prop · G50329 · 1981-12-31 00:00:00 — medredogörelse för arbetet med markhushållning i ; Regeringenöverlämnar lill , enligt bifogade utdrag av regeringsprotokoll, enredogörelse för arbetet med markhushållning i . Kartong:S. 3 Tillkommer stycket: Länsstyrelserna slutfört. S.24 Tillkommer stycket: Flera planema sker. 1981/82:29 2 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,Åsling, Söder, , , , , , , Elmstedt,Tilländer, Ahrland, Skrivelsemed redogörelse för arbetet med markhushållning i Isill beslut med anledning av propositionen 1978/79:213 med redovisning avplaneringsskedet i den fysiska riksplaneringen gav lill känna allregeringen för borde redogöra för resultatet av den etapp i arbetetmed ett markhushållningsprogram för som skulle redovisas avlänsstyrelserna till regeringen i anslutning till redovisningen avlänsplanering 1980. Därvid anfördes all regeringen även borde redogöra för sinabedömningar av i vilken mån del då uppnådda resultatet kunde läggas till grundför även de statliga myndigheternas ställningstaganden för den närmastetioårsperioden. Det fortsatta arbetet skulle då enligt eventuelltkunna Ullgodose även berälUgade krav på en planering med sikte på konkretgenomförande av aktuella kommunala mål (CU 1979/80:6, rskr 87). Regeringen har den 17september 1981 beslutat om fortsall arbete med markhushållning i medanledning av den redovisning som länsstyrelserna i och Malmöhuslän lämnade regeringen . Som bilaga lill regeringens beslut harfogals en promemoria som har upprättats inom i samråd medövriga berörda departement. Regeringens beslut innehåller de resultat ochbedömningar som har begärt aft få la del av. Beslutet bör fogas lill regeringsprolokolleli delta ärende som bilaga. Jaghemställer alt regeringen till överlämnar sitt beslut om fortsattarbete med markhushållning i . Regeringenbeslutar i enlighet med föredragandens hemställan. F 640/81 (delvis) F 444/79 (delvis) i län 291 86 Fortsatt arbete med markhushållning i Regeringen har i beslut och den 7december 1978 uppdragit åt länsstyrelserna i och attupprätta ett markhushållningsprogram för och angett riktlinjer förarbetet. Enligt sist nämnda beslut skulle arbetet fullföljassnarast möjligt och redovisas till regeringen gemensamt av länsstyrelserna delsi samband med redovisningen av länsplanering 1980, dels under år 1982.1redovisningen skulle länsstyrelserna bl.a. utvärdera del då uppnåddaresultatet av kommunernas arbete med områdesplaner och bedöma hur de redovisadeanspråken på mark för lälortsutbyggnad tillgodoser kravet på markhushållning.Redovisningen skulle vara en etappredovisning. Länsstyrelserna skulle angeutgångspunkter för del fortsatta arbetet inför redovisningen . Länsstyrelserna har regeringenredovisat ett gemensamt förslag till markhushållningsprogram för Skåne.Länsstyrelserna har därvid hemställt bl. a. att regeringen skall besluta alluppdraget härigenom i huvudsak skall vara slutfört. Länsstyrelsernas förslag har remissbehandlats. Yttrandenhar avgetts av statens vägverk efter hörande av vägförvaltningarna iKristianstads och , , lanlbmksstyrelsen efterhörande av lantbmksnämnderna i och , skogsstyrelsenefterhörande av skogsvårdsslyrelserna i och , statensnaturvårdsverk, , statens planverk. Sydvästra , Kristianstadslänsavdelning av . och Svenska naturskyddsföreningenhar avstått från att yttra sig. FörbundetAktion Skåne-Miljö och i har kommit in medskrivelser, ti /82. 1981/82:29 4 Kommunerna och länsstyrelserna i har berettstillfälle att komma in med kompletterande synpunkter med anledning avremissyttrandena. Synpunkter har lämnats av de båda länsstyrelserna samt avHässleholms, Klippans, , , , , ,. , , , och kommuner. I en promemoria, som har upprättats inombostadsdepartementet i samråd med övriga berörda departement, redovisas ensammanfattning av länsstyrelsernas förslag lill markhushållningsprogram och ensammanställning av remissyttrandena. Vidare föreslås i promemorianutgångspunkter för det fortsatta planeringsarbetet i kommunerna i syfte atthushålla med markresurserna. Promemorian fogas som bilaga lill detta beslut. Regeringen finner att det program för markhushållning iSkåne som har redovisats av länsstyrelserna inte svarar mot de krav som harställts i regeringens tidigare beslut. De av statsmakterna uppställdariktlinjerna för hushållning med jordbruksmark har inte beaktats på etttillfredsställande sätt. Arbetet med markhushållning i bör därför drivasvidare i syfte alt yllerligare begränsa anspråken på jordbruksmark. De ipromemorian angivna utgångspunkterna bör utgöra grunden för arbetet. Regeringenvill därvid särskilt framhålla alt hushållningen med jordbruksmarken kräver attdet vidtas aktiva åtgärder i syfte alt åstadkomma ett tätare byggande och ettsådant effektivare utnyttjande av befintliga tätortsområden som kan genomförasmed hänsyn lill den lokala miljön. Enligt vad som föreslås i promemorian behövs del intenågon ny samlad redovisning från kommunerna av ett markhushållningsprogram förSkåne. Det fortsatta arbetet med markhushållningen bör i huvudsak kunna inordnasi kommunernas löpande planering och bedrivas i de former och med delsamrådsförfarande som normall tillämpas enligt byggnadslagstiftningen.Länsstyrelserna bör vid vissa återkommande tillfällen ställa samman ochutvärdera kommunernas arbete och därvid bedöma hur kravet på en godmarkhushållning har uppfyllts. Regeringen beslutar aft länsstyrelserna i Kristianstadsoch skall verka för alt arbetet med markhushållning i drivsvidare enligt de utgångspunkter som anges i den till delta beslut fogade promemorian. Länsstyrelserna skall lämna enredogörelse regeringen för hur arbetet har fortskridit. Länsstyrelsernaskall bedöma i vilken omfattning redogörelserna för de båda länen behöversamordnas. Skr.1981/82:29 5 Fortsatt arbete med markhushållning i Påregeringens uppdrag lämnade länsstyrelserna i KrisUanslads och idecember 1980 ett gemensamt förslag lill ell markhushållningsprogram förSkåne. Förslaget har remissbehandlats. Idenna promemoria, som har upprättats inom i samråd medövriga berörda departement, behandlas det arbete som har föregått förslaget ochsom har utförts av kommunerna och de båda länsstyrelserna. Ipromemorian beskrivs inledningsvis del arbete som har genomförts och de beslutsom har fattals av regeringen och under 1970-lalel angåendemarkhushållning i . Därefter lämnas en kort sammanfattning avlänsstyrelsernas förslag lill markhushållningsprogram. En sammanställning avremissinstansernas synpunkter på programmet redovisas. Avslutningsvis redovisasöverväganden saml förslag lill utgångspunkter för det fortsattaplaneringsarbetet i kommunerna i syfte all hushålla med markresurserna i . gemensamma redovisning som länsstyrelserna i KrisUanslads och länhar lämnat av arbetet med ell markhushållningsprogram för anhållerlänsstyrelserna om all regeringen beslutar följande; Uppdragetall utarbeta ett för samlat markhushållningsprogram skall i huvudsakanses vara slutfört. k. inlressezonerna för lälortsutbyggnad bör efter viss ytterligare kommunalbearbetning ligga lill grund för den fortsalla områdesplaneringen och därefterslutligt godkännas av länsstyrelserna. Kommunernasarbete med områdesplanerna skall slutföras senast . Länsstyrelsernabör få i uppdrag all informera regeringen om arbetet med all färdigställaområdesplanerna. Medanledning av länsstyrelsernas redovisning och framställning lämnas i dennapromemoria följande förslag. samlad redovisning från kommunerna av ett markhushållningsprogram för Skåneerfordras inte. Arbetet med all åstadkomma en god markhushållning i Skånebehöver emellertid drivas vidare av kommunerna och de statliga myndigheterna.Det fortsatta arbetet bör i huvudsak kunna inordnas i den kommunala och interkommunalaplaneringen och bedrivas löpande med återkommande översyner. Skr.1981/82:29 6 återkommandetidpunkter ställa samman och utvärdera arbetet. En första sådan utvärdering börgöras och redovisas lill regeringen enligt tidigare beslut, dvs. i slutet av år1982. Ingakrav bör i fortsättningen ställas på särskilda redovisningar från kommunerna avplaneringsarbetet i syfte att uppnå en god markhushållning. Arbetet börbedrivas i de planeringsformer och med det samrådsförfarande som normalltillämpas enligt byggnadslagstiftningen. Liksom förutsätts härvidviss interkommunal samordning ske. För att man skall kunna följa förändringarnai markanvändningen ulan kommunala redovisningar bör länsstyrelserna i dellöpande plan- och samrådsförfarandet systematiskt ställa samman informationhärom. Länsstyrelserna bör i sin redovisning redogöra för och jämföra ianspråktagandetav olika typer av mark och under 1970-lalel. Markanspråkenför lälortsutbyggnad under 1980-talel bedöms med hänsyn bl.a. utvecklingenav bostadsbyggandet bli mycket begränsade i förhållande lill vad kommunerna harredovisat. Markhushållningsskäl motiverar ändå alt kommunerna aktivt planerarför ett effektivare markutnyttjande. Länsstyrelserna bör vid plansamråd och fastställelseprövningav detaljplaner hävda krav på effektivt markutnylQande och verka för kommunalaåtgärder när del gäller alt förtäta bebyggelsen inom befintliga tätortsområden. Möjligheterna alt genomregionala överväganden uppnå bättre markhushållning bör prövas aktivt. Bl.a.bör förutsättningarna studeras för ell förbättrat samarbete inomkommunalförbunden och planeringskommil- teerna samt mellan dessa ochlänsstyrelserna. Länsstyrelserna bör 1982 redogöra förvilka åtgärder i detta avseende som har vidtagits och föreslå eventuellaytterligare åtgärder. Deav kommunerna redovisade s. k. intressezonerna bör enbart ses som översiktligaangivelser av vilken mark som under bestämda antaganden kan komma i fråga för lälortsutbyggnad.Regeringen bör således inte la ställning lill inlressezonerna. Ikommunernas fortsatta planering och för den översyn som bör ske av delar av nuredovisad planering bör i övrigt följande iakttas; Planeringenför bostadsbyggandet bör med hänsyn till markhushåll-ningskraven ske på ettsamordnat sätt mellan kommunernas bosladförsörj-ningsprogram och fysiskaplanering. Bevarandeintressenaoch tätortsbefolkningens behov av rekreationsområden bör ägnas ökaduppmärksamhet. Arbetetde närmaste åren bör inriktas på ställningstaganden lill tätorts-strukturen i vatjekommun samt på att upprätta och äjourhålla områdesplaner för expansivatätorter i en takt som anpassas till planeringsförutsättningarna i resp.kommun. Länsstyrelserna bör 1982 redogöra för hur långtplaneringsarbetet har kommit och härvid överväga om åtgärder behöver vidtas avstatsmakterna för att åstadkomma en god markhushållning. Skr.1981/82:29 7 Iregeringens beslut med anledning av programskedet i den fysiskariksplaneringen angavs för och bl.a. att kommunernai dessa län i samarbete borde utarbeta ett markhushållningsprogram. Närmareriktlinjer för ell sådant arbete gavs i regeringens beslut. Markhushållningsprogrammetskulle utarbetas skyndsamt och efter samråd med bl. a. berörda länsstyrelseroch lantbruksnämnder. Länsstyrelserna i de båda länen skulle i anslutning tillsina redovisningar av resultatet av planeringsskedet i den fysiskariksplaneringen lämna regeringen en gemensam redogörelse för arbetet med markhushållningsprogrammet.Regeringens ställningstagande i denna fråga redovisades i prop. 1975/76: 1.Riksdagen anslöt sig till regeringens bedömning (CU 1975/76:1, rskr1975/76:45). Länsstyrelsernalämnade en gemensam redovisning till regeringen av arbetet med allupprätta ett markhushållningsprogram för . I redovisningen betonades attdel dilUlls utförda arbetet inte motsvarade ett samlat markhushållningsprogramav del slag som åsyftades i regeringens beslut . Länsstyrelserna ansågatt arbetet borde fortsätta och lämnade förslag till hur del kunde bedrivas.Vissa frågor borde enligt länsstyrelserna utredas närmare i syfte all gekommunerna ett gemensamt underlag för det fortsalla planeringsarbetet.Särskilda medel för sådant utredningsarbete anvisades senare av regeringenefter framställning från länsstyrelserna. Regeringenlog ställning arbetet med markhushållningsprogrammet och lill resultatet iövrigt av planeringsskedet i beslut för de båda . Ibesluten konstaterade regeringen att det redovisade markhushållningsprogrammeti vissa avseenden inte uppfyllde de krav som hade ställts beslut ochatt arbetet därför borde drivas vidare. Bl.a. innehöll materialet inte deregionala bedömningar som hade förutsatts i beslutet. De av kommunernaredovisade anspråken på mark för lälortsutbyggnad för perioden 1990 stodvidare inte i överensstämmelse med gällande riktlinjer för hushållning medjordbruksmark. Markanspråken borde därför övervägas på nytt. Arbetetmed markhushållningsprogrammet borde enligt regeringen fullföljas snarastmöjligt och redovisas lill regeringen gemensamt av de båda länsstyrelserna delsi samband med redovisningen av länsplanering 1980, dels . Ibesluten gavs bl.a. följande utgångspunkter för det fortsattaplaneringsarbetet. Markhushållningsprogrammetsyftar till att ge ett för hela gemensamt underlag som gerförutsättningar för all kravet på långsiktig markhushållning skall kunnatillgodoses. I arbetet med att utforma ell 1981/82:29 8 sådant program skall kravet på att tillgodose jordbrukets,skogsbrukets och friluftslivets intressen vägas mot möjligheterna att tillgodosebostadsförsörjningsbehovet och önskemålet om goda lokala arbetsmarknader.Härvid bör självfallet även naturvårdens och kulturminnesvårdens intressenbeaktas. Med utgångspunkt i den pågående områdesplaneringeii förtätorterna i bör i den första etappen arbetet koncentreras lill allbedöma det markbehov som oundgängligen erfordras för tätorternas expansion framtill . Vidare bör i denna etapp de närmaste årens behov av mark församhällsbyggande klarläggas. Kommunerna och länsstyrelserna bör gemensamt laställning till för vilka orter områdesplaner i första hand bör upprättas.Ställningstagandena bör bygga på bedömningar om lämplig tät-ortsslmklur inomresp. Länsstyrelserna bör därvid föra överläggningar med berördakommuner och kommunalförbund om behovet av regionala överväganden omtätortsstrukturen. Vidare föreskrevs att länsstyrelserna i sin redovisning år1980 skulle utvärdera det då uppnådda resultatet av kommunernas arbete med områdesplaneroch bedöma hur de redovisade anspråken på mark för lälortsutbyggnadtillgodoser kravet på markhushållning. De redovisade markanspråken skullestämmas av mol de förslag lill planeringstal för kommunerna som motiveras frånregionalpolitiska utgångspunkter. Länsstyrelserna skulle dessutom angeutgångspunkter för del fortsatta arbetet fram lill redovisningen ochdärvid överväga om markanvändningskonflik-terna motiverar all hela eller delarav bör bli föremål för en samlad regionplanering. 1978/79:213 redovisades regeringensställningstaganden beträffande del fortsatta arbetet med ett markhushållningsprogramför . behandlade propositionen (CU 1979/80:6, rskr1979/80:87). Civilulskottel tog i sitt belänkande bl.a. upp frågan om lidsplanenför del fortsatta planeringsarbetet saml del eventuella behovet av en samladregionplanering för . Beträffande lägel i kommunernas planeringsarbete införetappredovisningen anförde utskottet bl. a. följande. Kommunerna anses, såvitt nu kan bedömas, vara på god vägatt precise ra anspråk som uttrycker en realistisk avvägning mellan av statsmakterna fasUagda bevarandeinlressen och önskemålen om samhällsutbyggnad. ------ Om dessa bedömningar bekräftas i de kommande kommunala ställ ningstagandena skulle sålunda goda förutsättningar föreligga för all i näs tan alla Skånekommuner genom förenklade områdesplaner kunna urskilja godtagbara markanspråk för lälortsutbyggnad i de mer expansiva orterna ------ fram lill .---- 1981/82:29 9 Vadgällde regeringens uttalanden om att länsstyrelserna borde överväga behovet aven samlad regionplanering för hela eller delar av var del enligtutskottets mening uppenbart all någon okänd form av statligregionplanering inte kan ha avsetts. Regeringsbeslutet i denna del uppfattadesav utskottet endast som en anvisning att bedöma frågor med anknytning tillkommunalförbundens planeringsområden, dvs. enligt utskottet rent planeringslekniskaöverväganden. Civilulskottel bedömdesammanfattningsvis att intresset alt lösa planeringsfrågorna i motiveraratt regeringen för redovisar resultatet av etappredovisningav arbetet med markhushållningsprogrammet. Därvid borde även regeringensbedömning redovisas av i vilken mån det då uppnådda resultatet kan läggas till gmndför de statliga myndigheternas ställningstaganden för perioden 1981-1990.Riksdagen gav regeringen lill känna vad ulskollet hade anfört i denna fråga. Länsstyrelserna har underår 1978 och 1979 utarbetat underiagsmalerial för den kommunala planeringen medavseende på markhushållning inom ramen för det s. k. , lillvilket regeringen har anvisat särskilda medel. Utredningsarbetet har redovisatsi rapporter som bl.a. behandlar konsekvenser för samhällsutvecklingen av olikaprinciper för lälortsutbyggnad samt möjligheter till markbesparandebyggnadssätt. SamUiga kommuner i Skånehar resp. länsstyrelse redovisat underlag för ett samlat markhushållningsprogram.Nordvästra () och Sydvästra ()har deltagit i arbetet genom alt utarbeta planeringsunderlag och samråda medmedlemskommunerna. SSK har vidare redovisat ell förslag lill regionplanför sydvästra i vilket markhus-hållningsfrågorna har behandlats särskilt.Förslaget har remissbehandlats med all berörda kommuner har utarbetatsill underlag för markhushållningsprogrammet för . Länsstyrelserna har ställtsamman och utvärderat de kommunala redovisningarna. Länsstyrelsernas arbetehar samordnats genom alt gemensamma grupper har bildats för ändamålet. Underarbetets gång har länsstyrelserna diskuterat markhushållningsfrågornamed kom-munema. Samråd har också skett med var och en av kommunerna i KrisUansladsoch . Lantbruksnämnderna och skogsvårdsslyrelserna hartillhandahållit ett omfattande underlagsmaterial. i Malmöhuslän har för vissa tätorter också redovisat s. k. intressegränser utanför vilkabyggande skulle medföra direkta konflikter med jordbrukels intressen. Länsstyrelsernahar vidare fört diskussioner om markhushållningsfrågorna med NSK och SSK,Nordöstra och Sydöstra samarbetskom-milléer samt . Berörda ämbetsverk m. fl. har hållits informerade omarbetet. Länsstyrelsernalämnade regeringen ett gemensamt 1981/82:29 10 förslaglill markhushållningsprogram för . En sammanfattning av förslaget lämnas iavsnitt 2 i denna promemoria. Förslaget har remissbehandlats. Remissyttrandenhar avgetls av statens vägverk efter hörande av vägförvaltningarna iKristianstads och , , lanlbmksstyrelsen efterhörande av lantbruksnämnderna i KrisUanslads och , skogsstyrelsenefter hörande av skogsvårdsslyrelserna i och ,, , statens planverk.Nordvästra . Sydvästra ,länsavdelning av , länsavdelningav . , naturvårdsförbundoch Förbundet . och har avstått från att yttrasig. FörbundetAktion Skåne-Miljö och i har kommit in medskrivelser. Kommunernaoch länsstyrelserna i har beretts tillfälle alt komma in medkompletterande synpunkter med anledning av remissinstansernas yttranden.Synpunkter har lämnats av de båda länsstyrelserna saml av ,, , , , , , ,, , , och kommuner. Ensammanställning av remissyttrandena redovisas i avsnitt 3 i denna promemoria. 2 Sammanfattning av länsstyrelsernas redovisning Länsstyrelsernai har i sin redovisning till regeringen ställt samman ochtagit ställning lill kommunernas bedömningar av hur de s.k. expansivatätorterna arealmässigt kan komma all utvecklas fram t. o. m. . Medexpansiv tätort avser länsstyrelserna en ort där utbyggnaden överstiger 50lägenheter eller motsvarande . Antaletexpansiva tätorter i 33 kommuner uppgår enligt länsstyrelserna till 140st. För var och en av dessa tätorter har i de kommunala redovisningarna angettsdels ett beräknat markbehov för utbyggnad fram t. o. m. , dels, påkartor, s. k. iniressezoner för tätorlernas utbyggnad. Inlressezonernainrymmer i vissa fall alternativa ulbyggnadsområden och reservområden och ärdärför till arealen störte än det beräknade markbehovel. Kartredovisningarnabygger huvudsakligen på sammanställningar av pågående arbete medområdesplaner. De markanspråk som redovisas bygger i flertalet kommuner på enbefolkning som överensstämmer med de preliminära befolkningstal somhar angetts i länsplane- Skr.1981/82:29 11 ringen.Vissa kommuner i har dock grundat sina bedömningar av markanspråkenpå en befolkning som är störte än dessa befolkningstal. Inlressezonernaomfattar i kommunernas redovisning en areal om ca (ha) medan detberäknade fakUska markbehovet för lälortsutbyggnad utgör ca8 100haellerca810ha/årframl.o.m.år 1990. Av delta markbehov berör ca 4400 ha jordbruksmark, ca 300 ha skogsmarkoch ca 1 300 ha övrig mark. Ca 2 100 ha eller ungefär en Qärdedel av detberäknade totala markbehovel ingår i fastställda detaljplaner. Länsstyrelsernaframhåller att resultatet av beräkningarna av markbehovet är beroende avgjorda anlaganden beträffande befolkningsökning, ulrymmesstandard,nybebyggelsens täthet, markanspråk för verksamheter saml erforderligagrönområden, Irafikytor m.m. Enligt länsstyrelsernas beräkningar erfordras ca 3200 ha av det beräknade totala markbehovel om 8 100 ha för alt tillgodose detbehov den väntade befolkningsökningen innebär medan den större delen - ca 4900ha - behövs för del ökade ulrymmesbehov både vad gäller bosläder och verksamhetersom kan förutsättas även vid oförändrad befolkning. Länsstyrelsernakonstaterar all kommunerna sinsemellan har redovisat mycket olika värden i sinaantaganden om ulrymmesstandard och bebyggelselälhet. På grundval av en analysav kommunernas redovisningar har länsstyrelserna gjort en egen teoretiskberäkning av kommunernas behov av mark. Beräkningen utgår bl. a. från attkommuner som har likartade förutsättningar när det gäller behovet av allhushålla med marken och som har ungefär samma storiek och regionala betydelsebör planera utifrån ungefär samma anlaganden om utrymmesstandard, bebyggelselälhetetc. Genomall i beräkningarna utgå från länsplaneringens befolkningstal i stället förkommunernas befolkningsallernaUv kan man enligt länsstyrelserna minskamarkbehovet med ca 700 ha, från ca 8 100 ha lill ca 7400 ha. Inlressezonernakan på motsvarande sätt minskas från ca 11 200 ha till ca 10000 ha. En ändringav utrymmesslandarden från 2,08 mmsenheler (re) per boende lill knappt 2re/boende skulle minska markbehovel med ca 1500 ha. En ökning av nybebyggelsenstäthet från 90 re/ha i genomsnitt för lill 100 re/ha skulle vidare minskamarkbehovet med ca 600 ha. Ytterligareexempel på att markbehovet kan förändras avsevärt genom ändrade antaganden om ulrymmesstandardosv. har getts i länsstyrelsernas redovisning. resultat av analysen är altlänsstyrelserna bedömer att ett markbehov om sammantaget ca 7 400 ha sannoliktär för stort och att det i verkligheten kan komma aft uppgå lill istorleksordningen 6000 ha. Länsstyrelserna stryker emellertid under all del härrör sig om ell räkneexempel och att de ingångsvärden som länsstyrelserna haranvänt i exemplet inte får uppfattas som ställningstaganden frånlänsstyrelsernas sida. Länsstyrelsernapekar i sin redovisning på all fömtsättningama för att överväga en regionalomfördelning av tätortslillväxlen i har ändrats t2 1981/82. 1981/82:29 12 genomden numera betydligt mei dämpade sysselsättnings- och befolkningsutvecklingeni västra . Bl.a. har neddragningarna inom varvsindustrin ochservicesektorn kraftigt inverkat på sysselsättningen i denna del av landskapet.Bl.a. med hänsyn härtill bedömer länsstyrelserna att någon mer betydandeomfördelning av befolkningstillväxten mellan västra och övriga delar avlandskapet i syfte att hushålla med jordbruksmarken inte är möjlig under1980-talet. Överväganden av detta slag kommer dock enligt länsstyrelsernafortlöpande att göras. a. i den fortsatta länsplaneringen och bör samtidigtkunna ske inom ramen för kommunalförbundens och samarbeiskommitléernas verksamhel. Kommunernasredovisning av planeringsarbetet har kommenterats av länsstyrelserna kommun förkommun.