prop · G50337 · 1981-12-31 00:00:00 — En sådanuppskattning skulle med nödvändighet bU mycket approximativ och dessutom behäftadmed osäkerhetsmoment till följd av den ovan berörda tveksamheten rörande denföreslagna lagens närmare innebörd på vissa punkter och hur den i prakfikenkommer att fillämpas (t. ex. beträffande undantagsreglerna). Som en belysningav de nämnda svårigheterna och en antydan om storleken av de belopp det kan blifråga om under olika förutsättningar vill FOA redovisa en inom forskningsanstaltenupprättad promemoriavilkenstJim/Vflga fogats till detta yttrande. Televerketanser att det är ytterligt vanskligt att göra konsekvensbedömningar och anför: Utnyttjassålunda alla redovisade hinder och undantagsformuleringar till fullo bör deekonomiska effekterna av förslaget inte bli alltför uppseendeväckande, menlagen blir i sådant fall förmodligen närmast verkningslös. Skall däremot kravenpå den enskildes tillgång till terminal, skyldighet att utföra bearbetning medenskilds program, anonymitet och säkerhet fillgodoses kankonsekvenserna bli betydande. Ikommentaren till lagförslaget hävdar DALK att det inte torde uppstå någrastörre svårigheter när det gäller att anpassa redan befintlig och ny ADB-verksamhetfill lagens krav. Detta får närmast tolkas så att undantagen i lagförslagetskall gälla i första hand. Att under sådana förhållanden verkstäUakonsekvensbedömningar kräver prakfisk vägledning. En möjlighet att meddelasådan vägledning är att låta exempelvis Statskontoret och någon myndighet isamverkan genomföra en detaljerad konsekvensbedömning hos myndigheten. Härvidfår man möjlighet att praktiskt pröva lagen innan den träder i kraft. RRVanför att det med hänsyn till de grundläggande oklarheter som föreligger f. n.inte är möjligt att beräkna de ekonomiska och andra konsekvenser som kommitténsförslag medför för myndigheter som använder ADB i sin verksamhet, t. ex. förRRV som huvudman för system S. Ävenstatens löne- och pensionsverk anser att det är svårt att utläsa vilka konkretaeffekter vissa av förslagen kan komma att få. Det gäller t. ex. former förinförande av uppgifter om ADB-lagrad informafion i ärenderegister ochmöjlighet för allmänheten att på egen hand ta ut informafion med 1981/82:37 229 hjälp av terminal. För att någon tillförlitligkostnadskalkyl skall kunna göras rörande de föreslagna bestämmelserna måste endetaljerad genomgång göras av de förändringar som krävs i form av lagring,bearbetning och uttag av uppgifter ur ADB-systemen med därav följandesystemerings- och programmeringsinsatser. De föreslagna bestämmelserna måste enligtverket förses med tillämpningsanvisningar innan sådana beräkningar kan göras. Liknande synpunkter anförs av ,, AMS och . anser att det är vanskligt attuttala sig om kostnaderna på riksnivå i det inledande skede som ADB-reformeninom fastighetsdataområdet befinner sig i. har dock för attredovisa de nuvarande och förmodade kostnaderna till sitt yttrande fogatyttranden från överlantmätaren i län och fasfighetsbildningsmyn-digheteni distrikt. Följandemyndigheter uppger att DALK:s förslag inte medför några eller medför endastobetydliga kostnader och andra effekter, nämligen kammarrätterna i Stockholmoch , , , försvaretssjukvårdsstyrelse, värnpliktsverket, , statens bakteriologiskalaboratorium, försäkringsinspektionen, statskontoret, lantbruksstyrelsen,kommerskollegium, arbetarskyddsstyrelsen, statens industriverk, statensprovningsanstalt, kronofogdemyndigheten i samt . Kammarrätten i anger som en förutsättning försin uppfattning att missbruk av presentationsterminaler förebyggs. upplyser att ADB-användningen inom verketsansvarsområde redan nu är anordnad på ett sätt som i huvudsak motsvarar DALK:sförslag. (SjvS) anför: Styrelsens ansvar för drift och underhåll av ADB-systemhar f. n. en begränsad omfattning. Den ADB som SjvS använder i sin verksamhethänför sig till stor del fill system där andra försvarsmyndigheter är ansvarigaför driften. Den information från ADB-system som SjvS använder i sin verksamhettorde - oavsett varifrån den kommer - sällan ha intresse ur det offenflighetsintresselagförslaget syftar till att skydda. () yttrar: De ADB-system som VPV nu utnyttjar är såvitt kan bedömastillräckligt anpassade för att tillgodose lagförslagets krav på tillgänglighetoch möjlighet att tillhandahålla allmänheten innehållet i upptagningar för ADB.Lagförslaget väntas därför inte få några nämnvärda konsekvenser, vare sigekonomiska eller andra, förutsatt givetvis att allmänhetens intresse förupptagningarna inte förändras på grund av de nya bestämmelserna. Inom VPV pågår f. n. ett systemomläggningsarbete (SYOM 80)som omfattar verkets hela ADB-baserade verksamhet. Systemet är planerat att 1981/82:37 230 användas fr. o. m. . Även detta systemtorde få tillräcklig grad av tillgänglighet för myndigheten och allmänheten. upplyser attlaboratoriets ekonomiadministrativa system är av remote-batch typ medregelbundna, planerade uppdateringar och listuttag, vilket medför att uppgifterfinns tillgängliga i läsbar form på användande sektionen. De personregister somlaboratoriet använder är också av remote-batch typ vad gäller bearbetning ochåtkomst. Detta medför att laboratoriet för att svara upp till kraven i DALK:sförslag, i huvudsak 11,16 och 17 §§ inte behöver göra några förändringar iexisterande rutiner och system, förutom beträffande dokumentation. bedömer att LUA endast kommer attfå begränsad betydelse för inspektionens verksamhet. Statskontoret anger för egen del använder ADB endast i begränsad omfattning varför förslagetinte torde medföra några ekonomiska konsekvenser för verket. Inte hellerlantbruksstyrelsen ser några särskilda konsekvenser, förutom den särskildaarbetsinsats som fordras i samband med att LUA skall börja tillämpas. Ettgenomförande av DALK:s föreliggande förslag kommer att endast obetydligtförändra arbetet med STUDOK-systemet inom , upplyserrektorsämbetet vid . Kollegiets användning av ADB är begränsad och rör tillstora delar sekretessbelagt material. Vidare begär allmänheten relafivt sällanatt få ta del av uppgifter som kollegiet har lagrade med hjälp av ADB.Utredningens förslag torde därför medföra obetydliga ekonomiska och andrakonsekvenser för kollegiets del. anser att de föreslagna reglerna omdokumentation och tillhandahållande kan medföra ökade kostnader medan övrigaregler inte torde få en sådan effekt. Detta beror på att de föreslagna reglernabara på ett par punkter skiljer sig från de bestämmelser som redan nu gäller. Statens provningsanstah kan visserligen f. n. inte uttalasig om de ev. kostnader som LUA skulle kunna medföra för anstaltens del menanför: Kostnaderna torde dock bli marginella med hänsyn fill attlagförslaget kodifierar gällande praxis. Ytterligare en aspekt påkostnadsfrågan är att myndigheterna ofta har behov av utskrifter av ADB-lagradinformation i sitt eget arbete, varför någon extra kostnad för att låtaallmänheten få ta del av ADB-lagrad information inte behöver uppkomma. i finner att förslaget,förutom 14 §, inte torde vålla några nämnvärda tillämpningssvårigheter för dedatoriserade kronofogdemyndigheterna. (kammarkontoret) konstaterar attförslaget huvudsakligen är en kodifiering av den praxis som redan harutvecklats hos myndigheterna. DALK:s förslag torde därför enligt kontoret inteleda till några merkostnader för kommunen, såvida inte allmänhetens efterfråganatt ta del av upptagning för ADB påtagligt ökar framgent. 1981/82:37 231 Även behovet av utbildning av medborgarna (s. 101) kommeratt medföra kostnader, om vilkas bestridande inte lämnas något besked. När detgäller tjänstemännen, synes naturligt, att utbildningskostnaderna stannar påarbetsgivarna. För de statliga myndigheternas del måste statsmakterna räkna medtäckning för sådana merkostnader vid beräkning av anslagen. ser inga svårigheter attuppfylla de krav som skulle ställas på myndigheten på grund av LUA. Liknandebesked lämnas av statens pris- och karlellnämnd som dessutom uppger att nämndenofta har hand om insynskänsliga uppgifter, vilket medför atthandlingsoffentligheten hos myndigheten vad gäller både upptagningar för ADBoch konventionella handlingar inte alltid kan upprätthållas. anför att förslaget, förutom 14 §, inteför del torde möta några svårigheter. En grupp remissinstanser uttalar dock mer allmänt att LUA,om förslaget genomförs, skulle medföra konsekvenser för myndigheterna. anser att invändningar av praktiskoch arbetseko-nomisk grund kan resas mot förslaget. Om tillgång till ADB-upptagningskulle begäras mera frekvent eller rent av sättas i system, skulle oöverskådligasvårigheter kunna uppstå i myndigheternas normala arbete. Utnyttjandet av ADB-teknikenför här ifrågavarande ändamål kräver en sakkunnig service för vilken resurser idagens pressade arbetsläge knappast står fill förfogande. Detta gäller enligtstyrelsen även om - såsom här förutsätts - inte andra sammanställningar urdatamaterialet skall behöva tas fram än sådana som myndigheten själv utnyttjar. finner det ej möjligt att närmare preciseia eneventuell merkostnad i anledning av ett antagande av föreslagen lag. Som nämntskommer förmodligen ändå vissa åtgärder att genomföras, som sammanfaller medlagens krav. Kostnaderna bedöms kunna hållas vid en relativt låg nivå, särskiltsom åtgärderna beräknas kunna genomföras utan anlitande av extern hjälp. gör upptagning för ADB av en stor mängdmeteorologiska, klimatologiska, hydrologiska och oceanografiska data, främst iform av observationer. Stora mängder data tillförs SMHLs databankkontinuerligt, vilket gör att endast en liten del av den totala databanken kanlagras lättåtkomligt på direktminne. Alla äldre ADB-data arkiveras på bandminnevilket är ett relativt ineffekfivt minnesmedium. Detta gäller speciellt förspontana, icke förutsedda uttag som måste göras enligt en ordning som intemotsvarar bandregistrens fysiska sorteringsordning. Huvuddelen data i SMHLsdatabank är mätdata eller ur mätdata beräknade värden av icke personligkaraktär. Stora delar av den totala databanken finns inte lagrad i mänskligtläsbar form utan finns normalt enbart på ADB-medium för att kunna användas somindata till beräkningsrutiner. Det gäller här utländskt observationsmaterialoch meteorologisk kartinformation i digital form. Observationsmaterialet frånsvenska stationer finns däremot alltid också i utskriftsform. Prop.1981/82:37 232 Programsystemen för lagring, åtkomst och kontroll av datahar på , som på de flesta andra ställen, utvecklats successivt efter handsom nya programsystem med förändrade och/eller nya krav har införts. Detta harlett fill en spUttring på många dataformat, en stor dubbellagring, en intealltför väl definierad kvalitetskontroll och en stor mängd icke generellprogramvara som måste underhållas. Efter hand som programsystemen har blivitmera komplexa har kraven att inom ett programsystem få åtkomst fill många olikadatatyper ökat, vilket f. n. innebär stora svårigheter att samköra olikadatatyper, speciellt gäller detta långa serier av historiska data. Med anledning av den ovan beskrivna situationen, somkräver personell insats vid kontroll av data och vid utveckling och underhållav programvara, har vid tillsatts interna projektgrupper med uppgift attta fram förslag fill systemspecifikationer för en bättre åtkomst, lagring ochkontroll av data. Förslag från grupperna remissbehandlas f. n. inom verket. SMHIavser att innevarande år besluta om det fortsatta arbetethärmed. Det torde dock dröja innan detta kan avslutas. Ekonomiska och andra konsekvenser för myndigheten isamband med ett eventuellt antagande av den föreslagna lagen om enskilds rättatt ta del av upptagning för automatisk databehandling m. m. kommer att bliberoende av resultatet av ovan nämnda interna utredningsarbete. Ettgenomförande av intentionen att skapa ett bättre system för myndighetens egenåtkomst etc. bör därvid leda fill även ett bättre tillgodoseende avoffentlighetsprincipens tillämpning. finner inte skäl göra annan 'oedömning i fråga omkonsekvenser för myndighetens vidkommande i stort än kommittén räknat medgenerellt, dvs. att några större svårigheter inte torde föreligga att anpassabefintlig och ny ADB-verksamhet fill den föreslagna lagens krav. Lagens angivande av hjälpmedel till befrämjande av denpraktiska hanteringen av offentlighetsprincipen i berörda avseende, kommer attföranleda en del administrativa åtgärder. Exempel härpå är att upprätta ochvidmakthålla en mer samlad och överbUckbar dokumentation över ADB-verksamhetensamt att skapa smidigare rutiner i allmänhet för utlämning och prövning av utlämningsskyldighet.Den senare åtgärden, smidig rutin för prövning av utlämningsskyldighet, kandock redan sägas ha fått viss aktualitet i och med den nya sekretesslagens(1980:100) tillkomst. Detta med tanke på att en icke oväsentlig del av ADB-upptagningarnarör myndighetens uppdragsverksamhet och därför med stöd av den nya lagen (6kap. 1 §) i större utsträckning än tidigare förmodligen kommer att undantas denoffentliga insynen (motsvarande bestämmelse i äldre lag riktades i huvudsak motrent affärsdrivande verk). En annan åtgärd, ehuru ej enbart på grund av denföreslagna lagen, blir att skapa utbildningstillfällen för viss ansvarig ADB-personali fråga om innehållet i gäUande lag och offentlighetsprincipens praktiskatillämpning. Detta så att ADB-verksamheten genomgående kan tekniskt anpassastill offentlighetskravet. SCB förklarar att myndigheten för att den på ettändamålsenligt sätt skall kunna fullgöra de åligganden som fastslås i LUAkommer att behöva viss ytterligare personalkapacitet såväl i som iÖrebro. DALK;s nu framlagda förslag innebär en utvidgning av deskyldigheter som offentlighetsprincipen innebär för myndigheter. RSV har, såsom Prop.1981/82:37 233 begärts i remissen, försökt beräkna de kostnader somförslaget skulle medföra. Kostnadsberäkningarna redovisas i bilaga 1. Såsomframgår har det inte varit möjligt att beräkna kostnaderna för den utvidgadeservice gentemot allmänheten som DALK föreslår. Det centrala skatteregistret, REX-systemet ochrättsdatasystemet är de register inom RSV;s verksamhetsområde som DALK:sförslag främst kommer att beröra. Skatteregistretinnehåller, på grund av sekretessbestämmelserna i 9 kap. 1-3 §§ sekretesslagen(1980:100), till övervägande del sådana uppgifter som inte kan presenteras förallmänheten. Även de uppgifter som får utlämnas enligt 12 § skatteregisterlagen(1980:343) omfattas av viss sekretess. Trots att den enskilde (skattskyldige)kan ha rätt att ta del av uppgifterna - med de inskränkningar som följer av 4kap. 1 och 2 §§ jämförda med 14 kap. 5 § sekretesslagen - kan således den i 14§ lagförslaget föreslagna rätten endast i ringa omfattning få utnyttjas avallmänheten. Endast i de fall särskilda transaktioner för helt offentligauppgifter (oftast beslut) kan tillskapas blir den föreslagna rätten av någotvärde som komplement till allmänhetens nuvarande rättigheter. DALK utgåremellertid från att äldre register inte ska behöva omarbetas för att tillgodoseallmänhetens rätt att själva förfoga över terminalutrustning. Med hänsynhärtill och det som framförts angående skatteregistrets innehåll förutsätterRSV att bestämmelserna utformas så att presentationsterminaler för allmänhetensbruk inte behöver anskaffas för skatteregister. RSV vill härvid betona attexempelvis uppgifter (beslut) om enskilds slutliga skatt kan vara åtråvärda. Omdessa uppgifter i större utsträckning måste lämnas från skatteregistret kan detleda till onödiga och stora kostnader för skatteadministrationen. Onödigakostnader eftersom den enskilde skriftligen erhåller besked om den slutligaskattens storlek och allmänheten kan ta del av skattelängden. F. n. bliruppgifter om slutlig skatt tillgängliga för myndigheten endast någon vecka föredet att skattsedlarna skall sändas fill de skattskyldiga. För att underlättabl. a. skattemyndigheternas arbete kan dessa uppgifter behövagöras tillgängliga för myndigheten . I den åberopade bilagan till remissyttrandet gör RSVföljande sammanfattning av de uppskattade kostnaderna i . Kostnader för dokumentafionenligt 5 och 6 §§ - 0,15 Kostnad förpresentationsterminaler och program för dessa a) terminaler m. m. (normalt 1 terminal/myndighet)2,6/3,5 0,8/1,1 (med nuv /utbyggt ) b) programvara m. m. c) bearbetningskostnad (ca kr/ Personalkostnadför utökad service (beror på om- Total kostnad exkl. utökad service och bearbetnings- 3,0/3,9 1,15/1,45 kostnad för transaktioner (inkl. nuv. 1981/82:37 234 Statens löne- och pensionsverk bedömer att kostnadsökningari storleksordningen för ADB-verksamheten kan föranledas av deföreslagna bestämmelserna. Det innebär för verkets del ett ökat medelsbehovuppgående till . Verket framhåller dock att denna bedömningär osäker. Över huvud måste det betonas, att arkivmyndigheterna ännuendast i mycket begränsad omfattning erhållit de personella och tekniskaresurser, som blivit erforderliga genom övergången till nya arkivmedier.Riksarkivet finner sig därför böra anmärka, att övergången fill de moderna ADB-systemenoch andra besläktade system kräver förstärkningar, som inte kan frigöras genomen omprioritering av de befintliga resurserna. i (landsarkivarien) anför: De flesta paragraferna i lagförslaget medför direkta ochindirekta åligganden för arkivmyndigheterna, dvs. riks- och landsarkiven.Arkivmyndigheterna har till uppgift att utöva tillsyn över myndighetersregistrering av upptagningar, att se till att ADB-upptagningar arkivläggs påföreskrivet sätt och att arkivförteckningar förs, att det ADB-baseradehandlings- och upptagningsbeståndet bevaras i ordnat skick samt attförfattningsenligt utgallring (utplåning) sker. Arkivmyndigheterna måste alltsåför att dessa åtagande skall kunna bli verklighet ha grundlig kännedom ommyndigheternas ADB-system. Detta kräver i sin tur att arkivmyndigheternaförfogar över personal med god ADB-utbildning. De i §§ 14 och 16 intagnabestämmelserna (för specialmotivering ses. 111 ff) att enskild skall fåanvända terminal och egna program betyder t. ex. att den registeransvarigemyndighetens personal skall vara så kunnig i ADB att han kan bedöma attterminalbearbetning och programmering inte kommer att medföra att ADB-upptagningenskadas. Handlingsoffentligheten medför att när ADB-upptagningaröverföres till en arkivmyndighet för förvaring så övertar arkivmyndighetenansvaret för service och information. Frågan är hur detta praktiskt skallåstadkommas i ett läge då arkivmyndigheternas resurser redan är hårt ansträngdaoch då avsaknaden av ADB-utbildad personal är markant. tordegenerellt inte förfoga över någon personal som har mer än 3 dagars ADB-utbildning.Det fordras alltså kraftfulla insatser på utbildningsområdet för landsarkivpersonaloch det skall understrykas att denna utbildning måste vara både bred och djup.Det räcker inte heller med en ADB-specialist vid varje landsarkiv. När t. ex.länsstyrelsernas mantalslängder på magnetband levereras till landsarkiven måstedessa ha tillgång till personal som kan möta allmänhetens krav på tillgång fillhandlingarna. Tekniska problem måste diskuteras. Finns det anledning att sökafå till stånd ett samarbete med en datacentral när arkivmyndigheterna skalluppfylla lagtextens regler och service och information samt tillhandahållandeav utskrifter och sammanställningar? Eller skall arkivmyndigheterna utrustasmed terminaler och minidatorer? Avgiftsfrågorna är inte heller ointressanta isammanhanget när det gäller att uppfylla allmänhetens krav påhandlingsoffentlighet. ADB-systemen är i hög grad uppbyggda förförvaltningsändamål, vilket medför att sökning i efterhand av andra skäl oftakommer att ställa sig dyrbar. Jag vill också påpeka att det är viktigt bl. a.av kostnadsskäl att regioner inte utarmas 1981/82:37 235 på information med hänvisning till att upptagningarnafinns tillgängliga i ett centralt ADB-system. vill slutligen understryka, attoffentlighetsprincipens till-lämpning på ADB-media och den aktivainformationsförmedlingen mycket snabbt medför specifika och kostsamma krav närdet gäller lokaler och personal vid riksarkiv och landsarkiv. Ingen svenskarkivinstitution är i stånd att ta emot ADB-media i den omfattning somförutsätts. Alldeles särskilt gäller detta landsarkiven i och ,vars lokaler f. n. är helt omöjliga för förvaring av arkivhandlingar av dettaslag. Kostnaderna för livsmedelsverket vid ett genomförande avkommittéförslagen är ytterligt svåra att bedöma - inte minst av det skälet,som antytts ovan, att gränserna mellan "arbetsmaterial" och"allmänna handlingar" är så diffusa beträffande ADB-upptagningar. Enförsiktig skattning av engångskostnaderna för vissa omläggningar ger siffrorpå i runt tal . De löpande kostnaderna är om möjligt ännu svårare, bl.a. därför att man inte kan förutse i vilken omfattning enskilda kommer attefterfråga information från ADB-upptagningar. Den hittillsvarande efterfråganär närmast försumbar. AMS uppger att DALK:s förslag kommer att medföra vissamerkostnader för myndigheterna, om det leder till lagstiftning. AMS kan f. n.inte precisera hur stora kostnaderna blir. använder ADB inom verksamhetsområdetfolkbokföring och beskattning samt för bil- och körkortsregistrering. Uttag avoffentlig information från de ADB-register, som förs för dessa ändamål sker ibetydande omfattning på begäran av både myndigheter och enskilda.Länsstyrelsens åligganden enligt offentlighetsprincipen är mycketbetungande och resurskrävande. Ytterligare utökning av dessa åligganden skullekräva ökade personella och tekniska resurser. uppger att LUA kommer att innebärakostnader för landstingen, speciellt 6 och 7 §§ LUA (se i det följande). 6.4 Konsekvenser av de olika bestämmelserna i Beträffande kostnader och andra konsekvenser av deföreslagna paragraferna i har remissinstanserna anfört följande. DALK beskriver de allmänna krav på myndigheternas ADB-användningsom gäller enligt nuvarande regler och praxis och som innebär att myndigheternavid utformningen av system, vid val av teknisk utrustning, vid 1981/82:37 236 utarbetande av program osv. måste beakta att informafionskall kunna hållas tillgänglig för allmänheten enligt offentlighetsprincipenskrav. Enligt DALK får man dock sannolikt räkna medvissa svårigheter i den praktiska tillämpningen av de nya regler i TF somtillkom genom ändringar. I avsnittet om åtgärdsbehov pekar DALK i enprobleminventering på en rad punkter som innebär praktiska svårigheter avolika slag. I viss mån berörs även SCB av dessa tillämpningsproblem vilka vidsidan av de svårigheter som DALK behandlar även betingas av de särskildavillkor som gäller för SCB:s ADB-användning som är speciellt avpassad förstatistikframställning, dvs. SCB:s ADB-system är inte upplagda för att iförsta hand kunna ta fram enskilda uppgifter. 12 § 1 st TF skall offentliga uppgifter särskiljas från sekretesskyddatmaterial vid tillhandahållande av allmänna handlingar. I propositionen till dennya sekretesslagen (prop. 1979/80:2) framhålls som skäl för den enligthuvudregeln absoluta statistiksekretessen bl. a. svårigheterna att särskiljaoffentliga och sekretessbelagda uppgifter i statistikproduktionen. SCB:ssystem är således med hänsyn till gällande sekretessregler inte uppbyggda såatt offentlighetsintresset behövts vägas in vid systemutformningen. De kravsom 2 kap. 12 § 1 st TF innebär tillgodoses därför när en framställning omutlämnande av allmänna handlingar aktualiseras. Vad somframhålls i DALK:s betänkande om att myndigheterna skall beakta de krav somoffentlighetsprincipen innebär vid valet av teknisk utrustning har inte haftoch synes f. n. inte innebära några särskilda konsekvenser för SCB, bortsettfrån vad som särskilt gäller i fråga om terminaler. Vissa konsekvenser av ekonomisk karaktär kan emellerfidkonstateras. Den föreslagna lagens krav att all ADB-information, oavsettinnehåll, skall vara tillgänglig för den enskilde i samma utsträckning som förmyndigheten -dvs.