prop · G503123 · 1981-12-31 00:00:00 — Dataeffektutredningenkonstaterar att del finns ett starkt samband mellan lyckade satsningar påkontorsinformationssystem och organisationsutveckling och föreslår ökadeforskningsinsatser på pmrådet. Dessa bör främst inriktas på att undersöka vilkamöjligheter tekniken ger att decentralisera sammanhållna verksamheter medsyfte atl åstadkomma sådana organisatoriska lösningar som på en gång ger godaarbetsmiljöer och möjligheter till beslutsformer med ett decentraliseratinflytande. Utredningensförslag bygger på konstaterandet att en decentralisering av datorresurserhittills inte nödvändigtvis följts av en decentraliserad beslutanderätt annatän i detaljfrågor. Utredningen ser dock en möjlighet att med hjälp av, ord- ochtextbehandlingsulrustning och flerfunktionstermin-aler sprida skrivfunktionersom är samlade på skrivcentraler. Förbättrad kommunikationsteknik ochbilligare utrustning kombinerat med en långsiktig lönsamhetsbedömning, som äventar hänsyn till arbetsmiljöa-spekterna bör i ett längre tidsperspektiv skapamöjligheter till sädana decentrala skrivfunktioner. Kortsiktiga lönsamhetskravkan emellertid styra utvecklingen i motsatt riktning, vilket enligt dataeffektutredningenskulle vara olyckligt. Utredningentar också upp hemterminalarbete och arbete i grannskapscentraler och demöjligheter som dessa erbjuder att geografiskt flytta kontorsfunktioner utanförden traditionella kontorsmiljön. finns enligt utredningen ingen störreerfarenhet av sådana organisationsformer och det är därför svårt atl bedömavilken spridning sådana kan komma att få. Verksamhet med grannskapscentralerbör enligt utredningen främst avse sammanhållna verksamheter med decentralabeslutsfunktioner så att man undviker att de utvecklas fill ullpkaliseradeskrivcentraler. Regionalpolitiska hänsyn bör också tas när man väljerorganisatorisk lösning för grann-skapscenlraler. Med tanke på den ringa kunskapsom finns beträffande hemterminaler och grannskapscentraler förordarutredningen en satsning på forskning om de möjligheter och begränsningar dessaorganisationsformer för med sig. Baraett mindre antal remissinstanser har behandlat utredningens förslag om en ökadforskning kring sambanden mellan kontorsinformationssystem ochorganisationsutveckling resp. hemterminaler och grannskapscentraler. Arbelarskyddsstyrelsen,statskontoret och tillstyrker utredningens förslag. Televerketanser sig ha en central roll i sammanhanget. Inom sektorn för kontorens automatiseringavser STU att under innevarande 1981/82:123 Bilaga4 55 budgetårstarta en undersökning av möjligheterna att åstadkomma en användarnäraförsöksmiljö för experiment med datorbaserade hjälpmedel i arbetslivet. STUfäster vid sin planering stor vikt vid bl. a. kontorsmiljöfrågorna i termer avorganisation, sociala relationer, centralisering, decentralisering etc.Arbetarskyddsfonden stöder f. n. en undersökning om arbetsmiljö- ochorganisationsfrågor i samband med grannskapsterminaler. TCO anser det viktigt atlta tillvara de möjligheter som en kombination av data- och kommunikationsteknikger att fysiskt decentralisera tjänsteproduktionen. Enligt TCO krävs ävenbetydande forskningsinsatser för att finna lämpliga former för en sådandecentralisering. Ett självklart krav skall dock vara att inte bara enskildafunktioner i en verksamhet skall beröras. TCO konstaterar att utredningen sermycket små möjligheter att organisera hemarbete och arbete vid fjärrkontor påett sådant sätt all de krav kan uppfyllas som ett utvidgat effektivitetsbegreppomfattar. I effektivitetsbegreppet bör enligt utredningen inkluderas faktorersom den fysiska arbetsmiljön, arbetets organisation, arbetsinnehåll ocharbetsgemenskap. SAF anser att hemterminalarbete kan ökasysselsättningsmöjligheterna för bl. a. vissa arbetshandikappade. Grannskapscenlralerhar vissa nackdelar bl. a. i form av svårigheter för facklig verksamhet anserLO. Enligtmin mening är forskning kring organisatoriska lösningar i samband medkontorsautomation angelägen. Särskilt gäller delta frågan om hurorganisationsutformningen påverkar möjligheterna till medbestämmande och därmedsammanhängande frågor bl. a. rörande integritet. När det gäller arbete igrannskapscentraler och hemterminalarbete vill jag påpeka att dessaprincipiellt inte är några nya verksamhetsformer. S.k. hemarbetscentraler harsedan lång lid organiserats i glesbygden där arbetsuppgifter utförts såvälinom kontors- och kontorsservicesektorn som inom den varuproducerande sektprn.Bl. a. har sådan verksamhet bedrivits inpm ramen för den skyddadesysselsättningen och glesbygdsstödet. Hemar-betscentralerna har vanligtvis haftfem till tjugo anställda inkl. arbetsledningspersonal. Vid en jämförelse meddessa verksamheter skiljer sig arbetsformerna vid s. k. grannskapscentralerfrämst genom aU bildskärmsteknik och annan datoriserad utrustning används. Erfarenheternafrån hemarbetscentralerna visar också att viktiga arbetsmiljöaspekter som bl.a. kraven på kontakter och möjligheter till utveckling i arbetet samt fackligverksamhet går att lösa tillfredsställande. Man bör därför inte utesluta attsädana lösningar under vissa förhållanden kan innebära betydelsefulla syssel.sättningsmöjlighetert. ex. för arbetshandikappade och människor i glesbygd som har svårigheter attklara långa arbetsresor. Som utredningen anger är dock erfarenheternabegränsade när del gäller användning av datateknik i sådana sammanhang. Jaganser därför att de forskningsinsatser som utredningen föreslagit på dettaområde är angelägna. Även hemterminalarbete torde i vissa undantagsfall kunnaerbjuda en lösning på arbetsfrågan för dessa grupper även om en sådan lösningbl. a. inle Ullgo- 1981/82:123 Bilaga 4 56 doserde sociala aspekterna på arbetet. Jag vill även här peka pä atl det redan i dagsysselsätts tusentals människor i hemarbete i . Detta gäller såväl iprivat som samhälleligt driven verksamhet bl. a. inom ramen för glesbygdsstödetoch . De arbetsuppgifter som förekommer är avvarierande slag. Förutom tillverknings- och monteringsarbeten förekommerkontors- och kontorscervicearbete, hemslöjd m.m. Jagkommer senare att behandla de speciella jämställdhelsaspekter som ärförknippade med grannskapscentraler och hemterminaler. Idelta sammanhang vill jag anmäla att styrelsen för arbelarskyddsfon-den i enskrivelse till regeringen hemställt om atl fä utnyttjavissa fonderade medel för finansiering av ett utvecklingsprogram för bättrearbetsmiljö och arbetsorganisation vid utnyttjande av datorer ochmikroelektronik i arbetslivet. Fondens hemställan grundas på ett gemensamtförslag från LO, TCO och SAF. Programmet skall syfta till att genomutvecklingsarbete och försöksverksamhet samt insatser för utbildning ge ettmer konkret underlag för att utnyttja datorer i produktionen under socialtacceptabla villkor. Utvecklingsprogrammet skall ses som ett komplement till ochett fullföljande av de insatser för forskning och utveckling som sker påområdet. Stort avseende skall läggas vid praktiska erfarenheter och krav somkan hämtas ur dessa från näringslivet, de anställda och organisationerna påarbetsmarknaden. Programmet avses innefatta ett begränsat antal praktiskaprojekt som knyts direkt till produk- , tionslivet och i första hand omfattarutvecklingsarbete och försöksinvesteringar i samband med introduktion av dennya tekniken. Målet för arbetarskyddsfondens program är att i näringsliv ochförvaltning utarbeta exempel på datorstödda lösningar som tillgodoserkrav på en rationell och effektiv produktion av varor och tjänster och krav somde anställda ställer pä arbetsmiljö, medbestämmande och arbetsorganisation.Enligt förslaget bör programmet knytas till arbetarskyddsfonden som ettsärskilt utvecklingsprogram vid sidan av fondens ordinarie stöd till forskningoch utveckling. Beträffande programmets organisation kan sägas att detförutsätter att ett ledningsorgan inrättas med företrädare för arbetsmarknadensparter, näringsliv och förvaltning. Programmet är tänkt att påbörjas och beräknas pågå . I en preliminär kalkyl harde totala kostnaderna uppskattats till ca 50 milj. kr. I sin skrivelse tillregeringen hemställer styrelsen för arbetarskyddsfonden om att för finansieringav programmet få ta medel i anspråk som ackumulerats hos fonden för bidragtill medbestämmande- och styrelserepresentan-tutbildning. Sammantaget skullefrån dessa källor disponeras 35 milj. kr. Resterande medel, 15 milj. kr.,skulle enligt arbetarskyddsfondens finansieringskalkyl utgå ur fondenskapitalbehållning. Jagnoterar med tillfredsställelse det initiativ som parterna på arbetsmarknadenoch arbetarskyddsfonden tagit i denna fråga. Prop.1981/82:123 Bilaga 4 57 attsammansättningen av den ledningsgrupp som föreslagits för programmet börgarantera att utvecklingsarbetet får en inriktning som svarar mot behoven inomarbetslivet. vill jag betona att problem som uppstår då ny tekniktas i bruk inte alltid beror på att kunskaper saknas om hur problemen skallbemästras utan snarare på att befintlig kunskap inte tillämpas. Skälen tilldetta kan vara av praktisk eller ekonomisk natur. a. mot denna bakgrundsyns den inriktning mot praktiska projekt som angetts för utvecklingsprogrammetsom särskilt värdefull. STU har också enligt vad jag erfarit uttryckt intresseför eventuell samverkan med programmet. Med hänsyn till vad jag anfört föreslärjag att regeringen inhämtar bemyndigande att vidta sådana ändringari reglerna för dispositionen av medel för medbestämmande- och styrelserepresentantulbildningenatt medlen kan nyttjas för del föreslagna utvecklingsprogrammet. Del börankomma på regeringen att meddela närmare föreskrifter för medlens disposition. Jag har i del föregåendeunderstrukit hur viktiga frågorna om arbetsmiljö och medbestämmande är isystemutvecklingsarbetet. Datadelegationen, dataeffektutredningen m.fl. harockså poängterat behovet av satsning på forskning och utveckling av modellerför systemutvecklingsarbete spm kan ge ett ökat inflytande för de anställda.Studier av hur konsekvensanalyser kan ingå i utvecklingsmodellerna har bedömtssom särskilt värdefulla. Jag har tidigare redovisat de fördelar som en ökadanvändning av konsekvensanalyser kan föra med sig. Jag har pckså ställt migbakom dataeffektutredningens förslag om ökade forskningsinsatser i syfte attutveckla konsekvensanalyser som kan integreras i systemutvecklingen.Arbetarskyddsfonden och STU har finansierat ett antal projekt inom området,men någon heltäckande bild som gör det möjligt att analysera hur långtforskningen kommit föreligger inte. Jag föreslår därför att särskilda resursersatsas för alt dels sammanställa befintliga forskningsresultat och vunnaerfarenheter när det gäller systemutvecklingsarbete och dels främja ytterligareforskning och försök kring alternativa systemutvecklingsmodeller. Enligt minmening är det lämpligt att resurserna tillförs arbetarskyddsfonden för attanvändas inom det planerade utvecklingsprogrammet för bättre arbetsmiljö ocharbetsorganisation vid utnyttjande av datorer i arbetslivet. Genom densamordning som härigenom kan komma till stånd med bl. a. praktiska försök ochtillämpningar bör resultaten av insatserna fä en snabbare spridning ut iarbetslivet. Särskilda medel bör därför tillföras fonden för insatser med ensådan inriktning som jag här har angivit. Enligt min bedömning bör 4,5 milj.kr. Medlen bör tillföras fonden viaarbetsmarknadsdepartementets kommittéanslag. För /83 beräknarjag kostnaderna till . För all erfarenheterna fråndenna systemutveckling skall kunna föras vidare inom anserjag det angeläget att en representant för detta på nära håll kan följaarbetarskyddsfondens utvecklingsprogram. För atl ge par- 1981/82:123 Bilaga 4 58 ternapå arbetsmarknaden bättre underlag för förhandlingar om avtal om de anställdasintegritetsskydd bör också enligt min mening en faktaredovisning pmintegritetsproblemen tas fram inom ramen för fondens projekt. Jaghar i det tidigare redovisat min positiva syn på dataeffektutredningensförslag om ökade fprskningsinsatser kring möjligheterna att decentraliserasammanhållna verksamheter samt möjligheter och begränsningar vid arbete i grannskapscenlraler.Det är enligt min mening viktigt att de forskningsstödjande organen främstarbetarskyddsfonden och STU även i framliden noga följer behoven av forskningoch utveckling i samband med kontorsautomationen. Jag utgår också från att denämnda frågeställningarna liksom inlegritetsfrägorna för de anställda kommeratt ägnas uppmärksamhet i bl. a. arbetarskyddsfondens utvecklingsprogram. Jagvill i detta sammanhang behandla dataeffektutredningens förslag att statengenom offentlig upphandling bör stödja framtagandet och introduktionen av nyteknik. I det föregående har jag framhållit hur arbetsmiljö- ochmedbestämmandefrågorna bör beaktas i samband med planering och intro-dukuon avny teknik inom hela arbetslivet. Med de förbättringar i detta system som jagdär diskuterat bör kraven avseende arbetsmiljö och medbestämmande kunnatillgodoses. Mot denna bakgrund anser jag inte att statens normer för offentligupphandling bör ändras. I sammanhanget vill jag också peka på de förslag somjag framfört beträffande statligt stöd bl. a. till alternativasystemutvecklingsmodeller. 5.6Vissa frågor rörande arbetshandikappade Närman gör överväganden om datoriseringens effekter på arbetsmarknad ocharbetsliv finns anledning att särskilt överväga de möjligheter och risker somden kan innebära för handikappade personer. Frågan har redan uppmärksammatsbåde internationellt och häri . Så har exempelvis i enrapport Problems of the Handicapped framhållit att ny teknik kan gearbetstillfällen för handikappade och underiätta återanpassningen av arbetsskadadegenom att tunga moment övertas av t. ex. en industrirobot. Kommissionen harockså pekat på betydelsen av ny teknik när del gäller att utveckla nya ochalltmer förfinade arbetshjälpmedel åt handikappade. I finnssedan flera år en särskild kommitté, , som sysslar medverksamhet för handikappade. Också i arbetar man med dessa frågor. Samhällsföretaghar bedrivit en försöksverksamhet - Projekt - som syftat till attfinna nya verksamhetsområden för gravt rörelsehindrade ungdomar. De 15ungdomar, som var anställda i projektet har sysslat med dataregistrering avfastighetstaxeringsuppgifter. Handikappforskningen vid universitethar fått medel av för ett projekt som syftar tillatt genom praktisk verksamhet skaffa erfarenhet av och studera hurdatautbildning bör utformas för ungdomar med svåra rörelsehinder eller andrasvåra handikapp. 1981/82:123 Bilaga4 59 Utvecklingsarbetebedrivs även när det gäller hjälpmedel åt handikappade. Så stöder exempelvis STUett projekt, vars första etapp inneburit en kartläggning av elektroniskutrustning på hjälpmedelsområdet. I en andra etapp har typarbetsplatser försynskadade, hörselskadade och rörelsehindrade arbetats fram. Som ett exempelpå avancerad elektronisk utrustning på sådana typarbetsplatser kan nämnasutrustning för talstyrning av en dator, dvs. datorn styrs genom taladeinstruktioner. har med stöd frånarbetsmarknadsdepartementet och arbetarskyddsfonden givit ut en idébok omarbetsanpassning kallad Anpassad arbetsplats, som redovisar flera exempel påhur arbetsplatsdatorer och annan elektronisk utrustning kan öka handikappadepersoners möjligheter att förvärvsarbeta. Boken distribueras till samtligaskyddskommittéer och anpassningsgrupper. Enligt min mening finnsall anledning alt ta fasta på och söka utveckla de positiva möjligheter som nyteknik på delta sätt kan innebära för handikappades situation päarbetsmarknaden. Datatekniken möjliggör styrsystem som kan kompensera förlustav mänsklig muskelkraft och rörelseförmåga. Införande av datateknik kan såledesmedföra minskade inslag av fysisk aktivitet i arbetet, vilket i sin lur kan geökade möjligheter för t. ex. svårt rörelsehindrade att få arbete. Detta harframhållits av som i sitt remissyttrande över dataeffektutredningensförslag också pekar på de möjligheter som daloriseringen ger rörelsehindradeatt fullgöra arbetsuppgifter genom bl. a. telefon/TV-konferenser, och genombekväm åtkomst av information via terminal. Datatekniken kan i ökandeutsträckning bli använd för atl utveckla nya och alltmer sofistikeradehjälpmedel för handikappade, bl. a. sådan talstyrning som jag nämnt ellersystem för optisk läsning eller syntetiskt tal m. m. Inom dataområdetförekommer också arbetsuppgifter av skiftande slag som kan vara lämpliga föreller anpassas till handikappades förutsättningar. Samtidigtfinns också anledning att uppmärksamma de negativa effekter som datateknikenkan ha för arbetshandikappade och äldre. Ny teknik, nya organisationsformer ochnytt arbetsinnehåll innebär krav på omställbarhet och flexibilitet hosarbetstagarna, som många äldre och arbetshandikappade kan ha svårt att svaramot. Rationaliseringsverksamheteni företagen har i hög grad gått ut på att minska den s.k. kollektivaspilltiden. Detta har inneburit hårdare arbetstempo och fler ensidigaarbetsmoment. har sådana enkla arbetsuppgifter som inte ställer såhöga prestationskrav på arbetstagarna, automatiserats eller rationaliseratsbort. Möjligheterna till reträttarbeten av t. ex. underhållstyp eller som slödarbetarehar härigenom minskat. Ord-och textbehandlingsutrustning ersätter alltmerenklare maskinskrivningsarbete och andra kontorsgöromål. Samma utveckling kaniakttas inom t. ex. handeln och transportväsendel. Det ökade bruket av robotarinom näringslivet har också lett till att andelen efterarbeten till maskinernahar Prop.1981/82:123 Bilaga 4 60 former av automatiseradeproduktionskedjor gav som regel möjligheter till enklare former av efterarbeten.Det kunde t. ex. gälla arbetsuppgifter som gradning, paketering, kvalitetskontrolloch enklare montering. Dessa arbeten har ofta varit mycket lämpliga förmänniskor med lättare begåvningshandikapp. Genom robotteknikens utveckling hararbetsuppgifter av dessa slag också i betydande grad kunnat automatiseras.Utvecklingen har också minskat möjligheterna till omplaceringar av redananställda, som behöver lättare arbetsuppgifter. Den försvårar också för bl. a.människor med nedsatt psykisk prestationsförmåga atl finna en plats iarbetslivet. Utvecklingen har inte bara påverkat arbetshandikappadesmöjligheter på den ordinarie arbetsmarknaden utan också inneburit ökadesvårigheter för t. ex. verkstäder för skyddat arbete att finna lämpliga legoarbetsuppgifterför den stora grupp av arbetstagare som har nedsatt intellektuell kapacitet.För atl belysa problemels omfattning kan nämnas att av detotalt ca 22 500 arbetshandikappade som sysselsätts vid Samhällsföretags ca370 verkstäder har förståndshandikapp. Jag har här givit exempel på några positiva och negativa effekterför de handikappade som den nya tekniken innebär. Jag anser att dessa frågorbör studeras närmare. I sitt fortsatta arbete bör dataeffektutredningen därförsärskilt uppmärksamma de arbetshandikappades ställning. För att tillförautredningen särskilda kunskaper inom delta område har jag för avsikt attinbjuda () och () att gemensamt utse en expert i utredningen. Det finns såledesanledning all återkomma till denna fråga sedan utredningens arbete haravslutats. 6 Datoriseringens effekter för kvinnornas ställning påarbetsmarknaden Jag övergår nu till att behandla frågan om vilka effekterdatoriseringen kan få för kvinnornas ställning på arbetsmarknaden. Jag har idenna fråga samrått med statsrådet . Med begreppet jämställdhet avsesbl. a. att kvinnor skall ha samma inflytande i arbetslivet som män och hatillgång till arbetsmarknaden på samma villkor som de. Mycket återstår dockinnan detta mål har nåtts. Den svenska arbetsmarknaden är starkt könsuppdelad.Kvinnornas arbetsmarknad är betydligt mer begränsad än männens. avkvinnorna arbetar inom 30 yrken medan flertalet män arbetar inom 200 olikayrken. av alla kvinnor arbetar som sjukvårdsbiträden, affärsbiträden,kontorister eller lokalvårdare. Av dessa berörs främst kontorister ochaffärsbiträden av datoriseringen. av de förvärvsarbetande kvinnorna finnsinom den offentliga sektorn. Enligt SCB: s arbetskraftsundersökningar ()arbetar av kvinnorna deltid mot av männen. Även om man korrigerar för arbetsudhar kvinnprna Prop.1981/82:123 Bilaga 4 61 väsentligtlägre lön än männen, vilket har samband med att de arbetsuppgifter som iallmänhet utförs av kvinnor värderas lägre än de uppgifter som män utför. I deyrken där både kvinnor och män arbetar finns kvinnorna på de låga, obefordradenivåerna. Arbetslöshetenär också fortfarande ojämnt fördelad mellan kvinnor och män, även omskillnaderna har minskat. Enligt var under är 1981 i medeltal 2,avmännen arbetslösa och 2,av kvinnorna. Av ungdomarna i åldern var10,av flickorna arbetslösa och 8,av pojkarna. Eftersom kvinnor i så storutsträckning återfinns i lågt avlönade yrken och befattningar kan det antas attkvinnor anUngen huvudsakligen utbildar sig till yrken med rutinarbetsuppgifter.Del är också möjligt att de utbildar sig i så ringa grad eller så föga anpassatefter arbetsmarknadens krav att de blir tvungna alt acceptera rutinarbeten.Detta är dock inte någon tillräcklig förklaring till varför kvinnor har mindrekvalificerade arbetsuppgifter än män. När man jämför kvinnor och män med sammautbildning, har de flesta av dessa kvinnor ändå lägre lön och mer rutinartadearbetsuppgifter än vad männen har. Detta förhållande kvarstår även när manjämför antal är i yrkeslivet och bara studerar de heltidsarbetandes situation.Många kvinnor kommer också sent ut i arbetslivet eller återvänder lill detefter att ha ägnat sig åt hem och barn. I den mån dessa kvinnor besitterutbildning och yrkeserfarenhet kan denna vara föråldrad när de kommer ut påarbetsmarknaden varför endast mindre kvalificerade arbetsuppgifter står demtill buds. Mönstret håller visserligen pä att ändras så att kvinnor som fårbarn inte längre lämnar yrkeslivet ulan i stället minskar sin arbetstid. Dettamedför emellertid ofta att utbudet av arbetsuppgifter begränsas. Datateknikensanvändning medför bl. a. att vissa enkla, monotona arbetsuppgifter försvinner.Samtidigt skapar datoriseringen även nya enkla och monotona arbetsuppgifter,typ dataregistrering. Som jag redan har visat finns det inga säkra belägg föratt detta innebär att antalet arbetstillfällen i en ren tillväxtekonomiminskar, men däremot att de nya arbetsuppgifterna i allmänhet ställer störrekrav än tidigare på utbildad och i synnerhet på tekniskt utbildad personal. Dataeffektutredningenframhåller i sitt delbetänkande om industrins datorisering att det ofta är säatt de personer som förlorat sina arbetsuppgifter vid en övergång till databaseradesystem inle är desamma som får de nya arbetsuppgifterna. Om inte detraditionella könsbundna utbildnings- och yrkesvalen ändras är risken uppenbar atlkvinnorna inte kan hävda sig vid rekryteringen till de nya arbetstillfällen somföljer i datoriseringens spår. Det är som tidigare nämnts inte möjligt attbelysa delta med den statistik som finns tillgänglig. Inom verkstadsindustrinsvarar kvinnorna för 16,av totala antalet arbetstimmar utförda av arbetaremen för över arbetade timmar i den minst kvalificeradebefattningsgruppen. Antalet sysselsatta kvinnor i verkstadsindustrin haremellertid ökat kraftigt under 1970-talel. 1981/82:123 Bilaga 4 62 Delpågår åtskillig forskning kring kvinnornas situation på arbetsmarknaden. Ettexempel är det s.k. som bedrivs av Arbets-livscentmm. a. till atl öka kunskaperna om kvinnornas ställning på arbetsmarknaden ochatt klarlägga kvinnornas roll i den lekniska förändringsprocessen och hurdenna påverkar strävanden mot jämställdhet mellan kvinnor och män iarbetslivet. stöder också forskningsprojekt som rörjämställdheten inom arbetslivet, bl. a. datateknikens effekter för kvinnorna. Istudien om datoriseringen i försäkringsbranschen (DsA 1981:14) framgår att andelenkvinnor inom denna traditionellt kvinnodominerade bransch har minskat med 5%under åren 1967-1979, alltså då datatekniken börjadetillämpas. framgår atl andelen kvinnor med rutinarbete sjunkit fränca till .