prop · G503103 · 1981-12-31 00:00:00 — En utgångspunkt för alla statliga kommittéer är enligttilläggsdirektiv (Dir 1980: 20) som utfärdats till samtliga statliga komitléeroch utredare att alla förslag kommittéerna lägger fram skall kunna genomförasinom ramen för oförändrade ekonomiska resurser inom det område som förslagenavser. Dessa utgångspunkter skall gälla också de förslag den särskildeutredaren lägger fram i denna fråga. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemsläller jag alt regeringen bemyndigar det statsråd, som har till uppgift att föredra ärenden som rör skolväsendet 197 Skr.1981/82:103 au tillkalla en särskild utredareför de uppgifter jag har angivit. Del II all besluta om sekreterare,sakkunniga och annat biträde åt utredaren. Vidare hemställer jag att regeringen beslutar attkostnaderna skall belasta nionde huvudtitelns kommilléanslag. Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch bifaller hennes hemställan. Tilläggsdirektiv till organisationskommittén (1981:02) meduppdrag att utreda vissa frågor om mineralpolitisk verksorganisation Tf. chefen för industridepartementet, statsrådet . Med stöd av regeringens bemyndigande den 26 februari 1981tillkallade chefen för industridepartementet, statsrådet . enorganisationskommitté med uppdrag att utreda vissa frågor om mineralpolitiskverksorganisation. Kommittén, som har antagit namnet mineralverkskommittén,skall enligt sina direktiv (Dir. 1981:18) utreda bl. a. hur statensindustriverks uppgifter pä mineralområdet skall överföras till en nybildadförvaltningsmyndighet, som i övrigi skall bestå av delar av Sverigesgeologiska undersökning. skall ansvara för frågorrörande landels geologiska beskaffenhet och ärenden rörande bergsbruk. Detsistnämnda innebär att den nya myndigheten även blir chefsmyndighet förbergsstalen. skall utreda även hur ett eget kansli skall utformas. De nämnda uppgifterna innebärbl. a. alt utarbeta ett förslag lill fördelning av i huvudsak industriverketsmineralbyrås resurser mellan och den nyaförvaltningsmyndigheten. Kommitténs förslag skall lämnas med utgångspunkt i deriktlinjer som anges i prop. 1980/81:130 om industripolitikens inriktning m. m. 1skrivelse har anmält sina beslut med anledning av bl. a. nämnda proposition (prop. 1980/81:130, NU 1980/81:43 och 67, rskr 1980/81:349). Beträffande mineralpolitisk verksorganisation har riksda gen beslutat att skall inrättas dels en central myndighet förde uppgifter rörande landels geologiska beskaffenhet och bergsbruk som regeringen har föreslagit, dels ett organ för uppdragsverksamhet inom geoområdet i enlighet med vad regeringen har föreslagit. har vidare i anslutning härtill som sin mening gett regeringen till känna vad näringsulskoltet har anfört i sitt betänkande (NU 1980/81:43 s. 14) om sambandet mellan mineraipolitiken och industripolitiken. I sistnämnda hänseende har näringsutskottet uttalat följande: "Utskottet drarslutsatsen 198 att innebörden av förslaget äratt mineralbyrån kommer att utgå ur Mot denna bakgrund villutskottet understryka Skr. 1981/82:103 betydelsen av altorganisationsförändringen inle får till följd att sambandet Dir 1981:51mellan mineraipolitiken och industripolitiken inom den statliga verksorganisationen går förlorat. Den organisationskommitté som omnämns i propositionen-och som är tillsatt bör särskill överväga åtgärder i syfte altsäkerställa detta samband." Jag hemställer att regeringen utvidgar kommitténs uppdragtill att omfatta också de frågorom sambandet mellan mineralpolitiken ochindustripolitiken som har lagils upp i näringsutskottets nämnda, avriksdagen godkända uttalande. Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch bifaller hans hemställan. Översyn av vissa frågor rörande flygtrafikledningstjänstensorganisation m. m. Beslut vid regeringssammanträde . svarar för den civila luftfartensmarkorganisation, vilket bl. a. innebär alt verket driver och förvallarstatliga flygplatser för civil luftfart. har också till uppgiftall i fred svara för den civila och militära flygtrafikledningen.Luftfartsverket är ett affärsverk, vilket innebär alt verket skall läcka sinakostnader med intäkter från avnämarna av verkets tjänster dvs. i första handgenom avgifter som belastar flygbolagen. En omorganisation av luftfartsverkets centrala enhetergenomfördes . Är 1978 slogs den civila och militära flygtrafikledningensamman. trädde en ny lokal flygplatsorganisation i kraft som bl. a.innebar alt de regionala beslutsnivåerna slopades. Delar av omorganisationen flygplatsorganisalion är ännu inte avslutade. 1sammanhanget kan nämnas alt frågan om lämplig organisation för de svenskaflygplatserna har övervägts av lufttransportutredningen (SOU 1981:12). a. skett med utgångspunkt i alt för systemel gemensamma resurserorganiseras på lämpligt sätt. har under 1970-talel genomfört ettomfattande investeringsprogram. Nya flygplatser i och saml eltnytt ulrikesområde på har byggts. Vidare har verket anskaffat entekniskt avancerad flygtrafikledningsulrustning som successivt kommer att medgeen yttäckande flygkontroll. Som följdav den påfrestning på verkets ekonomi som det omfattande investeringsprogrammet har inneburit, har verket inte kunnat driva verksamheten i enlighet med sitt ekonomiska mål. har inte heller flygtrafiken utvecklats i den takt som man tidigare förväntade. Det har därför blivit nödvändigt för verket alt inrikta sig på att i första handtillvarata 199 1981/82:103 och utnyttja den kapacitet som finns ifråga om flygplatsanläggningar och Del II flygtrafikledningssystem. I sin ekonomiska planering förutsätter verket också en successiv minskning av personalvolymen . slöts ett centralt avtal mellan statensarbetsgivarverk och () och TCO-S om löner m. m. för1981 och 1982.1 avtalet har parterna bl. a. förklarat sig beredda att underfredsplikt fortsätta förhandlingarna rörande flygtrafikledningspersonalensanställningsvillkor (löner, arbetstid m. har vissa ofullkomligheter iflygtrafikledningens organisation kommit . Det gäller bl. a.trafikledningssystemets förmåga och kapacitet att t, ex. kunna klaratillfälliga trafiktoppar vid större frånvaro av personal än vadluftfartsverket, med hänsyn lill tillgänglig frånvarostatistik, haft anledningatt räkna med vid uppgörande av bemanningsplaner. Mol denna bakgrund föreslår jag att en särskild utredaretillkallas för att se över vissa frågor rörande flyglrafikledningsljänslensorganisation m. m., bl. a. bemanningssiluationen. Huvuduppgiften för utredaren bör vara alt utreda hurflygtrafiktjänsten kan tillgodose avnämarnas krav på en väl fungerandeflygtrafik. Utredaren bör utgå ifrån nuvarande organisatoriskastruktur för flygtrafikledningstjänsten och överväga den lämpliga fördelningenav flygtrafikledningspersonal mellan central och lokal nivå samt mellan olikalokala enheter. Vidare bör närmare prövas fördelningen av arbetsuppgifter på olikatjänster på de skilda lokala flygtrafikledningsorganen. En analys av angivetslag kan ske i form av en funktionsanalys, vilken senare kan ligga till grundför fortsatta överväganden inom luftfartsverket rörande olika tjänsteställensoch tjänsters arbetsinnehåll och karaktär. Vissa Ijänster är specialiserade. Utredaren böröverväga om detta är förenligt med ell rationellt utnyttjande av befintligaresurser bl. a. med hänsyn lill eventuella påfrestningar på personal ochorganisation. Utredaren bör vidare överväga om nuvarande utbildning avflygledare är lämplig med hänsyn till de krav som verksamheten ställer. Jag vill i sammanhanget uppmärksamma den s. k. flygtrafikledningskom-millénsarbete (Ds K 1971:2 och Ds K 1974:15) samt en rapport från ett expertmöte i lLO:sregi () kring problem förenade med flygledaryrket. Utredningsarbetet skall bedrivas skyndsamt. Resultatet avarbetet skall slutligt redovisas . Utredaren skallfortlöpande redovisa resultatet av sill arbete. Utredaren bör vid arbetets påbörjande samt vidare underarbetets gång informera berörda huvudorganisationer saml i förekommande fallannan berörd central arbetstagarorganisation med vilken staten har eller brukarha avtal om löner och andra anställningsvillkor samt bereda dem tillfälle attframföra synpunkter. Utredaren bör därutöver informera berörda arbetstagare omutredningsarbetet. Med hänvisning lill vad jag nu har anfört hemställer jagatt regeringen bemyndigar chefen för att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att se övervissa frågor rörande flyglrafikledningsljänslens organisation m, m, att besluta om sakkunniga, experter, sekreterare och annatbiträde ål 200 utredaren. Vidare hemsläller jag alt regeringen föreskriver allkostnaderna skall Skr. 1981/82:103 belasta sjätte huvudtitelns kommittéanslag. Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch bifaller hans hemställan. Vissa frågor om bilarbetstid Chefen för , statsrådet . I regeringens skrivelse 1980/81:79 tog min företrädare upp vissabilarbets-lidsfrågor och anförde då bl. Trots gällande bestämmelser är det inte ovanligt medöverträdelser. Inte sällan är överträdelserna av allvarlig art. Möjligheternatill en effektiv kontroll av att reglerna verkligen följs är därför av denstörsta betydelse. Tillsynen kan ordnas på olika sätt. 1 utlandet skerkontrollen till stor del på annat sätt än här. har isitt betänkande behandlat såväl hur kontrollen rent tekniskt kan utformas somvilken myndighet som bör ansvara för tillsynen. Utredningens förslag skiljersig avsevärt från den i landet f. n. gällande kontrollen. Hur tillsynen bör utformas hänger nära samman med fråganom vilken princip för beräkning av tiden - maximerad körtid eller maximeradtotal arbetstid - som skall tillämpas. Dessa frågor bör därför behandlas i ettsammanhang. Jag avser att ta initiativ till en översyn av reglerna ombilarbetstid såväl beträffande möjligheterna till en samordning av de svenskaoch de internationella arbetstidsreglerna som beträffande utformningen avtillsynen i . Vid riksdagsbehandlingen anförde trafikutskottet (TU1980/81:11) bl, a. . . enligt skrivelsen att tas till enöversyn av möjligheterna att samordna de svenska och internationellaarbetstidsreglerna. I det sammanhanget kommer också utformningen av tillsynen iSverige att ses över. Enligt föredraganden är det nämligen inte ovanligt medallvarliga överträdelser av gällande bestämmelser. Utskottet delar föredragandens uppfattning att det ärolämpligt att de särskilda arbetstidsbestämmelserna för fordonsförare bygger påtvå olika principer. För att en enhetlig lagstiftning skall kunna införas såsnart som möjligt förutsätter utskottet att den aviserade översynen kommer attgenomföras skyndsamt. Enligt min mening bör- bl. a. av tidsskäl - den aviseradeöversynen ske i den formen att en särskild utredare får i uppdrag att skyndsamtanalysera frågeställningarna och arbeta fram förslag till en lösning. Av uttalandena i skrivelsen och utskottsbetänkandet framgåratt det rör sig om två problem som emellertid hänger nära samman. Det ena problemet rör ' 201 Skr.1981/82:103 principen för arbetstidsberäkningen och det andraövervakningens organi- Del II sation. När det gäller principen för arbetstidsberäkning vill jagpeka på vad utskottet anförde om det olämpliga i att de särskildaarbetstidsbestämmelserna för fordonsförare bygger på två olika principer,nämligen den s. k. körtidsprincipen för inlernalionell trafik och den s. k.arbetstidsprincipen för nationell trafik. Väsentligare än denna principfråga äremellertid enligt min mening att reglerna får en sådan utformning att de kankontrolleras med rimliga resursinsatser. Utredarens arbete i den frågan bördärför inriktas på att ta fram ett förslag till reglering som i högre grad änden nuvarande nationella tar hänsyn till de faktiska möjligheterna attkontrollera efterlevnaden. Det är självfallet fördelaktigt om förslagetansluter lill de internationella regler som tillämpas. Det kan emellertid inteuteslutas att vissa skillnader kommer att få bestå mellan den nationella ochden gränsöverskridande trafiken. När del giiller övervakningens organisation anförde arbetarskyddsstvrel-seni sitt remissyttrande över betänkandet (SOU 1977:2) Bilarbetstid. Härtill kommer att det nuvarande systemet för tillsynenmedför en stark uppsplittring av de trafikövervakande funktionerna på fleramyndigheter. finns det sålunda tre myndigheter, som har rätt atthejda fordon på väg för kontroll, nämligen förutom yrkesinspektionen ävenpolisen och trafiksäkerhetsverket. Detta kan inte vara önskvärt. Även om ettlångtgående samarbete etableras mellan de olika myndigheterna måste dennasplittring också innebära elt dåligt resursutnyttjande och en risk fördubbelarbete. Systemet måste också för allmänheten framstå som komplicerat ochsvåröverskådligt. Enligt min mening bör övervakningen organiseras så altstörsta möjliga effektivitet nås. Starka skäl talar för att man genom enomorganisation kan göra rationaliseringsvinster. Utredaren skall beakta innehållet i direktiv 1980:20 tillsamtliga kommittéer och särskilda utredare angående finansiering av reformer.Vidare bör utredaren redovisa ett alternativ som innebär attövervakningsverksamheten bedrivs till lägre kostnad än . Utredaren bör fullgöra sitt uppdrag i kontakt med berörda arbetsmark-nadsparter. Utredaren bör i frågor rörande övervakningens organisationinformera berörda huvudorganisationer och i förekommande fall annan berördcentral arbetstagarorganisation med vilken staten har eller brukar ha avtal omlöner och andra anställningsvillkor saml bereda dem tillfälle att framförasynpunkter. Utredaren bör därutöver informera berörda arbetstagare omutredningens arbete. Arbetet bör vara avslutat före utgången av april månad1982. Med hänvisning till vad jag anfört hemsläller jag attregeringen bemyndigar chefen för att tillkalla en särskild utredare med uppdrag attöverväga vissa frågor om bilarbetstid. att besluta om sakkunniga, experter, sekreterare och annatbiträde åt utredaren. Vidare hemställer jag alt regeringen beslutar att kostnaderna för Skr. 1981/82:103 utredningen skall belasta sjätte huvudtitelns kommilléanslag. Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch bifaller hans hemställan. Förhandlingar inför en sjömanspensionering grundad påkollektivavtal Departementschefen, statsrådet . Med stöd av regeringens bemyndigande den 13 september 1979tillkallades en särskild utredare med uppdrag att undersöka förutsättningarnaför en sjömanspensionering grundad på kollektivavtal. Enligt vad jag inhämtat har utredaren i sak fullgjort dellämnade uppdraget. Vid kontakter som och har haft med mig har de uttalat att ett kollektivavtal - omett sådant kommer till stånd - lämpligen bör utformas i enlighet medutredningens hittillsvarande förslag. För att göra del möjligt för parterna attta ställning till ett eventuellt kollektivavtal behövs bl. a. besked om hur slordel av fondmedlen för sjömanspensioneringen som kan överföras till en ny privatpensionskassa. En lämplig ordning för del fortsatta arbetet att få tillstånd en kollektivavtalsreglerad sjömanspensionering är enligt min mening att en från ' utredningen fristående förhandlingsman tillkallas meduppdrag att för statens räkning förhandla med arbetsmarknadsparterna och - medförbehåll för regeringens godkännande - träffa en uppgörelse om villkoren fören övergång till en ordning som bygger på kollektivavtal. Utgångspunkten för förhandlingsmannens uppdrag är att eltkollektivavtal bör komma till stånd och att sjömanspensioneringen i statligregi bör avvecklas. I detta syfte har förhandlingsmannen att beakta attsäväl statens som rederiernas och nuvarande och blivande sjömanspensionärersintressen blir vederbörligen tillgodosedda i den uppgörelse som träffas. Jag kommer att begära att utredningen (K1979:06) om sjömanspensionering genom tilläggsdirektiv får i uppdrag att tjänasom expertorgan ål förhandlingsmannen. Denne skall således kunna anlitautredningen fördel biträde han behöver med bl. a. beräkningar av olika slag ochmed utformande av avtal. Förhandlingsarbetet bör bedrivas skyndsamt. Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jagatt regeringen bemyndigar chefen för atttillkalla en förhandlingsman med uppdrag att för statens räkning föra förhandlingar med och om villkoren för en kollektivavtalsreglerad sjömanspensionering. Skr.1981/82:103 att besluta om sakkunniga,experter, sekreterare och annat biträde åt Del II förhandlingsmannen. Vidare hemställer jag att regeringen föreskriver attkostnaderna skall belasta sjätte huvudtitelns kommittéanslag. Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch bifaller hans hemställan. Tilläggsdirektiv till utredningen (K 1979:06) omsjömanspensionering Departementschefen, statsrådet . Med slöd av regeringens bemyndigande den 13 september 1979tillkallades en särskild utredare med uppdrag alt undersöka förutsättningarnaför en sjömanspensionering grundad på kollektivavtal. Enligt vad jag inhämtat har utredaren i sak fullgjort detlämnade uppdraget. Vid kontakter som och har haft med mig har de uttalat att ett kollektivavtal - omett sådant kommer till stånd - lämpligen bör utformas i enlighet medutredningens hittillsvarande förslag. För att göra det möjligt för parterna attla ställning till ett eventuellt kollektivavtal behövs bl. a. besked om hur slordel av fondmedlen för sjömanspensioneringen som kan överföras till en ny privatpensionskassa. En lämplig ordning för det fortsatta arbetet att få tillstånd en kollektivavtalsreglerad sjömanspensionering är enligt min mening atten från utredningen fristående förhandlingsman tillkallas med uppdrag att förstatens räkning förhandla med arbetsmarknadsparterna och - med förbehåll förregeringens godkännande - träffa en uppgörelse om villkoren för en övergång ordning som bygger på kollektivavtal. Jag har fördenskull fått regeringensmedgivande att tillkalla en sådan förhandlingsman. som en förhandlingsman tillkallas börutredningen (K 1979:06) om sjömanspensionering finnas kvar för att tjäna somett expertorgan ål förhandlingsmannen. Utredaren och hans experter har underarbetets gång förvärvat en betydande kompetens på det komplicerade rättsområdesom sjömanspensioneringen utgör. Härigenom och med stöd av bl, a, den pensionsplansom har utarbetats utgör utredningens fortsatta verksamhet den nödvändigagarantin för att förhandlingsmannen utan dröjsmål skall kunna fullgöra sittuppdrag på bästa sätt. Utgångspunktenför förhandlingsmannen är att ett kollektivavtal bör komma tillslånd och alt sjömanspensioneringen i statlig regi bör Om ett kollektivavtal träffas och detta i högregrad påverkar den nuvarandeadministrationen av sjömanspensioneringen bör utredaren infor- 204 mera berörda huvudorganisationeroch i förekommande fall annan berörd centralarbetstagarorganisation med vilken staten har eller brukar ha avtal Skr.1981/82:103 om löner och andra anställningsvillkor samt bereda dem tillfälleatt framföra Dir 1981:55 synpunkter. Utredaren bör därutöver informeraberörda arbetstagare om utredningens arbete. Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jagatt regeringen utvidgar utredarens uppdrag i enlighet med vad jag har förordat. Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch bifaller hans hemställan, Tilläggsdirektiv till socialberedningen (S 1980:07) Beslut vid regeringssammanträde , Chefen för , statsrådet , anför. Soeialberedningen (S 1980:07) har enligt sina direktiv(Dir 1980:45) i uppdrag bl. a, att dels genomföra en översyn av bestämmelsernaom vård oberoende av samtycke inom socialtjänst- och sjukvårdslagstifiningen,dels följa och utvärdera den sociala vårdlagsliftning som beslutas medanledning av propositionen 1979/80:1 om . Socialberedningen överlämnade sitt förstadelbetänkande LVM - Lag om vård av missbrukare i vissa fall (SOU 1981:7),Beredningen överlämnade ell andra delbetänkande Vissa ändringar ilagen om beredande av sluten psykiatrisk vård i vissa fall (LSPV), DsS 1981:7. Beredningens förslag om LVM har, efter remissbehandlingoch lagrådsgranskning, legat till grund för den proposition med förslag tilllagom vård av missbrukare i vissa fall. m. m.. som jag tidigare denna dag harföreslagit regeringen att underställa prövning. Propositionensförslag ansluter i allt väsentligt till beredningens men skiljer sig från dettapå främst en punkt. Beredningen föreslog alt utredning om behovet av ochansökan om värd skulle göras av . I propositionen föreslås attdessa uppgifter liksom enligt nuvarande lagstiftning tills vidare skall ankommapå socialnämnden. Det framhålls emellertid i propositionen att dettaställningslagande får ses som en övergångslösning. Det sägs vidare bl. (prop.1981/82:8 s. 54): Jag vill erinra om att socialberedningen har lill uppgiftatt följa och utvärdera hela socialtjänstreformen. Beredningen har i sitt betänkande framhållit att den kommer att fästa särskild vikt vid alt följa upp tillämpningen av LVM. Jag avser alt begära regeringens bemyndigande att ge socialberedningen ett preciserat uppdrag i detta avseende. Beredningen bör redovisa sina överväganden i denna del . Den bör särskilt överväga möjligheten att anordna en funktion som allmänt ombud i sociala mäl vid länsstyrelserna. Som jag förut har påpekat erinrar beredningens 205 Skr.1981/82:103 förslag mycket om en sådan ordning. Ombudet skall således haen utredande Del II funktion och föra talan införlänsrätten. Även inom ramen för LSPV kan ett allmänt ombud tänkas få vissa uppgifter. En ombudsfunktionbehöver givetvis inte få till uppgift uteslutande att vara motpart till deenskilda utan kan också ges till uppgift att la till vara de enskildasintressen på vissa områden. Jag vill i detta sammanhang erinra om att en av socialberedningensviktigaste uppgifter är att göra en allmän översyn av LSPV. Mera utförligadirektiv har inle meddelats för denna översyn. Självklara huvudsyften är attåstadkomma bästa möjliga både rättssäkerhet och vård för patienterna. Utan altgå in närmare på dessa frågor vill jag uttala, att del enligt min mening skullevara av värde att ha tillgång lill socialberedningens överväganden om LSPVåtminstone i huvuddrag då man tar slutlig ställning till förfarande- och rältssäkerhetsfrågornaenligl LVM. 1 samband med det tilläggsuppdrag till beredningen, som jag harberört i det föregående, kommer jag därför att ta upp även frågan om en tidplanför översynen av LSPV, siktande lill att såvitt möjligt få i vart fall ettprincipförslag framlagt 1983. Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jagalt regeringen bemyndigar chefen för alt uppdra åtsocialberedningen att dels följa upp tillämpningen av den nya lagstiftning omvärd av missbrukare oberoende av samtycke som avses gälla från den 1 januari1982, dels särskilt överväga möjligheten att anordna en funktion som allmäntombud i sociala mål vid länsstyrelserna. Beredningen bör redovisa sinaöverväganden i dessa delar . Jag hemsläller vidare om regeringens bemyndigande attuppdra åt beredningen alt redovisa sina principiella överväganden i fråga om enallmän översyn av lagen (1966:293) om beredande av sluten psykiatrisk värd ivissa fall i sådan tid att de kan beredas med förfarande- ochrättssäkerhetsfrågorna enligt den nya lagstiftningen om vård av missbrukareoberoende av samtycke. I fråga om eventuella kostnadskonsekvenser av de förslagsom läggs fram skall gälla de generella direktiv som utfärdals till samtligakommittéer och särskilda utredare angående finansiering av reformer (Dir1980:20), Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch bifaller hennes hemställan. Vissa frågor rörande jordbruksprisregleri Beslut vid regeringssaminanträde , Chefen för , statsrådet ,anför. beslöt om nu gällande riktlinjer för jordbrukspolitiken (prop. 1977/78:19, JoU 1977/78:10. rskr 1977/78:103). Utgångspunkten för 206 jordbrukspolitiken är att landetsnaturliga resurser för jordbruksproduktion skall utnyttjas och alt familjelantbruket skall vara dendominerande Skr. 1981/82:103 företagsformen.