prop · G503125 · 1981-12-31 00:00:00 — Medlen har ställts förfogande för i form av länmed villkorlig återbetalningsskyldighet för alt täcka utrednings- ochförprojekteringskostnader m. m. rörande import av naturgas till . Iskrivelse har hemställt om medel för vissainvesteringar och för bolagets fortsatta utredningsverksamhet . Investeringarnaavser projektering och upphandling av en rörledning för transport av naturgasunder till söder om och därifrån till itrakten av . Genom denna stamledning avses naturgas komma attlevereras från till sydvästra för det s. k. Sydgasprojektetsbehov med början . Enligt riktlinjerna för genomförande avprojektet (prop. 1979/80:170, NU 1979/80:70, rskr 1979/80:410) skall Swedegasäga och finansiera stamledningen, medan byggande och drift av ledningen skall uppdrasåt . skall svara för grenledningarna till de lokalagasdistributörerna inom området. Ansökan om koncession för stamledningen haringetts till svenska och danska myndigheter. Investeringskostnadenför stamledningen i penningvärde den beräknas preliminärt tillca 310 milj. kr. för en kapacitet av ca 2000 Prop.1981/82:125 47 En ledning för enbart behov, dvs. ca 440 milj. m', beräknas kosta ca 195 milj. kr. Marginalkostnaden uppgår alltså tillca 115 milj. kr. eller av den totala kostnaden. Swedegas anser det varai konsekvens med statsmakternas beslut om förskottsbetalning för rätten att iDanmark transportera upp till ca 2000 milj. m' att den svenskatransportkapaciteten blir lika stor. Swedegas bedömer att det finns godaförutsättningar för att en på så sätt utbyggd stamledning kommer att utnyttjasfullt. Omfattande marknadsstudier utförs rörande avsättningen av gas norr om . Medelsbehovetunder återstoden av innevarande budgetår och beräknasav Swedegas till 45 milj. kr., varav 41 milj. kr. för investeringar istamledningen och 4 milj. kr. för bolagels utredningsverksamhet m. m. Sistnämndabelopp innefattar bl. a. Swedegas insatser i samband med Projekt gastransitering,dvs. den förprojektering av en ledning för transport av nordnorsk naturgasgenom till kontinenten som statens verk enligt regeringensuppdrag skall genomföra i samarbete med Swedegas. Vissannan verksamhet, bl. a. förprojektering av ledningar för import av naturgasfrån och utredningar om möjligheter till underjordisk lagring avgas, har däremot visat sig kunna senareläggas. Swedegashemställer om ett nytt lån om 20 milj. kr. med villkorlig återbetalningsskyldighet.Lånet är avsett att täcka kostnaderna för utredningsverksamheten och för endel av investeringarna i den förut nämnda stamledningen. Återstoden avmedelsbehovet avses komma atl täckas genom kortfristig upplåning medstatsgaranti. Enligtmin mening kan behovet av ytterligare medel lill Swedegas verksamhet under år1982 begränsas till 18 milj. kr. Ett lån på detta belopp bör ställas tillbolagets förfogande. Liksom tidigare bör villkoriig återbetalningsskyldighetgälla. Det ankommer på regeringen att meddela närmare villkor för lånet. Jagräknar liksom Swedegas med att huvuddelen av investeringarna i stamledningen länefinansieras.Regeringen äger besluta . om garanti för upplåningen inom ramen 1975införda statsgarantin för utvinning m. m. av olja, naturgas och kol. Frågorom finansieringen av Sydgasprojektel i dess helhet kommer att tas upp undernästa budgetår på grundval av aktuella beräkningar av kostnaderna för såvälstamledningen som övriga delar av projektet. Jag räknar med att även frågor om Swedegasbehov av eget kapital och av medel för utredningsverksamheten kommer att prövasi sammanhanget. Jag hemställer att regeringen föreslår atttill Lån till förprojektering av naturgasledningar m.m. på till-läggsbudget IIItill statsbudgeten för /82 anvisa ett reservafionsanslag av18000000 kr. 1981/82:125 48 [4]G 17. Finansiering av stirlingmotorutveckling. Något anslag för detta ändamålfinns inte upptaget i statsbudgeten för /82. Fråganom finansiering av ett ulveckhngsprojekt rörande utvecklingen inom KB UnitedStirling () (United ) har behandlats av riksdagenvarje år . Därvid har lämnats redogörelser för projektets läge.Hälften av andelarna i kommanditbolaget förvaltas direkt och via av förenade fabriksverken (FFV), medan övriga andelar ägs direktoch indirekt av det statsägda . Redogörelser harockså lämnats till för FFV:s medverkan i utvecklingenav en mindre stirlingmotor inom . 1980/81; 161om finansiering av stirlingprojektet, m.m. lämnades den senaste redpgörelsenför projekten och finansieringen av dem. Genombeslut av riskdagen av (prop. 1980/81: 161, NU 1980/ 81:59, rskr1980/81:369) har finansieringen av de båda sUrlingprojekten fått en lösningfram t.o.m. utgången av . Beslutet har medfört bl. a. artUnited Sliriing kunnat återbetala de lån som bolaget tidigare tagit upp iSveriges för att delvis finansiera verksamheten t. o. m. år1979. Bolagets upplåning omfattar numera främst ett statligt lån med villkorligåterbetalningsskyldighet på 46,8 milj. kr. UnitedStirling är lokaliserat till och och har f. n. 148 anställda,sedan sfirlingverksamheten inom FFV Industriprodukter överförts till UnitedStirling. Dessutom har företaget två dotterbolag i med totalt 14 anställda.Sedan våren 1981 har en avsevärd personalminskning genomförts till stor delgenom omplacering inom FFV. avslutade förhandlingar innebär att 51personer varslats om uppsägning. FFVhar i skrivelse hemställt om medel för finansiering avden fortsatta sfirlingmotomtvecklingen vid United . Av FFV:s skrivelseframgår i huvudsak följande. Genomde beslut som fattades av om bl. a. finansieringen av surlingprojekletlades grunden för en ny fas i projektet. beslut baserades på flerakvalificerade utredningar av fristående konsulter rörande bl.a. stirlingmotornsframtida konkurrenskraft. Med hjälp av de medel som beviljats har United Sfirlingkunnat rekonstmeras finansiellt. Sfirlingmotorutveckling drevs tidigare inomramen för såväl United som FFV Industriprodukter. I enlighet med deintentioner som redovisades i prop. 1980/81; 161 har verksamheten i United Sliriingoch FFV Industriprodukters stirlingverksamhet i samordnats inom ramenför United . Denna samordning underlättar möjligheten 1981/82:125 49 altprioritera bland de projekt som har drivits. Fortsatt arbete bedrivssåväl i som i . utredning som gjordes av fonden för industriellt utvecklingsarbete (Industrifonden)om stirlingprojektet rekommenderades bl. a. en koncentrationtill färre delprojekt samt inriktning mot tillämpningar där en tidigintroduktion av motorn på marknaden är möjlig. United har med hänsyn lilldessa rekommendafioner reviderat sin verksamhetsplan . Bolaget harbeslutat alt koncentrera sig på tre t. v. egenfinansierade exploateringsprojektnämligen generatoraggregat, och system för elgenerering genom solvärme samtenergisystem för under-vattensbmk. Dessutom skall uppdragsfmansierade projektdrivas, t. ex. uppdraget för amerikanska myndigheters räkning att utveckla enbilmotor byggd på stirlingprincipen. Detta projekt har på gmnd av uppnåddaresultat fått fortsatt stöd trots de stora neddragningar som gjorts av dennatyp av stöd. Inomsolenergiområdet har stirlingmotorn en unik konkurrenssituation, då den medgeromvandling av solenergi till elenergi med myckel hög verkningsgrad. UnitedStirling deltar i ett utvecklingsprojekt, som delvis finansierasav amerikanska myndigheter, i syfte att utveckla system för elenergiförsörjninggenom att utnyttja solvärme för drift av en stirlingmotor. Prov har visat att stirlingmotornkommer att uppnå förväntade höga prestanda. För atllyckas med att snabbt överföra de befintliga molorprototyperna tillkommersiellt konkurtenskraftiga produkter är det enligt FFV nödvändigt förUnited att samarbete med företag som kan filiföra ny kompetensetableras. Dekrav som bör ställas på framtida samarbetspartners är kompetens och resurseravseende bl. a. tillverkning och marknadsföring av motorer och system i vilkamotorer ingår. Lämpliga samarbetspartners måste också ha tillräcklig finansiellstyrka för att kunna bära de risker som är förknippade med en exploatering.Med hänsyn bl. a. till marknaden för de valda exploateringsprojekten är det meständamålsenligt att söka sådana i . United Sliriing harengagerat ett amerikanskt bankförelag för att biträda vid detta sökarbete eftersamarbetspartners för deltagande i s.k. joint-ventures kring något eller någraav de projekt som United har prioriterat. Ett konkret resultat fråndetta arbete beräknas föreligga tidigast . Svenskastaten har bekostat en stor del av United verksamhet. Denbärande tanken bakom detta har varit att lägga en teknisk grund för industriellverksamhet i . Ursprungligen var inriktningen atl produktion avkompletta motorer skulle ske i . I ett senare skede förändradesinriktningen till att gälla svensk komppnentlillverkning. United Stirlingplanerades förbli ett utvecklingsföretag. 1981/82:125 50 utvecklingssatsningenskulle ske dels genom licensgivning till etablerade motortillverkare, delsgenom tillverkning i av sfirlingspecifika komponenter. En allmänutgångspunkt för de förhandlingar som bedrivs med udändska företag börenligt FFV vara att det är angeläget alt bibehålla någon fprm av industriellverksamhet i . Genom att medverka som leverantör av tjänster ellerkomponenter bedöms det möjligt att uppnå detta mål och fä entillräcklig bas för lönsam fortlevnad. Detta torde dock förutsätta atl United Sliriingmedverkar i exploateringen på ett mer aktivt sätt än bara som ett renodlatkonsultföretag. De stora risker som är förknippade med exploateringen av en nymotortyp måste dock i första hand övertas av blivande samarbetspartner. UnitedStirling torde dock inte helt kunna undandra sig ett risktagande, t. ex. somleverantör av s. k. förserier. FFVframhåller sammanfattningsvis att en mängd åtgärder vidtagits inom UnitedStirling i syfte att skapa ett företag som på ett akUvt sättskall kunna medverka i exploateringen av kommersiella stirling-motorer. Exempelpå detta är finansiell rekonstruktion, reviderad verksamhetsplan och samordnadorganisation. Det förhandlingsarbete som har påbörjats med tänkbara samarbetspartnersberäknas emellertid inte vara avslutat att det annat änmarginellt påverkar företagets finansiering av verksamheten under år 1982.Bruttokostnaden för United verksamhet beräknas för till ca 48milj. varifrån kan dras intäkter på ca 18 milj. kr. FFV hemställer attnettokostnaden, 30 milj. kr., finansieras med anslag över statsbudgeten. Detnu erforderliga beloppet är avsevärt mindre än tidigare års nettokostnader för dettotala stirlingprogrammet. En ytterligare reducering kan förutses även förkommande år om projektet drivs vidare. FFVanmäler att verksamheteri i United drivits inomramen för ett kommanditbolag. Det urspmnglinga skälet till att denna associationsformvaldes var främst skattetekniskt. Med ett helstalligt ägande eller med delvisutländskt ägande av bolaget är denna form mindre lämplig. Verksamheten inom KBUnited () kommer därför alt överförastill ett aktiebolag, . Genomde beslut som fattades av skapades förutsättningar attfinna samarbetspartner till United för att kommersiellt exploateraden inom bolaget bedrivna slirlingmotomlvecklingen. De utredningar som föregickbeslutet i visade att stirlingprojeklen har möjligheter till lönsamhetmen att de är förknippade med avsevärda risker, framför allt marknadsrisker. Detekniska problem som återstår bedöms kunna lösas även om detta kräveromfattande resurser. Som jag angav i prop. 1980/81:161 bör förutsättningen förett framgångsrikt resultat Prop.1981/82:125 51 varaatt de rekommendationer som givits av Industrifonden följdes av företaget. Detarbete som bedrivits inom United i syfte att inrikta förelaget ienlighet med Industrifondens rekommendationer, har pågått sedan våren 1981.Enligt min bedömning har den genomförda samordningen mellan verksamheterna iMalmö och och koncentrationen till färre projekt gjort UnitedStirling till en mer intressant samarbetspartner än som varit fallet.Sökandet efter samarbetspartner var enligt vad jag erfarit fidigare inriktat päfrämst svenska företag. Det har inte varit möjligt att knyta sådana tillprojektet. Förklaringen till detta kan vara att projekten är merlångsiktiga och omfattande än vad som i regel kan accepteras av svenskaföretag. Det huvudsakliga skälet torde dock enligt min mening vara atlmarknaden i för United aktuella tillämpningsprojekt ärotillräcklig för en kommersiell lansering. Deförhandlingskontakter som tagits med främst amerikanska företag visar atl detmed dessa finns större förutsättningar att komma fill en uppgörelse omsamarbete. Jag bedömer det som helt nödvändigt för att kunna exploateraprojekten att kvalificerade samarbetspartners knyts till projekten eller fillUnited för att på detta sätt tillföra företaget såväl kompetens på ohkaområden som finansiella resurser. Deåtgärder som vidtagits inom United Stiriing har varit avsedda attlägga grunden för ett aktivt förhandlingsarbete, men har tagit längre lid änberäknat. Något resultat av förhandlingar med möjliga samarbetspartner hardärför ännu inte kunnat presenteras, vilket varit den ursprungliga avsikten.Jag utgår från att frågan om industriell verksamhet i som ett resultatav exploateringen behandlas vid dessa förhandlingar. I avvaktan på attförhandlingarna slutförs bör enligt min mening staten svara för 25 milj. kr. avUnited nettokostnad för verksamheten . Jag anser att FFVbör finansiera återstoden av kapitalbehovet. Jag avser att återkomma omverksamheten , dä resultat av förhandlingar föreligger. Jagvill i detta sammanhang erinra om att United inte fick något nyttstadigt fillskoll för verksamheten i utan anslagna medelanvändes i sin helhet att återbetala skulder till Investeringsbank.Jag förordar att ett reservafionsanslag av 25 milj. kr. för ändamålet tas upppå tilläggsbudget III till statsbudgeten för /82. FFVhar anmält att verksamheten inom stiriingprojektet som f. n. bedrivs inom KBUnited () avses atl överflyttas tillUnited . Detta medför att det av beviljade lånet () på 46,8 milj. kr. jämte ränta (prop.1979/80: 125 bil. 11, NU 1979/80:58, rskr 1979/80:346) bör ändras ull att gällaför . Jag förordar att samtycke fill dettainhämtas. Medhänvisning till vad jag sålunda har anfört hemställer jag att regeringenföreslår att 1981/82:125 52 1. bemyndiga regeringen att medgeatt Lån till KB United () får överföras fill i enlighet med vad jag har förordat, 2. till Finansiering av stirlingmotorutvecklingpå tilläggsbudget III . statsbudgeten för /82 anvisa ett reservafionsanslagav . [5]G 18. Kostnader för avveckling av viss utbildning vid . Telub ABbildades enligt beslut av (prop. 1963:114, SU 1963:135, rskr1963:319) för att svara för underhållet av viss del av försvarets telemateriel.Bolaget ägdes fram /av staten och till avvissa företag inom svensk teleindustri. förvärvade statenresterande aktier i bolaget. Aktierna i förvallades ursprungligen avförenade fabriksverken (FFV). Efter beslut av (prop. 1978/79; 125bil. 11, NU 1978/79; 54, rskr 1978/79; 447) överfördes aktierna i bolaget den 1juli 1979 till ett nybildat, av staten helägt, förvaltningsbolag, FFV FöretagenAB. Akfierna i detta bplag förvaltas av FFV. Telub-koncernenhar numera ca 1000 anställda. Huvudkontoret är förlagt till , där ocksåhuvuddelen av företagets anställda finns. Telubssatsning på ett civilt produktprpgram vilket successivt växt fram under 1970-taletmedförde att förelaget uppvisade förluster. Under år 1981har ett omfattande rekonstmktionsprogram genomförts vilka lett lill enbetydande resultatförbättring . På gmnd av de tidigareförlusterna har emellertid ackumulerade reserver till stor del förbmkats. Telubsaktiekapital uppgår per till 16 milj. kr. TelubAB ingick ett avtal med The Military Procure-ment of LibyanArmed Forces (kunden) om utbildning av omkring 100 libyska ungdomar i tekniskaämnen under i . Bakgrundentill detta avtal liksom också frågor rörande utbildningen har utförligtpresenterats för i två betänkanden från (KU1979/80; 50 och KU 1980/81; 25). På uppdrag av regeringen har f. d.regeringsrådet utrett frågans tidigare behandling inomregeringen och . Utredningsmannen har avlämnat betänkandet (SOU1981:48) Telubaffären. Dennya ledningen för Telub informerade representanter förregeringen om att det framkommit nya fakta om innehållet i utbildningen. Vidsidan av de utbildningsplaner som dittills företetts fanns kursplaner ochåtaganden gentemot kunden som fidigare endast hade varit kända av Telubstidigare verkställande direktör. Detta innebar att utbildningen, enligtavtalet, under ett slutskede skulle innehålla militära tillämpningsövningaroch annan utbildning med militärtekniska inslag. 1981/82:125 53 beslöt den 2 febmari 1981 att ta upp diskussioner medkunden i syfte att, enligt de intentioner som framförts av företrädare förregeringen, genomföra en ändring av utbildningen. Ändringen skulle syfta tillatt kursplanerna endast skulle komma att innehålla en allmän teoretiskutbildning utan mililärtekniska inslag i enlighet med vad som tidigarepresenterats för representanter för regeringen. Den kon-trakterade utbildningenstrider inte mot gällande svensk lag. Styrelsen beslöt också att uppdra åtordföranden, generaldirektören , att uppta diskussioner medrepresentanter för industridepartementet för att erhålla sådana besked att Telubsutveckling inte skulle äventyras med anledning av en ändring av avtalet ochdärmed sammanhängande kpstnader. Kpstnaderna vid ett avbrptt i utbildningenbedömdes vara så stora att en garanti för företagets fortbestånd krävde beslutav regeringen.. Frånsamma tidpunkt och fram har representanter för Telubsammanträffat med representanter för den libyske avtalspartnern vid fleratillfällen i syfte att nå en uppgörelse om bl. a. utbildningens innehåll.Under förhandlingarna har Telub framhållit att bolaget anser att kunden på gmndav för sen betalning gjort sig skyldig lill ett kontraktsbrott. har inte kunnat nås med kunden om ett ändrat innehåll iutbildningen. Detta har medfört att kunden beordrat samtliga elever att avbrytautbildningen, vilket också skedde . Genomatt utbildningen avbrufits belastas Telub med kostnader. Som exempelhärpå kan nämnas kostnader för avveckling av utbildningen, bl. a. kostnader fören specialbyggd skola, nedskrivning av fordringar för fullgjord utbildning samtav kunden ianspråktagna bankgaranlier, vilka av Telub ställts som säkerhet förett fullgörande av avtalet. Pågrundval av beräkningar som gjorts inom Telub har avvecklingskostnadernaberäknats till högst 57 milj. kr. Del slutliga utfallet är i stor utsträckningberoende av kundens åtgärder. Svenskastaten och Telub har träffat ett avtal, med förbehåll förriksdagens godkännande, om att staten skall ersätta bolaget för de nämndaavvecklingskostnaderna resp. för utebliven betalning för redan utfördutbildning. I avtalet behandlas också frågor rörande de skadeståndsanspråk somkan komma att riktas mot Telub som en följd av att utbildningen inte fullföljsi enlighet med avtalet med kunden. Eventuella tvister mellan Telub och kundenhandläggs av libysk domstol. Det fullständiga innehållet i avtalet mellansvenska staten och Telub bör inte komma till motpartens kännedom. Någonredogörelse för avtalet bör därför inle lämnas i detta sammanhang. Jag ärberedd att ge berört utskott fullständig informafion om avtalets innebörd.Riksdagens godkännande av det nu träffade avtalet i vad avser ekonomiskaförpliktelser för staten bör inhämtas. Jaganser atl Telub bör ersättas för de kostnader som företaget drabbats av ellerkan komma att drabbas av genom att avtalet med kunden upphört i 1981/82:125 54 förtid.Kostnaderna kan bedömas vara så omfattande att Telubs fortsatta positivautveckling hotas om särskilda åtgärder inte vidtas. Jag vill i detta sammanhangerinra om alt i sitt betänkande 1980/ 81:25"noterar med tillfredsställelse atl styrelsen för Telub nu har inlettförhandlingar med kunden i syfte att avveckla den del av utbildningsprogrammetsom har militär inriktning." Jagförordar att staten lämnar ersättning till Telub för avvecklingskostnader m.m.med högst 57 milj. kr. Ett reservationsanslag för ändamålet bör tas upp påtilläggsbudget III till statsbudgeten för /82. Del ankommerenligt avtalet på regeringen att reglera ersättningen. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen förelårriksdagen att 1. godkänna avtalet mellan statenoch i vad avser ekonomiska förpliktelser för staten, 2. till Kostnader för avvecklingav viss utbildning vid på tilläggsbudget III till statsbudgeten /82 anvisa ett reservationsanslag av . [6]G 19. Något anslag för detta ändamålfinns inte upptaget i statsbudgeten för /82. I prop.1981/82:56 om kapitalfillskott till vissa statliga företag m.m. anmälde jag attjag avsåg att genomföra en omprövning av förutsättningarna för Statsföretagsverksamhet. Genom beslut (prop. 1981/82:56, NU1981/82:13, rskr 1981/82:82) har de ekonomiska problemen inom Luossavaara-KiimnavaaraAB () och fått en lösning. Underhösten 1981 stod det klart att även Statsföretagsgmppen i övrigt skulle kommaatt behöva stora kapitalfillskott. a. har resultatutvecklingen inom ABStatens Skogsindustrier (), och AB Eiser varit negativ. Engenomgripande analys av den ekonomiska/finansiella situationen inomStatsföretagsgruppen har på mitt uppdrag utförts av denna analys kan kapitalbehovet för gruppen blimycket omfattande. Motden bakgmnden har jag tillsatt en arbelsgmpp för att studera Statsföretagsfortsatta verksamhet och finansiering. Måletför utredningsarbetet är att lägga fram förslag om hur kapitalbehovet inom Statsföretagsgmppenskall tillgodoses och föreslå vissa riktlinjer för Statsföretags fortsattaverksamhet. Ett led i den planerade finansiella rekonstmktionen avStatsföretagsgruppen är att åstadkomma ökad över-blickbarhet och effekfiviseringav verksamheten. Arbetsgruppen skall utarbeta förslag om Slatsföretagsgmppens stmkturoch organisation. Utredningsarbetet beräknas vara avslutat under hösten 1982.Detta innebär att ett förslag om Slatsföretagsgmppens organisafion,finansiering, m. m. kan föreläggas tidigast . 1981/82:125 55 Statsföretagsgruppensfinansiella ställning är ansträngd och gmppen behöver rekonstruerasfinansiellt. Gruppen redovisade för en förlust efter finansnetto på600 milj. kr. Om ersättning som staten lämnat för att täcka förluster i vissadotterbolag frånräknas, uppgår förlust till 1400 milj. kr. För denärmaste åren fömtses fortsatta stora underskott. Moderbolagets likviditets-och upplåningssituation är sådan att enligt Statsföretags bedömning kan bristpå likvida medel uppstå . Jaganser att staten i avvaktan på förslag om bl. a. Statsföretags finansieringgenom ett särskilt stöd bör trygga bolagets likviditetsutveckling underinnevarande år. Enligt min beräkning bör 300 milj. kr. anslås för detta ändamåli form av ett tillskott. Jag förordar att ett reservationsanslag för ändamålettas upp på tilläggsbudget III fill statsbudgeten för /82. Medhänvisning till vad jag har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen altfill Kapitaltillskott till på tilläggsbudget III tillstatsbudgeten för /82 anvisa ett reservafionsanslag av300000000 kr. [7]Vissa bemyndiganden för förenade fabriksverken Förenadefabriksverken har i skrivelser och den 10 mars 1982hemställt om ändringar av vissa bemyndiganden. År1979 bildades ett förvaltningsbolag för de av staten ägda bolag vilkas aktier FFVtidigare förvaltat. I samband härmed bemyndigades FFV att gå i borgen för lånpå högst 25 milj. kr. till förvaltningsbolagel (prop.1978/79:125 bil. 11, NU 1978/79:54, rskr 1978/79:447). FFV har hemställt delsatt borgensramen höjs från 25 milj. kr. kr., dels att medgivandetatt teckna borgen utvidgas till att även gälla lån som upptas av dotter- eller dotterdolterbolagtill . FFV har därvid anfört att flera av dotterbolagen intehar en tillräcklig lånekapacitet bl. a. på gmnd av tidigare förluster.Förlustkällorna har bearbetats intensivt och vidtagna åtgärder kommer att fåfull effekt . FFV har behov att få göra större borgensåtagandenför att för enskilda bolag inom bolagsgmppen kunna ordna en rimligexternfinansiering.