prop · G503169 · 1981-12-31 00:00:00 — Boatadaatyrelsen kan utifrån aina erfarenheter instämmai nödvändigheten av en allmän aamhällainformation om förfarandet vid ombildning samt om bostadsrätten aom upplåtelaeform.Styrelaen anser liksom kommittén att en sådan information ingår i atyrelsena roll som sektorsmyndighet på bostadaområdet.Möjligheten att fullgöra högt ställda ambitioner pådetta område är emellertid beroende av de resurser som atyrelaen tilldelas för ändamålet samt de prioriteringar mellan olika angelägna, in format ionsin-sataer som mäste göras. p.6 Kommunalt inflytande i bo3tadsrättsförenin,J:ar Den kommunala insyn som krävs för att boatadarättaförening skallfå "den högre" låneandelen(59 f) har kommittén uppfattat som enbart motiverad avstatens intresse att. garanti erhållsför att samtliga låneförutsättningar uppfylls även efter det att lånet harbeviljats. Trots en högre lånegräns skalle därmed statens intresse som kreditgivare inte äve.ityraa. Bostadsstyrelaen vill för ain del betona såväl de boendes aom statens intreaseni detta sammanhang. Främst gäller det betydelsen av att föreningensverksamhet redan frän initialskedet vilar på en ekonomiakt och administrativt atabilgrund." Styrelsen instämmer ikommitténs bedömning att behovet av kommunena insyn vid enombyggnad aom äger rum i samband med ombildning är väaentligt atörre än i andrafall. Enligt styrelaens uppfattning bör kommunens insyn även aes aom en garanti föratt ombildningen sker på de boendea villkor och att deasahar garanterats en fullständig och saklig information om förutsättningarna för övergängen. Detta kan exempelvis gälla faatighetens pria vid förvärvet aettmotbakgrund av t ex underhållsbehovet, ett område där kommunenarepresentanter bör ha en god kunskapsnivå och där upprättade kalkyler kan få en saklig granskning. Kommunena insyn kan därvid sea sora ett komplement till intygsgivamasgranskning i samband med att den ekonomiska planen upprättas. Hot denna bakgrund anser styrelsen att kravet på representation redan frän föreningensbildande bör upprätthällas somvillkor för lån med den högre läneandelen vid samtliga fall av övergång från hyresrätt till bostadsrätt.Härigenom garanteras full insyn isamtliga förutsättningar aom reglerar den framtida koatnadsnivån för de boende.Genom kommitténs förslag i övrigt med sikte på goda kunskaper om erempelvia låneförutsättningar förde boende i samband ned ombildningen borde nuvarande undantagsregel om attkommunal insyn i vissa fall godtas frånett senare skedo inte heller längre behövas. Prop.1981/82:169 93 Styrelaen kan försin del instämma i kommitténs utgångspunktatt 99-procentiea lån akall erhållas,om samtliga låneförutsättningar är uppfyllda och oberoende av skäl som ligger vid sidan av förutsättningar somangea i bostadsfinanaleringaförordningen.Däremot ifrågaaätterstyrelaen om kommunernas arbetsinaataer fören insyn i huvudsak enligt nuvarande ordning skulle bli aå omfattande att de motiverar en aå individuell bedömningav förutsättningarna för insyn i det enskilda fallet somkom.mittén synes utgå från. Även med beaktande av en ökad övergång till bostadarättborde det vara rimligt att förutsätta ett aådantkommunalt engagemang och ansvar att den av kommittén angivna riktpunkten för kommunernas insyn upprätthålls isamtliga fall, d v a att kommunen skall utse en styrelseledamot och suppleanteller rapportör och att reviaionen utövaa antingen av en utsedd revisor eller av organinom kommunen. Den av kommittén föreslagna möjlighetenatt insynen utövas i "annan speciellordning" och att insynen akulle kunna begränaas tidsmässigt utöver allmäntgällande tidaregel - fränutbetalningen -efter länaboatadsnämndena särskildamedgivande bör- därför enligt styrelsens mening inte införas. Kommitténs förslag innebären uppmjukning i förhållande till det krav bostadsstyrelaen uppatällt i .nuvarande föreskrifter med avaeende pådirektvald revisor i föreningen. Den ordning aom föreslås med möjlighet till granskning av annat kommunalt organsynes emellertid kunna uppfylla aamma intressen, varför föralagettillsti-rks. ärockså beredd att pröva behovet av föreskrifterför insyn i annan ordning än genom styrelserepreaentation och revisor. Även förslag tillinstruktioner för representanter och rapportörer bör kunnautarbetas på grundval av kommunemas och dekooperativa organisationernas erfarenheter. Sammanfattningsvis tillstyrker styrelsen en lagregleringav kommunemas sk;'-ldisheter att utövair.sj-n i bostadsrättsföreningar som uppfyller förutsättningarna fören högre läneandel. Som framgått ovananser st-relsen emellertid det inte nödvändigt och inte heller lämpligt att individualisera prövningen av fråganom insyn pä sätt kommittén föreslagit. Förvärv av enskilt äfd fasti.-hot 4,5.2 Hänsynen tillden kommunala förköpsrätten delar ko.-nmitténs uppfattning att en ökad omvandling till bostadsrättgenom en förköpsrätt för hyresgäster utformad i enlighet medkcnmitténs förslag kan medföra risker för konflikter =ellan samhällets krav pästadsförnyelse och en pä sikt förändrad lägenhets-ooh utrymmesstandard och enskilda hyresgästersönskemål om en övergäng till bostadorätt. Prop.1981/82:169 94 Styrelsen anfördei yttrande över boende- ochbostads-finansieringgutredningarnas betänkande(SOU 1975 = 50 '' riskerna för att bostadsrättsföreningar tillskapas i syfte att undvikasaneringslagena bestämmelser ora lägsta godtagbara standard torde vara tämligen små.Styrelsen vidhåller denna uppfattning varför konflikter mellan kommunalt förköp i ayfteatt genomföra en upprustning och den avkommittén föreslagna förköpsrätten för hyresgästerknappast behöver uppstå. Problemen torde däremot vara atörre med avseende på kommunernas möjligheteratt påverka fördelningen pålägenhetsstorlekar. Kommittén har inte föreslagit någonabsolut företrädesrätt för varken kommunen eller hyreagäaternautan har föratsatt att bedömningen blir densamma som gäller när en bostadsrättsförening förvärvar fastighet påfrivillig väg, vilket akulle innebära att det i allmänhet anaea obilligt mot hyreagäaterna att kommunen utövar sin förköpsrätt, om förköpsrätt ocksåär aktuell för hyresgästerna. Bostadsstyrelaen kan f n godta den avvägning kommitténgett uttryck för. vill atyrelaen erinraom nödvändigheten av en stark aataning påuppruatninga- ooh orabyggnadaverksamhet , bl a med avseendepå att öka tillgängligheten i beståndet av flerfamiljshus. Erfarenheterna av den föreslagna förköpsrätten bör, om den genomförs,således relativt snart utvärderas med avseende på förutsättningarna för att genomföra den ombyggnadaverksamhet aom är nödvändig under de närmastedecennierna. 4.5.3 Valet av löaning Kommittén har översiktligt beskrivit olika tänkbara konstruktioner av ett förköpainsti-tutför hyreagäster. har särskilt övervägt möjlighetenmed en utvidgad komaurial förköparätt för ombildning,eftersom en ny typ av förköpainstitutonekligen medför ökad byråkrati aamt ytterligare svårigheter förfaatighetsägama att bedöma förutsättningarna vid en eventuell försäljning.Detta talar enligt styrelsens mening föratt man noga överväger möjligheterna att utvidga denkommunala förköpsrätten. Sn sådan ordning skulle onekligen ge hyresgästerna en störretrygghet under ombildningen och medföra atörre möjligheter för de kommuner aom finner behov avatt atyra planeringen för de faatigheter som är aktuella förköp. Kommittén avvisaremellertid en sådan ordning främst med hänsyntill tidsaspekten och det merarbete som kommunerna skulle drabbas av samt inte utan mycket invecklade regler torde kunna undvika en absolut företrädesrätt för kommxinenföre hyreagäaterna. Bostadaatyrelaen förutsätter att en ambition att främja en ökadövergäng till bostadsrätt ocksä innebäratt kommunen är beredd att satsa de resuraer sombehövs rör att genomförandet skall ske -oå bostadssocialt 1981/82:169 95 »leddenna utgångspunkt kan ifrågasättas om detmerarbete som uppkommer vid användning av enkommunal förköpsrätt har en avgörande betydelse i detta sammanhang. Styrelsen har emellertid i likhet med kommittén tidigare angett de boendes engagemang aom en nödvändig förutsättning för att nåavsett syfte med ombildningarna. Dessa börsåledes ake under sådana former att de boende ges största möjligaTörutaättningar att engagera sig i planering och genomförande samt att de i normalfallet också kan påräkna att ombildningen leder till att de får bilda en egen bostadsrättsförening för vilken de självaavgör huvudmannaskapet. Med denna utgångspunkt tillstyrkes förslaget om en förköpsrätt för de boende. Styrelsen tillstyrker det föreslagna systemet aed intresseanmälanfrän hyresgästerna i huset, hembud, bevakning och antagande avhembud, anser vidare att den successiva skärpningen av de aaaociationsrättsliga kraven påhyresgästerna under ombildningsförfarandet ärväl avvägd. Styrelsen anser liksom konmittén att ett hembudsförfarande är att föredra frsunfören förköparätt, utformad efter mönster fränden kommunala förköpslagen. Karaktäristiskt för sistnämndakonstruktion är att fastigheten redan har överlåtits när förköp blir aktuellt. bedömerliksom kommittén att en lagstiftning om förköp kommer attleda till att fastighetsägare i rdrata hand på frivillig vägkommer att föraöka nå en uppgörslae med hyreagäaternaom förvärv. Det bör emellertid understrykas att när det blir aktuellt med föraäljning av enfaatighet, där det finns en majoritet hyresgäster som önskargå över till bostadsrätt, J5ör" deasa alltid/Tia. ""en reell möilighet att förvärva fastigheten. De finansieringsförutsättningar somanges i det följande är därför en nödvändig förutsättning, Bostadsstyrelaen anser likaom kommittén att aådanahyresgäster aom önsäöver frän hyrearätttill boatadarätt inte akall behöva betala ett högrepris, för fastigheten än det marknadsvärdesom kan anses motsvaras av fastighetens värdesom hyresobjekt. Även om man inte helt kan uppnå detta nålbör den förstärkta ställning förhyreagäaterna som följer med den föreslagnaförköpsrätten leda till att priserna dämpas vid framtida övergängar. Styrelsen instämmeri att förköpsrätten endast bör ifrågakomma för privata hyresfastigheter. Inte heller styrelsen anser att man bör kanalisera samtliga de ombildningar.där henbud skall komma ifråga över deetablerade organisationerna på bostadsrättsmarknaden röratt på så sätt få garantier för att hyresgästerna biträdsav erforderlig sakkunskap vid förköpet, eftersom en sådan ordning i alltför stor utsträckning skulle beskära hyresgästernas möjligheter att självagenomföra ombildningen och att anlita densakkunskap som de själva finner nödvändig. Det får emellertid-förutsättas att de Prop, 1981/82:169 96 etablerade organisationerna mot bakgrund av ain sakkunskapoch erfarenhet kommer att medverka i högregrad än vad som är fallet vid ombildning av även äldre fastigheter, I övrigt finner atyrelsen de bestämmelser som kommittén rdreslagit för att hembudsreglerna inte skallkunna kringgås väl avvägda, 5, Förvärv av allmännyttigt ä Till utgångspunkt för sina överväganden om övergång till bostadsrättgenom förvärv av allmännyttigt ägd fas.tighet har kommittén tagit att detta skall ake endast om den enskildakommunen finner detta motiverat, efter berördahyresgästers uttryckliga önskemål och på lokala politiska initiativ. Hot dessa utgångspunkter liksom markeringen av den kommunalafastighetsägarens övergripande ansvar för bostadsförsörjningen inom kommunen och omvandlingen av dessa fastigheter sett iett atörre kommunalpolitiskt sammanhanghar styrelsen inget att erinra. Kommunala boatadapolitiaka handlingsprogram medanknytning till bostadsförsorjningsprogrammen och grundade på bostadssociala inventeringar är nödvändiga föreen eventuell övergäng till bostadarätt inom allmännyttan. Kommittén har tillutgångspunkt för sina förslagi det följande ockaå ansett att kommunemas ansvar för bostadsförsörjningen utöveransvaret för en allsidig befolknings-sammansättning och att tillgodose behovet av goda bostäder även bör omfatta ett ansvar för att tillgodose ett behov av olika upplåtelseformer bl a genom en övergång frän hyres till bostadsrätt.Enligt kommitténs mening är det därför motiverat att atatsmaktema markerar även detta ansvar utan att därför ge avkallpä övriga mäl för boatadsföraörjnlngen. Kommitténs syn på en skillnad mellan den enskilda kommunensprincipiella inställning och ett mera övergripande samhälleligtsynsätt pä kommunens anavar för att främja en övergång till bostadsrätti vissa områden mäste enligt styrelsens uppfattning hänföras även till endiskussion om möjligheterna att med olika upplätelseformer motverka segregation i boendet samt atti olika former frän;ja inflytande vid fastighetsförvaltningen, iled den syn på den enskilda kommunens roll i ombildningsfrågan som kommitténantagit och V.onmunemas lokala ansvar'förbostadsförsörjningen går det enligt stj-relsens meninginte att,utifrån allmänna bostadspolitiska utgångspunkter, hävdaatt den enskilda kommunen har skyldighet att främja" en övergång till bostadsrätt genom omvandling av det bestånd av lägenhetersom kommunen genom det allmännyttigabostadsinnehavet har som redskap försin bostadsförsörjning. Prop.1981/82:169 97 Enligt styrelaens uppfattning är detta en frågadär man lokalt bör söka sig framtill olika typer av upplåtelseformer och inflytande och där allmännariktlinjer inte bör uttalas av statsmakterna. Med denna begränsningtillstyrker således de allmänna utgångspunkternaför en eventuell övergång tillbostadsrätt genom föraäljning avfastighet aom äga av de allmännyttiga boatadsföretagen. Bostadsstyrelaen delar kommitténs uppfattning att det bör vara kommunfullmäktige som akall fastställariktlinjer och principer för övergångar,efteraom, dessa skall vara ettled i uppfyllandet av antagna bostadapolitiska målsättningar. Vad gäller innehålleti dessa riktlinjer, dvs ändring av företagets ända-målabestämning,huvudmannaskapet i bostadarättaföreningar samt det allmännyttiga bostadsföretagetsinflytande över föreningarna, finner styrelsen kommitténs förslag väl a-wägda, 5.3.2 Hu-vudmannaskapet och andra särskilda villkor Styrelsen delar kommitténsbedömning att en föreningsbildning på initiativ av det allmännyttigaboatadaföre-taget bäat kan tillgodose sådana krav som det kommunala ansvaret för bostadsföraörjningen innebär. Detta gäller t ex fråganom hembudsskyldighet till företageteller till kommunen vid överlåtelse. Av stor vikt för kommunensmöjligheter att främja bostadsförsörjningen ärna-turligt-vls att en sådan ordning bäst tillgodoser kommunens möjligheter att förmedlalediga lägenheter oberoende av uppställda länevillkor.En anknytning till kommunens medgivande som förutsättning eventuella stadgeändringar torde äveninnebära en garanti för fortsatt förvaltningi bostadsrättsform för sådana hus somav olika skäl kan vara attraktiva för en uppdelning av lånen och övergång till äganderätt, 5.4 Konsekvenser av ombildning till boatadsrätt 5.4.1 ?ör de allmännyttiga företagen Bostadsstyrelaen vill starkt understryka kommitténs uppfattning att det vare aig är möjligt ellerlämpligt att draatiakt och omfattandeakära ned det bestånd av boatädersom ägs och förvaltas av allmännyttigaföretag. Styrelsens bestämda uppfattning äratt dessa tillsammans med de rikakooperativa företagen skall ha den centrala rollen i de medel sorastår till förfogande föratt genomföra en på sociala grunder utformad bostadsförsörjning. Enparallell utveckling av olika upplätelseformerför att främja t ex ökatboendeinflytande förutsätter således ett brett urval av förvaltningaenheter i olika geografiaka lägen med varierad 1 saml Nr 169. 1981/82:169 98 utformning och ned olika upplåtelseformer. Kommitténs påstående - utan närmare motivering - att enomstrukturering av fastighetsinnehavet förmånga av företagen skalle innebära fördelar aåvälbostadspolitiskt som ekonomiskt kan därför Ifrågasättas. Kommitténs analys aveffekterna av en ökad övergång till bostadsrätt i problemområdenrespektive a k attraktiva områden kandelvis tas till intäkt för ekonomiska fördelar av en övergäng i de förra och negativa för de senare, Styrelaen ifrågasätter om denna analya i tillräcklig omfattning tar hänsyn till andra möjligheteratt främja boendeinflytande liksom att förbättraboendemiljön i övrigt i de förra. De ekonomiska konsekvensernaav försäljning av faatigheter är beroendeav samhällsekonomins utveckling. Osäkerheten i den framtida utvecklingen gör det vanskligt att bedöma konsekvenserna av försäljningar, vilket även detta enligt styrelsens uppfattning bordemotivera en relativt starl: återhållsamhet med att avhända sig faatigheter som kan användassom ett medel för genomförande av en god bostadsförsörjning. 5.4.2 Konaekvenaer föratat och kommun Under detta avsnitt har kommittén berört devillkor samhället bör ställa upp vid övergång tillbostadsrätt inom allmännyttan föratt samhället inte skall avhända sig möjligheternaatt även fortsättningsvis långsiktigtfrämja bostadsförsörjningen. Ått sådana villkormåste uppställas framgårav tidigare principiella överväganden om de allmännyttigaföretagena bety-delae aom ett medel för samhälletsbostadsförsörjning. Det är därför naturligt att ansluta sig tillkommitténs uppfattning att samhället mästekunna kontrollera omvandlingen i anslutning till kommunala handlingsprogram,grundade på lokala förutsättningar ochmed hänsyn till den kommunala demokratinsvillkor. Kommitténs uttalandeatt övergångarna bör stå i en viaa proportion till det allmännyttigaföretagets marknadsandel pä orten och i bostadsområdet bör därför enligtstyrelsens mening ses aom en begränsningav omvandlingens optimala omfattning, inom vilken ram kommunerna själva avgörvad som bör genomföras. Att kommunerna utnyttjar de medel somanvisas för att åstadkomma-en omvandling på bostadasocialt godtagbara villkor i form avmotverkan av oskäliga kapitalvinster, förmedling av lägenhetersom frigörs, samt erforderligt stöd i form av borgen för inaatslån vid övergängar fär anses vara en given för-utsät-tning. Beträffande vissa vinater i form av ökat bostadasparande och minskade utgifter för bostadsbidrag vill styrelaen endast framhålla att bostadsbidragens utformning och an-Imytningtill faktiska bostadakostnader f n övervägs inom bostadsbidragakonmittén. En frikoppling av grunden för beräkning avbostadskostnad inom bostadsbidragsaystemet, vilket f n övervägs avkommittén, skulle således innebäraatt den antydda besparingseffekten inte unnnäs. Prop.1981/82:169 99 Vad gäller effektema av egna insatser för underhällav lägenheter är detta beroende" av den utveckling som kankomma att ske inom ramen för hyresrätten och hyresförhandlingsöverenskommelserna. Detta kan och bör enligt, styrelsens uppfattning innebära minskade skillnader mellan de olika upplåtelaeformema. vill också underatryka vad kommitténanfört om att en övergång inte får förhindrarationella förvaltningaenheter och försämra möjligheterna att utveckla bostadsområdena aom helhet. Detta gäller framför,allt om en planmässig ombyggnadsverksamhet skallkunna genomföras. Bl a torde bostadarättsformen medföraatora begränsningar när det gälleratt förändra lägenhetssammansättningen i äldrehus. Vidare innebär även till-lämpningen av hyressättningen inom allmännyttan dvs utjämningen mellan olika årgångar en begränsning av möjligheternaför företagen att överlåta äldre fastigheter. En ökad övergång till bostadarätt minskar ocksåunderlaget för förmedling av hyreslägenheter ochminskar därmed rörligheten påbostadsmarknaden. Detta innebär enligtstyrelsens mening att en starkt restriktiv inställning till övergång i större omfattning måste gälla när det råderbrist på lägenheter med hyresrätt. En övergäng i en sådan situation skulle således minska valfriheten på bostadsmarknadengenom att betalningssvaga hushåll skulleutestängas frän vissa områdeneller kanske -t o m hela kommunen. Sn närmasttotal övergång till äganderätt och bostadsrätti visaa kommuner skulle drabba betalnings-svaga huahäll, t ex ungdomar, äldre och invandrare, Samraanfattningsvis vill styrelsen framhålla att en begränsadövergäng frän hyresrätt till boatadarättgenom överlåtelse av allmännyttigt ägda hua kan motiveras sora ett led i den kora.munalabostadsförsörjniné;splaneringen. Detta rdrutsätter emellertid ett ko.mmunalt handlingsprogramgrundat på bostadssociala värderinjjar och under hänsynstagande till de utvecklin£:snöjligheter beträff;-ndeboendeinflytande och boendemiljö som finnsinom både hyres- och bostadsrättsformerna, o, Finansierin,? har ingen erinran mot kommitténs utgångspunktatt finansieringen av hyresgästernas förvärv inte bör stödjas genomgenerella 3t?,tliga län och inte heller bör ske päden prioriterade kapitalmarknaden. Styrelsen ansluter sig ocksä till den utgångspunktenför kcnmitténs förslag att enförutsättning för statliga åtgärder för att underlättafinansieringen är att den avser lån upptagna- av bostadsrättsföreningen. Enfinansiering med s k strimlade län bör alltsåinte stödjas. - En ytterligare föriatsättning bör vara att dessa län avser hela det möjligautrymmet, dvs upp till 75 fli av uppskattningsvärdet, .-.nnars kan bestämmelsernakringgås. I detta sammanhang bör emellertid erinras om att bottenläneiastitutens möj-lig.heter att lämna län upp till der.na -andel kan vara be-grän.iad, cm bostadsrättsföreningen för"/ärvat fasti~heten 1981/82:169 100 till ett överpris. Detfinns därför även av detta skäl anledning föri första hand kommunerna att bevakaprisutvecklingen vid ombildning samt att vidta åtgärder om detta bedöms nödvändigt.. Ovannämnda förutsättningar bör även gälla den kompletterande statliga långivningen genom individuella län. Om kommunen trots allt tillstyrker lån och gåri borgen, bör länabostadsnämnden avslå låneansökan. En förutsättning för att åtgärder ienlighet med föralagen akall få avsedd effekt äratt fastighetsägama (aäljama) binder en del av försäljningssummanmot en kapitalmarknadsrevers eller en obligation. En vägran att göradetta kan således förhindra en försäljning. Enligt styrelsens uppfattning är kommitténväl optimistisk i sin bedömning av att denna situation inte behöver bli så vanlig,vilket i vissa fall således kan förhindra en önskvärd ombildning, 7,5 Kommitténs överväganden ochTdrslag (med avseende pä insatslån) 7.5.1 Syftet aed ett behovsprövat insatslän Bostadastyrelsen instämmeri kommitténs uppfattning att det inte finnsanledning att Tdrbättra de läneraöjlighetersom f n finns när det gäller förvärv av bostadsrätti allmänhet. En aådan ordning ned t er :jenerella statliga insatslån skulle således,somkommittén befarat, verka prishöjande påbostadsrätter i alljiänhet och därmedmotverka de bostadasociala ambitioner aom kan motivera en ökad övergång till bostadsrätt.Däremot är det rimligt att garantera alla hushåll oberoende av ekonomiska förutsättningar enmöjlighet att delta i en övergäng tillbostadsrätt som motiveras av deras önskemål, ',,'eå hänsyn till svårigheterna att erhålla län i vanligabanker är det därför nödvändigt attsamhället garanterar en sådan läneeiö jlighet, Boatadsstyrelsen delar kommitténs uppfattning att lånets storlek bör ställas i relation till lägenhetensandelsvärde. Den av kommittén angivna storleken av lånet dvs ett lånpä högst 80 av grundavgiften dock maximalt 20 f: av lägenhetensandel av fastighetsvärdet 3;/nes väl a-wägd. Det får dock förutsättas att ombildningsförfarandet är förenat med sådan insyn och kontroll av kommunenatt lånemöjligheten inte medför en pressuppåt pä köpeskillingen för fastigheten i samband med förvärvet. Ävenförslaget om en nedre gräns för insatslänet synes motiverad. Gränsen överensatämmer med hu-Aidregeln i fråga om minsta belopp för energisparlån och fär tills vidare ansee väl avvägd med hänsTi till den administration som förutsätts. 1981/82:169 101 Kommittén har aomutgångspunkt för behovaprövningenantagit att lånen närmast skall ha en likviditetsutjämnandekaraktär,d v s att de inte utgör ett led i en statlig fördelningspolitik. Man har därför awiaat ettinkomat-och förmögenhetsmått liknande det som gäller förbostadsbidragen som prö-vningsgrund.