prop · G50325 · 1981-12-31 00:00:00 — i det prisläge som råder under /82.Detta förutsätter en successiv neddragning , främst inom denhittills avgiflsfinansierade verksamheten. Jag vill också erinra om att jagtidigare detta år har uppdragit ät en särskild utredare att utvärdera och seöver verksamheten vid rådet och vid statens insUtul för byggnadsforskning. Motdenna bakgrund förordar jag alt ramarna för de långsikliga åtaganden som rådetredan nu bör få göra inom del avgiflsfinansierade området bestäms lill110 milj. kr. för /83, 80 milj. kr. för /84 och50 milj. kr. för /85. Det bör ankomma påregeringen att utfärda de ytterligare föreskrifter som kan visa sig nödvändigai fråga om utnyttjandet av de ramar som jag nu har föreslagit. Närdet gäller behovet av medel för de utbetalningar som faller pä innevarandebudgetår har rådet bedömt att detta under den andra delen av budgetåret kommeratt uppgå lill ca 74 milj. kr., inkl. kostnaderna vid rådels kansli.Kassabehållningen i fonden för byggnadsforskning uppgick per den 19 oktober1981 till ca 46 milj. kr. Härtill kommer fondens placeringar med varierandelöplider med ett bokfört värde av ca 94 milj. kr. Jagbedömer mot denna bakgmnd att yllerligare medel inte behöver anvisas överstatsbudgeten för /82. I och med alt byggnadsforskningsavgiftenförsvinner bör också fonden för byggnadsforskning upplösas. I stället bör ettsärskilt reservationsanslag byggnadsforskning föras upp i statsbudgeten ochför framtiden ersätta del nuvarande obetecknade anslaget med samma rubrik. Tilldetta reservationsanslag - som bör föras upp med endast ett formellt beloppav . - bör föras över den kassabehållning som finns i fonden vidutgången av . Detta anslag bör vidare tillföras sådana debiterade menännu obetalda byggnadsforskningsavgifter som inflyter efter samlräntor, amorteringar och försäljningslikvider som hänför sig lill fondensplaceringar och inflyter efter sistnämnda dag. Till anslaget bör slutligenockså föras återbetalningar av förskott eller andra utbetalningar som hargjorts från fonden. Intäkterna frånförsäljningen av rådets publikationer m. m. bör fortsättningsvis tillföras detnya reservationsanslaget. Del bör ankomma på regeringen all meddelaföreskrifter om användningen av dessa intäkter. Fråndet nya reservaUonsanslaget till byggnadsforskning bör bestridas delsutgifterna för de beslut som efter belastar den av migförordade ramen för den avgiflsfinansierade verksamheten. 1981/82:25 88 dels- fr. o. m. - de kvarstående utgifterna för alla åtaganden somdessförinnan har gjorts med anlitande av fonden för byggnadsforskning. Med hänvisning lill vadjag nu har anfört hemställer jag alt regeringen föreslår alt 1. medgeaft beslut om stöd lill byggnadsforskning inom det avgiflsfinansierade området får meddelas inom en ram av . under /82, 2. medge alt beslut om stöd tillbyggnadsforskning preliminärt får meddelas inom en ram av . / 83, . under /84 och . 3. godkänna vad jag har förordatom avveckling av fonden för byggnadsforskning och om överförande av fondensmedel, 4. till Byggnadsforskning påtilläggsbudget I lill statsbudgeten för /82 anvisa ett anslag av1000 kr. Prop.1981/82:25 89 Åsling såvitl avser punkterna 1, 3-6; statsrådet såvittavser punkten 2 Anmälantill tilläggsbudget I till statsbudgeten för /82 såvitt avserindustridepartementets verksamhetsområde B.Industri m. m. [1]B 22. Teckning av aktier i . AB () bildades (prop. 1962; 125, SU 1962:110 och BaU 1962:22, rskr1962:272 och 275) med uppgift att medverka vid finansieringen av svenskexport. Härigenom skapades institutionella förutsättningar för att bättre lösaexportnäringens finansieringsproblem. aktiekapital, som f. n. uppgårtill 400 milj. kr. ägs lill hälften av staten och hälften avaffärsbankerna. Ytterligare medel för sin verksamhet skaffar SEK genomupplåning på den utländska och den svenska kapitalmarknaden. SEK får låna uppmedel eller ikläda sig garanUförpliktelser till ett belopp som högst fårmotsvara summan av dels bolagels kassa och banktillgodohavanden, dels niotiondelar ay fordringar med exportkredilnämndens garanti eller farlygskreditgaranli,dels ett belopp som motsvarar tio gånger bolagels eget kapital inkl.lagstadgade fonder och balanserade vinstmedel. När SEK:s bildades förutsågs attfinansieringen av fartygskrediter skulle bli en av bolagets huvuduppgifter.Under senare år har behovet ökat av refinansiering genom SEK av medel- ochlångfristiga exportkrediter för störte anläggningar och annan kapitalvamulmslning.De flesta liksom vissa andra länder erbjuder refinansieringav sådana exportkrediter till särskilt förmånliga villkor. Sedan den 1 juli1978 har SEK kunnat ställa statsstödda exportkrediter till förfogande försvenska exportörer. SEK lånar upp medel på kapitalmarknaderna lill marknadsmässigaräntor och lånar ut lill lägre ränta. Staten står för mellanskillnaden. Medstöd av lagen (1978:403) om beslutanderätt för svenskt kreditak-Uebolag i frågaom exportkredit i vissa fall har regeringen överlämnat lill 1981/82:25 90 SEK att besluta om sådana statsstödda krediter. Dessakrediter utgår enligt vad som föreskrivs i förordningen (1981:665) om exportkredilgiv-ningmed statlig stöd. har tagit ställning lill systemet med statsstöddaexportkrediter (prop. 1980/81: 130, NU 1980/81:58, rskr 1980/81:426). I skrivelser och den 15 oktober 1981framhåller SEK alt den kraftiga expansionen av bolagets utlåning, den ökadeupplåningen utomlands och ell allt högre utnyttjande av den i bolagsordningenfastställda upplåningsrätten gör del önskvärt alt höja SEK:s eget kapital.Följande tabell visar SEK;s upplåning och utlåning. SEK:s upplåning och utlåning (milj. Vid utgången av 1978 1979 Utestående upplåning Utnyttjad uppläningsrätt Utestående lån Bolaget anför att anledningen lill all upplåningen harökat snabbare än utlåningen är alt bolaget måste hålla en störte kassa äntidigare för att kunna möta kundernas berättigade anspråk på snabb utbetalning.Den höga utnytljandegraden av upplåningsrällen och den förväntade fortsattaexpansionen gör det således enligt SEK nödvändigt att öka bolagets uppläningsrättoch egna kapital. SEK har beslutat vidla olika åtgärder för all uppnå detta. Enav dessa åtgärder är alt be aktieägarna öka aktiekapitalet genom nyemission.SEK anser att aktiekapitalet bör höjas med 200 milj. kr. lill 600 milj. kr. ochatt hälften av beloppet bör inbetalas års utgång. SEK fyller en central roll i samband med finansiering avsvensk kapital-varuexport. För den svenska kapitalvaruexporterande industrin ärtillgäng till dessa finansieringsmöjligheter av mycket stor betydelse. SEKsvarar för finansiering av medel- och långfristiga exportkrediter.Statsmakterna har ålagt SEK att svara för den statsstödda exportkreditgivningen.Den utredning som bolaget har lagt fram visar alt en förstärkning av SEK:sresurser är nödvändig för att vidmakthålla SEK:s utlåningskapacilet. I likhetmed SEK anser jag alt en höjning av bolagels aktiekapital med 200 milj. kr. Ull600 milj. kr. En kapitalökning förutsätter att staten som hälftenägarei bolaget är beredd att teckna aktier lill ett värde av 100 milj. kr. Enligtvad jag har inhämtat är affärsbankerna för sin del beredda att teckna aktierför 100 milj. kr. 1981/82:25 91 Jagförordar därför att staten tecknar aktier i bolaget lill ett belopp av 100milj. under förutsättning all motsvarande aktieteckning sker frän affärsbankernassida. Jag hemställer att regeringen föreslår altUll Teckning av aktier i på tilläggsbudget I tillstatsbudgeten för /82 anvisa ett reservationsanslag av100000000 kr. [2]E 1. : Kraftstationer m.m. I statsbudgeten för budgetåret1981/82 har under denna anslagsrubrik anvisats ell reserva-Uonsanslag av 2498milj. 1980/81:90 bil. 1 s. 414, NU 1980/ 81:60, rskr 1980/81:381). investeringsram för innevarande budgetår uppgår lill 2609,5milj. inkl. 50 milj. kr. som under budgetåret har anvisats i sysselsällningsfrämjandesyfte med stöd av finansfullmakten och 49,7 milj. kr. som vid budgetärelsingång återstod av medel som har anvisats i sysselsällningsfrämjandesyfte. Riksdagenhar bemyndigat regeringen att teckna borgen för lån till bolag i vilka vallenfallsverketförvaltar statens aktier intill sammanlagt 7833 milj. kr., varav högst 180milj. för lån till eldistributionsföretag. Av borgensramen har 7200 milj.kr. motiverats av behov av borgensteckning för lån lill Forsmarks KraftgruppAB. Ianslagsframställningen för /83 har vallenfallsverket förinnevarande budgetår bl. a. hemställt dels om 36 milj. kr. på tilläggsbudget förkaptialtillskolt lill , dels om alt ramen för borgensteckningskall höjas med 50 milj. kr. Isärskilda framställnigar har vallenfallsverket vidare - anmält all enöverenskommelse har träffats med om förvärv av bolagetskraftrörelse, - hemställt omatt få försälja vissa mark- och vattenområden i anslutning till Forsmarkskraftstation till , - hemställt omgodkännande av ett konsortialavtal mellan verket och Fiskeby om bildande avLjusfors , - hemställt omgodkännande av ett mellan verket och kommun träffat konsortialavtalom bildande av ett gemensamt bolag för värmeförsörjning i tätortsamt att för detta ändamål få disponera 3,5 milj. kr. från anslagetKraftstationer m. m. och - hemställtom all ramen för borgensteckning skall höjas med ytteriigare 200 milj. kr.under /82. 1981/82:25 92 Avskrivelsen omförvärv av AB:s kraftrörelse framgår bl.a. följande. GrängesAB bedriver en förhållandevis omfattande produktion och distribution avelektrisk kraft inom en särskild division vid företaget, Kraft.Verksamheten omfattar ett antal mindre vattenkraftstationer med en total slationseffektpå 17 MW' och en normalårsproduklion på ca 75 GWh, värmekraftanläggning för motlrycks-och kondensproduklion baserad på gas och olja på 65 MW i ,nyttjanderätt till gasturbinanläggning på samma plats, 130 kVledningar, ledningar, ledningar saml ett antal transformatorslalioneri Ludvika-, Nyby- och Oxelösundsområdena för Iransformering mellan spänningsnivåerna200/, 130/och 50/med Ullhörande utmstning. Till kraftverksrörcisenhör även aktier med därmed sammanhängande andelskraft dels i Korsselbränna ABmed aktieandel och andelskraft på 417 GWh vattenkraft under normalår, delsi AB Bergslagens Gemensamma () med en aktieandel på 23,6 %och andelskraft på 116 GWh vattenkraft, dels i med50 % aktieandel och 145 GWh andelskraft vattenkraft. Aktieandelen i BGK medförockså del i detta förelags egen kraflförsörjningsrörelse. gäller alt dessa levereiar all sin produktion lillaktieägarna som andelskrafl. Kraftleveransavlal för tillfällig disposition avvissa kraftlillgångar finns i . Kraft äger vidare 500aktier i . Efterförhandlingar har en överenskommelse om all vallenfallsverket tar över Grängeskraftverksrörelse träffats med förbehåll för regeringens godkännande.Övertagandet avser samtliga anläggningar, tillgångar, avtal, rättigheter m. m.,som hänför sig till den rörelse för produktion och distribution av elektriskkraft som har bedrivit med undantag av aktierna i och en mindre del av akUerna i . Enöverlåtelse fömtsätter att vallenfallsverket utöver vad som här har angivilstar över samtliga de rättigheter och, med friskrivande av , samtligade skyldigheter per överlåtelsedagen som enligt gällande vattendomar,koncessioner och andra Ullstånd samt avtal med abonnenter, leverantörer ochandra tillkommer resp. åvilar inom kraftverksrörelsen. Till sådanaavtal hör leveransavtal avseende elektrisk kraft, värme m.m., konsortial- ochsamarbetsavtal, transileringsavtal, hyres-, artende- och servilulsavlal samlskötsel- och serviceavtal. Vallenfallsverketförbinder sig enligt överenskommelsen att tillse att '1 MW (megawatt) = 1 000 kW (kilowatt) 1 GWh (gigawattimme) = 1000000 kWh (kilowattimme) 1981/82:25 93 denpersonal som är anställd i kraftverksrörcisen erhåller anställning fr.o.m.överlåtelsedagen enligt gällande kollektivavtal och i övrigt på för tjänstemän,arbetsledare och arbetare på överiålelsedagen gällande anställningsvillkor,varvid de anställda skall tillgodoräknas sin anställningstid hos . Vallenfallsverketskall vidare dels ta över alla de lånefordringar som har mot personalsom övergår i verkels tjänst, dels medverka till att vallenfallsverket medfriskrivande av tar över alla borgensförbindelser som hariklätt sig för personal som övergår i verkels tjänst och alt detta sker på förlåntagarna oförändrade villkor. Köpeskillingenför de anläggningar och tillgångar som ingår i förvärvet exkl. aktieinnehaven iKorsselbränna AB och BGK skall vara 120 milj. kr. För aktierna i skall köpeskillingen enligt överenskommelsen vara 510,857 milj. kr. och förBGK-aklierna 380 milj. kr. Härtill kommer övertagande av finansieringsfordranpå på 13,410 milj. kr. Den sammanlagda överlåtelsesumman blirhärvid 1024,267 milj. kr. Betalningsvillkorenför övertagandet har anpassats till den särskilda finansiering som föresläs idel följande. Enligt överenskommelsen i dess urspmngliga lydelse skulle 344,267milj. erläggas på överlåtelsedagen och återstoden i form av skuldebrevförfallande till betalning med 170 milj. kr. under vart och ell avåren 1982, 1983, 1984 och 1985. Sedermera har överenskommelsen ändrats på såsätt att ytterligare 170 milj. kr. skall erläggas kontant på överlåtelsedagenmot all den likvid på samma belopp som skulle ha betalats den 1 juli 1982utgår. löper med ränta motsvarande diskonto plus en procentsatsanpassad lill vad som tillämpas för banklån med skuldebrev av angivet slag somsäkerhet. Räntan skall fastställas före överlåtelsedagen genom särskild överenskommelsemellan parterna. Föraktierna i och i BGK samt i gäller hembud enligtresp. Aktieägarna i har emellertid påbegäran skriftligen förklarat all de inte kommer att begagna sig av sin lösenrätltill de aktier som omfattas av överlåtelsen till . Någon motsvarandebekräftelse från aktieägarna i BGK och i har inte erhållits varfördessas rätt att lösa aktuella aktier kvarstår. Gränges-koncernenär vatlenfallsverkels näst största kraft-kund. Kraft har enkraftomsältning på 1500 GWh , varav mer än hälften köps från vattenfallsverkel.Gränges Aluminium förbmkar ca 1500 GWh, som helt tillgodoses genom köpfrån vattenfallsverkel. Verket svarar således för av Gränges-koncernenskraftbehov. Avsikten är alt vattenfallsverket, sedan har avvecklatsin krafldivision, skall slå som leverantör av all kraft som erfordras för GrängesAB;s kvarvarande verksamhet. Verket skulle också bli kraftleverantör till GrängesKrafts nuvarande kunder. 1981/82:25 94 GrängesKraft bedriver ingen detaljdislribution utan verkar endast som distributör avhögspänd kraft. Verket kommer efter ell övertagande att erbjuda Grängestidigare kunder samma villkor som gäller för verkets övriga kunder. Villkor iövertagna avtal kommer dock att gälla avtalstiden ut. En viss produktionsökningtorde kunna erhållas i Krafts egna små vattenkraftslalioner genom enupprustning och effektivisering av i första hand de äldre enheterna. Verksamheteni innefattar bl.a. leveranser av värme lill kommun. Enutökning av värmeleveransen även till är möjlig i samband med en av Grängesplanerad ombyggnad av verket till koleldning. undersöker f. n.förutsättningarna för en lokalisering av en kolbaserad produklionsanläggning iOxelösund. förvärv av i skulle ge enmöjlighet lill att effektivisera kolutnyttjningen genom all bygga ut delta verkför motlrycks-drift och till en successiv uppbyggnad av erfarenheter rörande kolhanle-ringoch kolförbränningsleknik. En samordning med vatlenfallsverkels planer och enlångsiktig lösning av värmeförsörjningen i regionen baserad på en helhetssynkan enligt verket nås. Den av GrängesKraft bedrivna verksamheten kommer att inordnas i vatlenfallsverkelsförvaltningsorganisation, men avses som bli bedriven med hög grad avsjälvständighet. Rationaliseringsvinster kan enligt verket uppnås genomsamordnad administration för ifrågavarande verksamhel och verkels övriga verksamhel.Vissa arbetsuppgifter inom nuvarande Krafts organisation kan härvidbortfalla men å andra sidan kan denna tillföras nya arbetsuppgifter ochutnyttjas för t. ex. projektering av småkraftslalioner inom verket i övrigt.All personal bedöms kunna beredas sysselsättning inom verket. Antalet anställdai kommer inte att minska i samband med övertagandet. Vidförhandling enligt 11 § lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet mellanGränges och berörda personalorganisationer har de senare godkänt försäljningenav angivna delar lill verket. Beträffandefinansiering av förvärvet anför verket följande. Förvärv av anläggningaroch aktier finansieras för verkels del normall över anslaget Kraftstationer m. m.och belastar statens budget. För del aktuella förvärvet föresläs emellertid enannan finansiering, nämligen att medel som är disponibla genom särskildaavsättningar för framlida utgifter för hantering av utbränt kärnbränsle och föravveckling av kärnkraftanläggningar utnyttjas. avsatta medel härförhar endast i begränsad utsträckning behövt disponeras för utgifter för avsettändamål och är i övrigt insalta på räkning hos riksgäldskonloret. Utgifterhittills har främst avsett förskottsbetalningar avseende upparbelningsljänster.Under de närmaste åren kommer avsevärda medel att erfordras, förutom förytterligare förskott gällande upparbelningsljänster, för anläggningsinvesteringarbl. a. i centralt lager för använt bränsle (CLAB). Prop.1981/82:25 95 dockenligt vattenfallsverkel mot all stigande överskott av likvida medel kommer allvara disponibla för andra ändamål. Utgifter för t. ex.slutförvaring av utbränt kärnbränsle och avveckling av kärnkraflanläggningarfaller ju först myckel långt fram i tiden. 1980/81:90 om riktlinjer för energipolitiken föreslås all medel avseddaför framtida utgifter för kärnbränslecykelns slutsteg och kärnkraftanläggningarnasavveckling skall betalas in lill en särskild statlig myndighet som har allfondera dessa medel. föreslås emellertid också att kärnkraftföretageneller dess ägare skall ha möjlighet att mot säkerhet återlåna medlen frånfonderna för investeringar inom av kraft-förelagen bedriven verksamhel. Motbakgrund av detta föreslår verket att förvärvet av Kraft finansierasgenom av verket disponerade och av verket framgent återlå-nade medel hänförligalill avsättningar och fonderingar för framtida kostnader för hantering avutbränt kärnbränsle och avveckling av kärnkraftanläggningar. Härigenomutnyttjas fonderade medel för längre bort i liden liggande utgifter förkärnkraftens restkostnader och dessa får en värdebeständig placering.Statsbudgeten belastas härvid inte heller av förvärvet av Kraft. Belalningsplanenför förvärvet har som nämnts också anpassats lill uppkomsten av likvida medel iverksamheten. ()har i sitt yttrande överdel planerade förvärvet konstaterat det skulleinnebära en möjlighet all utnyttja ledningssystemen bättre inom den del avBergslagen där Kraft nu distribuerar råkraft samt en möjlighet tillsamordning av elförsörjningen i andra områden där både Kraft och vattenfallsverkelär verksammma. Närdel gäller förvärvets ekonomiska aspekter framhåller SIND svårigheterna altgöra någon närmare analys med hänvisning bl.a. till att värdet av krafttillgångamatorde komma att skilja sig kraftigt åt mellan den relativt långa tid under 1980-talelnär tillgängliga elproduklionsresurser inte utnyttjas till fullo och lidendärefter när en utbyggnad av elproduk-tionskapacilelen aktualiseras. SINDbetecknar med denna reservation köpeskillingen som "rimlig eller möjligennågot i överkant". Av större betydelse än del exakta priset är enligt SINDalt det överskoll som genereras i vailenkraflproduktionen utnyttjas förproduktiva industriinvesteringar. Från den utgångspunkten tillstyrker SINDförvärvet. 1 en skrivelse den 12 juni1981 har framfört vissa synpunkter på köpeskillingenför Kraft. anser att köpeskillingen är för hög vid enjämförelse med kostnaden för vissa pågående och planeradevattenkraftutbyggnader med hänsyn lill att de i förvärvet ingående valtenkraflanläggningarnatill stor del är avskrivna. Detta bekräftas enligt förbundet också av all alla akUeägareinte har utnyttjat den hembudsklausul som gäller för viss del av aktierna.Enligt kommunförbundet borde vid fastställandet av köpeskillingen del finansieringsbidragbeaktas som elkonsumenterna kan sägas ha svarat för genom Prop.1981/82:25 96 attellaxan inkluderar kapitalkostnader i form av avskrivningar. Eftersom värderingenav Kraft är gmndad på marknadsvärdet synes delta enligt förbundet inteha beaktats i överenskommelsen mellan vattenfallsverkel och . Om delskulle finnas särskilda skäl alt i detta fall godta ett onormalt högt pris böröverpriset enligt kommunförbundet med hänsyn elabonnenlernas intressenfinansieras över statsbudgeten. Isitt yttrande över kommunförbundets skrivelse framhåller vattenfallsverkel attpotentialen för tillåtna vattenkraftutbyggnader är så liten all kostnaden förutbyggnad av de vatlenkraflstalioner som f. n. är förmånligast inte kan tas tillutgångspunkt för en värdering av vattenkraften. En riktigare uppfattning omvärdet av ny vattenkraft erhålls enligt verket om man i stället utgår frånkostnaden för de dyraste VattenkraftstaUonerna som f. n. är under uppförandeeller avses bli uppförda. Vidareframhåller vattenfallsverket alt det överenskomna priset för ;sanläggningar baseras på kraftproduktionens marknadsvärde, vilket inte påverkasav i vilken utsträckning anläggningarna är avskrivna. Däremot äranläggningarnas förslitning samt behov av modernisering och ombyggnad avbetydelse och har beaktats i del överenskomna priset. Vattenfallsverkelpåpekar också att förvärvet sker lill en kostnad som är lägre än förtillgängliga alternativa produklionsulbyggnader. För vattenfallsverkel medfördel därför lägre produktionskostnader och därmed för kunderna en lägreellariff än om förvärvet inte genomförs. Genom att vallenfallsverket ärprisledande bör detta komma även landels övriga elkonsumenter lill godo. Delfinns därför enligt verket ingen anledning lill speciell finansiering överstatsbudgeten. Enligtöverenskommelsen mellan vattenfallsverkel och förutsattesursprungligen all överlåtelsen skulle ske per . Med anledning avall förhandlingar inleddes mellan staten. ochde privata delägarna i , bland vilka då var denena och är den enda, om kapitalUll-skolt bedömdes del fränregeringens sida vara ändamålsenligt att ta ställning lill överlåtelseavtalet ianslutning till beredningen av bl. a. denna fråga. Då förhandlingarna omkapitaltillskott lill inte kunde slutföras före enades vattenfallsverkeloch om all överlåtelseavtalets giltighet skulle förlängas ett halvtår. Förhandlingarnaom har lett till ell avtal mellan staten. och GrängesAB i vilket del bl. a. fömtsätts alt överlåtelsen av AB:s kraftrörelsegenomförs enligt villkoren i det överlåtelseavtal som jag här har redogjortför. Frågan om kapilallillskotl till kommer senare alt behandlas av chefenför industridepartementet i prop. 1981/ 82; 56. Närdet gäller den energipoliUska och strukturella bedömningen av vallenfallsverketsförvärv kan skilda aspekter anläggas. 1981/82:25 97 Såvälvattenfallsverkel som SIND har pekat på värdet av alt förvärvet skaparförutsättningar för ett bättre utnyttjande och en mera rationell utbyggnad avledningsnäten i Bergslagen. Även jag finner detta vara värdefullt. När det sedan gäller detlångsikliga värdet av de kraftlillgångar, främst vattenkraftverken, somförvärvet avser måste del bedömas mol bakgmnd av fömtsättningarna för framlidaelproduktion. Med tanke på de begränsningar som föreligger i fråga omkärnkraftens framtida användning och ytteriigare vattenkraftutbyggnad kan manräkna med att det framtida värdet av valtenkraflUllgångar ökar väsentligt.Värdet kommer ytterst all bestämmas av kostnaden för att framställa elkraft itillkommande fasl-bränslebaserade anläggningar. Jag kan från denna utgångspunktinte finna aft den avtalade köpeskillingen är för hög.