prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — ' Sektorn omfattarlivsmedelsindustri inkl dryckesvaru- och tobaksindustri (SNI 31),textil-, beklädnads-, läder- och lädervaruindustri (SNI 32), trähus- och bygg-nadssnickeriindustri,möbelindustri samt övrig trävaruindustri utom sågverk (SNI 33exkl 33111), träfiberplattindustri (SNI 34113), pappers- ochpappförpackningsindustri (SNI 3412), övrig pappers- och pappvaruindustri (SNI3419), grafisk industri (SNI 342), kemisk industri, gummivaru-. plast- ochplastvaruindustri (SNI 351, 352, 355, 356), jord- och stenvaruindustri (SNI 36)samt annan tillverkningsindustri (SNI 39). 1981/82:100 92 Den svenska exporten avövrigvaror sjönk markant , dock till största delenberoende på arbetsmarknadskonflikten. torde ettpartiellt återtagande av de exportleveranser som försenades till följd avkonflikten ha kommit till stånd. En svag marknadsutveckling och fortsattaandelsförluster medförde emellertid att exportvolymen avövrigvaror blev i stort sett oförändrad mellan helårsgenomsnitten 1979 och1980. De svenska tillverkarna av övrigvaror beräknas även ha höjtsina exportpriser något relativt till konkurrenterna och exportpriserna stegdrygt 1979-1980. Även den inhemska efterfrågan utvecklades svagt och denslutliga förbrukningen av övrigvaror blev i stort sett oförändrad främstberoende på att den privata konsumtionen stagnerade. Även den offentligakonsumtionen utvecklades svagt, medan däremot förbrukningen av övrigvaror inomtillverkningsindustrin och byggnadsverksamheten ökade i måttlig omfattning.Övrigsektorns färdigvarulager byggdes upp i betydande omfattning medan däremothandelslagren steg i betydligt mindre omfattning än 1979.Importvolymen sjönk mellan helåren 1979 och 1980 alltmedanimportpriserna steg . Produktionen inom övrigsektornsjönk med närmare 2 1/1979-1980. Avsättningsläget förövrigvaror försämrades ytterligare beroende på försvagningen av deninhemska efterfrågan. Tabell 4:4Försörjningsbalans för övrig industrisektor 19801982 från föregående år, -0,8 -6,5 -2,7 -0,1 -2,3 -2,8 -0,4 -1,4 -1,2 -3,2 -2,6 -2,7 ' Produktionen framkommer som saldot i balansenoch avviker från statistiska centralbyrånsårsberäkningar över produktionsutvecklingen. FörsöQningsbalansensproduktionsförändring för prognosperioden korrigeras därför i enlighet medmönstret för tidigare avvikelser. gan från främst var svag under första halvåret1981. En viss marknadstillväxt har medfört att exporten avövrigvarorhar stigit något jämfört med . Sammantaget tordeexportvolymen ha stigit drygt 1 1/1980-1981. Den inhemska slutligaefterfrågan pä övrigvaror beräknas ha sjunkit betydligt 1981 jämfört med1980, huvudsakligen till följd av att den privata konsumtionen minskade. Även tillverkningsindustrins ochbyggnadsverksamhetens vikandeproduktionsutveckling medförde ett minskat behov av övrigvaror. Dessutom upphörde redan kring årsskiftetövrigsektorns uppbyggnad av egnafärdigvarulager och under återstoden av året har en successiv neddragning ägtrum vilket givit upphov till ett betydande negativt lageromslag. Även handelnslager av övrigvaror sjönk och bidrog sålunda till ett påtagligt efterfrägebortfall. Den svaga inhemskaefterfrågeutvecklingen medförde attäven importen av övrigvaror sjönk kraftigt framför allt under årets förstahälft och för torde import volymen ha minskat med ca 6 1/jämfört med . Inte blott importenutan även produktionen sjönk påtagligt och indikerar preliminäraberäkningar att produktionen dragits ned med ca 3 1/jämfört med1980. Efterfrågeläget förövrigsektorn förutses förbättras något , främst tillföljd av gynnsammare avsättningsmöjligheter utomlands. Som en följd av devalveringen samt en ökadtillväxttakt i de västeuropeiska ekonomiernaväntas exportvolymen öka med ca 10%1981-1982. Den inhemska efterfrågandäremot kommer även att utvecklas svagt, eftersom den privata konsumtionen beräknas minska ytterligare. Den offentliga konsumtionen väntasbli i stort sett oförändrad. Tillverkningsindustrinsberäknade produktionsökning kommer att medföra en ökad efterfrågan på övrigvaror i form av insatsleveranser medan leveranserna till byggnadsverksamheten fortsätter att minska. Ökningen av andelen importvaror i försörjningen av övrigvarorberäknas komma att dämpas 1981 1982, som en följd av den fördyring av importvaror som devalveringen medfört. Import volymökningenberäknas stanna vid 1981-1982.Utrymmet för inhemsk produktionstillväxt väntas därmed uppgå till 2 1/. 4.3 Övriga näringsgrenar och den totala produktionen Som redovisas ikapitel I beräknas bruttonationalprodukten mätt från användningssidan haminskat med 0,. BNP beräknad från produktionssidan ger enminskning . 0,av skillnaden förklaras av att användningssidan ej korrigeratsför årets längd (1980 var skottår). Resterande skillnad beror på ättnationalräkenskaperna från produktionssidan troligen överskattatproduktionsutvecklingen i främst vissatjänstebranscher när efterfrågan är svag. Den avtagande produktionen förklaras av att främstinvesteringsefterfrågan men också den pri- Prop.1981/82:100 94 vata konsumtionen minskade kraftigt.Varuexportens volymökning 1980-1981 uppskattas till 0,medan importenberäknas ha minskat med 6,. Förändringen i utrikeshandelssektorn gav därmedett positivt bidrag på 2,som den inhemska efterfrågan drogned BNP med 2,. Preliminära beräkningarav produktionsutvecklingen inom olika näringsgrenar 1981 och prognoser för1982 redovisas i nedanstående tablå. Bedömningarna grundar sig påekonomidepartementets prognoser för den internationella och den inhemskautvecklingen. På vissa punkter innebär dessa en avvikelse frånkonjunkturinstitutets prognoser. Motiven för dessa avvikelser har närmareredovisats i kapitel 1. Produktionen inomjordbruket beräknas enligt statens jordbruksnämnd ha ökat med 0,i volymmellan 1980 och 1981. Animalieproduklionen, dvs. produktion av kött, mjölk, äggm. m. ökade med 0,medan vegeta-bilieproduktionen (potatis och sockerbetor,spannmål, olje- och köksväxter) var oförändrad. väntas bådevegetabilieproduktionen och animalieproduklionen öka med . Skogsbrukets bidrag tillBNP 1981 uppskattas till 2,. Skogsindustrins råvarusitualion var besvärligunder 1979 och 1980. Produktionen i skogsbruket ökade 1981 och väntasöka något kraftigare enligt prognoser frän . Preliminära beräkningarvisar att den totala industriproduktionen sjönk med drygt 2 1/1980-1981.Produktionsminskningen var speciellt kraftig inom järnmalmsgruvorna,raffinaderierna, varven, sågverken och stålverken. Kalkylerna innebären ökning för hela industrin med ca 3,. Ökningen förutses för praktiskt tagetsamtliga delbranscher, endast sågverken och varven väntas fortsätta att dra nedsin produktion. Prognosen förenergisektorn bygger på bedömningar som gjorts av statens industriverk.Elproduktionen ökade kraftigt , med 4 1/. Tre nya kärnkraftverk togs idrift . De nio hittillsfärdiga aggregaten svarade för av eltillförseln och vattenkraften för nära60%. Den oljebaserade kraften och importen av el fungerar nu i storutsträckning som reservkraft. Frän att ha varit nettoimportörer av el har Sverigenu ett exportöverskott på ca 1981 till ett värde av 500 milj. kr. Tillsammansined den minskande oljeimporten för elproduktion och övergång frän importeradolja till el i både industri och hushållssektorn har handelsbalansen påverkatspositivt med . p.g.a. det bättre elförsörjningsläget1981. Övergängen frän oljebaserad elproduktion till kärnkraftsbaserad höjerockså förädlingsvärdet mycket kraftigt, för hela energisektorn 1981. Elanvändningen inomlandet ökade 1981 trots den sjunkande aktiviteten och bättretemperaturförhållanden genom övergången från olja till el. Denna övergång tillel väntas fortsätta 1982, då också den ökande industriella aktiviteten väntashöja den inhemska förbrukningen. Ökningen i elproduktionen begränsas något avproblem vid ett av kärnkraftsaggregaten. Fjärrvärmeproduktionen beräknas ha minskat svagt 1981 p.g.a.att 1981 var betydligt varmare än 1980, men väntas öka trendmässigt 1982. Produktionen inombyggnadsverksamheten sjönk med 1981 och väntas 1982 minska med ytterligare3 %. Investeringar i nya permanenta bostäder sjönk med 1981 och beräknas fallamed 1982. Ännu mer dramatiskt fall har skett inom fritidshussektorn.Samtidigt ökade dock ombyggnad, reparation och underhåll av bostäder med 4resp. 5%1981 och väntas fortsatta ökningar med 2 1/2 resp. 5 1/. Även näringslivetsoch de offentliga myndigheternas byggande minskade kraftigt ochberäknas fortsätta sjunka i något svagare takt 1982. Privatatjänstesektorn minskade sin produktion 1981 något tillföljd av den svaga privatakonsumtionen, den låga investeringsverksamheten och avtagande industriproduktion. Under loppet av1982 stimuleras bl.a. transportsektornoch olika konsultbranscher av den stigande industriella aktiviteten medan detaljhandel m. m. hållstillbaka av sjunkande privat konsumtion. Totalt beräknas sektorns produktionminska svagt 1982 jämfört med . Ökningen av denoffentliga tjänsteproduktionen 1980-1981 uppskattas till 2%.Medan landstings- och primärkommunerna ökade med minskade statens produktion i volym. Ikapitel 9 ges en detaljerad beskrivningav den väntade utvecklingen inom den offentliga sektorn. Sammantaget tyder dessa kalkyler på attproduktionen inom den offentliga sektornökar med 1982. Staten väntas fortsätta sin minskning med , som kommunerna fortsätteratt öka med , högre förlandsting och lägre för primärkommunerna. Mot bakgrund avovan redovisade prognoser för olika näringsgrenar skulle BNP öka 1982. duktion, % 1981 gas-, vatten- och -3,4 -2,9 Summa varu- och kraftproduktion -/,/ -0,1 -0,8 Prop.1981/82:100 96 5.1 Läget på arbetsmarknaden Läget på arbetsmarknadenförsvagades successivt . Arbetslösheten, som minskat och1980 har 1981 åter ökat. var 128000 personer arbetslösa,motsvarande 3,av arbetskraften. var motsvarande tal 96000personer eller 2,. Ungdomsarbetslösheten har ökat särskilt kraftigt. Bakom den ökadearbetslösheten ligger flera faktorer. Industrisysselsättningen minskade återefter en kort tids ökning , sysselsättningen inom den stora privatatjänstesektorn minskar. Den kommunala sektorn har fortsatt att expandera isnabb takt, ca 35000 personer, medan den statliga har minskat något. Dearbetsmarknadspolitiska åtgärderna minskade i omfattning jämfört med , menfick en betydande uppgång mot årets slut. Arbetsmarknadsutbildningen låg underhela året på en lägre nivå än . Beredskapsarbetena däremot ökade iomfattning under loppet av året och omfattade betydligt flerpersoner än . Utbudet av arbetskraftbestäms av den inhemska befolkningsutvecklingen, in- och utvandringen samtutvecklingen av förvärvsfrekvensen hos olika befolkningsgrupper. Medförvärvsfrekvens avses andelen av en befolkningskategori som tillhörarbetskraften, antingen som sysselsatt eller som arbetslös. Förändringar iförvärvsfrekvensen är normalt den mest betydelsefulla faktorn förarbetskraftsutbudets utveckling. har nämligen folkökningennärmast stagnerat. ökade folkmängden med ca 14000 personer, varavhuvuddelen hänför sig till en nettoinvandring om ca 10000 personer. Under 1981har nettoinvandringen legat på en lägre nivå. ca 2500 personer. Folkmängdenberäknas ha ökat med endast ca 5000 personer. Befolkningen i åldern 16-74 århar dock ökat betydligt mer, de årsklasser som tillkommer är avsevärt störreän normalt. Ökning av arbetskraften i tusental personer 47 51 35 därav tillskott genom befolkningsökning |2 21 16 ökad förvärvsfrekvens 35 30 19 Bilaga 1.1 Preliminär nationalbudget Utvecklingen avförvärvsfrekvensen i olika åldersgrupper redovisas i tabell 5; 1. Totaltökade förvärvsfrekvensen mellan tredje kvartalen 1980och 1981, vilket är en lägre ökningstakt än vad som varit vanligt under1970-talet. Hela ökningen utgörs av ett ökat kvinnligt deltagande iarbetslivet, medan männens förvärvsfrekvens minskade (diagram 5:1). Tabell 5:1 Relativa arbetskraftstal tredjekvartalet 1970, 1977-1981 Diagram S: 1 Relativa arbetskraftstal ,-m «-" /-""- _.-"" .--''' 1975 1976 1977 1978 1979 1980 1981 Källa: Statistiskacentralbyrån. Ökningen av antaletpersoner i arbetskraften illustreras i diagram 5:2. Under tredje kvartalet 1981var antalet personer i arbetskraften 35000 fler än under motsvarande kvartal1980. Ökningen berodde till ungefär lika delar på befolkningsutvecklingen ochden ökade förvärvsfrekvensen. Totalt ökade antalet personer i arbetskraften,eller utbudet av arbetskraft, med 0,. Diagram 5:2 Arbetskraft och sysselsättning 1975-1981 Anm. För saknasuppgifter p. g. a. konflikten. Källor: och statistiskacentralbyrån. Arbetskraftsutbudet itimmar beräknas ha ökat med 0,, vilket är en snabbare ökningstaktän 1980. Skillnaden förklaras av storkonflikten pä arbetsmarknaden ,vilket minskade timutbudet med 0,1980. Andra faktorer somförklarar att utbudet av arbetskraft uftryckt i antal timmar ökar långsammareän utbudet i antal personer är ökad långtidsfrånvaro på grund av sjukdom,värnplikt, studier mm och den ökade andelen kvinnor i arbetskraften. Eftersomkvinnorna har kortare medelarbetstid än männen innebär den ökade andelenkvinnor i arbetskraften att medelarbetstiden minskas med 0,1981. Som mått påarbetskraftsefterfrågans utveckling kan man använda sysselsättningsutvecklingensom visar den efterfrågan som kunnat realiseras. Andra indikatorer på efterfrågan kan också användas såsomstatistiken över nyanmälda och kvarståendelediga platser hos arbetsförmedlingarna samt andelen företag som uppgivit bristpå olika kategorier arbetskraft i konjunkturinstitutetskvartalsvisa barometerundersökningar. I den mån dessa mätt på efterfråganavviker från sysselsättningen tyder de på olika slag av obalanser påarbetsmarknaden. Den totalasysselsättningen uppgick till4,3 milj personer. Sysselsättningen ökade med 6000 personer jämfört med . Antalet sysselsattakvinnor fortsatte att öka i sammaomfattning som , 41 000 personer, medan männens sysselsättning minskade med 35000personer. Tabell 5:2 Sysselsättningsutvecklingen enligt AKU1977-1981 Medeltal sysselsatta, 1 000-tal (mer än /v) (/v) (l-19fim/v) Årsmedeltalen för1980 har beräknats med uppskattade värden för . Antalet heltidsarbetande minskade mellantredje kvartalen 1980 och 1981 med 17000personer, de deltidsarbetandes antal ökade således med 23000 personer. av de sysselsatta kvinnornaarbetade deltid under tredjekvartalet 1981, bland männen . av de deltidsarbetande varkvinnor. Sysselsättningsutvecklingenfördelad på näringsgrenar framgår av tabell 5:3. Sysselsättningen inom industrin nådde entopp och harsedan dess minskat. var industrisysselsättningen drygt 30000 personer mindre änunder . Antalet sysselsattainom byggnadsverksamheten fortsatte att öka ,sysselsättningen i denna sektor ökade mellan tredje kvartalen 1980 och 1981 med närmare 10000 personer. Denprivata tjänstesektorn är den sysselsätlningsmässigt största sek- 1981/82:100 100 Tabell 5:3Sysselsättningen inom olika näringsgrenar 19791981 1 Vl/W Ldl -2,9 -4,6 -0,5 -0,5 -2,8 -7,3 -1,1 -0,2 -1,2 -2,3 -2,9 El-, gas-, vatten- -0,9 -0,6 -4,6 -0,5 -1,0 -2,2 -0,6 -2,0 -0,1 -1,0 -0,4 ' Handel, restaurang- ochhotellrörelse, samfärdsel, bank- och försäkringsinstitut, fastighetsförvaltning mm. Den totalasysselsättningsutvecklingen fås från arbetskraftsundersökningarna korrigeradeför kalendariska effekter m m för att överensstämma med nationalräkenskapernasdefinitioner. har det förelegat en ganska stor diskrepans mellansysselsättningen summerad över de olika näringsgrenarna och arbetskraftsundersökningarna. Dess sysselsättning minskade ,var drygt 15 000 personer färre sysselsatta i dennasektor jämfört med tredje kvartalet 1980. Den kommunalasysselsättningen fortsatte att öka i snabb takt . Den genomsnittligasysselsättningsökningen under de tre första kvartalen uppgick till ca 35 000personer. Sysselsättningen i den statliga sektorn var under de tre förstakvartalen något lägre än 1980. Omkring hälften avminskningen förklaras av färre värnpliktiga. Analysen av statistikenöver antalet nyanmälda lediga platser försvåras av den anmälningsplikt somsuccessivt införts i olika delar av landet. Enligt beräkningar gjorda av AMShar denna anmälningsplikt medfört att antalet till arbetsförmedlingarna ledigaplatser ökat med . Den nedgång i antaletnyanmälda lediga platser som inleddes fortsatte under 1981.Under tredje kvartalet 1981 nyan-mäldes 37000 lediga platser tillarbetsförmedlingarna, vilket är den lägsta siffra som uppmätts. Nedgångenjämfört med tredje kvartalet 1980 kan, efter korrigering för den utökadeanmälningsplikten, beräknas till . I diagram 5:3 redovisasutvecklingen av antalet kvarstående lediga platser totalt och för fyradelsektorer. Antalet kvarstående lediga platser ger en indikation på den icketillgodosedda efterfrågan på arbetskraft. Diagram 5:3 Vidarbetsförmedlingarna kvarstående lediga platser 19751981 Anm. Delbranschernasummerar sig inte till totalen då vissa branscher uteslutits. Korrigering för den utvidgade anmälningspliktenhar ej gjorts. Källor: och . Även antalet kvarståendelediga platser har minskat kraftigt . De uppgick undertredje kvartalet 1981 till 19000. Jämförelser försvåras ävenhär pga ändringar i det statistiska materialet, men minskningen i förhållande till tredje kvartalet 1980 är betydande.Särskilt påtaglig är minskningen för tillverkningsindustrin och byggnadsverksamheten. 1981/82:100 102 I tabell 5:4 redovisasbristen pä yrkesarbetare inom olika branscher enligt konjunkturinsritutetskvartalsvisa barometerundersökningar. Enligt dessa undersökningar har andelenindustriföretag som uppgivit brist på yrkesarbetare minskat sedan slutet av1980, från tredje kvartalet tredje kvartalet 1981. Tabell 5:4 Andelen företagsom uppgivit brist på arbetskraft 19801981 Massa-, pappers- och Jäm-, stål- och Brist på byggnads- och Bristen påbyggnadsarbetare har minskat särskilt starkt. Således minskade andelen företagsom uppgav brist på träarbetare mellan tredje kvartalen 1980 och 1981 från 66till . Den ökning avarbetslösheten som inleddes fortsatte under 1981.Antalet arbetslösa enligt arbetskraftsundersökningarna uppgick under tredjekvartalet 1981 till 116000 personer, en ökning med närmare 30000jämfört medmotsvarande period föregående år (tabell 5:5). Antalet arbetslösa i procent avarbetskraften ökade från 2,0 till 2,. Ökningen var särskiltpåtaglig bland männen, vilka uppvisade en arbetslöshet på 2,, jämförtmed 1,. Även statistiken överantalet arbetslösa kassamedlemmar visar en likartad bild, en betydande ökninghar ägt rum under loppet av 1981. Mellan tredje kvartalen 1980 och ökadekassaarbetslösheten från 40000 till närmare 60000 personer, eller från 1,3 till1,. De arbetsmarknadspolitiska åtgärderna harminskat något i omfattning Bilaga 1.1 Preliminär nationalbudget Tabell 5:5 Arbetslösheten 1979-1981 Års- och kvartalsmedeltal, 1000-tal () i procent av arbets- Anm. Årsmedeltal och kvartalsmedeltalför 2 kv 1980 har beräknats med uppskattade värden för . Källa: Stafistiska centralbyrån. Diagram 5:4 Arbetslösa enligt , arbetslösakassamedlemmar och kvarstående lediga platser 1974 1975 1976 1977 1978 197 1980 1981 Källor: ,och . Prop.1981/82:100 104 (tabell 5:6). Antalet personer iarbetsmarknadsutbildning låg lägre än , medanberedskapsarbetena ökade gradvis så att omfattningen under tredjekvartalet översteg nivån . var 25000 personersysselsatta i beredskapsarbeten jämfört med 16000 . Antalet personer som sysselsattes iskyddat och halvskyddat arbete fortsatte att öka i stadig takt. Antaletpersoner som berörts av varsel om uppsägningar och permitteringar ökadestarkt och låg därefter kvar på en relativt hög nivå (tabell 5:7). Samma utveckling kan iakttas avseende antalet personer med korttidsvecka. Tabell 5:6 Antal personeri arbetsmarknadspolitiska åtgärder 19761981 Månadsmedeltal, skyddat arbete m m Tabell 5: 7 Antal personer berörda av varsel ompersonalinskränkningar (uppsägningar och permitteringar) 19771981 Till grund förprognosen för arbetskraftsutbudet ligger ett antagande att befolkningen iåldern kommer att öka med 0,eller 14000 personer mellan1981 och 1982. Detta antagande inkluderar en väntad nettoinvandring på 3000personer, vilket innebär en mycket svag ökning jämfört med . Det relativaarbetskraftstalet förutses totalt öka sä att i medeltal 71,7%av befolkningen i de aktiva åldrarna befinner sig i arbetskraften . För de gifta kvinnornaväntas en ökning av det relativa arbetskraftstalet med 0,6procentenheter. För männens del förutses en minskning . Dessa antaganden ombefolkningstillväxt och relativa arbetskraftstal innebär att arbetskraftsutbudet ökarmed 13000 personer eller med 0, Utbudet mätt i timmar förutsesminska med 0,, den genomsnittliga arbetstiden per person beräknas således minska med 0,1982. Produktion, produktivitet och sysselsättning 1982 I detta avsnittredovisas prognoserna för produktions- och produktivitetsutvecklingen inomolika näringsgrenar. Utifrån dessa bedömningar erhålls efterfrågan på arbetskraftuttryckt i timmar. Genom att ställa utbudsprognosen mot eflerfrågekalkylen kan man få enuppfattning om sysselsättningoch arbetslöshet . Tabell 5:8 Produktivitetsutvecklingen inom olikanäringsgrenar 19741981 -1,2 -3,6 -3,9 -4,0 -0,8 -1,7 El-, gas-, vatten- -4,5 -2,4 -4,2 -4,4 -0,4 -0,5 Källor: och statistiskacentralbyrån. Produktions- ochproduktivitetsprognoserna framgår av tabell 5:9. Där redovisasockså produktiviteten såsom den framgår om produktionen mäts fränanvändningssidan. Den totala produktionen väntas öka 1982. Förindustrin förutses att produktionen vänder från en minskning under1980 och 1981 till en ökning på ca 3,1982. Produktiviteten, dvs. produktionen perarbetad timme, beräknas öka ,sysselsättningen i timmar skulle därmed öka med 0,. Det innebär att sysselsättningen i industrin mätt itimmar ökar . Produktionen inombyggnadsverksamheten väntas minska . Eftersom produktivitetensamtidigt förblir i stort sett oförändrad minskar sysselsättningen i denna sektor mätt itimmar. För den privata tjänstesektorn,som är den sysselsätlningsmässigt största sektorn, förutses en i stort sett oförändradproduktion 1982 jämfört med 1981.Den svaga produktionsutvecklingen sammanhänger i första hand 1981/82:100 106 Tabell 5:9 Produktion, produktivitet ochsysselsättning 1982 Årlig procentuell förändring avrundad till halva och hela procentenheter El-, gas- och vattenverk -1,5 -0,5 ' Handel, restaurant- och hotellverksamhet,samfärdsel, banker och fastighetsförvaltning m. m. med att den privata konsumtionen minskar under1982, vilket påverkar produktionen inom varuhandeln. Produktiviteten beräknasöka med 1,. Den offentliga sektornexpanderar långsammare än tidigare, för statens del väntassysselsättningen minska och den kommunala sysselsättningen ökar betydligtlångsammare . Sysselsättningen i timmar väntas öka med sammanlagt i den offentliga sektorn. En schablonmässigöversättning av sysselsättningsutvecklingen i timmar till antal sysselsattapersoner visar att sysselsättningen inom jord- och skogsbruket kommer attminska med inemot 5000 personer 1982. För industrins del innebär beräkningarnaatt sysselsättningen skulle öka med i genomsnitt ca 10000 personer mellan 1981och 1982. Eftersom industrisysselsättningen minskade starkt innebärdenna bedömning en betydande sysselsättningsökning under loppet av 1982. Inomden privata tjänstesektorn och byggnadsverksamheten väntas en betydandesysselsättningsminskning. Den offentliga sektornväntas, trots den dämpning i expansionstakten som äger rum, utgöra densysselsättningsmässigt mest expansiva sektorn. Sysselsättningen beräknas däröka med inemot 20000 personer. Den kommunala sysselsättningen beräknas öka medca 20000 personer och den statliga minska med något tusental personer. Utbuds- ochefterfrågeprognoserna pekar sammantagna på en försämring avsysselsättningsläget 1982. För att möta försämringen av arbetsmarknadslägethar betydande arbetsmarknadspolitiska åtgärder vidtagits, vilket framgår avkapitel I. Den utveckling avsysselsättningen som beskrivits ovan gäller årsgenomsnitten för 1982.Arbetsmarknadsläget varierar dock under loppet av året.