prop · G503180 · 1981-12-31 00:00:00 — Beräkningen avdetta skall ske enligt balansräkningen för nästföregående räkenskapsår, omdenna fastställs vid stämman och i annat fall på gmndval av de handlingar somanges i 4 kap. 7 § första stycket 1-3. Nedsättning av aktiekapitalet kan genomföras genom 1. inlösen ellersammanläggning av aktier, 2. indragning avaktier utan återbetalning, eller 3. minskning avaktiernas nominella belopp med eller utan återbetalning. Om nedsättning av aktiekapUalet pågrund av bristande betalning finns bestämmelser i 4 kap. 15 § andra stycket. Paragrafen innehåller regler omnedsättningsändamålen och om genomförandet av en nedsättning. Bestämmelsernaöverensstämmer med 6 kap. I § ABL och motsvaras i FRL närmast av 61 §. I första stycket angesnedsättningsändamålen. Enligt gällande lag får nedsättningsbeloppet användasför äterbelalriing till aktieägare, avsättning tiU reservfonden ellersäkerhetsfonden och avsättning till en särskild fond att användas enligt beslutav bolagsstämman. Dessa användningssätt kompletteras nu med ytterligare ett,nämligen omedelbar täckning av sådan förlust som inte kan täckas av fritt egetkapital eller någon del av de 1981/82:180 189 Enligt gäUande lag måsle förlustläckning verkställas i tvåetapper, avsättning till reservfond respektive säkerhetsfond och dennasnedsättning för förlustläckning. Bestämmelserna i 12 kap. innebär att endastskadeförsäkringsbolag kan inrätta en reservfond och att livförsäkringsbolagensmotsvarighet - säkerhetsfonden - slopas. Gällande lags bestämmelser attaktiekapitalet i ett livförsäkringsbolag kan sättas ned för en avsättning lillsäkerhetsfonden har följaktligen ingen motsvarighet i förslaget. Nedsättning av aktiekapitalet för täckande avföriust får inte ske om förlusten kan täckas på något annat sätt. I första handskall det fria egna kapitalet las i anspråk. I skadeförsäkringsbolag redovisasi balansräkningen bland de obeskattade reserverna en fond benämnduQämningsfonden. Bestämmelser om uQämningsfonden finns i anvisningarna punkt 2till 30 § kommunalskattelagen (1928:370). Denna fond skall användas för förlusttäckning.Nedsättning av aktiekapitalet skall därför inle ske förrän såväl del fria egnakapitalet som uQämningsfonden tagits i anspråk. För livförsäkringsbolagenfinns särskilda förlusttäckningsregler i 12 kap. Dessa förlusttäckningsreglerskall beaktas innan aktiekapitalet sätts ned. 2 §Beslut om nedsättning av aktiekapitalet fattas av bolagsstämman, om inle något annat följer av 8 §. Nedsättningsbeslutet får inte fattas förrän bolaget blivit registrerat. Behöver bolagsordningen ändras, skall beslut om detta fattas först. Ett beslut om nedsättning får fattas innan ändringen stadfästs om detta sker under förutsättning att stadfästelse meddelas. Nedsättning för de ändamål som anges i I § förstastycket 2 eller 3 får beslutas endast efler förslag eller godkännande avstyrelsen. Bestämmelserna i 4 kap. 7 § om förslag tillbolagsstämmans beslut och andra handlingar gäller i tillämpliga delar. Paragrafen reglerar förfarandet vidnedsättningsbeslut och stämmer nära överens med 6 kap. 2 § ABL. Första stycketmotsvaras av 61 § 1 mom. första stycket och 127 § Qärde stycket FRL. Ombeslutet om nedsättning fattas innan behövligt beslut om ändring aybolagsordningen stadfästs, måste nedsättningsbeslutet fattas underförutsättning att ändringsbeslutet stadfästs. 3 § Nedsättningsbeslutet skall ange del belopp varmedaktiekapitalet skall sättas ned (nedsättningsbeloppet), nedsättningsändamåletsamt hur nedsättningen skaU genomföras. Om det i samband med nedsättningenskall utskiftas medel med högre belopp än nedsättningsbeloppet, skall även dethögre beloppet anges. 4 § Nedsättningsbeslutet skall anmälas förregistrering. Om detta inte har skett frän beslutet eller omförsäkringsinspektionen genom lagakraftägande beslut har avskrivit en anmälaneller vägrat registrering, har nedsättningsbeslutet förfallit. Delsamma gällerbeslut om sädana ändringar av bolagsordningen som förutsätter attaktiekapitalet sätts ned. Prop.1981/82:180 190 5 §Skall nedsättningsbeloppet användas enligt 1 § första stycket 1, är aktiekapitalet nedsatt när beslutet har registrerats. från regi streringen får vinstutdelning beslutas endast om rätten ger tUlstånd till detta eller om aktiekapitalet har ökats med minst nedsättningsbeloppet. I fråga om rättens tillstånd gäller 6 § andra-femte styckena i tillämpliga delar. I 3-5 §§ finns bestämmelser om nedsättningsbeslutetsinnehåll, om registrering och om viss inskränkning av möjligheten tillvinstutdelning efter en nedsättning. Bestämmelserna överensstämmer i sak med 6kap. 3-5 §§ ABL. De motsvaras i FRL av 61 § 1 mom. Qärde-sjätte styckena samt63 § första och andra styckena. 6 §Om nedsättningsbeloppet helt eller delvis skall användas enligt 1 § första stycket 2 eUer 3, får nedsättningsbeslutet inte verkställas utan rät tens tillstånd, såvida inle bolaget genom nyemission tillförs ett belopp som minst svarar mot nedsättningsbeloppet. Rättens tillstånd skall sökas senast två månaderefter det att nedsättningsbeslutet har registrerats. Till ansökningshandlingenskall fogas bevis alt nedsättningsbeslutet har registrerats. Rätten skall ulan dröjsmål inhämtaförsäkringsinspeklionens yttrande om eller i vad mån nedsättningen kan kommaall inverka på försäkringstagarnas rätt. Finner rätten med hänsyn tillyttrandets innehåll alt nedsättningen inle bör verkställas, skall ansökningengenast avslås. I annat fall skall rätlen kalla bolagets borgenärer ochförelägga dem som vill bestrida ansökningen att senast en viss dag skriftligenhos rätten anmäla detta. I föreläggandet skall anges att den som inte gjortsädan anmälan anses ha medgivit ansökningen. I kallelsen skall ett kortfattatsammandrag av inspektionens yttrande tas in. Kallelsen skall genast kungörasgenom rättens försorg i Post- och . Om ansökningen inte bestrids eller om de borgenärersom bestrider den får full betalning eller betryggande säkerhet för sinafordringar eller, beträffande bestridande av försäkringstagare, ominspektionens yttrande ger grund för det, skall tillstånd meddelas. Om den rättsom innehavare av pensionsfordringar har finns bestämmelser i 23 § andra stycketlagen (1967:531) om tryggande av pensionsutfästelse m. m. Om en borgenär även är gäldenär i sammarättsförhållande har han inte rätt lill betalning eller säkerhet enligt Qärdestycket. Paragrafen innehåller bestämmelser om krav pårättens tillstånd för del fall det är fråga om att nedsättningsbeloppet skallanvändas för återbetalning till aktieägarna eller skall avsättas till en frifond. Bestämmelserna ansluter nära till 6 kap. 6 § aktiebolagslagen men medvissa avvikelser. Ett försäkringsaktiebolags borgenärer består främst av ettstort antal försäkringstagare. Med hänsyn till att det normalt är fråga om ettstort antal personer har det ansetts olämpligt att föra in aktiebolagslagensregler om förteckning och kallelser i fråga om dessa borgenärer. I ställetgäller att försäkringsinspektionen skall yttra sig över vilken inverkan ennedsättning kan ha på försäkringstagarnas rätt. Bestämmelserna följer i sak iallt väsentligt gällande regler (62 § 1 mom. första och andra styckena FRL). 1981/82:180 191 7 § Rätten skall underrätta försäkringsinspekfionen omansökningar en ligt 6 § och om lagakraftvunna beslut som meddelats med anledning av sådana ansökningar. Har rätten genom lagakraftvunnetbeslut bifallit en ansökan enligt 6 §, är aktiekapitalet nedsatt när beslutethar registrerats. Om inte ansökan om rättensfillstånd har gjorts inom föreskriven tid eller om rätten genom lagakraftvunnetbeslut har avslagit ansökan, skaU försäkringsinspeklionen förklara allnedsättningsbeslutet har förfallit. Detsamma gäller beslut om sådana ändringarav bolagsordningen som fömtsätter att akfiekapitalet sätts ned. 8 § I ett försäkringsaktiebolag, vars aktiekapital utanändring av bolags ordningen kan bestämmas tUl ett lägre eller ett högre belopp, kan i bolags ordningen tas in ett förbehåll att aktiekapitalet kan sättas ned genom inlösen av aktier, dock inte under minimikapitalet. Förbehållet skall ange ordningen för inlösningen och inlösningsbeloppet eller grunderna för dess beräkning. Om förbehållet förs in genom altbolagsordningen ändras, får det endast avse aktier som kan tecknas eller ges utefter det att ändringen har registrerats. Har en fondemission ägt rum efterregistreringen, får fondaktierna lösas in först när har förflutit frånregistreringen av emissionen. Nedsättningen får inte ske så attfull täckning inte finns för det bundna egna kapitalel. Beräkningen av dettaskall ske på grundval av den fastställda balansräkningen för detnästföregående räkenskapsåret. När del enligt förbehållet harblivit bestämt att vissa aktier skall lösas in, skall det genast anmälas förregistrering att aktiekapitalet sätts ned med dessa aktiers sammanlagdanominella belopp. När registreringen har skett är akfiekapitalet nedsatt. Bestämmelserna i 7 § avser handläggningenhos regislreringsmyndighelen, dvs. De överensstämmeri sak med 6 kap. 7 § aktiebolagslagen och svarar mot 62 § 1 mom. tredje ochfemte styckena samt 309 § FRL. 8 § innehåUer regler om s.k.inlösningsförbehäll. Paragrafen överensstämmer med 6 kap. 8 § aktiebolagslagenoch svarar mot 60 § FRL. Förvärv av egna aktier 9 § Försäkringsakfiebolag får inte förvärva eller som pantmotta egna aktier. Ett dotterföretag får inte heller förvärva eller som pant motta aktier i moderbolaget. Avtal i strid mot detta förbud är ogiltiga. Första stycket utgör inte hinderför ett försäkringsaktiebolag eller ell dotterföretag att vid övertagande av enrörelse förvärva däri ingående akfier, eller alt på auktion inropa förföretagets fordran utmätt aktie. En pä sädant sätt förvärvad aktie skall, omden inle dragUs in genom nedsättning av aktiekapitalet, avyttras så snart detkan ske utan förlust. Aktier, som förvärvats vid övertagande av en rörelse,skall dock avyttras senast efter förvärvet, såvida inte regeringen,eller efler regeringens bemyndigande försäkringsinspektionen, ger bolagettillstånd att behålla akfierna . Har försäkringsaktiebolaget blivUmoderbolag och innehar dotterföretaget aktier i moderbolaget, skall dessaaktier avyttras enligt vad som anges i Prop.1981/82:180 192 andrastycket i fråga om aktier som förvärvals vid övertagande av en rörelse. Paragrafen innehåller förbud för ettförsäkringsaktiebolag alt förvärva eller som pant ta emot egna aktier, dock medvissa undanlag. Bestämmelserna överensstämmer med 7 kap. I § akfiebolagslagenoch motsvarar 64 § FRL. I förhållande till gällande rätt innebär reglerna attäven vederiagsfria förvärv omfattas av förbudet. Bestämmelserna i detta kapitel är speciella förförsäkringsbolagen och har inte någon motsvarighet i aktiebolagslagen. Samtligaparagrafer gäller både försäkringsaktiebolag och ömsesidiga försäkringsbolag. Enligt det förslag som lagts fram i betänkandet Nyförsäkringsredovisning skall beteckningen försäkringsfond bytas ut motförsäkringstekniska skulder. Som motiv fill ändringsförslaget har i betänkandetanförts. Beteckningen fond brukar hänföra sig lill sädanaposter på passivsidan av ett företags balansräkning som inte utgör egenfiigaskulder. Försäkringsfonden motsvarar emellertid en klar skuld tillförsäkringstagarna. Tydligast framträder detta pälivförsäkringsomrädet. Ersättningsreserven består lill väsentlig del av ettantal entydigt bestämda skuldbelopp vilka förfallit tiU betalning. Beräkningenav premiereserv bygger på en . diskontering med försäkringslekniska metoder avframtida försäkringsbelopp. På grund av osäkerheten vid bedömning av framtidaförhållanden måste såväl på livförsäkringssidan som på skadeförsäkringssidansäkerhetsmarginaler inläggas vid beräkningarna för att soliditetskravet i FRLskall tillgodoses. Denna omständighet berövar dock inte försäkringsfonden dessskuldkaraktär. Förutom premiereserv och ersättningsreservinnefattar försäkringsfonden på livförsäkringssidan tilldelad återbäring, ejförfallen till betalning. Denna post består av klart bestämda skuldbelopp ävenom dessa förfaller lill betalning först . Även om det vore fråga om en fond skulle för övrigtullrycket försäkringsfond vara olämpligt och närmast intetsägande. Varje fondinom ett försäkringsbolag som hänför sig till försäkringsverksamheten kan jusägas vara ett slags försäkringsfond. Kommittén föreslår att benämningen"försäkringslekniska skulder" införs vilket ger en klarare bild avinnebörden av bolagets åtaganden gentemot försäkringstagarna. Utredaren har följt detta förslag och införtbeteckningen försäkringstekniska skulder i stället för försäkringsfond. Både i Ny försäkringsredovisning och i utredarensförslag har vidare de nuvarande benämningarna premiereserv ochersättningsreserv behållits och benämningen skadebehandlingsreserv införts,trots att "reserv" normalt inte används för att beteckna en skuld. Prop.1981/82:180 193 Utredaren har i 12 kap. föreslagitall antalet överskottsfonder inom livförsäkringsrörelsen skall minskas. Dettainnebär att nuvarande säkerhetsfonden och uQämningsfonden sammanförs medåterbäringsfonden. Därför finns inga motsvarigheter lill 266, 271 och 277 §§FRL i utredarens förslag. Istället förutsätts att bestämmelser omkonsolideringen tas in i återbäringsgrunderna. anser att införandetav termen "försäkringstekniska skulder" är ett steg i rätt riktningmen att varken denna eller de övriga nu nämnda beteckningarna är idealiska förall skapa klarhet i att del är frågaom förpliktelser mol eller skulder tillförsäkringslagarna. Förbundet anser att detta förhållande är särskiltpåtagligt då det gäller livförsäkringsbolag och alt det kanske borde övervägasom olika termer kan användas i liv- och skadeförsäkringsbolag. För egen del finner jag det vara en frånterminologisk synpunkt att termen "försäkringsfond" ersätts med"försäkringstekniska skulder". Den kommitté med företrädare förförsäkringsbranschen och fillsynsmyndigheten som har utarbetat förslagen i Nyförsäkringsredovisning har vidare vall att behålla begreppen premiereserv ochersätlningsreserv och tilldelad återbäring, ej förfallen till betalning, ochatt införa begreppet skadebehandlingsreserv. Dessa begrepp använder ävenutredaren i sill förslag, enligt vilken posterna i fråga ingår bland deförsäkringslekniska skulderna på balansräkningens passivsida. Härigenomklargörs enligt min mening på ett tillfredsställande sätt att de ingår blandförsäkringsbolagens förpliktelser. Av benämningarna framgår alt del är fråga omförpliktelser mot försäkringstagarna. Alt införa en särskild terminologi förlivförsäkringsbolag skulle enligt min mening strida mot den strävan till överskäd-lighetoch klarhet som är betydelsefull i det framlagda förslaget. Enligt min meningbör den i utredningsförslaget använda terminologin godtas. Jag godtar ocksåutredarens förslag angående äterbäringsfonden. Försäkringstekniska skulder och grunder förförsäkringsverksamheten 1 § I ett försäkringsbolags balansräkning skall somskulder, under benämningen försäkringslekniska skulder, tas upp värdet påbalansdagen av bolagets ansvarighet för 1, löpandeförsäkringar (premiereserv), 2, försäkringsersättningarför inträffade försäkringsfall (ersättningsreserv), 3, utgifterna förreglering av inträffade försäkringsfall (skadebehandlingsreserv), 4, sådan tilldeladåterbäring inom livförsäkringsrörelsen som inle har förfallit lill betalningoch 5, sädan tilldeladåterbäring inom annan försäkringsrörelse än livförsäkringsrörelse som inte harförfallit till betalning. , Sådantilldelad återbäring inom livförsäkringsrörelsen som har förfallit till betalning men inte kunnat betalas ut skall föras lillersättningsreserven. Ansvararflera försäkringsbolag solidariskt för en försäkring, skall i det 13 1981/82. 1981/82:180 194 enskilda bolagets redovisning av försäkringslekniskaskulder endast beaktas den del av försäkringen som enligt avlal mellan bolagenbelöper på bolaget. Paragrafen motsvaras av 262 § FRL,Den överensstämmer i sak med vad som föreslagits av utredaren och i Nyförsåkringsredovisning. Deförsäkringstekniska skulderna delas i förslaget upp på följande poster:premiereserven, ersättningsreserven, skadebehandlingsreserven och tilldeladåterbäring, som inle har förfallit till betalning. Som nämnts i inledningentill kapitlet är posten skadebehandlingsreserv ny. Införandet av denna postinnebär att avsättning för skadebehandlingskosl-nader för inträffade skadorskall särredovisas och inte som redovisas i ersättningsreserven. Somhittills skall avsättningarna pä grund av inträffade försäkringsfall motsvarabåde fastställda och ännu inle fastställda och därför endast beräknadeersättningar och kostnader. Förändringar av skadebehandlingsreserven skallredovisas som driftskostnader under det att förändringar av ersättningsreservenskall redovisas som försäkringsersättningar. Det förekommer inom annan försäkringän livförsäkring att beslut fattas om tilldelning av återbäring som skallutbetalas först året efter det för vilket beslutet fattades. Även sådanåterbäring skall enligt förslaget redovisas som en särskild post underbeteckningen försäkringstekniska skulder. Med ändring av utredarens förslag"beslutad återbäring" har denna post benämnts tilldelad återbäringinom annan försäkringsrörelse än livförsäkringsrörelse. Tilldelad återbäringinom livförsäkringsrörelsen som förfallit till betalning men inte kunnatutbetalas därför att borgenären inle har kunnat nås eller utestår av annanliknande orsak skall föras till ersättningsreserven. Som har påpekat i anslutning till paragrafens tredje stycke kan detvara lämpligt att bolag som står solidariskt ansvar för vissa specifikaförsäkringsbestånd, t.ex. på flygförsäkringsområdet, anger detta iårsberättelsen bland redovisade ansvarsförbindelser. 2 § De grunder som nämnts i 2 kap. 6 § skall avse all tryggabolagets förmåga att fullgöra sina förpliktelser enligt ingångna försäkringsavtal och att meddela försäkringar till en kostnad som är skälig med hänsyn till försäkringens art. Om gmnderna inte längre fyller detavsedda ändamålet skall styrelsen och verkställande direktören genast vidtaåtgärder för att få grunderna ändrade. 3 § Grunderna för beräkning av försäkringspremier(premiegrunderna) och premiereserv (premiereservgrunderna) för livförsäkringsrörelsen skall innehålla antaganden om dödlighet och andra riskmått, räntefot saml Prop.1981/82:180 195 Grunderna fär också innehållaföreskrifter om särskilda säkerhetstillägg. Antagandena om dödlighet och andrariskmått, räntefot saml driftskostnader skall väljas sä alt de kan anses vartför sig betryggande för det slag av försäkringsrörelse som del är fråga om.Avvikelser från kravet att varje antagande för sig skall vara betryggande fårdock ske om del i grunderna finns föreskrifter om särskilda säkerhetstilläggsom föranleder detta. Premiereservgrunderna skallbestämmas så att premiereserven alltid utgör summan av 1. skillnadenmellan del förväntade kapitalvärdet av bolagets framfida utgifter för löpandeförsäkringar och det förväntade kapitalvärdet av de bolaget ytterligarekan ha att uppbära för dessa försäkringar och 2. det belopp somanses behövligt för alt möta förluster genom alt försäkringar upphör . Om premiegrunderna innehållerföreskrifter om särskilda säkerhels-tillägg, skall premiereservgrunderna angepå vilket sätt hänsyn skall tas till dessa säkerhetstillägg när kapitalvärdetav framlida utgifter beräknas. Premiereservgrunderna skallinnehålla regler för beräkning av den del av premiereserven som skall ansesbelöpa på varje försäkring. Vid bedömande av frågan huruvida ändring avpremiereservgrunderna för redan tecknade försäkringar bör ske, skall för varjeantagande hänsyn tas till den säkerhet som finns i övriga antaganden förifrågavarande försäkringar saml till storieken av de särskildasäkerhetstilläggen. 4 § Om det på grund av ändrade förhållanden krävs enväsentlig ökning av premiereserven för redan tecknade livförsäkringar, färsärskilda premiereservgrunder (övergångsgrunder) stadfästas för en bestämdtid. Har bolaget tillfälligt liditavsevärd förlust till följd av all tillgångarna sjunkit i värde ellerdödligheten överstigit vad som har antagits i grunderna eller genom andraliknande omständigheter, får övergångsgrunder dessutom stadfästas, om det intefinns anledning att anta att bolaget skall råka på obestånd och om grundernakan anses främja försäkringstagarnas intresse. I övergångsgrunderna får, utanhinder av bestämmelserna i 3 § om premiereservgmnder, föreskrivas att vidberäkning av premiereserven det förväntade kapitalvärdet av bolagels framtidautgifter skall minskas med kapitalvärdet av den vinst som väntas uppkomma irörelsen övergängsgrunderna gäller. Utan synnerliga skäl fårövergångsgrunder inte gälla under längre sammanhängande tid än . För stadfästelse av övergångsgrundernagäller 2 kap. 4 §. Som villkor för stadfästelsen får föreskrivas alt bolagetskall på det sätt som anges i II §detta kapitel sätta även andra värdehandlingar än dem som avses där i särskiltförvar. Paragraferna överensstämmer i sak med 263, 264 och 265 §§FRL. Beträffande 4 § kan anmärkas attupprättande av övergångsgrunder får anses jämställt med ändring av gmnder.Under 2 kap. 3 och 4 §§ har nämnts alt grunderna kan ändrasutan försäkringstagarnas hörande med del undantaget att premien inte färhöjas. Om försäkringsavtalet medger det kan dock premien under avtalstidenhöjas i samband med en ändring av grunderna. Prop.1981/82:180 196 riksförbund har upplyst förekommer det några försäkringsformerdär en sädan höjning av premien kan ske. 5 § Grunderna förförsäkringstagarnas rätt till återköp och fribrev skall ange villkoren för alterhålla denna rätt. De skall även innehålla regler för beräkning av återköps-och fribrevsvärden, 6 § Grunderna förbelåning av försäkringsbrev hos bolaget skall ange villkoren för belåningen. Deskall även innehålla bestämmelser om länevärde, räntefot och verkan avunderlätenhet alt betala ränta, 7 § Gmnderna förverkan av underlätenhet att betala premierna skall ange i vilken ordningbolagets ansvarighet kan komma all upphöra eller i övrigt förändras. Vidareskall grunderna ange villkoren för att försäkringen åter skall träda i kraft(åtempplivning). 8 § Grundernabeträffande återbäring till försäkringstagarna skall innehålla regler för 1, användning avåterbäringsfonden. 2, tilldelning avåterbäring samt 3, förräntning aväterbäringsmedel. Reglerna för tilldelning avåterbäring skall ange hur tilldelningen skall ske. Den tilldelade återbäringenskall utbetalas eller vid en bestämd senare tidpunkt eller ocksåtillgodoräknas försäkringstagaren som nedsättning av premien eller utvidgningav försäkringsförmånerna. Utfästelse om återbäring får inlegöras på annat sätt än som följer av reglerna om tilldelning av återbäring. Paragraferna överensstämmer i saknära med 267-270 §§ FRL och med utredarens förslag. har påpekat att ingen av de beskrivningar som gällande lag ochutredningsförslaget (270 § andra stycket resp. 8 § andra stycket) innehåller,motsvarar det återbäringssystem som tillämpas av . Det system -utvidgning av försäkringsförmånerna - som tillämpar har i praxisinbegripits i begreppet tilläggsförsäkring. I stället för "premie förlilläggsförsäkring" har därför i lagförslaget införts "utvidgning avförsäkringsförmånerna", vilket uttryck är avsett att täcka bl. a. premieför tilläggsförsäkring. 9 § Ett belopp motsvarande försäkringslekniska skulder förlivförsäk ringar skall alllid redovisas i följande slag av värdehandlingar 1. obligationer eller andraskuldförbindelser som utfärdals eller garante rats av staten, 2. obligationer, som utfärdats avSveriges allmänna hypoteksbank. Svenska bosladskreditkas- san. Nordiska investeringsbanken eller av ett kredilakliebolag, eller andra av nu angivna kreditinstitut utfärdade skuldförbindelser, med undantag av sädana för den allmänna rörelsen avsedda förskrivningar som medför rätt till betalning först efter ulfärdarens övriga fordringsägare (förlagsbevis). 1981/82:180 197