prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — I övrigtskulle investeringarna finansieras med från driften frigjordainvesleringsmedel. Bedömningen av företagsgruppens investeringar skulle dåenligl de bakomliggande intentionerna kunna bli summarisk och därmed enkel. Den för budgetåret1981/82 tillämpade avskrivningsberäkningen för fastigheterna innebär altförelagsgruppen i form av avskrivningsmedel tillförs mindre resurser än somförbrukas. Som en följd härav erfordras särskilda finansiella tillskott omföretagsgruppen skall kunna bibehålla nuvarande kapitalintensitet ulan kraftigupplåningsökning. Stiftelsen bedömer det f. n. inle som realistiskt allbegränsa kapitalintensiteten i verksamheten ulan alt räkna med negativaeffekter pä såväl del ekonomiska resultatet som den sociala måluppfyllelsen.Även om Samhällsförelagsgruppen ekonomiskt sell bör arbeta på en något lägreinvesteringsnivå än andra företag, är tendensen densamma som inom övrigindustri, nämligen alt kapitalintensiteten ökar. Ingen hänsyn har dä tagitslill de särskilda investeringar i tekniska hjälpmedel som erfordras. Stiftelsenanser det därför som angelägel all de totalt tillförda resurserna i form avavskrivningsmedel och investeringsbidrag inte understiger förelagsgruppensavskrivningsbehov beräknat pä tillgångarnas återanskaffningsvärden. Härtill kommersedan särskilda behov av invesleringsmedel. 1981/82:100 Bilaga 15 153 Vid beräkning avavskrivningarna på de av fastställda grunderna uppgår fondenskostnader lill 362 milj. kr. Återanskaffningsvärdetberäknas lill 3900 milj. kr. (700000m x 1,20 x 4600 = 3900) varvidavskrivningarna blir 165 milj. kr. Frigjorda avskrivningsmedel skalldisponeras för reinvesteringar och amorteringar av befintliga lån.Amorteringarna beräknas uppgå fill 85 milj. kr. Kostnaderna för fastighelsfonden kan således sammanfallasenligl följande. 366 Avgårintäkter - 4 För /82 anvisades inga medel för anordnande av nya platser. Ettägartillskott om 40 milj. kr. ställdes docklill stiftelsens förfogande för åtgärder som erfordras för att möjliggöra förbällringar avkapaciletsutnytljandet, för arbelsmiljöåtgärder och för insatser avergonomisk karaktär. Som fidigareframgått föreslås inte något tillskott av platser under /83.Däremot anser stiftelsen i likhet med AMS all ell effektivare ulnylljande avplatserna bör kunna komma till stånd genom att platser omdisponeras inomoch mellan länen. Mol bakgrund avinhämtade uppgifter från länsarbelsnämderna och de regionala företagenbedömer AMS och stiftelsen del f. n. möjligt alt totalt omdisponera drygl1000 platser inom länen för all nå en bättre fördelning av befintligaresurser efter aktuella förutsättningar och behov. Med hänsyn lillarbetsmarknadsläget vill AMS att de föreslagna omdisponeringarna kommer lillslånd möjligt för all behovel av arbetstillfällen skall kunnatillgodoses på aktuella orter. Omdisponeringar som berör ca 400 platser harprioriterats. Kostnaderna för dessa omdisponeringar varierar. I vissa fall kanen ökning av platsantalei ske inom tillgängliga lokaler och utan attytterligare utrustning erfordras. I andra fall krävs omfattande om-och tillbyggnader,anordnande av nya verksläder saml anskaffning av maskiner och utrustning. En genomgång avsamtliga förslag lill omdisponeringar inom länen visar all del sammanlagdainvesteringsbehovet stannar vid 152 milj. kr., varav 109milj. för byggnader och 43 milj. kr. En motsvarande nyetablering av dessa platser skulle innebära ellinvesteringsbehov om ca 310 milj. kr. Ett av huvudsyftenabakom beslut om Samhällsförelagsgruppens tillkomst var att få lillstånd en regional utjämning av tillgången på skyddat arbete. Utöver föreslagnaomdisponeringar inom länen har därför Samhällsföretagbegärt AMS' bedömning av lämpliga omdisponeringar 1981/82:100 Bilaga 15 154 Styrelsen har bedömt alt ca 300platser kan omdisponeras mellan län vilket medför ellinvesteringsbehov av 84 milj. kr., varav 60 milj. kr. för byggnader och 24milj. för maskiner och inventarier. Del sammanlagda investeringsbehovet föromdisponeringar av platser uppgår fill 236 milj. kr., varav för lokaler 169milj. kr, och för maskiner och inventarier 67 milj. kr. Planeradeomdisponeringar bör genomföras möjligt. Med hänsyn lill tillgängligaresurser och den lid som erfordras för planering, byggande och framför allt föranskaffning av nya lillverkningsobjekl bör omdisponeringarna ske under de trebudgetåren 1982/83 -1984/85. Investeringsbehovet per budgetår blir då ca 56milj. för lokaler och 22 milj. kr. för maskiner och inventarier. finns inomföretagsgruppen ett stort behov av arbetsmiljöförbätlringar och åtgärder förteknisk arbetsanpassning för att rätta till brister som fanns vid övergången lill den nya organisationen. För allmöjliggöra en förbällring av kapaciletsutnytljandet och för att öka möjligheternatill arbete för fler gravt handikappade personer krävs omfattande åtgärder förall förbättra arbetsmiljön inom många av de befintliga äldre verkstäderna. För många anställda inomSamhällsförelagsruppen erfordras särskilda anordningar och ergonomiska insatserför att de skall kunna fullgöra sina arbetsuppgifter och för all elt handikappi möjligaste mån skall kunna kompenseras. Särskilda investeringsmedel erfordrasför dessa åtgärder. För planperioden (1982/83- 1986/87) bedöms behovet av medel för arbetsmiljöförbätlringar fill 40 milj.kr. , varav för byggnader 25 milj. kr. och för utrustning, särskildaanordningar och individanpassning av enskilda arbetsplatser 15 milj. kr. Vidberäkning av investeringsbehovet har det beaktats att vissa nödvändigaförbällringar kan genomföras också i samband med ovan nämnda omdisponeringar avplatser. I detta sammanhangåberopas också prop. 1978/79:139, där del anges all reinvesteringar först påsikt skall kunna ske helt med i rörelsen genererade anslagsmedel. Under deförsta verksamhetsåren får således kompletterande medel för reinvesteringarläckas genom särskilda ägartillskott. Sammanfattning av behovet av ägartillskott förinvesteringar budgetåret 1982183 Åtgärd Byggnader Utrustning Totalt Omdisponering inomregionala företag/län 36 14 50 Omdisponering mellanregionala företag/län 20 8 28 Åtgärder förarbetsmiljöförbättringar 25. 1981/82:100 Bilaga 15 155 Av tabellen framgårsammanfattningsvis all det för lokaler erfordras 56 milj. kr. föromdisponering av befintliga platser under budgetåren 1982/83 - 1984/85saml för åtgärder för arbetsmiljöförbätlringar i befintliga byggnader 25 milj.kr. För /83 fordras således sammanlagt 81 milj. kr. För maskiner ochinventarier erfordras 40 milj. kr. som ägartillskott inkl. 15 milj. kr. försärskilda anordningar och ergonomiska åtgärder, Behovel avägarfillskotl för investeringar uppgår således till sammanlagt 118 milj. kr. Stiftelsen har med hänsyn lillregeringens besparingsdirektiv begränsat sin framställning om ägartillskott för1982/83 lill 110 milj. kr. Samhällsförelagsgruppenhar under /81 genomfört sitt första hela verksamhetsår. Sedanjag tagit del av den presenterade årsredovisningen kan jag med tillfredsställelsekonstatera att de arbetsmarknadspolitiska och ekonomiska målen i huvudsak harkunnat uppfyllas. Den planerade ökningen av sysselsätlningsvolymen har nästan helt uppnåtts vilketinnebär en nelloökning med ca 900 anställda. Detta har kunnat ske inom de givnaekonomiska ramarna. Rörelseresultatet uttryckt i procent av lönekostnaderna för dearbetshandikappade har också förbättrats. Erfarenheterna frän detta år bör ha gettSamhällsföretag ökade kunskaper om vilka problem och möjligheter som den nyaorganisationen inrymmer, kunskaper som är nödvändiga för en utveckling avverksamheten mot en bättre måluppfyllelse såväl socialt som ekonomiskt. I 1981 årsbudgetproposition anmälde jag min avsikt all föreslå regeringen all enbegränsad översyn skulle göras av verksamheten inom stiflelseorganisationen.Motivet lill delta var framför allt all la lill vara alla de möjligheter lillkostnadsbesparingar som kan göras inom organisationen, med hänsyn lill delbegränsade samhällsekonomiska utrymme som kommer all finnas . Regeringen bedömdedel sedermera som lämpligt alt erhöll uppdraget allgenomföra översynen. Det uppdrag som stiftelsen fick innebär att man medutgångspunkt i vunna erfarenheter genomför en kartläggning och en översyn avverksamheten. Härvid skall särskill prövas vilka kostnadsbesparande förändringar av organisatorisk eller annan artbeträffande den operativa verksamheten menäven avseende lednings- och styrfunktioner som bedöms vara möjliga inom ramen för de arbetsmarknadspolitiska ochsociala målsättningar som enligtriksdagens beslut gäller för verksläder för skyddat arbete. Stiftelsen har delatupp översynen i två etapper där den första syftade lill alt bedöma vilkaområden inom förelagsgruppens verksamhet och organisation som borde bliföremål för närmare överväganden. De konkreta åtgärdsförslagen utformas under etapp tvä på grundval av enfördjupad 1981/82:100 Bilaga 15 156 Stiftelsen skall avrapporlera uppdragetföre utgången av år 1981.Översynsrapporlen kommer därefter all beredas och utvärderas inomregeringskansliet. AMS har somtidigare nämnts konstaterat alt behovel av arbetslillfällen inomSamhällsföretag under överskådlig lid kommer alt vara stort. Styrelsen bedömerdock att delta behov /83 skall kunna tillgodoses genom elleffektivare ulnylljande av befintliga resurser inom företagsgruppen. Stiftelsen harmed hänvisning till AMS' ställningstagande inte begärt några nya platser för budgetåret.Jag gör samma bedömning som AMS men föreslår all regeringen bör ha möjlighet att öka anlalelplatser om särskilda skäl härtill uppkommer. Jag förordar all regeringenutverkar tillståndhärtill. av deanställda inom har lämnatde skyddade verkstäderna och gått ut till den reguljära arbetsmarknaden. Genom bl.a.ell särskill handlingsprogram anser sig stiftelsen kunna planera för att 2,eller ca 600 personerunder innevarande och näslabudgetår skall kunna ges möjlighet lillarbete på den reguljäraarbetsmarknaden. Jag ser med tillfredsställelse på en sådan utveckling. Ändringen i reglerna för anställning medlönebidrag bör verksamt kunna bidratill denna. beslutade i anledning av prop. 1980/81: 126 omarbetsmarknadspolitikens framfida inriktning (AU 1980/81:21, rskr 1980/81:404) all för den som efter en längre fidsarbete vid en skyddad verkstadövergår lill ell arbete på den reguljära arbetsmarknaden skall ell förhöjt lönebidrag kunna utgå.Bidraget första året blir av lönekostnaden och . har fastlagtvissa grundläggande principer för Samhällsförelagsgruppen. En är all man skallbedriva verksamheten efleklivt och med ulnylljande av affärsmässiga principer vilket bl.a.medför all man skall hållamarknadsmässiga priser. För all inle Samhällsförelagsgruppens särskilda förutsättningar skall skada andra förelagsom bedrivs effektivt mås-le prissättningen och andra konkurrensmedel tillmätasstor betydelse inom organisationen.Jag anser för min del all det inrättade kontakt- och samrådsorganet för marknadsfrågor mellanSamhällsföretag och näringslivels organisafioner här har en stor uppgiftatt fylla. För budgetåren1980/81 och 1981/82 har särskilda medel tagits upp under anslaget för elltemporärt inordnande i Samhällsförelagsgruppen av Kulturarvet i Falun.Skälet lill delta var att man förutsåg all kostnadstäckningen vid Kulturarvet skulle bli väsentligtlägre än vid Samhällsföretags övriga verkstäder saml all de som nyttjarKulturarvets tjänster i mycket högutsträckning är hembygdsföreningar och museer med små resurser. har nuavslutat ett utredningsarbete rörande konserveringsverksamheten vid destatliga museerna m. fl. Åven Kulturarvets verksamhet berörs irapporten. har avgivit ett yttrande över rapporten därman bl. a. framhåller all den kulturhistoriska inriktning 1981/82:100 Bilaga 15 157 och den särart i övrigi inom somKulturarvet har är svår att anpassa lill de mål och förutsättningar som gäller förförelagsgruppen i övrigt. Stiftelsen har därför avstyrkt alt Kulturarvet ävenfortsättningsvis skall ingåi Samhällsförelagsgruppen. Den verksamhet somvuxit fram inom Kulturarvet har försökt förena arbetsmarknads- ochkullurpoliliska hänsyn. Detta har enligl min mening inneburit allingendera av dessa ambitioner kunnat tillgodoses fullt ul. Chefen förutbildningsdepartementet har därför tidigare denna dag, efter samråd med mig,för alt den kuhurhisloriska delen av verksamheten skall kunna garanteras,föreslagit all medel för en permanent organisation för Kulturarvet skallföras upp under nionde huvudtiteln. Förslaget innebär all verksamheten i dessnuvarande form kommer all omstruktureras. Frågan om ny huvudman för Kulturarvet börberedas vidare liksom den närmare utformningen av Kulturarvets framlidaorganisation. En utgångspunkt för det fortsalla utredningsarbetet bör vara alt den nyaorganisationen skall träda i kraft . Före ikrafllrädandelbör Kulturarvet med oförändrad verksamhetsinriktning vara inordnat iSamhällsförelagsgruppen. De arbetstagare somnu sysselsätts vid Kulturarvet och som kommer all bli övertaliga i den nyafasta organisationen kommer all beredas möjlighet alt också fortsättningsvis fåsysselsättning vid Kulturarvet. Medel lill löner för den övertaliga personalen föreslåsövergångsvis anvisas under tolfte huvudtiteln. Frågan om hurövertalighelsfrågorna slutligt bör lösas kommer all behandlas i det fortsalla beredningsarbetet. Samhällsföretag har äskat medel för denöver anslaget finansierade delen av delregionalpolitiskt motiverade hemarbelsverksamhelen som Samhällsföretag övertogansvaret för och som inle inordnats i företagsgruppen. Jag vill, efter samråd med chefen förindustridepartementet, meddela altregeringens ställningstagande lill verksamhetsformen kommer all föreläggas i den regionalpolitiska proposition som avses att läggas framför . Mol denna bakgrund harjag inle beräknat medel för verksamheten under delta anslag. Stiftelsen har ianslagsframställningen pekat på all drygl 5000 av de arbetshandikappadeanställda inom organisationen f. n. uppbär någon form av förtidspensioneller sjukbidrag som samordnas enligl vissa regler med utgående lön. finns det flera skäl som lalar för all samtliga anställda inomförelagsgruppen bör uppbära lön och inte pension för den fid man arbetar. Allha pension som man arbetar kan påverka arbetsmotivationen. Sannolikthar det också betydelse för den personliga utvecklingen i arbetet menarstiftelsen. Man pekar vidare bl. a. på att vissa anställda går miste om ATP-poäng på enviss del av lönen och på del administrativa krångel systemet innebär. Enövergång från pension tilllön för samtliga anställda inom stiflelseorganisalionen skulle vidare Prop.1981/82:100 Bilaga 15 158 innebära en ökning av lönekostnaderna förSamhällsförelagsgruppen med tiotals milj. kr. och en i princip lika stor minskning avutgivna pensionsförmåner. En ändring skulle således även ge en rikligare bildav procenlbidra-gel lillförelagsgruppen. Mot denna bakgmndföreslår stiftelsen att gällande förtidspensionsbestämmelser föranställda i skyddat arbete ses över i syfte alt få tillslånd en övergång från pension fillenbart lön. Jag avser att i annat sammanhang återkomma till regeringen medförslag om utredning av denna fråga. Jag vill innan jagbehandlar stiftelsens medelsbehov lill sist konstatera all den av statens förhandlingsnämnd träffade principöverenskommelsen om kompensation för statens överlagande avdel kommunala och landstingskommunala ansvaret för bl.a. de skyddade verkstäderna nu följts av en slutlig överenskommelse omkompensationen för övertagandet avdriflkoslnaderna. Överenskommelserna innebär all staten för vartdera av åren 1980. 1981 och 1982 erhåller 775 milj.kr. skall således intenågon kompensation utgå och de ekonomiska regleringarna mellan de tidigare huvudmännen och staten är därmedslutförda. Staten har således därefter ensam det fulla kostnadsansvaret förverksamheten med skyddat arbete.Regeringen har godkänt överenskommelserna. 1 anledning avprop. 1978/79:139 (AU 1978/79:29, rskr 1978/79:293) om bidrag tillStiftelsen har fastslagit alt finansieringen av denlöpande verksamheten inom stiflelseorganisalionen skall ske genom intäkteroch ell stafiigt driflbidrag. Driftbidragel skall vara så utformat all delger möjlighet till självfinansiering när del gäller ersällningsinvesleringar.Bidraget skall även täcka verksamhetens förvaltningskostnader. En schablonleknik fastställdes sominnebär all Stiftelsen Samhällsföretagöver ett förslagsanslag skall tilldelas medel beräknade pä grundval avlönesumman för de arbetshandikappade anställda. Bidraget skall utgöra en viss procent av denna lönesumma.Procentsatsen skall fastställasårligen av . beslöt att en provisorisk modell för driflbidrag skulle användas under organisationensuppbyggnad och konsolidering.Provisoriet gällde under budgetåren 1979/80 och 1980/81. Fr. o. m. budgetåret1981/82 används således den av fastlagda finansieringsmodellen.Stiftelsen tilldelades ett driftbidrag motsvarande av lönekostnaderna förde anvisade arbetstagarna. Efter beslut med anledning av prop. 1981/82:30 (AU 1981/82:1, rskr 1981/82:15) omvissa ekonomisk-politiska åtgärder m.m. sänks bidragsprocenten fr. o. m. , vilket innebär en besparing om ca 80 milj.kr. För läckande avunderskottet i rörelsen (exkl. fastighetsfonden) under /83begär nu stiftelsen 131,av den beräknade lönesum- 1981/82:100 Bilaga 15 159 man eller 2025 milj. kr. Jag har i stort sell intet allerinra mol de beräkningar sfiftelsen gjort i fråga om behovet av driflbidrag.Jag anser dock, somjag redan anförde i prop. 1981/82: 30, attsliflelseorganisaionen genom effekti-vileisförbällringar bör kunna uppnå elt något bättreresultat. Jag föreslår därför all även för /83 en anslagspostmotsvarande forlsall avlönesumman tas upp för ändamålet. Samhällsförelagsgruppenshela fastighetsbestånd -såväl egna som förhyrda- administreras av en lill dencentrala stiftelsen knuten faslighels-fond. Kostnaderna för fonden beräknas av sfiftelsenuppgå till 362 milj. kr. efter avräkning av intäkterna (3,5 milj. ), varav för hyreskostnader75 milj. kr., kalkylmässigaavskrivningar på egna fastigheter 165 milj. kr. och för räntor 125 milj. kr. De kalkylmässigaavskrivningarna skall även läcka amorteringar, dels fill tidigare huvudmän ochdels av upptagna banklän för övertagna fastigheter om sammanlagt 85 milj.kr. Stiftelsen har vidberäkningen av anslagsbehovet som underlag använt ell uppskattat återanskaffningsvärde påfaslighelsbeslåndel, nämligen 3900 milj. kr.Jag anser dock, somjag anförde budgetproposition, all dekalkylmässiga avskrivningarna bör baseras på fastigheternas ursprungliga anskaffningsvärde vilket medför, attbehovel av avskrivningsmedel stannar på 110 milj. kr., 55 milj. kr. lägre änvad stiftelsen beräknat. Jag föreslärdärför att 307 milj. kr. tas upp under anslagsposten för ändamålet /83. Samhällsförelagsgruppenföreslås, somjag fidigare nämnt, inle fä några nya platser för skyddat arbete.Stiftelsen redovisar ändock ell behov av investeringsbidrag om sammanlagt 110 milj. kr. Beloppet är avsett all läcka kostnaderna för ersättnings- ochombyggnads-investeringar. De avskrivningsmedel som frigörs genom all del irörelseresultatet och driftbidragel har inräknats kalkylmässiga avskrivningar gåri sinhelhet åt för all läcka amorteringar på befintliga lån och direkta reinvesteringar.För all möjliggöra anpassning av arbetsmiljön och ell bättre kapacitetsutnyttjandesamt vidare ge möjlighet lill omdisponeringar av platser inom och mellan län behövs således enligl stiftelsen 110 milj. kr. De av stiftelsenplanerade omdisponeringarna av platser har kostnadsberäknats fill ca70 milj. kr. efter extern upplåning. Arbelsmiljöförbätl-ringsåtgärderna beräknas la i anspråk ca40 milj. kr. Jag kan, med hänsynlill del statsfinansiella lägel, endast till viss del lillmölesgästiftelsens begäran om investeringsmedel. Enligl min mening bör dearbelsmiljöinriklade investeringarna inle försenas. Investeringarna möjliggörförbällringar av kapacitetsutnyttjandel och ger möjlighet till Prop.1981/82:100 Bilaga 15 160 arbete för fler gravt handikappade personer inomorganisationen. Stiftelsens planerade omdisponeringar av platser måste i dethär läget komma i andra hand och genomföras över en längre lid än beräknat. Jagföreslår därför all stiftelsen tilldelas ell ägartillskott för investeringar om30 milj. kr. för /83. Med hänvisning lill vadjag har anfört hemställer jag alt regeringen föreslår alt 1. medge all regeringenvid behov får besluta om nya platser för skyddat arbete under /83, 2. till driften avverksamheten anslå medel motsvarande av lönesumman (inkl. lönebikoslnader)för arbetstagarna i skyddat arbete, 3. fill för /83 anvisa ell förslagsanslag av2 . 1980/81 Utgift 414392000 1981/82 Anslag 420400000 1982/83 Förslag 454362000 ReservationsanslagetYrkesinriktad rehabilitering omfattar ell program, med samma beteckning och tvådelprogram, och Metodutveckling, forskning ochutbildning. Utgifterna fördelprogrammen bestreds t.o.m. /81 från en särskildarbetsmarknadsutbildningsfond. Fondens intäkler utgjordes dels av medel somanvisades under anslagen B 2. Bidrag till arbetsmarknadsutbildning och C 5.Bidrag till yrkesinriktadrehabilitering dels av avgifter från arbetsgivare enligl lagen (1975:335) omarbetsgivaravgift lill arbetsmarknadsutbildningen. I enlighet med riksdagensbeslut (prop. 1980/81:145, AU 1980/81:21, rskr 1980/81:404) har fonden upplöstsden och ersatts av ell konto hos riksgäldskontorel. Kontotdisponeras av för bl.a. utbildningsbidrag till deltagarei arbetsmarknadsutbildning och yrkesinriktad rehabilitering. Utbildningsbidragoch kontant arbetsmarknadsstöd (KAS) finansieras till viss del även med medelsom anvisas under anslaget B 3. Bidrag till arbetslöshetsersättning ochutbildningsbidrag. Frän reservationsanslaget C5. Yrkesinriktad rehabiliteringfinansieras anordnande och drift av , metodutveckling,forskning och personalutbildning inom den yrkesinriktade rehabiliteringen samtarbetsmarknadsverkels förvaltningskostnader för verksamheten. bestrids kostnader för den utredande, vägledande ocharbelsförberedande verksamhet som skall 1981/82:100 Bilaga 15 161 bedrivas för yrkesobestämda och arbetshandikappade vidde () som finns inom arbetsmarknadsverket. Under delprogrammetMetodutveckling, forskning och utbildning bestrids kostnaderna för sådanverksamhet inom området yrkesinriktad rehabilitering. 1980/81 Utgift 1981/82 Anvisat Beräknad ändring 1982/83 forskning och utbildning Förvaltningskostnader 5 943000 6403 000 + 1 160000 + 665 000 + 553000 + 620000 Under /81 har organisationen . var 140 arbetslag igång av de 180 som organisationenskall omfatta. Ca 14000 sökande har beviljats utredning vidarbelsmarknadsinsfilul () under budgetåret. Den genomsnittligainskrivningstiden har varit 10 1/. I riktlinjerna förÄmi-verksamhelen beräknades en genomströmning på ca 100 sökande per arbetslagoch är. av de sökande antogs behöva 4-5 veckors inskrivningsfid, medanåterstoden, främst arbelsvårdsären-den, antogs behöva längre lid. Del har emellertid visatsig all många arbetshandikappadeinle behöver dessa omfattande insatser på . De har kunnat gå ut påprövningsplaiser utanför instituten efter åtskilligt kortare lid och sedan fåll anställning. Detta har gjort allgenomströmningen kunnat hållas vid ca 100 sökande per arbetslag, trots attandelen arbetshandikappade inskrivna varit . Ca 750 sökande harskrivits in för "riktade insatser" dvs. prövning inom ell mera begränsatarbetsområde, när enstaka större förelag erbjudit prövningsplatser och möjlighet lill anställning. Trotsarbetsmarknadsläget har man lyckats väl med att skaffa prövningsplaiser på denöppna marknaden, som svarat för av platserna. avprövningsplatserna har varit förlagda till AMU- center och vidSamhällsföretag. Av de sökande harca efter fåll anställning på den reguljära arbetsmarknaden,inkl. de som anställts med lönebidrag. har gått fill Samhällsföretag och3% till beredskapsarbete. har övergått lill arbetsmarknadsutbildning eller annanutbildning.