prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — I motsats till titelnfysiska personers inkomstskatt utvecklas således de utbetalda kommunalskaltemedlenför juridiska personer i negaliv riktning. Preliminärskalterna i form avfyllnadsbetalning ger en kraftig ökning mellan budgetåren 1981/82 och 1982/83.Detta innebär alt titelns netto ökar kraftigt. Juridiskapersoners skatt på inkomst, realisationsvinst och rörelse (milj. /82 till 1982/83 -17,5 RRV beräknar nettot påtiteln juridiska personers skatt på inkomst, realisationsvinst och rörelse till2200000000 kr. för /82 och . för budgetåret1982/83. 1131 Ofördelbara skatter på inkomst,realisationsvinst och rörelse Till denna inkomsttitelförs de skatteinkomster som av olika orsaker inte är möjliga alt särredovisa påfysiska eller juridiska personer. Ofördelbaraskatter på inkomst, realisationsvinst och rörelse (milj. 1980/81 1981/82 1982/83 Förändring Föränd-Utfall Prognos Prognos /82 ring i 1131Ofördelbara skatter på inkomst, realisa tionsvinstoch rörelse 1470 RRV beräknar inkomsternapå titeln ofördelbara skatter på inkomst, realisationsvinst och rörelse till1000000000 kr. för /82 och . för budgetåret1982/83. Bilaga 2.1 inkomstberäkning 51 Kupongskatt är enstatlig inkomstskatt på aktieutdelning i svenska aktiebolag och på andelar isvenska aktiefonder. Skatten är en definitiv källskatt och erläggs med 30 %av utdelningen av i utlandet bosatt och av vissa med dem likställdautdelningsberättigade. Från huvudregeln om kupongskatt förekommerundanlag. Till följd av ingångna avtal för att undvika dubbelbeskattning nedsätts kupongskattmed varierande skattesatser. De beräknade ochredovisade inkomsterna på titeln framgår avföljande sammanställning (milj. I skrivelse har riksskatteverketanfört följande: Under budgetåret1980/81 var nettoinkomsten av kupongskatt 37,6 milj. kr., vilket innebären minskning från föregående år med 3,1 milj. kr. Underliden juli-seplernber 1981 var nellobehållningen 33,7 milj. kr. och undersamma tid föregående budgetår 35,6 milj. kr. Minskningen uppgår lill 5,3 %.Netloresullatet 1980/81 har påverkats i negaliv riktning av ändringar av tvådubbelbeskattningsavtal med stora retroaktiva återbetalningar av kupongskatt(och ). Den totala akueuldelningen på aktier isvenska aktiebolag har ökat kraftigt ochuppgår lill 5892 milj. kr. För första gångenpå länge har försäljningen av svenska aktier lill utlandet överstigitåterköpen av aktier till . försåldes svenskaaktier för 548,5 milj. kr. och återköptes för 368,5 milj. "Exportöverskollet" blev således 180 milj. kr. Även om utlandsägda aktiers andel ökar, är huvudparten avdessa i länder med avtalsenligt mycket lågakupongskattesatser. Enligt RSVs beräkningar krävs det åtminstone 400 milj. kr. nettoförsäljning avsvenska aktier för att kupongskatteuppbörden skulle öka med 1 milj. kr.Det fordras alltså fortsatt kraftigt utflödeom utlandsförsäljning av svenska aktier skall beaktas vid inkomstberäkningen. Prognosen förkommande budgetåren har därför beräknats med hänsynstagande enbart till den inhemskakonjunkturutvecklingen. Man räknar allmäntatt devalveringen och räntesänkningen vänder den mycket svagaindustrikonjunkturen. Förväntningarna om en uppgång är dock tämligen lågt ställda. RSV beräknarinkomsten av kupongskatt under /82 till 43 milj. kr. ochunder /83 lill 45 milj. kr. RRV ansluter sigtill beräkning. Inkomsterna på titeln kupongskatt beräknas till 43000000 kr.för /82 och . för /83. 1981/82:100 52 Utskiftningsskatt skalleriäggas till staten av svensktaktiebolag som i samband med bolagels upplösning eller i samband mednedsättning av aktiekapitalet utskiftar tillgångar. Skatten utgär alltså päbesparade vinstmedel som inte delas ut i vanlig ordning och därför inte blirföremål för inkomstbeskaftning hos aktieägarna. Utskiftningsskatten (SFS1927:321 med ändring 1957:67) är av beskattningsbart belopp. I samband medändringen av minimikapitalet hos aktiebolag från . haravvecklingsregler införts (SFS 1974:990 samt SFS 1977:321) för sädana bolag sominte kunnat öka sitt aktiekapital lill . den 31 december 1981.ErsättningsskaU (SFS 1933:395 med ändring 1957:68) erläggs av vissa slag avaktiebolag och ekonomiska föreningar för att hindra uppskov med beskattningenav fonderade vinstmedel. Skatten utgör av beskattningsbart belopp. De beräknade ochredovisade inkomsterna på titeln framgår avföljande sammanställning (milj. Budgetår 1977/78 1978/79 1979/80 1980/81 1981/82 Statsbudget 3,0 3.0 4,0 10,0 15,0 Redovisat 4,5 8,7 10,4 15,3 RRV beräknar inkomsternapå titeln utskiftningsskatt och ersättningsskatt till . /82 och . för /83. Bevillningsskatt utgårför i utlandet bosatt person, som anordnar eller medverkar vid offentligföreställning i (SFS 1908: 128 med senaste ändring 1975: 1028). Skaftenför anordnare utgör av bruttoinkomsten. För medverkande är motsvarandeskatt . De beräknade ochredovisade inkomsterna på titeln framgår avföljande sammanställning (milj. RRV beräknar inkomsternapå titeln bevillningsskatt till3000000 kr. för /82 och . för /83. Skatt utgår på vinst isvenskt lotteri och pä vinst vid dragning på premieobligationer om vinstensvärde överstiger . I fråga om varu- Bilaga 2.1 Riksrevisionsverketsinkomstberäkning 53 och tombolalotleri utgår skatt på vinst över 50kr. Skallen utgär på premieobligationsvinst och av vinstens värde på annan vinst. På annan vinst än sådan i varu- ellertombolalotleri skall skall dock inle erläggas med högre belopp än att därefteråterstår . Vid beräkning av skattebeloppet skall i vinstens värdeinräknas den på vinslen belöpande skatten. De beräknade ochredovisade inkomsterna på titeln framgår avföljande sammanställning (milj. Budgetär 1977/78 1978/79 1979/80 1980/81 1981/82 Statsbudget 260,0 320.0 395,0 535,0 770,0 Redovisat 285,9 353,1 421,6 612,9 I skrivelse lill RRV har anförtföljande: Under /81var nettoinkomsten av lotterivinstskatt 612,9 milj. kr. Under tidenjuliseptember var nellobehållningen 184,7 milj. kr. och under samma tid1980 141,9 milj. kr. Ökningen utgör och kan till viss del förklaras avatt "" introducerades . AB Tipstjänst räknar medalt erlägga 276,0 milj. kr. under /82, 292,5 milj. kr. /83 och 307,4 milj. kr. under /84.Riksgäldskontorel uppskattar att lotlerivinstskatten på premieobligationslånkommer all uppgå till 339,5, 290,7 och 330,0 milj. kr. under budgetåren1981/82, 1982/83 och 1983/84. räknar med att inbetala 137,6, 141,1 och 148,1 milj. kr. Förinnevarande budgetär kan vad avser dessa institutioner inkomsterna beräknastill (276,0+339,5-1-I37,6=)753,l milj. kr. Härtill kommer inkomsterna frånandra lotterier, som under föregående budgetår uppgick 7,7 milj. kr. RSV beräknar inkomsternaav lotterivinskskalt under / 82 lill 760 milj. kr. och /83 till 735 milj. kr. RRV ansluter sig tillriksskatteverkets beräkning. Inkomsterna på titeln lolterivinstskatt beräknastill . för /82 och . för budgetåret1982/83. Under dennainkomslhuvudgrupp redovisas alla avgifter som beräknas som procent av utbetaldlön och som erläggs av arbetsgivare. Egna företagares socialavgifter avrörelse och av jordbruksfastighet, debiteras på skattsedeln och uppbärs isamband med skatteuppbörden. De omförs från inkomsttiteln 1111 fysiskapersoners skatt på inkomsl, realisationsvinst och rörelse först sedan denslutliga avgiften kan fastställas dvs. andra året efter inkomståret. Uppbördsförfarandet för lagstadgade socialavgifter En förteckning över allalagstadgade arbetsgivaravgifter och deras storlek redovisas i tabell 16. 1981/82:100 54 Procentuellt uttag för utgiftsåret ' Avgiftsprocenten avser Ijan.-30juni 1978. slopades avgiften helt. Ändrade regler förfastställande av avgiftsunderlaget. Som framgår av tabellensker en del förändringar fr. o. m. Avgiften för byggnadsforskning slopasoch socialförsäkringsavgifien för folkpensionering höjs med 0,05procentenheter. Socialförsäkringsavgiften lill ATP sänks med 2,85procentenheter till följd av ändrade regler vid fastställandet avberäkningsunderlaget. De lagstadgadesocialavgifterna kan med hänsyn till debiteringsförfarandet delas in i: - direktdebiteradeavgifter från företag och kommuner - avgifterfrån statliga myndigheter och affärsverk m. fl. - egenavgifterfrån egna företagare. De direktdebiterade arbetsgivaravgifternauppbärs av . De avgifter som betalas in under ett visstår är preliminära avgifter, fyllnadsbetalningar av preliminära avgifter ochkvarstående avgifter. Avgifterna utgär med viss procent av avgiflsunderiagel,som är summan av utbetald lön (med smärre variationer). Depreliminära avgifterna fastställs genom uppräkning av avgiftsunderlaget två årtillbaka. Den kvarstående avgiften som debiteras med en eftersläpning pä tväår, fastställs i och med alt ett definitivt avgiftsunderiag föreligger. höjdesden särskilda avgift som tas ut vid uppbörd av kvarstående socialavgifter.Avgiften utgår numera om den kvarstående avgiften uppgår till högst5000 kr., om den kvarstående avgiften uppgår till högst . och 15 %för kvarstående avgifter utöver . För att slippa denna avgift kanarbetsgivare göra fyllnads- betalningar året efter avgiftsårel. Den höjdaavgiften från innebär alt kostnaden för avgiften vid kvarståendeavgifter höjts en sådan nivå all ingen tjänar på att istället förfyllnadsbetalning låna ut pengarna. Med de tidigare avgifterna kunde i vissafall inlåningsräntan överstiga avgiftens storlek. Statliga myndigheters, ejaffärsverk, arbetsgivaravgifter omförs från inkomsttiteln statligapensionsavgifter, netto, till inkomsthuvudgruppen Lagstadgade socialavgifter.Staten betalar samma avgifter som de direkldebilerade arbetsgivarna medundantag frän avgifterna lill arbetsskadeförsäkringen och byggnadsforskningen. Riksförsäkringsverketbestämmer avgiflsunderiagel för avgifter, som staten skall erlägga enligl lagenom allmän försäkring m. fl. Fr.o.m. budgetåret1980/81 ändrades uppbördsförfarandet vad gäller statliga myndigheters avgifter,vilket innebär alt avgifterna överförs löpande med ett preliminärt belopp.Slutregleringen för kalenderåret ifråga sker senast året efteravgiftsåret (se närmare härom under inkomstfiteln statliga pensionsavgifter,netto). Egenavgifter ochskaltedebiterade avgifter debiteras på skattsedeln och uppbärs avriksskatteverket. En närmare redogörelse för dessa avgifter återfinns på sid.33. Som tidigare nämntsfastställs de preliminära direktdebiterade avgifterna för ett visst år genomen uppräkning av avgiftsunderlaget . I tablån nedan redovisasuppräkningsfaklorer för åren 1976 tillsammans med den faktiskalönesummeutvecklingen . Siffrorna inom parentes ärprognoserade värden. Ar Uppräkningsfaktor Lönesummeutveckling Differens, (15) (+1) Av tablån framgår alllönesummeulvecklingen fram t.o.m. är 1980 har överstigit uppräkningsfaklorn medmellan . De preliminära avgifter som debiterats pågrundval av uppräkningsfaktorer har således varit mindre än de slutligtfastställda avgifterna som beräknats med hjälp av det faktiskalönesummeunderlagel. Denna differens betalas in av förelagen i form av delsfyllnadsbetalningar året efter avgiftsåret, dels kvarstående avgifter två årefter avgiftsåret. Prop.1981/82:100 56 De kvarståendeavgifterna för , som betalades in under /81,uppgick till 1 886 milj. kr. Det är en ökning med 1 580 milj. kr. jämfört /80. Orsaken denna ökning är aft skillnaden mellanlönesummeutvecklingen till 1979 och uppräkningsfaklorn för år1979 är , vilket skall jämföras året innan. För beräknas skillnadenmellan lönesummeökning och uppräkningsfakloruppgå till . Trots delta beräknas de kvarstående avgifterna som inbetalas budgetåret1981/82 minska i en betydandeomfattning. Anledningen lill denna minskning är dels kontroll av debiterade socialavgifteri förhållande lill den lönesumma somredovisas i samband med källskalteredovisningen, dels den tidigare omnämndaökningen av avgiften vid inbetalning av kvarstående socialavgifter, vilket ledde lill ökade fyllnadsinbetalningarvåren 1981. För kalenderåret1981 beräknas de preliminärt debiterade avgifternas andel av deslutliga avgifterna öka ytteriigare något jämfört med debitering. Denhöga uppräkningsfaklorn i relation till den beräknade lönesummeulvecklingen för 1981medför att av det totala avgiftsbeloppet beräknas inflyta i form avpreliminära avgifter. Detta i kombinationmed de tidigare nämnda åtgärderna för att påskynda uppbörden avsocialavgifterna beräknas leda till all de kvarstående avgifterna , somskall regleras , kommer att vara negativa. Mer än helaavgiftsbeloppet för beräknas således flyta in i form avpreliminära direktdebiterade avgifter och fyllnadsinbetalning, varför återbetalningarkommer alt bli resultatet för slutregleringen under /83. De preliminärtdebiterade avgifternas andel av de slutliga avgifterna för beräknassjunka något i jämförelse med . Delta skall ses mot bakgrund av denökande differensen mellan prognosen för lönesummeutvecklingen och uppräkningsfaklorn för år1982. Som framgår avtabell 17 minskar avgifterna från statliga myndigheter kraftigt frän /81 till1981/82. Förklaringen härtill är den Inkomster av arbetsgivaravgifter (exkl. ATP),milj. kr. Bilaga 2.1 inkomstberäkning 57 omläggning av uppbördsförfarandel som tidigare nämnts.Under /81 överfördes från titeln statliga pensionsmedel, netto tillinkomstskatletiteln avgifter avseende tre halvår. Socialavgifterna hari del följande delats in i olika grupper med avseende på olikheter i denkassamässiga redovisningen över inkomsttiteln. Beräkningarna harbaserats på uppgifter som erhållits från . infördes ensocialförsäkringsavgifl till folkpensioneringen. Denna socialavgiftersatte den avgift som tidigare debiterades fysiska personer direkt päskallsedeln. Den allmänna pensionsåldern sänktes frän 67 till65 är . De olikareformerna har finansierats med höjda avgifter. Dessutom har skaltereformerna , där skatteskalornajusterades så att den statliga skatten sänktes, bl. a. finansierats med höjda folkpensionsavgifter. Den 1 januari 1982höjs folkpensionsavgiften lill 8,av avgiftsunderlaget frän tidigare 8,. Folkpensionsavgiftenredovisas på sladsbudgetens inkomstsida. Utgifterna för folkpensioneringenredovisas via anslag på statsbudgetens utgiftssida.Inkomsterna från folkpensionsavgiften beräknas uppgå till av utgifterna för folkpensionen /82. Utgifterna för folkpensionen har hämtats frän RRVsbudgetprognos nummer 4 för /82. Under budgetåret1981/82 beräknas inkomsterna av folkpensionsavgif-lerna till23457 milj. kr., dvs. en ökning med 105 milj. kr. eller med 0,jämfört med närmast föregående budgetär. Densvaga utvecklingen av inkomsterna förfolkpensionsavgiften beror tillavgörande del på de ökade inkomsternaunder /81 till följdav omläggningar av de statligapensionsavgifterna, netto som tidigare omnämnts. För /83har inkomsterna beräknats lill 24695 milj. kr. Egenavgifter och övriga skalte- Avgifter från statliga myndigheter RRV beräknar inkomsterna på titelnfolkpensionsavgift lill . /82 och . för /83. Prop.1981/82:100 58 1221 Sjukförsäkringsavgift, netto Försäkringstagarnasegna avgifter till sjukförsäkringen slopades . I stället höjdes desocialförsäkringsavgifler som arbetsgivarna erlade från 3,8 till 7%. År 1976höjdes avgiften lill . Höjningen motiverades bl.a. av ändradeersättningsregler för sjukförsäkringen samt av all sjukfrekvensen hade ökat. Dessutom ändrades reglerna förfinansieringen av sjukförsäkringenpå så sätt att slalsbidragsandelen sänktes från av kostnaderna. 1979 och 1980 var avgiften 10,avavgiflsunderiagel. Den 1 januari1981 sänktes avgiften till 10,avavgiftsunderlaget. förlängdesden särskilda föräldrapenningen med tre mänader lill att omfattasammanlagt sex mänader. skall ersättningen utgåenligl garantinivån lika för alla. Garantinivån höjdes från . lill 37 kr.per dag. Den särskilda föräldrapenningen kan även tas ut i förkortad arbetstid. Förälder som behöverstanna hemma och tillfälligt ta vård om barn har rätt lill föräldrapenning. För barnfödda och senare gäller denna rättighet fram till dess barnet är tolv är. Föräldrapenning förtillfällig vård av barn kan fr. o. m.år 1980 utgå under per barn och år. Den 1 januari 1982höjs ersättningarna från sjukförsäkringen till sjukvårdshuvudmännen.De nya taxorna innebär bl.a. attersättningen för sjukvårdandebehandling höjs från . per besök, att ersättning förhjälpmedel ål handikappade höjs frän . per invånare och att ersättning för sjukhusvård höjs från 40 kr.till . Förutomsjukförsäkringsavgiften tillförs titeln den ersättning från den allmänna pensionsfonden som de allmännaförsäkringskassorna erhåller för kostnaderför administrationen av den allmänna tilläggspensioneringen. Dessutom tillförstiteln eventuella överföringar från den allmänna sjukförsäkringsfonden. Från titelnutbetalas till de allmänna försäkringskassorna inkomsttitelns andel avkostnaderna för dels sjukförsäkringen och dels försäkringskassornasförvaltningskostnader. Vidare utbetalas till apoteksbolaget utgåendeersättningar för kostnadsfria eller prisnedsatta läkemedel. Den allmänna sjukförsäkringsfonden hartill syfte att utgöra en reserv vidtillfälliga påfrestningar på försäkringens finanser. beräknar, enligt särskilda regler, omåterföring eller avsättning bör kommaifråga. Grunderna för denna återföring eller avsättning till fonden fastställer regeringen. Under första halvåret1978 överfördes från fonden till inkomslskaltelileln204,5 milj. kr. för alt läcka en del av underskott på 353,1milj. Därmed var fondens tillgångar slut. som normalt skulle ha avräknats under /78 var underskottet 1473,7 milj. kr. Underskottet för år 1977uppgick till 1735,1 milj. kr. Detta betyder att socialförsäkringsavgiften inte har täckt den lagstadgade andelen på av kostnadernaför sjukför- Bilaga 2.1 inkomstberäkning 59 säkringen saml föräldraförsäkringen. Underskottet har istället belastat statsbudgetens saldo i negaliv riktning. För åren 1978 och 1979uppvisade fonden överskott på 511 resp. 1 951 milj. kr. För kalenderåret 1980beräknasöverskottet på fonden bli 3273 milj. kr. exkl. fondens ränteutgifter. I och med utgången avår 1980 uppvisar fonden ett positivt saldo. Enligt del av fastställdabudgetförslaget för /82 skall sjukförsäkringsfonden erlägga ränta för demedel som avsatts av statsverket för att täcka fondens underskott. Utvecklingen på allmänna sjukförsäkringsfonden (milj.kr.) -1622,3 ' 3 273 milj. kr. minus 700 milj. kr. RRV har beräknatränteskulden till 700 milj. kr. Överskottet för sjukförsäkringsfonden blir efter dennareglering milj. kr. Det ackumulerade överskottet hossjukförsäkringsfonden beräknas till 1 677 milj. kr. Dettaöverskott skall avsättas från inkomsttiteln under /82. I och med attdel ackumulerade saldot på sjukförsäkringsfonden är positivt kommerde åriigaöverskotten som beräknas alt belasta inkomsttiteln fullt ut.Överskoftel på sjukförsäkringsfonden beräknas till 2957 milj. kr. för är 1981, vilket kommer all belastainkomsttiteln under /83.För beräknas eu överskoft på 2259 milj. kr., vilketger ell ackumulerat överskon på 6893 milj. kr. Orsaken lillsjukförsäkringsfondens överskott är den minskadefrånvaron p. g. a. sjukdom. beskriver sjukfrånvaronsomfattning bl.a. genom s.k. sjuktal. Sjuktalet definieras som antal ersatta sjukpenningdagarper sjukpenningförsäk-rad. Tillföljd av rutinerna för inrapportering av sjukpenningdagar med arbelsgivarinträde bestäms sjuktalet ca efter åretsslut. För att snabbare få en uppfattning om förändringar i sjukfrånvaron beräknas också ett preliminärt sjuktal avriksförsäkringsverket. Prop.1981/82:100 60 Preliminärt sjuktal, dagar (19,6) Som framgår avtablån har sjuktalet sjunkit . För beräknas sjukfrånvaronminska till en nivå som motsvarar i sjuktal.Detta skulle innebära den lägsta sjukfrånvaron . Kostnaden försjukpenningen beräknas till 13 115milj. för /82 och till 13 885 milj. kr. Beräkning avsjukförsäkringsavgiftens andel av sjukförsäkringens kostnader (milj. Genom alt minska dei tabell 19 beräknade kostnaderna med det femton-procentiga statsbidraget erhållsinkomsttitelns andel av sjukförsäkringens kostnader. Denna kostnad beräknas lill 26501 milj. kr. / 82 och fill28039 milj. kr. för /83. Inkomster och utgifter underinkomsttiteln sjukförsäkringsavgift, netto (milj. Avgifter från statliga myndigheter Inkomsttitelns andel av sjuk- För /82beräknas inkomsterna på inkomsttiteln sjukförsäkringsavgifter, netto till 1022milj. I förhållande lill föregående budgetär minskar inkomsterna på titelnmed 3 392 milj. kr. Minskningen av inkomsterna mellan budgetåren 1980/81 och1981/82 beror dels på det ändrade uppbördssystemet för statliga myndighetersavgifter, dels på det stora överskottet på sjukförsäkringsfonden är 1980 somregleras under /82. Inkomsterna /83 beräknas minska med 1409 milj. kr. Den negativa utvecklingenberor till övervägande del på den ökande avsättningen lill sjukförsäkringsfonden.Avsättningen till sjukförsäkringsfonden beräknas öka med I 280 milj. kr.mellan budgetåren 1981/82 och 1982/ 83. RRV beräknar inkomsternapå titeln sjukförsäkringsavgift, netto lill . för budgetåret1981/82. RRV beräknar ett underskott på titeln sjukförsäkringsavgift, netto /83. RRV beräknar detta underskott till . För alt öka utbyggnadenav barnomsorgen ändrades statsbidragssystemet . För attfinansiera det nya statsbidragssystemet infördes ensocialavgift till barnomsorgen. Storleken på avgiften var avavgiftsunderlaget. Barnomsorgsavgiflen har sedan successivt höjts och uppgårfr. o. m. till 2,. Fr. o. m. 1980 skall ävenegna företagare betala barnomsorgsavgifl. Dessa egenavgifter inflyter i formav preliminärskatter, kvarstående skatter eller fyllnadsbetalningar.Egenavgiflerna utbetalas från inkomsttiteln 1111 fysiska personers skatt påinkomst, realisationsvinst och rörelse till inkomsttiteln barnomsorgsavgiftförsta gängen under /82. I likhet medfolkpensionsavgiften redovisas inkomsterna av barnomsorgsavgiften påstatsbudgetens inkomstsida medan motsvarande utgifter redovisas över anslag påstatsbudgetens utgiftssida. 1981/82 Prognos 1982/83 Prognos Avgifterfrån statliga myndigheter och affärsverk RRV beräknar inkomsternapå titeln barnomsorgsavgift till6079000000 kr. för /82 och . för budgetåret1982/83. Den utvidgadevuxenutbildningen finansieras med en avgift till vuxenutbildningen. Avgiftensstorlek är sedan är 1978 av avgiftsunderlaget. /81 skallvuxenutbildningsavgiften redovisas brutto över statsbudgeten på samma sätt somfolkpensionsavgiflen och barnomsorgsavgiften. För /80 ochtidigare redovisades vuxenutbildningsavgiften under övriga socialavgifter. 1981/82 Prognos Direktdebiterade avgifter Avgifterfrån statliga myndigheter och affärsverk RRV beräknar inkomsternapä titeln vuxenutbildningsavgifl till . för /82 och699000000 kr. för /83. 1251 Övriga socialavgifter, netto Under inkomsttiteln 1251redovisas de socialavgifter som överför erhållna medel till särskilda fonderutanför statsbudgeten. Arbetsgivaravgift till arbetslöshetsersättningoch utbildningsbidrag Den nyaarbetsgivaravgiften kan sägas vara en sammanslagning av de tidigare gällandeavgifterna för arbetslöshetsförsäkring och arbetsmarknadsutbildning. Den nyaarbetsgivaravgiften gäller från . Avgiftens storlek är 0,avavgiftsunderlaget (SFS 1981:552, prop. 1980/ 81:145). Såväl arbetslöshelsfondensom arbelsmarknadsutbildningsfonden upplöstes . Behållningentillfördes elt konto hos riksgäldskontorel. De arbetsgivaravgifter lillarbetslöshetsersättning och utbildningsbidrag som inflyter på inkomsttitelnöverförs löpande lill samma konto på riksgäldskontorel. Riksförsäkringsverketdisponerar ifrågavarande konto hos för överföring till och deallmänna försäkringskassorna. Den nya arbetsgivaravgiften skall användas förall läcka av kostnaderna för följande bidrag: grundbidragoch progressivbidrag lill erkända arbetslöshetskassor förvaltningsbidragtill arbetslöshetskassorna samt den del av arbetsmarknadsverketsförvaltningskostnader som avser programmet Kontant stöd vid arbetslöshet utbildningsbidrag lill elever iarbetsmarknadsutbildning - utbildningsbidrag lill deltagare iyrkesinriktad rehabilitering.