prop · G503169 · 1981-12-31 00:00:00 — här samtatt möt ersättning stå för arrangemangen för dessas bildande och bestånd. Detkan till en början vara tveksamt om det verkligen alltid är ihyresgästernas intresse att, kanske utan att i förväg varamedvetna om konsekvenserna, på så sätt dra på iig kostnader och annan omgång för den osäkra möjlighetenatt en överlåtelse skall bli akr,uell. Klartäratt en lagstiftning i enlighet med förslaget är ägnad att medföra att fastighetshandeln fördröjs,kompliceras och fördyras i de fall där intresseanmälar. föreligger.Detta är en påtaglig olägenhet, särskilt som fördröjningen likaväl rsom kostnaderna kan bli betydande i dotenskilda fallet. Man måste medveten om att det kan finnas ett klartlegitimt behov av att en fastighet får sä-ljas snabbt, t ex för att möjliggöra ettackord eller på annat sätt hindra en konkurs. Risk föreliggerockså, trots bestämmelsen i 2 § 8 i förslaget till lag om förköpsrätt för hyresgäster, attvärdet av tillskapade s k naturliga fastighetskomplex minskar. Ensärskild komplikation utgör de dubbla förköpsmöjlir-heter soitiföreligger, nämligen dels för kommun och del; när intresseanmälan harskett, för hyresgäster. Detta gäller särskilt som fristerna och reglerna i övrigt för deolika förköpen inte stäm.mer överens. För fastighetsägarna måste detta vara förvirrande. i den situationen att deras intresse får vika förkommunens (jfr bet s 172 f). I så fall har de i onödan lagt ner arbete ochkostnader i syfte att själva fä förvärva fastigheten. Skulle korrjnunen senare sälja dennavidare till någon enskild har hyresgästernainte enligt förslaget någon rätt att lösa den till sig. Prop.1981/82:169 45 Förslaget bygger på att intre,':;seanmäl3n skall öras till inskrivningsmyndighet oc.t med regelbundna .-nellan-rura förnyas hos denna samt antecknas i fastighetsbok. Medhänsyn härtill finner ka.Timarrätten beklagligt att betänkandet intehar remitterats till någon inskrivningsmyndighet eller överhuvud till någraall! ::änna domstolar, till vilkasansvarsområde inskrivningsväsendet höroch som därför har särskilda möjligheter att bedömaeffekterna i aktuellt hänseende. Enligt kammarrättens uppfattning är . ''örslaget, om det genomförs och kommer till mera beaktansvärd användning,ägnat att medföra en hel del merarbete och ibland en ganskainvecklad prövning (se t ex bet s 336 f, 3'*2,344) för inskrivningsr;iyndigheterna. Därmed föi-eliggerrisk för förlängda expeditionstider med denackdelar för realkrediten ochfastighetchandeln som detta "ed-för.Det är att märka att det hitintills har anseT;ts angeläget att sökahålla antalet anteckningar i fastighetsböckerna (resp antalet uppgifter idatabasen när data har införts) sålågt som möjligt. I denna del vill kammarrätten slutligen påpeka at1? anslutningskravet enligt5 § andra stycket i förslaget till lag om förköpsrätt för hyresgäster inte överensstämmer med de föreskriftersom är avgörande för uppdelningen mellan s k äkta och oäktabostadsrättsföreningar, se 24 § 3 mom kommunalskattelagen(1928:370), anvisning 3 till sagda lagrum och meddelande RSVDt 1976:43. Om förslaget genomförs, för ligger därmed risk föratt fall kan förekomma där väl enbostadsrättsförening kommer till stånd - genomanslutning företrädesvis från hyresgäst.er med mindre lägenheter - men fastigheten likväle.kattemässigt betraktas som enhyresfastighet. Det ligger i öppen dag atten sådan ordning kan missleda hyresgästerna och medföraallvarliga ekonomiska korisekvenser fördom. Prop.1981/82:169 46 Kammarrätten föreslår att, omförslaget skulle genor-;-föras, de båda majoritetsreglerna bringas i överejis-stämmelsemed varandra. Härvid synes övervägande skäl tala för att, 1 enlighet med vad som gäller idet skatterättsliga samma.nhanget, viss hänsyn också tillmätsstorloken av den lägenhetsyta som respektive hyresgäster förfogar över. Isyfte att förebygga att "övervinster" skalluppkorr.-a vid överlåtelse av bostadsrätt föreslårkomm.ittén att stadgarna för bostadsrättsförening iframtiden skall få innehålla föreskrifter om begränsningar av överlåtelserätten och överlåtelsevärdet. Detärmöjligt att en sådan ordning skulle göra flera kommuner benägna attutnyttja bostadsrättsinstitutst. Kam.marrättenfinner emellertid att starka både principiella och praktiska invändningarföreligger mot förslaget i denna del och avstyrker därför att detgenc.T.-förs. Problemetmed eventuella övervinster synes naturligen böraangripas genom åtgärder inom ramen för realisationsvinstbeskattningen.En särskild kommitté arbetar också "med denna fråga och har angett att deninom kcr--i ett betänkande kommer att föreslå avsevärt skärptaregler i fråga om realisationsvinstbeskattningen vid överlåtelse avbostadsrätt. Ställning till övervinst-frågan kan därmed tas i sitt naturliga sammanhang. Man bör kunnautgå från att detta förslag i förening med aviserade nya regler om avdrag för gäldräntorko.mmer att leda till en ordning som medför att ett eventuellt övervinstproblem, undanröjs. Omman, när statliga eller kommunala län föreligger, vill förebygga att hela"inflationsvinsten" härav ko-- bostadsrättshavarna till del, synesdet kunna ske ger. ; att lånen indexregleras. Prop.1981/82:169 47 Frånprincipiell synpunkt synes de föreslagna begränsningsreglerna vara svårförenligamed den ekonomiska föreningens - i detta fall bostadsrättsföreningens- generella huvudsyfte enligt gällande lag, nämligen att främja medlemmarnas ekonomiska intressen. Se 1 § lagen(1951:308) om ekonomiska föreningar. Kammarrätten hänvisartill vad justitiekanslerr som inte heller har erhållit betänkandet pä remiss,anför (s 3 ff) i sitt beslut den 23 december 198l, dnr 314-81-21, medanledning av klagomål mot i beslutatt registrera stadgarna för nr 1i koiranun. - Den tänkta kopplingen mellan bostadsrättsföreningarnaoch respektive kommuner är invecklad (se t ex s 297 f) samt ter sig både teoretisktoch praktiskt tveksam. Ensärskild nackdel med den föreslagna regleringen är att den skulle medföra attdet kommer att finnas bostadsrättsföreningar som medför vitt skilda ekonomiskakonsekvenser för ägarna - ett bostadsrättsföreningarnasA- respektive B-lag -ton i samma kommun. För den enskilde blir bostadsmarknade-n än mer förvirrande.Risk föreligger att den bostadssökande gär in i en förening med begränsningsklausuler utan attvara medveten om saken med de negativa ekonomiska konsekvenser för honomsom det medför. Det sagda gäller särskilt i fråga om personer som har mer begränsadeerfarenheter och mindre kvalificerad utbildning. föreliggerockså för ökad bostadssegregation. Prop.1981/82:169 48 har begränsat sin granskning till att huvudsakligen avse konsekvenserna urhandläggningssynpunkt för inskrivningsmyndigheterna, hyresnämnderna och bostadsdomstolen. Verket apser sig såledssinte böra ta närmare ställningtill de föreningsrättsliga och bostadspolitiska överväganden som förslaget innehålie. ".Den föreslagna lagen om förköpsrätt för hyresgäsrer är emellertidkomjDlicerad och ställer stora krav på engagemang och kunskap hos hyresgästerna föratt de skall kunna påkalla rätt till-förköp av hyresfastighet. Det finns därför anledninganta att lagen kommer att tillämpas imycket liten omfattning och sålunda möjligheterna att hos inskrivningsmyndigheten ge inintresseanmälan och att hos hyresnämnden påkallaprövning i anledning av förköpsrätten kommer att utnyttjas i endast enstaka fall. Motden bakgrunden kan det sättas i fråga om den föreslagnalagen kommer att leda till den betydande övergång frän hyresrätt till bostadsrättsom förutsätts i direktiven. Inskrivningsmyndigheterna kommer att beröras av förslagetsärskilt vid två skilda situationer, dels då intresseanmälanges in, dels . då myndigheterna skall pröva om en lagfartsansökan från annan än en av hyresgästernabildad bostadsrättsförening skall bifallas helt eller förklarasvilande enligt 20kap 7§ lOapJB. Även om inskrivningsmyndighetens prövning enligt förslagetavses vara av endast formell natur kan handläggningeni vissa fall befaras bli besvärlig ochtungrodd. Prop.1981/82:169 49 Ir.nzin inskrivningsmyndigheten kan fatta beslut omanteckning i rosciqhetsbokon i anledning av en intresseanmälan krävs en omfattande utredning. måstetill att börja med konstatera att fastigheten utgör eller ingår i en hyreshusenhet enligt fastignetstaxeringen, att fastigheten iimenailer minst fem lägenheter och att den inte ägs direkt eller itidirekt av stateller kommun. måste vidare pröva om anmälangjorts på behörigt sätt.Slutligen måste inskrivningsmyndigheten kunnakonstatera att hyresgästerna i flertalet uthyrda läijenheter har förklaratsig intresserade av en övergång till bostadsrätt. Om den prövning som in.vkrivningsmyndigheten sålunda gör uti-nynna. '- i ett beslut om anteckning i fastighetsboken skall fastighetsägarenoch förenirigen underrättas därom. Kommittén förutsätter vidare att regeringen bör utfärda föreskrifter om attinskrivningsmyndigheten skall ' underrätta fastighetsägaren om vad denne har att iakttamed anledning av att anteckning cm intresseanmälan gjorts. "" När någon annan än en av hyresgästerna bildad bostadsrättsförening ansöker cm lagfart pågrund av förvärv av hyresfastighet kan flera tillämpningsproblemuppkomma då inskrivningsmyndigheten skall pröva omansökanskall bifallas helt eller förklarasvilande enligt-20 kap 7§10 a pJB. Enligt sistnämnda lagrum skall ansökan förklaras vilande om förvärvet är beroende av hyresgästers förköpsrätt eller om villkoren för förvärvet prövasav hyresnämnden. 1 speciaimotiveringen anför kommitténatt även om intresseanmälan gällde den dagett förvärv ägde rum, skall full lagfartmeddelas en köpare som visar att hyresgästerna godkäntförvärvet eller att de inte har påkallatprövning hos hyresnämnden. Om förvärvaren inte inkommer med dylik utredning tordeinskrivningsmyndigheten behöva bereda förening förhyresgästerna och eventuellt den lagfarne ägaren tillfälleatt yttra sig över förvärvarens lagfartsansökan, se 19 kap 10§JB. Först när yttrande har kommit in eller, om någon underlåter att avge yttrande inom förelagd tid, närtiden har löpt ut kan inskrivningsmyndighetenta ställning till om lagfartsansökan skall bifallas helt eller förklaras vilande. Om föreningen mot förvärvarens bestridande påstår att förköpsrätten intehar förfallit, t ex därför att tidenför antagande av hembud ännu inte löptut, torde inskrivningsm.yndigheten, innan den kan ta ställning till om förvärvet är 4 1981/82. Prop.1981/82:169 50 beroende av hyresgästensförköpsrätt, behöva införskaffautredning om föreningendelgavs fastighetsägarens hembud och eventuellt om föreningen bevakat förköpsrätten på föreskrivet sätt. Om vidare förvärvaren motbostadsrättsförenings bestridande påstår att förköpsrätten förfallit pågrund av att föreningen har undandragit sig attunderteckna köpehandling, tordeinskrivningsmyndigheten behöva föranstalta om en i vissa fall omfattande utredning ifrågan. Inskrivningsmyndigheternasynes i vissa fall, i brist på möjlighet att hänvisaparterna till prövning av hyresnämnd, behövaingå i en materiell prövning av om den föreslagnaförköpslagens olika bestämmelser omhembuG, bevakning och antagande av hembud har iakttagits. Kommittén torde inte ha förutsattdessa konsekvenser av förslaget. Utöver de nu nämnda situationerna kan inkrivningsmyndigheternasarbetsbörda förväntas öka till följd av att utomstående kommer att begära upplysningar om anteckningar angåendeintresseanmälan finns införda i fastighetsboken. Detta torde komma att gälla inte minst kommunerna som enligt 10 § i den föreslagnalagen om förköpsrätt för hyresgäster åläggs att i vissa fall kontrollera omintresseanmälan gäller. Enligt mening kan det inte komma i "fråga att inskrivningsmyndigheterna åläggs att ingai annat än formella prövningar vid tillämpningav den föreslagna lagen om förköpsrätt för hyresgäster. Äveni övrigt anser verket att bördan av de uppgifter som åläggsinskrivningsmyndigheterna enligt förslagetunderskattats av utredningen. För hyresnämnderna och bostadsdomstolen innebär förslaget attnya måltyper tillförs. Vissa målkan förutses bli komplicerade.Visserligen kan antalet m.ål beräknas bli relativt fåtaliga.Detta innebär å andra sidan att hyresnämnderna ochbostadsdomstolen inte kan förvärva någon större rutin av målen.Varje må! kommer därför att medföra ott betydande arbete. På grund häravkan det inte uteslutas att i varje fall hyresnämnderna kan få en ökad arbetsbelastning om förslagetgodtas. Den föreslagna lagen om förköpsrätt för hyresgäster anknyter till och skall i skilda situationertillämpas jämsides med flera andra lagar, bl a lagen um förvärv avhyresfastigheter mm, förköpslagen och lagen dm Prop.1981/82:169 51 vissa inskränkningar i rätten att förvärva fast egendom m m. Regelsystemet blir genom förslaget mycket svåröverskådligt. Tillämpningen av de skilda bestämmelserna blir i vissa fall omständlig. Som exemptl på detta kan nämnas följande. En fastighetsägare överlåter sin fsstighst till någonannan än en av hyresgästerna bildad bostadsrättsförening. Föreningen kan därvidbegära att hyresnämnden prövarom överlåtelsen strider mot 8 § lagen om förköpsrätt för hyresgäster. kan kommunen påkalla att hyresnämndenprövar frågan om förvärvstillståndför köparerv enligt lagen om förvärv av hyresfastighet mm. I detta laga kan kommuneninte utöva sin förköpsrätt pa gruno av de.n föreslagna bestämmelsen i 3§ 2p förköpslagsn. Hyresnämndenhar därvid att först i ett särskiltmål, där partställningen utgörs av föreningenå ena och fastighetsägaren och köparenå andra sidan, avgöra den av föreningenväckta frågan. Ogillas föreningenstalan skall hyresnämnden därefter -förutsattatt kommunen i detta läge inte beslutar sig för att utövasin förköpsrätt- i ett nytt mål, dar partstäJlningenutgörs av köparen åena och kommunen a andra sidan, avgörafrågan om köparens förvärvstillstånd.Handläggningen kompliceras ytterligare ide fall talan mot hyresnämnds avgörande förshos bostadsdomstolep._samt, om kommunen beslutar att utöva sin förköpsrätt, talanmot beslutet förs hos regeringen. anser sammanfattningsvis att det kan ifrågasättas om lagförslaget ärägnat att tillgodose debostadspolitiska syften som avses i direktiven samt att i varje fallinskrivningsmyndigheterna och hyresnämndernakan förutses få betydande svårighetervid tillämpningen av de föreslagna bestämmelserna.Mot denna bakgrund avstyrker att förslaget leder till lagstiftning. Prop,1981/82:169 52 Förslaget till lag om förköpsrätt för hyresgäster Kommittén föreslår att en särskild lag om förköpsrätt för hyresgästerinförs vid sidan av gällande förköpslags regler om förköpsrätt och lagen om förvärv av hyresfastighet m.m. (tillståndslagen). Föratt främja ett ökat boendeinflytande i bostadsrättsform föreslås föreskrifterom ett hembudsförfarande som sträcker sig . Frågan om förköpsrätt för hyresgästernabehöver emellertid inte avgöras inom denna tidsram. Om hyresgästerna antar fastighetsägarens hembud, innebär det nämligen bara att hyresgästerna ärbevarade vid sin rätt att före annan teckna avtal om köp med fastighetsägaren(s. 187). Uppstår det tvister under hembuds förfarandet eller eljest före köpslutet,ankommer det pä hyresnämnden att påyrkande av fastighetsägaren eller hyresgästerna prövafrågan om förköpsrätten. Om nämndenfinner att förköpsrätten fortfarande består, fortgårförfarandet utan någon bestämdtidsgräns. Enligt hyresnämndensbedömning skulle en så utformad förköpsrätt innebära stora svårigheterför fastighetsomsättningen och sådanabegränsningar av marknadsvärdet som knappast är förenliga med principema i gällande expropriationslagstiftning. De föreslagna föreskrifternaskulle vidare medföra en icke obetydlig belastning avinskrivningsmyndigheten i det förberedandeskedet. Som utvecklas i det följande kanbelastningen pä hyresnämnden antas bli 1981/82:169 53 avsevärd genom tvister i samband med herabudsferfarandetoch genom den föreslagna ordningen för samordning med tillståndslagen och gällandeförköpslag. Med denna tunga apparat vill kommittén främja övergångar från hyresrätttill bostadsrätt och öka hyresgästernasinflytande vid ombildningar. Inget i de utredningar kommittén redovisar tyder emellertid på att en rättsligreglering av det slag som föreslås skulle stimulera till ombildning av hyresrätter. Och ju tyngre det rättsliga förfarandetär, desto mindre utrymme torde detbli för verkligt engagemang från hyresgästernassida att delta i ombildningen. Det finns enligt hyresnämndensmening särskild anledning att ställa sig avvisande till förslaget om särskildförköpslagstiftning med hänsyn till dealternativa, betydligt enklare vägar som står till buds föratt stärka ställningen och förhandlingspositionenför de boende i den fastighet somblir föremål för ombildning (jfr s. 34). Ett sådant alternativ ären utvidgad förköpsrätt för ombildning. Även kommittén är medvetenom att alternativet har flera fördelar från praktisk synpunkt (s. 173). Det ger enligt kommittén bl.a. förutsättningar förhyresgästerna att kunna bilda förening och ordna med ombildning i ett långsammare tempo äninom ramen för det av kommittén förordade förfarandet. Mot detta anför kommitténendast tidsaspekten och hänvisar till att departementschefeni prop. 1978/79:214 har förklarat sig inte vara beredd att förlänga tremånadersfristen i gällandeförköpslag. finner denna argumentering från kommitténssida svär att följa med hänsyntill den tidsutdräkt som enligt ovan blir följden, om kommitténsförslag till särskild förköpslag genomförs.Den konstruktion som kommittén harstannat för framstår som änmärkligare mot bakgrunden av attkommitté-förslaget också innebär att den kommunala förköpsrätten enligt gällande förköpslag skallkunna omintetgöra hela den omständliga procedurenmed hembud och förköpsrätt för hyresgästerna. också,' _ J hangetvill hyresnämnden/framhålla att redan de nya bestämmelser till skyddför hyresgästerna i samband med ombildning, vilka trädde i kraft , påtagligt motverkar att fastighetsägare ombildar hyresfastigheter tillbostadsrätt utan att samråda med hyresgästerna.Inflytandet för hyresgästerna skulle ytterligare 1981/82:169 54 kunna förstärkas genom föreskrifteri tillständslagen att förvärvstillstånd skall vägrasen bostadsrättsförening, om inte sökanden visar att en majoritet avhyresgäster i fastigheten har samtyckttill förvärvet (jfr promemoria om hyresgästinflytandet vid ombildning frän hyresrätttill bo-stadsrättdnr 2415/80) . Som ett skäl att godtade föreslagna reglema, trots de olägenheter som följermed, framhåller kommittén upprepade gångeratt hembudsförfarandet i första hand syftar till att få i gång förhandlingar mellan parterna (t.ex. s. 169 och 179).Även om det kan synas självklart vill hyresnämnden framhålla att en lagstiftning mäste bedömasefter de föreskrifter som den innehåller. En otymplig lagstiftning kan inte försvaras med"att~3en dock inte hindrar parternafrän att frivilligt träffa uppgörelse. Pä grund av det anförda avstyrker hyresnämnden bestämt förslaget till lag om förköpsrätt för hyresgäster. Om förslaget ändå skallgenomföras, vill hyresnämnden göraföljande påpekanden beträffandelagens närmare utformning. I betänkandet (s. 184) sägs att det av inskrivningsdomarens underrättelse till fastighetsägaren om intresseanmälan skallframgå på vilken adress hembudet skall delges. Lagförslaget innehålleringen föreskrift på denna punkt. Särskiltmed tanke på att krav ej ställs pä att enbostadsrättsförening skall bildas redan innan en intresseanmälan lämnas, kanuppenbarligen delgivningssvårig-heteruppkomma för fastighetsägaren. Det ärexempelvis inte säkert att någon firmatecknare har utsetts och inte heller attstyrelsen längre är anträffbar på en uppgiven adress. Enligt hyresnämndens mening börfrågan om formen för överlämnande av fastighetsägarens hembud lösas enligt saimna principer som föreslås gälla beträffandehyresgästernas bevakning av förköpsrätten och antagande av hembudet. Härvid fordras en föreskriftatt hembudet kan fullgöras genom rekommenderat brev underden adress som har uppgetts i intresseanmälan. Vad gäller intresseanmälan reagerar hyresnämnden också mot kommitténs uppfattning (s. 184) att man inte behöver ställanågra 1981/82:169 55 större krav på bevisning om hyresgästernas intresse att utöva förköpsrätt vid tiden förintresseanmälan. Nämnden vill härerinra om att intresseanmälan enligt förslaget ären rättshandling med betydandeverkningar för fastighetsägaren. Kommittéförslaget ärså konstruerat att hyresgästerna måstegöra en ny intresseanmälan efter tvåårstidensutgång, även om ett hembud har lämnatsdessförinnan (s. 337). Lagförslaget synes dock inte innebära att förköpsrätten förfaller, om en intresseanmälan inte förnyasunder hembudsförfarandet. Fastighetsägaren kan följaktligenbli tvungen att påbörja ännu ett hembudsförfarande, om en ny intresseanmälan görs straxefter det att en ti''digaréintresseanmälan har upphörtatt gälla men innan fastigheten har förvärvats avannan än hyresgästerna. HyresnämnHén menar att denna konsekvens inte kan accepterasens med kommitténs utgångspunkter. Hyresgästemas antagandeav hembudet medför att förköpsrätten beståräven efter sexmånadersfristens utgång i avvaktan pä ett köpeavtal. Lagförslagetinnehåller ingen särskild sanktion fördet fall att bostadsrättsföreningen sedan utan anledning vägraratt underteckna köpeavtalet. Ett hembudsförfarande kan emellertid ha åsamkat fastighetsägarenbetydande förluster genom att han har fått avståfrän en annan försäljning, särskilt om förfarandethar dragit ut utöver de sex månadernautan att leda till något köpeavtal. ifrågasätter starktom det är förenligt med rättssäkerhetssynpunkter att på detta sätt bygga upp en ordning där gjorda utfästelserkan ryggas helt utan påföljder. Motsvarande gäller i vissmän även i fråga om hyresgäster som har biträttett beslut om fastighetsförvärv men sedan inte vill ansluta sig som medlemmar i bostadsföreningen. dock den vägen att föreningeni vissa fall bör kunna fä hyresavtalet upplöst enligt 12 kap. 46 J förstastycket 10 jordabalken (s. 116). Fastighetsägarenär å andra sidan beroende av att ståfast vid sitt hembud, om han vill säljafastigheten inom något sä när överskådlig tid efter hémbudets avgivande. Men även här kankonsekvenserna bli mycket otillfredsställande,om fastighetsägaren avstår från att fullfölja affärensedan hyresgästerna ådragit sig kostnader med anledning av hembudet i-rätts-(jfr uppgifterna på s. 107 om bostadsjföreningars kostnader för 1981/82:169 56 Antalet ärenden, som inkommer till hyresnämnden, stiger snabbt. kommer antalet attuppgå till ca 17 000, vilket utgör en ökning med 3000 ärenden . Trots attantalet inkomna ärenden nästan hartredubblats , har nämnden erhållit endast relativt obetydliga personalförstärkningar.Arbetsläget vid nämnden ärdärför synnerligen ansträngt. Antaletbalanserade ärenden har under innevarande år stadigt legat över8 000. Enligt lagen om arrendenämnder ochhyresnämnder skall nämnden - utan inskränkning med avseende på olikakategorier av ärenden - handlägga ärendenskyndsamt. Tillströmningen gör dock att det inte har kunnat undvikas att ärenden i viss utsträckning inte kan tas upp till prövningförrän man har passerat tidpunkten förhyresavtalets upphörande enligt verkställd uppsägtiing. Mot denna bakgrund ärfrågan i vad män hyresnämndensresurser skulle tas i anspråk genomkommitténs olika förslag av särskiltintresse. Bl.a. följande tvistefrågor skall enligt förslaget till lag om förköpsrätt för hyresgästeravgöras av nämnden påyrkande av fastighetsägaren eller hyresgästerna. Frågor om hembudsskyldighetens omfattning när flera fastigheter utgör en taxeringsenhet (1 § lagförslaget, jfrs. 192 och 335) samt frågor om undantag från förköpsrätten (2 § lagförslaget). Vissa av dessa frågor kan även komma under inskrivningsmyndighetens prövning, som emellertid avses bli rent formell (s.181) och som endast skall avse om en intresseanmälan gäller eller ej. Frågor om innebördenav hembudet (4 § lagförslaget).