prop · G503118 · 1981-12-31 00:00:00 — Schematiskt motsvarar detta en halvering avdubbelbeskattningens första led. Avdragsrälten lUlkommer endasi aktiebolag sombedriver rörelse, jordbrak eUer skogsbrak. Även i övrigt gäller vissabegränsningar. Avdrag medges således i princip inle för utdelning somtillfaller aktiebolag som är frikallade från skattskyldighet för utdelningen.Del årliga avdragsbeloppet får vidare inle överstiga av bolagetsaktiekapital vid beskattningsårets ingång och är maximerat fill 700000 kr.Genom del föreslagna avdraget kommer utdelning av vinst och vinslullag i formav lön att medföra i stort sett samma skalle- och avgtflsbelaslning. Del hindersom exlrabeskatl-ningen i praktiken innebär för förelagenall lämna utdelning reduceras därmed. Om utdelning lämnas kan man räkna med attintresset från utomstående placerare av att förvärva aktier i icke börsnoteradeföretag kommer alt öka vilket i sin lur förbättrar företagens möjligheter attanskaffa riskkapital. Ilagrådsremissen föresläs vidare en ändring i förmögenhelsskallereg-lerna sominnebär att aktierna i alla rörelsedrivande aktiebolag som inle är börsnoteradefår värderas enligt de i allmänhet mera förmånliga regler som gäller förfamiljeförelag. F. n. kan lättnaderna vid förmögenhetsbeskattningen gåförlorade om akfierna i ett familjeföretag blir föremål för omsättning påmarknaden även om aktierna inle blir noterade på börsen. Genom den föreslagnaändringen klarläggs att aktierna i elt familjeföretag kan bli föremål för visshandel utan att förmögenhetsvärdet ändras. Även denna åtgärd kan väntas bidralill alt förbättra de praktiska möjligheterna att attrahera riskkapital frånutomslående finansiärer. 1981/82:118 31 Med hänvisning lill vadjag nu har anfört hemsläller jag alt regeringen bereder fillfäUe ladel av vad jag har anfört beträffande 1. åtgärderför all begränsa och förenkla näringsidkares och kom muners uppgiftslämnande, 2. riktlinjerför utvecklingen av ell basregister för förelag och orga nisationer. Prop.1981/82:118 32 Sammanfattningav betänkandet (SOU 1981:58) Samverkan vid uppgiftslämnande, avgett avdelegationen för företagens uppgiftslämnande (DEFU) DEFUhar i sin verksamhet främst sett som sin uppgift alt verkaför ökad förståelse hos myndigheter, företag, andra näringsidkare och kommunerför uppgiflsinhämlandets syften och konsekvenser, stimuleramyndigheter, företag, andra näringsidkare och kommuner lill en sådanrestriktivitet, som enligt direktiven bör gälla i fråga om uppgiftslämnandet, läggagrunden för fortlöpande bevakning av uppgiflsinsamlandet från statliga organssida när det gäller förelag, andra näringsidkare och kommuner. Förall DEFU skulle kunna föreslå förenklingar i uppgiftslämnandet föraisatledirektiven en prövningsverksamhet. Denna skulle inriktas på prövning av allanya eller ändrade uppgiftskrav. DEFU skulle ocksä vara remissorgan. DEFU fickdäratöver vissa kartläggnings- och utredningsuppgifter. AUastatliga myndigheter som avsåg att samla in nya uppgifter för administrativaeller statistiska ändamål, var skyldiga all anmäla detta till DEFU.Myndighelerna fick inle samla in uppgifterna förtån DEFU tagit ställning fiUuppgiftskravel. DEFU hade rätt att föreskriva viUkor i sina beslut. Om enmyndighet inle godtog DEFU:s beslut och ärendet var av principiell betydelse,fick DEFU hänskjuta ärendet lill regeringens prövning. Om myndigheten inlegodtog DEFU:s beslut fick myndigheten ändå samla in uppgifterna, om DEFU inlefört ärendet vidare lill regeringen inom efter del myndighetenunderrättats om DEFU:s beslut eUer om myndigheten undertättats om all DEFU inteavsåg att föra ärendet vidare lill regeringen. DEFUstartade sitt arbele . DEFU försökte lägga upp sitl arbele såalt ell samarbete mellan myndigheterna och DEFU skulle utvecklas i störstamöjliga utsträckning. Detla sägs som en föratsättning för all DEFU ochmyndighelerna tiUsammans skulle kunna verka för en riktig avvägning ochutformning av uppgiftskraven. Utöver provningsverksamheten genomförde DEFU eltantal systematiska genomgånger av vissa områden som uppfattades som särskiltproblematiska. DEFUträffade under sin verksamhet också överenskommelser med vissa myndigheter omatt dessa själva skulle pröva uppgiftsinhämlandet. Detta innebar all prövningenskulle ske enligl de metoder som anvisades av DEFU och i löpande samråd med DEFU.Därigenom kunde DEFU avlastas mer rufinbetonade ärenden och fick möjlighet attbedöma effekterna av självverkande åtgärder inom myndighelerna. Prop.1981/82:118 33 vadesinom , (), , statensindustriverk, () och överstyrelsen för ekonomisktförsvar. Delhar enligl vad DEFU funnit inte gäll all kartlägga hur myndigheternas aUmännauppgiftsinsamlingar totalt sell belastar företagen och kommunerna. På grand avden mängd olika typer av uppgiftsinsamlingar som förekommer och deras skildapåverkan pä enskilda företag, beroende på bransch, tUlsynsområde och liknande,är del inte heller möjligt all göra en kostnadsbedömning för l.ex. en helbransch och än mindre för hela näringsUvet. EnligtDEFU:s uppfattning kan myndigheternas uppgiftsinhämlande minskas ulan alt delförsvårar för dem att fullgöra sina uppgifter. Analyser och utvärderingar avolika system av uppgiftsinhämlande kan leda till väsentliga förenklingar ochlill alt uppgiftsinhämlandet organiseras på ett annorlunda sätt. Ettsamulnyltjande av uppgifter kan ske i högre utsträckning än vad som ärfallet. Likaså bör myndigheter och utredningar oftare kunna dra nytta av deerfarenheter som finns samlade t. ex. på andra håll inom statsförvaltningen. DEFUanser vidare att basuppgifter om förelag och kommuner med fördel kan samlas iett enda register tillgängligt för myndigheter och utredningar. Med ledning avdelta skulle t. ex. vissa uppgtfter kunna förtryckas på blanketter i sambandmed en uppgtftsinsamUng. Testeroch provundersökningar bör enligt DEFU:s mening vara något självklart i sambandmed alla de uppgiftskrav som drabbar företag och kommuner och f. ö. ävenenskilda personer. De är relativt enkla alt genomföra. Tidsåtgång ellerresursbrist får inte användas som motiv för att avstå från tester ochprovundersökningar. Del bör ocksä framhållas alt tester kan genomföras ikontakt med dem som direkt kommer alt beröras av en insamling. Isamband med uppgtflskrav från stafiiga myndigheter och organ bör det varanaturligt all man försöker skapa sig en helhetsbild av vad en uppgtftsinsamUngkostar myndigheten och vad den kostar de företag eller kommuner som drabbas avuppgiftskraven. Sådana kostnadskalkyler är dock myckel säUsynla inorti denstatliga förvaltningen. DEFUkonstaterar också att det ofta brister när del gäller frågan om samråd före enuppgtftsinsamUng med dem som direkt berörs av uppgiftskraven. I vissa fall hardel emeUertid utvecklats en praxis hos myndigheter alt samråda t. ex. medorganisationer som företräder företag eller kommuner för alt i förvägdiskutera igenom en planerad uppgtftsinsamUng. Även i skalle- ochavgiftssammanhang eller när det gäUer tillsyn och tUlstånd förekommer sådanasamrådsförfaranden. Samråd är enligt DEFU :s mening mycket värdefullt genomall det bidrar till smidigare och enklare lösningar av olika problem viduppgtftslämnandet. Enför uppgtftslämnarna viktig fråga är, vilka svarsfider som används 3 1981182. 1981/82:118 34 viduppgtftsinsamlingama och under vilken fid dessa genomförs. DEFU har inågra fall nått överenskommelse med SCB och RSV om förlängning av vissainsamlingstider. DEFUpåtalar brister i myndigheternas planläggning och säll att informera. Enliglvad DEFU har ullalat anför myndigheterna ibland som skäl för detla, att de inlekan utforma en enkel och begriplig information därför att de lagar ochförordningar som reglerar uppgiftskraven i sig är alltför komplicerade. Manväljer då i slällel att åberopa själva lagtexten i sin skriftliga information. Hotom vite har använts varsamt av myndigheterna. Åtalsanmälan har förekommit ibegränsad utsträckning. Några klagomål avseende viten och åtal har DEFU intenoterat. 1sitt betänkande har DEFU diskuterat olika metoder som kan användas för attförändra den belastning som de allmänna uppgiftsinsamlingarna för med sig påföretag och kommuner. Genomen förhandsgranskning skapas föratsättning för att pröva upp-giflsinsamUngarinnan de genomförs. En eflerhandsgranskning innebär möjligheter liU analys ochutvärdering av de konsekvenser uppgiftsinsamlingarna för med sig. Regler fören myndighet och för en uppgiftsskyldig ger föratsättningar att prövauppgiftsinsamlingarnas rimlighet och belastning för dem som lämnaruppgifterna. Fortlöpande kontakter mellan upp-giflsinhämtare ochuppgiftslämnare skapar erfarenhetsutbyte och ger kunskap. DEFUhar övervägt tre alternativa handlingsvägar som möjliga för de permanentaåtgärder som kan behövas i fortsättningen: Utge råd och anvisningar fillmyndighelerna om hur uppgtflsinsam-Ungar skaU planeras och genomföras("God uppgiflsinsamlarsed"). Tillskapa en myndighet,liknande DEFU, med uppgift att förhands-pröva och efterhandsgranska de allmännauppgiftsinsamUngarna ("Att permanenta DEFU"). Utfärda en lag som har reglerom samråd mellan myndighelerna och företrädare för de uppgiftsskyldiga ochregler för svarslider, anstånd och befrielse (En särskild "lag omhandläggning av aUmänna uppgtftsinsam-Hngar"). DEFUanser all den tredje handlingsvägen bäsl löser de problem somuppgtftsinsamlingama skapar. Krifiken mol uppgiftslämnandet har huvudsakligenbestått i att de uppgtftsskyldiga inte har kunnat påverka insam-Ungaraa innande kommer fill slånd. Dessutom har den uppgiflsskyldige inte kunnat få sinuppgiftsbörda prövad. Den första handlingsvägen är inle tillräcklig. Den andrahandlingsvägen är ur slatsfinansiell synvinkel f. n. inle realistisk. En samverkanav det slag DEFU föreslår ger på en mer tilfredsställande lösning. 1981/82:118 35 Uppgtflsinhämlandelkan minskas genom all man ändrar de metoder som myndighelerna använder när dehämtar in uppgifter. En kvalificerad bedömning av uppläggningen ochutformningen av en uppgiftsinsamling krävs. Alt enbart se på metodfrågor,blanketter, termer och begrepp, databehandUngsmöjligheter, samulnytljande avuppgifter osv. ger inle någon helhetsbild. Det är nödvändigt att granskafillkomsten, utfärdandet och tiUämpningen av samfiiga de regelsystem som ledertill uppgiftskrav på företag och kommuner. Först då kan resultat nås somminskar byråkratin och del krångel som förknippas med uppgtftsinhämtandel. Myndigheteroch företrädare för uppgiftslämnama bör enligl DEFU:s mening samverka så allmyndigheternas, företagens och kommunernas intressen kan tillgodoses. DenenskUde uppgiflslämnaren bör kunna få sin egen uppgtflsbörda prövad genombestämmelser om anstånd och befrielse. 1. ett samrådsförfarande mellan enmyndighel och företrädare för dem, som berörs av allmänna uppgiftsinsamlingar, 2. vissa generella regler för attfå genomföra en allmän uppgtftsinsamUng (t. ex. vad beslutet skaU innehålla,hur uppgiftslämnarna får betungas, svarstider, anstånd eller befrielse), 3. obligatoriskt samråd förstatliga kommittéer. DEFU föreslår attbestämmelser om samråd och generella regler ges i en särskild lag om statligamyndigheters aUmänna uppgiflsinsamlingar från förelag, andra näringsidkareeller kommuner. DEFU har inle ansett det nödvändigt att låta lagen omfattaorganisationer. Uppgiftsinhämlandet från dessa bedöms inte ha en sådanomfattning all del bör regleras. Denlag som DEFU föreslår avses inle inskränka myndigheternas enligl lagar ochförordningar ålagda rättstillämpande verksamhet, såsom att beskatta, att getUlstånd eller all utöva tillsyn. Däremot reglerar den myndigheternas beslutalt genomföra allmänna insamlingar inom dessa områden. Enföreträdare för uppgiftslämnare kan vara en organisation eller ett särskillsamarbelsorgan för organisationer, som på ell representativt sätt kan ansesföreträda olika uppgiflslämnarkalegorier. Dessa företrädares samrådsrätt börenligt DEFU:s mening betraktas som en partsrättighel. Syftet är altmyndigheterna klart skaU vela vem eller vilka som har denna partsrättighel. Detär inle avsikten all elt enskiU förelag eller en kommun skall ha samrådsrätt.Samrådet bör nämligen inte avse frågor som enbart rör den enskildeuppgiflslämnaren. DEFUanser alt förslaget om samråd och översyner innebär stora fördelar.Myndigheternas behov av uppgifter från näringslivet och kommunerna tillgodosesutan större hinder. Näringslivet och kommunerna kan genom samrådsförfarandel fåen inblick i de olika system som finns och en möjlighet all reagera omsituationen så kräver. De kan också bistå myndighelema i deras strävan attskapa rationella uppgtftsinsamlingar. En mindre effekfiv delaljgranskning avblanketter undviks. Staten får möjlighet alt 1981/82:118 36 prövaom de syslem den använder är ekonomiskt försvarbara. Den ger föratsättningarför förändringar som kan innebära betydande besparingar. Svarstiderbör i alla slag av uppgiftsinsamlingar sättas så, att uppgiftslämnarna färordentligt med tid all lämna de begärda uppgiftema. Eftersomuppgiflspliklen - om den inle fullföljs - kan föranleda vitesföreläggandeeller straff, bör möjligheter öppnas för rätt fill anstånd och befrielse. Detbör uppmärksammas att den lag som DEFU föreslår även i fillämpliga delargäller frivUliga allmänna uppgiftsinsamlingar. Därmed menas insamlingar där delinle finns någon skyldighet all lämna uppgifter. För att undvika missförståndom en insamling är frivillig eUer ej bör i varje beslut om uppgtftsinsamUnganges: - del författningsstödmyndigheten har - vilka som omfattas avskyldigheten all lämna uppgtfter - vad den uppgiftsskyldige skalliaktta när han lämnar uppgifterna - information om vad uppgiftemaskall användas tiU - om samråd skelt och i så fallmed vem. Föratt den uppgiflsskyldige skaU ha klart för sig sin skyldighet, föreslår DEFUalt en myndighet skall foga sitt beslut om insamlingen till den blankett e. d.som tillställs den uppgiftsskyldige. I fråga om frivilliga insamlingar börmyndigheten klart ange att insamlingen är frivUlig. I deulredningsdirekfiv som fiUslälls de statliga kommittéerna bör i fortsättningenenligt DEFU:s mening införas en regel, som innebär att en kommitté i sinaförslag skall göra en analys och utvärdering av vad infor-malionskraven påförelagen, kommunerna och myndighelerna får för effekter i förhåUande fill delsyfte som kommitténs förslag har. Kommittéerna bör således allfid försöka göraen avvägning mellan den kostnad och den nytta som deras förslag kan medföra. Kommittéarbetetbör vidare bedrivas så att de enkäter eller undersökningar, som kommittéernaönskar få lill slånd, skall vara förberedda så att de ger elt minimalt arbeteför uppgiftslämnarna. Enkäterna och undersökningarna bör alltid varafriviUiga. DEFU föreslår alt en obligatorisk samrådsskyldighel införs förkommittéerna. Samrådet skall ske med företrädaren. DEFUhar försökt klarlägga om sekretess- och integritetsskyddel hindrar samordningav uppgiflsinsamlingar och samulnyltjande av uppgifter. DEFU:sprövningsverksamhet, förelagsbesök och utvärderingen av statskontoretsdokumentationscentral pekar på alt dubbelinsamlingar är få och att möjlighetenlill samordnat datautnyttjande är begränsad. DEFU anser sammanfattningsvis attinget tyder på all sekretess- eller integriletsfrå-goma innebär hinder avstörre betydelse för uppgiftsinsamUngarna. DEFUhar i enlighet med sina direkfiv också studerat för- och nackdelar med attersätta företagen för deras uppgtftslämnande. DEFU anser del viktigare att påandra sätt än genom ersättning skapa ändrade förhållanden 1981/82:118 37 En bra metod anser DEFU vara all myndigheterna i ökadutsträckning försöker beräkna kostnaderna för de uppgtftsskyldiga. Härigenomskapas en bättre avvägning mellan kostnad och nytta. 1981/82:118 38 Sammanställningav remissyttranden över delegationens för företagens uppgiftslämnande (DEFU)betänkande (SOU 1981:58) Samverkan vid uppgiftslämnande överDEFU:s betänkande (SOU 1981:58) Samverkan vid uppgiflsläm-nade harremissyttranden avgetls av justifiekanslern, dalainspektionen, ,(), trafiksäkerhetsverket (TSV), ,luftfartsverket, transportrådet (TPR), statisfiska centralbyrån (SCB),bankinspekfionen, försäkringsinspeklionen, konjunkturinsfilutet,statskontoret, (), riksskalleverkel (RSV), ,(), universitets- och högskoleämbetet (UHÄ),lanlbraksslyrelsen (LBS), statens jordbraksnämnd, ,, , , statensstrålskyddsinsfitul, kommerskollegium, generallullslyrelsen, (), statens pris- och karteUnämnd (SPK), , överstyrelsen förekonomiskt försvar (ÖEF), exportkreditnämnden, (),arbelarskyddsslyrelsen, bostadsslyrelsen, statens planverk, statensvattenfaUsverk, statens provningsanstalt, länsstyrelsernas organisationsnämnd(), ombudsmän, fullmäktige i riksbank, länsstyrelsernai , , , och ,, . Centralorganisationen /SR,i (LO), ()saml gemensamt av , , , . , hanlverks-och industriorganisalion -Familjeföretagen, Statsföretagens förhandlingsorganisation. , Kooperafionens förhandUngs-organisation. , kooperativa och allmännylfiga bostadsföretagsförhandlingsorganisation. SÖhar btfogat yttranden av länsskolnämnderna i , ,och , och . Även i en del andra fallhar remissinstanser bifogat yttranden från underställda myndigheter eller frånorganisationer. Fleraremissinstanser däribland , , och - framhålleri likhet med DEFU att uppgiflsinsamlingar är nödvändiga för att myndigheterskaU kunna fullgöra sina skyldigheter. Uppgiftslämnandet bör dock enligtflertalet remissinstanser utformas på ett sådant säll all del inte i onödanbetungar företag och kommuner. De ansluter sig därmed tiU 1981/82:118 39 DEFU:s målsättning att skapa enkelhet i relationernamellan myndigheterna och de uppgiflsskyldiga. SCB,konjunkturinstUutet, m.fl. anser det beklagligt attinformationsbehovet och gränsdragningar mellan olika typer av informafionsbehovinle behandlas i DEFU:s betänkande i nämnvärd grad jämfört med det intresse somägnats åt uppgiftslämnandet. Uppgtflslämnarproblematikenmåste enligt SCB:s synsätt betraktas som en del av det större frågekomplex somgäller vilka behov av information som finns i samhället och hur dessa behovskall fillgodoses. Olika uppgtfts-lämnarproblem kan svårligen lösas om de inleställs i relation lill de informafionsbehov som ligger bakom olikauppgiftsinsamlingar. Datainspektionenfinner att utredningen i första hand tagit sikte på att underlätta och begränsaföretagens och kommunernas uppgiftslämnande för all i första hand reducerasamhällets totala kostnader. Integritetsfrå-goma har enligt inspekfionensmening berörts tämligen ytligt. , RSV,LBS, , . och att delegationen har ulfört ell värdefulltarbete. UHÄ finner dock att de myckel goda erfarenheterna av DEFU:shiltiUsvarande verksamhet hade kunnat las fill vara på elt bättre sätt iföreliggande lagförslag. RFV,bankinspektionen, försäkringsinspektionen, TPR, , LBS, ÖEF,generaltullstyrelsen, statens planverk, länsstyrelserna i ochNorrbottens län, luftfartsverket, , statens jordbruksnämnd.Landstingsförbundet, , , SACOISR samt och de andra organisationer som avgell gemensamt yttrandetUlstyrker i stort DEFU:s förslag fill lagstiftning. RRV harinle någon principiell erinran mol den reglering av uppgtftslämnandet som DEFUföreslår. Ett alternativt sätt all tillgodose behovel av författningsregleringär emellertid enligt RRV:S mening alt komplettera de bestämmelser som finns i 4§ tredje stycket allmänna verkssladgan. Skogsstyrelsenifrågasätter om det är nödvändigt all i lag reglera dessa frågor, mentillstyrker i stort lagförslagels utformning. Någraremissinstanser såsom AMS, justitiekanslern, , statenslivsmedelsverk, , ochbostadsstyrelsen har ingen principiell erinran mol DEFU:s lagförslag.Bostadsstyrelsen föratsätter dock att tillämpningen av lagen inte medför någonbegränsning av styrelsens möjligheter att hämta in uppgifter för sininslruklionsenliga verksamhet. , , , statskontoret,RSV, , kommerskollegium, , , arbetarskyddsstyrelsen,länsstyrelserna i och , TSV, UHÄ, NO, fullmäktige iSveriges riksbank och LO avstyrker lagförslaget. SÖ kan inle lillslyrka all en lag av den föreslagnautformningen utfärdas Prop.1981/82:118 40 medgiltighet för kommunsektorns uppgtftslämnande rörande skolväsendel. Ettförfattningsarbete borde komma till slånd med syfte att la fram en allmänföreskrift som klarlägger kommunsektorns uppgiftsskyldighel gentemot SÖ ochlänsskolnämnderna. Länsstyrelseni anser all DEFU:s lagförslag endasi i begränsad män kan bidrafill all minska belastningen pä förelagen, när det gäUer uppgiftsinsamling avdel slag som bedriver. Nackdelama ur skatte- ochuppbördsförvaltningens synpunkt förefaller vara av sådan omfattning attlänsstyrelsen inte anser sig kunna tUlstyrka DEFU:s lagförslag i föreliggandeutformning. Det förslag till lag somutredningen lägger fram har enligt mening en så allmän naturatt risk finns för att undersökningar av specieUt slag kan möta onödigasvårigheter. All vid sådana undersökningar tvingas till ett omständligtbyråkratiskt förfarande vid en nödvändig uppgiftsinsamling kan inle vararimligt. Av de tre allernaliva handlingsvägar som utredningen beskrivitförordar alternativ 1, nämligen att regeringen utger råd ochanvisningar för uppgiflsinsamlandet. , , , och i är avlikartad uppfattning. Statskontoret och/eller RRV bör enligl NO.s mening få iuppdrag all i sin konlinueriiga granskning särskilt beakta uppgiftsinsamlingen. SCBanför all DEFU:s förfaltningsförslag som helhet ur rättslig synpunkt inte ärväl underbyggt. Förslaget synes l.ex. inte beakta den nya konstitutionellaregleringen av uppgiflsinhämlandel från enskUda, vilken innebär alt varjeuppgtflskrav måste vara reglerat i lag. Vidare saknas i stor utsträckningvägledande molivultalanden. SCB ifrågasätter dessutom behovet och värdet av engemensam lagreglering. KonjunkturinstUutet och RSV delar i huvudsak dennauppfattning. Statskontoretoch SCB erinrar om att allmänna verksstadgan innehåller ell särskilt åliggandeför myndigheter att sträva efter att begränsa och förenkla uppgiftslämnandetoch i övrigi se till alt arbetet med att lämna uppgifter inle blir merbetungande än vad som kan anses skäligt med hänsyn lill ändamålet. Arbetarskyddsstyrelsenföreslår reglering i allmänna verksstadgan, myndighetsinstraktioner eller annanförfattning utfärdad av regeringen. RSVanser all de bestämmelser som finns i förordningen (1975:567) omrationaUseringsverksamhet inom den civila statsförvaltningen redan täcker indet område som avses med förslaget. Detföreslagna altemativel med lagstiftning måste enligt konjunkturinstitutetrimligen komma alt medföra merarbete och därmed ökade kostnader förmyndighelerna. anser det vara en påtaglig brist att deverkliga kostnaderna för samhäUet resp. företagen i de tre altemaliven inlebUvil belysta. LOser posifivt på alt en servicefunktion skapas som följer upp och 1981/82:118 41 Den föreslagna formen för samråd ger emellertid mer intrycketav "vetorätt" för näringslivet. Konsumentintressen ochforskningsintressena bör stärkas. Vid en samlad bedömninganser statskontoret all DEFU:s verksamhet och utvecklingen i övrigt de senasteåren lett till restriktivitet vad det gäller myndigheternas uppgtftsinsamUng.SärskUda åtgärder kan f.n. inle anses påkallade enligt statskontorets mening. SCB framhåUer att verkelsolika åtgärder på området, inkl. den samverkan som för slafisfikproduklionensdel sker meUan olika intressenter, fortlöpande medverkar tiU alt underlättauppgtftslämnandet och alt dessa åtgärder bl. a. grandas på redan gällandeförfattningar. De metoder som TPR hkfillshar använt för insamUng av nödvändiga uppgifter har fungerat filtfredsstäUande.Från uppgiftslämnaraas sida har heller inte förmärkls någon negaliv inställningvad beträffar uppgiftsinsamlingens inriktning och omfattning. TPR har ocksåsuccessivt verkat för alt åstadkomma förenklingar av uppgtftslämnadet på olikaområden. Såvitt gäller TPR:s verksamhet framstår därför behovet av förändringari form av författningsreglering eller på annat sätt inte som särskilt stort.