prop · G503150 · 1981-12-31 00:00:00 — har antagils att den totala igångsättningen avlägenheter kommer atl falla ytterligare eller lill 39000 ochbosladsinvesteringarna beräknas minska . bostäder förutses minska sina investeringar med endasl 1982 ochnedgången är totalt sett helt hänföriig till byggnadsinvesteringarna. Utvecklingenväntas emellertid skilja sig åt för olika delar av 1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Tabell7:1 Fasta bruttoinvesteringar 19781982 efter kapitaltyp och näringsgren Årlig procentuell förändring. -4,2 -0,9 -15,5 -0,8 Privat jordbruk, skogsbruk och fiske -6,8 -29,0 -27,7 -7,1 -18,7 -15,0 Handel m. m. -11,1 -7,5 Offentliga myndigheter inkl. militära' Maskiner m. m. -17,0 Privatjordbruk, skogsbruk och fiske Industri Handel m. m. (pffenlliga affärsverkÖvrigt näringsliv Näringsliv exkl. handelsflottan Offentliga myndigheter Privat jordbruk, skogsbruk och fiske Handel m. m. och handelsflottan Offentliga myndigheter inkl. militära' -17,0 -18,3 -16,7 -19,4 -10,3 -15,1 -10,4 -2,5 -19,4 -13,1 -1,5 -10,4 -15,3 -11,6 -10,9 -13,2 -1,4 -12,4 -16,3 -21,7 -11,3 -13,7 -5,9 -11,2 -10,8 ' Inkl. offentliga väginvesteringar. - 1 privat jordbruk innefattas avelsdjur och i övrigtnäringsliv, travhästar m. m. Summan av byggnads- och maskininvesteringar överensstämmer därför ej med totalainvesteringar. Inkl. s. k. investeringsstatistisk diskrepans. Källor: Konjunkturinsfitulet och . Sålunda har industrins investeringar, medbeaktande av årets februarienkäl från , bedömts minskamed . Däremot har affärsverkens investeringar beräknats komma all öka med Prop.1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 128 Diagram 7:1 Byggnads- och maskininvesteringar, totalt ochuppdelat på näringsgrenar 1973-1982 -.,Y*~ \~._ ''_, /-'' I I I I I 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 L_J I I I I I \ I I I 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 Anm. 1 vaije deldiagram är resp. total inlagd som enstreckad kurva. Källor: och statisfiska centralbyrån. Prop.1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Handelns investeringar förutses - delvis som en följdav stagnerande privat konsumtion och lägre bostadsbyggande - minska med 6,5%.De offentliga myndigheternas investeringar beräknas minska . Både dekommunala och de statliga myndighelerna väntas dra ner sina investeringar, 7.2 Investeringsutvecklingen inom olika områden Bosladsinvesteringarna minskade med 1981.Nybyggnadsinvesteringarna sjönk , varvid investeringarna iflerbostadshus ökade och småhusinvesleringarna minskade med 16%.Ombygg-nadsinvesteringarna steg med 1981. Därvid steg ombyggnadsinvesteringarnai flerbostadshus med medan ombyggnadsverksamhelen i småhus föll medca . Påbörjandet av nya lägenheter föll från 50000 lägenheter1980 lill omkring 44 000 lägenheter 1981. Därmed sjönk igångsättningenförändra året i följd med mer än |och i likhet med 1980 var det småhusen somsvarade för nedgången. färdigställdes totalt 51600 lägenheter, dvs.i stort sett lika många som . Jämfört med tidigare kalkyler för 1981är della en ökning med 2000 lägenheter och det synes bero på att byggtidernaför småhusbyggandet förkortats mer än väntat . Tabell 7:2 Fasta bruttoinvesteringar inom privatoch offentlig sektor Procentuell volymförändring från föregående år. -10,3 -0,5 -4,9 -18,1 -1,5 -14,9 -2,4 -1,9 -2,1 -0,1 -5,6 -22,5 -1,5 -3,6 ' Inkl. s.k. investeringsstatistisk diskrepans. Källor: och . 9 1981/82. 1981/82:150 Bilaga1.1 Reviderad nationalbudget 130 Småhusbyggandet,som legat tämligen stabilt på en nivåomkring 40000 påbörjade lägenheter , minskade sålunda 1981.Igångsättningen beräknas ha uppgått lill 26400 lägenheter under fjolåret.Koslnadshöjande faktorer och minskande real disponibel inkomst har samverkattill atl dämpa efterfrågan av småhus. Boendekostnaderna har stigit till följdav atl byggkostnaderna ökal snabbt i synnerhet och första halvåret1981 - och av del höga räntelägel . Därtill komrner effekten av deändrade reglerna för utbetalning av räntebidrag, som medför ökadeboendekostnader under de första 10-15 åren i elt nytt statsbelånal småhus. Deframtida kostnaderna påverkas också av den föreslagna inkomslskatlereformen,som innehåller förslag om bl.a. begränsning av viirdet av underskoltsavdrag.Dessutom har troligen risklagandel vid köp av småhus upplevts ha ökal i och medden svaga prisutvecklingen för äldre småhus och den däravföljande osäkerheten om framlida prisutveckling. Det är oklart i vilkenutsträckning även andra än de nämnda ekonomiska faktorerna, såsom l.ex.tillgången på attraktiv tomtmark och demografiska faktorer, bidragit till denvikande efterfrågan. Igångsättningenav lägenheter i flerbostadshus 1981 beräknas ha blivil oförändrad jämfört med1980, dvs. ca 17600 lägenheter. genomförde vid årsskiftet1981/1982 en enkät lill kommunerna angående läget pä bostadsmarknaden.Kommunerna får bl.a. ange väntetid för att erhålla bostad i kommunerna och fårdärvid välja bland svarsalternativen: "prakliskl taget genast","efter 3-4 månaders väntelid", "efter lång väntelid". Andelenkommuner som anger lång väntetid uppgår till bland storstadskommunerna, menendast lill bland övriga kommuner. Det råder således alltjämt bostadsbristi storstadsregionerna - däribland dock ej i kommunerna har emellertid förbättrats jämfört med etl år tidigare, då enstörre andel av landels kommuner angav alt bostad kunde erhållas först efterlång väntetid. Dessutom har en förskjutning av svaren från alternalivet"" lill "praktiskt tagel genast" ägtrum bland kommunerna utanför storstadsregionerna. Antalet lediga lägenhetersteg med drygt 4000 och uppgick därmed tillnärmare 19000. har lägenhetsreserven ökal med ytterligareell par lusen lägenheter. Uppgången berör huvudsakligen mindre orteroch sammanfaller i mänga fall med arbetsmarknadsproblem på orten ifråga. En delav de outhyrda lägenheterna lorde därför inte komma att efterfrågas inomöverskådlig framlid och utgör sålunda heller inte någon brukbarlägenhetsreserv. Antalet inflyttningsfärdiga lägenheter i flerbostadshus harsom framgår av tabell 7:3 beräknats öka under både 1981 och 1982.Byggkostnaderna för nyproduktionen utgör dock elt problem - bygg-nadsprisindexsteg nämligen med 17,i genomsnitt för 1977-1980 -eftersom boendekostnaden imånga nyproducerade flerbostadshus är så hög att det är svårt all hyra utlägenheterna. 1981/82:150 Bilaga 1.1 Revideradnationalbudget 131 Tabell 7:3 Lägenheter i påbörjade och inflyttningsfärdigabostadshus 19781982 ' Ett bostadshus anses bli påböriat den månad dägrundbottenbesiktningen äger rum och/eller de egentliga byggnadsarbetena påbörias. - Då minst tre fjärdedelar av lägenheterna i ettbostadshus befinner sig i ett sådant skick att de kan tas i bruk anses huset varainfiyttningsfärdigt. Anm. Samtliga siffror är för 1978-1980 avrundade tillnärmast hela femtiotal. Källor: och . Mot bakgrund av att hushållens reala disponibla inkomsterantas falla och att arbetsmarknadslägel väntas förbli fortsatt svagt under 1982bedöms påbörjandet av nya lägenheter 1982 fortsätta att minska. Med ledning avuppgifter som samlat in från kommunerna om det beräknadeantalet ansökningar om statligt bostadslån beräknas påbörjandet bli ca 39000lägenheter totalt, varav 17000 i flerbostadshus och 22000 i småhus. Antaletfärdigställda lägenheter beräknas bli 44000. För flerbostadshusen väntas enökning av färdigställandet. Ökningen beror på alt byggnadstiderna förlängdeskraftigt och 1980, varför en del av färdigställandel successivt flyttatsframåt. Byggtiderna har sedan återgått till en mera normal längd. Den kraftiga ökningen av ombyggnadsinvesteringarna förflerbostadshus 1981 fcirklaras främst av en betydande igångsättning av projektmed energi-sparstöd. Starkast blev expansionen lill följdav atl bidraget lill energibesparande åtgärder avskaffades fr.o.m. 1981-06-30,vilket ledde lill en mycket stor anhopning av ansökningar om energispar-slödföre denna tidpunkt och därpå följande beslul om energisparstöd . Iexpansiv riktning verkade också del bidrag om av den godkända kostnaden -vid max per lägenhet - som utgår vid ombyggnadsarbete avflerbostadshus, vilket påbörjats ochavslutas . Även beräknas dessa faktorerfå en påtaglig positiv inverkan på ombyggnadsvolymen för flerbostadshus, medaneffekterna bortfaller , varför ökningslakten för helåret1982 väntas reduceras avsevärl jämfört med . Med ovan angivna förutsättningar om igångsättning m. m.beräknas bosladsinvesteringarna minska 1982. 1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 132 Tabell7:4 Ombyggnadsinvesteringar för bostäder 19801982 Med statligt stöd' 1 formav: energisparstöd därav: flerbostadshus småhus Ariig procentuell förändring. -3,7 -3,1 -3,2 -9,9 -10,5 ' Med statligt stöd avses här statliga län och bidrag. förbäitringslån och boendemiljöstöd. med , varvid byggandet av flerbostadshus väntasöka som småhusbyggandet väntas falla med 25%.Ombyggnadsin-vesleringarna förutses totalt sett bli oförändrade jämfört medfjolåret. Därvid fortsätter dock ombyggnadsinvesteringarna i flerbostadshus attstiga medan ombyggnaden av småhus minskar. Under 1970-1975 producerade industrin varor till ettsammanlagt förädlingsvärde av . (priser). Under sammaperiod investerade företagen . (priser) i byggnader ochmaskiner. Investeringskvolen mätt på detta sätt låg således i genomsnitt förperioden på (se diagram 7: 2). 1976-1981 producerades det för 467 miljarderkr. och investerades för , dvs. den genomsnittligainvesteringskvoten sjönk till . Investeringskvoten nådde 1976 sitt högstavärde - 17,. Den föll fram lill 1979 då denuppvisade sill lägsta värde på . Trots uppgången i produktion ochkapacitetsutnyttjande valde förelagen nämligen i stor utsträckningall vänta med alt öka sina investeringar till in på 1980. Det höjdaresursutnyttjandet och början av 1980 ledde också till en ökning avföretagens vinster och invesleringslillväxten 1980 blev i volym.Härigenom steg investeringskvoten lill . Det preliminära utfallet för industriinvesteringarna 1981liksom bedömningen av investeringar grundar sig på statistiskacentralbyråns investeringsenkät . Mellan 1980 och 1981beräknas investeringsvolymen ha minskat . Detta får ses mol bakgrundav att den främst från hemmamarknaden vikande efterfrågan medförtproduktionsminskning. Säsongrensat lill minskade såväl byggnads- som maskininvesteringarna starkt. Underandra dämpades minskningslakten på maskin- Prop.1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Diagram 7:2 Industrins investeringskvot 19701982 Investeringar/förädlingsvärde,priser J \ I \ \ L 1970 1971 1972 1973 1974 1975 1976 1977 1978 1979 1980 1981 1982 Källor: Konjunkturinsfitulet och . sidan, men tilltog på byggnadssidan. Därmed skullebyggnadsinvesteringarna mellan helåren 1980 och 1981 ha gått ned ivolym och maskininvesleringarna . Delta innebär atl industrinsinvesle-ringskvol ånyo sjunkit. De statliga industriinvesteringarna, som stegmycket kraftigt , beräknas ha fallit avsevärt mer än de privata. Företagens planer saml planer och utfall förnågra redovisas i tabell 7; 5. Variationen i avvikelserna tyder påatt investeringsplanerna revideras på etl säll som är starkt påverkal av dekortsiktiga förändringarna i kapacitetsutnyttjande och vinstmarginaler. För1982 förutses en uppgång i industriproduktionen och del medför ett högrekapaci- Tabell 7:5 Planerade och faktiska förändringar avindustrins totala investeringar 1972-1982 Åriig procentuell förändring, priser 1972 1973 1974 1975 1976 1977 1978 1979 1980 1981 1982 Planerat ifebruari samma är' -4 Faktiskt inträffad förändring 4 Differens 8 (-11) ' Planerna är beräknade som kvoten mellan prognosåretsenkätvärde och enkätärets utfall. För planförändringen 1981-1982 har använtsdet preliminära utfallet . Anm. Uppgifterna inom parentes ärprognoserade. Källor: och . Prop.1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 134 Som en följd avdevalveringen kommer troligtvis vinstmarginalerna atlökajämfört med . I detta sammanhang kan erinras om de ytterligareinvesteringsbefrämjande insatser som statsmakterna vidtog . Åtgärdernainnebär atl invesleringsavdraget och fondfrisläppel på byggnadssidan förlängtsmed . Vidare har invesleringsavdraget för inventarier lagts om så allavdraget samordnats med uppbördssyslemet för mervärdeskatten istället för somhittills med inkomstskatten. Avdraget uppgår lill av anskaffningsvärdetexkl. Omläggningen betyder att effekten likviditetsmäsisigt igenomsnitt kommer snabbare för förelagen. Sammanlaget har det medbeaktande av konjunktursituationen i övrigt bedömts som rimligt atl räkna meden uppjustering av företagens planer på . Trols uppjusteringenskulle industrins investeringar ändå minska ytteriigare 1982. Nedgångenskattas till och förklaras främst av fortsatt kraftigt fallande statligaindustriinvesteringar. För induslrin som helhet bedöms maskininvesleringarnaminska och byggnadsinvesteringarna . I diagram7: 3 redovisas invesleringsulvecklingen för några investeringstunga branscher.Branschuppgiftei-na för prognosårel har schablonmässigt korrigerats på sammasäll som industrin som helhet, vilket medför alt de branschvisa prognoserna ärväsentligt ovissare än prognosen för den totala industrin. Den starkasteinvesteringsökningen skedde inom järn- och stålverken. Inomverkstadsindustrin accelererade tillväxten 1980 och även inom massa- ochpappersindustrin samt inom övriga branscher steg investeringarna. Under 1981fortsatte investeringarna alt öka inom massa- och pappersindustrin.Investeringarna inom järn- och stålverk saml övriga branscher beräknas däremotha minskat. Även inom verksladsinduslrin synes en viss minskning ha skett.Mellan 1981 och 1982 anger kalkylerna krympande investeringar inom alla fyra idiagrammet redovisade branscher. I likhel med utvecklingen närmast föregåendeår förutses järn- och stålverkens investeringsminskning bli myckel kraftigmedan verkstadsindustrins väntas bli endasl svag. Den totala investeringsvolymen inom gruppen handel m. 'blev i stort sett oförändrad . Därvid minskade dockbyggnadsinvesteringarna medan in\'esteringarna i maskiner, inventarieroch transportmedel steg . Beräkningarna baseras på dels den avstatistiska centralbyrån genomförda enkätundersökningen inomhan- ' Med investeringar inom gruppen handel m. m. avsesinvesteringar i varuhandel, bank- och försäkringsverksamhet, teater, hotell,restauranger, lagerbyggnader samt fastighetsförvaltning. Prop.1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Diagram 7:3 Investeringar inom industrin, totalt ochuppdelat på branscher 1975-1982 Index 1975 = 100 110 100 90 80 70 60 70 60 50 40 90 80 70 60 75 76 77 78 79 80 75 76 77 78 79 80 81 82 De branschvisa prognoserna är något osäkrare änprognosen för totala industrin. Investeringarna i bilar ingår. dels-, bank- och försäkringsföretag, dels på uppgifter omtotala kostnader och byggnadslider för påbörjade byggnadsprojekt inom gruppenprivat handel. Vid utarbetandet av prognoser för byggnadsinvesteringarna harockså utnyttjats de av SCB och utfördabyggnadsinventeringarna samt rapportering av beviljadeigångsättningstillstånd. Påböijandel av nya projekt inom gruppen privat handel, somunder 1980 minskade kraftigt, steg 1981. Det var emellertid främstunder fjärde kvartalet 1981 som igångsättningen ökade, vilket medför att endasten liten del av byggkostnaderna för dessa projekt kom att beröra 1981. Prop.1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Med hänsyn till den svaga utvecklingen av privatkonsumtion och den väntade minskningen under 1982samt till minskat behov av nyetablering i nya bostadsområden lill följd avnedgången i bostadsbyggandet bedöms igångsättningen av byggnadsprojekt inom privathandel minska något . Även byggnadsinvesteringarna inom privathandel, mätt som nedlagda kostnader i fasta priser, beräknas minska under 1982- en minskning förutses. Inkluderas även den statliga delen av gruppenhandel m.m. blir minskningen likaså 1981-1982. Enkäten visar alt företagen planerar en relativt betydandeminskning av maskininvesteringarna . Tidigare års enkätsvar visaremellerlid genomgående en benägenhet alt starkt underskatta utfallet.Underskattningens slorlek har visat en tendens atl samvariera med utvecklingenav privat konsumtion. Investeringsplanerna har med hänsyn till den beräknadenedgången i privat konsumtion korrigerats upp med etl något lägre tal äntidigare och maskininvesleringarna bedöms minska 1981-1982. De totalainvesteringarna inoin gruppen handel m. m. förutses sålunda minska med drygt6%. De totala statliga investeringarna minskade enliglpreliminära beräkningar med i volym . Somframgår av tabell 7:6 minskade investeringsverksamheten inom såväl myndigheter,statliga företag' som affärsverken. Byggnadsinvesteringarna minskade med drygt9% och maskininvesteringarna med . Tabell 7:6 StaUiga investeringar 1979-1982 -3,5 -7,8 -16,1 (industri m. -21,0 -25,1 -11,9 -0,4 Anm. Exkl. SJ:s tågfärja ökar de statliga affärsverkensinvesteringar med 16, Källor: och . ' De statliga företagens investeringar redovisas i tabell7: 1 under industri, handel och övrigt näringsliv. Prop.1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 137 Tillunderiag för beräkningarna över den statliga investeringsverksamheten liggerenkäter från affärsverk, myndigheter och företag insamlade av statistiskacentralbyrån . Inomde statliga affärsverken minskade investeringarna med under 1981.Byggnadsinvesteringarna och maskininvesteringarna sjönk med vardera.Della innebär en nedrevidering jämfört med PNB-kalkylen och beror bl. a. påsenareläggning av vissa byggnadsinvesteringar och att leveransen av en lågfärjatill försenats. Myndigheternasinvesteringar sjönk med . De dominerandebyggnadsinvesteringarna minskade huvudsakligen lill följd av minskatvägbyggande, men också beroende på neddragningar av det byggande sombyggnadsstyrelsen administrerar. Inköpen av maskiner och inventarier minskademed . Destatliga förelagens investeringar minskade efter invesleringsexpan-sionen 1980med . beror främst på avtagande maskininvesteringar inomden statliga industrin och gruppen övrigt näringsliv. Utifrånde planer som föreligger väntas de statliga investeringarna öka med2% 1981-1982. Härvid väntas en fortsalt nedgång av både myndigheters ochstatliga förelags investeringar. Affärsverkens investeringar beräknas däremotatt öka. Totalt väntas byggnadsinvesteringarna stiga . Här kan noterasen ökning för vattenfallsverket medan de statliga förelagen minskar sinainvesteringar. Maskininvesteringarna beräknas öka svagt eller med I %. Härmärks främst en ökning för affärsverken medan den statliga industrin minskarsina maskininköp. De totala maskininköpen påverkas av ett engångstillskotl iform av en färja som beräknas bli levererad . De totala statligainvesteringarna exkl. färjan beräknas ligga på en i volym oförändrad nivå under1982. Dekommunala investeringarna minskade med 1/i volym 1980-1981. Därvid minskademaskininvesleringarna , medan byggnadsinvesteringarna förblev i stortsett oförändrade (se tabell 7: 7). Tillgrund för kalkylerna över invesleringsulvecklingen 1981 och 1982 ligger en avstatistiska centralbyrån insamlad enkät bland primärkommuner ochlandsting, samt en enkät avseende vissa av de kommun-ägda förelagen.Landstingens investeringsuppgifter i februari-enkäten för del innevarande åretbrukar i allmänhel stämma väl överens med del ulfall som senare redovisas.Primärkommunernas investeringar 1981 har däremot på basis av tidigareerfarenhet nedjusterats, främst på maskinsidan. Primärkommunernasoch landslingens sammanlagda byggnadsinveste- ' 1 detta avsnitt redovisas de kommunala investeringarnaexkl. bostäder och industri. Prop.1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Tabell 7:7 Kommunala investeringar 1980-1982 1981, löpande priser procentuell förändring, års priser Primärkommuner därav: affärsverk myndigheter Landsting Övriga' därav: byggnader maskiner 13479 4058 9421 4 261 4028 5,4 5,7 5,3 8,3 6,9 -1,1 -0,4 -1,4 4,4 -4,6 -0,7 -0,2 -3,2 -11,7 -11,6 ' Häri innefattas kommunägda företag, församlingar m. m.Kommunal industri och bostäder ingår däremot ej. Källor: och . ringar beräknas ha ökal med I 1/i volym 1980-1981. Landslingensbyggnadsinvesteringar steg med 9 1/, medan primärkommunernas byggandeminskade med 1/. På maskinsidan synes primärkommunernas och landslingensinvesteringar ha sjunkit med 6 1/. Delta innebär atl deras investeringartotalt sett förblev i stort sett oförändrade. De kommunala förelagens totalainvesteringar synes ha minskat med 5 1/i volym 1980-1981. Eftersom de årsvisa budgetramarna för kommunernasinvesteringar i allmänhet är lämligen snävt fastlagda och därvid angivna inominella belopp kan prisutvecklingen normalt förmodas ha en rätt starkinverkan på investeringsvolymen i kommunerna. I tabell 7:8 redovisasprimärkommunernas och landstingens investeringsplaner omräknade lillprocentuell volymförändring tillsammans med planer och faktiska förändringarför några . De av kommunerna angivna investeringsplanerna omräknasalltså till investeringsbelopp i fasta priser. har använts den inomkonjunkturinslilulel kalkylerade prisutvecklingen av Tabell 7:8 Planerade och faktiska förändringar ikommunernas och landstingskommunernas totala investeringar 1973-1982 Årligprocentuell förändring, priser. 1973 1974 1975 1976 1977 1978 1979 1980 1981 1982 (-7) (-3) Planerat i februari året innan Faktiskt inträffadförändring Differens De av kommunema angivna investeringsplanerna haromräknats till fasta priser på basis av prisutvecklingen för investeringsvaror.Vid faslprisberäkningarna av kommunemas planer har använts konjunkturinsfitutelsprognos för prisutvecklingen . Planerna redovisas i denna tabell somkvoten mellan prognosårets enkätvärde och föregående års utfall i fasta priser.För planförändringen 1981-1982 har använts det preliminära utfallet för 1981.Uppgifterna inom parentes är prognoserade. Källor: Konjunkturinsfitulet ochstaUsciska centralbyrån. Prop.1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 139 priser pä maskiner och inventarier. De så omräknade investeringsplanernabör sedan korrigeras med hänsyn lill mönstret för tidigare avvikelser mellanplaner och utfall. Investeringsplanernahar kraftigt överskattat utvecklingen . Delta lorde sammanhängamed de betydande finansiella överskotten inom den kommunala sektorn under 1978och 1979. Mol bakgrund av sin goda ekonomi har primärkommunerna och landstingenställt upp omfattande investeringsprogram, som sedan endast i begränsadutsträckning kunnat genomföras. Invesleringsanslagen har sålunda utnyttjats iavsevärt lägre grad än som förutsetts. Detta lorde i hög grad vara en följd avdel försämrade planeringslägel inom primärkommunerna som följde den kraftigaexpansiionen av barnstugebyggandel samt av den betydande bristen påbyggnadsarbetare som förelåg . Även synesinvesteringsutfallel ha blivit lägre än vad som planerades i februari samma år.Sannolikt är detta en följd av den successiva försvagning av primärkommunernasekonomi som ägt rum . Även den av regeringen klart uttalademålsättningen att den kommunala sektorns volymexpansion bör dämpas lorde haften viss återhållande inverkan på invesleringsulvecklingen . Primärkommunernasoch landstingens sammanlagda investeringsplaner anger en markeradneddragning av investeringsvolymen. Denna är i sin helhet hänförlig tillprimärkommunerna, medan landstingen planerar en fortsatt expansion. Delminskade bostadsbyggandet torde också minska behovet av investeringar inomprimärkommunerna. Investeringsplanerna för såväl primärkommunerna somlandslingen har nedjusterats ungefär i linje med de differenser mellan planeroch ulfall som förekom . Primärkommunernasoch landstingens investeringar beräknas därvid totalt sett sjunka med 7 1/ivolym 1981-1982. Byggnadsinvesteringarna väntas minska och maskininköpenmed . Landslingens investeringar beräknas totalt sett öka med 6 1/, medandäremot primärkommunernas investeringar väntas falla med II 1/2%.Inkluderas församlingarna och de kommunala företagen kan den kommunalasektorns investeringar totalt sett beräknas sjunka med 5 1/i volym.