prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — harnyligen fattat beslut med anledningav proposifionen (UbU 1981/82:7, rskr 1981/82:124). Bl.a. mot bakgrund av delbeslutade stimulansbidraget bedömer jag del som realistiskt all nu föreslå en höjd ambitionsnivå beträffandeyrkesinriktade, utbildningar i förhållande fill innevarande budgetår. Innan jag gårnärmare in pä dimensioneringen av gymnasieskolan och dess olikastudievägar, vill jag i korthet klarlägga innebörden av några termer sorn oftaförekommer i resonemangen om gymnasieskolans dimensionering. Omfattningen avgymnasieskolans stora ram, dvs. den del som omfattar direkt grundskolanknulna minst ettårigastudievägar samt gymnasial lärlingsutbildning,anges f. n. som antalet elevplatser inom intagnings- 1981/82:100 Bilaga 12 300 klasser i årskurs 1 (för lärlingsutbildningintagningsplalser). Del antal elevplatser i årskurs 1 som ochregeringen beslutar om är eft beräknat antal, utifrån vilket anvisar medelför bidrag lill driften avgymnasieskolor. Inom denna totalramoch inom de delramar som regeringen fastställer för skilda sektorer och studievägarfattar SÖ beslut om utläggning av elevplalser i varje kommun med gymnasieskola. Dessabeslut av SÖ baseras på framställningar från kommunerna. SÖ:s beslut om antalet utlagdaplatser speglar alltså vad kommunernas skolstyrelser bedömt vara möjligt all anordna avolika gymnasiala utbildningar. Det av och regeringen beräknade samt av SÖ utlagdaantalet elevplatser i intagningsklasserutgår från antalet hela eller halva klasser, dvs. klasser om 30, 16, 15 eller8 elever. Hur många av deullagda platserna som faktiskt tas i anspråk framgår av de s.k.höstrapporterna, dvs. av uppgifter om antalet elever på olika studievägar perden som varje är skickas in lill SÖ från skolorna. Alla av SÖ beviljade och ullagda klasserblir av olika skäl inte fyllda.Del uppkommer därför i praktiken en differens mellan antalet ullagda platser och antalet ianspråklagna platser.Det ökade intresset för gymnasieskolsludier har emellertid medfört altantalet ianspråklagna platser numeraalltmer närmar sig antalet utlagda platser. Den ledigakapaciteten i gymnasieskolan har aldrig varit så liten som detta läsår. Antaletlediga intagningsplalser inom stora ramen var 3 160(attjämföra med 124 151 ullagda platser). Den lediga kapaciteten vardärmed 2,. Detta innebär en minskning med jämfört med föregående läsår. Somjag har anfört i del föregående och ipropositionen (prop. 1981/ 82:25 s. 520 medförslag till tilläggsbudget I fill statsbudgeten för innevarande budgetär ärdel av stor vikt alt söka styra dimensioneringen av gymnasieskolans studievägardithän all ungdomarna erbjuds en utbildning som arbetsmarknaden och samhället iövrigt efterfrågar. De delar av gymnasieskolan som bör utökas är dels detvååriga yrkesinriktade linjerna och närliggande specialkursersammantagna, dels treårig naturvetenskaplig ochfyraårig teknisk linje. I likhet med SÖ anser jag alt även den relafivt yrkesinriktade treåriga ekonomiska linjen börkunna ges en stor omfattning. Övrigadelar av gymnasieskolan bör sammantaget minskas något. Föröverskådlighelens skull ger jag här en sammanställning över elevul-vecklingenfrån /79 i de delar av gymnasieskolan som jag här har talat om.I sammanställningen finns även dels SÖ:s förslag enligl alternativ 1 och 2,dels mina nu aktuella förslag avseende / 83. Prop.1981/82:100 Bilaga 12 1978- 1979- 09-15 09-15 SÖ:s anslagsframställning för /83 Mina förslag för budget- Treårig naturvetenskaplig och fyraårig teknisk linje Treårig humanistisk och samhälls- vetenskaplig linje samt tvååriga teoretiska linjer Tvååriga yrkesinriktade linjer och närliggande specialkurser Som framgår av mintidigare redovisning av SÖ:s anslagsframställning har SÖ enligtbudgetdirektiven framlagt tvä alternativ till hur inlagningskapacilelen börfördelas inom gymnasieskolans stora ram. Alternativ 1 bygger i stor utsträckning på befintligaresurser och i viss mån även på elevintressetför olika utbildningar. I alternativ 2 har SÖ framför allt tagit hänsyn lillarbetsmarknadens efterfrågan på arbetskraft med rent teoretisk utbildning. Jag ulgår vid min bedömning i förstahand från SÖ:s alternativ 1. Utom beträffandetvåårig musiklinje ansluter jag mig i huvudsak till SÖ:s dimensioneringsförslagi alternativ 1 i fråga om treårig humanistisk och samhällsvetenskapliglinje samt de tvååriga teoretiska linjerna. För all motverka förväntadesvårigheter pä arbetsmarknaden för elever från dessa linjer beräknarjag dockell anlal intagningsplalser som ligger något närmare det som SÖ angett i sillmer arbelsmarknadsinriklade aUernativ. Jag är inte beredd all nu stödja SÖ:s förslagom en utökning av musikUnjen lill all omfatta 400 intagningsplalser. Enligl min mening råderfortfarande oklarhet om bl.a. elevernas möjligheter lill fortsatt utbildningeller yrkesverksamhet direkt eftergenomgången musiklinje. Beslut om utökad omfattning av linjen börföregås av en särskild kartläggning som bl.a. bör avse berörda elevers verksamhet efter utbildningen. Jag avser all senareföreslå regeringen att ge SÖ i uppdrag all kartlägga dessa förhållanden.Musiklinjen bör alltså /83 omfatta oförändrat 270intagningsplalser. I likhet med SÖanser jag del motiverat all treårig ekonomisk linje fortfarande ges omfattning. Jag föreslår all den /83 får omfatta högst 9470 intagningsplalser. 1981/82:100 Bilaga 12 302 Beträffandeomfattningen av treårig naturvetenskaplig linje och fyraårig teknisk linje ansluter jag mig helt tillSÖ:s förslag. SÖ föreslår all detvååriga yrkesinriktade linjerna och dem närliggande specialkurser skallomfatta 68 IOO intagningsplalser (+350) /83. Motbakgrund av de satsningar somjag tänker föreslå i form av bl.a.stimulansbidrag och ökade bidrag lill utrustning föreslår jag en utökning med 1 240 platser lill 69340intagningsplalser. Försöksverksamhetenmed gymnasial lärlingsutbildning påbörjades /81 och avses pågåinfill utgången av . I avvaktan på ytterligare erfarenheter beträffandeefterfrågan och behov av ifrågavarandeutbildning beräknar jag liksom SÖ antalet elevplalser (intagningsplalser) lilloförändrat 3000 för /83. Vidare föreslår jaginom stora ramen ytterligare 3 800 platser. Dessa platser bör liksominnevarande budgetår avse yrkesinriktade linjer och specialkurser samlgymnasial läriingsutbildning. Totalt föreslår jag sålunda all gymnasieskolansstora ram /83 skall omfatta 132 340 intagningsplalser. Jag harför /83 beräknat medel från den utgångspunkten. Jag vill hänvisa lillvad jag vid anmälan av vissa gemensamma frågor inom skolväsendel har anfört om relationernamellan stora och lillaramen. I stora rameninkluderar jag, i likhet med beräkningar för innevarande budgetår,elevplalser i intagningsklasser vid riksinternalskolorna och iFilipstad. Dessa elevplalser bör alltså räknas av, när landets kommunertilldelas elevplalser för sina gymnasieskolor. Medel lill riksinternatskolorna ochBergsskolan i beräknar jag under anslagen Bidrag lill driftenav riksinlernalskolor och Bidrag lill i . Gymnasieskolans lilla ram omfattar specialkurser som är kortare än ell läsår eller fordrar tidigare gymnasialutbildning eller viss ålder för tillträde.Lilla ramen omfattar innevarande budgetår 32830 årselevplalser. SÖ föreslår enutökning med 1 200 platser. De utbildningsområden där utökningar har beräknats är främst tekniskaspecialkurser, kurser inom industrioch hantverk samt handels- och konlorskurser. I likhet med SÖ anser jag detmotiverat med elt ökat anlal elevplatser inom denna del av gymnasieskolan bl.a. för all möjliggöra ett minskal tryck påhögskolan från de stora årskullarna.Jag ansluter mig lill SÖ:s förslag att gymnasieskolans lilla ram budgetåret1982/83 skall omfatta 34030 årselevplalser (+1200). Av dessa 34030 platser bör1000 avse kurser för invandrarungdom. SÖ bör, om det visarsig nödvändigt, kunna göra viss omfördelning av elevplalser dels mellan studievägarinom varje ram, dels mellan ramarna. SÖ:s omfördelning av elevplatser böremellertid inte få medföra att antalet elevplalser på treårig ekonomisk, humanistisk ochsamhällsvetenskaplig linje samt på de tvååriga teoretiska linjerna sammanlagtöverstiger 35000. Prop.1981/82:100 Bilaga 12 303 Det är i nuvarande arbetsmarknadssituationytterst angelägel all detta anlal platser inte överskrids. Om det ändock visarsig nödvändigt bör det ankomma på regeringen all besluta därom. Jag vill redannu anmäla att eventuella framställningar om en ökning av denna ram kommer altprövas myckel restriktivt. I den månarbelsmarknadsskäl påkallar en ökning av det sammanlagda antalet elevplalserinom stora och lilla ramen bör, liksomhittills, regeringen ha rätt alt besluta härom. Regeringen har, somjagredan har berört, i propositionen (prop. 1981/82:25) medförslag lill tilläggsbudget I lill statsbudgeten för /82föreslagit ell särskill bidrag lill kommunerna för all stimulera anordnandet avutbildningar inom industri och hantverk i gymnasieskolan (prop. s. 51 ff.).Riksdagen har fatlat beslut med anledning av proposifionen (UbU1981/82:7, rskr 1981/82:124). Enligl min mening bör ell stimulansbidrag kunna utgå även /83. Bidraget bör avse ökningen av antalet ianspråklagnaelevplalser på de aktuella studievägarna i förhållande fill innevarandebudgetår. I övrigt bör samma regler gälla som för /82, vilketbl.a. innebär ell bidragsbelopp om . för varje ianspråklagentillkommande plats. Jag beräknar 6milj. för detta ändamål. Bidraget är inteavsett alt bli permanent ulan skall ses som ell stöd under en övergångsperiodför alt hjälpa kommunerna att anordna ytterligare elevplalser inom industri-och hant-verksseklorn. Inlroduktionsprogram förutbildning beräknades i föregående års budgetproposition lill 1 000årselevplalser för /82. Mol bakgrund av länsskolnämndernasredovisade behov av yllerligare platser för kommunerna har regeringen den 15oktober 1981 på framställning av SÖ beslutat om yllerligare 600 platser. Delinnebär all 16000 ungdomar innevarande läsår kan erbjudas dennafyra-veckorsinlroduklion. Med hänsyn tillarbetsmarknadssituationen beräknar jag även för /83 medel förintroduktionsprogrammen för utbildning motsvarande I 600 årselevplalser.Regeringen bör ha rätt alt besluta om platser utöver denna ram i den månarbetsmarknadsskäl så påkallar. Inlroduklionsprogrammen har, somjag harredovisat i del föregående, visat sig ge en god möjlighet all fånga upp eleversom inle har kunnat beredas plats i gymnasieskolan.Inlroduklionsprogrammen kan lätt anpassas lill elevernas olika behov avsärskild vägledning. Sådan kan t. ex. i vissa fall behövas för flickor, vilkaofta drabbas värst av de minskade möjligheterna att få arbete direkt eftergrundskolan eller all komma in på önskad studieväg i gymnasieskolan. Jag vill isammanhanget erinra om all regeringen har bemyndigat SÖ attanordna försöksverksamhet med inlroduktionsprogram enbart för flickor. Motbakgrund av vad jag har anfört anser jag aft det bör stä varjeskolstyrelse fritt att bedöma behovet av all organisera vissa inlroduktionsprogrammed en sådan särskild inriktning. Prop.1981/82:100 Bilaga 12 304 Beträffandeförsöksverksamheten med yrkesintroduklion om högst40 veckor vill jag anföra följande. För /81 och 1981/82 beräknades medel för 5000 årselevplalser.Enligt SÖ:s anslagsframställning pekar en preliminär sammanställning avantalet elever i yrkesintroduklion på alt beräkningen varit för låg /81. Under hela /81 deltog 9585 ungdomar under kortare eller langare lidi yrkesintroduklion. På SÖ:s förslagberäknar jag medel för 7000 årselevplalser för nästa budgetär. Elevplatser föryrkesintroduklion bör liksom få inrättas i mån av behov. Del finns vissaproblem beträffande yrkesintroduklion. I avvaktan på SÖ:s utvärdering avverksamheten, vilken skall redovisas för regeringen senast /82, ärjag emellertid inle nu beredd att gå närmare in på deförhållanden som på vissa håll i landet orsakat viss oro för fortsättningen avförsöksverksamheten. Jag följer uppmärksamt utvecklingen. Jag har bl.a.funnit alt stor vikt ligger vid hur skolan ser på sill ansvar för vad som händer på företag ochinsfitutioner. Betydelsen av ett lokallsamarbete mellan skolan och arbetsmarknadens organisationer är stor. Jag villerinra om del förslag lill förändring av yrkesinlroduklionen som regeringen har förelagt iproposifionen (prop. 1981/82:15) om studie- och yrkesorientering i grundskolaoch gymnasieskola m. m. I syfte all ännu starkare framhäva kommunernasuppföljningsansvar för de ungdomarsom befinner sig i yrkesintroduklion och för all underlätta för de ungdomar som så önskar att gå in i reguljärutbildning i främst specialkurserföresläs där att skolstyrelsens beslut om alt placera elev på en viss arbetsplatsprövas på nytt efter varje lioveckorsperiod. har anslufit sig liU delta förslag (UbU 1981/82:6,rskr 1981/82:115). Jag vill ocksåerinra om vad chefen för har anfört i proposifionen (prop. 1981/82:71) om nyanslällningsskyddslag m.m. Han hardär föreslagit regeringen all la initiativ till överläggningar mellan berördaparter om vissa problem som förekommer såväl inom yrkesinlroduklionen som i andra fall, där elever vistas påföretag inom ramen för skolans utbildning. Vad slufiigen avserden /81 påbörjade försöksverksamheten med gymnasial lärlingsutbildning villjag anföra följande. Grundutbildningenär som regel tvåårig. Färdigutbildning skall normalt omfatta elt utbildningsår och anordnas som påbyggnad lillgrundutbildningen. Del bör enligt minmening också vara möjligt alt om delta är lämpligt utforma en gemensam kursplan för grund- ochfärdigulbildningen. Möjligheten all prioritera grundutbildningenförändras inle. Föröversiktligheiens skull sammanfattar jag här mina förslag lill dimensionering av gymnasieskolan /83. Prop.1981/82:100 Bilaga 12 Två-, tre- och fyraåriga 56200 platser i å Summa stora och lilla ramen: 1600 (= 160001 Planeringsramar för elevplatser budgetåren 1983184 och1984185 Jag har i delföregående lagt fram förslag om gymnasieskolans dimensionering /83. Dessa förslag ulgår från hitfillsvarande syslem. Enligt riksdagensbeslut om den statliga skoladministrationen m. m. 1980/81:107,UbU 1980/81:38, rskr 1980/81:395) skall eft nyft syslem fördimensioneringen av gymnasieskolan tillämpas för liden fr. o. m. /84.Det nya systemet innebär bl. a. att ramarna skall täcka inle som bara del närmaste budgetåretulan ytteriigare två budgetår. För det andraoch det tredje budgetåret skall ramarna ha karaktären av planeringsramar som fastställs med slöd avriksdagens bemyndigande. Deltainnebär all planeringsramar nu skall fastställas för budgetåren 1983/ 84 och 1984/85. Beslut om dimensioneringsramar förresp. budgetär skall fattas avriksdagen med anledningen av förslag i kommande budgetpropositioner. Enliglriksdagsbeslutet skall i fortsättningen gymnasieskolans dimensionering anges i ettantal årselevplalser fördelade på sektorsramar. De sektorer som riksdagenhar beslutat om (prop. 1980/81:107 s. 33, UbU 1980/ 81:38 s. 10, rskr1980/81:395) är följande: 1. Humanistisk och samhällsvetenskaplig sektor(HS-seklor), 2. Vård-, social och konsumlionsteknisk sektor(VSoK-seklor), 3. Ekonomisk och merkantil sektor (EM-seklor), 4. Teknisk ochnaturvetenskaplig sektor (TN-sektor), 5. Teknisk och industriell sektor(Tl-sektor) samt 6. Jordbruks- och skogsbrukssektor (JST-sektor). I del föregående harjag redovisat del nuvarande sättet att ange gymnasieskolansdimensionering genom antalet platser i intagningsklasser i års-20 I98II82. Prop.1981/82:100 Bilaga 12 306 kurs 1 (intagningsplalser). I foitsällningen skall alltsådimensioneringen anges i årselevplalser. Summariskt kan man säga all en (1)inlagningsplats motsvarar, såvitt avser beräkningen av den totala lärarresursen m.m.för platsen, tvä årselevplalser pä tvåårig studieväg, tre årselevplalser på treårig studieväg ochfyra årselevplalser på fyraårig studieväg. Omvänt motsvarar en (1)årselevplats på studieväg som är kortare än ett läsår mer än en (I) inlagningsplats.Exempelvis motsvarar 16 årselevplalser på en enler-mins specialkurs en kapacitet av 32intagningsplalser. SÖ har i sinlånglidsbedömning lämnat dimensioneringsförslag för budgetåren1983/84-1984/85. Förslagen omfattar dels ell mera resursbelonal alternativ, dels ett meraarbetsmarknadsinriklal alternativ. Med hänvisninglill vad jag i del föregående haranfört i samband med mina förslag för nästkommandebudgetår ulgår jag även beträffande planeringsramarna i huvudsak från det mera resursbetonadeallernalivet. I likhet med SÖ anser jagdel möjligt aft - allteftersom den s. k. 16-årspuckelnavlar- åstadkomma bättre balans mellan teoretiskt inriktade och yrkesinriktadeutbildningar. Innan jag redovisarmina förslag om planeringsramar vill jag la upp frågan om användandet avsystemet med "stora ramen" och "lilla ramen". Innebörden av de båda termerna framgår av vad jag har anförti del föregående vid mittställningstagande till dimensioneringenav gymnasieskolan /83. Regeringen hartidigare uppdragit ål SÖ all övervåga huruvida gymnasieskolanslilla ram bör ingå i seklorsramarna. Något förslag från SÖ föreligger ännuinte. I rådande läge avser jag alt vid mitt ställningstagande till planeringsramarnaför budgetåren 1983/84-1984/85 utgå från systemet med stora och lilla ramen och behandla ramarnavar för sig. Jag vill dock härredovisa min tveksamhet lill lämpligheten av alt fortsättningsvis ha systemet med den storaoch lilla ramen. platser på studievägar som är direktgrundskolanknulna finns nämligen inle i denstora ramen. Lilla ramen rymmer inte bara högre specialkurser, vilka krävertidigare minst tvåårig gymnasial utbildning, utan även sådana direktgrundskolanknulna specialkurser som är kortare än ell år. Enligt min mening är del lämpligt att ha samtligautbildningar som rekryterar eleverdirekt från i samma "ram". Del kan också vara ändamålsenligtall ha en särskild dimensionering för högre specialkurser som rekryterar eleversom först gått igenom en annan gymnasial utbildning. Behovet av en sådan ordning får en särskild viktmol bakgrund av vad jag i fortsättningenkommer all anföra om dessa utbildningar. Likaså finns det skäl att ha en separat dimensionering för desärskilda kurser för invandrarungdom som f. n. ingår i den lilla ramen. Mina övervägandenbeträffande planeringsramar för budgetåren 1983/ 84-1984/85 har lell mig fram lill följande. Jagansluter mig i huvudsak lill SÖ:s förslag om planeringsramar för Prop.1981/82:100 Bilaga 12 307 utbildningar inom den nuvarande stora ramen /84. Jag har därvid gjort samma omfördelning till direktyrkesinriktade och mer arbelsmarknadsanpassade utbildningar som för budgetåret1982/83. För att underlätta enjämförelse med det nuvarande systemet anger jag även del beräknade antaletintagningsplalser inom resp. sektor exkl. de s.k. tilläggsplatserna. (20 100 intagningsplalser) Härutöver bör tillkommaell anlal ospecificerade platser avseende de direkt yrkesinriktade studievägarnai storleksordningen 10000 årselevplalser. Summan årselevplalser inom den storaramen /84 blir sålunda 312710 (antalet intagningsplalser sammaår ca 131 800). Antalet 16-åringar beräknas för lill 122260. Beträffande budgetåret1984/85 ansluter jag mig helt lill SÖ:s förslag. Den ökade inriktningen mol enmer arbelsmarknadsanpassad utbildning är densamma som för budgetåren 1982/83och 1983/84. Följande planeringsramar bör gälla. HS-sektorn 44 200årselevplalser (17600 intagningsplalser) (21500 " ) (21 100 " ) (21800 " ) (33900 " ) ( 2700 " ) Härutöver bör tillkommaell anlal ospecificerade platser avseende de direkt yrkesinriktadestudievägarna i storleksordningen 10000 årselevplalser. Summan årselevplalser inom den stora /85 blir sålunda 292610 (antalet intagningsplatser samma år123600). Antalet 16-åringar beräknas för lill 114634. Inom angivna sektors- ochlilläggsramar bör regeringen vid behov kunna göra vissa separatadimensioneringar för enstaka studievägar. Jag har inom Tl-seklornräknat in platser inom gymnasial lärlingsutbildning. Försöksperioden för dennalöper ut . Jag utgår dock ifrån all lärlingsutbildning kommerall finnas även efter försöksperiodens utgång. Regeringen bör begärariksdagens bemyndigande att fastställa planeringsramar för budgetåren 1983/84-1984/85 i enlighet med vad jag här har förordat. Jag vill erinra om vad jagnyss anförde om att beslut om slutgil- 1981/82:100 Bilaga 12 308 tiga dimensioneringsramar för resp. budgetår skall fattasav med anledning av förslag i kommande budgetpropositioner. Innan jag larställning fill planeringsramarna för den lilla ramen vill jag behandla vissa frågor omhögre specialkurser. Min företrädareaktualiserade i budgetpropositionen 1981 (prop. 1980/ 81: 100 bil. 12 s.233) bl.a. de problem som är förknippade med att erbjuda högskoleutbildning ål alla elever som befinnersig i gymnasieskolan och önskar gåvidare till högskolan. För altmöjliggöra för dessa elever att kommain på arbetsmarknaden fordrades, anförde hon, en omfördelning inom gymnasieskolan lill förmån för kortare yrkesinriktade högre specialkurser. Mot bakgrund avdelta uppdrog regeringen ål SÖ att med beaktande av vadsom hade anförts i propositionen och i utbildningsutskottetsbelänkande med anledning av propositionen (UbU 1980/81:30; se UbU 1980/81:22s. 19-20) utarbeta förslag till lim- och kursplaner för kortare yrkesinriktadehögre specialkurser. SÖ har genom skrivelse den 24 september 1981fullgjort sill uppdrag. SÖ anför i skrivelsen bl.a. alt deungdomar som i första hand bör komma i fråga som målgrupp för de nu aktuellaåtgärderna är de elever som lämnargymnasieskolans teoretiska linjer och då främst de treåriga humanistiska ochsamhällsvetenskapliga linjerna och den tvååriga sociala linjen. Gjorda undersökningar visar nämligen delsall en mycket stor del av dessa ungdomar bedriver fortsatta studierefter gymnasieskolan, dels alt de - i de fall de är yrkesverksamma efter skolan- i stor utsträckning ägnar sig ät enverksamhet som inle svarar mol utbildningsinriktningen. SÖ konstaterar alldel redan finns elt antal studievägar i gymnasieskolan som för dessa ungdomarär lämpliga alternativ till högskolestudier. De utbildningar som åsyftas är vissa högrespecialkurser inom områdena ekonomi, förvaltning, kontor och vård. SÖanser det fullt möjligt all tillfälligt öka ifrågavarande kursers kapacitet. Beträffande deltekniska området framhåller SÖ att den fyraåriga tekniska linjens fjärdeårskurs bör läs till vara som en möjlighet att avlasta högskolan. Som elt resultat avdet bedrivna arbetetmed att kontinueriigl beaktabehovet av yrkesinriktade högre specialkurser redovisar SÖ ett anlal förslag lill nya högre specialkurser. Deförslag som avser handels-ochkontorsområdel (ADB, Stafistik och utredningsmetodik, Information, presentation, publicitet och Serviceföretagetsekonomi) tar direkt sikte på denmålgrupp som uppdraget avsåg. Därutöver redovisar SÖ förslag till tvä andrapåbyggnadsutbildningar, en inom vårdområdet (Utbildning av tvåspråkig personalinom vårdområdet) och en inom del tekniska området (Tekniskkomplelleringskurs). Med hänvisning tillsina överväganden och förslag hemställer SÖ all den lilla ramen med ändring av vad SÖ har föreslagit i sinlånglidsbedömning 1981/82:100 Bilaga 12 309 för budgetåren 1983/84- 1984/85 fär omfatta 35130 årselevplalser /84 (+400 platser i förhållande tilllångtidsbedömningen) och 36330 /85 ( + 1 600platser iförhållande fill längtidsbedöm-ningen). För egen del vill jag anföra följande. Jag ser i de åtgärder somnu diskuteras två syften, vilka jag menar all del är viktigt alt hålla isär ochvilka bör uppmärksammas i del fortsalla arbetet med de i sammanhanget aktuellautbildningarna. Det gäller dels strävan efter "avlänkning" frånhögskolestudier för de ungdomar som i en högre specialkurs kan se eltalternativ till högskolestudier, dels strävan efter all minska arbetslöshetenför de ungdomar som efter gymnasieskolan primärt inle är intresserade avfortsatta studier. Detta innebär all dehögre specialkurser som erbjuds bör vara av en sådan längd och ha sådantinnehåll, att de är attraktiva som alternativ.