prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — försäljningsinkomster föravyttrade byggnader. Den beräknade utvecklingen av utgifter ochinkomster för perioden /81 - 1982/83 framgår av följande tabell. Kostnader och intäkter av förläggningsverksamheten(milj. Slag av kostnader/intäkter 1980/81 Utfall Driftkostnader för outhyrda byggnader Intern uthyrning Extern uthyrning Sålda byggnader Delprogrammets intäkter har överstigitkostnaderna, varför reservationen underanslaget har ökat. Till största delen kan intäkterna hänföras lill försäljning av byggnader. En förhållandeviskraftig realisationsvinst har uppkommitgenom all byggnadernas restvärde har varit lågt jämfört med marknadsprisernasom stigit mycket snabbi . Mot den bakgrunden har AMS gjort en översyn avhyressätlningen vilket också avspeglas i tabelluppställningen. Maskiner och fordon m. m. Under delprogrammet Maskineroch fordon m.m. förvaltas AMS maskinpark. Verksamheten och detekonomiska resultatet av denna är beroende av omfattningen och strukturen av AMSberedskapsarbeten i egen regi. Dessa arbeten har undergått förändringar. AMSbedriver sålunda färre väg-, byggnads- och anläggningsarbeten än tidigare,som storleken av individuella objekt har minskal. Utvecklingen har fått lillföljd allefterfrågan på maskiner av olika slag, framför allt tyngre maskiner, harminskat. Delprogrammet har på grund härav under budgetåret fått vidkännas elt sådant inkomstbortfall attuppkomna kostnader ej har kunnat balanseras med motsvarande hyresintäkter. Under budgetåret1981/82 kommer reglerna för disposition av maskinerna att ändras. Hyres- och försäljningsinkomsternaberäknas komma all täcka kostnaderna.Reglering av maskinhyran kommer under /83 all ske så allinkomsterna täcker kostnaderna. Den beräknadeutvecklingen av kostnader och intäkler framgår av följande tabell. 1981/82:100 Bilaga 15 105 Kostnaderoch intäkter för maskinutrustning m. m. Slag av kostnader/intäkter 1980/81 Utfall Kapitalkostnader Reparationer och underhåll Förrådetsdrift m. m. Hyror från intern uthyrningHyror från extern uthyrning Försäljningsintäkter Samfiiga ulgifler under de båda delprogrammenberäknas bli täckta av inkomster. Anslaget bör därför i likhet med tidigarebudgetår föras upp med endast ell formellt belopp av . Jag hemställeratt regeringen föreslår alt lill Arbetsmarknadsverket:FörvaUning av utrustning för /83 anvisa ett reservationsanslagav . 1980/81 Utgift 4243 591 1981/82 Anslag 5001000 1982/83 Förslag 5176000 Arbetsdomstolen tar upp och avgör mål rörandekollektivavtal samt andra arbetstvister enligt särskilda bestämmelser.Domstolen beslår av tre ordförande, tre vice ordförande samt 16 andraledamöter. Härtill kommer elt anlal ersättare i domstolen. Beräknad ändring 1982/83 (därav lönekostnader) Lokalkostnader (3 337700) 1981/82:100 Bilaga 15 106 har arbetsdomstolensårliga mållillslrömning varit omkring 325mål. 1980 kom det in 322 mål. F. n. ser del ul att bli en slutsiffra för på omkring 300 mål.Målingången är visseriigen fortfarandeojämn. Det verkar dock nu som om man i fortsättningen kan räkna med300-350 mål . Domstolens personalvid ingången av /82 omfattade 22 personer varav 13 med handläggandeuppgifter. Av dessa var sju sekreterare ocn två notarier. Domstolen framhållerall den nuvarande organisationen är väl avpassad lillarbetsbelastningen och föreslår därför oförändrat anslag i förhållande lill innevarande budgetår medkorrigering för pris- och löneomräkningar.Domstolen föreslår vidare som besparingsallernaliv alt anslaget förförvaltningskostnader minskas med , vilket utgör av det redovisade anslagsbehovet,Förvaltningskoslnadsanslagel blir sålunda(4702600-109200=) 4593400kr. Domstolen vill emellertid kraftigt understrykaatt målulvecklingen är närmast omöjlig alt förutse. I ett läge då mältillströmningen snabbi ökar kandomstolen tvingas att begära tilläggsanslag för all klara verksamheten. För näsla budgetärbör medel för arbetsdomstolens verksamhet beräknas med utgångspunkt i huvudförslaget. Med hänvisning lillsammanställningen hemställer jag all regeringen föreslår alt tillArbetsdomstolen för /83 anvisa ett förslagsanslag av 5176000kr. 1981/82:100 Bilaga 15 107 1980/81 Utgift 1981/82 Anslag 1982/83 Förslag Statens förlikningsmannaexpedition är centralmyndighet för det statliga förlikningsväsendet. Expedifionen ansvarar vidareför slrejkstalisliken i riket. Den leds av en styrelse. Chef för expeditionenär en kanslichef. Beräknad ändring 1982/83 (därav lönekostnader) Lokalkostnader + 125600 (+ 42 200) + 14000 + 54400 (+27700) + 12600 För egen och förförlikningsmannaorganisalionens del förutser förlikningsmannaexpeditionen ingastörre förändringar ur personal- och anslags-synpunkt under /83.Dock kan avtalsrörelse i oförutsedd omfattning komma all påkallamedverkan av särskilda förlikningsmän och förlikningskommissioner. Del totala medelsbehovetför förlikningsmannaexpeditionens verksamhet under /83 uppgårlill . (+ 139600). För näsla budgetår börmedel för förlikningsmannaexpeditionens verksamhet beräknas med utgångspunkt ihuvudförslaget. Med hänvisning lillsammanställningen hemställer jag alt regeringen föreslår all lill Statensförlikningsmannaexpedition för /83 anvisa ett förslagsanslag av1 . Prop.1981/82:100 Bilaga 15 108 B 10. Statens nämndför arbetstagares uppfinningar 1980/81 Utgift 1981/82 Anslag 1982/83 Förslag förarbetstagares uppfinningar avger utlåtanden i frågor som avsertillämpningen av lagen (1949:345) om rätten lill arbetstagares uppfinningar(ändrad 1976: 191). Nämnden består av ordförande och sex ledamöter. Nämndenhar en sekreterare som åtnjuter fast arvode. I övrigi har nämnden inle någon personal. Anslaget bör för /83 föras upp medoförändrat belopp, 30000 kr.Jag hemställer att regeringen föreslår alt lill uppfinningar för /83 anvisa eft förslagsanslag av30000 kr. 1981/82:100 Bilaga 15 109 Alltsedan slutet av1960-talet har reformtakten varit hög inom arbetslivets område. Ettomfattande arbetsrättsligt lagstiftningsarbete har genomförts. Sedan år 1978gäller arbelsmiljölagen som innebär betydelsefulla framsteg inomarbelsmiljöpolitiken. Lagstiftningen präglas av en vidare syn påarbetsmiljöbegreppet och omfattar även frågor med inriktning på det psykosocialaområdet. Nya grupper berörs av lagens tillämpning. Förulsällningarna ges för eneffektivare tillsyn genom alt tillsynsmyndigheternas föreskriflsrätt utvidgatssamtidigt som de fåll ell effektivare sank-lionssystem lill sill förfogande. Dehar dessutom förstärkts kraftigt såväl i fråga om personal som övriga resursersåsom möjlighet all utnyttja ADB--leknik. Informationssystemet om arbetsskador () ochdet föreslagna samordnade arbelsställeregislret för arbetarskyddsverket () ärenligl regeringens beslut f. n. föremål för en s. k. huvudstudie med inriktningpå att få till stånd ensamordnad lösning. För att ytterligareöka effektiviteten och minska kostnaderna inom arbetarskyddsverket genomförarbetarskyddsstyrelsen på regeringens uppdrag,dels elt projekt som syftar mol en verksamhetsinriklad budgetering, dels elt om avgiftsbeläggning av vissgranskningsverksamhet som utförs vid tillsynsavdelningen. Strävandenabeträffande arbetarskyddsverket är sålundaatt genom ökad effektivering möjliggöra elt förverkligande av dearbelsmiljöpolitiska mål som fastställts av en enig riksdag samfidigt som åtgärdervidtas för alt nå nödvändiga sparmål. Dessa strävandenpräglar också budgetförslaget /83. bördärför inle heller detta år tilldelas några nya tjänster. Åtgärder böremellertid vidtas för att formellt bekräfta vissa organisatoriska och andrakonsekvenser av redan fastlagda utvecklingsmål. Vidare bör åtgärder vidtas ifråga om yrkesinspektionens handläggningsrufiner vid tillämpning avarbetsmiljölagen i syfte all öka rättssäkerheten för samtliga berörda parter ochstyra in tillsynsarbetet mot de mest angelägna områdena. Frågan omhuvudmannaskapet för arbelsmiljölillsynen vid de mindre arbetsställena bereds f. n. inomregeringskansliet. Frågan om riskerför fosterskador till följd av faktorer i arbetsmiljön har genom tilläggsdirektiv överlämnats tillföräldraförsäkringsulredningen (S 1980:08).Enligl direktiven, som utgörs av socialutskottets skrivelse skall utredningen bl. a. la upp frågan omeventuella ändringar i arbetsmiljölagen. prop.1981/82:100 Bilaga 15 110 Från och medinnevarande budgetår har elt nytt syslem genomförts för fördelning avbidrag lill verksamheten med regionala skyddsombud. Därmed harförutsättningar skapats för de fackliga organisationerna alt på ett planmässigtsätt utveckla regionala skyddsorganisationer som svarar mot såväl branschmässiga som lokala ellerandra behov. Utredningen (A1976:01) om företagshälsovården och den yrkesmedicinska verksamhetenfortsätter sitl arbete. Utredningen beräknas avsluta sitt arbete /83. har utredningen överlämnat ett delbetänkande (DsA 1981:01) Mät-och laboratorieresurser för bättrearbetsmiljö. I belänkandet redovisar utredningen överväganden om hur behovel av mätningar i arbetsmiljön skallkunna tillgodoses såväl kvanlitativtsom kvalitativt. Belänkandel har remissbehandlats och bereds f. n. inomregeringskansliet. Utredningen (A1979:04) med uppdrag att se över arbelsmiljöinvesteringar i mindre ochmedelstora företag m. m. har överiämnat belänkandel (DsA 1981:12)Om statligt slöd till arbetsmiljöinvesteringar. Utredningen (A1979:01) rörande information om risker i arbetsmiljön väntas under andrakvartalet 1982 överlämna sitt belänkande. Anställningsskydd,medbestämmande och utbildningsfrågor Regeringen har underhösten avlämnat ett förslag (prop. 1981/82:71) om ny anslällningsskyddslag lill riksdagen.I propositionen läggs fram ett förslag lillny anslällningsskyddslag, som skall ersätta lag i samma ämne. Förslaget överensstämmer i väsentligahänseenden med gällande rätt. Den enskilde arbetslagarensanställningsskydd består ograverat. Blandnyheterna märks regler i lag om möjlighet att inom vissa lidsramar träffa avtalom provanställning liksom om tidsbegränsad anställning vid tillfälligarbetsanhopning. De föreslagna reglerna har förebilder i fiera av arbelmarknadenskollektivavtal. Nyaarbelsrällskommillén (A 1976:02) tillsattes bl.a.för all överväga frågor som uppmärksammats i samband med medbestämmandelagens tillkomst. I elt delbetänkande år 1977lämnade utredningen vissa förslagangående fackliga förtroendemän, möten på betald arbetstid och arbetslivsforskning. Kommittén kommer under är1982 all lämna ell belänkandeavseende erfarenheter kring introduktionen och tillämpningen av medbestämmandelagenm.m. På en radarbetsplatser har lokala medbestämmandeavtal träffats med utgångspunkt icentralt slutna avtal. Avtal om medbestämmande saknas dock fortfarande inom SAF-LO/PTK-omrädel. Arbetsmarknadensparter får bidrag till utbildning och information kring medbestämmandelagen och på lagen grundade avtal. Stödet ulgår via arbelarskyddsfonden ochfinansieras med en arbetarskyddsavgifi.Under /81 beräknas ca 170000 personer ha deltagit i utbildningsaklivileler på dettaområde. 1981/82:100 Bilaga 15 111 förväntas öka väsentligt så snart parterna på denprivata sektorn träffat ett medbestämmandeavtal. Med medel frånarbelarskyddsfonden finansieras också bl.a. verksamheten vid arbetslivscenlrum. Vidcentret, som har ett femtiotal fast anställda forskare, bedrivs forskning kring arbelslivsfrågor med huvudsaklig inriktningpå arbetslivets demokratisering. Statligt bidragulgår också via arbelarskyddsfonden för utbildning av anställdasrepresentanter i myndigheters och företags styrelser. Under /81har ca 2500 fackliga förtroendemän deltagit i denna typ av utbildning. Alltsedanarbelarskyddsfondens tillkomst har utbildningen i arbelsmiljöfrågorspelat en central roll. Med bidrag från arbelarskyddsfonden harArbetarskyddsnämnden och samverkansorganen i arbetsmiljöfrågor på den statligaoch kommunala sekiorn utarbetat utbildningsmaterial för dengrundläggande arbetsmiljöulbildningen. I mänga fall har även branschanpassningargjorts som komplement eller påbyggnad till dessa kurser.Utbildningsmaterialet är främst avsett för skyddsombud och arbetsledare. deltar ca 55 000 personervarav ca 32000 skyddsombud i arbetsmiljöulbildningen. Del regelsystem somantogs på arbetslidsområdel i samband med den allmänna arbetstidslagenstillkomst har bibehållits med enbart mindre förändringar under hela1970-talel. Den successiva reduceringen av den faktiska arbetstidenper sysselsatt som skett är en följd av ökat deltidsarbete, förändringar isjukfrånvaron, minskal övertidsarbete, arbetstidsförkortningar i avtal m. m.De förändringar som skett på arbelslidsomrädel hänger nära samman med alldelvis nya grupper trätt in på arbetsmarknaden. En särskill kraftigsysselsättningsökning har l.ex. skelt bland kvinnor med barn under sjuår. En rad regelsystemvid sidan av arbelslidslagsliflningen har lillkommil under 1970-lalelsom tillgodoser olika individers rätt till ledighet från arbete eller deltidsarbete. Ledighetslagstiflningen ger uttryck för enny syn på arbetslidsfrågorna. En radsociala aspekter har härigenom ställts sida vid sida med traditionellaarbelarskyddsmoliv. Utredningen (A1978:03) av vissa arbelstidsfrågor lämnade ell förslagfill ny arbetstidslag (SOU 1981:5) som avses ersätta allmänna arbetstidslagenoch 4 kap. arbetsmiljölagen. Gällande bestämmelser om ordinarie arbetstid,jourtid, natlvila, veckovila, raster och pauser föreslås att i stort sett oförändradebli överförda lill en ny lag. Däremot föreslås övertidsreglernaändrade i väsentliga delar. Även sanklionssyste-met ändras enligl förslaget som bl. innehåller bestämmelser omstraffavgifter vid åsidosättande avöverlidsreglerna. Vidare ingår i förslaget nya bestämmelser ombegränsning av mertid vid deltidsanställning och om 1981/82:100 Bilaga 15 112 besked lill arbetslagarna rörande arbetstidensförläggning. Motivet bakom nämnda förslag är alt tillförsäkra även dedeltidsanställda tillfredsställande arbetsförhållanden. Nytt är också alt förslaget gervissa möjligheter alt träffa överenskommelse om avvikelse från lagen genom lokala kollektivavtal.Förslaget syftar dessutom lill en omläggning av den ordning som hartillämpats vid myndighetshandläggningen av dispenser m.m. i arbelslidsärenden.Utredningens förslag har remissbehandlats. Regeringen överväger f. n.frågan om en proposition om arbelstidsfrågor. Två av de tredelprojekt som regeringen tog initiativ tillför all se över ledighelslagarnaseffekter har avrapporlerats. Regeringen lämnade bl.a. medel till och Samhälle för altstudera de organisatoriska effekterna av ledighetslagarna. Resultatet har redovisats till regeringen i rapporten flexliv; I rapporten konstaterasbl.a. alt den frånvaro som är endirekt följd av ledighetslagarnasom regel inle ger upphov till särskill stora problem i den privata sekiorn som helhet. I små förelag kan docksvårigheter uppslå. Frånvaro av delslag som undersökts i rapporten, dvs.bl.a. studieledighet och föräldraledighet,är vanligare i den offentliga sekiorn än i den privata, delvis på grund av den större andelen kvinnlig arbetskraft. Detta medverkarfill att det personaladministrafiva arbetet inom den offentliga sekiorn kompliceras. Riksrevisionsverkelhar på regeringens uppdrag analyserat ekonomiska aspekter på den samladefrånvaron. Såväl förelagsekonomiska, statsfinansiella som samhällsekonomiskakonsekvenser av frånvaron har belysts i rapportenFrånvaron i arbetet - omfattning, utveckling och kostnader. Den genomgång av olika frånvaroorsaker som gjortsvisar att sjukfrånvaro och semesterär de helt dominerande frånvaroanledningarna. Tillsammans svarar de för ca trefjärdedelar av den samlade frånvaron. Enligl en tilläggsundersökning lill arbetskraftsundersökningarna under andra kvartalet1981 uppgick arbelslidsbortfallel i limmar räknat för annan frånvaro än semester till 9,av den möjligaarbetslidsvolymen. Sjukdom svarade för4,, värnpliktstjänstgöring för 0,, föräldraledighet för 1,, studier för1,och annan orsak för 0,. I samma undersökning gjordes också en uppskattning av i vilken omfattningarbetstagarna utnyttjat den rätttill reducerad arbetstid som lagen om vård av barn resp. studieledig-helslagenger förvärvsarbetande. Endast 6,av alla deltidsarbetande hade partielltjänstledighet i samband med hushållsarbete eller vård av barn. Av alla deltidsarbetande hade endast 0,8%partiell tjänstledighet för studier. I vilken omfattning dessa grupper skulleha varit tjänstlediga om speciellalagregler inle fanns kan givelvis inle utläsas i det statistiska materialet. Tidsätgången förfacklig verksamhet har studerats vid fem olika myndigheter. Denredovisade fackliga verksamheten uppgick vid samtliga myndigheter lill avfillgänglig arbetstid. 1981/82:100 Bilaga 15 113 I densamhällsekonomiska kalkylen värderas frånvarons kostnads- och intäklssida motbakgrund av några antagna förändringar i rätten lill ledighet. Konsekvensernablir olika beroende på vad ledigheten används till. Föräldraledigheteninnebär 1. ex. alternativ produktion som utgör en intäkt för samhället. Produktionseffeklenav förändringar i rätten tillföräldraledighet blir därför inle lika stora som l.ex. förändringar i semester, som innehåller ettstort inslag av i samhällsekonomisk mening improduktiv verksamhet. Olika slag avförelagsekonomiska kostnader uppkommer till följd av frånvaro, l.ex. kostnader föröveranslällning, merkostnader i produkfionenoch kostnader för produktionsbortfall p.g.a. produklionsslopp. Fallstudier vid två förelag har visat allmerkostnader i produktionen utgör de klart största frånvarokostnaderna. Den statsfinansiellastudien består dels av en karlläggning av statens inkomster och utgifier förden ersatta frånvaron, dels en känslighelskalkyl som visar hur statens finanserpåverkas av förändringar i den ersatta frånvarons omfattning. Statens utgifierför ersättning och administration av ledighet ökade mellan budgetåren 1975/76 och1979/80. Inkomsterna via arbetsgivaravgifter ökade . Del tredjedelprojektet, en lagleknisk översyn av ledighetslagstiflningen, pågår inom arbetsmarknadsdepartementet.Resultatet av detta arbete kommer inom kortalt presenteras i en departementspromemoria. När del gällerfrågor om veckoarbetstidens längd ankommer det i första hand påarbetsmarknadens parter all avgöra eventuella förkortningar. Delegationen (A1974:09) för arbelstidsfrågor, DELFA, tillsattes bl.a. för all gearbetsmarknadens parter underlag för bedömningar om möjligheterna att genomföra en generellarbetstidsförkortning. DELFA har hillillslämnat tvä rapporter. I rapporterna har bl.a. framhållits att en arbetstidsförkortning kan ge upphov lill betydandeobalanser i sysselsättningen och i den regionala utvecklingen. Vid sidan avarbetstidsförkortningar har DELFA i uppgift all följa deltidsarbetetsutveckling, saml all ha överblick över arbetet i andra utredningar som behandlararbelstidsfrågor. Den nyasemesterlagen som trädde i kraft innebar alt den lagstadgadesemesterledigheten förlängdes från fyra lill . Samtidigtförbällrades också semestervillkoren för bl. a. dellids- och kortlidsan-slällda saml förnytillträdande på arbetsmarknaden. Den nya semeslerla-gen ger ocksåarbetstagare rätt all spara en del av semesterledigheten från lill eltannat. Semeslerrällighelerna i är myckel fördelaktiga i ett internationelltperspektiv. tillsatte regeringen en ny semes-terkommitlé (A1977:02) med uppgift bl.a. all utreda någon form av fondsystem som skulle möjliggöra för en anställdall bibehålla sparad semester vid byle av arbetsgivare. överväga frågor om semesterlön vidolika typer av frånvaro saml följa fillämpningen 8 1981182. prop.1981/82:100 Bilaga 15 114 av semeslerlagen och föreslå de ändringar somerfarenheterna motiverade. 1 nuvarande ekonomiska läge är del emellertidnödvändigt att iaktta stor återhållsamhet med kostnadskrävande reformer.Regeringen har därför gjort den bedömningen att nya semesterreformer ellerfinansieringssystem inle ryms inom de samhällsekonomiska förutsättningar somf.n. När kommittén därför inle ansetts kunna fortsätta arbetet i dessacentrala delar har regeringen beslutat om dess nedläggning. Arbetet har en centralbetydelse i de flesta människors liv. Det är inte bara ell medel all tryggaindividens försörjning ulan också en väsentlig faktor för all uppnå socialgemenskap och egenvärde. Ett viktigt mål för arbetsmarknadspolitiken är därförall alla människor skall ha rätt lill arbete och all arbetshandikapp inle skallvara ell hinder för någon all få meningsfull sysselsättning. Frågan om handikappadessituation i arbetslivet och möjligheterna för dem all få meningsfullt arbetehar i särskilt hög grad uppmärksammals under det inlernalionella handikappåret1981. Under har också myndigheter och organisationer sökt breddaoch fördjupa sitt arbete med handikappfrågorna. AMS har fortsalt sinaintensifierade förmedlingsinsatser för att fler sökande med arbetshandikappskall få anställning. I samma syfte har styrelsen ökat sin information. Genomkonferenser med anpassningsgruppernas ledamöter, med hjälp av filmer,utställningar, annonser m. m. har man sökt skapa mera positiva attityder tillarbetshandikappade på arbetsmarknaden. Arbelarskyddsslyrelsen har tagit upphandikappfrågorna vid årets arbetsmedicinska kontakldagar och bl.a. pekat påbehovet av anpassningsälgärder för anställda med funklionshämningar. Som elt led i insatsernaunder del inlernalionella anordnade arbetsmarknadsdepartementeti en särskild arbetsmarknadsdag. Politiker och företrädare förhandikapprörelsen, parterna på arbetsmarknaden och berörda myndigheterdiskuterade olika frågor som har samband med handikappades situation påarbetsmarknaden och i arbetslivet. Anföranden och debatlreferal hardokumenterats i en rapport över arbelsmarknadsdagen, som departementet hargivit ut. Med anledning avhandikappåret har arbelarskyddsfonden och bekostaten informationsskrift , som kommer all geul. Boken redovisar bl.a. tekniska lösningar för all anpassa arbetsplatser lillhandikappade personers individuella förutsättningar och behov. Skriften spridslill skyddskommittéer, anpassningsgrupper, företagshälsovård, fackligaföreträdare och andra berörda organ. För handikappadesmöjlighet till arbete och studier har stödsystemet för anskaffning och drift avmotorfordon stor betydelse. 1981/82:100 Bilaga 15 115 politiskt motiverade stödet lill bil ät handikappadeberörs i hög grad av del utredningsarbete som bilslödskommilién (S 1979:04)bedriver. Kommittén kan väntas lägga fram förslag under /82. En människasarbetsförmåga påverkas i stor utsträckning bl.a. av arbetets art och organisation, arbetsplatsensutformning och andra arbelsiiiiljÖT faktorer.För den som har en funktionsinskränkning är en lämpligt utformad arbetsplats oftast en förutsättning för attvederbörande skall kunna förvärvsarbeta. 1980/81:126om arbetsmarknadspolitikens framtida inriktning behandlades bl. a. frågan om en vidgadsamverkan i frågor rörande arbetsmiljö och arbetsanpassning mellan arbetsmarknadsverketsanpassnings-verksamhet och de arbetsmiljö- och arbetarskyddsansvariga organen. Vid riksdagsbehandlingenav propositionen (AU 1980/81:21, rskr 1980/81:404) befanns delangelägel all man snabbi finner metoder för en bättre samordning mellanverksamhetsområdena. För att närmare klargöra hur samverkan, ansvars- ocharbetsfördelning mellan dessa organ skall vara utformade har en särskild utredare(1981:04) tillkallats. Utredningsarbetet skall inriktas på allarbetsförmedlingens insatser i anpassriingsverksamhe-len i störstamöjliga utsträckning skall avse anställningsfrämjande åtgärder. Andra utredningarpå arbelsmarknadsdeparlementels område som kommer all beröra åtgärder förarbetshandikappade är den tidigare redovisade pariamentariska utredningen (A1981:02) av arbetsmarknadsverkets ansvarsområde och organisation, som bl.a. skall behandlanäringshjälpen lill äldre och handikappade samt utredningen (A 1981:03) rörandeåtgärder för all påverka arbetsgivarnas rekryleringspolilik. Den parlamentariskautredningenskall också gå igenom del arbetsmarknadspolitiska stödsystemet i syfte all förenklabestämmelser och begränsa antalet enskilda åtgärder.