prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — Den sjätte gruppenslutligen avser forskning och utveckling som är målinriktad på problem som röråtgärder mot brott. Sådan forskning har visserligen förekommit sedan läng tid tillbaka, men den hade tidigare endastbegränsad betydelse för den kriminalpolitiska utvecklingen och speladeexempelvis knappast någon stor roll vid de överväganden som låg till grund förtillkomsten av . Prop.1981/82:100 Bilaga 5 17 I detta avseende ärläget numera förändrat. Den kriminologiska forskningen och dess resultat följs meduppmärksamhet inom den kriminalpolitiska debatten och har ofta på ett avgörande sättbidragit till reformer på området. Ett exempel erbjuder avskaffandet av detidsobestämda påföljderna ungdomsfängelse och internering år 1981.På detta område har BRÅ en viktig roll. Rådet har till uppgift att följa,stödja och initiera forsknings- och utvecklingsarbete rörande vad som orsakarkriminaliteten och hur denskall förebyggas samt att värdera och sprida resultaten av sådant arbete. Men även den forskning som harbedrivits inom högskoleväsendet och det utvecklingsarbete som bedrivs vidfrämst ochrikspolisstyrelsen har haft stor betydelse. Samhället satsarstora belopp i brottsbekämpande syfte. Med hänsyn fill det mycket ansträngdastatsfinansiella läget har en rad i och för sig välbefogade anspråkfått stå tillbaka. Stor återhållsamhet har emellertid iakttagits när det gälleratt låta besparingssträvandena få återverkan på en för medborgarnas trygghetoch rättssäkerhet så" central verksamhet som upprätthållandet av allmänordning och säkerhet och bekämpandet av brottsligheten. Även rättsväsendetmåste emellertid i viss utsträckning bidra till att de mål uppnås somstatsmakterna har ställt upp för att vi skall komma till rättamed de samhällsekonomiska och statsfinansiella problemen. Strävandenaatt utnyttja resurserna på ett så rationellt sätt som möjligt är mot denna bakgrund av grundläggande intresse. Jag hari föregående avsnitt berört vissa lagförslag med denna inriktning. förslaget att begränsa förundersökningar i brottmål när brottet är avmindre allvarlig natur. Min avsikt äratt lägga fram förslag till en rad olika åtgärder i besparingssyfte, t.ex. om slopande avde kliniska undersökningarna i trafiknykterhetsmål för flertalet fall och omavveckling av övervakningsnämnderna.Vissa lagstiftningsåtgärder med syfte att begränsa den nuvarande överbeläggningen vid kriminalvårdensanstalter.övisrvägs också. Möjligheterna attstyra insatserna till de områden som kan synas särskilt angelägna frånallmänna synpunkter är dock mera begränsade inom rättsväsendet än påmånga andra områden. Kriminalvården måste ju t.ex. svara för verkställighet avsamtliga fängelsestraff som har ådömts av domstolarna, och de senaremåste i sin tur avgöra alla mål som anhängiggörs hos dem. Motsvarande gäller istor utsträckning också för åklagarväsendet, även om de berörda möjligheternatill förundersökningsbegränsningar kommer att få viss betydelse, om de genomförs. Främst ärdet inom ramen för lagstiftningsarbetet och, på myndighetsnivå, i polisensverksamhet som det i egentlig mening finns möjligheter att styra insatserna. Det är alltidförenat med vissa vanskligheter att peka ut särskilda brotts-kategorier somframför andra är förtjänta av uppmärksamhet vid brottsbekämpningen. Desvårigheter som föreligger om man vill fastställa en priori-2 1981182. Prop.1981/82:100 Bilaga 5 18 tering på detta område, giltig en gång för alla, haringående belysts i prop. 1980/81:13 (s. 44-53). Med dessa förbehåll vill jag ifråga om nuläget helt ansluta mig till de uttalanden i ämnet som minföreträdare gjorde vid förra årets budgetbehandling (prop. 1980/81:100 bil. 17) och som då lämnade utan erinran: de brottskategorier mot vilkakampen måste prioriteras särskilt högt är våldsbrottsligheten,narkotikabrottsligheten och den organiserade och den ekonomiska kriminaliteten.Ett område som inte heller får sättas i andra hand är det som gälleringripanden mot ungdomsbrottsligheten. I det följandekommer jag att närmare beröra nuvarande läge och planerade insatser såvittgäller dessa områden. Min avsikt är att därefter ta upp spörsmål rörandepolisens arbete, påföljder för brott, kriminalvården och de särskilda brottsbeskrivningarna. Våldsbrottslighetenhar fortlöpande ökat . De preliminära uppgifter somföreligger för tyder på endast en ringa ökning under detta år. Den absolutanivån av våldsbrottsligheten är dock fortfarandeoroande hög. En markering avvikten av samhällsskydd mot bl.a. den grövsta våldsbrottsligheten har skett genom de ändringari som trädde i kraft den 1juli 1981 i samband med att påföljden internering avskaffades. De nya reglernainnebär bl.a. att det vid prövning av frågan om villkorlig frigivning av densom avtjänar fängelsestraff för särskilt allvariig brottslighet som har riktatsig mot eller medfört fara för liv eller hälsa skall särskilt beaktas om detfinns påtaglig risk för att den dömde återfaller i brottslighet av sammaart. Det starka sambandsom föreligger mellan våldsbrottslighet och alkoholmissbruk är sedanlänge välbelagt. Undersökningar som har gjorts på området tyder på attdet endast beträffande av våldsbrotten förhåller sigså att varken gärningsmannen eller den som utsätts för brottet är påverkadav alkohol. I åtskilliga fall är både gärningsmannen och offretalkoholpåverkade. Klart är därför att de insatser som görs för att bekämpaalkoholmissbruket har den allra största betydelse även för att vi skall kommatillrätta med våldsbrottsligheten. Jag vill i detta sammanhang nämna att detsamordningsorgan (S 1980:06) för alkoholfrågor som är 1980 tillkallades inomregeringskansliet har avslutat sitt arbete. En närmare redogörelseför samordningsorganets förslag lämnas av socialministern underredovisningen av socialhuvudtiteln (bil. På detta område emotser man vidaremed särskilt intresse resultatet av den utvärdering som pågår avförsöksverksamheten med lördagsstängning vid systembolagets butiker undermånaderna . Utvärderingen beräknas föreligga 1982. Preliminära redovisningar tyder på att försöksverksamheten har haft positivaeffekter. 1981/82:100 Bilaga 5 19 Alltjämt förhåller detsig så att flertalet våldsbrott gäller fall där offret och gärningsmannen ärbekanta. Åtskilliga av de anmälda våldsbrotten begås i hemmen, och beträffandesådana brott är sannolikt mörkertalet mycket högt. Bl.a. tyder uppgifter somhar lämnats i olika sammanhang på att det i en utsträckning som tidigare kanskeinte har varit allmänt känt inträffar att kvinnor utsätts för våld i hemmen.Detta har genom olika kriminologiska undersökningar bekräftats både vad gällermisshandelsbrottslighet och i fråga om sexualbrott av olika slag. har gällt attmisshandel som inte är grov och som inte har förövats på allmän plats fåråtalas bara om målsäganden anger brottet till åtal eller åtalet är påkallatfrån allmän synpunkt. har emellertid på regeringens förslagbeslutat att upphäva denna regel. Denna åtgärd skall ses som en särskildmarkering av att våld i alla former är ofillåtet och förkasUigt men torde ocksåfä omedelbara praktiska konsekvenser i en del fall. Lagändringen innebärsålunda bl.a. att det för åtal för kvinnomisshandel inte längre krävs attkvinnan själv anger brottet fill åklagare. Jag vill i dettasammanhang nämna att en särskild arbetsgrupp inom , medföreträdare även för justitie- och arbetsmarknadsdepartementen samt försexualbrotts- och jämställdhetskommittéerna, f.n. kartlägger behovet avsärskilda insatser med syfte att ge hjälp och stöd åt kvinnor som utsätts förmisshandel i hemmen. I gruppens uppdrag ingår också att överväga hur insatserpå området lämpligen bör utformas. Åtalsförutsättningar och övriga frågor vadgäller utformningen av lagstiftningen mot sexualbrott utreds avsexualbrottskommittén (Ju 1977:03). En betydande del av deanmälda våldsbrotten avser emellertid fall där gärningsmannen och offret intehar varit bekanta . Att antalet sådana fall är högtär naturligtvis oroande. En av publiceradundersökning som bl.a. bygger på s.k. offerintervjuer visar visserligen attrisken att bli utsatt för gatuvåld är mycket liten för de flesta människor, mende fall som inträffar är allvarliga nog för dem som berörs. Dessutom visarundersökningen att många människor hyser oro för att bli utsatta för våld,något som i sig är ett problem. En av BRÅ igångsatt, brett upplagd studie övervåldsbrottsligheten väntas bli klar , och detsamma gäller det arbetesom bedrivs av en av tillkallad arbetsgrupp med uppgift attstudera bl.a. våldet inom . När resultatet av dettautredningsarbete har presenterats, kan det bli anledning för statsmakterna attöverväga ytterligare åtgärder. 1981/82:100 Bilaga 5 20 Samhällets åtgärdermot narkotikaproblemen bygger på uppfattningen att allt bruk av narkotika som inte är medicinskt motiveratär missbruk som skall bekämpas med kraft.Kampen skall föras inom alla samhällsområden. De frågor som gäller vård av narkotikamissbrukare intar naturiigtvishär en central plats och kommer senare denna dag att anmälas av chefen för . I det följandeskall jag belysa läget när det gäller bekämpandet avnarkotikabroUsligheten. Antaletnarkotikabrott som kom till polisens kännedom ökade dramatiskt i förhållande till år 1979.Ökningen var sä stor som . Dennaökning har fortsatt . Här torde det emellertid stå klart att de statistiska uppgifterna inte tillalla delar motsvaras av en verklig ökningav antalet brott. Med all säkerhet är ökningen i brottsstatistiken främst ett resultat av den intensiva satsning somstatsmakterna har initierat när det gäller att bekämpa brottslighet av deUaslag. Särskilt stor roll torde ha spelat det cirkulär som i början av år 1980gavs ut av riksåklagaren och sominnehöll anvisningar för åtalsunderiåtelse i fråga om innehav av mindre mängder narkotika. Anvisningarna innebar eninte oväsentlig skärpning iförhållande fill vad som tidigare gällde och har gjort det möjligt att åtala också de smålangare som bildar sista ledet ihanteringskedjan. Den särskilda organisationeninom polisen med länsrotlar i 24 polisdistrikt som har till uppgift attbedriva spaning mot och utredning av narkotikabrottslighet har fungerat mycketväl. Jag föreslår i det följande att denna organisation förstärks ytterligaregenom att ett antal polismanstjänster disponerasom. den 15oktober - har en landsomfattande akuon bedrivits från polisenssida med målsättningen att slå sönder narkotikamarknaden genom att öka trycket mot de sistalänkarna i langar-kedjan. Narkotikarotlarna har fått hjälp från andra enheter hos polisen.Resultatet av aktionen kommer att granskas . Av intresseblir därvid att se efter inte bara om narkotikahandeln till en del har kunnatslås ut utan också om detta i så fall har påverkat annan kriminalitet. AHnämligen narkotikamissbruket för med sig en betydande broUslighet är juställt utom allt tvivel. Vid bl.a. BRÅ pågår f.n. forskning i dessa frågor. Med verkan fr.o.m.den 1 juli 1981 har minimistraffet för grovt narkoti-kabroU höjts från ett . Åtgärden har bl.a. syftat till att tydligare än förut markerabrottens straffvärde. Det återstår att se om ändringarna i lagstiftningen ävenhar kunnat leda till en minskning av brottsligheten på området, vilket i såfall troligen skulle hänga samman med dels de höjda straffens meraavskräckande funktion, dels den effekt av den ändrade lagstiftningen som beståri att förövarna av den allra mest hänsynslösa brottsligheten på området oskadliggörsunder . Prop.1981/82:100 Bilaga 5 21 Sedan ett par årtillbaka har hos bedrivits ett utvecklingsarbete med syfteatt förbättra polisens metoder vad gäller spaningen mot den organiserade ochden ekonomiska kriminaliteten. Sedan styrelsen som ett resultat av detta arbete fästregeringens uppmärksamhet pä behovet för polisen av att använda vissa tekniska hjälpmedelunder spaning och utredning i fräga om narkofikabrott, gav regeringen våren1981 tvångsmedelskommittén (Ju 1978:06) i uppdrag att snabbt utreda dennafråga. Kommittén har avlämnat delbetänkandet (Ds Ju 1981:22) Hemligav-, lyssningm.m. som f.n. remissbehandlas. I betänkandet föreslås bl.a. nya regler som gör detmöjligt för domstol eller i undantagsfall åklagare att underförundersökning angående mycket allvarlig brottslighet ge tillstånd till hemligavlyssning med dold mikrofon i vissa fall. Enligt förslaget revideras ocksåbestämmelserna om telefonavlyssning i viss utsträckning. Vidare föreslås atthemlig övervakning med Qärrmanövrerad TV- kamera skall få utföras av polisennär fråga är om brott för vilka endast fängelse är föreskrivet som påföljd. Jag räknar medatt kunna anmäla denna fråga , sedan remissbehandlingen har avslutats. I detta sammanhangbör slutligen nämnas att BRÅ inom ramen för den inom rådet pågående översynen avlagstiftningen mot den organiserade och den ekonomiska brottsligheten även har tagit uppfrägan om en översyn av narkofikastrafTlagen. Avsikten är att rådet i en promemoriaskall föreslå vissa ändringar i lagstiftningen i syfte att göra denna meraeffektiv ochheltäckande. Rådet anslår också medel till frekvensundersökningar beträffandenarkotikamissbruket i vårt land. Tillnarkotikasituationen inom kriminalvärden återkommer jag i det följande. 2.5 Den organiserade och den ekonomiska brottsligheten 2.5.1 En kraftfuU satsning Med organiseradbrottslighet brukar man mena brottslighet som har formen av enorganiserad verksamhet vilken är kriminaliserad i sig och har en fortlöpandekaraktär liksom en bestämd inriktning. En vanlig definition på termen ekonomiskbrottslighet är att det skall röra sig om sådan kriminalitet inom ramenför en i och för sig tillåten näringsverksamhet som bedrivs planmässigtoch som syftar till ekonomisk . Vissa skatte-och valutabrott sombedrivs systematiskt är exempel pä ekonomisk brottslighet, men ekonomiskbrottslighet kan rikta sig också mot enskilda t.ex. i form av allvarliga bedrägerier ochgäldenärsbrott. Att denna sortsbrottslighet bekämpas effekfivt är ett framträdande samhällsintresse. Dettaberor inte bara på de, stora belopp som berörs av den aktuellakriminaliteten utan också på de andra skadeverkningar som den medför, t.ex. i form av snedvridenkonkurrens mellan olika företag och påfrestningar på samhällssolidariteten hosstora grupper. 1981/82:100 Bilaga 5 22 har framhållit angelägenheten av att kraftfulla åtgärderpå bred front sätts in för att den ekonomiska kriminaliteten skallmotverkas. har också en kraftfull satsning på bekämpandet av denorganiserade och den ekonomiska brottsligheten ägt rum. Ett trettiotal störrelagstiftningsprojekt har genomförts. Ingripande ändringar har företagits ibl.a. hyreslagstiftningen, valutalagstiftningen, konkurslagstiftningen,skattelagstiftningen,tullagstiftningen samt lagstiftningen om yrkesmässigtrafik och miljöskydd. Dessutom har ett flertal ändringar gjorts i rörande bl.a. häleri, vissaarbetsmiljöbrott, dobbleri ochmiljöbrott. Bland nya lagar som har kommit till inom ramen för detta arbete kan nämnas lagstiftningen ombetalningssäkring för skatter, tullar ochavgifter, om säkerhet för skattefordringar och om utredning i utländska skatteärenden samt lagarna om finansbolag ochhandel med begagnade varor. I sammanhanget förtjänar också anmärkas lagen omskatteflykt och den nya utsökningsbalken. Storaorganisatoriska förändringar har också genomförts. Inom polisen har en helt ny organisationtillskapats med s.k. ekonomiska rotlar som har behörighet över distriktsgränserna.Även taxerings- och exekutionsväsendet har omorganiserats. I enlighet medstatsmakternas intentioner pågår numera ett omfattande samarbete mellan demyndigheter som i sin verksamhet kommer i kontakt med ekonomisk brottslighet.Samarbetet sker såväl på central och regional som på lokal nivä. Som en följd av dettahar ävenbetydande insatser gjorts frän enskilda kommuners sida. Satsningen på attbekämpa organiserad och ekonomisk brottslighet fortsätter. Jag kommer i detföljande att föreslå att fyra tjänster som kvalificerade ekonomer tillförspolisväsendet för att utredningarna i de komplicerade ärenden som dethär gäller skall kunna effektiveras. Vidare är det min avsikt att föreslåen omfördelning av polismanstjänster som bl.a. innebär att fyra nyaekonomiska rotlar kan inrättas. I sammanhanget bör framhållas att utredningaravseende ekonomisk brottslighet sker inte bara vid de ekonomiska rotlarna utanäven vid andra enheter inom polisen, såsom bedrägerirofiarna och, i , skatteroteln. har också lagts fram flera förslag till ändrad lagstiftning med inriktningen attförstärka insatserna mot ekonomisk brottslighet.Såvitt gäller område förtjänar till en början nämnas prop. 1981/82:85 där det föreslåsändringar i reglerna om bokföringsbrott med den innebörden att nuvarandeåtalsbegränsningar tas bort och attstraffen skärps. De föreslagna lagändringarna syftar också till att skapa ökademöjligheter att komma till rätta med de i praktiken inte ovanliga fall då bokföringsskyldiga näringsidkarei samband med kontroll uppger atträkenskapsmaterialet har förkommit på ett eller annat sätt. I departementspromemorian (Ds Ju 1981:3) Ekonomiskasanktioner vid 1981/82:100 Bilaga 5 23 brott i näringsverksamhet tas vissa frågor uppom ekonomiska sanktioner mot juridiska personer. Bl.a. föreslås en nybestämmelse i regler om förverkande. Förslaget går i huvudsak utpå att förverkande hos en näringsidkare skall kunna ske av värdet av enotillbörlig förtjänst eller besparing som har uppkommit i anledning av ettbrott som har begåtts i utövningen av hans verksamhet. Dessutom läggs ipromemorian fram förslag till de principer som bör vara vägledande när man päskilda områden i specialstraffrätten inför avgifter som sanktion påregelöverträdelser. Promemorian har fått eft positivt mottagande vidremissbehandlingen och avsikten är att förslag i ämnet skallremitteras till lagrådet. I särskilda betänkanden och promemorior har ocksåföreslagits att avgifter av den typ som behandlas i promemorian skall införas ispeciallagstiftning av olika slag, exempelvis för vissa överträdelser avuUänningslagstiftning-en, arbetstidslagstiftningen och lagstiftningen omvattenförorening från fartyg (se Ds A 1981:8, SOU 1981:5 och Ds K 1981:8). Detkan i anslutning härtill förtjäna nämnas att det inom kommunikationsdepartementetsverksamhetsområde har lagts fram ett förslag som syftar till att manskall komma till rätta med olagligheter inom åkeribranschen och den övrigayrkesmässiga trafiken. Det bör också nämnas attdet i prop. 1981/82:57 har föreslagits en ändring i som syftartill att motverka risken för att advokater som i sin yrkesutövning pä olikasätt kommer i kontakt med ekonomisk brottslighet själva medvetet elleromedvetet underlättar sådan brottslighet. 2.5.3 Åtgärder på skatteområdet. En stor del av denekonomiska brottsligheten är att hänföra till olika slag av överträdelser avskattelagstiftningen. Statsmakterna har också gjortstora ansträngningar för att komma tillrätta med skatteflykt och skattefusk.Flera viktiga reformer har genomförts i detta syfte och även på detta områdefortsätter satsningen. läggs påföredragning av chefen för budgetdepartementet fram en proposition med förslagtill ändringar i reglerna om indrivningspreskrip-tion av skattefordringar.Förslaget innebär bl.a. att preskriptionstiden skall få förlängas, omgäldenären saboterar indrivningen genom att göra sig av med egendom eller genomatt hålla sig undan utomlands. Jag kan också nämna attchefen för budgetdepartementet kommer att lägga framprincipförslag om kronofogdemyndigheternas terminalåtkomst till det centralaskatteregistret. Bland andra förslag som väntas på budgetdepartementets områdekan nämnas förslag om åtgärder som syftar till att motverka sådant skatte- ochavgiftsundandragande som sker genom att grå arbetskraft utnyttjas. I anslutninghärfill förtjänar anmärkas att reglerna om bl.a. statligt energisparstöd numerahar utformats på ett sådant sätt att skattefusk på området skall motverkas. 1981/82:100 Bilaga 5 24 Vidare förbereds endepartementspromemoria med förslag till ett allmänt avräkningsförfarande vidåterbetalning av skatter och avgifter. F.n. medges avräkning endast mellan skatter och avgifter som ärav samma eller liknande slag. Avsikten ärnu att utarbeta en generell kvittningslag som skall göra det möjligt attkvitta fordringar resp. skulder avseende skatterenligt uppbördslagstiftningen, mervärdeskatter, punktskatter, tullar och avgifter mot varandra. Detta kommer atteffekfivera indrivningen och ge administrativa lättnader. Utredningen omsäkerhetsåtgärder i skatteprocessen har i betänkandet (SOU 1980:4)Preskriptionshinder vid skattebrott föreslagit att redan delgivning avunderrättelse om brottsmisstanke skall kunna avbryta preskriptionstiden vidskattebrottslighet. F.n. krävs det i princip delgivning av åtal eller häktning föratt sä skall ske. Vidare föresläs i betänkandet att om brottsmisstanke inte harkunnat delges på grund av att den misstänkte har avvikit eller på annat sätthållit sig undan, domstolen skall få besluta om förlängning av preskriptionstiden förså som ytterligare behövs för att delge underrättelsen, dock högst femär. En proposition på grundval av betänkandet torde komma att avlämnas . Jag vill ocksåsärskilt erinra om den förenkling av reglerna för arbetsgi-var- ochegenavgifter till socialförsäkringarna som genomförs med verkan fr.o.m. den 1januari 1982. Den är ett viktigt led i strävandena att försvåra avgiftsundandragandet. 2.5.4 YtterUgare åtgärder planeras Åtskilliga andrafrågor som berör bekämpandet av den ekonomiska brottsligheten behandlas f.n. inomolika departement och särskilda utredningar. Även när det gäller en del avdessa frågor kan förslag beräknas kommaatt föreläggas . Vad avserjustitiedepartementets område bör först nämnas att den styrgrupp för översynav lagstiftningen mot organiserad och ekonomisk brottslighet som har inrättats vid BRÅ nu harvarit verksam och därunder tagit lagstiftningsinitiativ inom ettbrett område. Avsikten har inte varit attdetta organ skulle ha permanent natur. Somjag i det följande återkommer till vid behandlingen av BRÅ:sframtida organisafion bör styrgruppenlämpligen avvecklas i samband med omorganisationen och det omedelbara ansvaret för inriktningen avlagstiftningsarbetet läggas över på regeringskansliet.Inom detta bör bildas en särskild samrådsgrupp som samordnar de olikadepartementens ansti;ängningar på området. haremellertid den särskilda organisation för översynsarbetet som har byggtsupp inom BRÅ en del frågor kvar på sitt program. En av de olikaarbetsgrupperna - skattegruppen - behandlar f.n. förslag tillvissa ändringar ikonkurslagstiftningens återvinningsregler. Arbete pågår också med frågor omstraffansvar vid missbruk av uppbördssystemet, och förslag i denna delkan väntas . 1981/82:100 Bilaga 5 25 En annanarbetsgrupp inom BRÅ, samverkansgruppen, har till uppgift att se över bl.a.sekretessreglerna i syfte att skapa möjligheter till ökat informationsutbytemellan myndigheter som bekämpar ekonomisk kriminalitet. En promemoria fråndenna grupp om effekterna på det här aktuella området av den nyasekretesslagstiftningen har legat till grund för beslut av (prop.1980/81:78). Arbetet fortsätter nu bl.a. med en översyn av reglerna ommyndigheternas uppgifts- och anmälningsskyldighet. Arbetet beräknas vara slutfört . Ytteriigare en gruppverksam inom ramen för BRÅ:s översynsarbete -skattebrottsgruppen - behandlar fråganom samordning av skatteprocessen och skattebrottsprocessen. Gruppen kommer attlägga fram en princippromemoria med förslag till åtgärder för att man skall komma till rättamed de långa väntetiderna i mål om ansvar för skattebrott. Bland andra frågorsom behandlas inom ramen för BRÅ:s arbete kan nämnas att man ser över frågan ivad mån särskilda insatser behövs för att man skall motverka att juridiska eller ekonomiskarådgivare som inte är advokater eller revisorer främjar ekonomisk brottsligheti sin verksamhet.