prop · G503158 · 1981-12-31 00:00:00 — om kyrkofonden och ekonomisk utjämning inom Regeringen föreslår att för sin del anta de förslagsom tagits upp i bifogade utdrag av regeringsprotokoll. I propositionen föreslås ett enhetligt system förekonomisk utjämning inom genom kyrkofonden. Detta avses från den1 ersätta både det statliga skatteutjämningssystemet för dekyrkliga kommunerna och den utjämning av vissa lönekostnader som sker viakyrkofonden. Systemet bygger liksom den kommunala skatteutjämningen påen skattekraftsgaranti, men av de kostnadsfaktorer som ingår i grundgarantinför kommunerna har endast de geografiskt betingade bedömts vara fillämpliga påden kyrkliga sidan. Garantin kompletteras därför med en särskild kostnadsfaktorenligt vissa schabloner, som har visats öka utjämningseffekten väsentligt tillbegränsad kostnad. Finansieringen förutsätts ske främst genom den allmännakyrkoavgiften, som får höjas men inte ändras till konstruktionen. Vidareföreslås att en särskild kyrkoavgift läggs på pastoratens lönetillgångar, medfasta procenttal för olika egendomsslag, bestämda för hela riket och för fleraår. Den hittillsvarande avräkningen mellan kyrkofonden och pastoratenbeträffande lönetillgångarna föreslås avskaffad. Eftersom får ett ökat eget ansvar för denekonomiska utjämningen, föreslås att lägsta skattekraftsgaranti skall stannavid , inte som i grundgarantin för kommunerna. Statsbidrag bör utgåmed 88 milj. kr. Systemet avses bli reviderat med samma intervaller som denkommunala skatteutjämningen. Till den första revisionen omkring skallbl. a. en analys av de kyrkokommunala kostnaderna genomföras. Om kyrkofonden föreslås även att den i ökad utsträckningfår finansiera 1 1981/82. Prop.1981/82:158 2 rikskyrkligaändamål och att den ges en styrelse med ordförande och tre ledamöter utsedda avregeringen och tre ledamöter valda av allmänt kyrkomöte. Förslagen förutsätterändringar i lagen (1970:940) om kyrkliga kostnader och i lagen (1979:362) om skatteutjämningsbidrag. 1981/82:158 3 Lag om ändring i lagen (1970:940) om kyrkliga kostnader Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1970:940) omkyrkliga kostnader dels att 3, 4, 7 - 9 och 16 §§ skall upphöra att gälla, dels att 2, 5, 6, 10 och 11 - 15 §§ skall betecknas 3, 11,22, 12, 5, 6, 8, 9 respekfive 23 §, dels att 1, nya 5, nya 9 och nya 22 §§ skall ha nedanangivna lydelse, rfe/5 att i lagen skall införas fjorton nya paragrafer2,4,7,10,13-21 och 24 §§ samt närmast före 1, nya 5, nya 12, nya 15 och nya 22 §§rubriker av nedan angivna lydelse. Till följd härav kommer lagen att ha följande lydelse frånoch med den dag då denna lag träder i kraft. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1§ Pastorat och kyrkofonden bestrider I denna lag meddelas bestämmel- kostnader för kyrkliga ändamål ser om fördelningen avvissa kyrkliga enligt denna lag. kostnader mellan kyrkliga kommun- er och kyrkofonden. Med kyrklig kommun förstås församling och kyrklig samfällighetsom har beskattningsrätt. förstås i denna lag territoriellt pastoratsamt, i den mån regeringen och beslutar det, icke-territorielltpastorat. Vad i lagen sägs om pastorat äger tillämpning även påkyrklig samfällighet, som utan att vara pastorat bildats för vården av sådana angelägenhetersom avses i lagen. Om indelning i pastorat beslutar regeringen. Med bidragsår förstås det år under vilket utjämningsbidragutgår enligt 15 - 21 §§. Med skatteunderlag förstås antalet skattekronor enligttaxeringsnämnds beslut rörande taxeringen till inkomstskatt året förebidrags- ' Motsvarar nuvarande 2 §. året, minskat av det antal skattekronor somhar påförts andra skattskyldiga ån sådana som avses i 10 § 1 mom. lagen(1947:576) om stadig inkomstskatt. Med skattekraft förstås kvoten mellan den kyrkligakommunens skatteunderlag och antalet i samma kommun kyrkobokförda invånare vidingången av året före bidragsåret. Medmedelskattekraft förstås kvoten mellan skatteunderlaget för riket och antaleti riket kyrkobokförda invånare vid ingången av året före bidragsåret. Statistiskacentralbyrån fastställer medelskattekraften året förebidragsåret. Till kyrkofonden utger staten i januariersättning för prästerskapets till staten indragna tionde m. m. med 5 050 737kronor. Utövervad som följer av 10 § och första stycket denna paragraf tillföres kyrkofonden 1. avkastning av kyrkofondsfastig het, 2. ränta och vinst på fondens tillgångar, 3. ränta och vinst på andra kapital tillgångar enligt regeringens bestäm mande. 1. allmän och särskild kyrkoavgiftenligt 12 - 14 §§, 2. ersättning av staten för prästerskapetsindragna tionde m. m. med varje är samt 3. statsbidrag som beviljas för ändamålet. Kyrkofonden tillförs även avkastning av kyrkofondsfasfighetsamt ränta och vinst på fondens tillgångar och på andra kapitaltillgångarenligt regeringens bestämmande. 6 §2 Ur kyrkofonden bestrides 1. sådan kostnadför avlöningsförmåner fill präst som regeringen och bestämmer, 2. kostnad förpensionsförmån åt präst eller efterievande till präst enligt bestämmelser somregeringen meddelar eller enligt avtal samt för försäkringsförmån som utgårför präst eller annan kyrkomusiker än skolkantor enligt statliggrupplivförsäkring. ' Senaste lydelse av nuvarande 11 § 1975:1323. 2 Motsvararnuvarande 12 §. 1981/82:158 5 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 3. förvaltningskostnadenligt regeringens och bestämmande för stiftsnämnd och boställsnämndsamt för departement eller myndighet där kyrkliga frågor handlägges, 4. annan kostnadför kyrklig verksamhet enligt regeringens och bestämmande, 5. anslag tillextra utgifter med ett av regeringen och bestämt belopp för år, vilketefter regeringens bestämmande får användas till kyrkliga ändamål. Ur kyrkofonden betalas även allmänt, särskilt och extrautjämningsbidrag enligt 15 - 21 §§ samt kostnader för fondens förvaltning. Lån ur kyrkofonden kan lämnas för åtgärd som syftar tillrationalisering av driften av löneboställe eller prästlönefondsfastighet ellerför sådant förvärv av jordbruksfastighet såsom löneboställe eller prästlönefondsfasfighet,-vilket syftar till rationalisering av det kyrkliga jordinnehavet i stiftet. Kostnad för löneboställe eller prästlönefondsfastighettill följd av fastighetsbildningsförrättning eller företag enligt vattenlagen(1918:523), lagen (1939:608) om enskilda vägar eller anläggningslagen(1973:1149) skall i fråga om möjlighet till lån vara likställd med kostnad försådan rationaliseringsåtgärd som anges i första stycket. Närmare bestämmelser om lån ur kyrkofonden meddelas avregeringen. I den mån det behövs för utlåning 1 den mån det behövs för utlåning enligt 13 §, får kyrkofonden upptaga enligt 8 §, fårkyrkofonden upptaga lån, lån, För kyrkofonden skall finnas en styrelse. Denna skallbestå av en ordförande och sex andra ledamöter. För ledamöterna skall finnaslika många ersättare. Ordföranden och tre ledamöter saml ersättare för demutses av regeringen. Tre ledamöter samt ersättare för dem utses avallmänt kyrkomöte. ' Motsvarar nuvarande 13 §. - Motsvarar nuvarande 14 §. 1981/82:158 6 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Om förvaltningen av kyrkofonden meddelas bestämmelser avregeringen. Pastorat skall erlägga allmän kyrkoavgift tillkyrkofonden. Avgiften utgår i förhållande till det antal skattekronor på vilketförsamlingsskatt beräknas. Regeringen bestämmer det öretal förskattekrona, högst tjugo, med vilket avgiften skall erläggas. Öretaletbestämmes så, att kyrkofondens inkomster såvitt möjligt blir lika stora somdess utgifter. Vid beräkningen av allmän kyrkoavgift enligt 12 § skalldet antal skattekronor som hänför sig till personer som inte år medlemmar isvenska kyrkan minskas . skall före september månads utgångvarje år avge förslag till regeringen om öretalet för den allmännakyrkoavgiften unåer det följanäe året. Pastorat som innehar lönetUlgäng-ar skall också varje årbetala särskild kyrkoavgift till kyrkofonden. Avgiften utgår i förhällandetill vad som kan anses utgöra skälig avkastning av tillgångarna. Pastorats lönetillgångar är löneboställen ochprästlönefonder samt andelar i prästlönejordsfond och prästlönefondsfastigheter. Regeringen meddelar närmare föreskrifter om beräkning avden särskilda kyrkoavgiften. Till kyrklig kommun utgår allmänt utjämningsbidrag omskatteunderlaget understiger det som motsvarar den tillförsäkradeskattekraften enligt ' Motsvarar nuvarande 5 §. - Motsvarar nuvarande 10 §. Bidraget utgår med ett belopp som motsvararprodukten av det enligt 16 § beräknade tillskottet av skatteunderlag ochskattesatsen för bidragsåret. Tillskott av skatteunderlag utgör skillnaden mellan detskatteunderlag som motsvarar den tillförsäkrade skattekraften enligt 17 § ochden kyrkliga kommunens skatteunderlag. För kyrklig samfällighet skall tillskottet avskatteunderlag utgöra summan av de tillskott som utgår eller skulle ha utgåtttill församlingarna enligt första stycket. Tillskottav skatteunderlag avrundas till närmaste hela tusental skattekronor varvid500 skattekronor avrundas uppåt. Kyrkliga kommuner i: län utom och kommuner För kyrkliga kommuner gäller nedan angiven skattekraft iprocent av medelskattekraften som garanti. Garanterad skattekraft i procent av medelskattekraften: 101 98 98 98 98 98 98 104 98 98 98 98 98 98 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Bodens, , 110 Till pastorat utgår särskilt utjämningsbidrag meddels ett av regeringen bestämt belopp för varje inom pastoratet inrättad tjänstsom församlingspräst och dels, om pastoratet har fått tillskott ur kyrkofondenunder , en fjärdedel av dessa belopp. Församlingspräst är domprost, kyrkoherde, komminister,kyrkoadjunkt eller annan präst som regeringen bestämmer. får inskränka utbetalningen avbidrag om dessa kan leda till en sänkning även kyrklig kommuns utdebiteringunder en av regeringen fastställd nivå, vilken dock inte får sättas högre än 20öre över rikets medelutdebitering av församlingsskatt. kan bevilja en kyrklig kommun extra utjåm-ningsbidragi enlighet med föreskrifter som meddelas av regeringen. 1981/82:158 9 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Vid indelningsändring som berör kyrklig kommun beslutarregeringen eller myndighet som regeringen bestämmer om fördelningen avbidragsbelopp. Pastorat svarar för kostnad för Pastorat svarar för kostnad för avlöningsförmåner åt församlings- avlöningsförmåner åt församlingspräst och kyrkomusiker,om ej annat präst och kyrkomusiker. följer av 8 eller 12 §. Församlingspräst är domprost, kyrkoherde, komminister,kyrkoadjunkt eller annan präst som regeringen bestämmer. Pastorat skall tillhandahålla ordinarie församlingsprästtjänstebostad på prästgård eller i bostadslägenhet på annan fasfighet, omregeringen bestämmer det. Kostnad för tjänstebostad bestrides av pastoratet. Tjänstebostadshyrasom församlingspräst betalar tillfaller pastoratet. fastställer för varje kyrklig kommuntillskott av skatteunderlag, allmän och särskild kyrkoavgift saml särskiltutjämningsbidrag. Styrelsen skall meddela dessa uppgifter senast den 25januari bidragsårei. Till ledning för det kyrkokommunala budgetarbetet skallkyrkofondens styrelse året före bidragsåret meddela dekyrkliga kommunerna preliminära uppgifter om tillskott av skatteunderlag samlbelopp för allmän kyrkoavgift och särskilt utjämningsbidrag. Dennalag träder i kraft . ' Senaste lydelse av nuvarande 6 § 1975:1323. 2 Motsvararnuvarande 15 §. rande vid den slutliga avräkning mellan pastorat ochkyrkofonden för som sker . Samtliga ledamöter i kyrkofon dens styrelse och ersättare för dem utses första gången av regeringen. Tre ledamöter och ersättare för dem förordnas därvid för tiden intill dess allmänt kyrkomöte har utsett leda möter och ersättare enligt 10 §. Vid beräkning för skall antalet skattekronor enligt tax eringsnämnds beslut vid taxering omräknas till det antal som kan beräknas ha påförts, om grund avdraget enligt 48 § 2 mom. första .tycket kommunalskattelagen (1928:370) hade uppgått till vid nämnda taxering och vad i 4 § andra - fjärde styckena sågs tillämpas på det sålunda beräknade antalet skattekronor. Lag om ändring i lagen (1979:362) om skatteutjämningsbidrag Härigenomföreskrivs att 1, 3 och 9 §§ lagen (1979:362) om skatteutjämningsbidrag skallha nedan angivna lydelse. Landstingskommun, kommun, församling, pastorat och annankyrklig samfällighet som har beskattningsrätt kan få skatteutjämningsbidragenligt denna lag. Landsfingskommun och kommun kan få skatteutjämningsbidragenligt denna lag. Till landstingskommun och kommun utgår skatteutjämningsbidragom skatteunderlaget understiger det skatteunderlag som motsvarar den fillförsäkradeskattekraften enligt 7 och 8§§. Bidraget utgår med ett belopp som motsvararprodukten av det enligt 4 § beräknade tillskottet av skatteunderlag ochskattesatsen för bidragsåret. Till församling, pastorat och annan kyrklig samfällighetutgår skatteutjämningsbidrag med det belopp som enligt förordningen (1965:268)om skatteutjämningsbidrag har utgått för med fem procentsårlig ökning. För skall dock skatteutjämningsbidragutgå av det belopp som utgår för . Vidare skallför bidrag som understiger . Skatteutjämningsbidrag utgår om skatteunderlaget undersfigerdet skatteunderlag som motsvarar den tillförsäkrade skattekraften enligt 7 och 8§§.Bidraget utgår med ett belopp som motsvarar produkten av det enligt 4 §beräknade tillskottet av skatteunderlag och skattesatsen för bidragsåret. ' Senaste lydelse 1980:1031. 1981/82:158 12 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Regeringen eller myndighet som regeringen bestämmermeddelar närmare föreskrifter om tillämpningen av bestämmelserna i 7 § vidindelningsändring som berör landstingskommun eller kommun. Vid indelningsändring som berör församling, pastorat ochannan kyrklig samfällighet bestämmer regeringen hur utgående bidragsbeloppskall fördelas. Denna lag träder i kraft . 1981/82:158 13 Närvarande: Statsministern , ordförande, ochstatsråden , , Åsling, Söder, , , , ,, , , Elmstedt, Tilländer, Ahrland, Proposition om kyrkofonden och ekonomisk utjämning inomsvenska kyrkan Ekonomisk utjämning mellan kyrkliga kommuner sker i dagenligt två skilda system. Det ena bygger på kyrkofonden och tar sikte påpastoratens kostnader för löner till präster och kyrkomusiker. Tillskotten frånkyrkofonden grundas på en avräkning mellan pastoratens lönekostnader och derasintäkter av lönetillgångar. Finansieringen sker främst genom den allmännakyrkoavgiften som tas ut av pastoraten. Det andra systemet infördes ianslutning till reform beträffande skatteutjämning. Detinnebär att staten betalar ut skatteutjämningsbidrag till kyrkliga kommuner. År 1980beslöt att reducera de statliga skatteutjämningsbidra-gen tillkyrkliga kommuner vilket innebar en minskning med över 50 milj. kr. Riksdagenbeslöt vidare om ändringar i det kommunala skatteunderlaget. Såskall vid beräkning av förskott för intäkterna från juridiska personerreduceras . Vidare skall en omräkning ske med hänsyn till attgrundavdraget vid taxeringen till inkomstskatt har höjts. Härigenomminskar de kyrkliga kommunernas skatteintäkter med omkring 90 milj. kr. I åretsbudgetproposition föreslås att reduktionen av underlaget för juridiska personerpermanentas och omräkningen till ett höjt grundavdrag göres även . Till följdav reformer inom taxeringsförfarandet har sättet för avräkning mellanpastoraten och kyrkofonden, vilket redan tidigare var ytterst komplicerat,blivit omöjligt att tillämpa i oförändrad form. 1981/82:158 14 uttalade i samband med beslut att manborde utreda möjligheten att konstruera ett enhetligt utjämningssystem för dekyrkliga kommunerna som ersätter de båda nu existerande. Med beaktande häravoch då nuvarande utformning inte kan anses svara mot de kyrkliga kommunernasaktuella behov beslöt regeringen att tillkalla en särskild utredare' (Kn1980:05), kyrkofondsutredningen, med uppdrag att utreda kyrkofondens användningför ekonomisk utjämning mellan kyrkliga kommuner m. m. Utredningen överiämnade betänkandet (SOU1981:88) Ekonomisk utjämning inom samt (SOU 1981:89) bilagor. Ensammanfattning av utredningens överväganden och förslag bör fogas tillprotokollet i detta ärende som bilaga 1 och det författningsutkast som läggsfram i betänkandet som bilaga 2. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning överremissinstanser och en sammanställning av deras yttranden bör fogas tillprotokollet i detta ärende som bilaga 3. 2 Föredragandens överväganden 2.1 Bakgrund församlingar betecknas som kyrkligakommuner. Deras förhållanden regleras i lagen (1961:436) om församlingsstyrelse(omtryckt 1976:500, ändrad senast 1981:558). För skötseln av sina angelägenheterfår församlingarna ta ut skatt, kallad församlingsskatt. Den utgår som kommunalinkomstskatt och erläggs av alla skattskyldiga fysiska och juridiska personer.Även juridiska personer och de fysiska personer, som inte tillhör , är alltså i princip skyldiga att betala församlingsskatt. De fysiskapersoner som inte tillhör betalar dock av skatten, dens. Församlingsskatten är församlingarnas störstainkomstkälla. Den utgör av samtliga inkomster. Bland församlingarnasutgifter kan nämnas löner och pensioner åt kyrkokommunal personal samtkostnader för vård och förvaltning av kyrkor och församlingskommunalabyggnader. För vissa i författning särskilt angivna angelägenheterbildar en eller flera församlingar ett pastorat. Indelningen beslutas avregeringen. Det ankommer på pastoraten att svara för kostnaderna för löner åtförsamlingspräster och kyrkomusiker, att tillhandahålla prästgård eller annantjänstebostad som skall finnas för präst samt att förvalta viss inkomstgivandefast egendom, löneboställen, med undantag av tillhörande skog. Pastoraten harockså ett ansvar för kyrkobokföringen. Ett pastorat som består av fleraförsamlingar utgör en obligatorisk kyrklig samfällighet förpastoratsangelägenheterna. 1981/82:158 15 Under vissa förutsättningar kan församlingar även i andrafall gå samman i en kyrklig samfällighet för skötseln av en eller fleraförsamlingsangelägenheter av ekonomisk natur. I och utgörde territoriella församlingarna kyrklig samfällighet enligt särskildabestämmelser i försam-lingsstyrelselagen. Genombildande av en kyrklig samfällighet kan vissa eller samtliga kostnader utjämnasmellan de församlingar som ingår i samfälligheten. Den kostnadsutjämning somkan åstadkommas på detta sätt har dock en begränsad geografisk räckvidd. Kyrkofonden intar en central ställning inom den kyrkligaekonomin. Den tillkom i samband med prästlönereglering. Till en börjananvändes fonden uteslutande till kostnader för avlöning och pension åtförsamlingspräster, men dess användningsområde har sedan successivt vidgats.Den har f. n. två huvuduppgifter, dels att fungera som enkostnadsutjämningsfond för pastoraten när det gäller deras kostnader för präst-och kyrkomusikerlöner, dels att svara för vissa kostnader i , sominte hänför sig till ett bestämt pastorat. Totalt omsätter kyrkofonden ca 250milj. Nuvarandebestämmelser om kyrkofonden finns i lagen (1970:940) om kyrkliga kostnader(ändrad senast 1975:1323), vilken är av kyrkolags natur. Till lagen ansluterkungörelsen (1971:861) om kyrkliga kostnader (ändrad senast 1974:631). Dessaförfattningar trädde i kraft . Sinviktigaste funktion har kyrkofonden alltjämt inom det prästerligaavlöningssystemet. Biskoparna och vissa präster avlönas direkt från kyrkofonden.Kostnaden för pensionsförmåner åt präster eller efterlevande fill prästerbetalas också ur kyrkofonden liksom en del arvoden till präster och till ickeprästvigda tjänstebiträden åt präster. Avlöningskostnadernaför församlingsprästerna - kyrkoherde, komminister och kyrkoadjunkt - och förkyrkomusiker bestrids i princip av de pastorat där de är anställda. För dessakostnader skall pastoratet i första hand använda den s. k. nettoavkastningen(av vinsten) av sina präst- och kyrkomusikerlönetillgångar, dvs. störredelen av vinsten från löneboställen, prästlönefonder, eventuella andelar istiftets prästlönejordsfond och präst-lönejordsfastigheter samt det s. k. boställskapitalet.1 det fåtal fall, där nettoavkastningen är så stor att det blir överskott sedanlönerna betalats, skall pastoratet inleverera detta överskott till kyrkofonden.Om nettoavkastningen inte täcker avlöningskostnaderna, skall pastoratet ta ianspråk utdebiterade medel intill ett visst öretal per skattekrona. Detta ärmaximerat till dubbla beloppet av det öretal som regeringen bestämmerför den s. k. allmänna kyrkoavgiften, dock högst per skattekrona.Fordras ytterligare medel till präst- och kyrkomusikerlönerna, får pastoratettillskott ur kyrkofonden. 1981/82:158 16 Tillskotten till pastoraten för deras präst- och kyrkomusikerlönerär en av kyrkofondens stora utgiftsposter. Vid den slutliga avräkningen för år1980 uppgick tillskotten till pastoraten till 54,4 milj. kr. I övrigt svararkyrkofonden för de förutnämnda löne- och pensionskostnaderna och bidrar tillfinansieringen av domkapitel och stiftsnämnder samt vissa rikskyrkliga ochandra ändamål enligt beslut som har fattats av och regeringen.Kyrkofondens främsta inkomstkälla är den allmänna kyrkoavgiften, som samtligapastorat skall betala med det antal ören per skattekrona i pastoratet somregeringen fastställer . Avgiften är f. n. Pastoratenfinansierar avgiften genom utdebiteringen av församlingsskatt. Vid bokslutet år1981 tillförde den kyrkofonden 229.5 milj. kr. Varje årsker en avräkning mellan pastoraten och kyrkofonden. Därvid fastställs bl. a.hur stor nettoavkastning varje pastorat har haft av sina präst-och kyrkomusikerlönetillgångarsamt storleken av pastoratets lönekostnader. Vidare fastställs pastoratetsrätt till tillskott ur kyrkofonden och den kyrkoavgift som pastoratet skallbetala. Avräkningen är dels slutlig, avseende närmast föregåendekalenderår, dels preliminär, avseende året efter avräkningsåret. Avräkningenombesörjs av stiftsnämnderna och - för pastoraten i - avkammarkollegiet. Den grundar sig på uppgifter från pastoraten. Vidare skalllänsstyrelserna inom vissa angivna tider lämna stiftsnämnderna ochkammarkollegiet uppgift för varje pastorat om det antal skattekronor på vilketförsamlingsskatt för närmast föregående kalenderår skall beräknas. Avräkningsförfarandetskall vara avslutat före . Genom taxeringsreform hartaxeringsperioden förlängts. Länsstyrelserna har därför inte möjlighet attlämna definitiva uppgifter före nämnda dag. Avräkningen har därför fr. o. m. år1979, i enlighet med utfärdade förordningar (1979:770, 1980:672). grundats pådet uppskattade taxeringsutfallet. Vissa klockar-och organisttjänster var tidigare förenade med rätt till boställsjord. Genom1938 års klockarboställslag, som är upphävd, avvecklades denna rätt. Ettmindre antal förhållandevis stora och värdefulla boställen fördes över tillkyrkofonden som klockarhemman. De utgör numera s. k. kyrkofondsfastigheter ochförvaltas av stiftsnämnderna. I de flesta fallen övertogs emellerfid boställenaav resp. församlingar med äganderätt. Församlingarna fick fritt disponera överdem som församlingskommunal egendom. I vederlag fick kyrkofonden resp.församlingarna ikläda sig ansvar för ett på visst sätt fastställt kapitalvärdeav den överförda fastigheten, det s. k. boställskapitalet. För detta har de attårligen erlägga s. k. boställsränta till pastoratet enligt en av stiftsnämndenbestämd avkastningsprocent. Bestämmelserna härom finns i kungörelsen (1950:413)ang. lönetillgångar vid kyrkomusikertjänst (senast ändrad 1971:864). Boställskapitaletskulle omräknas efter varje fastighetstaxering på grundval av det enhetsvärdepå åker av viss beskaffenhet som fastställer för varjeförsamling. Till följd av ändring fr, o, m, i taxeringssystemet 1981/82:158 17 har länsstyrelserna inte längre underlag för att kunnafastställa sådana enhetsvärden. Genom lagen (1975:363) med provisoriskabestämmelser om beräkning av boställsränta anvisades i stället enberäkningsmetod, som ligger till grund för beräkningen av boställsräntan åren1976-1981, Genom beslut gav regeringenkammarkollegiet uppdrag att se över systemet med klockarboställskapital och boställsränta.I första hand borde möjligheterna att avveckla systemet övervägas.