prop · G503113 · 1981-12-31 00:00:00 — De resurser som finns här kan rättutnyttjade ge sysselsättning, inkomster och välfärd åt länets invånare.Samfidigt kan göra stora insatser i de nationella ansträngningarnaför att öka industriproduktionen, och exporten och därmed bidra tiU att lösa debalansproblem som har . UniversUeteti har från styrelsen för leknisk utveckling erhållit medel för attgenomföra elt försök med ett program för tekniskt utvecklingsarbete. Det ärangeläget att den långsiktiga finaniseringen av denna verksamhet beslutas avregeringen. Länsstyrelsenhar anlitat för en studie av länels teknologiskanivå. Studien som finns redovisad i särskild publikation, innehåller en radåtgärdsförslag för att främja främst de små och medelstora industriföretagen.Flera av förslagen erfordrar för genomförandel medverkan av centrala organ.Som exempel kan nämnas förslag om industristipendier. Inomkommunikationsområdet finns en rad krav på centrala beslut bl a avseendeuppraslning av bandelarna - och -. JärnvägenBjärka - bör fiUföras riksnätet. Uppraslning av Kunsgsängen somlänsflygplats är nödvändig och bör komma tiU stånd. DecentraUseringav statlig verksamhet har givits stort utrymme i det regionalpolitiska arbeteti länet. Möjligheterna att förverkliga de uppsatta målen genom insatser på detregionala planet är med nuvarande regelsystem små. har ilänsprogrammet tagit ställning för en decentralisering av 200 statligatjänster i länet. Del är angelägel att regeringen lar ställning tilllänsstyrelsens förslag. Ettomfattande planeringsarbete har utförts för utveckling av länels 1981/82:113 Bilagedel 45 skärgård.Ett särkilt program för sysselsättning och service har upprättats. Ett programför utveckling av området för turism och rekreation kommer att antas hösten1981. Statliga resurser erfordras för att utveckla området enligtstatsmakternas intentioner. Södralänsdelen är en regionalpolitiskt prioriterad del av länet. Bland nödvändigaåtgärder i området är etablering av gymnasieundervisning i vardera kommunemaKinda, och . Detta erfordrar regeringens beslut. Sammanfattning av länsprogram 1980 för 1 Hittillsvarande och framtida utveckling ilänet Under1960-talet ökade länets folkmängd med i genomsnitt drygt 2000 personer per år.Denna mycket kraftiga folkökning berodde lill slor del på den betydandeinvandringen från utlandet. Omkring 1970 bröts trenden och den genomsnittligafolkökningen var ca 350 personer . Den svagarefolkökningen beror på minskade födelsetal, en minskad invandring från utlandetsamt en ökad utflyttning från över länsgränsen tUl och Mullsjö.Länets folkmängd uppgår till drygt 303 000 personer. Befolkningsutvecklingeni länets enskUda kommuner uppvisar sinsemellan stora olikheter. Folkmängden ikommuneraa i den sydvästra länsdelen har ökat kraftigt , även om 1970-lalel har inneburit en viss dämpning. IJönköping/Vaggerydsregionen har 1960-talets snabba folkökning följt av ensvagare utveckling . 1 kommunerna i den östra länsdelen varbefolkningsulveckUngen svag även under det expansiva 1960-talel, och har folkmängden minskat. De kommuner som svarat förfolkminskningen är , och . Enliglprognoserna kommer länets folkmängd att öka myckel obetydligt under 1980-lalel.Prognossiffran Ugger under 304000 personer. Liksom hillills varitfallet väntas folkmängden öka - om än i en ganska måttlig takt - i densydvästra länsdelen, medan prognosen för östra länsdelen pekar svagt nedåt. Delsom ger länets näringsstruktur dess speciella prägel är den starkaindustrialiseringen. av den förvärvsarbetande befolkningen 1975 inom tiUverkningsindustrin, vilket kan jämföras medrikssiffran . Betydelsefulla industribranscher är trävaruindustri (främst iöstra länsdelen), verkstadsindustri samt gummi- och plastindustri (i sydvästralänsdelen). Antalet industrisysselsatta var i stort sett oförändrat under1970-talets första hälft. Samfidigt skedde en sysselsättnings- Prop.1981/82:113 Bilagedel 46 minskninginom jord- och skogsbmk och byggnadsverksamhet. Antalet sysselsatta inom denoffenfiiga Ijänsleseklora har ökat myckel kraftigt under 1970-talet.Expansionen har främst ägt ram inom undervisning, hälso- och sjukvård ochsocialvård. GenomlokaUseringen av ett antal stafiiga verk tUl vid mitten av 1970-taletfick länet ett tillskott på ca 500 sysselsatta inom offentlig förvaltning. Länsstyrelsenbedömer att de nämnda trenderna kommer att sätta sin prägel pånäringsutvecklingen även fram fiU 1980. Vi kan m. a. o. förväntaoss en fortsalt expansion inom den offentliga tjänstesektorn och då främstinom hälso- och sjukvård och socialvård. Prognosenför antalet industrisysselsatta pekar totalt sell svagt nedåt.Framtidsutsikterna varierar dock från bransch tUl bransch. Man kan sålundaräkna med att efterfrågan på arbetskraft kommer att öka inom branscher somgummi- och plastindustri och metallvamindustri, medan sysselsättningenförväntas minska inom tekoindustrin och Irävaraindustrin. Den nedåtgående trendenför trävaraindustrin är specieUt bekymmersam eftersom denna bransch dominerarså starkt näringslivet i många kommuner i den östra länsdelen. Antaletpendlare över kommungräns fördubblades . Inpendlarnasantal ökade från ca 5300 till ca 10600. Del totala antalet utpendlare är någotmindre och 1975 hade länet en nettoinpendling på ca 1500 personer överlänsgränsen. Inpendlingfrån Skaraborgskommunerna till uppgick tiUdrygt 1 200 personer en konsekvens av den kraftiga flyttningen i motsattriktning. Pendlingsulbytet är också stort , ,och . Depågående flyttningsrörelserna i länet talar för att pendlingen har ökatbetydligt efter 1975 och att den kommer all göra så elt stycke in på1980-lalel. Yrkesverksamhetsgraderna(yv-graderna) i länet skiljer sig något från riksgenomsnittet. Sålunda liggermännens yv-grader över rikets nivå, medan motsatsen gäller för kvinnorna.Dessutom är det mera vanligt med deltidsarbete bland kvinnorna i länet än iriket tolalt. Högayv-gradsvärden noteras för kommunerna i sydvästra länsdelen, medan yv-gradernai den östra länsdelen generellt sett är lägre. Detta gäller för både män ochkvinnor. Denhittillsvarande utvecklingen liksom prognos för 1980-taletinnebär en sänkning av männens yv-grader i de högre åldersgmpperna och enbetydande höjning av kvinnornas yv-grader. 1981/82:113 Bilagedel 47 2 Mål och riktlinjer för utvecklingen i länet Ettcentralt mål för regionalpolitiken i länet är all åstadkomma en förbättradbalans mellan länets olika delar. I länsprogrammel framhåUs att den östraregionen har haft den svagaste utvecklingen i länet. Denna region omfattar kommunermed förhåUandevis stor andel sysselsatta inom jordbrak och skogsbruk och enindustrisektor med betydande inslag av träbearbetande industri. Detta medförproblem med t. ex. låg kvinnlig förvärvsgrad, konjunkturkänslighet, ochotillfredsstäUande valmöljligheler på arbetsmarknaden. betonar nuliksom tidigare det angelägna i att stimulera utveckhngen i länets östra delar. Arbeteoch sysselsättningsfrågor är en viktig del av regionalpolitiken. Desysselsättningspolifiska rikfiinjeraa i länsprogrammet går ul på undanröjandeav förvärvshinder, bl.a. genom åtgärder på bebyggelseplaneringens,trafikplaneringens och utbildningens områden. Rikfiinjer lämnas också föråtgärder speciellt avpassade för handikappade, invandrare, äldre och kvinnor. Pånäringspolitikens område går strävandena ul på att stimulera fill industriellexpansion - bl. a. genom offensiva insatser från utvecklingsfonden. En annanviktig fråga som behandlas i länsprogrammet är decentraliseringen inom denoffentliga sekiorn. Delövergripande målet för serviceförsörjningen är alt ge alla människor enfillfredsställande service i hemorten eller inom räckhåll från denna. Del finnsbrister i länets serviceutbud, l.ex. på utbildningens område, som måsteåtgärdas. I stor utsträckning är serviceförsörjningen en fråga omtillgänglighet. Länsprogrammet innehåller därför riktlinjer rörande bl. a.kollektivtrafikens utformning ur serviceförsörjningssynpunkl. Miljöfrågoraasbehandling i länsprogrammel syftar lill att garantera en långsiktig hushållningmed naturresurserna och förhindra miljöförstöring. Länsstyrelsenlämnar i länsprogrammel elt förslag lill planeringslal, en "länsram",på 304000-308000 invånare . Detta innebär en folkmängdsökning under1980-lalel på ca 3000 personer. För de enskilda kommunerna är utgångspunktenden, alt samfiiga kommuner skall behåUa åtminstone nuvarande folkmängd. Vissakommuner i länet, i första hand , och , har i länsstyrelsensprognos anlagils komma att få en minskad folkmängd . För dessakommuner ligger således folkmängdsmålet högre än den prognosfiseradefolkmängden. För övriga kommuner sammanfaller prognos och målsättning. 1981/82:113 Bilagedel 48 Länetsortsplan har varit oförändrad sedan sin tillkomst . Några krav på ändradklassificering av någon kommun har inte framförts. Ortsplanen har emeUertidblivit utsatt för en hel del kritik. Från kommunall håU har man ansett att denkan ha en konserverande effekt och hämma utvecklingen i de mindre kommunerna.Länsstyrelsen (styrelsens majoritet) anser att ortsplanen bör slopas ochkommunerna bör behandlas mera individueUt i det regionalpolitiska arbetet. Detfinns i länet ell antal kommuner som sinsemellan har ett stort utbyte avpendlande förvärvsarbetande. En sådan s. k. pendlingsregion är Jönköpingskommun samt och kommuner i . De lokalaarbetsmarknaderna inom //har kartlagts i ensärskild utredning, och förslag om samarbete mellan de tre kommunerna har lagtsfram. Förnärvarande pågår en karlläggning av de lokala arbetsmarknaderna iNässjö/. Avståndet mellan kommunernas centralorter är knappt tvåmU, och arbetskraftspendlingen mellan kommunerna är omfattande. Det fmns entydlig uppdelning mellan de båda kommunerna vad gäller förekomst avarbetstillfällen inom olika näringar och utbud av kvalificerad service. Denpågående karfläggningen av de lokala arbetsmarknaderna bör kunna ge underlagför samverkan mellan de båda kommunema. EnligtgäUande stödområdesindelning tillhör ingen av länets kommuner något stödområde.I länsprogrammel föreslås heller inle någon ändring på denna punkt, även omkommunerna i den östra länsdelen befinner sig i ett ogynnsamt konkurrenslägegentemot angränsande kommuner i andra län. Däremot anser allregionalpolitiskt stöd måste kunna komma i fråga även fortsättningsvis, omlänet drabbas av allvarliga förelagsnedläggningar. Vissaområden i länet har varit föremål för olika former av glesbygdsstöd. Det ärVisingsö saml ett område i södra delen av kommun. Glesbygdsstödet börenligl länsprogrammel successivt utökas lill att omfatta vissa andra delar avlänet, men del bör i första hand inriktas på de nämnda områdena. Del slöd somges lill kommersiell service i glesbygd bör kunna utgå till samtligaglesbygdsområden i länet. 3 Riktlinjer för olika samhällssektorer Arbeteoch sysselsättningsfrågor är en viktig del av regionalpolitiken. Deregionalpolitiskt motiverade insatserna inom sysselsättningsområdet 1981/82:113 Bilagedel 49 hari länsprogrammet betraktats från två utgångspunkter. Dels är det enhuvuduppgift att bidra till att undanröja de förvärvshinder som finns. Delsmåste planeringen inriktas på alt öka anlalel arbelsfillfällen i de regionerdär UtveckUngen bör stimuleras. Undanröjandetav förvärvshinder kräver insatser inom många olika områden. Det är exempelvisarbetsmarknadspolitikens uppgift att skapa balans på arbetsmarknaden genom allpå oUka sätt underlätta och medverka fill att en anpassning sker mellanindividernas efterfrågan på arbele och utbudet av arbelslillfällen. Ilänsprogrammel redovisas de speciella förvärvshinder som gäUer för olikagrupper på arbetsmarknaden, nämligen för ungdomar, kvinnor, handikappade ochäldre samt för invandrare. För all underlätta för dessa grapper att komma in påarbetsmarknaden föreslås åtgärder av olika slag och också mera aUmännariktlinjer för exempelvis länsarbetsnämndens verksamhet. Förungdomarna är det i första hand arbetsmarknadspoUliska insatser som kan komma ifråga. Enligt mening är del nödvändigt med personellaförstärkningar för de platsförmedlande uppgifter som är inriktade på ungdomar.Som ell mera varaktigt alternativ lill beredskapsarbeten måste, enligtlänsstyrelsen, fasla arbeten tillskapas för ungdomar. Kvinnorsförvärvshinder utgörs ofta av bristfälliga kommunikationer mellan bostad ocharbetsplats samt barnomsorgsproblem. Ett undanröjande av dessa hinder ställerkrav på en förbättrad samhällsservice, men också på en mera genomtänktplanering av lokaliseringen av bosläder och arbetsplatser. har ilänsprogrammel lagt stor vikt vid bebyggelseplaneringen och planeringen avlokala arbetsmarknader och den projektverksamhet som pågår i länet inom dessaområden syftar bl.a. liU att eliminera förvärvshinder för kvinnor. Föräldre och handikappade pekar främst på ökade aktiviteter inomanpassningsgrapperna och en uppslramning av främjandelagens tillämpning. Vidareföreslår all skyddad verksamhet ordnas i de två kommuner, Anebyoch , som ännu saknar sådan verksamhet. Förinvandrare gäller speciella förvärvshinder, bl.a. bristande språkkunskaper.Länsstyrelsen bedömer del som angelägel all invandrarnas situation i länetnärmare kartläggs och analyseras. Denregionalpolitiska planeringen måste, som tidigare nämnts, också inriktas på attöka anlalel arbelsfillfällen i de regioner där utvecklingen bör stimuleras. Beträffandeindustrisektorn erinrar om del arbele som bedrivs i denberedningsgrupp som finns i länet för de näringspolitiska frågorna. I gruppeningår representanter för , länsarbetsnämnden ochutvecklingsfonden. 1 länsprogrammel betonas viklen av all beredningsgrappensarbele fortsätter, dock med ökad tonvikt lagd vid direktkontakter med länetsstörre företag. 1981/82:113 Bilagedel 50 Länsstyrelsenger i länsprogrammel vissa riktUnjer för hur utvecklingsfondens arbete börbedrivas för att de allmänna regionalpolitiska målen skall kunna uppnås. Fondenbör sålunda inrikta sina åtgärder på all stimulera förelagsutvecklingen iöstra länsdelen. Delta bör ske genom offensiva insatser i utvecklingsbaraföretag. anser också att del från utvecklingsfondens sida krävssärskilda aktiviteter inom främst Irävaraindustrin. Denna branschmässigaprioritering är särskilt viktig ur regionalpolitisk synpunkt. Inomden offentliga sekiorn behandlas i länsprogrammet frågan om decentralisering avverksamheter. Länsmyndigheterna bör sålunda undersöka om det finnsfömtsältningar att successivt förändra verksamheternas organisation så att befogenheteroch resurser decentraliseras. överväger att göra en fördjupadstudie av decentraliseringsmöjligheterna inom ramen för länsstyrelsensprojektverksamhet. Beträffandesysselsättningen inom försvarsseklorn framhåller att meraväsentliga neddragningar av verksamheten vid förbanden i länet skuUe geanledning till direkt kompenserande åtgärder. Deolika former av service som uppmärksammat i länsprogrammet ärfrämst utbildning, trafik och övrig samhällelig service (sjukvård, barnomsorgm. Länsstyrelsenanser all ulbUdningen i länet måste anpassas bättre fiU den lokalaarbetsmarknadens efterfrågan på arbetskraft. För gymnasieskolans del kräverdetta att detaljplanering och beslut om utbildningen sker på lokal och regionalnivå. Vidare krävs kraftfulla satsningar på studie- och yrkesorientering (SYO)och samarbete mellan skolan och arbelsUvel (SSA-råden). En viktig uppgift förSSA-råden är all verka för all vissa angelägna utbildningslinjer, l.ex. verksladslekniskutbildning, lockar tillräckligt anlal sökare. Påvissa gymnasielinjer, t. ex. kontorslinjen, bör kapaciteten minskas tUl förmånför andra linjer, t. ex. vårdlinjen. Högskolansanpassning tUl näringsstmkturen i länet ställer krav på nya utbildningar, l.ex.vårdlärarutbildning, gjuleriteknisk utbildning, grundläggande rättsutbildningm. Vissa delar av högskoleutbUdningen skulle med fördel kunna lokaliseraslill andra orter i länet än . Sålunda bör en polymertekniskhögskoleutbildning inrättas i /, där plast- ochgummiindustrin är väl företrädd. Envikfig riktlinje på trafikens område är all kollektivtrafiken blir ett verkligtalternativ till det individuella resandet med bil. Vid sidan av renttrafiktekniska åtgärder som ökad turtäthet m.m. kan man genom en planmässigspridning av arbetstider och skoltider kapa de mest besvärliga trafiktopparnaoch därmed förbättra möjligheterna lill kollektiva arbetsresor. 1981/82:113 Bilagedel 51 Flygförbindelsernaspelar en viktig roll för länets utveckling. har vid fleratillfällen framfört krav på en förlängning av banan vid Axamo flygplats. Länsstyrelsenhar i länsprogram 1980 uppmärksammat olika former av samhällelig service, bl.a. sjukvård, äldreomsorg och barnomsorg. Det ökade antalet äldremotiverar kraftiga satsningar på såväl hemsjukvård som långtidssjukvård.Därmed skulle man kunna komma fill rätta med det olyckliga förhåUandel attlångtidssjuka pafienter upptar vårdplatser som är avsedda för akut sjuka. Intenfionerinom äldrevården har i ökad omfattning inriktats på den öppna vården, så att deäldre så långt möjligt kan bo kvar i sin hemmiljö. Detta har skett bl.a. genomhöjning av de kommunala bostadstilläggen. Vad gäller storleken på de kommunalabostadsfilläggen råder det dock stora skillnader kommunerna emeUan.Länsstyrelsen anser all dessa skillnader bör utjämnas. Utbyggnaden avbarnomsorgen i länet har inte skett i den takt som planerats. Det är angelägetatt kommunerna anstränger sig för att i så stor utsträckning som möjligt täckabarnomsorgsbehovel bl. a. mol bakgrand av att barnomsorgen är av avgörandebetydelse när det gäller kvinnornas möjligheter lill förvärvsarbete. Detär angeläget att största möjliga valfrihet skapas för föräldrarna vid valet avomsorgsform. Vidare bör kommunernas strävan vara alt bereda barnen plats inärheten av hemmet, exempelvis genom inbyggda daghem i lägenheter och småhus. Påmiljö- och naturvårdens område berörs en rad frågor i länsprogrammet, bl.a.följande: För alt motverkaförsurning av mark och bör man vidta åtgärder för att minskasvavelinnehållet i rökgaser från störte förbränningsanläggningar. Förenergiproduktion lämpliga torvmarker bör redovisas i de kommunala markanvändningsplanerna. Detär angeläget med bullerbegränsande åtgärder för större samlad bostadsbebyggelsei närheten av stora trafikleder. Skaderiskeraa vid olyckori samband med transport av miljöfarliga varor bör klarläggas, vareftertrafikreglerande åtgärder för att minska riskerna bör vidtas. 1981/82:113 Bilagedel 52 4 Synpunkter och förslag beträffande regionalpolitiska medel Ingenav länets kommuner ingår i det regionalpolitiska stödområdet. Med hänsyn tillden begränsade lid som förflutit sedan beslutade om den nyaslödområdesindelningen har inle heller funnit anledning att nuföra fram förslag på ändringar i denna. Del betyder sålunda alt den stimulansför sysselsättningsexpansion som del regionalpolitiska stödet innebär intekommer länet fill del. Länsstyrelsenvill emellertid betona all om del i någon av länels kommuner skerföretagsnedläggningar som avsevärt påverkar sysselsättnings-förhållandena, ävenregionalpolitiskt stöd måste kunna komma i fråga. Förordningen omregionalpolitiskt stöd ger ocksä sådana möjligheter. Stödetlill sysselsällningsfrämjande åtgärder i glesbygd är koncentrerat lUl tvåområden i länet, dels i och dels sex socknar i södradelen av kommun. Erfarenheterna av stödet är goda. På har dentidigare befolkningsminskningen förbytts lill en ökning, lill vilken sannoliktglesbygdsstödet medverkat. Även i stödområdet i Vefianda kommun har stödetutgjort en stimulans i strävandena att åstadkomma ökad sysselsällning. Somriktlinje för den fortsatta användningen av sysselsältningsslödet sägs ilänsprogrammel alt huvuddelen av slödel tills vidare bör avdelas för de tvåområden där slöd utgått. Ambitionen är all fullfölja denäringslivsplaner som upprättats för områdena. Utökningen av slödel lill nyaområden får göras successivt och föregås av en karlläggning av glesbygdsproblemen. Slödeltill kommersiell service i glesbygd bör enligl länsprogrammet inle avgränsasfill speciella regioner ulan kunna utgå i hela länels glesbygd. Utgångspunktenför bedömningen av stödbehovet är de kommunala varuförsörjningsplanerna. Länsplaneringenoch medel för dess genomförande Länsstyrelsenvill framhålla alt arbetet med länsplaneringen 1980 i länet har inneburit enaktiv medverkan från många olika parter, från kommuner, landsting, länsorganoch olika organisationer. Vidare kan konstaleras att remissbehandlingen haft enstörte bredd och rönt mera engagemang än kanske i någon tidigareplaneringsomgång. Länsstyrelsenvill gärna la fasla på vad som framförts från många remissinstanser nämligenall planeringssystemet för regionalpolifiken mås- 1981/82:113 Bilagedel 53 teutvecklas och reformeras. De förändringar som skett i länsplaneringssystemetunder senare år, bl.a. genom införandel av årliga länsrapporter med konkretaåtgärdsförslag liksom de ökade möjUgheterna för länet alt själva bestämmauppläggningen av länsplaneringen, ser som ett steg i rätt riktning.Mycket mera lorde dock kunna göras för att tillskapa ett planeringssystem sommotsvarar de krav som kan komma att ställas på regionalpolitiken under1980-talet. IMncipielltser på länsplaneringsverksamheten som en process som inte enbartomfattar upprättandet av länsprogram och länsrapporter utan också innefattardel kontinuerliga arbetet med konkreta åtgärder, projektverksamhet,sektorssamverkan m. m. Från denna utgångspunkt kan tfrågasätlas om nuvarandelänsplaneringsverksamhet är ändamålsenligt upplagd. Mol bakgmnd av vad sombl.a. framkommU i remissbehandlingen är olika förändringar ilänsplaneringsverksamheten tänkbara. Exempel på sådana förändringar är att defuUständiga planeringsomgångarna, motsvarande länsplanering 1980, tonas ner,medan huvudvikten fästs vid de mera konkreta årliga länsrapporteraa, vid denprojektverksamhet som påbörjats i anslutning tiU länsplaneringen samt vidsamverkansformer mellan och statliga länsorgan. Länsstyrelse;i delar den uppfattning som framförts av flera remissinstanser attlänsplaneringen bör kunna få en mera offensiv karaktär. Det skulleinnebära en regionalpolitik mera inriktad på all förebygga störte obalanser isamhället i stället för, att som ofta hittiUs varit fallet, tjäna som ettinslrament för att i efterhand söka komma tiU rätta med redan uppkomnaobalanser. För genomförandet av en sådan mera offensiv regionalpolitik tordedock erfordras andra resurser och styrinstrament än vad som står fiUlänsplaneringens förfogande. Genomriksdagsbeslut har fr. o. m. /80 ställts medel lilllänsstyrelsernas förfogande för åtgärder m. m. i anslutning liU länsplanering.Dessa medel har medfört all en omfattande projektverksam-hel påböljats i länenoch alt åtgärdsförslag i länsplaneringen på så sätt kunnat följas upp. Länsstyrelseni har för budgetåren 1979/80 och 1980/81 erhållit 500000 resp.700000 kronor för denna verksamhet. Utöver dessa projektmedel harindustridepartementet ställl lill förfogande föratt genomföra ett utvecklingsprojekt inom området regional näringspolifik. Detarbete som genomförts med sistnämnda medel har avrapporterats i form av endelrapport benämnd "Regional diagnos - att ta pulsen på näringslivet iJönköpings län". Förprojektverksamheten i övrigi gäller all endasi ell fåtal projekt, bl. a. ensågverksutredning för länet, hUlills har avslutats. Ett tiotal projekt pågåreller förbereds. Som exempel kan nämnas en undersökning av lokalaarbetsmarknader i , en pilotstudie rörande bebyggelsestruk- Prop.1981/82:113 Bilagedel 54 tureni kommun, en invandraratredning för länet och ell projekt omhögskolans framfida inriktning. Ytterligare förslag om för länet angelägnaprojekt finns. Länsstyrelsenhar för /82 begärt för åtgärder m. m. ianslutning fill länsplaneringen. EnaUmän utgångspunkt för de kommande årens projektverksamhet bör vara attprojekten är förankrade länsprogram. Detta innebär att ämnesområdenasysselsättningspolilik, näringspolifik och bebyggelsefrågor prioriteras ochatt insatserna främst inriktas på att förbättra utveck-lingsbefingelserna iöstra länsdelen.