prop · G503116 · 1981-12-31 00:00:00 — Utredningen har i detta sammanhang enbart perifert berörten för be-skallningsmyndigheterna mera påtaglig följd av förslaget att små ochmedelstora förelags värdepapper skall få omsättas i större utsträckning än fidigare, bl.a. genom all---- börslista A III. RSV syftarhär på del avvägningsproblemsom onekligen kommer att uppstå, nämligen att bedöma vilka bolag som skallräknas som fåmansbolag. finns en uttrycklig lagbestämmelse därom i 35 § Ia mom. KL. 1 praktiken tillämpas regeln så att fåmansbolag anses föreligga omaktieinnehavet är så fördelat att aktierna till till övervägandedel - ägs av en eller ett fåtal fysiska personer. I regel anses fåmansbolagföreligga om andelsägarnas anlal i sådant fall understiger lio stycken. Vissaspecialregler finns men saknar betydelse i detta sammanhang. Del kan inleuteslutas att om förslaget med handel av värdepapper genomförs så kan ettmindre antal personer understigande 10 - komma att ha det reella ägarinflytandeloavsett att de inte äger övervägande delen av aktierna i bolaget. Den ökadespridningen av aktier medför ju all ägarinflytandel kan bibehållas med mindreandel av aktierna i bolaget. Anlalel förelag som i realiteten bedriver sinverksamhet såsom elt fåmansbolag men som från beskallningssynpunkl måstebehandlas som icke fåmansbolag kan komma alt öka. Del är sannolikt allsvårbedömda gränsdragningsproblem till följd av detta uppstår. Mot denna bakgrund och då det föreligger vissapraktiska tillämpningsproblem viU RSV betona viklen av alt tillämpningen av 35§ I a mom. KL klarläggs om förslaget genomförs. Aktiefrämjandel finner del positivt om man med"märket makers" och en Alll-lista skulle skapa en mjukare övergäng lillbörsen. Del blir då möjligt för ett medelstort förelag att sprida sina aktiervia "märket makers" och därefter när en tillräcklig spridning av aktiernaskett -ansöka om introduktion på en Alll-lisla. Börsinlroduktionen blir dä inlesamma avgörande steg som . Marknaden får också under en längre fid fillfälleall bedöma förelaget. Ett sådantsystem torde också underlätta för små och medelstora förelag alt söka sig in påbörsen. Ytteriigareen fördel med att inrätta en Alll-lista samt fiUåta att aktier säljs av enhuvudmäklare är all delta underlättar för de anställda att köpa aktier i delegna företaget. Detta kan få slor betydelse både för företagels förankringbland de anställda och dess möjligheter till framtida finansiering. 1981/82:116 56 Inrättandeav en Alll-lista förefaller rimlig från Akliefrämjandels utgångspunkter.Reglerna för den nuvarande Alll-listan är faslstäUda och bör inleändras. Skall en uppmjukning av reglerna för börsno-lering ske, bör delta dåske genom en speciell Usla. Utredningen föreslår att ett företag som skallnoteras på Alll-lislan bör ha . i akfiekapilal saml minst 100 börsposler.Detta skall genomföras med AII-Uslans . i aktiekapital och 400 börsposler. Delär väsentligt all de akfier som noteras på är marknadspapper,dvs. all de inom en kort lidsrymd skall kunna säljas eller köpas samt attmarknaden är så stor att en oregelbunden efterfrågan inte skapar orimliga kursfluktuafioner.Detta är självfaUel speciellt viktigt för smäspararen. Motdenna bakgrund vUl Aktiefrämjandel föreslå all kravet på antalet börsposler förintroduktion på en Alll-lista ställs högre än vad som gjorts i utredningensförslag. En lämplig nivå kan vara 200 börsposter. 2.8 Allmännapensionsfondens fjärde fondstyrelse Vadbeträffar utredningens förslag att införa en Alll-lisla vid Stockholmsfondbörs ifrågasätter fondstyrelsen om de reella förutsättningarna verkligenföreligger för att det skall uppstå en så omfattande marknad för små företagmed aktier med så blygsamt spridningskrav alt en särskild börslisla ärmotiverad. Det lorde vara relativt få ägare lill små företag som är beredda attla de nackdelar - inte minst skaltemässigt - och kostnader, som är förenade meden börsnolering. Man måste också räkna med all inslilulioneUa placerare - somdock representerar ungefär halva akfie-marknaden - på grund av de småaktieposterna knappast kommer alt efterfråga dessa aktier. Med tanke påangelägenheten all successivt vidga akfiemarknaden vill fondstyrelsen i slällelföreslå att de aktuella förelagen beredes tilllräde till All-listan (för vilkenf. ö. gäller samma minimikrav på aktiekapital och totalt eget kapital som förden föreslagna Alll-lislan) genom alt börsslyrelsen ges möjlighet alt medgedispens från gällande spridningskrav (i en not fill kursUslan skulle då angesall del gäller en aktie med mindre spridning). 2.9 Landsorganisationeni (LO) Förslagetall ge möjligheter för vissa medelstora förelag all komma in på enny börslisla-- är fill sina syften vällovlig och tycks dessutom sakna (Majoriteten:vice ordföranden , ledamöterna samlsuppleanten ). Styrelsen--- ställersig klart posifiv lill alt - inom ramen för sina uppgifter medverka vidkapitalanskaffningen för medelstora förelag. Del finns dock anledning framhållaall en sådan medverkan förutsätter att värdepapper ställs fill marknadensförfogande och all en regelbunden handel kommer till stånd. 1 annat fall blir börsregislreringenulan betydelse för förelagen och - som närmare utvecklas i del följande - enriskfaktor i börsverksamheten. Börsstyrelsenhar godkänt en promemoria med en sammanfat- 1981/82:116 57 landebeskrivning av regler och praxis avseende registrering av aktier vid Stockholmsfondbörs. Nämnda promemoria fogas lill remissyttrandet.' All-listans krav päaktiekapital (minst 2 milj. och eget kapital (minst 4 milj. )överensstämmer - lill skillnad från vad som angetts i belänkandel (s. 224) -med vad som föreskrivs i 19 § 1. och 2. förordningen (1979:996) om Stockholmsfondbörs. Detla innebär alt den av utredningen föreslagna Alll-lislan skiljersig från börsens All-lista endasi genom alt spridningskravel är lägre. Lika medutredningen anser börsstyrelsen -med hänsyn lill de rättsverkningar som knutitslill börsregislreringen - del vara angeläget att upprätthålla i principenhetliga krav i fråga om presumtiva börsbolags solidUet, likviditet ochlönsamhet. Av samma skäl anser börsslyrelsen det uteslutet all för vissa bolaglätta på den informationsplikt som följer av del mellan fondbörsen ochrespektive bolag träffade inregi-slreringskontraklel. Tillbelysning av det i praxis utbildade spridningskravel vill börsstyrelsen anföraföljande. En börsnotering av ettbolags aktier blir meningsfull först om man med fog kan räkna med att delkommer alt bli en regelbunden handel i akfierna. I inregistreringsärenden ofta vara vanskligt att avgöra hur den framtida marknaden kommer altgestalla sig. Spridningskravel spelar här en viktig roll. Del anknyter till börsposlbegreppel.Med börsposl förstås del minsta anlal eller lägsta nominella belopp som får bUföremål för notering (23 § förordningen). En börspost bestäms i normalfalletsom multiplar av 50 och med ett riktvärde för Al-listan om ell basbelopp ochför All-Uslan om 1/2 basbelopp. För registrering på Al-listan krävs normaU all detfinns minst 1000 börsposlägare. För All-listan är motsvarande krav 400 börsposlägare.Därjämte gäller för båda listorna att högst 75 procenl av aktierna får ligga ien ägares eller ägargrupps hand. Sistnämnda spridningskrav tillämpas av börsslyrelsenmed viss flexibilitet. 1 syfte all möjliggöra en börsintroduklion som vid enhelhetsbedömning framstår som lämplig kan börsslyrelsen nämligen för enövergångsperiod göra avkall på spridningskravel. F.n. använder man alltså olika riktmärken för börsposlernas storlek pä de skilda aktielislorna.Syftet med differentieringen är att underlätta handeln med aktierna i de småoch medelstora bolagen ulan alt i onödan tynga hanteringen av handeln med destörre bolagens akfier. Om en ytterligare akfielista skulle introduceras, bör ikonsekvens härmed börsposlernas storlek på en sådan lista sällas lägre än vadsom nu gäller för All-listan, dock inle under elt kvarts basbelopp. Somtidigare nämnts gäller f. n. för både AI- och All-listan alt högst 75 procentav aktierna får ligga i en ägares eller ägargrupps hand. Regeln syftar tUl attåstadkomma en godtagbar spridning av aktierna bland allmänheten. Kravet börupprätthållas för en eventuell tillkommande lista. Kärnani gällande system utgörs av kravet på all ell vissl antal aktieägare vid inregistreringstillfällelskall inneha vardera minst en börsposl. Utredningen har stannat för allrekommendera ett spridningskrav för AIII-lisian på 100 börsposlägare. Därvidhar framhållits att en alltför låg spridning kan medföra "en viss riskför kurssällningen". Utredningen anser dock att den tillsyn börsstyrelsenutövar "är en tillräcklig garanti för att stävja eventuella försök från majoritelsinnehavareeller andra att påverka kursnoleringarna''. 'Promemorian är ej medtagen i denna sammanställning. Prop.1981/82:116 58 Börsstyrelsen har fidigare pekat på att betydelsefulla rättsverkningarhar knutits lill börsregislreringen av elt värdepapper. Ellinregistreringsbeslut innebär alt värdepapperet vid liden för inlrodukfionengodtas som elt acceptabelt placeringsobjekl. Del är mot denna bakgrundangelägel all avväga inregistreringskraven så all handeln i papperet kanförväntas fungera väl. Det är en uppenbar risk alt så inte blir fallet ommarknaden är alltför tunn. Med relativt begränsade kapitalinsatser kan i sädanafall kurssällningen påverkas kraftigt. Detta kan, men behöver aUs inte göras iotillbörligt syfte. Satsningen kan vara resultatet av en seriös bedömning avbolaget och dess möjligheter. Intresset för bolagels aktier kan då inle ansesklandervärt ens om syftet omfattar hela den utestående aktiestocken. A andrasidan kan aktierna "drivas" med syfte alt från en förändrad kursnivåvidga eller avveckla engagemang i papperet. Sådana åtgärder är uppenbartotillbörliga och möjligheterna alt lyckas i sådana försök måste minimeras.Emellertid är del säUan möjligt att i samband med all kursförändringarnaregistreras bedöma del bakomliggande syftet och avgöra om förfarandet ärgodtagbart eller ej. Börsslyrelsens och börsledningens möjligheter all -somutredningen framhåller - stävja eventuella övertramp är alltså begränsade.Angivna förhållanden bör enligt börsstyrelsens mening tillmätas slor betydelsenär del gäUer alt bestämma spridningskravel för en ny aktielisla. Del av utredningen föreslagna kravet om 100 börsposlägareär enligl börsslyrelsens mening inle godtagbart. Del finns anledning anta allmarknaden i ell sådant papper skulle kunna bli för svag och de därmed förenaderiskerna alltför stora. För avvägningarna av ell rimligt spridningskrav villstyrelsen närmare belysa handeln på de befintliga två aktielislorna. Visst stafislisklmaterial redovisas i bilaga 2'. Som framgår av materialet är handeln påAll-listan betydligt mindre omfattande än pä Al-listan. Båda listorna kan dockanses fungera tiUfredsställande. Det är uppenbarligen vanskligt all avgöra ihur hög grad All-listans spridningskrav ulan alltför slor risk kan tunnas ut. Det finns anledning framhålla att den av utredningenföreslagna eftergiften i fråga om inregislreringskraven är avsevärt mindre änvad utredningen ulgåll frän. I väsentliga delar kan förslagen redan ansestillgodosedda genom gällande villkor för All-listan. Något sakmaterial finns inlesom bestyrker alt del föreligger nägol egentligt behov av ytterligare eftergifti fråga om inregistreringskraven. Med hänsyn härtill anser börsstyrelsen delrikligast alt under någon lid avvakta erfarenheterna av fillämpningen av denyligen fastställda kraven för All-listan innan frågan om införande av entredje lista las upp. Börsslyrelsen, som inom de ramar som anges i förordningen(1979:996) om har befogenhet att själv antingen lätta påkraven för All-lislan eller införa en Alll-lisla, finner alltså inle f. n. skälatt genomföra en sådan åtgärd. (Ordföranden har med instämmande av suppleanten Herinoch börschefen anfört skiljaktig mening och ansett att styrelsens yttrande, såvitt gäller----- utvidgad börshandel, bortavfattas enligt ' Bilagan är ej medtagen i denna sammanställning. 'Skillnaderna i förhållande till majoritetsyttrandet har markerats med vertikalt Prop.1981/82:116 59 Styrelsenfinner del önskvärt med en vidgad medverkan från fondbörsens sida vidkapitalanskaffningen för medelstora företag. 1 enlighet med vad utredningenföreslagit bör denna medverkan i första hand la sig uttryck i att ytterligareen aktielisla, en Alll-lisla, introduceras på . Till denärmare villkoren för denna Usla återkommer styrelsen i det följande men villinledningsvis anmäla all om en sådan lista beslutas - en förberedelsetid om2-3 månader krävs för programmering av datasystem och ordnande av övrigteknisk utrustning. Börsstyrelsenhar godkänt en promemoria med en sammanfattande beskrivning av regleroch praxis avseende registrering av akfier vid . Nämndapromemoria fogas till remissyttrandet'. All-listanskrav på aktiekapital (minst 2 milj. och eget kapital (minst 4 milj. )överensstämmer - till skillnad frän vad som angetts i betänkandet (s. 224) -med vad som föreskrivs i 19 § 1. och 2. förordningen (1979:996) om Stockholmsfondbörs. Detta innebär att den av utredningen föreslagna Alll-listan skiljersig frän börsens All-lista endasi genom en sänkning av spridningskravel. Börsslyrelsenvill lill en början ansluta sig till utredningens bedömning att rikta införslaget på spridningskravel. Del framstår nämligen som angelägel med hänsyn lillde rättsverkningar som knutils lill börsregislreringen all upprällhålla iprincip enhetliga krav i fråga om presumtiva börsbolags soliditet, likviditetoch lönsamhet. Av samma skäl anser börsstyrelsen det uteslutet all för vissabolag lätta på den informationsplikt som följer av det mellan fondbörsen ochrespektive bolag träffade inregistreringskontraktet. Som en följd härav kommerfondbörsens aktielistor att skilja sig från varandra endasi genom alt lill deolika listorna hänförs bolag av varierande storlek och med olika aktiespridning. TUIbelysningen av del i praxis utbildade spridningskravel vill börsslyrelsenanföra följande. Enbörsnolering av ett bolags aktier blir meningsfull först om man med fog kanräkna med alt del kommer att bli en regelbunden handel med aktierna. 1 inregistreringsärendenkan del ofta vara vanskligt all avgöra hur den framlida marknaden kommer attgestalta sig. Spridningskravet spelar här en viktig roll. Det anknyter liU börsposlbegreppel.Med börsposl förstås det minsta antal eller lägsta nominella belopp som får bliföremål för notering (23 § förordningen). En börspost bestäms i normalfalletsom multiplar av 50 med ett riktvärde för Al-listan om ett basbelopp och för All-lislanom 1/2 basbelopp. För registrering på Al-listan krävs normall att del finnsminst 1000 börsposlägare. För All-lislan är motsvarande krav 400 börsposlägare.Däoämte gäller för båda listorna att högst av aktierna får ligga ien ägares eller ägargrupps hand. Sistnämnda spridningskrav tillämpas avbörsstyrelsen med viss flexibilitet. I syfte all möjliggöra enbörsintroduktion som vid en helhetsbedömning framstår som lämplig kanbörsstyrelsen nämligen för en övergångsperiod göra avkall på spridningskravet. F. n.använder man aUtså olika riktmärken för börsposlernas storlek på de skilda aktielislorna.Syftet med differentieringen är all underlätta handeln med aktierna i de småoch medelstora bolagen utan all i onödan tynga hanteringen av handeln med destörre bolagens aktier. 1 konsekvens härmed kommer börsslyrelsen att bestämma börsposlernasstorlek på den filltänkta Alll-lislan liU ett lägre värde än vad som gällerpå All-lislan. Elt kvarts basbelopp framstår som en lämplig nivå. 'Promemorian är ej medtagen i denna sammanställning. Somfidigare nämnts gäUer f. n. för både AI- och All-listan all högst avaktierna får ligga i en ägares eller ägargrupps hand. Regeln syftar liU altåstadkomma en godtagbar spridning av aktierna bland aUmänhelen. Kravet börupprätthållas också för Alll-listan. Kärnani gällande system utgörs av kravet på att ell vissl minsta anlal aktieägare vidinregistreringstillfällel skall inneha vardera minst en börspost. Utredningenhar stannat för att rekommendera ell spridningskrav för Alll-lislan på 100 börsposlägare.Därvid har framhållits att en alltför låg spridning kan medföra "en vissrisk för kurssällningen". Utredningen anser dock att den tillsyn börsslyrelsenutövar "är en tillräcklig garanti för att stävja eventuella försök från majoritelsinnehavareeller andra att påverka kursnoteringarna". Börsslyrelsenhar tidigare pekat pä alt betydelsefulla rällsv(rkningar har knutits till börsregislreringenav ett värdepapper. inregistreringsbeslul innebär att värdepapperet vidliden för introduktionen godtas som elt acceptabelt placeringsobjekl. Del är moldenna bakgrund angelägel all avväga inregislreringskraven så all handeln ipapperet kan förväntas fungera väl. Del är en uppenbar risk all så inte blirfallet om marknaden är alltför tunn. Med relativt begränsade kapitalinsatserkan i sådana fall kurssällningen påverkas kraftigt. Detta kan, men behöver allsinte göras i otillbörligt syfte. Satsningen kan vara resultatet av en seriösbedömning av bolaget och dess möjligheter. Intresset för bolagels aktier kan påinle anses klandervärt ens om syftet omfattar hela den uteslående aktiestocken.Å andra sidan kan aktierna "drivas" med syfte alt från en förändrad kursnivåvidga eller avveckla engagemang i papperet. Sådana åtgärder ir uppenbart ofillbörligaoch möjUgheterna att lyckas i sådana försök måste minimeras. Emellertid är detsällan möjligt att i samband med att kursfö: ändringarna registreras bedöma detbakomliggande syftet och avgöra om fiirfarandel är godtagbart eller ej.Börsstyrelsens och börsledningens möjligheter all -som utredningen framhåller -stävja eventuella övertramp är alltså begränsade. Angivna förhållanden börenligt börsslyrelsens mening fillmälas slor betydelse när det gäller allbestämma spridningskravel för en ny aktielisla. Delav utredningen föreslagna kravet om 100 börsposlägare är enligt börsslyrelsensmening inle godtagbart. Det finns anledning anta alt marknaden i ett sådantpapper skulle kunna bli för svag och de därmed förenade riskerna alltför stora. Föravvägningarna av ett rimligt spridningskrav viU styrelsen närmare belysahandeln på de befintliga två aktielislorna. Vissl statistiskt material redovisasi bilaga 2'. Som framgår av materialet är handeln pä A:ll-lislan betydligtmindre omfattande än på A:I-listan. Båda listorna kan dock anses fungera fillfredsställande.Det är uppenbarligen vanskligt att avgöra i hur hög grad A:ll-lislansspridningskrav ulan alltför stor risk kan tunnas ut. Börsslyrelsen anser försin del del uteslutet att sänka spridningskravel för den nya listan under 200 börsposlägare. Meden sådan bestämning av spridningskravet och om de synpunkter börsslyrelsen i övrigianfört vinner beaktande, ser börsslyrelsen positivt på och tUlstyrkerutredningens förslag i fråga om utvidgad börshandel. Ävenom anlalel företag på en A:IlI-lisla i inledningsskedet kan bli relativt begränsat,bör ett öppnande av denna möjlighet till börsregislrering Ejmedtaget i denna sammanställning. Prop.1981/82:116 61 avmedelstora företag kunna bli av stort värde inte bara för sädana förelagoch för näringslivet ulan också för fondbörsverksamhelen som sådan. ---- handelmed aktier och andra värdepapper i icke börsnoterade förelagskulle bli synnerligen omvälvande för denna grupp av förelag. mening är del ulomordenlligl viktigt all en kontinuerlig ökning av anlalelstora företag sker. Detta torde endasi kunna uppnås genom all vissa medelstoraförelag med stark tillväxtpotential erhåller externt riskkapital från ellförhållandevis stort antal placerare. Införandel av en A Ill-lista påfondbörsen är därvid en bra lösning. Det femtiotal företag som kan ifrågakommaför sådan börsintroduklion har "vaskals" fram från den storaunderliggande gruppen företag och bör därför vara ell naturligt urval av de bästaförelagen. Några av dessa företag kan kanske sedan växa yllerligare och lasteget över till full börsintroduklion. Vadgäller förslaget om inrättandet av en särskild A3-lista delar vi utredningensuppfattning all en rimlig lägsta gräns för kapitalets storlek kan ligga på 2miljoner i akfiekapilal och 4 miljoner i eget kapital. Vi anser dock allovanstående gränser bör kunna sänkas ifall de praktiska erfarenheternavisar del vara önskvärt. A3-lislan kan genom en flexibel utformning av reglernabli en naturlig fortsättning alt börsnotera förelag som väl etablerat sig påden "över the counler-market" som fondkommissionärerna driver. Enförutsättning för börsintroduklion är en omfattande information fill allmänhetenrörande företagets utveckling. För mindre företag som kan bli aktuella för A3-lislankan de informalionskrav som ställs på de större förelagen upplevas sombetungande ur kostnadssynpunkt. Det är därför, i samband med införande av en A3-lista,motiverat all minska kravet pä kostnadskrävande men marginellainformationsskyldigheter. Föratt kunna åstadkomma en rimlig omfattning på handeln pä den föreslagna A lll-lislansynes antalet börsposter behöva uppgå till åtminstone 200. Handeln med aktieri Alll-förelag torde även med en sådan ändring bli ganska sporadisk.Bankföreningen kan i övrigi tillstyrka utredningens förslag i dessa delar. PäA Ill-listan skulle enligt utredningen kunna uppföras sådana förelag somuppfyller de lägsta nu gällande kraven för introduktion på börsen, minst 2 mkri aktiekapital och i eget kapital. Detla innebär all den avutredningen föreslagna nya listan skiljer sig från den nuvarande All-lislan endasigenom alt spridningskravet är lägre. Detta har av utredningen föreslagits bli100 börsposlägare, vilket enligt föreningens uppfattning inte kan utgöraunderlag för en godtagbar marknad. Spridningskravel behöver uppgå till åtminstone200 börsposlägare. 1981/82:116 62 Fondhandlareföreningenifrågasätter om det med denna gränsdragning finns utrymme för en Alll-lisla.Föreningen vill inle molsäUa sig all en sådan lista upprättas menföreslår all möjligheterna all vidga marknaden för eget kapital först undernågra är prövas genom skapandet av en handel med icke börsnoterade aktier m.m. enliglutredningens förslag. Därmed skulle vinnas erfarenhet av förelags och placeraresintresse av en marknad för aktier i mindre och medelstora förelag. Förelagareförbundelhar i sitt remissyttrande angivit att förbundet kan ansluta sig tillutredningens förslag om införande av en s.k. Alll-lisla pä har även ansett all detla förslag och vad som föreslagits beträffandehandel med icke börsnoterade värdepapper utanför börsen och utökade möjligheterför aktiefonder och aktiesparfonder att förvärva även icke-börsnoteradeaktier, torde leda fill en vitalisering av kapUalmarknaden för medelstoraförelag, vilket kan innebära en attraktiv "framlidsbUd" också förväxande mindre förelag. Riksförbundethar inga erinringar mol förslaget. Föreningentillstyrker förslaget om Alll-listan och de minimigränser på 2 respektive 4miljoner kronor som föreslås beträffande aktiekapital och eget kapital samlminimikravet på 100 börsposler. Genom "över the counler"-marknadenoch A Ill-listan skapas mojligheter till en mjuk introduktion lill börsen avförelag. Aktiespararnaställer sig positiva till förslaget om alt underrätta för aktier och andelar i förelag att bli introducerade på börsen (den s. k. A111- Uslan)--- . UrAktiespararnas synvinkel är del angelägel all en så slor del av akliehandelnsom möjligt bedrivs under ordnade former. Vi ser del således som angelägel attaktierna i så många förelag som möjligt blir noterade i en eller annan form påfondbörsen. Att delta innebär att de formella kraven på exempelvis anlalel börsposlersänks uppfattar inle vi som någon nackdel. Ensänkning av de nuvarande kraven kan ske genom införande av en Alll-lista ellergenom en ändring av kraven för notering på All-listan. Aktiespararna vill inlela ställning till vilken av dessa tekniska lösningar som är den bästa. Del endakrav som enligl vår uppfattning bör ställas är att av aktierna i eltförelag skall vara föremål för handel.