prop · G503191 · 1981-12-31 00:00:00 — omavdrag för utdelning på icke börsnoterade aktier, m. m.; Regeringenföreslår att antaga de förslag som upptagits i bifogade utdrag avregeringsprotokoll ovannämnda dag. Ipropositionen läggs fram förslag som syftar till alt underlätta de mindre ochmedelstora företagens försörjning med riskkapital. Förstoch främst föreslås att dubbelbeskattningen av utdelad vinst i icke börsnoteradeaktiebolag lindras. Lindringen åstadkoms genom att avdrag medges avutdelat belopp. Avdragsrätten tillkommer aktiebolag som driver rörelse,jordbruk eller skogsbruk. Vissabegränsningar föreslås för avdraget. Avdrag medges således i princip inle förutdelning som tillfaller företag som är frikallade från skattskyldighet fördenna. Det årliga avdragsbeloppet får vidare inte överstiga av aktiekapitaletoch får dessutom inte överstiga . Genom det föreslagna avdragetkommer skatten på den vinst som Ugger till grund för avdraget att ungefärhalveras. Utdelning av vinst och vinstuttag i form av lön medför då i stortsett samma skatte- och avgiftsbelaslning. Ipropositionen föreslås vidare en ändring i förmögenhetsskattereglerna sominnebär att aktierna i alla rörelsedrivande aktiebolag som inte är börsnoteradefår värderas enUgt de i allmänhet förmånligare regler som gäller förfamiljeföretag. F. n. kan lättnaderna vid förmögenhetsbeskattningen gåförlorade om aktierna i ett familjeförelag bUr föremål för omsättning påkapitalmarknaden även om aktierna inte blir noterade på börsen. Genom denföreslagna ändringen slås det fast att aktierna i ett familjeföretag kan bliföremål för handel utanför börsen ulan att det skattemässiga förmögenhetsvärdetändras. Genom ändringen klarläggs även att de lättnader iförmögenhetsbeskattningen som medges vid direkt ägande av aktier irörelsedrivande företag också skall omfatta indirekt ägande av aktier i sådanaföretag genom ett förvaltningsföretag. 1Riksdagen 1981/82. 1 saml Nr 191 1981/82:191 2 Denya reglerna om avdrag för utdelning föreslås bli tillämpUga fr. o. m. 1984 årstaxering och de nya förmögenhetsskattereglerna fr. o. m. 1981/82:191 3 Lagom avdrag för utdelning på icke börsnoterade aktier 1 §Vid beräkning av nettointäkt av jordbruksfastighet eller av rörelse enligt kommunalskatlelagen (1928:370) och lagen (1947:576) om statlig inkomst skatt har svenska aktiebolag rätt till avdrag för utdelning på aktier ienlighet rned bestämmelserna i denna lag. Avdragför ett och samma beskattningsår får göras i endast en förvärvskälla. Somförutsättning för avdragsrätten gäller 1. att aktiebolagets huvudsakliga verksamhet avserjordbruk, skogsbruk eller rörelse samt 2. att aktierna inte är inregistrerade vid Stockholmsfondbörs då utdelningen förfaller till betalning. Ett förvaltningsföretag,som fått dispens enligt punkt 1 sjunde stycket av anvisningarna till 54 §kommunalskattelagen, skall anses uppfylla villkoret i tredje stycket 1 ovan.Har ett företag, som inte är förvaltningsföretag, fått dispens enUgt sammalagrum skall företaget inte anses uppfylla nämnda villkor, 2 §Avdrag medges av den utdelning i pengar som har förfalUl till betalning under beskattningsåret. Vidberäkning av avdraget får hänsyn inte tas lill utdelning på aktier som vidutdelningstillfället ägs av 1:svenskt företag som är frikallat från skattskyldighet för utdelningen enUgtbestämmelserna i punkt 1 tredje-femte styckena av anvisningarna till 54 §kommunalskattelagen (1928:370), 3) vars aktier ärinregistrerade vid eller b) vars aktier eller andelar tillminst ägs - direkt eller indirekt -av ett svenskt förvaltningsföretag,vars aktier är inregistrerade vid , eller av ett företagsom enligt punkt 1 tredje-femte styckena av anvisningarna till 54 §kommunalskattelagen är frikallat från skattskyldighet för utdelning frånförvaltningsföretaget eller 3. utiändskl företagsåvida företaget - om det hade haft hemvist i - skulle ha varit sådant företag som anges i detta stycke 1. Medförvaltningsföretag förstås sådant företag som vid tillämpning av punkt 1 avanvisningarna till 54 § kommunalskattelagen skaU i beskattningshänseendebehandlas som förvaltningsföretag. FJarbolaget för beskattningsåret yrkat avdrag enligt lagen (1967:94) om avdrag vidinkomsttaxeringen för viss aktieutdelning skall utdelningsbeloppet enligtförsta stycket - i förekommande fall minskat med utdelning som 1981/82:191 4 avsesi andra stycket - minskas med det utdelningsbelopp som legat till grund förnyssnämnda avdragsyrkande. 3§ Avdraget får inte överstiga . Avdraget får inte heller av aktiekapitalet vid utgången av det beskattningsår till vilketutdelningen hänför sig. Vid tillämpning av sistnämnda begränsningsregel gäller 1. att aktier som avses i 2 § andra stycket och aktiersom hänför sig till avdragsyrkande enligt 2 § fjärde stycket inte skall beaktassamt 2. all - om bolaget har aktier som medför olika rätttill utdelning - varje aktieslag skall behandlas för sig. Omfattardet beskattningsår till vilket utdelningen hänför sig kortare eller längre tidän skall det högsta tillåtna avdraget i första stycket jämkas imotsvarande mån. 4§Bolag som yrkar avdrag skall lämna de upplysningar angående aktieägarna ibolaget och den utredning i övrigt som påkaUas av bestämmelserna i denna lag.Avdragsyrkandet skall göras på särskild blankett enligt formulär som riksskatteverketfastställer. Dennalag träder i kraft efter den dag, då lagen enligt uppgift på den harkommit ut från trycket i , och tillämpas förstagången vid taxering. 1981/82:191 5 Lag om ändring i lagen (1947:577) om statligförmögenhetsskatt Härigenom föreskrivs att 4 § lagen (1947:577) om statligförmögenhels-skatt' skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Fastighet tas upp tUl taxeringsvärdet vidbeskattningsårets utgång. Var sådant värde inte åsätt då eller har det underbeskattningsåret inträffat omständighet, som kan föranleda ändrad värderingunder taxeringsperioden, tas fastigheten upp till det taxeringsvärde, som åsättsför taxeringsåret. Finns det sådana tillbehör till fastigheten, som avses i 2kap. 3 § jordabalken, skall dessa tas upp särskilt. Bestämmelserna i tredjestycket om värdesättning av lös egendom tillämpas vid värderingen. Tomträtt eller vattenfallsrätt skall tas upp till detvärde, som rättigheten med hänsyn till villkor och återstående tid förupplåtelsen kan anses ha betingat vid en försäljning under normalaförhållanden. Lös egendom, som är avsedd för stadigvarande bruk ijordbruk med binäringar, i skogsbmk eller i rörelse, skall värdesättas ienlighet med vedertaget affärsbmk inom det slag av verksamhet, som egendomen ärnedlagd i. Fordran, som löper med ränta, skall om den inte ärtillgång i rörelse, tas upp till sitt kapitalbelopp med tillägg för förfallenränta. Fordran, som inte är förfallen och på vilken ränta inte skaUberäknas för tiden före förfallodagen, uppskattas till belopp som utgör dessvärde enligt vid denna lag fogad tabell 1. Osäker fordran tas upp till detbelopp, varmed den kan beräknas inflyta. Värdelös fordran tas inte upp. Värdepapper, som noteras på Värdepapper, som noteras på inländskeller utländsk börs eller är inländsk eller utländsk börs, upp- föremål för liknande notering, upp- skattas till det noterade värdet, eller, skattas till det noterade värdet, eller, om detta inte motsvarar vad som om detta inte motsvarar vad som skulle kunna påräknas vid försälj- skulle kunna påräknas vid försälj- ning under normala förhållanden, ning under normala förhållanden, till det pris som skulle ha kunnat till det pris som skuUe ha kunnat påräknas vid en sådan försäljning, påräknas vid en sådan försäljning. Även värdepapper i övrigt uppskattas Sådana värdepapper, som i övrigt enligt den angivna grunden, omsätts på kapitalmarknaden eller varvid dock följande skall iakttas. I vars värde inte skall beräknas med den mån uppskattningen grundas på ledning av bestämmelserna i punkt 2 värdet av tillgångar, som ingår i av anvisningarna till 3 och 4 §§, förvärvskälla inom inkomstslagen uppskattas enligt den angivna jordbruksfastighet och rörebe, grunden. beräknas tillgångarnas värde med tilllämpning av reglerna i punkt 2 av anvisningarna till 3och 4 §§. Annan ränta, avkomst eller förmån, som utgår förobegränsad fid och inte ' Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:859. 2 Senastelydelse av 1980:1055. 1981/82:191 6 utgörfrälseränia, uppskattas till tjugo gånger det belopp som den har uppgått fillunder beskattningsåret. Kapitalvärdet av ränta, avkomst,eller förmån, som utgår på livstid eller , uppskattas efter det beloppsom rättigheten har motsvarat under beskattningsåret och enligt de vid dennalag fogade tabellerna II och III. Rättighet, som inte ärbestämd att utgå under någons livstid men ändå är av obestämd varaktighet,uppskattas med ledning av fabell III. som om den skulle ha utgått för denberättigades livstid, dock högst till tio gånger det värde, som rättighetensenast har motsvarat . Är rättighet beroende avlängden av flera personers liv på så sätt, att rättigheten upphör vid den förstavlidnes död, bestäms rättighetens kapitalvärde efter den äldstes levnadsålder.Är rättigheten däremot oförändrad tiU den sist avlidnes död, beräknas värdetefter den yngstes ålder. Andel i ekonomiskförening, vars behållna tillgångar vid likvidation endast delvis skall skiftasmellan medlemmarna, skall tas upp till ett värde motsvarande den del avföreningens förmögenhet som skulle ha fallit på andelen om föreningen hadeträtt i Ukvidalion. Andel i bostadsföreningeller bostadsaktiebolag tas upp till ett värde som motsvarar medlemmens ellerdelägarens andel i föreningens eller bolagets behållna förmögenhet beräknad medutgångspunkt i det taxeringsvärde som gäller för föreningens eller bolagetsfastighet vid beskattningsårets utgång och med hänsyn till föreningens ellerbolagets övriga tillgångar och skulder enligt bokslutet för det senasteräkenskapsår som avslutats före under beskattningsåret. Övrig lös egendom tas upptill det värde, som den kan anses ha betingat vid försäljning under normalaförhållanden. Beträffande tillgångar ijordbruk med binäringar, skogsbmk och rörelse gäller vidare särskildabestämmelser i punkt 2 av anvisningarna till 3 och 4§§. (Sevidare anvisningarna) Dennalag träder i kraft efter den dag, då lagen enligt uppgift på den harkommit ut från trycket i , och tillämpas förstagången vid taxering. Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden , , , , Åsling, Söder, , ,, , , , , Elmstedt, Tilländer, Ahrland, MoUn Lagrådsremiss om avdrag för utdelning på icke börsnoteradeaktier, m. m. Regeringen har tidigare denna dag beslutat att föreläggariksdagen förslag som syftar till att förbättra förhållandena för de små ochmedelstora företagen (prop. 1981/82:118). I det sammanhanget anmälde jag attjag skulle återkomma till vissa förslag på skatteområdet som borde granskas avlagrådet. Jag kommer att redovisa dessa förslag. När jag i det följandediskuterar beskattningsfrågorna för den aktuella gmppen av företag använder jagden samlande beteckningen småföretag. Småföretagens skattesituation har under den senaste tidentagits upp i många olika sammanhang. a. har utredningen angående de små ochmedelstora företagens finansiella situation' (utredningsmannen) i delbetänkandet(SOU 1981:95) Tillväxtkapital lagt fram förslag om ändringar ibeskattningsreglerna som syftar till att underlätta småföretagens försörjningmed riskkapital. Ett förslag som har sin grund i betänkandet och som gällermöjligheterna för aktiefonder och aktiesparfonder att göra placeringar i ickebörsnoterade företag har redan förelagts (prop. 1981/82:116). I en rapport från styrelsen för teknisk utveckling (STU), Tillväxtinvest,ett system att förse mindre företag med eget kapital, har förordats att detskall skapas en ny typ av investmentföretag med inriktning på förvärv avminoritetsandelar i småföretag. I rapporten föreslås ändringar i beskattningsreglernasom skall underlätta bildandet av sådana investmentföretag. ' Särskild utredare ambassadören , 1981/82:191 8 rapporten läggs också fram andra förslag om ändringar iskattereglerna som syftar till att underlätta småföretagens egenkapitalförsörjning.Liknande frågor har även tagits upp i skrivelser till regeringen från och . Vidare har förslag om ändringar i reglerna omförmögenhetsbeskattningen av tillgångar i småföretag lagts fram av företagsskattekommitté(FSK) i delbetänkandet (Ds B 1981:13) Förmögenhetsbeskattningen av arbetandekapital i mindre och medelstora företag. FSK:s och utredningsmannens betänkanden samt STU-rapportenhar remissbehandlats. Jag skalli det följande ta upp några av de förslag som har förts fram i det nämndautredningsarbetet. Det bör framhållas att de förslag på skatteområdet som harpresenterats av utredningsmannen och STU har karaktären av principskisser. Dehar sålunda inte utarbetats i detalj och några förfatlningsförslag finns intemed. Flera av förslagen innebär också långtgående ändringar och några avvikerbetydligt från gängse beskattningsmönster. För egendel ansluter jag mig fill uppfattningen att det är önskvärt att den verksamhetsom bedrivs i småföretagen stimuleras. En av de vikfigaste uppgifterna ärdärvid alt se fill att beskattningsreglerna är utformade på ett lämpligt sätt.Regler som hindrar en gynnsam utveckling bör om möjligt ändras och man måsteockså vara beredd att pröva nya okonventionella grepp. Det är emellertid intemöjligt att göra genomgripande ändringar på vissa punkter i skattesystemet utanen analys av beskattningskonsekvenserna i övrigt och även av verkningarna fördet praktiska taxeringsarbelet. I det sagda ligger att flera av de förslag somfinns med i det föreliggande utredningsmaterialet behöver utredas ytterligareinnan det är möjligt att ta ställning till dem. Jag kommer i detta sammanhangatt begränsa mina överväganden tiU tre områden. Först tar jag upp frågan om lindringar idubbelbeskattningen av utdelad vinst i icke börsnoterade aktiebolag. Därefterdiskuterar jag behovet av särskilda beskattningsregler för småföretagsinriktadeinvestmentföretag. Slutligen skall jag i anslutning till FSK:s betänkande ochremissynpunkterna på detta behandla frågan om förmögenhetsbeskattningen avarbetande kapital i småföretag. Till protokollet i detta ärende bör fogas, som bilaga 1, en sammanställning av förslagen ibetänkandet Tillväxtkapital såvitt avser beskattningsfrågor, som bilaga 2, sammanfattningen i , som bilaga 3, en förteckning över de remissinstanser somyttrat sig över betänkandet Tillväxtkapital och samt ensammanställning av remissyttrandena såvitt avser beskatlningsfrågor, 2 Riksdagsledamoten . , ordförande,kanslichefen , riksdagsledamöterna ochErik . 1981/82:191 9 som bilaga 4, sammanfattningen och författningsförslagen iFSK;s betänkande, och som bilaga 5, en förteckning över de instanser som yttratsig över FSK:s betänkande och en sammanställning av remissyttrandena. 2 Föredragandens överväganden 2.1 Avdragsrätt föraktieutdelning 2.7.7 Nuvarande regler för beskattning av aktiebolagensvinster, m. m. En av den svenska företagsbeskattningens principer är attvinster som förvärvats av aktiebolag blir föremål för s. k. ekonomiskdubbelbeskattning. Detta innebär att bolaget först beskattas för sina inkomsteroch att beskattning därefter också sker hos delägarna när vinstmedel delas uttill dem. Denna dubbelbeskattning omfattar i princip även ekonomiska föreningar. Det finns inte något krav på att bolagsvinsten skallträffas i ett sammanhang av båda leden av dubbelbeskattningen. Den vinst somfonderas av bolaget beskattas alltså inte hos delägarna. För att aktieägarnainte skall kunna undgå dubbelbeskattningens andra led genom att skifta utvinsterna i stället för att dela ut dem finns emellertid särskilda bestämmelserom utskiftningsskatl i förordningen (1927:321) om skatt vid utskiftning avaktiebolags fillgångar. Skatten erläggs av bolaget men skall i princip motsvaraden utdelningsskatt som normall hade fallit på aktieägaren. Skatten utgår med40 % på det utskiftade beloppet i den mån detta inte är att anse som återbäringav belopp som akfieägarna tidigare tillskjufit. Även bestämmelserna om kupongskatt har till syfte att göradubbelbeskattningens andra led effektivt. Kupongskatt erläggs av akfieägaresom på grund av sin bosättning e. d. inte inkomstbeskattas i förutdelning. Skyldiga att erlägga kupongskatt är fysisk person som inte är bosatteller stadigvarande vistas i landet och utländskt bolag. Förhållandena vidutdelningstillfället är avgörande för om skattskyldighet föreligger. Förskattskyldighet krävs vidare att utdelningen inte är hanförlig till inkomst avrörelse som bedrivs i . Den gällande kupongskattelagen är (prop.1970:134, BevU60, rskr 364, SFS 1970:624). Kupongskatt utgår avutdelningen. I de avtal som ingåtts med olika länder för att undvikadubbelbeskattning föreskrivs vanligen att den angivna skattesatsen skallnedsättas helt eller delvis. För att förhindra att företagens vinster beskattas mer änen gång i bolagssektorn, s. k. kedjebeskattning, är aktiebolag och ekonomiskaföreningar i betydande utsträckning befriade från skatt på utdelning frånandra Prop.1981/82:191 10 Reglerna om skattskyldighet för utdelning påaktier, vilka regler justerades senast genom lagstiftning (prop.1978/79:210, SkU 57, rskr 389, SFS 1979:612), är intagna i punkt 1 avanvisningarna till 54 § kommunalskattelagen (1928:370), KL. De s. k. förvaltningsföretagen är enligt andra stycket avnämnda anvisningspunkt i princip skattskyldiga för mottagen utdelning. Deundgår emellertid beskattning i den mån den sammanlagda utdelningen som deuppbär under ett beskattningsår motsvaras av utdelning som de beslutat församma beskattningsår. menas i detta sammanhang företag somuteslutande eller så gott som uteslutande förvaltar värdepapper eller likartadlös egendom. Bland förvaltningsföretagen intar investmentföretagen ensärställning. De kan nämligen fondera av mottagen utdelning utan attskaltefriheten går förlorad. För att ett förvaltningsföretag skall anses varaett investmentföretag fordras att företaget ägs av ett stort antal fysiskapersoner och att dess värdepappersinnehav är välfördelat. För ett förelag som inte är förvaltningsföretag blirskattskyldigheten för utdelningsinkomster beroende av verksamhetens art ochaktieinnehavets karaktär. Enligt punkt 1 tredje stycket av anvisningarna till54 § KL är banker och andra företag som driver penningrörelse skattskyldiga förutdelning som inte belöper på organisationsaktier. Försäkringsföretagen ärenligt fjärde stycket nämnda anvisningspunkt befriade från skatt på utdelningbara såvitt avser utdelning på sådana organisationsaktier som innehas som ettled i skadeförsäkringsrörelse. Övriga företag beskattas - oavsett storlek ochägarstruktur- i princip endast för utdelning på aktier eller andelar som utgöromsättningstillgångar eller innehas i kapitalplaccringssyftc. Dessa företag ärnämligen enligt femte stycket av anvisningspunkten befriade från skatt påutdelning under förutsättning att innehavet av aktien eller andelen motsvararminst av röstetalet för samtliga aktier eller andelar i det utdelandeföretaget. Utdelningen är vidare skattefri om innehavet av aktien eller andelenhar ett direkt samband med rörelse, jordbruk eller skogsbruk som det mottagandeföretaget bedriver (s. k. rörelsebetingade aktier). I anvisningspunktens sjätte stycke finns en specialregelom innehav av aktier genom förvaltningsföretag. Innebörden av bestämmelsen äratt skattefrihet enligt femte stycket inte föreligger för utdelning på aktie iett förvaltningsföretag om förvaltningsföretaget innehar mer än enstaka aktierför vilka utdelning skulle varit skattepliktig om aktierna hade innehaftsdirekt av förvaltningsföretagets ägare. Utdelning från ett ufiändskt företag till ett svensktomfattas inte av de nu nämnda reglerna om befrielse från kedjebeskattning.Sådan utdelning är alltså i princip skattepliktig såvida inte bestämmelserna idubbelbeskattningsavtal föreskriver annorlunda. Om dubbelbeskattningsavtalsaknas kan emellertid under vissa förutsättningar förklara attsvenskt Prop.1981/82:191 11 företag skall vara frikallat från beskattning på utdelningfrån utländskt företag. Vad jag nusagt innebär sammanfattningsvis att ett aktiebolags vinst skall beskattas en -men endast en - gång inom bolagssektorn och sedan ytterligare en gång närvinsten delas eller skiftas ut tiU aktieägarna. Denna huvudprincip är dock inteutan undantag. Av intresse i detta sammanhang är i första hand reglerna om rätttiU avdrag för aktieutdelning (det s. k. Annellavdraget) och reglerna omskaltereduktion för aktieutdelning. Annellavdraget innebär en uppmjukning avdubbelbeskattningens första led medan skattereduktionen tar sikte pådubbelbeskattningens andra led. Rätten till Annellavdrag infördes genom provisoriskaregler (SFS 1960:658). Dessa provisoriska bestämmelserpermanentades genom lagstiftning (prop. 1967:17, BevU 3, rskr 120, SFS1967:94). Bestämmelserna innebär att aktiebolag medges en begränsad avdragsrättför utdelning på kapital som tillförts aktiebolaget vid dess bildande eller vidnyemission. Avdraget medför att kapitalanskaffning genom nyemission ikostnadshänseende blir mer likvärdigt med kapitalanskaffning genom lån. Annellagen(1967:94), AL, är uppbyggd på följande sätt. Enligt 1 § AL föreligger avdragsrätt vid den statliga ochden kommunala taxeringen för svenska aktiebolag som driver rörelse, jordbrukeller skogsbruk. Avdraget görs vid beräkning av nettointäkt" av rörelseneller jordbruket. Avdrag medges enligt 2 § AL för utdelning som förfaUittill betalning under beskattningsåret. Efter lagstiftning (prop.1978/79:50 bil. 2, SkU 1978/79:19, rskr 107, SFS 1978:955) kan avdrag medgesmed sammanlagt lika stort belopp som betalats in för aktierna. Avdraget fårutnyttjas som följer efter emissionen. Bolaget harfrihet att välja vilka år avdrag skall yrkas. Beloppsmässigtär det årliga avdraget dock begränsat till högst av vad som betalats inför aktien. Avdraget får inte heller överstiga den belöpandeutdelningen. För aktier som emitterats års ingång gäller äldre - ochmindre generösa - bestämmelser. Rätten till avdrag för utdelning skulle kunna geomotiverade skattelättnader i de fall då utdelningen tillfaller ett bolag sominte beskattas för den mottagna utdelningen. Inkomstöverföring genom utdelningskulle då bli skattemässigt fördelaktigare än t. ex. om medel överfördes i formav koncernbidrag. Som allmän princip gäller därför att Annellavdraget ärberoende av mottagarens skattskyldighet. Av praktiska skäl har dessa regler utformatsschablonmässigt. I fråga om utdelning på aktier som emitterats efterutgången av gäller att avdragsfrågan skall prövas i två steg (prop.1978/79:210, SkU 57, Prop.1981/82:191 12 rskr 389, SFS 1979:618). Enligt 7 § AL vägras avdrag förutdelning som tillfaller a) svenskt förvaltningsföretag sombehärskar av röstetalet i det utdelande bolaget och b) svenskt företag vars aktieinnehav motsvarar eller mer av röstetalet och inte är skattskyldigtför utdelningen. Den omständigheten att avdrag vägrats för utdelning påaktier av nu nämnt slag hindrar inte att avdrag kan medges för utdelning påövriga aktier. Förutsättningen för detta är att av dessa övrigaaktier ägs av en eller flera av följande kategorier av aktieägare, nämligen a) annan än svenskt aktiebolag, svenskekonomisk förening eller utiändskl bolag, b) svenskt förvaltningsföretag sombehärskar högst av röstetalet, c) svenskt företag som är skattskyldigtför utdelningen och d) utiändskl bolag som skall betala kupongskatt förutdelningen med helt eller reducerat belopp. Vad nu sagts innebär att om t. ex. av de "övriga"aktierna ägs av fysiska personer får bolaget - oavsett vem som äger återstående45 % -utdelningsavdrag för alla "övriga" aktier. Skattereduktion för aktieutdelning, m. m.. Även på aktieägarsidan har, som jag antytt i detföregående, principen om dubbelbeskattning genombrutits. Genom lagstiftning1980 (prop, 1980/ 81:39, SkU 12, rskr 97, SFS 1980:1047) infördes bestämmelserom skattereduktion för aktieutdelning.