prop · G50319 · 1981-12-31 00:00:00 — Detsamma gäller förmögenhetstaxeringen. Det kan inteinnebära någon större arbetsbelastning att avföra ett byggnadsvärde för entaxeringsenhet som består av en småhusfastighet. Kammarrätten ifrågasätterdärför om det inte i dessa fall finns anledning att tillåta nytaxering även omvärdeförändringen är . Även länsrätten i ställer sig tveksam tillförslaget om beloppsspärrar i detta fall. anser att förslagetkan ifrågasättas ur rättvisesynpunkt även om det är ägnat att leda till färremål i de allmänna förvaltningsdomstolarna. 2.1.2.2 Taxering av byggnad under uppförande Ett par remissinstanser tar upp frågan om taxering avbyggnad som ännu inte färdigställts när allmän fastighetstaxering genomfördes.Länsrätten i föreslår därvid att man inför enbestämmelse om att taxeringsvärde, som åsatts under pågående byggnation,fortlöpande får ändras vid särskilda fastighetstaxeringar till dess byggnadenär klar. Även berör denna fråga och menar, att när en fastighet hartaxerats som varande "under byggnad" bör det finnas möjlighet attföranstalta om ny taxering då byggnaden i allt väsentligt har färdigställts. 2.1.2.3 Spärregler, m.m. De flesta remissinstanserna godtar eller lämnar utan erinranförslaget att ny taxering på grund av ändrad beskaffenhet endast ska ske omvärdeändringen uppgår till minsten femtedel av taxeringsvärdet, dock . i anser dock att minimigränsen bör höjastill . RRV berör också minimiregeln och lämnar därvid förslag som bl.a. går ut på att den bör höjas. SAF och anser att femtedelsregeln vidändrade bebyggelseförhållanden bör anknytas till delvärdena mark och byggnadalternativt att nuvarande regler bör kompletteras med en regel som anknyterenbart till byggnadsvärdet. Eftersom markvärdena ofta är relativt mycket högaföreligger det enligt SAF och annars uppenbar risk för attett taxeringsvärde inte kan ändras även om värdet av byggnadsbeståndet radikaltförändrats. L/?f föreslår att femtedelsregeln även skall gällaspeciellt för skogsbruksvärdet och att således all beskaffenhetsförändringavseende skog skall föranleda ny taxering om förändringen medfört att dettaxerade skogsbruksvärdet minskat i värde med en femtedel, dock minst 25 000kr. Förslaget att införa en särskild absolut beloppsspärr försmåhus behandlas av några remissinstanser. 1981/82:19 122 Länsrätten i och iKopparbergs län påpekar att den föreslagna lagtexten utformats på ett sådantsätt att byggnad på ofri grund undantagits från tillämpningsområdet. De menaratt bestämmelsen bör gälla även sådana byggnader. Å andrasidan anser länsstyrelserna i och att denna särskildabeloppsregel är helt onödig, eftersom den endast berör ett fåtal småhus medtaxeringsvärden som överstiger . Beloppsspärrens storlek diskuteras av RRV, länsstyrelsernai , och samt och den lokalaskattemyndigheten i fögderi. i villsänka gränsen till . medan i ochden lokala skattemyndigheten i fögderi anser att gränsen bör sättasvid . LRF anser att en absolut beloppsregel skall gälla ävenbeträffande värdeförändringar om . som hänför sig till skogsvärdet. Bland övriga synpunkter kan nämnas att kammarrätten iGöteborg ifrågasätter om inte nytaxering bör ske även i de fall då förändringenleder till att ett delvärde helt skall utgå och då taxeringsvärdet skall sänkasmed i vart fall . anser att man vid enmiljonregelnbör utgå från beskaffenhetsförändringens storlek i stället för storleken av dekostnader som lagts ned. 2.1.2.4 Reparations- och underhållsarbeten Några remissinstanser diskuterar kommitténs åsikt attreparations- och underhållsarbeten bör få effekt vid nytaxeringsprövningenendast beträffande fastighet vilkens taxeringsvärde tidigare nedjusterats försäreget förhållande. Länsstyrelserna i och anserdärvid att sådana arbeten alltid bör beaktas vid ny taxering. Å andra sidananser i med hänvisning tillkontrollsvårigheterna att reparations- och underhållsarbeten inte alls skallinverka på nytaxeringsprövningen, om inte dessa arbeten utförts i samband medom- eller tillbyggnad. Kontrollsvårigheterna framhålls även av iGävleborgs län, som anser att det bör införas skyldighet för småhusägare attvid inkomsttaxeringen uppge på fastighetsbilagan hur mycket som nedlagts påreparation, ny-, om- och tillbyggnad. 1981/82:19 123 2.1.3 Planändring, m. m. Denna nytaxeringsgrund berörs av endast ett parremissinstanser. Härvid är det framför allt spärreglernas utformning samtfrågan om fakultativ tillämpning som behandlas. Länsstyrelseni anser att samma spärrregler bör gälla vid denna nytaxeringsgrundsom när nytaxering sker på grund av ändringar i taxeringsenhets fysiskabeskaffenhet, dvs. förutom femtedelsregeln och minimispärrregeln ävensmåhusregeln och enmiljonregeln. vill också införa enbestämmelse liknande enmiljonregeln här. Föreningen menar därvid attvärdeändringar som leder till att taxeringsvärdet skall ändras med minst enmiljon kr. alltid bör föranleda nytaxering. En sådan komplettering är enligtföreningen betydelsefull särskilt vid taxering av stora enheter, t. ex.kärnkraftverk. vill komplettera beloppsspärrarna med en särskildsmåhusregel motsvarande den som föreslagits vid förändringar i enhets fysiskabeskaffenhet. Vidare anser i att den delav bestämmelsen som gäller nytaxering på grund av att anslutningsavgift ellergatukostnadsbidrag betalats nu blir inaktuell på grund av minimispärregeln.Länsstyrelsen ifrågasätter därför om den inte kan utgå eller anses omfattas av nytaxeringsgrundenom fysiska beskaffenhetsändringar. Några remissinstanser (RSV, länsstyrelserna iÖstergötlands och samt ) anser att officialprövningbör gälla även vid denna nytaxeringsgrund. RSV anför följande härom. Enligt RSV kan av såväl principiella som rättviseskälifrågasättas om inte nytaxeringsgrunden bör vara obligatorisk i sin helhet. Ett fakultativt förfarande innebär att myndigheterna frånhändersig möjligheten att avgöra om nytaxering är motiverad eller inte. Detta lederofrånkomligen till ojämnheter i tillämpningen av reglerna. Det kan av naturligaskäl antas att ärenden om nytaxering på grund av planändring aktualiseras avsökanden främst då en ändring kan förväntas medföra fördelar för honom. Även omantalet fall där nytaxeringsgrunden blir aktuell är relativt få och denekonomiska betydelsen för det allmänna är ringa framstår en obligatorisktillämpning mest lämpad. De praktiska förutsättningarna för att fånga upp fall somkan bli föremål för nytaxering finns redan genom den uppföljning avplanändringar som kan göras i samarbete med lantmäteriverket. i anser att den föreslagnaobligatoriska tillämpningen bör utvidgas till att gälla även värdeändringar somunderstiger , när de innebär att taxeringsvärdet bör sänkas. Bestämmelsens tillämpningsområde berörs av SIND, somdärvid anför. Planändring som grund för nytaxering kan innebäraförhållandevis obetydliga förändringar i rätten att bruka fastigheten. Det börobserveras att sådana förändringar kan vara små för den enskilde mensammantaget ändå 1981/82:19 124 vara av väsentlig betydelse till följd av antalet objektsom berörs. Till de planer som kan utlösa en nytaxering bör räknas även energirelateradeplaner vare sig de avser energiförsörjning eller åtgärder som syftar tillbättre utnyttjande av energi. Detta i synnerhet om dessa kopplas till i lagreglerade åtgärder eller inskränkningar som till exempel värmedistributionsskyldigheteller rätt att vägra leverans av visst energislag. Liksom beträffande den närmast föregående nytaxeringsgrundenanser en del remissinstanser att det fakultativa förfarandet bör ersättas med officialprövning. RSV anför följande i denna fråga. RSV anser att även denna nytaxeringsgrund skulle kunna gesen obligatorisk form. Några påtagligt negativa konsekvenser bör detta inteinnebära eftersom nytaxering av detta skäl ändock alltid torde aktualiseras avfastighetsägaren. Vinsten skulle - om nytaxering på grund av planändring blirobligatorisk - vara att samtliga nytaxeringsgrunder blir obligatoriska. Dettabör ur förenklingssynpunkt vara en fördel. Några påtagliga nackdelar urpraktisk eller organisatorisk synpunkt bör inte uppkomma. SAF och tar upp spärregeln och anser attden bör knytas till delvärdena mark och byggnad. 2.1.5 Åtgärder vid ny taxering Förslaget att införa en ny bestämmelse om vilkataxeringsåtgärder som bör vidtas vid ny taxering har genomgående bemöttspositivt. HSB anser dock att man inte bör begränsa rätten att omprövaindelningen i taxeringsenheter till att avse endast fall då nytaxering sker pågrund av ny- eller ombildning. I övrigt framhålls att lagtexten fått en mera kategoriskutformning än vad som följer av motiven till bestämmelsen. Detta påpekas avdomstolsverket, kammarrätten i , länsrätterna i ochÖstergötlands län samt i . 3 (5) I detta avsnitt av betänkandet är det främst de frågor somrör distriktsindelningen, tjänstemannagranskning av deklarationer samt behovetav sakkunnigt biträde i nämnderna som tas upp av remissinstanserna. 3.1 Distriktsindelning (5.3.2) De flesta remissinstanserna ställer sig i princip positivatill förslaget att indela taxeringsdistrikten vid den särskildafastighetstaxeringen efter geografiska grunder i stället för som vid denallmänna fastighetstaxeringen efter 1981/82:19 125 fastighetskategori (bl. a. länsstyrelserna i . Östergötlatids,och samt de lokala skatteitiyndigheterna i ,. Lunds, och fögderier. framhållerdock flera av dem att en viss kategoriindelning också bör få förekomma. För ensådan komplettering till den geografiska indelningen uttalar siglänsstyrelserna i , och , lokalaskattemyndigheten i fögderi samt FSF. Länsstyrelseni anser därvid att industri- och specialfastigheter inomStockholms län bör sammanföras till kategorinämnd. Lokala skattemyndigheten iNorrtälje fögderi anser att kategoridistrikt av likformighetsskäl bör inrättasför vissa regioner med stor andel fastigheter av viss typ, t. ex.jordbruksfastighet. Behovet av utbildning av taxeringsnämndsordförandena föratt de skall klara värderingen av samtliga fastighetskategorier framhålls avnågra remissinstanser, däribland lokala skattemyndigheten i fögderi. i framhåller att distrikteninte bör bli för stora. /?5V anser att det av administrativa skäl bör anges ilagen att distrikt inte får omfatta del av församling utan alllid helaförsamlingar. Förslaget om geografisk distriktsindelning avstyrks heltav i och av lokala skattemyndigheten iMölndal. Även lokala skattemyndigheten i fögderi menar att manbör ha samma kategoriindelning vid den särskilda fastighetstaxeringen som vidden allmänna fastighetstaxeringen. 3.2 Tjänstemannagranskning (5.3.7) Den dominerande reaktionen på förslaget att tjänstemänfrån lokal skattemyndighet och länsstyrelse skall medverka i granskningsarbetetär att detta förutsätter att myndigheterna tilldelas särskilda resurser förändamålet. Detta framhålls framför allt av flera av de myndigheter som ärberörda av förslaget (bl. a. länsstyrelserna i . ,och , , och , de lokalaskattemyndigheterna i , , . Lunds, Ängelholms.Mölndals, . och fögderier). Även F5FochTOR understryker vikten av att kravet på resursförstärkning tillgodoses. Någraav de nyssnämnda myndigheterna är helt negativa till förslaget under hänvisningtill att resurser saknas. De flesta av dem är dock positivt inställda underförutsättning att resursfrågan löses. En del remissinstanser (lokalaskattemyndigheten i fögderi och FSF) påpekar att de beräkningar ommyndigheternas personaltillgång som kommittén hänvisar till är föråldrade. FSFanför härvid följande. Föreningen delar kommitténs uppfattning att de lokala skattemyndighe- 1981/82:19 126 terna bör utföra granskning av fastighetsdeklarationer påsamma sätt som sker vid inkomsttaxeringen. Det måste emellertid med kraftunderstrykas att detta inte kan ske med mindre än att särskilda resurser härförtillförs myndigheterna. Den övertalighet av personal som kommittén nämner omexisterar inte i praktiken. Tvärtom råder på de flesta håll brist på personal,särskilt då på handläggarnivå. Detta beror främst på att myndigheternasbemanning är grundad på de beräkningar som gjordes i den av kommittén nämndadelrapporten 1978:1 inom . Dessa beräkningar har skett medutgångspunkt från förhållandena . har emellertid bådeärendemängder och arbetsuppgifter ökat och dessutom blivit alltmer kompliceradeoch svårbearbetade. Det må också framhållas att de rationaliseringsvinstergenom bl. a. ökad användning av ADB-teknik man räknade med i rapporten tillstora delar ännu inte åstadkommits. Hos de myndigheter där övertalighet fanns,främst de allra största, har nedskärningar till bemanning enligt plan i stortsett redan genomförts om man beaktar de övergångsvisa bemanningsområdena somfinns kvar så länge fritidstaxeringen består. De lokala skattemyndigheternasarbetssituation är således sådan att något utrymme inte finns förandra arbetsuppgifter än de som oundgängligen är nödvändiga för attverksamheten skall kunna bedrivas utan alltför allvarliga störningar. mening bör särskilda tjänster tillskapas för granskning avfastighetsdeklarationer. 3.3 Sakkunniga eller konsulenter vid särskildfastighetstaxering (5.3.10) Vid den allmänna fastighetstaxeringen biträdsfastighetstaxeringsnämnderna av konsulenter vid granskningen av deklarationersom rör mer svårvärderade fastigheter. Kommittén anser att behovet avkvalificerat biträde inte är lika stort vid den särskilda fastighetstaxeringenoch föreslår att nämnderna här vid behov i stället skall kunna biträdas avsärskild sakkunnig som utses av skattechefen. Förslaget kritiseras av en del remissinstanser (RSV.länsstyrelserna i och samt ), som menar att enordning med konsulenter är att föredra framför möjligheterna att förordnasakkunniga. i anför därvid följande. delar inte kommitténs synpunkter i dennadel. Ordförandena vid särskild fastighetstaxering rekryteras ofta bland depersoner som varit ordförande vid den allmänna fastighetstaxeringen. Många avdessa utgör tjänstemän vid olika förvaltningar och företag. En viktig funktionför ordförandena är att kunna administrera de stora taxeringsnämnder som det ärfråga om. Konsulenterna från den allmänna fastighetstaxeringen ärspecialiserade eftersom de enbart taxerat vissa typer av fastigheter. De ärdessutom få till antalet och därför otillräckliga. Vare sig förutvarande ordförande eller konsulenterrekryteras som ordförande vid särskild fastighetstaxering måste relativtomfattande utbildning anordnas. Trots detta torde behov finnas av konsulenteralternativt sakkunniga beträffande taxeringen av vissa fastighetstyper såsomvattenfall, takter, större industrianläggningar, vissa affärsfastigheter, skog m.m. motsätter sig därför kommitténs förslag omatt sakkunniga 1981/82:19 127 skall biträda nämnderna vid särskild fastighetstaxering.Länsstyrelsen anser att systemet med konsulenter för olika slag avfastighetstyper fungerat väl och därför bör dessa specialkunskaper ocherfarenheter även tillvaratas vid särskild fastighetstaxering. i anser att systemet medkonsulenter för taxering av t. ex. åker, skog, industri och takt bör finnasäven vid särskild fastighetstaxering. Länsstyrelseni framhåller att behovet av sakkunniga kan bli större änkommittén räknat med med hänsyn till att distriktsindelningen föreslås bligeografisk och således alla kategorier av fastigheter skall taxeras i varjetaxeringsdistrikt. 4 Deklarationsskyldighet, m. m. 4.1 Deklarationsskyldighet för fastighetsägaren (6.3.3) Kommitténs förslag innebär bl. a. att skyldighet att lämnafastighetsdeklaration vid den särskilda fastighetstaxeringen inträder förstsedan fastighetsägaren anmanats härom. Fastighetsägare får dock lämnadeklaration även om han inte blivit anmanad. Deklarationen skall i så falllämnas . Nämnden skall dock ha rätt att pröva taxeringenäven i de fall då deklarationen kommit in efter denna tidpunkt. Kommittén anseratt nämnden i de fallen själv bör få bestämma om den skall pröva taxeringen. Det sistnämnda förslaget avstyrks av ochkammarrätten i . Kammarrätten anför därvid följande. Den föreslagna bestämmelsen kan få till följd attfastighetsägarna väntar med att lämna in deklarationerna senare under året.Framför allt kan man befara detta, när det gäller ägare av fritidshus somkanske inte har tillgång till alla uppgifter om huset . Om nämndeninte hinner pröva alla fastighetsdeklarationer innan taxeringsarbetet skallvara avslutat, måste dessa deklarationer lämnas till länsrätten som skulle fåen ökad arbetsbelastning. Detta får anses vara en direkt olämplig effekt avbestämmelsen. Å andra sidan menar några remissinstanser att det börföreligga uttrycklig skyldighet för fastighetstaxeringsnämnderna att pröva ävende deklarationer som kommit in efter . Länsrätten i länoch i anser att så bör vara fallet underförutsättning att deklarationerna inkommit i sådan tid före taxeringsarbetetsavslutande att en prövning är praktiskt möjlig. i länmenar att den senaste tidpunkten för inlämnande av deklaration härvidlag är den31 maj. Länsrätten i är också kritisk till kommitténsutformning av ifrågavarande bestämmelse. 1981/82:19 128 4.2 Tidsplan, tidsfrister, m. m. Kommitténs förslag vad beträffar de olika tidpunkter ochtidsfrister, som är aktuella i detta avsnitt (bl. a. inlämnande av deklaration,anmaningsfrist), lämnas i stort sett utan invändningar av remissinstanserna.Några av dem har dock synpunkter i frågan. Lokala skattetnyndigheten i fögderi menar attdet förhållandet att arbetet med den särskilda fastighetstaxeringen heltsammanfaller med arbetet rörande inkomsttaxeringen innebär en ökad belastningunder en redan tidigare hårt ansträngd arbetsperiod. Lokala skattemyndigheten i fögderi ifrågasätterom man inte bör överväga att åtskilja tidpunkterna för inlämnandet av inkomst-och fastighetsdeklarationer. FSF anser att fastighetsägarna bör tillställas förtrycktafastighetsdeklarationer före i de fall det med ledning avtillgängliga uppgifter bedöms att skyldighet föreligger att lämna deklaration.Föreningen menar att fastighetsägarna i det sammanhanget bör kunna underrättasom gällande regler och ges möjlighet att på ett enkelt sätt lämnameddelande om de fall då omtaxering inte bör ske, exempelvis på grund av attmedgivet byggnadslov ännu inte utnyttjats. HSB tar upp frågan om anståndsmöjlighet och menar attsamma bestämmelse som i 34 § taxeringslagen bör gälla, nämligen att den som ärskyldig att föra räkenskaper får åtnjuta anstånd med deklarationens avlämnandetill . HSB vill även att anmaningstiden skall utsträckas frånföreslagna . Vad beträffar anmaningstiden delas HSB:suppfattning av DEFU. 4.3 Utformningen av deklarations- och anmaningsblanketter,m. En del remissinstanser har synpunkter på utformningen avdeklarationsblanketterna. Några av dem (RSV. lokala skattemyndigheten iÖstersunds fögderi, FSF och ) diskuterar förslaget om förtryckta uppgifterpå deklarationsblanketterna. De flesta delar därvid kommitténs uppfattning attdet är angeläget med sådan förtryckning. anser att de uppgifter som efterden allmänna fastighetstaxeringen finns i fastighetstaxeringsregistret börförtryckas i deklarationerna. FSF anför följande. Kommittén anser det angeläget att man även vid densärskilda fastighetstaxeringen förtrycker uppgifter pådeklarationsblanketterna. Föreningen instämmer häri. Kommittén har dock intenärmare gått in på hur urvalet skall göras. har hos lokalskattemyndighet fortlöpande före taxeringsåret registrerats i vilkafall anmaning bör ske och när fastighetstax-eringsavi skall utskrivas. Dettahar skett med ledning av uppgifter som erhålls från byggnadsnämnder,fastighetsbildningsmyndigheter, m. fl. Föreningen förutsätter att motsvarande aktualiseringav fastighetsregistret hos lokal skattemyndighet kommer att ske ävenfortsättningsvis och att förtryckning Prop.1981/82:19 129 skall kunna ske med ledning härav. I många fall,exempelvis för nybildade fastigheter, torde det dock vara svårt att avgöravilket formulär som skall användas. Det bör övervägas på vilket sätt deförtryckta blanketterna skall användas, om man skall skicka ut dem tillfastighetsägarna först i samband med anmaning eller man ska tillställafastighetsägarna blanketterna före för att ge dem tillfälle attinkomma med fastighetsdeklaration utan anmaning. Enligt föreningens mening ärdet sistnämnda alternativet att föredra, dels ur servicesynpunkt, dels för attfå in deklarationerna snabbare och att nämnderna därmed får mera tid förtaxeringsarbetet. Under avsnitt 8.3.5 har kommittén anfört att anmaning bör skeförst efter för att fastighetsdeklarationerna inte skallsorteras in i inkomstdeklarationerna. Dessa farhågor synes dock varaöverdrivna. Vid utsändandet av förtryckta blanketter bör fastighetsägarna pålämpligt sätt kunna göras uppmärksammade på att fastighetsdeklaration skalllämnas separat. Dessutom kan blanketterna för särskild fastighetsdeklarationtryckas i avvikande färg eller förses med färgmarkering i kanten, e. d. så attde lätt kan avskiljas från inkomstdeklarationerna. RSV anser dock att det inte finns tillräckliga skäl attförtrycka deklarationsuppgifterna och anför följande. Förtryckta uppgifter kan avse identifierande uppgiftereller värderingstekniska uppgifter. Vid allmänna fastighetstaxeringförtrycktes på deklarationsblanketten uppgifter av identifierande karaktär, t.ex. fastighetens registerbeteckning och belägenhet, lokal skattemyndighetsnamn och adress, ägares namn och adress. Värderingstekniska upppgifter, t. ex.nybyggnadsår, förtrycktes endast på fastighetstaxeringsavi. Blanketter förallmänheten bör inte innehålla rutor, koder, text o. dyl. som inte är avseddaför allmänheten, om det kan undvikas. Om värderingstekniska uppgifter skallförtryckas på deklarationsblanketten måste, som är fallet med taxeringsavin,utrymme reserveras för taxeringsnämndens ändringar av inaktuella uppgifter.Ändrade uppgifter skall kunna registreras varför blanketten även måste försesmed koder som används i registreringsarbetet. Risken för att ändringar förbigåsvid registreringen ökar om uppgifter som skall registreras ligger spridda blanddeklarantens egna uppgifter och övrig blankettext. Registrering fråndeklaration bör inte göras i större omfattning än vad som gjordes vid 1981 årsallmänna fastighetstaxering, dvs. registrering av svaren på delfrågor omstandard för småhus, samt summa standardpoäng (här bortses från att uppgifterför folk- och bostadsräkning och energiplanering registrerades från baksidanav deklarationerna vid den allmänna fastighetstaxeringen). Vad gäller förtryckning av deklarationsblanketter harsådant förfarande inte tillämpats vid tidigare särskilda fastighetstaxeringar,bl. a. av kostnadsskäl. Volymmässigt skulle antalet förtryckta blanketteruppgå till av den totalvolym som trycktes för den allmännafastighetstaxeringen. Kostnaderna för systemering, programmering, dokumentation m.m. är dock oberoende av volymens utskrifter. En del nytaxeringsgrunder, t. ex.arealändring, är heller inte av sådant slag att fastighetsägaren nödvändigtvismåste använda en deklarationsblankett för att fullgöra uppgiftsskyldigheten.Tillräckliga skäl föreligger inte för förtryckning av deklarationsblanketter. Lokala skattemyndigheten i anser attdeklarationsblanketten för 9 1981/82. 1981/82:19 130 ägare som inte sökt eller erhållit lagfart för förvärvetbör innehålla upplysningar om fånget, datum för köpekontrakt och eventuelltäven datum för köpebrev samt om säljarens namn och adress. Innehållet i anmaningsblanketterna diskuteras av länsstyrelsernai och som därvid anser att man på anmaningsblanketternaexakt bör ange vilken av de olika nytaxeringsgrunderna som föranlett anmaningen.Länsstyrelsen i anför följande i frågan. Den nuvarande anmaningsblanketten innehåller utförligaupplysningar om förutsättningar för ny taxering av fastighet och anger ocksåatt "Denna anmaning kan vara föranledd av bl. -uppgift från byggnadsnämnd...-uppgift från lantbruksnämnd... -uppgift från fastighetsbildningsmyndighet... -fastighetstaxeringsnämndens anteckning... Anmaningarna föranleder ändå åtskilliga telefonsamtal tillordföranden om vad anmaningen i det speciella fallet grundar sig på och vilkauppgifter den deklarationsskyldige förväntas skola lämna.