prop · G503113 · 1981-12-31 00:00:00 — - Oljeberoendet måste minskas genom att vi sparar ochsatsar på inhemska energikällor. - Vid utvinning och drift av energislag i länet ärdet viktigt att risker för miljön i möjligaste mån elimineras. - Det är komplicerat och lar lång lid att förändraenergisystemen och anpassa samhäUsplaneringen lill en ny energisiluation. Enlångsiktig planering för energiförsörjningen är därför nödvändig. - Beredskapsålgärder för alt klara en akut brist påenergi måste planeras. 4 Synpunkter och förslag beträffande regionalpolitiska medel Lokaliseringsstödtill industri och induslriliknande verksamhet kan utgå i Fagersta- ochSalaregionernas kommuner enligt vad som gäller för stödområde 2. Sedan 1 juli1979 kan inom ganska snäva ramar - besluta om stöd tillindustrtföretag vid investeringar om högst . Jämför vidareavsnittet om stödområdesindelning under mbriken "Mål och riktlinjer förutvecklingen i länet". 1 juU 1979 gäller nya former för det statliga glesbygdsstödet.Länsstyrelsen har enligl del nya systemel ansvaret för samordningen avglesbygdsstödet och ska ange riktlinjer för stödets användning saml tillsammansmed lantbraksnämnden besluta i stödärenden. Ekonomiskt stöd kan lämnas tillförelag och kommuner som bedriver verksamhet i glesbygd, dvs. i sammanhängandeområden med gles bebyggelse där det är långt fill arbele och service. Prop.1981/82:113 Bilagedel 183 Länsstyrelsenhar beslutat om följande geografiska rikfiinjer för glesbygdsstödet. - När det gäller stöd tillsysselsättningsfrämjande åtgärder i glesbygd: # Stödkan utgå lill i första hand öarna i och med bofast befolkning. Om särskilda skäl föreligger kan stöd utgå till delar av nordvästra och nordöstra länet. - När det gäller stöd tiUkommersiell service i glesbygd: # Butikersom saluför dagligvaror och drivmedel i glesbygd är relativt jämnt spridda över länet. Här kan inte något speciellt område avgrän sas ulan stöd kan utgå i hela länets glesbygd. - När det gäller stöd lillsamhällelig service i glesbygd: # StödtiU olika typer av social service kan lämnas lill öarna i och och tiU de nordvästra och nordöstra länsdelaraa. har underdel del nya slödel fungerat märkt att ett stort behov avstödinsatser finns främst beträffande den kommersieUa servicen i glesbygd. Länsplaneringenoch medel för dess genomförande Enligtföratsättningarna har arbetet med Länsplaneringen 1980 koncentrerats pålångsiktiga frågeställningar och inriktningen av de åtgärder som måste vidtas.Många av de åtgärder, som föreslagits, måste vidareutvecklas och konkretiserasså att de kan läggas lill grand för beslut. Länsstyrelsernahar därför av fått resurser att genomföra eller vidareutvecklaåtgärder i anslutning fill länsplaneringen. För /80 uppgåranslaget till . har fått avdessa pengar. Länsstyrelsenhar fördelat medlen på följande projekt: - Fortsatt uppdrag till utvecklingsfonden att arbetamed produklsöknings-processen, tekniköverföring, marknadsstudier avseendeföreträdesvis mindre och medelstora företag. - Utredning angående möjligheterna alt inrätta enbyggnadshytla i Kar-mansbo. - Genomförande av hamnplanering. - Uppdrag tiU högskolan /allgenomföra en förberedande utredning angående möjlighelema alt startautbildningslinjer i småföretagarteknik. - Uppdrag tiU Basair att som konsult söka nya affärs-och industriverksamheter tiU Hässlö som ersättning för F l:s verksamhet. - Sysselsättningspolifiska arbetsgrappens verksamhet. Regeringen har föreslagitell oförändrat belopp för länsstyrelsernas åtgärdsuppföljning budgetåret1980/81. All ha tillgång lill speciella medel för åtgärdsuppföljning för attdärmed snabbt kunna få fram ell beslutsunderlag anser vara mycketvärdefullt. 1981/82:113 Bilagedel 184 5 Förslag till konkreta åtgärder riktade till den centrala.nivån - För att ge utvecklingsfonderna möjlighet att genomriskkapitaltiUskott medverka till att starta, stödja och rekonstruera mindreoch medelstora företag bör elt särskih investmentbolag bildas för varje län. - Statlig finansiell, medverkan för genomförande avnödvändiga investeringar om samarbete kommeritill stånd mellan och för stålproduktion. - SärskUtkommunalt skatteutjämningsbidrag fill vid (eventuell) nedläggning av hyttan. - DencivUa pUotutbUdhingen lokåliseraStillVästerås. - Ökad'-satsning på arbetsförmedlingsverksamhet. Dislriktsarbets- nämnder i varje region. - Kapacitetstalöt: för gymnasieskolan bör i höjasfrån nuvarande av antalet 16-åringar tUI . Framför aUtär det angeläget att bygga ut kapaciteten på de yrkesinriktadeutbildningsvägarna samt på tekniska och naturvetenskapliga tre- och fyraårigaulbildningsvägar. - Ökat samarbete skola-arbetsliv, bland annat genomökade resurser fill SSA-råden. - Geprimärkommuner och landsting en rimlig andel av det totala ekono miska utrymmet för att de ska klara sina uppgifter. - Finnanya finansieringssätt för kommuneraa som gör alt äkatlehöjriing- arna kan minimeras. - Åtgärderför att dämpa stegringen av byggnadskoslnaderna och en anpassning av belåningen för att minska överkostnaderna. - Fortsattoch'ökad satsning på förbättringar av den yltreboendemiljön i flerbostadshusområden. - Olikhelemai ekonomiskt avseende mellan bosläder med äganderätt, bostadsrätt resp. hyresrätt måste minskas. - Fortsattarbete forten konsekvent regional administrativ indelning an passad tUl dé fyra regionerna. - Energibesparandeåtgärder inom industrin bör sfimuleras. Statligt bi drag utgår med högst av godkänd kostnad. - Denkommunala energiplaneringen förbättras och intensifieras, inle minst mot;bakgrund\av det önskvärda i attifjärtvärmesystem planeras och byggs i flera orter i länet. Ytteriigareåtgärdsförslag återfinns under rabrikerna "Rikfiinjer för olikasamhällssektorer" och "Mål och riktlinjer för utvecklingen ilänet". Prop.1981/82:113 Bilagedel 185 Sammanfattning av länsprogram 1980 för 1 Hittillsvarande och framtida utveckling i länet Folkmängdeni ökade med drygl 8 000 personer och uppgickvid årtiondets utgång till närmare 286 000 invånare. Flyttningsvinsten underårtiondet som helhet uppgick lUl över 10000 personer, medanfödelseunderskottet utgjorde närmare 2-000 personer. Antalet förvärvsarbetandemed minst halvtidssysselsättning ökade från 105000 lill 113000 under1970-lalets fem första år. medförde en oförändrad ellermöjligen något ökad sysselsättning. Praktiskt itaget hela Ökningen isysselsättningen låg förmodligen på den offentliga sektorn.Industrisysselsättningen ökade visserligen första del, menminskade sannolikt nästan lika mycket, eller med 2000-2500 sysselsatta, underårtiondets senare del. Sirakturförändringarnainom grav- och stålindustrin medförde nedläggningar av gravoma i Vintjärn,Blötberget och Håksberg och stålverken i och . Landets trestörsta fillverkare av ihandelsstål sammanfördes i en koncern, , somutarbetade en strakturplan för att koncentrera tillverkningen. Planen innebarför läns del att denmälmbaserademetallurgin i Domnarvet lades nedför;att möjliggöra en höjning av produktiviteten och kapacitetsutnyttjandel ikvarvarande modernare anläggningar i och . Domnarvet utvecklasför närvarande i stället till centram för band- och plållillverkningen samlförädling av dessa'produkter. TiU'Domnarvet koncentreras.även-.denskrot-baserade metallurgin - inom vilken emellertid produktionen skars ner iböljan av 1981 och tiUverkningen av armeringsslål. Sirakturförändringarnainom grav- och stålindustrin återverkade indirekt på stora delar avverkstadsindustrin. Återverkningarna märktes först "inom de mindreföretagen, men nådde även de större verkstadsföretagen. Störst blevtillverkningarna för de industrier som baserat sin produktion på deunderhållskrävande gravorna. Skinnindustrini utsattes för hård importkonkurtens som förorsakade stora problem.Antalet anstäUda ,i .branschen halverades under i mitten av1970-talet. Straklur-och konjunkturproblemen skapade stora problem på arbetsmarknaden. En kraftigökning av förelagsulbildningen löste de mest akuta problemen 1977-78. Arbetslöshetenhar emeUertid förblivit på en 'hög nivå och var ungefär dubbeU så hög vidårtiondets utgång som vid dess början. Prop.1981/82:113 Bilagedel 186 Vadgäller 1980-talel räknar med fortsatt tillbakagång förindustrisysselsätlningen, om än inte lika snabb som under 1970-talel. Denogynnsamma bedömningen grundar sig på del förhållandel att jämförelsevis mångaanställda inom länets industri arbetar inom branscher som bedöms varatiUbakagående eller stagnerande. Efterfrågan på arbetskraft väntas minska mednärmare 4000 under 1980-lalel som helhet, varav ungefär hälften redan underårtiondets allra första år. Sedan gjorde denna bedömning harbeslut fattats inom , vilka innebär alt Grängebergsgravans överlevnad ärhotad. Sysselsättningeninom jord- och skogsbrak väntas inte minska Uka snabbt som . Förjordbrakels del förklaras den gynnsammare utvecklingen främst av en ändradjordbrakspolitik med ökat slöd fill bland annat jordbraket i glesbygd. Inomskogsbruket väntas sysselsättningen komma att hållas uppe bland annat avarbetsintensiv gallring under de allra närmaste åren. Tolaltväntas sysselsättningen i länet komma all öka från 123 000 sysselsatta år 1975lill 1983 och 1990. Merparten av de nya arbetstUlfällenaväntas liUkomma inom den offenfiiga sekiorn. Även inom denna kommer emellertidsysselsättningen att öka betydligt långsammare än under 1970-lalet. Ökadsysselsättning väntas medföra en växande folkmängd. Denna beräknas öka från285000 tiU 1983. Under återstående del av väntasfolkmängden vara i stort sell oförändrad. PendUngenökade i de flesta relationer. bedömer attpendlingen kommer all öka även i fortsättningen, om än i långsammare takt.Många kommuner i länet är starkt beroende av arbetsmarknaden i andra störtekommuner. Denkvinnliga yrkesverksamhetsgraden är fortfarande låg i många av länets kommuner.Länet hade den lägsta andelen sysselsatta kvinnor i landet.För män har förvärvsfrekvensen minskal generellt under 1970-lalet beroendebland annat på ökad förtidspensionering. bedömer att denkvinnliga yrkesverksamhelsgraden kommer att fortsätta att öka ,förutsatt att den offenfiiga sektorns tillväxt inte minskar alltför kraftigt.Vad gäller den manliga yrkesverksamhetsgraden kommer den sannolikt attfortsätta att minska något under 1980-talel. 2 Mål och riktlinjer för utvecklingen i länet Länsprogram1980 är inte upplagt på traditionellt vis med ulföriiga beskrivningar av denönskvärda utvecklingen inom olika områden. 1981/82:113 Bilagedel 187 bestårprogrammet i huvudsak av en redovisning av arbetet inom de olika projekt sompågår inom ramen för den kontinuerliga länsplaneringen. Denna uppläggningmotiveras av alt vi lever i en snabbt föränderlig värld. Det är inte särskiltmeningsfuUl all vid elt enskUt speciellt tillfälle peka ul vissa specificerademål vad gäller befolkningens tillgång till arbete och service m. m.Projektformen möjliggör ett konfinuerligt åtgärdsinriktal länsplaneringsarbele.Flexibiliteten blir också större. Detta är viktigt i tider av snabba och mångagånger svårfömtsedda struktureUa omdaningar. Den sammanfattande grundvalen förprojektarbetet är att så långt det är möjligt och på ett rättvist sätt,lUlförsäkra länets befolkning en god tillgång på arbete och service i brabalans med miljön. Enligtriksdagens beslut skaU målsättningen för länet och kommunerna anges i form avplaneringslal, befolkningsramar, för . Planeringsin-tervallet för länetår 1990 föreslås vara 285 300-302300 med ett medelvärde på 293 800 invånare.Summan av kommunernas planeringstal enligt bostadsförsörjningsprogrammen våren1980 var 301415. Planeringsintervalletsgenomsnitt i vaije kommun har lagts så att det inte i något fallunderstiger den faktiska folkmängden /80. Med hänsyn tillatt födelseunderskotl är all vänta under 1980-talel i de flesta kommunerinnebär en sådan målsättning en nettoinflyllning fill kommunerna. Jämförtmed prognosen för ligger planeringsinlervallet för , ,och högt. Befolkningsmålsätl-ningen speglar länsstyrelsensuppfattning all en nedgång enligl prognosen inle kan accepteras och alt av delskälet kraftiga insatser är nödvändiga i de kommunema. Planeringsintervalletsspännvidd varierar mellan 4 och 6 procenl av folkmängden i varje kommun. Detaren krympning jämfört med nu gällande ramar och därmed en anpassning tUl delriksdagen uttryckt, nämligen att snävare ramar ger mer vägledning församhällsplaneringen. Deregionalpolitiska insatserna måste så långt som möjligt styras fiU sådana orteri länet där särskUda sysselsättningsproblem råder. DecentraUsering bör varedet allmänna målet. Sannolikt kommer alt utvecklas i gynnsamriktning under 1980-lalel. Vid en fortsatt expansion i länets primära cenlrambör åtgärder genomföras för decentralisering av arbetstillfällen till andraorter i länet. Avestaoch löper genom industrins slmkluralveckling risk all försvagas somregionala centra för sysselsättning och service. Sysselsättningsskapandeåtgärder i dessa kommuner har därför högsta prioritet. Prop.1981/82:113 Bilagedel 188 Avlänets kommuncentra måste utvecklingsstimulerande åtgärder sär-skiltriktas molMalurig, , och . FöratomSalen, och bör och utgöra kommundelscentra.Staten bör stödja dessa orter så all elt tillfredsställan-ide serviceutbudsäkras. Enligtlänsstyrelsens bedömningar i prognosen kommer utvecklingen i pendlingommunernaGagnef, , , och att även i fortsättiungen bli god. Enförutsättning för detta är dock att pendlingen till arbetsmarknader inärliggande kommuner fortsätter i minst samma utsträckning som . En viktigmålsättning för pendUngskommunerna ibör vara att bromsa pendlingsberoendet.Fler arbetsttllfäUein bör därför skapas på bostadsorterna. Frånoch med består stödområdet av sex oUka delområden där område 6ger det största stödet. I finns områdena .3, 4 och 5representerade. Dennu jgäUande indelningen är skev i ett anlal avseenden: StegetmeUan Gagmefs kommun (område 3) och kommun (område 5) är stort.Områdena och drabbas negativt av närheten tUl med destörre stödmöjlighetema. Vi föreslår därför att Gagnef« kommun delas så attMockQärdBjörbo-området flyttas upp till område 4. Furadalsdelenav är ett utpräglat glesbygdsområde. Detta motiverar enuppflyttning tUl stödområde 4. /Smedjebackenoch har drabbats svårt av strakturomvandlingen inom basnäringarna.Problemet med avflyttning och vikande industrisysselsättning torde vara avlångsUctig karaktär. De tre kommunerna bör därför åtminstone under en övergångsperiodflyttas upp till lägst stödområde 5. 3 Riktlinjer för olika samhällssektorer Inomlänsplaneringen skall anges hur länsbefolkningens behov av arbete, service ochen god miljö skall fillgodoses. Med denna vida målsättning för planeringsarbetetkrävs samverkan med en mångfald oUka samhällssektorer i länet. I länsplanering1980 har vall att söka denna samverkan genom att initeraprojektarbeten där olika seklorsorgan har varit representerade. Länsstyrelsensuppfattning är alt en reell sektorspåverkan bättre uppnås på detta säll ängenom att mer eller mindre väl förankrade "riktlinjer" redovisas iell länsprogram. Prop.1981/82:113 Bilagedel 189 Den uppläggning av planeringsarbetet som länsstyrelsenvalt innebär att det dokument som, redovisas länsprogram. 1980 - främstinnehåller redovisningar av hur arbetet fortskridit i dé olika projekten ochvilka resultat som hittUls vunnits. Projektarbetet har indelats efter deviktigaste samhäUssektoreraa och redovisats.här nedan med denna indelning. har inom ramen för länsplanering 1980påböijal arbetet med att utarbeta ett industripolitiskl program för länet.Arbetet bedrivs i samverkan! med' i första hand utvecklingsfonden ochlänsarbetsnämnden. Del hittillsvarande arbetet har omfattat studier av trävara-och verkstadsindustrin. Redan innan länsplanering startade förelåg en analysav länets trävaruindustri. Det pågående uppföljningsarbetet med trästudienomfattar bl. a. ett projekt som' behandlar marknadsföring i samverkan mellan,olika företag. Ett annat projekt tar upp vidareförädlingsmöjligheterna för iförsta hand sågverken. Studien av verkstadsindustrin har pågått sedan slutet avår 1978. Avsikten med studien: är att utarbeta ett handlingsprogram, för iförsta hand länsmyndigheternas agerande i frågor som rör verkstadsindustrin.Arbetet har efter hand koncentrerats till frågor som rör företagensarbelskraflsför-söijning och introduktion av datateknik i ett urvalverkstadsförelag. I en särskUd projektgrapp har man arbetat med frågorrörande näringspolitik. En kartläggning har genomförts, av detnuvarande näringspolifiska arbetet i fyra kommuner i . Med bland annatdetla material som gmnd har seminarier genomförts med företrädare för länetssamfiiga kommuner, fackUga organisationer, näringslivsföreträdare och olikaregionala organ. Detta arbete har syftat till att vitalisera och effekfiviseraarbetet med företagsfrågor i länets kommuner. Genom omstruktureringen av den lunga industrin i länetfinns det ell stort behov av satsningar på nya produkter inom företagen. Detfinns flera organ med regional anknytning som arbetar med finansieringav nya produktprojekt. De viktigaste av dessa organ är , ,, utvecklingsfonden, STU och SVETAB Bergslagen.Länsstyrelsen uttalar i länsprogrammet alt arbetet inom dessa organ så långtsom möjligt bör samordnas. I syfte att initiera en utveckling inom den offentligasektorn i länet som står i överensstämmelse med regionalpolifikens krav har ensärskild arbetsgmpp bildats inom ramen för länsplanering 1980. Grappen bestårav representanter för landsfinget, primärkommunerna och . 1981/82:113 Bilagedel 190 derdenna grapp har verkat några mindre grupper för arbete med särskUda problem. Beträffandeinomregional decentralisering av stafiig verksamhet har arbetsgrappen ullalat,liksom sedermera , att en smidig och effekfiv form av decentraliseringär att vissa länsfunklioner driftsmässigl anpassas tiU fler orter i länet. Enmjuk och långsiktig övergång liU en mer spridd förvaUningsstraklur kan skegenom all respektive myndighet överväger möjligheterna liU decentraUsering vidtillsättning av nya Ijänster, i vakanssituationer och då förvaltningen stårinför en omorganisation. Inomserviceprojeklet har också åtgärder föreslagits som syftar liU att skapa bättreunderlag för diskussion mellan kommuner och regionala organ om framtidasysselsättnings- och befolkningsförändringar, även inom delar av kommuner. Somett första led i ell sådant arbete föreslås all utarbetar ettunderlag församlingsvis med befolknings- och sysselsätlningsdata av olika slag. Ettförslag till regional forskningsorganisation - stiftelsen - har utarbetats inom serviceprojeklet. Stiftelsen skall ha ulländamål att främja forskning med regional anknytning för utveckling av nyaprodukter och produktionsprocesser i länet, för omvårdnadsfrågor och frågor omsamhällsbyggandets villkor i länet. Forskningsorganisafionen, som harstiftals av , skall påböija sitl arbele den IjuU1981. Enslor del av arbetet har ägnats gymnasieskolans organisafion och inriktning ilänet. InUialiv har tagks lill en gymnasial utbildning inom turist- ochhotellnäringen i länet. Utbildningen är avsedd att förläggas tiU någon avSiljanskommunerna från och med . I samarbete medgymnasieutredningen har vidare frågan diskuterats om gymnasieutbUdning i länetenligl en delvis ny modell, som bygger på elevernas egna val av"utbildningsmoduler". Ett förslag tiU modeU har också utarbetats förvidgat samarbete mellan olika utbildningsplanerande organ i länet. Ianslutning tiU länsplaneringsarbelel har frågan väckts om behovel av attrenodla huvudmännens uppgifter och utveckla en prakfiskt utformad samverkanmellan socialvård och hälso- och sjukvård. Förtroendemän inom hardärför tagit upp diskussioner med samtliga kommuner i länet om utformningen ochansvarsfördelningen av den framlida äldreomsorgen. Servicegruppensarbete omfattar slufiigen flera konkreta lokaliseringsprojekt. Frågan om attinrätta elt länsarkiv och borrkärnearkiv i kommun (Håksberg) hardrivits och funnit sin lösning. Föratsättningarna för ökaderehabUileringsinsatser vid Säters sjukhus studeras. Möjligheterna fillUtveckUng av handikapphjälpmedel i länet genom samverkan mellan användare ochfillverkare i länet utreds. 1981/82:113 Bilagedel 191 Jord-och skogsbruk samt energi Skogsvårdsstyrelsenräknar med att del finns ca 20 000 ha mark i länet med ingen eller ringaskogsproduktion. Det rör sig i första hand om igenväxla slogmarker runt Siljan.Den skogliga produktionsförmågan hos den marken är ungefär så högsom genomsnittet för länets skogsmark. Inomramen för arbetet med länsplanering 1980 har skogsvårdsslyrelsen därförgenomfört en pilotstudie som syftar tiU att få igång en diskussion om hur denovan nämnda marken bör användas. Skogsvårdsslyrelsen kommer som ett led istudien att bedöma det möjliga tillskottet av arbetslUlfäUen pä kort och långsikt om marken skogsodlas. Vidremissbehandlingen av den preliminära versionen av länsprogram 1980 väckteKopparbergs läns landsting och kommun frågan om uppbyggnad avskogsvårdscentra på oUka håll i länet. har därför startat ettarbete som syftar lill all genomföra en försöksverksamhel med skogsvårdscentrapå några orter. Länsstyrelsenhar infört arbetet med länsplanering 1980 initierat en utredning som skaUutmynna i ett regionalt jordbrakspolitiskt handlingsprogram.Handlingsprogrammet kommer bl.a. att omfatta förslag lill ål-gärder motbakgrand av de styrmedel som slår lill förfogande och regionalpolitiskamål. Enomfattande energiplanering bedrivs i länet. Bland annat pågår arbele inomkommunerna under ledning av kommunförbundels länsavdelning, inom landstingetoch . ullalar i länsprogrammet all det är angelägetalt planeringsinsalserna inom de olika organen samordnas och att ett närasamarbete mellan kommunerna skyndsamt byggs upp inom energiförsörjningen. Underlänsplanering 1980 har arbetat med två luristekono-miskautredningar, en för DalafläUen och en för Siljansbygden. Arbetet har i storutsträckning integrerats med kommunernas arbete med utvecklingsprogram för deprimära rekreationsområdena. Avsikten med utredningarna är i första hand allde skall bilda underlag för planeringsarbetet i kommuneraa.Dalafjällsutredningen redovisades medan Sil-jansbygdsutredningenberäknas bli färdig . , som refereras i länsprogram 1980, framhålls att de natur-och kulturresurser, som utgör grunden för turismens utveckling i länet, måstevärnas. Turistnäringens utveckling måste sfimuleras och prioriteras framför enutbyggnad av privata fritidshus. Härigenom kan lämet få ett välbehövligtsysselsättningstUlskotl. Förelageninom turistnäringen kan ge ett betydligt större bidrag fill både 1981/82:113 Bilagedel 192 denlokala och den nalioneUa ekonomin om deras kapacitetsutnyttjande ökar. Ensäsongförlängning kan uppnås främst genom ett ökat service- och aktivitelsutbudmen även genom elt bredare och mer varierat logiutbud och bättrekommunikationer. Samordade marknadsföringsinsatser är likaledes av centralbetydelse. En utveckling i denna riktning kan uppnås om utvecklingsprogrammenför och Siljansbyggnaden följs av ulveckUngsbolag. ,har inte startat några projektarbeten- på trafikområdet inom ramen förlänsplanering 1980. Behandlingen av trafikfrågorna i länsprogrammet inskränkersig, föratom vissa förslag liU central nivå rörande järnvägstrafiken i länet(se sid 14) till aUmänna synpunkter rörande del fortsatta arbetet hos den nyaregionala Irafikhuvudmännen (AB Dalalra-fik). Någraav den nya Irafikhuvudmannens primära insatser måste vara följande: - verka för att ett enhetligt laxesystem införs somgäller över hela länet, - verka, för alt behovel av kollekfiva resor mellanbostad och arbetsplats tillgodoses, - tillse att behovet av seviceresor medvetet kopplaslill den regionala ortsstrakturen. Länsstyrelsenanför slutligen all kommunerna måste ge Irafikförsörj-ningsfrågorna en;störtetyngd än i planeringen av bostads-, arbetsplats- ochserviceområden. 4 Synpunkter och förslag beträffande regionalpolitiska medel Idagär stödet alltför detaljerat. Den tekniska konstruktionen medför all syftet medstödet inte uppfylls tillräckligt väl. Dessutom är beslutsvägarna långa ochkrångliga.