prop · G503169 · 1981-12-31 00:00:00 — Förlånen bör gälla de villkor som kommittén har föreslagit. Sålunda bör lån kunnabeviljas av grundavgiften, dock högst av lägenhetens andel avberäknad anskaffningskostnad för fastigheten och lägst . Lånen bör varasubventionsfria och normall återbetalas med möjlighet lill eftergiftoch senarelagda amorteringar. Lånen bör vara personliga, dvs. vid försäljningav bostadsrätten sägs lånet upp. Kommunen bör gå i borgen för lånen som föregen skuld. Därutöver bör gällaföljande. Lånen bör löpa med bostadslåneränta, dvs. f.n. , och amorteras medbelopp som bestäms på grundval av fasta annuileler med en ränta på 10%.Möjlighet lill senareläggning av amortering bör finnas vid tillfälligbetalningssvårighel. Eftergift av hela eller en del av lånet bör kunna medgesendast i de fall det är fråga om betalningssvårighel av mer permanent karaktär. Kommittén har föreslagitatt behovsprövningen skall göras mot bakgrund av den beskattningsbaraförmögenheten. Kommunen skall dock i samband med sin prövning avborgensåtagande kunna göra en vidare behovsprövning. Genom all avslå från sittborgensåtagande kan kommunen enligt kommittén förhindra att lån beviljas ensökande vars behov, bl. a. med hänsyn lill inkomslförhållandena, inleöverensstämmer med lånels grundsyfte. Somjag har nämnt finns del delade meningar bland remissinstanserna ifråga om behovsprövningens utformning. Några remissinstanser anser attprövningen i större utsträckning bör ske mot bakgrund av inkomstförhållandena.För egen del har jag funnit all prövningen bör ske mot såväl inkomst- somförmögenhetsförhållandena. Härigenom skapas bättre förutsättningar för enbedömning av hushållens svårigheter alt la upp lån på den allmännakreditmarknaden. Prop.1981/82:169 68 Vad gäller de närmare grunderna för en sådan prövninganser jag i likhet med kommittén all del inle är motiverat med ett såkomplicerat prövningsförfarande som del som används i bosladsbidragssyslemet.Enligt min mening är det dock lämpligt alt tillämpa vissa av de principer somanvänds för bostadsbidragen vid prövningen av insatslånen. I bosladsbidragssyslemet läggs såväl inkomsten somförmögenheten till grund för behovsprövningen. Med inkomst avses den lillstatlig inkomstskatt laxerade inkomsten vid laxeringen året före bidragsåret.För gifta och sammanboende beaktas den sammanlagda inkomsten. Till den laxeradeinkomsten läggs bl. a. underskott i förvärvskälla och en viss andel avhushållels förmögenhet som överstiger ett visst belopp. Inkomstgränserna för ombidrag kan beviljas är olika för ensamstående resp. gifta och sammanboende.Gränserna är också olika för hushåll utan resp. med barn . Inomvissa inkomstinlervall beviljas bidrag med reducerat belopp. Även vid prövningen av insatslånen bör enligt min meningen viss del av hushållets förmögenhet läggas lill inkomsten och skildainkomstgränser tillämpas för olika hushållskalegorier. Del är dock inlemotiverat att som i bosladsbidragssyslemet reducera slödels omfattning i vissainkomstinlervall. Behovsprövningen bör således omfatta enbart frågan omförutsättningarna för lån är uppfyllda. Lånets storiek bör bestämmas motbakgrund av grundavgiftens storlek. Med hänsynlill vad jag nu har anfört och med utgångspunkt i de inkomslgränser somtillämpas i fråga om bostadsbidragen förordar jag all inkomslgränsen förensamslående sätts lill . för gifta ochsammanboende. För varje barn bör gränsen höjas med . Tillgrund för beräkningen av inkomsten bör ligga den till statlig inkomstskattlaxerade inkomsten. För gifta och sammanboende bör den sammanlagda inkomstenläggas till grund för beräkningen. Underskott i förvärvskälla och den del avhushållels förmögenhet som överstiger . bör läggas lill den laxeradeinkomsten. De föreslagna gränserna bör gälla åtminstone fram lill utgången av år1983. Kommittén har föreslagit all insalslånen skalladministreras på i princip samma sätt som de statliga bostadslånen, dvs.ansökan om lån lämnas till kommunens förmedlingsorgan, som med eget yttrandevidarebefordrar ansökan lill länsbostadsnämnden. Endast om särskilda skälföreligger får nämnden frångå förmedlingsorganets yttrande. Besvär övernämndens beslut kan anföras hos bosladsstyrelsen och i regel vidare hosregeringen. Eftersom den föreslagna ordningen för behovsprövningenliknar prövningen för bostadsbidragen, kan del förefalla naturligt att i frågaom administrationen knyta an lill vad som gäller för bostadsbidragen, vilketskulle innebära all kommunen i stället för länsbostadsnämnden skulle fallabeslut om lån. Mot detta talar dock, som har påpekat, bl. a.de problem som är förenade med att skilja på beslut om lån och förvaltningen avlånen. 1981/82:169 69 I avvaktan pä mer övergripande ställningstaganden i frågaom bostadslånens förvaltning på grundval av bosiadslånekommilléns betänkande(SOU 1981: 104) Statliga lån eller kreditgarantier Administration avbo-sladslångivningen förordar jag alt insalslånen administreras på i principsamma sätt som bostadslånen. Med hänsyn lill långivningens ringa komplexitetbör dock styrelsen - som den själv här föreslagit - vara sista besvärsinslans. Som jagtidigare har nämnt bör medel för långivning: .-. tas frän trettondehuvudtitelns reservationsanslag B 3. Lån lill bostadsbyggande. Långivningensomfattning är svår all beräkna. Vid en omvandling av 5000 lägenheter per årtorde antalet ansökningar om lån enligt en grov bedömning som kommittén hargjort, inle komma att översliga 1 000. Detta motsvarar en lånevolym på ca 25milj. För /83 beräknades i åretsbudgetproposition (prop. 1981/82:100 bil. 16 s. 61) utbetalningarna på anslagetB 3. Lån lill bostadsbyggande uppgå lill ca 6545 milj. kr. Jag beräknar attmedelsbehovel för insalslånen under /83 ryms inom del för budgetåretföreslagna anslaget. 2.6.3 Vissa ytterligare frågor i samband med den statligalångivningen Departementsförslaget: Kommunen skall i den statligalåneverksamhelen vara skyldig att utöva insyn i bostadsrättsföreningarsverksamhet. I bostadsfinansieringsförordningen (BFF) preciseras kommunernasskyldig-hel. Utvidgning av möjligheterna för bostadsrättsföreningar all vid ombyggnadfå bostadslån av låneunderlagel. får fatta beslut omförvärvslän ulan medgivande av regeringen. Hyresförlust- och underhållslån färinle överläs från den tidigare ägaren i samband med en ombildning lillbostadsrätt. Kommitténs förslag: Överensstämmer i huvudsak meddepartementsförslaget i fråga om formerna för den kommunala insynen.Beträffande liden för insynen föreslår kommittén att länsbostadsnämnden skallkunna medge att insynen helt upphör före utgången av den angivna tidsperioden.Hyresförlust- och underhållslån bör få övertas vid en ombildning lillbostadsrätt (se betänkandet s. 136-144, 233 och 246). Remissinstanserna: Kommitténs förslag har föranleti endastell fåtal synpunkter från remissinstansernas sida. Bosladsstyrelsen betonarall den kommunala insynen är av intresse både för staten och för de boende.Enligt styrelsen bör kommunens insyn bl. a. ses som en garanti för attombildningen sker på de boendes villkor och att dessa garanteras en fullständigoch saklig information om föratsätlningarna för övergången. Styrelsen anserdärför all kravet på representation redan från föreningens bildandebör upprätthållas som villkor för lån av låneunderlaget vid samtligafall av övergång från hyresrätt lill bostadsrätt. 1981/82:169 70 Ifråga om formerna för den kommunala insynen ifrågasätter styrelsen omkommunernas arbetsinsatser i huvudsak enligt nuvarande ordning skulle bli såomfattande att de motiverar en så individuell bedömning som kommittén synesutgå från. och pekar på att kravet i 26 § BFF om att insyn måste finnasfrån föreningens bildande utestänger äldre bostadsföreningar ochbostadsrättsföreningar ulan insyn från möjligheten all få bostadslånmed av låneunderlagel i samband med en ombyggnad. Undantag kan endast görasför sådana bostadsrättsföreningar som har förvärvat hus med bostadslägenheter,vilka före förvärvet var upplåtna med hyresrätt. I dessa fall räcker del medalt insyn finns från och med den dag då låneansökan ges in lillförmedlingsorganel. Organisationerna anser att lidsbegränsningen är obefogadoch föreslår all den slopas. Enligt bör en förening somombildar en allmännyttigt ägd fastighet till bostadsrätt inte kunna la överhyresföriust-och underhållslån. och några kommuner avstyrkerförslaget att kommunerna skall åläggas alt utöva insyn. Skälför departementsförslaget: Bostadsrättsföreningar kan i vissa fall fåbostadslån för ny- och ombyggnad av låneunderiagel. Som förutsättningför detta gäller bl. a. alt föreningen arbetar ulan enskilt vinstsyfte och än halva antalet ledamöter i föreningens styrelse från föreningens bildandeantingen är frislående i förhållande till bygginlressent eller representerarbosladskooperaliv riksorganisation eller förening som är ansluten till sådanorganisation. Vidare gäller alt kommunen utser minst en av styrelsens ledamöteroch en revisor, inkl. suppleanter för dessa, från föreningensbildande till dess har förflutit från utbetalningen av lånet. Uppfyllsinle dessa krav kan föreningen få lån med enbart av låneunderiagel. Sådanabostadsrättsföreningar som uppfyller nämnda krav, kan också få bostadslån förförvärv av sådana hus för vilka bostadslån har beviljats med en lägre låneandel.Bostadslån för förvärv lämnas med ett belopp som motsvarar skUlnaden mellan 29%av låneunderiagel och den lägre låneandelen. Bostadslån för förvärv krävermedgivande av regeringen. Enligt av (prop. 14)antagna riktlinjer får sådant medgivande lämnas endast om förvärvet gerföratsättningar för en effektivare fastighetsförvaltning eller om del annarsfinns godtagbara skäl för förvärvet. Förall statliga bostadslån skall lämnas ställs vissa allmänna förutsättningar uppsom gäller alla låntagare. Bostadslån skall enligt 15 § BFF inte medges bl.a.om låntagaren antas sakna förutsättningar att fullgöra de skyldigheter som ärförbundna med lånet eller att förvalta huset tillfredsställande. Lån medgesinle heller, om hyrorna eller årsavgifterna blir så höga att risk föreliggerför föriusl. I 16 § BFF stadgas om viss köpeskil- Prop.1981/82:169 71 lingskonlroU.Vid ombyggnad gäller enligt 8 § BFF bl. a. att kostnaden för ombyggnaden skallvara skälig och all ombyggnaden skall medföra en väsentlig ökning avbostadsvärdel. Förmedlingsorganel i kommunen har skyldighet alli viss utsträckning biträda vid byggnadskontroll och låneförvaltning (60-63 §§BFF). Sistnämnda skyldighet är också direkt föreskriven i lagen (1947:523) omkommunala åtgärder för bostadsförsörjningens främjande m. (bostadsförsörjningslagen). Som kommittén närmare harutvecklat föreligger del emellertid enligt gällande lagstiftning inte någonskyldighet för en kommun all utöva insyn i bostadsrättsföreningars verksamhet isamband med den statliga långivningen (se betänkandet s. 140). I praktiken hardel därför förekommit all en kommun - trots att förutsättningarna för lån iövrigt är uppfyllda -vägrat att utöva insyn i en förening. miste om möjligheten att erhålla de förmånliga statliga lånen upplill av låneunderlaget. Medhänsyn till att kommunerna i allmänhet ändå utövar insyn i bostadsrättsföreningarsverksamhet har kommittén ansett all det inle föreligger några principiellaeller av bristande resurser betingade skäl mot all kommunerna uttryckligenåläggs all utöva en sådan insyn. Kommittén föreslår därför en ändring av 2 §bostadsförsörjningslagen så att skyldigheten att utöva insyn kommer lilluttryck. Jagansluter mig lill kommitténs förslag i denna del. Om föratsätlningarna för denhögre belåningen i övrigt är uppfyllda bör del således vara samhälletsskyldighet att ordna med erforderlig insyn. Vissa bostadsrättsföreningar skallaUtsä inte ha fördelar framför andra beroende pä skäl som ligger vid sidan avde grander som ställs upp för den statliga bosladslångiv-ningen. Iöverensstämmelse med kommitténs förslag förordar jag därför en ändring i 2 §bosladsförsörjningslagen. bör denna skyldighet inte sträcka sig så långt att kommunen skallvara skyldig all upprätthålla den i 26 § BFF angivna huvudregeln medstyrelseledamot och revisor. Kommunen bör med utgångspunkt i vissa riktlinjersjälv få avgöra omfattningen av insynen och anpassa den efter förhållandena ienskilda fall. En allmän riktpunkt bör enligt kommittén vara att kommunen skallutse en styrelseledamot och suppleant eller en rapportör och altrevisionen utövas antingen av en utsedd revisor eller av ett organ inom kommunen. Jagdelar kommitténs uppfattning att kommunerna med utgångspunkt i vissa angivnariktlinjer bör få avgöra omfattningen av insynen i bostadsrättsföreningarna. Isammanhanget vill jag erinra om vad jag anförde i prop. 1977/78:93 (s. 173) idenna fråga. Jag konstaterade att systemet med rapportör sedan längehade använts i ett flertal kommuner och att del torde vara väl ägnat alltillgodose såväl statens som bosladsrällshavarnas intressen. Enligt min meningborde systemet med rapportör godtas. Jag aviserade att jag hade föravsikt alt föreslå regering- Prop.1981/82:169 72 en sådana ändringar i gällande bestämmelser som gavbostadsstyrelsen möjligheter all, med beaktande av skäliga anspråk på enbetryggande kontroll av bostadsrättsföreningar, tillgodose kraven på enpraktisk och lämplig ordning för den kommunala kontrollen. Regeringen harsedermera faltal beslut om sådana ändringar i fråga om alternativ till kravetpå styrelseledamot. Beträffande alternativ lill kravet på revisor delar jagkommitténs uppfattning att granskningen av föreningens ekonomi och räkenskaperbör kunna ske av ett organ inom kommunen. Däremot är jag f. n. inte beredd atttillstyrka kommitténs förslag all kommunens insyn skall kunna upphöra företioårsperiodens utgång. Den kommunala insynen är motiverad av bl. a. slatensintresse som kreditgivare. En förkortning av lidsperioden för kommunernas insynkan medföra ell ökat risklagande för staten. Frågan om ell ökal risklagande börprövas i ett vidare sammanhang. Som jag har nämnt föreslår och vissaändringar i fråga om den kommunala insynen i samband med ombyggnad. Jag delarorganisationernas uppfattning alt det saknas skäl för att vid fastställandet avlånegränsen behandla föreningarna olika beroende på när de har bildals. Enligtmin mening bör avgörande för om en bostadsrättsförening skall kunna fåbostadslån lill av låneunderlaget vid en ombyggnad vara alt insynfinns vid ombyggnaden och under den därpå följande tioårsperioden. Denundanlagsmöjlighel som finns för vissa bostadsrättsföreningar bör därförgälla generellt för alla bostadsrättsföreningar. Mot denna bakgrand avser jag all seriare föreslåregeringen ändringar av 26 § BFF i fråga om den kommunala insynen. Därvid börockså motsvarande bestämmelser för äldre låneformer ändras. Bosladsstyrelsen föreslog i sin anslagsframställning / 81 att länsbostadsnämnderna skulle få falla beslut om förvärvslånutan medgivande av regeringen. Ulöver bostadsrättsföreningar som uppfyllerförutsättningarna för all få bostadslån till av låneunderlagel kanförvärvslån beviljas kommun och allmännyttigt bostadsföretag. Som jag tidigarehar nämnt lämnas sådant medgivande endast om förvärvet ger föratsättningar fören effektivare fastighetsförvaltning eller om det annars finns godtagbara skälför förvärvet. Bland de fall som regeringen har prövat har detförekommit i princip tvä typer nu godtagbara skäl ulöver en effektivarefastighetsförvaltning, nämligen all gå över från hyresrätt lill bostadsrätt isyfte all öka boendeinflytandet och all förvärva fastigheten i syfte alt brytaen ensidig struktur av fastighetsägare i ell visst område. Styrelsen erinrade i nyssnämnda framställning om all den isin anslagsframställning för /79 hade föreslagit en omfattandedelegering av beslulanderällen i låne- och bidragsärenden lill i första handlänsbostadsnämnderna i syfte att förenkla och rationalisera ärendehandlägg- Prop.1981/82:169 73 Flertalet av förslagen lill decentralisering hargenomförts, dock inte i fråga om förvärvslånen; Detta motiverades i prop.1977/78:93 (s. 190) med alt lånen ofta uppgick till betydande belopp och dessutomkunde omfatta förvärv inom flera kommuner eller t.o.m. län. I avvaktan påvidare erfarenheter borde beslut om lån fallas av regeringen. Mot bakgrand av de erfarenheter som finnsbeträffande förvärvslånen biträder jag i princip bostadsslyrdsens förslag alllänsbostadsnämnderna får fatta beslut om förvärvslån ulan medgivande avregeringen. Sålunda bör länsbostadsnämnderna ges rätt att fatta beslut omförvärvslån utan medgivande av regeringen i de fall del är fråga om förvärv avden typ som regeringen har godtagit vid sin hittillsvarande prövning. I övrigafall bör del ankomma på regeringen all pröva om godtagbara skäl föreligger föralt lämna lån. Som villkor för förvärvslån beträffandebostadsrättsförening bör dessutom gälla all den kommunala insynen påbörjas vidföreningens bildande. Kommittén har utgått från att hyresförlust- ochunderhållslån skall kunna överläs i samband med en ombildning lillbostadsrätt. förtydligande med denna innebörd bör enligt kommittén föras ini förordningen (1978:992) om lån för underhåll av vissa bostadshus. Syftet med underhållslånen var all främja en godunderhåUsslandard i hyreshus genom all ge bostadsföretagen möjlighet allavhjälpa brister i underhållet. Lån kunde lämnas för hyreslägenheter i sådanahus som hade uppförts med statligt stöd eller som undersamma lid hade uppförts ulan sådant slöd men för vilka ränldån utgick. Enombildning lill bostadsrätt av lägenheter för vilka lån har beviljats innebärenligt min mening all föratsätlningarna för lån inle längre är uppfyllda,eftersom del ursprangliga kravet om all det skall vara fråga om hyreslägenheterinte kan tillgodoses. Vid en sådan ombildning bör därför lånet sägas upp lillbetalning. Även i fråga om hyresförlusllån bör enligt min mening enombildning till bostadsrätt utgöra hinder för överlagande av lån. Visserligenkunde sådant lån beviljas även för lägenheter upplåtna med bostadsrätt, men enombildning innebär i princip alt en helt ny situation uppstår i förhållandetill den som gällde när lånet beviljades. Med hänsyn härtill och mot bakgrundav vad jag har anfört i fråga om bostadsrättsföreningarnas möjlighetall ta upp nya lån i samband med en ombildning, bör enligt min meninghyresförlusllån inle få las över vid en ombildning lill bostadsrätt. Lånet börsåledes sägas upp lill betalning vid en sådan ombildning. 2.7 Ikraftträdande m. m. Den nya lagstiftningen bör träda i kraft möjligt.Jag förordar alt ikraftträdandet sker den . Några särskilda övergångsbestämmelserbehövs inle. 1981/82:169 74 De förslag som jag nu har lagt fram innebär nyaarbetsuppgifter för inskrivningsmyndigheterna och hyresnämnderna. Del är svårtall i förväg uppskatta den ökning av arbetsbördan som blir en följd härav.Denna torde emellertid kunna av inom ramen för tillgängliga resurser. 1 enlighet med del anförda har inom bostadsdepartementetupprättats förslag lill 1. lag om rätt lill fastighetsförvärv för ombildninglill bostadsrätt, 2. lag om ändring i bosladsrättslagen(1971:479), 3. lag om ändring i lagen (1973: 188)om arrendenämnder och hyresnämnder, 4. lag om ändring i lagen (1974:1082)om bostadsdomslol, 5. lag om ändring i lagen (1947:523)om kommunala åtgärder lill bostadsförsörjningens främjande m. m. Förslagen bör fogas lill protokollet i detta ärende sombilaga 4.' 4.1 Förslaget till lag om rätt till fastighetsförvärv förombildning till bostadsrätt Den nya lagen har behandlats i den allmänna motiveringen(se avsnitt 2.4). Lagen hardelals in i olika avsnitt som skiljs ål genom underrubriker. Under rabrikeninledande bestämmelser anges lagens tillämpningsområde (I och 2 §§). Följandeavsnitt innehåller bestämmelser om intresseanmälan (3-5 §§), hembud (6-8 §§),anlagande av hembud (9-12 §§) och ogiltighel (13 §). Lagen avslutas medsärskilda bestämmelser i vissa processuella frågor (14-16 §§). 1 § Hyresgäster har enligt bestämmelserna i denna lag rättlill fastighets-förvärv för ombildning lill bostadsrätt. Rätten till förvärv gäller fast egendom som är laxerad somannan faslig-hel och som vid fastighetstaxering har betecknats somhyreshusenhel. Vad som i denna lag sägs om fast egendom skall gälla äventomträtt. Vad som sägs om lagfart skall, när del är fråga om tomträtt, istället avse inskrivning av förvärv av tomträtt. ' Bilagan har uteslutits här. 1 den män förslagen inte ärlikalydande med dem som är fogade till propositionen kan i allt väsenUiglhänvisas till den i speciaimotiveringen intagna lagtexten. Prop.1981/82:169 75 I första stycket anges lagens tillämpningsområde.Hyresgästernas rätt all förvärva hyresfastigheten avser endast ombildning lillbostadsrätt. Av förevarande lag och 60 a § bostadsrällslagen följer all del ären bostadsrättsförening som förvärvar fastigheten. En föratsättning för attbestämmelserna om rätt lill hembud m. m. skall bli tillämpliga är allbostadsrättsföreningen har gjort en intresseanmälan enligt 3 §. 1 andra stycket begränsas lagens tillämpningsområde tillhyreshusenheter. Delta överensstämmer med vad som gäller enligt 1 § lagen(1975:1132) om förvärv av hyresfastighet m.m. (se prop. 1980/81:61 s. 37). Vadsom avses med hyreshusenhel framgår av faslighelslaxeringslagen (1979:1152) ochriksskatteverkets föreskrifter lill denna lag. Del är fråga inle bara ombostadsfasligheler ulan också om fastigheter med huvudsakligen lokaler. Enligt de nämnda bestämmelserna kan en hyreshusenhel undervissa föratsättningar omfatta mer än en regislerfaslighel. 1 så fall måslefastigheterna ha samma ägare och förvallas och drivas förelagsmässigl tillsammanssom en ekonomisk enhet. Byggnaderna måste alltså ligga intill varandra i sammakvarter. Tredje stycket överensstämmer med vad som gäller enligtannan lagstiftning om fast egendom, bl. 1 § andra stycket förköpslagen och1 § tredje stycket lagen om förvärv av hyresfastighet m. m. 2 § Lagen gäller inle, om egendomen innehållerfärre än fem lägenheter. Vid beräkning av antalet lägenheter enligt denna lag bortses från garage, lager och andra lägenheter som i första hand används somförvarings-ulrymme. Första stycket har behandlats i den allmänna motiveringen(se avsnitt 2.4.2). En intresseanmälan för en fastighet som innehåller färre änfem lägenheter skall inle godtas av inskrivningsmyndigheten. Andra stycket motsvarar vad som föreslås gälla enligt 60 a§ andra stycket bostadsrällslagen. Bestämmelsen får betydelse för förstastycket i förevarande paragraf saml vid tillämpning av majoritelsregeln i 3 §andra stycket (se även 9 §). 3 § Om hyresgäster har intresse av alt förvärva fastegendom för om bildning till bostadsrätt får delta anmälas till inskrivningsmyndigheten för anteckning i fastighelsboken. Intresseanmälan skall för hyresgästernas räkning göras av en bostadsrättsförening. Till anmälan skall fogas intyg av föreningens styrelse omantalet lägenheter i den fasta egendom som omfattas av anmälningen samt om atthyresgästerna i minst två tredjedelar av de uthyrda lägenheterna skriftligenhar förklarat sig intresserade av en ombildning till bostadsrätt. Prop.1981/82:169 76 Paragrafen har behandlats i den aUmänna motiveringen (seavsnitt 2.4.3). Av första stycket framgår all del endast är enbostadsrättsförening som får göra intresseanmälan. skallvara registrerad hos (se 40-42 §§ bostadsrällslagen). Del krävsinte att det är hyresgästerna som har bildal föreningen. Del föreligger alltsåinle något hinder mot att föreningen ursprangligen har bildats av l.ex. Del krävs i förevarande sammanhang (jfr 60 a § bostadsrällslagen)inle heller all hyresgästerna är medlemmar i bostadsrättsföreningen. Enligt 1 § andra stycket gäller rätten lill förvärv fastegendom som vid fastighetstaxering har betecknats som hyreshusenhel. Enintresseanmälan skall därtor avse en hyreshusenhet. Som jag redan har nämnt vid1 § andra stycket kan en hyreshusenhel undantagsvis omfatta mer än enregislerfaslighel. En intresseanmälan får i sådana fall inle begränsas lill enfastighet som ingår i hyreshusenhelen. Anteckning i fastighelsboken skallgivelvis göras för samtliga fastigheter.