prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — Framställningen i det följande ansluter till vägverkelsanslagsframställning. Jag vill vidare nämna all denna utförligare redovisninginnehåller bl.a. kortfattadetillständsbeskrivningar av väghållningen, vilka ingår som en del av delomfattande material som används i samband med den påbörjade revideringen avflerårs- och fördelningsplanerna. Dessa beskrivningar kan dock i aUmänhel inleläggas lill grund för ställningstaganden lill inriktningen av väghållningen idel enskilda fallet eller del enskilda länet ulan en utförfigare analys.Däremot belyser de översiktligt vissa av de huvudmål för väghållningen och defaktorer som myndigheterna har all utgå frän i sin planeringsverksamhet. 1980/81 Utgift 1981/82 Anslag 1982/83 Förslag Från detta anslag betalaskostnaderna för central administration (andel), översiktlig vägplanering,fastställande av arbetsplaner saml järnvägsärenden. 1981/82:100 Bilaga 9 37 Verket begär ell anslagav 6,5 resp. 6,3 milj. kr. i sill högsta resp. lägsta alternativ för budgetåret1982/83 avseende verksamheten . Jag bedömer allkostnaderna för , somjag beräknar lill , ungefärligen kommeratt fördela sig på följande sätt. Central administration 2215 000 Järnvägsärenden m. m. Jag hemställer all regeringen föreslår att lill : Ämbetsverksuppgifter för /83 anvisa eft förslagsanslagpå . Drift av statliga vägar 1980/81 Utgift 2496561000 Reservation 1014880000 1981/82 Anslag 2814000000 1982/83Förslag 3 171000000 Från detta anslag betalaskostnaderna för de delar av vägverkels verksamhet som är hänförliga lilldriften av de statliga vägarna, vissa förbättringsarbeten, vilka avser främstde sekundära och tertiära vägnäten, saml invesleringsulgifter för vägverkelsanläggningstillgångar. : Medel för att uppfyUa målen För all uppfyllaväghållningsmålen lill lägsta möjliga samhällsekonomiska kostnader krävskunskaper om var, när, hur och i vilken omfattning åtgärderna skall sällas inoch dessutom om sambanden mellan olika åtgärder och deras effekter. Dettakräver en aktiv planering och all forsknings-och utvecklingsarbete bedrivs inomaktuella områden. I det följandeexemplifieras hur driftåtgärderna kan medverka till att uppfylla målen förväghållningen. Driftåtgärderna delas in i vinterväghållning,barmarksväghållning, färjhållning, övriga väghållningsålgärder samlförbättring. För de åtgärder som behandlas anges effekter och det (de) mål varsuppfyllande påverkas av den aktuella åtgärden. Prop.1981/82:100 Bilaga 9 38 Minskning av fidenmellan uppkommen halka och utförd snöröjning eller halkbekämpning harstor betydelse för trafiksäkerheten. Undersökningar visar att förhållandelall trafikanten överraskas av dåligt väglag medverkar till ett stort anlal olyckor. En godsnöröjningsslandard kan också bidra tiU att den enskildes tillgänglighet till arbete och service kanupprätthållas. Åtgärder på detbelagda vägnätet som syftar lill alt reparera deformationsskador innebär all trafiksäkerheten kan höjasoch att fordonskostnaderna kansänkas genom lägre drivmedelsförbrukning och minskal däckslitage. Hyvling av gmsvägarmedverkar i första hand lill alt framkomligheten kan upprätthållas och attfordonskostnaderna kan hållas på en rimlig nivå. Dammbindning medförförbättringar från såväl trafiksäkerhets- som miljösynpunkt. Dammet och nedsmutsningen frångrusvägarna är besvärande för mångamänniskor som bor i mindre samhällen eller glesbygden. Genom en ökaddriftinsals för alt laga beläggningsskador, hyvling och grusning kan enfillfredsställande transportstandard upprätlhåUas på de vägar därförstärkning eller andra permanenta åtgärder blir för dyra. Dikning, förnyelseav slillager och vägmarkeringar saml reparationer av broar är exempel på åtgärder som utförsför att vidmakthålla vägens standard. Färjhållningenmedverkar tiU all upprätthålla tUlgänglighet lill arbete och service genomminskade restider och bidrar därmed också fill lägre fordonskostnader ånvad som blir fallet dä omvägskörningar måste ske. Vägverkels försökmed reflekterande kanlslolpar och reflektorer på snöstörar har visat att dessa leder till en klar förbättringav trafiksäkerheten. En minskning av olyckskvolen med har konstaterats. Beläggning avgrusvägar, vUkel i huvudsak sker genom enkel ytbehandling (YIG) lederlill trafikant- och miljövinster samt lägre underhållskostnader förvägverket. Vinsterna för trafikanterna beslår framför allt av stora minskningar i däckslitagel ochbränsleförbmkningen. Trafiksäkerhelsfrämjandeåtgärder på vägens sidoutrymme kan också ge stora effekter. Exempelvis bör grovaträd, rörstolpar och fundament för belysning etc. kunna undanröjas ellerersättas med mindre farliga föremål t.ex.avkörbara stolpar, sidoräcken m.m. Prop.1981/82:100 Bilaga 9 39 Mångaförbättringsarbeten har karaktär av byggarbeten i. ex. anläggning av belysningoch extra körfält för vänslersvängande trafik och åtgärder för alt eliminerapunktvisa brister i vägnätet. Dessa åtgärder behandlas nedan fillsammans med byggnadsverksamheten. : Effekter och resultatanalys gällandefemårsplan för driflverksamhelen utgick årsanslag lUl drift av stafiiga vägar. har en ny femårsplanupprättats för . Den lägsta nivån i denna plan ulgår frånproduktionsulrymmet enligl anslag. Minskningen av produkfionsutrymmethar tvingat lill kraffiga omprioriteringar i verksamhetenoch sådana besparingar som gått ut över service och underhåU påvägnätet. I del följande visas skillnaden i reala termer mellan den tidigare() och femårsplan för driften av de statliga vägarna. Snöröjning minskasenligl med 38 milj. kr. () från 283 lill 245 milj. kr.enligl den nya femårsplanen. Minskningen uppnås genom alt på vägar med trafikmed mindre än 1500 fordon tillåts större snödjup innan åtgärdvidtas samt att tidsätgången för åtgärden förlängs. Ändringen innebäroförändrad standard på höglrafikerade vägar och en standardsänkning för övriga vägar. Mekaniskhalkbekämpning minskar enligl vägverkels nya femårsplan med 30 milj. () från 85 till 55 milj. kr. Minskningen drabbar vägar med trafikmindre än 1 500 fordon . Sänkningen innebär all vägar med mindre än 500fordon normall inte sandas och att vägar med trafik större än 500 fordon sandaspunktvis i kurvor och backar. Vid extrem halka, t. ex. våt snö- och isvågbana,halkbekämpas alla vägar. På belagda vägarsänks ålgärdsvolymen med 37 milj. kr, () från 371 till 334 milj. kr.Minskningen innebär enligl all trafikens slitage och nedbrytning avbeläggningarna inle kan kompenseras med tillräckligt underhåU. 1980-årsbeläggningsinvenlering visar att av del belagda vägnätet är deformerat och nedbrutet. Laslbilsparken harunder 1970-lalel förändrats så all högsta tillåten belastningutnyttjas i betydligt större utsträckning . Eftersom trafikens inverkanpå vägkroppen ökar mycket snabbi med stigande axel-tryck innebär dettakraftigt ökande påfrestning på vägnätet trots i stort sell oförändradgodsmängd. Belaslningsökningen innebär en ökandenedbrytning av vägarna . Av trafiksäkerhets-och belaslningsskäl måstedet höglrafikerade vägnätet prioriteras. Pågrusvägar sänks åtgärdsvolymen enligl vägverkels nya femårsplan Prop.1981/82:100 Bilaga 9 40 med 19 milj. kr. () från 177 liU 158 milj.kr. Med den medelstilldelning som erhållits under 1970-talel har inlegrusvägnälel kunnat hållas i tillfredsstäUande skick. Stora delar avgrusvägnälel har dålig ylvallenavrin-ning och tunt och felaktigt sammansattslitlager ofta kombinerat med dålig bärighet. Delta gör all grusvägarna ofta äri sämre skick än vad som vore möjligt med bättre underhåll. Klagomål fråntrafikanterna på grusvägunderhållet är mycket vanliga. Trots delta måsteytterligare besparingar på grus vägunderhållet göras. Underhåll avkonstbyggnader har ökats med 8 milj. kr. från 59 lill 67 milj. kr. Ökningenerfordras för all i broar investerat kapital skall kunna bevaras. Löpandeinspektioner har visat all antalet aUvarliga skador tenderar alt öka. Dettakan leda tiU alt ytterligare ökningar av insatserna för underhåU av,alternafivt investeringar i, konslbyggnader krävs. Satsning på beläggning avgrusvägar minskas enligl vägverkels nya femårsplan till IOO milj. kr. om åretvilket leder lill alt i genomsnitt /år beläggs under femårsperioden1982-86, jämfört med /år i den fidigare femårsplanen. De fortsattaarbetena kommer all inriktas dels mol beläggning av gmsvägar med trafik störreän 250 fordon . En utjämning av beläggningsandelen i olika delar avlandet eftersträvas. Åtgärder för all påeffektivast möjliga sätt öka trafiksäkerheten utförs genom all systematisktutvalda trafiksäkerhetsfrämjande åtgärder utförs. Volymen har ökats 15 milj.kr. från 50 lill 65 milj. kr. Typiska åtgärder som kommer lill utförande är aftsafta upp vägkantreflektorer och snöslörsre-flexer saml att bygga om och sällaupp belysning i vägskäl. Nivån innebär en sänkning av förbällringslaklen pågrusvågar i glesbygder. Däremot höjs volymen för all ulföraIrafiksäkerhelsfrämjande åtgärder. : RationaUseringar,omprioriteringar och besparingar avsätter ständigtbetydande resurser för all upprätthålla en hög kompetensnivå för alt ha eneffektiv och slagkraftig väghållningsor-ganisation. Detta kontinuerliga arbetebeslår av omprioriteringar och förändringar av arbetsuppgifter för att kunnautnyttja nya tekniska och administrativa hjälpmedel och göra nödvändigaanpassningar till en föränderiig omvärld. Bland aktuella rationaliseringar inom dettaområde kan nämnas - fillämpning avplaneringsmetoder som möjliggör högre grad av decentra liserat resultatansvar och bedömning av verksamhetens måluppfyllelse, - fillämpning avförbättrade metoder för analys av brister rörande väg lransportslandarden, - tillämpning avsamhällsekonomiska kalkylmeloder som förbättrar möj ligheterna lill rätt avvägning mellan byggande- och driflprogrammen och för byggandeprogrammen mellan landsbygd och tätort. 1981/82:100 Bilaga 9 41 Effekt- ochresultatanalysen visar all omfattande omprioriteringar och besparingar redangjorts som en följd av del minskade anslaget för drift av statsvägar. Ävenvissa rationaliseringar har kunnat genomföras. Resurs-överskottet medför docken mindre rationell produktion. Delta gör all så länge betydanderesursöverskotl finns kan inle en årlig rationalisering uppnås. Den produktionstekniskautvecklingen bidrar konfinuerligt lill rationalisering av driflverksamhelen.Bland utvecklingsprojekt som bedriver kan nämnas - effektivarekemisk halkbekämpning genom befuklning av saltet med kalciumkloridlösning vidspridningen, - metoderför förebyggande beläggningsunderhåU och åleranvändning av beläggningsmassor, - metoderför optimal reparation av de vanliga broskadorna nämligen på kantbalkar, räckenoch isolering, - UtveckUngav maskin som kan användas som alternativ lill väghyvel. Vägverkels satsning påforskning och utveckling (FoU) syftar lill all på sikt ge rationaliseringsvinster ochbesparingsmöjligheter. FoU som i stor utsträckning är av betydelse fördriflverksamhelen är - utvecklingav emulsionstekniken för asfaltbeläggningar, - UtveckUngav ytbehandlingar för vägar med trafik större än 4000 fordon , -utveckling av mätfordonför inventering av bl.a. belagda vägars tillstånd, - utveckling av instmmenl för all upptäckahalka. Möjlighet lillytterligare besparingar finns främst inom färjeverksamhe-len. I en utredningsom utfördes redovisas möjligheter all ersätta färjleder med broar, drain fäijleder och förändra turlistor. Vidare kan vissa färjeleder utrustas medlinslyrda färjor i stället för frigående och vissa rörliga broar kan förses medutrustning för fjärrmanövrering. Ersättning av färjleder med broar behandlasnärmare under byggande av statliga vägar. Den övriga besparingspolenfialen förfärjhållning och rörliga broar uppgår lill 4,5 milj. kr. men kräverinvesteringar som uppgår lill 26,5 milj. kr. för att kunna uppnås. Under ellövergångsskede kan insparade medel användas för ytterligare investeringar tillshela besparingspotentialen utnyttjats. Personalöverskollel inomvägverkets hela organisation den närmaste femårsperioden förväntas bli stort.Vägverket kommer all få svårigheter all anpassa den framlida personallillgångentill personalriktpunkl. Svårigheterna år av sådan storlek att en myckel aktivpersonalpolitik måste bedrivas. För att i möjligaste mån uppnå balans mellanpersonalriktpunkl och Prop.1981/82:100 Bilaga 9 42 personaltillgånghar därför tagit fram ett ålgärdspakel. Syftet med åtgärdspaketet är all sfimulera en frivilligpersonalrörlighet så att antalsmässig, geografisk och kategorimässig balansuppnås . Som ellled i arbetet har etablerat kontakter med statens arbetsmarknadsnämndoch . Personalstyrkaninom driftverksamheten bedöms behöva minskas med ca 1000 personer. ,liksom , leder detta tiU all extraordinära åtgärder måste vidtas för att sysselsättaegen personal. Sys-selsällningsintensiva arbeten måste prioriteras i ställetför de från väghåll-ningssynpunkl mest angelägna åtgärderna.Enlreprenadarbelena måste minskas. Minskningen avpersonal och maskiner innebär all sårbarheten vid besvärligasituationer som snöfall och halka ökar. En ofrånkomlig konsekvens av detta äralt den lokala driflorganisalionen måste rationaliseras ytterligare. Ca 50 arbetsområdenbedöms bli föremål för utredningar som kanresultera i sammanläggning med angränsande områden. harantalet anställda per arbetsområde minskal från ca 20 liU ca 15. Vägverketsanläggningstillgångar består av fastigheter, motorfordon och vägmaskiner ochfärjor m. m. (Dmsällningslillgångarna omfattar gmslag, förrådsvaror,drivmedel saml material för vägöverbyggnad och halkbekämpning. Tillgångarnaanvänds huvudsakligen för drift av statsvägar, i mindre omfattning för vägbyggande iegen regi och för tjänster lill utomstående. maskinbehov för byggande verksamheten iegen regi anskaffas genominhyrning eller genom upphandling. Den lokaladriftverksamheten bedrivs från 276 vägsla-tioner. Beslut omindragning av 9 vägstalioner lill 267 har fattats men ännu inle genomförts.Fömtom vägstalioner finns för olika stödfunktioner 12 länsverkstäder, ell anlal filialgarage,förråd och två varv. Behov på gmnd av återanskaffning Behovet baseras påall del kommer att finnas ca 225 vägstalioner i landet.Livslängden för en vägstalion har bedömts lill . Under denna livslängdfordras två omfattande ombyggnader för all anläggningen skall fungera tillfredsställande. Det totalainvesteringsbehovet för en vägstalion uppgår till 6,0 milj. kr. inklusive två ombyggnader under desslivslängd. Detta motsvarar 0,12 milj. kr.per år och vägstalion. Totalt för hela landet innebär del 27 milj. kr./år. Prop.1981/82:100 Bilaga 9 43 Behov på gmnd av omorganisation För alt anpassaanläggningarna till förväntade sammanslagningar finns ellinvesteringsbehov på 45 milj. kr. för nybyggnader och 60 milj. kr. Behovetuppgår lill totalt 105 milj. kr. eUer 10,5 milj. kr. Del totalamedelsbehovel för investeringar i driftanläggningar uppgår således lUl 37,5 milj. kr. (27 4- 10,5milj. Av medelsbehovel37,5 milj. kr. hänför sig 6 milj. kr. till ombyggnad av driftanläggningar, garagegårdar och förrådsinredningar vilka genom precisering av investeringsbegreppet förts från kostnadsramenför drift av statliga vägar. Dessa medel har utökat invesleringsposlen underanslaget drift av statliga vägar. Dimensioneringen avden egna maskinparken grundas på driflverksam-hetens långsikliga inriktning samt påuppföljning av maskinanvändningen. Hämtöver görs en avvägning mellan egna och lejdamaskiner varvid hänsyn las lill att full sysselsättning skall uppnås. Förnärvarande disponerar verket bl. 754 lastbilar, 745 paketbilar, 572väghyvlar och 697 laslmaski-neri driflverksamhelen. Del totalaåleranskaff"ningsvärdel för vägverkels maskinpark enligl resursdimensionering 1982-86 är ca 950milj. För vikliga maskinslag inomdriflverksamhelen föresläs riktpunkter som uppgår till ca 570 lastbilar, 420 väghyvlar, 690 pakelbilar och 530laslmaskiner. Den genomsnittligaavskrivningstiden ger ell årligt investeringsbehov på ca 110 milj. kr. har enfärjfiolla på 113 enheter som trafikerar 68 färjleder. beräknas elltiotal färjor behöva utrangeras. Utredningom indragning av 24 färjleder har skett i anslutning till besparingsproposilionen 1980/81. Fördjupad analys av vissa av dessa färjleder pågår. Hämtöver utredsersättning av färjor med broar. Under perioden198286 planerar fullfölja pågående beställningar saml allnyanskaffa färjor dels för att ersätta gamla färjor, dels för att görarationaliseringsvinster vid vissa färjleder. Investeringsbehovet uppgår liU 20 milj. kr. Vägverkelsomsättningstillgångar har ell totalt tillgångsvärde av ca 400 milj. kr. uppdelatpå gruslag 14 milj. kr., drivmedel 20 milj. kr., förrådsvaror 40 milj. kr. ochmateriel för vägöverbyggnad och halkbekämpning 320 milj. kr. Prop.1981/82:100 Bilaga 9 44 redovisartvå planeringsnivåer - A och B - för driftanslagel. Planeringsnivå Autgör en vidmakthållandenivå och anger kostnaderna för alt uppfylla de mål sompreciserats med utgångspunkt från det trafikpolitiska beslutet. PlaneringsnivåB utgår från i princip realt oförändrat anslag jämfört med . Nivå B är verketsbesparingsnivå. Planeringsnivå Ainnebär ell anslag av 3 696 milj. kr. vilket är en uppräkning av anslaget med882 milj. kr. Nivä A innebär alt de negativa effekter på väghållningensom beskrivits i resultatanalysen kan undvikas genom alt - Irafiksäkerhelsfrämjandepunktåtgärder samt uppsättning av vägkantreflektorer väg för totalt112 milj. kr. Detta beräknas förhindraca 250 olyckor per är, - tillfredsställandemöjlighet finns alt vidmakthålla i vägnätet investerat kapital, - förbättradframkomlighet i glesbygder erhålls med beläggning av gmsväg för 221milj. Av dessa medel satsas drygt 79 milj. kr. för att erhålla en utjämning avbeläggningsandelen, - framkomlighetenpå lågtrafikerade vägar säkerställs genom att standarden påvinterväghållning och barmarksväghållning bestäms med utgångspunkt från samhäUsekonomiskt opfimalnivå, - nödvändigresursanpassning kan ske i sådan takt all orationellt utförda åtgärder ochkraftigt sänkta entreprenadandelar inle behöver fillgripas. Planeringsnivå Binnebär ett anslag av 3470 milj. kr. av anslaget med 656 milj. kr. Planeringsnivån utgår frånde förutsäUningar som låg lill grund verksamhet. Nivå B anger ell realtoförändrat anslag jämfört med . Nivån innebär att de negativaeffekterna på väghållningen som beskrivits i resultatanalysen kan begränsas genom all - riskenför ytterligare försämring av belagda vägar undviks, - standardsänkningav både barmarks- och vinlerväghållning på lågtrafikerade vägar undviks. Anslaget Drift avstatliga vägar är för innevarande budgetår () 2814milj. kr., varav 101,8 milj. kr. avser investeringar i anläggningstillgångar.Medelstilldelningen för verksamheten har legal till grund för den nya femårsplanen fördriflverksamhelen som beslutat hösten 1981.Femårsplanen innebär aft måste göra kraftigaomprioriteringar i verksamheten och besparingar som går ut över serviceoch underhåll på Verket har i sinanslagsframställning redovisat effekterna av de besparingar och omprioriteringarsom nu genomförs på såväl väghållning som organisationoch resurser. Trotsdet samhällsekonomiska lägel och därav följande restriktivitet i Prop.1981/82:100 Bilaga 9 45 årets budgelbehandling har jag ansett del varanödvändigt att reaU höja anslaget till drift av statliga vägar. Del bör därförvara möjligt all uppnå förbättringar av den statliga väghållningen. Jag räknarmed att drift- och-underhållsnivån för kommer all översliga 1982års verksamhet. Som har redovisat i sin anslagsframställning kommer höjningaravanslaget all i första hand lillgodoföras del lågtrafikerade vägnätet. Deförbättringar som därmed kan ske av väghållningen är mycket angelägna. Jag går över lillatt redovisa de besparingar som regeringen har initierat. 1980/81:20om besparingar i statsverksamheten m.m. behandlades den statligafärjeverksamhelen. I propositionen redovisades regeringens uppdragtill statens vägverk all utreda möjligheterna lill besparingar i färjelrafikengenom indragningar, brobyggande och andra tekniska lösningar. Ibudgetpropositionen (prop. 1980/81:100 bil. 9, /81:16 och 26, rskr 1980/81:227)redovisades resultatet av utredning om omfattningen av den stafiigafärjeverksamheten. utredning inne-höU bl. a. en redovisning överfärjeleder som kan ersättas med broförbindelser. Verkels redovisning i denna del omfattade åttafäijeleder som bör indragningsprövas samt nio broförbindelser som ersätter färjeleder.Härutöver redovisades åttafärjeförbindelser som enligt gällande flerårsplan avses ersättas med broar. Sammanlagt upptog redovisningen 25 olika broobjekl. Vägverkelsutredning visade att del i flera faU är företagsekonomiskt klart lönsamt all görabroinvesteringar som ersätter färjeleder. Utredningen visade alt dengenomsnittliga ålerbelalningstiden för en broinveslering är så låg som 11 -12år. I några fall återbetalas broinvesleringen genom uteblivna driftkostnader förfärjeförbindelsen. Föredragandedepartementschefen anförde all för finansieringen av broinvesteringarnaär del möjligt alt använda medel för beredskapsarbeten eller sådana medel för andrasysselsällningsfrämjande åtgärder som slår tillregeringens förfogande genom den s. k. finansfuUmakten. Vidare anförde föredragande departementschefen allvägverkels utredning har visat att vissa objekt har så hög företagsekonomisklönsamhet att de bör kunna genomförasoavsett om det visar sig lämpligt all utföra dem som beredskapsarbeten. borde därför bemyndigasatt i sådana fall användadrifimedel för all bygga broar som ersätter färjeleder. beslutadei enlighet med föredragandens förslag. Jag redovisar nu de hittillsvarande besluten ombroinvesleringar. Regeringen beslötden la i anspråk 113,1 milj. kr. av finansfullmaktenför sysselsällningsfrämjande väg- och broinvesleringar vid statensvägverk. Genom beslutet anvisades 40 milj. kr. för följande broinvesteringar. Prop.1981/82:100 Bilaga 9 46 Län Objekt Kostnad(milj. S Brovid fäijeleden Liljedal-Ed 7,0 Y Brovid färjeleden Strömsnäs-Svanön 17,0 Z Bro vid fäijeledenSkuran-Flalnor 7,0 ersätter två fäoeleder 9,0 Vidare hararbetsmarknadsstyrelsen genom länsarbetsnämnden i Norr-botlens län anvisatmedel för att bygga två broar över älv som ersätter färjelederna vidKuoksu och Anllis. Del betyder all finns beslut all bygga sexbroar som ersätter färjeleder. Genom besluthar fått möjlighet all även använda drifimedel för alt bygga broarsom ersätter färjeleder. Verket har, som jag nämnde inledningsvis, nyligenantagit en ny femårsplan för driflverksamhelen. Mol bakgrund av de omprioriteringarsom sker av driflverksamhelen har det inte varit möjligt all avsättamedel från driftanslagel lill broinvesteringar. Brobyggen ärsysselsällningsinlensiva och min redovisning i del föregående visar alt demedel för sysselsällningsfrämjande åtgärder som slår lill regeringens och AMSförfogande mycket väl kan användas för ifrågavarande brobyggen. De broobjekl som frånplanerings- och projekleringssynpunkl kan vara aktuella att bygga under denärmaste två åren är följande under förutsättning att finansieringen kanlösas. Vid behandlingen avföregående års budgetproposition (prop. 1981/82 bil. 9, /81:16och26,rskr1980/81:227) beslöt aft färjeleden vid i Gävleborgslän skall ersättas med en bro. anvisade emellertid inga medelför ett brobygge och uttalade i övrigt inget som innebär all ell avsteg frånden decentraliserade planeringsordning för väginvesteringarna som riksdagentidigare beslutat skulle göras. Jag har därför uppdragit ålstatens vägverk alt utreda dels hur färjeförbindelsen mellan Sundet ochHasselön i kommun kan ersättas med en bro dels andra lill saken hörandeförslag. TiU bilden av den allmänna vägtrafikens behov av vägålgärder i dennalänsdel hör nämligen alt ell fåtal km väster om den av beslutadebroförbindelsen vid går över vid Gy- Prop.1981/82:100 Bilaga 9 47 Väg 254 har vid sju stycken smala broar,byggda på 1930-talel, vilka alla är i mycket dålig kondition. tvingadesvägverket all på en bro minska vägbredden fill ell körfält och signalreglera trafiken för att kunna garantera bronsbärighet.