prop · G503102 · 1981-12-31 00:00:00 — Mot bakgrund av altsjukvårdshuvudmännen fått ett markerat ansvar för sjukvården i krig ser jag delsom angelägel all under den kommande programplaneperioden prövasjukvårdshuvudmännens möjligheter alt även ansvara för utbildningen. En decentraUseringav utbildningsverksamheten kommer all ha den posifiva effekten all flerapersoner får del av utbildningen, all lokala anpassningar kan göras och allberedskapsfrågorna integreras med fredsverksamhelen. roll iutbildningsarbetet bör därmed kunna bli av mer övergripande slag. 4.6Ledning av sjukvården i krig Ledningssystemetskall möjliggöra ett effektivt utnyttjande av totalförsvarets olika hälso- ochsjukvårdsresurser. Särskilt viktigt är alt ledningen av sjukvården i lidöverblickar och beaktar den lokala och regionala överbelastning, som kan kommaall uppslå i krig. Kravet på snabbhet i 1981/82:102 Bilaga 5 16 rapporterings-och beslutsprocesserna kommer också all vara särskill stor i krig. Genomriksdagens beslut med anledning av prop. 1980/81;57 om hälso-och sjukvården ikrig har ansvaret för ledningen av hälso- och sjukvården i krig lagts fasl påcentral, högre regional och lägre regional nivå. Centraltleds den civila hälso- och sjukvården i krig under regeringen avsocialstyrelsen. Styrelsen får bl.a. besluta om förflyttning av personal,patienter och förnödenheter samt i övrigt bestämma om de civila hälso-ochsjukvårdsresursernas ulnylljande. Påhögre regional nivå (civilområde) är civilbefälhavaren högsta civila totalförsvarsmyndighel.Civilbefälhavaren har ansvaret för all verksamheten inom civilområdel bedrivsså att största möjliga försvarseffekl uppnås. Det innebär bl. a. all civilbefälhavarnaansvarar för alt resurserna inom civilområdel, l.ex. hälso- och sjukvården,fördelas och utnyttjas på bästa sätt med hänsyn lill lägels krav. Denväsentliga förändringen i beslut om prop. 1980/81 ;57 är, attlänsstyrelsernas ansvar för den direkta ledningen av den civila hälso-ochsjukvården i krig från förts över lill landstingskommunernaoch de kommuner som inle ingår i landsting. Åndringen rubbar emellertid intelänsstyrelsens ansvar och befogenheter som länels högsta civila samordnande totalförsvarsmyndighel.Länsstyrelsen har alt fatta övergripande beslut om inriktning och samordning avde civila försvarsåtgärderna. Delär enligl min mening angelägel all förändringarna i ledningsordningen somföljd av prop. 1980/81:57 genomförs. Försvarskommitlénhar samma uppfattning. Detaljutformningen av den nya landstingskommunalaledningsorganisationen och hur den skall inlemmas i totalförsvaretsledningssystem beror på de lokala förhållandena. Ledningssystemetför hälso- och sjukvården i krig bör bygga på ledningssystemet förfredssjukvården, dvs. landstingskommunerna (motsvarande) har ansvaret för hälso-och sjukvården på sin nivå. Ledningenav hälso- och sjukvården i fred har successivt decentraliserats ochförstärkts. I flertalet landsfing finns numera distriktsledningar med ellsammanhållet ansvar för all hälso- och sjukvård inom ell geografiskt område.En utveckling mol särskilda lednings- och förvaltningsorgan för primärvården påden kommunala indelningens grunder synes bli allt vanligare. Denna utvecklingbedöms leda tiU ökad ulhåUighel i sjukvårdens driflledning och kortarebeslutsvägar för insatser vid skadeplatser. Inom landslingen finns också redani fred en medicinsk katastrofberedskap. Denna har visat sig fungera väl. Denbedöms ha stort värde för sjukvården i krig genom att den har en organisationför ledning samt en transportorganisation och avpassad utrustning. Vidakutsjukhusen har också sådana förberedelser gjorts all de snabbi kan ställa omverksamheten och la emot ell stort antal skadade. 1981/82:102 Bilaga 5 17 Despeciella förhållandena i krig gör dock all ledningsorganisationen måstekompletteras på olika säll, bl.a. för alt särskill beakta kravet på samverkanmed övriga delar av totalförsvaret. Endast härigenom kan ledningen av hälso-och sjukvården baseras på information om krigsförlopp och krav på sjukvården,tillgång på transportresurser, försörjningsläge och andra för sjukvårdenväsentliga förhåUanden. Genom samverkan säkerställs vidare alt övriga tolalförsvarsgrenarfår erforderlig informafion om den civUa sjukvården. Försvarskommitlénhar framhållit all en långtgående integration av försvarsmaktens och dencivila krigssjukvårdens resurser måste ske. Med hänsyn lill bl.a. tidskraven ärsamverkan inle en fillräcklig gmnd för .sjukvårdsledningen i krig. På högreregional nivå måste enligl kommittén ledningen utövas av ett integreratledningsorgan med långtgående bemyndiganden. På lägre regional och lokal nivåmåste verksamheten koncentreras lill den för krigsförhållanden mest väsentligaverksamheten och beakta kravet på att besluten ofta måste fattas snabbi.Samverkan med firämst del miUtära försvaret och civilförsvaret måstesäkerställas. Enligt kommittén sker detta dels genom samgmppering avledningsorgan, dels genom samverkan på fäUet (på skadeplats etc). 1980/81:57 har fallat beslut om ledningen av sjukvården i krig.Jag ansluter mig fill vad min företrädare då anförde att behov av formaliseradesamverkansorgan inle föreligger. Del åligger redan jdag berörda myndigheter allsamverka utan all formeUa organ inrättas. Lokala fömlsällningar måste ocksåvara avgörande hur samverkan skall Utformas. Föreskrifter och råd för hur dennasamverkan skall ske bör las fram på central nivå av i samrådmed berörda myndigheter och organisationer. Kvalificeradebefattningshavare med erfarenhet från motsvarande befattning i fredsorganisalionenkrävs på de flesta platserna inom ledningsorganisationens alla nivåer. Deltainnebär bl.a. all den fredslida sjukvårds-administrafionen bör bibehållas ierforderlig omfattning. Den kompletterande utbildning som krävs förledningspersonal på olika nivåer bör särskUt avse förmåga alt samordna ochdisponera tillgängliga resurser och del ändrade ansvaret försjukvårdshuvudmännen. Försvarskommitlénhar behandlat frågan om programansvar för vissa dejar av lolalförsvarsfunklionenhälso- och sjukvården i krig. Kommittén anser att programansvar bör åvila dencivila hälso- och sjukvården () vad avser gärrsjuktransporler,krigssjukhus, vissa sjukvårdsenheter inom civilförsvaret saml sjukvårdensskydd i krig. har i sin programplan 1982-87 belyst dessafrågor. IoUka sammahang har föreslagils all programansvarel för fjärrsjuktrans-2 1981182. 1981/82:102 Bilaga 5 18 portmedlenskall föras över från försvarsmakten till den civila sjukvården(). Försvarsmaktens nuvarande fjärrsjuklransporlresurser är delsmilitära förband - för landsvägs- och järnvägstransporter saml för sjötransporter- dels civila K-företag - för flyglransporter. Försvarskommitlén anser attbeträffande Qärrsjuktransporterna bör inriktningen vara all programansvarel päsikt skall föras över lill . Kommittén framhåller dock all innandetta kan ske måste sjuktransporlfrågan i sin helhet studeras i samverkanmellan berörda myndigheter. Därvid bör särskill prövas inriktningen av ochformerna för ledningen av sjuktransporterna. Försvarsmaktendisponerar, förutom de förbands- och områdesknulna resurserna, egna rörligasjukhus saml ell anlal fasla krigssjukhus. 1980/81:57 anmälde minföreträdare all hon hade för avsikt föreslå regeringen all ge statensförhandlingsnämnd i uppdrag all la upp förhandlingar med berörda sjukvårdshuvudmänom all föra över huvudmannaskapet för de fasta krigssjukhusen lill dem.Överbefälhavaren har därefter föreslagit att vissa av dessa görs om lill rörUgaenheter. Försvarskommitlén har beträffande de krigssjukhus som inle skall görasom lill rörliga enheter framhållit all del bör vara möjUgl aU under perioden1982/83-1986/87 föra över programansvarel fill . Krigssjukhusenskall därvid betraktas som ett antal operalionsannex och samplaneras med deredan befinfiiga. Jagavser föreslå regeringen all uppdra ål statens förhandlingsnämnd attla upp förhandlingar om elt ändrat huvudmannaskap för de krigssjukhus som skallvara fasla. Socialstyrelsenoch civilförsvarsslyrelsen har i samråd föreslagit all programansvarel för denuvarande s. k. sjukvårdsplulonerna i civilförsvarets organisation skall förasöver från civilförsvarsslyrelsen lill . Utgångspunkten harvarit att enheterna i krig, efter organisering genom civilförsvarels försorg,skall ställas lill den civila hälso- och sjukvärdens förfogande och ledas avdenna, dvs i första hand av respektive sjukvårdshuvudman. Enheternas uppgifterinnebär bl. a. all förslärka sjukvårdsresurserna vid stora skadeplatser samtall genomföra långväga sjuktransporter per landsväg. Närdet gäller de s. k. sjukvårdsplutonerna anser försvarskommitlén altprogramansvaret bör föras över lill . Kommitténanser dock att enheternas uppgifter, personalbehov och utrustning dessförinnanmåste ses över. Vadbeträffar sjukvårdens skydd har under avsnitt 4.4 framhållits alt fillräckligtunderlag saknas för all fatta beslut om den framlida inriktningen och om programansvarel.Jag anser dock, Uksom försvarskommitlén, all bör ha programansvarelför den försöksulbyggnad som bör komma fill slånd. Socialstyrelsenhar beträffande försvarskommilléns förslag om utökat 1981/82:102 Bilaga 5 19 programansvarframhållit all förulsällningarna all la över ansvaret är mycket skiftande i deolika frägorna. Styrelsen anser alt ett fortsatt arbete med alt utreda fömtsättningarnaför och konsekvenser av ell utökat programansvar erfordras. Jag delar försvarskommillénsuppfattning all del bör ankomma på all i samråd med berördamyndigheter fortsätta att studera dessa frågor mol bakgrund av vad jag här haranfört. 4.8Socialstyrelsens uppgifter och organisation Centraltunder regeringen skall den civila hälso- och sjukvården i krig ledas avsocialstyrelsen. har fattal ettprincipbeslut om framlida uppgifter och organisation (prop.1979/80:6, SoU 45, rskr 386). I proposifionen anförs bl.a. all endecentralisering och förskjutning av ansvar och uppgifter från socialstyrelsenlill sjukvårdshuvudmännen bör kunna komma lill slånd beträffandeberedskapsfrågor. bör uppgifter förändras mot merövergripande samordningsfrågor. Genom beslut har regeringenfastställt en ny organisation för från . Vidstyrelsen finns tills vidare en byrå för beredskapsfrågor. Försvarskommitlén harbeträffande uppgifter och ansvar framhåUil all del är väsenfiigtvid en framlida decentralisering av uppgifter från lillsjukvårdshuvudmännen all ansvarsfördelningen i olika frågor klarläggs och allstyrelsens centrala roll avseende förberedelser i fred för hälso- ochsjukvården i krig säkerställs. Del är enligt kommitténs mening väsentligt allsocialstyrelsens resurser för beredskapsärenden konfinueriigl anpassas lillden decentralisering resp. den utökning av programansvar som kan komma all ske. Mot bakgmnd av vad som häranförts beträffande uppgifter och organisation har jag medregeringens bemyndigande tillkallat en särskild utredare med uppgift all utredavissa frågor om beredskapsuppgifter och lägga fram konkretaförslag i ämnel. Utgångspunkt för utredarens arbete är dels beslutmed anledning av prop. 1979/80:6 om uppgifter och organisationvad avser beredskapsfrågor och prop. 1980/81:57 om hälso- och sjukvården ikrig, dels den av regeringen faslstäUda nya organisationen för ,dels vad jag anför i föreliggande proposition saml ställningslagandemed anledning härav. Avsikten är inle att den särskilda utredaren skallbehandla frågor som rör kostnadsfördelningen mellan staten ochsjukvårdshuvudmännen för beredskapsåtgärder. Jaganser att resultatet av den särskilda utredarens arbete bör föreligga, innan enslutlig stäUning las tiU uppgifter och organisation vad avserberedskapsfrågor. Jaghar i denna fråga samrått med chefen för socialdepartemenlel. 1981/82:102 Bilaga 5 20 Försvarskommitlénframhåller alt riskerna för ell överraskande angrepp har ökat. Mol denbakgrunden har kommittén granskal hälso- och sjukvårdens möjligheter all klarasjukvårdseflerfrågan i en sådan situafion. Kommittén har anfört all i delnuvarande systemet sker mobilisering av personal med automatik i huvudsak föratt tillgodose försvarsmaktens behov. Avgångarna fill försvarsmakten från dencivila hälso- och sjukvärden kompenseras bl. a. av den ökning av de personellaresurserna som sker genom all icke yrkesverksam personal träder i Ijänsl, arbelslidsullagetökar m. m. Sjukvårdens totala kapacitet går därför ner infill dess den militärasjukvårdsorganisationen börjar fungera. Vid ell överraskande angrepp kanemellertid sjukvårdseflerfrågan lokall bli slor redan under dennasvaghels-period. Möjligheterna all vid sådana angrepp kunna möta en fidig,lokal överbelastning bör förbättras. Detta kräver all organisation och ansvarsfördelningför denna del av personaltjänslen utvecklas så all fördelningen av personalständigt anpassas lill organisatoriska förändringar och en optimal fördelningav vårduppgifter. Socialstyrelsenhar i sin programplan anmält alt styrelsen i samverkan med försvarsmakten harstuderat personalbehovet för olika funktioner i syfte alt ändra nuvarande mobiliseringssyslemför hälso- och sjukvärds-personal. Därvid har bl. a. kommit fram att ett syslemmed tidsbegränsade uppskov bör utarbetas. föreslår all endetaljutformning av bestämmelserna sker i samverkan mellan ,försvarels sjukvårdsstyrelse och vämpliktsverket. Genom överenskommelse mellanstyrelsen och försvarsmakten kommer ell antal av de av försvarsmaktendisponerade legitimerade läkarna all vid en eventuell mobilisering av försvarsmakteninle inkallas ulan kvarstanna på fredsbefallning arna tills vidare.Överenskommelse har också träffats om all även värnpliktiga AT-läkare vid enkrigsorganisering temporärt skall disponeras av den civila hälso- öchsjukvården. Jaghar inle något all erinra mol vad försvarskommitlén och anförtom mobiliseringen av sjukvårdspersonal. Del är viktigt att man i inledningen avell krig begränsar inkallelserna av hälso- och sjukvårdspersonal lillförsvarsmakten lill vad som oundgängligen behövs. Del är givelvis nödvändigtall såväl del militära försvaret som civilförsvaret och övrigi totalförsvar harfillgång lill hälso- och sjukvårdspersonal. Mol bakgrund av nuvarandeutbildning av hälso- och sjukvårdspersonal lorde någon brist i kvanlitativthänseende inle föreligga. Genom lagen (1981:292) om tjänsteplikt för hälso-och sjukvårdspersonal saml velerinärpersonal bör personalbehovet i stort sellkunna tillgodoses för de fiesta personalkategorierna. Tjänsteplikteni krig omfattar all inom hälso- och sjukvården sysselsatt personal, alltså ävenförvaltnings-, ekonomipersonal saml teknisk personal. Tjänsteplikten gällerinte för dessa nämnda personalgrupper sedan de Prop.1981/82:102 Bilaga 5 21 För den övriga personalen gäller tjänsteplikten -Uksomtidigare även för icke yrkesverksamma. Vissa tidsmässiga begränsningargäller för en del personalgmpper. För legifimerad personal gäUer tjänstepliktenupp lill . Eftersamråd med chefen för får jag anföra följande. Underett krig kommer luflanfall och strider all förstöra byggnader ochkommunikationer samt försvåra värme-, el- och valleniillförsel ele. Befolkningsmässigtsker förändringar genom utrymningar, inkvartering av flykfingar och masskadesituationer. Socialtjänstenfår särskill slor betydelse dels när del gäller all tillgodose vårdbehovet förpatienter som av priorileringsskäl inle kan beredas vård på sjukhus, dels förall kunna utnyttja personal inom totalförsvaret. Frånden regleras i huvudsak av socialtjänstlagen(1980:620). Den nya socialljänsfiagen innebär en minskad detaljstyrning fråncentrala myndigheter och mer självständighet. Härigenom fårsocialtjänsten störte möjligheter all anpassa insatserna efter behoven och deförhållanden som råder inom kommunen. 1 krig måste verksamheten koncentreras lillde för krigsförhållanden speciella uppgifterna och den situation som råderlokalt. är del nödvändigt med en fördjupad samverkan mellan och hälso-och sjukvården. En förstärkning av hemsjukvården och den kommunala hemtjänstenbehövs l.ex. för de patienter som inle kan beredas vård vid sjukhus. Äldreomsorgenutgör en växande del av . Genom hemsjukvården och dagsjukvårdenhar den en stark koppling till den decentraliserade hälso- och sjukvården vidvårdcentraler eller sjukhem (primärvården). Den starka strävan som finns i fredsfidall äldre så långt som möjligt skaU bo kvar i sina hem kan bli svår alluppfylla i krig. Svårigheter för äldre och handikappade all hinna fillskyddsrum kan göra det nödvändigt att fidigt förflytta dessa människor. Deförsämrade möjligheterna all upprällhålla gör all del också kanbli nödvändigt med kollektivt boende i högre grad än i fredstid. Detta kommerockså all ställa krav på en fungerade transportorganisation framför alll förall upprätthålla dagsjukvård vid vårdcentralerna. Barnomsorgen är av särskillslor betydelse för all effektivt kunna utnyttja personal inom totalförsvaret.Barnomsorgen i krig kommer all få la emot avsevärt fler barn än i fred. Delta mäsleske på ell säll som ulgår från barnens behov av slöd för all klara av depsykiska påfrestningarna under krigsförhåUanden. I och med all familjersplittras under krigsförhållanden genom utrymningar och inkallelser m. m. ärdel viktigt all riktlinjer finns 1981/82:102 Bilaga5 22 förhur barnen skall las om hand. har redovisat enundersökning som visar all endast ca 70 av landels kommuner har planer förbarnomsorgen i krig. Delyttersta ansvaret för och detaljregleringen av denna ligger hoskommunerna. ansvar för under krigsförhållandenbör bygga på de riktlinjer som finns i fred. Åven vad gäller socialtjänstenmåste man vara medveten om all vårdstandard och andra normer kan komma allavvika från de som gäller i fred. Styrelsens uppgifter inför beredskaps- ochkrigsplanering av är bl.a. all i samråd med kommunala huvudmänsvara för övergripande planering och utarbeta föreskrifter och allmänna råd somskall bilda underlag för kommunernas beredskapsplanering. Jagdelar försvarskommilléns uppfattning alt del är angelägel all fackanvisningarnaför beredskapsplanläggning av revideras så all kommunerna kangenomföra den nödvändiga planeringen. börbarnomsorgen prioriteras, men också frågan om samverkan mellan socialtjänstenoch hälso- och sjukvården, särskill vad avser äldreomsorgen. Sjuktransporternahar slor betydelse för sjukvården i krig. Landstingskommunerna,som svarar för en myckel slor del av tolalför-svarets sjukvårdsresurser,ansvarar för och disponerar en myckel begränsad del av transportmedlen i krig.Det i fred utvecklade och för fredsbehov avpassade sjuklransportsystemel är ihuvudsak avsett för transporter inom respektive sjukvårdsområde. En betydandedel av sjuktransporterna i krig beräknas emellertid behöva ske över läns- och civilområdesgränser.För dessa behov är de fredslida sjuklransportresurserna helt ofillräckliga. Utredningenom sjukvården i krig (USIK) och försvarskommitlén har understrukit viklen av enväl fungerande sjuklransportorganisalion. Transportorganisationenbör enligl försvarskommilléns mening i gmnden byggas upp med de fredslidaresurserna som kärna. En flexibel och väl fungerande transportorganisationkräver framför alll samordnad ledning på alla nivåer och samverkan mellan de olikaloialförsvarsgrenarna. Av programplan framgår all yllerligarestudier krävs för all närmare kunna ange inriktningen av och formerna för entransportorganisation i krig. Fråganom huvudmannaskapet för sjuktransport- och ambulansverk-samhelen övervägs f.n.av räddningsljänstkommillén (Kn 1979:01). I avvaktan pä räddningstjänslkommillénsförslag i denna fråga är jag nu inle beredd all föreslå några ändringar avnuvarande ansvarsförhållanden. 1981/82:102 Bilaga 5 23 4.12Kostnader m. m. Kostnadernaav invesleringskaraklär för programmet hälso- och sjukvård i krig belastaranslagen H4 Beredskapslagring för hälso- och sjukvården m. m. och anslaget H6Utbildning av personal för hälso- och sjukvård i krig m.m. under femtehuvudtiteln. Driftkostnader för beredskapslagring m. m. bekostas från ettsärskilt anslag (H5). Enligl regeringensanvisningar för program- och verksamhetsplaneringen för hälso- och sjukvårdeni krig /83-1986/87 skulle planeringen utgå från summan av dei prop. 1980/81:100 bilaga 8 upptagna beloppen på anslagen H4 och H6. Denanbefallda ramen för perioden uppgår fiU 222,1 milj. kr. Inom den anbefalldaramen ingår beredskapslagring av sjukvårdsmateriel av förbrukningskaraklär.Utöver angiven ram angavs att medel för driftkostnader av beredskapslagringenskulle beräknas mot bakgmnd av den planerade lageruppbyggnaden. har iprogramplanen 198287 framhållit all medelstilldelningen under perioden19771982 inle medgett all bristerna kunnat undanröjas mer än lill en del. Detföreligger därför fortfarande stora behov av åtgärder för den civila hälso- ochsjukvården i krig. Den allvarligaste brislen är den dåliga fillgången på sjukvårdsmalerielav förbrukningskaraktär. Styrelsen anmäler i programplanen alt den inriktningsom försvarskommitlén anger i belänkandel (Ds Fö 1981:1) Säkerhetspolitikenoch totalförsvaret med bl.a. en stark upprustning av försörjningsberedskapenvad gäller sjukvårdsmateriel av förbrukningskaraklär inle kan rymmas inom denanvisade medelsramen. Delta medför enligl styrelsen all den verksamhet som kanrymmas inom anbefalld ram endast kan bli den högst prioriterade. Denna rammedger inle heller all de brister som finns inom den civila hälso- ochsjukvården i krig kan avhjälpas inom programplaneperioden. Bristerna kommerfortfarande all kvarstå . presenterardärför två alternativ, "Anbefalld ram" och "Socialstyrelsensförslag". Det senare alternativet bör enligl läggas lill gmndför planeringen och medelstilldelningen för den civila hälso- och sjukvården ikrig. I alternativet"Anbefalld ram" (222,1 milj. kr) har styrelsen prioriteratanskaffning av sjukvårdsmateriel av förbrukningskaraktär och beräknat alt ca50% av den anbefallda ramen används för ändamålet. har ocksåansett det absolut nödvändigt alt fortsätta uppbyggnaden av den kimrgiska operalionskapacilelenoch bibehålla nuvarande utbildningsverksamhet. Styrelsen har vidare ansett detnödvändigt all beräkna medel för omstrukturering av läkemedelsberedskapen.Alternativet innebär emellertid alt önskvärda förbällringar av värdavdelningsutmstningoch utbildningsinsatserna inle kan genomföras. Alternativet innebär enligl styrelsenockså alt försöijningsberedskapen for sjukvårdsmaleriel av förbrukningskaraktärendast kommer all förbättras i mycket långsam takt. 1981/82:102 Bilaga 5 24 1alternativet "förslag" utgår styrelsen från de intentionersom försvarskommitlén . föreslår en femårig ram på 370,6milj.kr.DärtiU kommer driftkostnader som för perioden beräknas till 266,7milj. Försvarskommitlénanser i sill slutbetänkande alt del är nödvändigt med åtgärder inom programmet hälso-och sjukvården saml i krig för att förbättra läget. Alternativet"förslag" bör därför när det gäller sjukvårdsmaterielav förbrukningskaraktär, läkemedel och utbildning enligl kommitténs meningläggas lill grund för planeringen och medelstilldelningen för den kommandefemårsperioden. Kommittén förordar alt en ram om , exkl.driftkostnader, anvisas för perioden /83-1986/87 för hälso- och sjukvården samlsocialtjänsten i krig över perioden, dvs. per budgetår.Kommittén förutsätter dock all viss omplanering och omprioritering avbefintliga resurser också sker. Verksamheten kan härigenom inriktas mol de målsom kommittén angett. På detta sätt kan påtalade brister inom särskilt angivnaområden åtgärdas. En sådan långsiktig inriktning ger också möjlighet attåstadkomma stadga i planeringen. En yllerligare åtgärd i samma syfte är enliglkommittén att ges beslällningsbemyndiganden enligl de flerårigaanskaffningsplaner som styrelsen presenterat. Sjukvårdshuvudmännenhar sedan den Ijuli 1981 fåll ansvar för ledningen i krig inom sittverksamhetsområde. Det innebär att deras ansvar för hälso- och sjukvården ifred kvarstår även i krig. Jag delar försvarskommUténs uppfattning attsjukvårdshuvudmännen bör se sjukvården i krig som en naturlig uppgift i direktanslutning lill deras fredslida ansvar och verksamhet, vilket bl.