternauppmanats att behandla de deklarationer som ingår i verkets urvalsundersökningmed förtur. Det har emellertid visat sig svårt att fä en välfungerande förtursgranskning. Enligt vad jag erfarit utreds f.n. möjligheternaatt effektivisera denna års undersökning. ParalleUt härmed kommerinom att göras en översyn i syfte att finna metoder att utan att öka urvalet - motverka de kvalitetsförsämringar som bortfall avunderlag erfarenhetsmässigt ger i dessa undersökningar. Jag vill också nämna detprojektarbete som bedrivs inom i syfte att förbättraprognosmetoderna avseende inkomsterna av mervärdeskatt. I detta arbete harvariationer i halvårsvisa inkomstbelopp i det närmaste heltkunnat förklaras av variationer i privat konsumtion, import, export ochmaskininvesteringar. En utvärdering av resultaten pågår. Med den osäkerhet sområder beträffande prognoserna för löneutvecklingen och efterfrågeutvecklingentorde det vara ofrånkomligt att inkomstprognoserna varierar vid olikaberäkningstillfällen. Detta skärper enligt min mening kravet pä attförändringarna redovisas och analyseras på ett fylligt sätt. Åven haruppmärksammat detta (FiU 1980/81:20 och 43, rskr 1980/81:156 och 430). Det ärsålunda enligt finansutskottet väl sä viktigt att följa och analyserautvecklingen av statsinkomsterna som att följa och beräkna utgifternasutveckling. Avdragen vid inkomstbeskattningen bör, som utskottet påpekat,uppmärksammas särskilt. har i sin senaste inkomstberäkningtagit upp dessa frågeställningar. Av skrivelsen framgår bl.a. de statsfinansiella effekterna avvissa avdrag. Vidare redovisas effekterna av förändringar i olika regelsystempä ett utförligt sätt. Enligt min mening utgör verkets analyser i dessa hänseendenett värdefullt underlag som kan utnyttjas vid studium av statsinkomsternasutveckling. Avslutningsvis vill jagredovisa några förslag frän till förändringar iuppställningen av budgetens inkomster (tabell 10). Enligt min uppfattning faUersig de av verket förordade omläggningarna naturliga med tanke på deanslagstekniska förändringar m. m. som föranlett verkets förslag. Jag harsålunda inget att erinra mot verkets förslag. Utgångspunkten förberäkningen av statsbudgetens utgifter ett visst budgetär är de utgiftsanslagriksdagen anvisat eller regeringen begärt. För att fä en rättvisandebudgetbelastning måste därutöver beaktas förändring i anslagsbehållningar.Vissa myndigheter och bolag har beviljatj rörliga krediter hosriksgäldskontoret. Åndringar av ianspråklagna kreditbelopp påverkarstatsbudgetens utgifter. 1981/82:100 Bilaga 2 Budgetförslaget 104 Tabell 10.Riksrevisionsverkets förslag till förändringar i uppställningen av statsbudgetens inkomster /83 2212 Överskott av sjukhusets fastig- Utgår 2221 Överskott avförrådsanläggningar för ekono- Utgär Kammarkollegiet ] Inkomsterna , I 2394, 2395 redovisas under f nytitel Övriga räntein- J komster 2371 Räntor på beredskapslagring Namnbyte:Räntor på bered- 4522 Återbetalning av övriga lån, Kammarkolle giet 4523 Återbetalning av övriga lan. 4524 Återbetalning av övriga lån, Riksgäldskon toret 2515 Avgifter vid trafiksäkerhetsverket Utgår 2613 Inkomster vid sjukhuset 2618 Inkomster vid meteorologiska och Utgår hydrologiska institut Inkomsterna under 4522, 4523, 4524 redovisas under nytitel Övriga återbetalningar I syfte att få en sålångt möjligt rättvisande bild av den slutliga belastningen på statsbudgetenberäknas på statsbudgetens utgiftssida även medel för beräknat tillkommandeutgiftsbehov, netto. 1 första hand gäller det merutgifter som beräknas tUlföljd av planerade propositioner, beslut om utnyttjande av finansfullmakten m.m. I förekommande fall beaktas även förändringar som kan förutses päverkabudgetens inkomstsida. För /83uppgår förslagen för statsbudgetens utgiftsanslag till 242 367 milj. kr. Fören närmare redovisning av hur dessa utgiftsanslag beräknats hänvisar jag fillvad jag och övriga föredraganden kommer att anföra. En beräkning avanslagsbehållningarnas utveckling är behäftad med icke oväsentliga osäkerheter.En av orsakerna härtUl är det sätt varpå medel beräknats under posten beräknattiUkommande utgiftsbehov; netto. Denna post avser beräknad kassamässigbelastning. Det senare innebär att anvisade anslag kan visa sig bli större änvad som kassamässigt reserverats under denna post, vilket dock - under i övrigtlika förutsättningar - leder till att beräkningarna av förändringarna ianslagsbehållningarna bör justeras. Min nuvarande bedömning avanslagsbehållningarnas utveckling under /83 utgär från nuangivna premisser. Jag återkommer emellertid till denna fråga i 1982 årskompletteringsproposition. Anslagsbehållningarna harminskat successivt under en följd av år. För innevarande budgetår är minbedömning, vilken jag redogjort för, att de totalareservationsmedelsbehållningarna minskar med ca . Under dennaförutsättning kommer behållningarna vid ingången av 1981/82:100 Bilaga 2 Budgetförslaget 105 /83 att uppgå till inemot 17miljarder kr. inom industridepartementetsverksamhetsområde, varav . avseende anslag tillvarvsindustrin och . avseende anslaget tiU lokaliseringslän. Tabell 11.Anslagsbehållningarna vid utgången av budgetåren 1976/77-1981/82 (Miljarder kr.) 1976/77 Utfall 1977/78 Utfall 1978/79 Utfall 1979/80 Utfall 1980/81 Utfall 1981/82 Ber. (förändring under budgetåret) industridepartementet (förändring under budgetåret) Övriga huvudtitlar (förändring under budgetåret) (förändring under budgetåret) 1,44 (-H0.36) 2,11 (+1,41) 6,43 (-0,35) (-H.42) 1,49 (-1-0.05) 7,31 ( + 5,20) 7,76 (+1,33) (+6,58) 3,10 (+1,61) 8,21 (+0,90) 10,23 (+2,47) (+4,98) (-1,24) (-1,20) (+1,25) (-1,19) (-0,26), (+0,35) (0,45) (-0,36) 2.32 (+0,72) 5,31 (-2,05) 9,20 (-1,83) (-3,16) Åven /83finns anledning att räkna med en fortsatt förbrukning av anslagsbehållningarna.Efter samråd med chefen för räknar jag med attanslagsbehållningarna avseende anslagen till energibesparande åtgärder samtlån till bostadsbyggande, kommer att minska under /83.Sammantaget uppskattar jag minskningen av anslagsbehållningarna inombostadsdepartementets verksamhetsområde till inemot I miljard kr. Inomindustridepartementets verksamhetsområde, räknar jag, efter samråd med chefenför industridepartementet och statsrådet , att anslagsbehållningarnakommer att minska med drygt I miljard kr., främst avseende anslagen tiUvarvsindustrin. För övriga huvudtitlarhar jag, efter samråd med berörda statsråd, inte funnit anledning att nu räknamed annat än att anslagsbehållningarna sammantaget blir oförändrade undernästkommande budgetär. Beräknadförändring av anslagsbehållningarna under /83 (Miljarder kr.) Huvudtitel Beräknadanslags- Beräknad förändring -1 -1 Sammanlagt räknar jagsåledes med att 2000 milj. kr. av anslagsbehållningarna kommer att förbrukasunder /83 (tabell 12). Dessa beräkningar beaktar det nämndaförhållandet att bedömningarna av de medel som kommer att krävas förtillkommande utgiftsbehov, netto 1981/82:100 Bilaga 2 Budgetförslaget 106 såväl under innevarande som nästkommandebudgetår avser kassamässig belastning. Budgetutfollet, ochdärmed statens upplåningsbehov, påverkas även av förändringar i dispositionenav rörUga krediter hos riksgäldskoritoret. Sädana krediter har enligtriksdagens beslut ställts till förfogande för vissa myndigheter och bolag.Under /82 beräknas dispositionen av rörliga krediter minska med126 milj. kr. För nästkommande budgetårbrukar en schablonmässigt beräknad ökning av den rörliga krediten om 500 milj.kr. tas upp i förslaget till statsbudget. Enligt vad jag har erfarit tordeexportkreditnämnden komma att påtagligt öka sitt utnyttjande av beviljaderörliga krediter. Mot denna bakgrund hör enligt min mening för budgetåret1982/83 ökningen av den samlade rörliga krediten beräknas till 1 200 milj. kr. Redan budgetförslaget börsä långt möjligt visa den totala budgetbelastning som kan väntas underbudgetåret. Jag har redogjort för den budgetbelastning som kanberäknas uppkomma för /83 till följd av föreslagnautgiftsanslag, förändringar i anslagsbehållningar och ändrad disposition avrörliga krediter. Jag avser nu att behandla den ytterligare budgetbelastningsom kan tillkomma under nästa budgetår. Denna belastning beaktas under poslenberäknat tiUkommande utgiftsbehov, netto på statsbudgeten. Normalt måste underlöpande budgetår pä tilläggsbudget eller via finansfullmakt anvisas medel förvissa ändamål utöver vad som anvisats i statsbudgeten. Dessa medel avser ivissa fall åtgärder som sätts in i konjunktur-stimulerande syfte. Härutöverräknar jag sammantaget med att viss ytterligare belastning kommer att uppståpä statsbudgeten främst till följd av särskilda propositioner som planeras bliförelagda och där motsvarande anslag ibudgetpropositionen tagits upp med beräknade belopp. Regeringen avser attsenare i vår förelägga propositioner avseende bl. a. totalförsvaretsfortsatta utveckling samt vissa statliga företag. 1 anslutning tiUpropositionen om totalförsvaret kommer även att behandlas vissa besparingar m.m. vad gäller beredskapslagring av oljeprodukter. Vidare har beaktats kommandeförslag till besparingar inom sjukförsäkringssystemet ochtandvårdsförsäkringen. En minskad belastning uppkommer också genom att vissamedel frän försäkringskassornas fonder överförs till statsbudgeten. Vid minbedömning av den budgetbelastning som kan tillkomma har jag även vägt in deinkomstförstärkningar som uppkommer till följd av kommande förslag omförändringar av nuvarande system för uppbörd av mervärdeskatt vid import samtförkortad kredittid för uppbörd av skatt pä olja och bensin. Sammanfattningsvis anserjag att beräknat tillkommande utgiftsbehov, netto bör tas upp med 6000 milj.kr. Prop.1981/82:100 Bilaga 2 Budgetförslaget Min redogörelse i detföregående innebär för /83 att de samlade utgifterna beräknasuppgå till 251 567 milj. kr. 1982/83 Förslag till statsbudget Förändring ianslagsbehållningar Ändrad disposition av rörliga krediter Beräknattillkommande utgiftsbehov, netto 242367 2000 1200 6000 2.7.4 Statsbudgetens saldo budgetåren 1981182och 1982183 Med hänvisning till minredovisning i det föregående beräknarjag utfallet av statsbudgetens inkomsteroch utgifter för innevarande budgetär och förslaget till statsbudget /83 på sätt som framgår av tabellerna 14 och 15. Statsbudgetenbudgetåren 1981/82 och 1982/83 (Miljarder kr.) 1981/82 beräknat utfall 1982/83 förslag till statsbudget 1981/82-1982/83 enligt riks- enligt förerevisionsverket draganden 159,9 159,4 238,4 237,6 -78,5 -78,2 169,0 251,6 -82,6 + 9,6 + 14,0 - 4,4 Sammanfattningsvisinnebär min redogörelse att underskottet i statsbudgeten förinnevarande budgetår kan beräknas fiU . Till budgetåret1982/83 beräknarjag att statsinkomsterna ökar med 9,6 och statsutgifterna med14,. Underskottet i statsbudgeten för /83 blirdärmed . 1981/82:100 Bilaga 2 Budgetförslaget o o o o o O O O O O oo o o o Tt r-l >/n r* (1 \0 \D m m (N00 - On On 00 Vi OO Vi 1 v, r-l 00 v-1 TT (N \£) o o o -* 0\ r*-i r- *N 00 00 Tt r* r so o o - o v-i ON o o r r r- o o m ( o r- Os »n Tt n r- r-- n a\ oo o o o o o o o o o o o o 60'-. _ - ii ä . , _ J. c U P E.o b E S- O- - "O aj CU t/3 , E3 c" o a> -o c 00 : a " 'c rtS t/3 S « " « tu U 5 U I - £ E U -O U 1) t: c31: t; « b 1) u I J£ E tq.j; iiu c g > u 5 t/32 s c t« 3 z: i; "O trt GO U _ trt *- "ä fi -s => E t'fe S -o o c t/3 -p -r t/3 Z, c -a 'B -a oo -X) »O o o oo o o o o o o r-- Tt r-lr- o o ri VD r-. Tt vo 00 r- .1 C u u c dj ort °c a °s - -S .3 t/3 t- 1- c 1" (U n> -3 -CO w w CO C U t/3 t« C 1981/82:100 Bilaga 2 Budgetförslaget 109 Till regeringsprotokollet i detta ärende bör fogas sombilagor inkomstberäkning (Bilaga 2.1) Riksrevisionsverketsberäkning av budgetutfallet för /82 (Bilaga 2.2) Lagförslag (Bilaga 2.3) Vissa tabellerrörande den statsfinansiella utvecklingen m.m. (Bilaga 2.4). Med hänvisning tiU vad jag har anfört hemställer jag attregeringen dels föreslårriksdagen att 1. godkänna deallmänna riktlinjer för budgetregleringen som jag har förordat i det föregående, 2. godkänna vad jag haranfört om den kommunala ekonomin,