prop · G503103 · 1981-12-31 00:00:00 — Å andra sidan täpper utgiftsskalten lill åtskilliga luckor som i dagmedger skattefri eller lågt beskattad förmögenhetsuppbyggnad. Den eliminerar iprincip också möjligheten all genom belåning konsumera värdestegringsvinsterulan alt skatteplikt uppkommer. En delvis närliggande fråga är hur utgiftsskalten kantänkas påverka de skattskyldigas beteende och vilka verkningar detta kan få församhällsekonomin. Detta är ett vittomfattande ämnesområde och någon säkerbedömning kan givelvis inle göras på rent teoretisk grund. Ämnets viktmotiverar ändå att kommittén söker diskutera de viktigaste faktorer som kanväntas spela in. Jag vill i korthet nämna elt par sådana. Utgiftsskattesystemet har elt inbyggt sparincitameni genomatt uppskov °5 Skr.1981/82:103 med beskattningen även inkomsl kan åtnjutas så länge den inlekonsumeras. Del II Men uppskovet innebär också att enlatent skatteskuld uppstår, som aktualiseras när sparandel upplöses. Detta kan t, ex. fålill följd att människor söker reducera sina övriga inkomster det år sparmedlenskall användas för konsumtion, dvs. man kan få en påverkan av arbetsutbudet.Möjligheten finns också att vissa skattskyldiga just för att undvika denlatenta skatteskulden kommer att föredra att placera sparmedel på ett sätt somvisserligen inte medför skalleavdrag, men i gengäld inle heller medför någonbeskattning vid försäljning. I det sammanhanget bör kommittén även undersökahur utgiftsskatlen kan väntas påverka vissa speciella problem i dagensskattesystem, t. ex. underskottsavdragen eller olika former av skattefusk ochskatteflykt. Utgiftsskatlen kan också väntas få en investeringsstyrandeverkan genom att de skattemässiga villkoren blir helt olika för avdragsgiUaresp. icke avdragsgilla utgifter. Den exakta gränsdragningen på denna punkt fårdärför stor betydelse och måste prövas mot bakgrunden av vad som kan varasamhällsekonomiskt önskvärt. En viktig aspekt är här huruvida hushållen kankomma att acceptera alltför låg avkastning eller alltför hög risk på vissaplaceringar, t. ex. i aktier, just därför alt de medför skalleavdrag. Ett annatkonkret exempel är investeringar i den egna bostaden, där del kan ifrågasättasom obegränsat stora utgifier bör vara avdragsgilla. En avdrags-rätt kan behövakompletteras med ändrade regler i andra hänseenden. Jag vill här framhålla allrent bostadspolitiska överväganden bör ligga utanför utredningsuppdraget.Kommittén bör dock pröva de tekniskt-adminislrativa möjUgheterna all görasådana begränsningar i avdragsrätten som efter bostadspolitiska övervägandenkan visa sig erforderliga. En annan fråga som måste behandlas ingående ärverkningarna i förhållande till utlandet. En eventuell ulgiflsskatl i Sverigemåste kunna fungera även i förhållande lill andra länders skattesystem därinkomstskatten fortfarande tillämpas. Med tanke på våra mycket livligaförbindelser med omvärlden är delta en mycket väsentlig sak. Jag vill här pekapå några problem som måste ges en nöjaktig lösning i detta sammanhang. Det måste finnas regler för de fall där någon avser attlämna . En skattskyldig kan ha sparat åtskilligt och alltså ha fåttbetydande skattelättnader här i landet. Eftersom en upplösning av dettasparande inte kommer att beskattas i ell land med inkomstskatt måste någon formav avskatlning ske i samband med utflyttningen. En uppgift för kommittén bliratt ange hur detta skall gå till. Del är därvid inle givet att en regel sompassar för sådana skallskyldiga som definitivt lämnar landet också är lämplig förde skattskyldiga som för en begränsad tid avser att tjänstgöra utomlands. Isammanhanget får man också la ställning lill hur en avskattningsregel verkarpå särskilda slag av tillgångar, t. ex. på en villafaslighel som en utflyttadbehåller i efter utflyttningen. Givelvis måste även del motsattafallet, där någon varaktigt eller för en begränsad lid flyttar till Sverigefrån utlandet, behandlas. Till utlandsfallen hör också sådana situationer där någonsom är bosalt här i landet har inkomster från ett annat land. liksom den omvända situationen. Hur en utgiftsskatt skall samordnas med andra länders skatteanspråk i de fall en inkomsl i princip skall beskattas såväl här som i utlandet är också något som måste lösas. Därvid bör bl. a. övervägas hur ell utgiftsskaltesyslem kan 6 inordnas i dedubbelbeskattningsavtal som har träffats med ett stort antal Jag nämnde att en utgiftsskatt på olika sätt skiljersig från gällande Dir 1981:14 inkomstbeskattning. Detta återverkar givetvis påde uppgifter som de skattskyldiga måste lämna som underlag för laxeringen. slor del är del visserligen fråga om uppgifter som skall lämnasi den allmänna självdeklarationen, men uppgiftsskyldigheten vidgas ändå på i principtvå sätt. För det första måste en del nya uppgifter lämnas t. ex, i fråga ombyggnadsarbeten på egnahem, något som i och för sig skulle medföra vissafördelar'från kontroUsynpunkt, För del andra får uppgifter som skalllämnas en helt annan vikt. Så är fallet med bl. a. banktillgodohavanden ochprivata fordringar. För den som har en förmögenhet under skatteplikisgrän-senkan det f, n, ofta framstå som oväsentligt om rätt behållning redovisas isjälvdeklarationen och någon kontroll av sådana uppgifters riktighet skerknappast i praktiken, I ett utgiftsskaltesyslem blir bilden en annan eftersomalla neltoförändringar kan få betydelse för skattens höjd. Det kan ocksånoteras all utgiftsskatt kan uppkomma även för den som har så småskattepliktiga inkomster alt ingen deklarationsplikt föreligger. För atten utgiftsskatt skall fungera tillfredsställande torde en utvidgning varanödvändig i fråga om de kontrolluppgifter som exempelvis kreditinrättningarskall avge till ledning för taxeringen. Kommittén bör belysa i vilkenomfattning en vidgad uppgiftsplikt behövs. Vidare bör övervägas vilka resursersom kan behövas för kontrollen, liksom huvuddragen av de administrativaförändringar som en övergång lill utgiftsskatt skulle medföra. annat område där dagens regler inte ulan vidare gåratt tillämpa på en utgiftsskatt avser uppbörden. En princip i vårtuppbördssyslem är att preliminär skatt som erläggs under ett inkomstår istörsta möjliga utsträckning skall överensstämma med den skatt som slutligenbestäms med ledning av den allmänna självdeklarationen. För det heltövervägande antalet skattskyldiga åstadkommes delta genomkällskatieavdrag på inkomsten. Det är angeläget att en liknande ordning kantillämpas i fråga om en utgiftsskatt. Stora kvarstående skatter är lill nackdelinte bara för de skattskyldiga, som kan komma i otakt när det gällerinbetalning av skatten, utan även för det allmänna med hänsyn lill risken attskatten inle går all driva in, 1 fråga om utgiftsskalten måste här de tillkommandeinkomstposter beaktas som kan bli aktuella för ett stort antal skattskyldiga:bankuttag, privatlån, försäljningslikvider för fastigheter och aktier, m, m.Mot denna bakgrund bör kommittén pröva hur uppbördssyslemet kan utformas så alteffekter av antytt slag undviks. En ytterligare frågeställning som behöver övervägas ärvissa transaktioner mellan närslående. Jag tänker då närmast på hur man skallbehandla överföringar mellan makar eller mellan föräldrar och barn, I dessafall är det särskilt två önskemål som måste tillgodoses. Reglerna fårnaturligtvis inle vara sådana alt man genom närslåendetransaktioner kan uppnåinte avsedda skattelättnader. Men viktigt är också att systemet inle verkar iden riktningen att fullt normala uppgörelser inom den berörda kretsenförsvåras. Jag avser här bl, a. förmögenhelsöverföringar i samband med enskilsmässa eller sådana fall där man vill lösa en generationsväxling i fråga omett familjeförelag. I detta sammanhang kommer även utgiftsskallens förhållandelill arvs- och gåvobeskaltningen in i bilden. har jag nämnt att kommitténs uppgift är allundersöka om en 87 1981/82:103 utgiftsskatt kan framstå som ettalternativ eller komplement lill vår Del II inkomstbeskattning. Frågan ominkomstskatten skall ersättas helt eller bara delvis är av slor praktisk betydelse. Iutgiftsskalterapporten är utgångspunkten närmast att den nya skatten skallvara progressiv och utgå vid sidan av en proportionell inkomstskatt. Skäl somtalar för bibehållande av en inle obetydlig inkomstskatt vid sidan av enutgiftsskatt är bl. a. att man därigenom modererar effekterna av den renodladeutgiftsskatleprincipen, t. ex. den fullständiga skaltefriheten för sparandel.Saken kan också vara av betydelse med hänsyn till den kommunala beskattningen.Å andra sidan är det en given nackdel med en ordning där man samtidigttillämpar två principiellt olika skatteformer. Såväl för de enskildamänniskorna som för skallemyndighelerna innebär delta komplikationer, I ettsådant läge är del därför angeläget att långtgående förenklingar genomförs iinkomstskatten. Enligt rapportens uppfattning bör också sådana vara möjliga. finner att en utgiftsskatt bör utgå vid sidan av inkomstskatten,blir del därför en viktig uppgift all mer konkret redovisa vilka förenklingarsom kan göras i fråga om inkomstbeskattningen. Också utgiftsskattens förhållande lill andra skalleformerbehöver belysas. Jag har redan nämnt vissa frågor där samspelet med arvs- ochgåvobeskaltningen kommer in. En annan sak som måste uppmärksammas är deproblem som vid denna beskattning kan vållas av alt vissa tillgångar blirbelastade med en latent utgiflsskatteskuld medan andra inle är del. Denna frågafår givetvis aktualitet även vid den årliga förmögenhetsbeskattningen. Utgiftsskallen är i princip tänkt för fysiska personer.För aktiebolag och andra proportionellt beskattade juridiska personer är denknappast aktuell. Kommittén bör därför pröva om det kan vålla särskilda problematt bibehålla en renodlad inkomstskall för juridiska personer somfysiska personer utgiflsbeskattas. 1 del sammanhanget får bl. a. övervägas omnågra neutralitelsproblem kan aktualiseras vid jämförelse mellan deskatteregler som kommer att gälla för personligt driven näringsverksamhet ochsådan som drivs i aktiebolagsform eller motsvarande. Hur övergången lill en utgiftsskatt skall genomföras är enav de mest avgörande frågorna. Även detta behandlades i den tidigare nämndarapporten och under remissförfarandet framkom också åtskilliga synpunkter pådelta problem. Det är nalurUgtvis i hög grad önskvärt med en övergång i sådanaformer att ell nytt syslem kan tillämpas fullt ut så snabbt som möjligt och alltså slipper övergångsbestämmelser som skall vara i kraft . Om de tidigare nämnda problemen kan ges en smidig lösning bör manockså kunna acceptera en viss schablonisering av övergångsreglerna, Å andrasidan måste det förutsättas att inga orimliga individuella effekter uppstår vidsjälva övergången. En annan sak är sedan att utgiftsskatlesyslemet förframtiden är tänkt att just motverka svagheter i skattesystemet som kanutnyttjas av vissa skattskyldiga. Jag har i det föregående i första hand tagit upp sådanaproblem som ansetts innebära de största svårigheterna med utgiftsskatten.Kommittén bör givetvis i sill arbete uppmärksamma även andra frågor söm väcktsunder remissbehandlingen, t. ex. behandlingen av vissa inkomster såsomlotteri-vinster eller lån som tas upp för att finansiera inköp av kapitalvaror. Avslutningsvisvill jag framhålla att kommitténs uppgift är alt skapa elt underlagför statsmakternas bedömning av utgiftsskalten som praktiskt 08 alternativ i en framtidaskattereform. Det betyder alt de tekniska lösningarna påproblematiska punkter måste utföras tillräckligt detaljerat för alt Skr.1981/82:103 förslagen konkret skall kunna bedömas. En utvärdering i dessaavseenden Dir 1981:15 torde underlättas om en viss redovisning därav sker iform av lagtext. Elt utkast till lagsiiftning i fråga om utgiflsskaltenscentrala delar samt beträffande en del speciella frågor kan t. ex. varamotiverad. Fördelningsmässiga och andra samhällsekonomiska effekter måsteockså belysas så långt det är möjligt. Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jagatt regeringen bemyndigar chefen för budgetdepartementet att tillkalla en kommitté med högst 7 ledamöter meduppdrag all belysa konsekvenserna av att införa en utgiftsskatt som alternativeller komplement lill inkomstskatten, alt utse en av ledamöterna att vara ordförande, att besluta om sakkunniga, experter, sekreterare och annatbiträde åt kommittén. Vidare hemställer jag att regeringen föreskriver attkostnaderna skall belasta åttonde huvudtitelns kommilléanslag. Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch bifaller hans hemställan. Utredning om informationsberedskapen vid krig ochkrigsfara m. m. Beslut vid regeringssammanträde . Departementschefen, statsrådet anför. Vid min anmälan av frågor om psykologiskt försvar tillprop. 1976/77:74 om inriktningen av säkerhetspolitiken och totalförsvaretsfortsatta utveckling uttalade jag bl. a. följande (bil. 1. s. 337 ff). Genom psykologiskt försvar skall vår försvarsvilja ochmotståndskraft mot främmande propaganda vid krigsfara och krig byggas upp ochvidmakthållas. Jagfinner det angeläget understryka att i fred åstadkommes dettagenom den inneboende styrkan i vår demokrati med fri åsiktsbildning,yttrandefrihet och tryckfrihet i förening med fria ma.ssmedier. Det fordras ifred allsidig information om vår omvärld och vår säkerhetspolitik saml dessmål, medel och möjligheter. Enligl min mening bör en sådan information liksomhittills bedrivas av de politiska partierna, folkrörelserna, totalförsvarsmyndigheternam. fl, saml som en del av undervisningen i våra skolor, I det följande anslöt jag mig till elt uttalande av 1974års försvarsutredning, som underströk vikten av att sådana förberedelser ochåtgärder vidtas att informations- och upplysningsverksamheten snabbt kanfungera i krissituationer och krig, I sammanhanget betonade jag vikten av attövergången från freds- till krigsorganisationen kan göras utan attinformations- och upplysningsverksamheten förlorar i effekt. 1981/82:103 lämnade dessa uttalanden ulan erinran (FöU 1976/77:13, rskr Del II 1976/77:311), Vad jag då uttalade äger fortfarandegiltighet. genom beslut om den operativakrigsplanläggningen inom totalförsvarets civila delar lämnat anvisningar i dessaavseenden för det Uppgifterna för del psykologiska försvaret kan enligt minmening indelas i två huvudgrupper, nämligen dels att bevara och stärkaförsvarsviljan och motslåndsandan, dels att skapa förutsättningar för enallsidig och korrekt informationsförmedling i kris- och krigssituationer. Densenare uppgiften kan ses som ett mål i sig som den allsidiga ochkorrekta informationsförmedlingen är det viktigaste medlet för all bevara ochstärka försvarsviljan. Den avsedda verksamheten planläggs ochförbereds av försvar (instruktion 1980:601),För all lösa uppgifterna träder statens upplysningscenlral (UC) i verksamhet omberedskapslarm ges eller om regeringen annars bestämmer det, UC har därmed intenågon fortlöpande verksamhet i fred, ulan är ett kris- och krigsorgan, I UCingår en nyhetsavdelning, en informationsavdelning och en utlandsavdelning samlett sekretariat och ett fast presskvarter. Till UC knyts vidare ettinformationsråd som rådgivande organ och ell pressråd för all främjaupplysningscenlralens förbindelser med pressen. UC skall enligt sin instruktion (1967:602) underregeringen leda rikets psykologiska försvar och har till huvudsaklig uppgiftatt bevara och stärka befolkningens försvarsvilja och motslåndsanda. Detåligger vidare UC särskilt att leda, samordna och bedriva sådanupplysningsverksamhet som är av betydelse för försvarsviljan och motståndsandaninom landet och för främjandet av svenska intressen hos svensk opinion. Genomnyhelsmedde-landen och på andra sätt skall UC i samarbete med massmediernaockså verka för alt allmänheten - utan andra begränsningar än som följer avhänsynen till rikets säkerhet och enskild person - får sanna och fylligaupplysningar om totalförsvaret och andra förhållanden av särskild vikt irådande läge. Till de särskilda åliggandena hör även att genom opinionsundersökningarm. m, följa folkstämningen i landet, att följa och analysera främmande propaganda,att motverka psykologisk krigföring mot del svenska folket samt all i samverkanmed militära organ planlägga och under krigstillstånd genomföra åtgärder föralt minska fiendens psykologiska motståndskraft. Till uppgifterna hör slutligenalt bistå myndigheter och organisationer samt massmedier med upplysningar, rådoch anvisningar i frågor som berör UC:s verksamhetsområde. Förarbetena för del psykologiska försvarets organisationoch verksamhet utgörs av belänkandet (SOU 1953:27) Psykologiskt försvar, somutarbetades av kommittén för utredning av det psykologiska försvaret samtriksdagens beslut (prop. 1954:162, SU 1954:144, rskr 1954:337) om detpsykologiska försvaret. Sedan grunden lades till vårt psykologiska försvar harstora förändringar inträffat i samhället. Förändringarna har betydelse för det psykologiska försvaret. a. har massmediernas utveckling medfört en kraftig ökning av informationsutbudet som samhällets insatser på utbildningsområ det har förbättrat medborgarnas möjligheter att ta del av och värdera information. Statsmaklernas och myndigheternas agerande granskas kritiskt 90 och ifrågasätts. En betydande koncentration har ägt rum. Även den grafiska tekniken har radikalt ändrats ochrationaliserats och blivit Dir 1981:15 mer sårbar genom datorisering.Etermedierna har genomgått en genomgripande förändring. Särskill TV:sutbyggnad och tillkomsten av lokalradion är därvid av betydelse.Mottagningsförhållandena har också avsevärt förbättrats över hela landet genomdistributionsnätets utbyggnad. försvar har strävatefter att anpassa verksamheten lill de förändrade förutsättningarna. UC harvarit föremål för översyn vid olika tillfällen. genomfördeberedskapsnämnden på uppdrag av regeringen en studie, som syftade till allklarlägga det psykologiska försvarels mål och uppgifter under krigsfara ochkrig. har beredskapsnämnden på uppdrag av regeringen genomfört enliknande studie. Vid båda dessa studier har det skett en översyn av UC, har UC varit föremål för översyn bl. a. vad avserutlandsavdelningens ställning och vissa frågor om chefens för UC ställning ikrig. Nämnden har lagt fram förslag lill en ny instruktion för UC. I belänkandel (SOU 1979:42) Vår säkerhetspolitik har 1978års försvarskommitlé (FK 78) bedömt att risken har ökat för överraskandeinledda anfall saml alt fredskriserna kan bli mera omfattande och långvariga änman bedömt tidigare. FK 78 understryker vikten av att sådana förberedelservidtas att informations- och upplysningsverksamheten snabbt kan fungera isituationer som innebär hot, påtryckningar, krig i vår närhet eller olikaformer av ekonomisk aggression mot vårt land. Kommittén betonar den storabetydelsen av all övergången från freds- lill krigsorganisation kan skesmidigt. De situationer som FK 78 har angivit ställer krav på att allatotalförsvarsgrenar snabbi kan höja beredskapen. Det psykologiska försvarettorde i sådan lägen vara viktigare än någonsin för all inte brist på snabb ochkorrekt information skall ge upphov till förvirring och tvivel blandallmänheten. Det är därvid väsentligt att regering och myndigheter harmöjligheter att tillgodose de krav på information som kan komma att ställas. Inom den offentliga sektorn har informationsfrågornakommit alt tillmätas en allt större betydelse. Sålunda finns istatsrådsberedningen en pressekreterare och i varje departement eninformation.ssekreterare. I finns en press- ochinformationsenhet och i utrikesrepresentationen pressråd och pressattachéer vidett stort antal utlandsmyndigheter, I krigsorganisationingår en informationsenhet i statsministerns kansli. Bl, a, hos de störremyndigheterna som har viktiga totalförsvarsfunktioner finns väl utbyggdainformationsenheter. Som centrala organ finns nu totalförsvaretsupplysningsnämnd (TUN) och (). Regeringenhar föreslagit (prop. 1980/81:100 bil. 11) all NSI skall upphöra och ersättasav en särskild delegation som skall samordna den samhällsinformation som ges avstaten, kommunerna och landstingen. Mot bakgrund av de stora förändringar som jag har pekat påi del föregående bör en särskild utredare tillkallas för alt se över frågan hurdet psykologiska försvaret bör ledas och verka. Därvid bör de förslag beaktassom försvarskommitlé har lämnat och som berör informationsfrågor samtde förslag som kommittén kommer att lämna beträffande del psykologiskaförsvarels långsikliga inriktning. Vid översynen bör uppgifter, organisation och arbetsformerpå olika 1981/82:103 nivåer inom det psykologiska försvaretgranskas. Därvid bör särskilt beaktas Del II vikten av alt kris- ochkrigsverksamhelen så myckel som möjligt knyter an till den verksamhet som bedrivs i fred. Därav följer att ettansvar för viss verksamhet bör följas av motsvarande ansvar i krig, omverksamheten då skall fortgå. Vidare bör eftersträvas enkla verksamhetsformeroch personal-snåla organ. Härigenom kan behovet av förläggning, uppbyggnad ochunderhåll av bl. a, sambandssystem och skydd begränsas. Delta är betydelsefulltnär knappa resurser skall fördelas mellan de viktigastetotalförsvars-funktionerna. Vissa erfarenheter rörande informationsverksamheten vidkrigsfara och i krig erhölls vid en tolalförsvarsövning . a, samt centrala och regionala myndigheter.Erfarenheter från denna och liknande övningar bör beaktas i utredningsarbetet. Som jag har angett i del föregående skall enligt nuvarandeplaner det psykologiska försvaret under beredskap och krig ledas av UC, Detinnebär att såväl uppgiften all stärka försvarsviljan som uppgiften att bedrivanyhetsförmedling har lagts på en och samma myndighel. Jag vill erinra om alldenna ordning har kritiserats. Del har bl. a. sagts all ett organ som har tilluppgift att bygga upp försvarsviljan inte kan bedriva en trovärdignyhetsförmedling. Mol denna bakgrund bör utredaren pröva hur ansvaret börfördelas vad gäller nyhetsförmedlingen och uppgiften att stärka försvarsviljan.I detta hänseende bör rapporten (SOU 1977:45) Information vid kriser ochregeringens beslut med anledning av denna kunna tjäna som underlag. I kriser och krig kommer beredskapsförfattningar attsättas i tillämpning och nya lagar och författningar kan komma all utfärdas.Information om sådana nya regler behöver spridas snabbi och i vissa fall riktaslill särskilt berörda grupper. Det bör undersökas om de ordinarie informationsvägarnakan kompletteras genom alt bl. a. utnyttja arbetsmarknadens parter för dennauppgift. Utredaren bör vidare studera om det går att förbättraformerna för samverkan inom de berörda områdena mellan statsledningen, decentrala, regionala och lokala myndigheterna, folkrörelserna och massmedierna. Utredaren bör samråda med utredningen (Fö 1980:90) omolika icke-mililära motståndsformer. Det är vidare angeläget alt utredarenunder sitt arbete håller nära kontakt med företrädare för massmedierna. I utredningsarbetet skall beaktas direktiven (1980:20)till samtliga kommittéer och särskilda utredare angående finansiering avreformer. Med hänvisning lill vad jag nu anfört hemställer jag attregeringen bemyndigar chefen för försvarsdepartementet alt tillkalla en särskild utredare med uppgift att se överinformationsberedskapen vid krig och krigsfara m. m., att besluta om sakkunniga, experter, sekreterare och annatarbetsbiträde åt utredaren. Vidare hemställer jag all regeringen föreskriver att kostnaderna skall belasta försvarsdepartementetskommilléanslag. Regeringen ansluter sig lill föredragandens övervägandenoch bifaller hans hemställan. 92 (Försvarsdepartementet) Direktivtill översyn av den statliga skoladministratio- Skr. 1981/82:103 nen Dir 1981:16 Regeringen lade i två propositionerfram förslag som rör den statliga skoladministrationen, dels propositionen1980/81: 97 om skolforskning och personalutveckling, dels propositionen1980/81: 107 om den statliga skoladministrationen m. m.