prop · G503131 · 1981-12-31 00:00:00 — Vidare anservi aft avgiften ograverad bör läggas på all utveckla returglassyslemel ocholika former av återvinningssystem. Detta för att inte statskassan skall görasberoende av avgifter som fått till uppgift att avveckla sig själva. Det är juså alt benägenheten för all avveckla grunden för avgiflen brukar minskakraftigt när man vant sig vid inkomsten. : En av de stora finesserna med det föreslagna ålerburkssyslemel äratt alla burkar för öl och läsk kommer att vara av aluminium. Därigenom kan manlägga upp ett smidigt fungerande återsam-lingssystem. Man kan lita på atl allaburkar är av aluminium. Problem med sortering och kontroll bortfaller. Om manblandar burksorlerna får man stora problem i insamlingskedjorna. Deåtgärder, som Staten vidtar bör därför ha den karaktären atl aluminiumburkarnapremieras som förpackningsmaterial för detta ändamål. : Vi föreslår att förpacknings- och bryggeriinduslrin får möjlighetatt introducera den nya aluminiumburken utan att förpackningsskallen höjs underde närmaste fem åren. I stället slopas förpackningsavgiflen helt föraluminiumburkarna fr. o. m. på grund av att dennaförpackning är överiägsen den nuvarande burken ur miljösynpunkt. Vidareges återvinningsföretagen möjlighet att organisera en effektiv insamling avcirkulerade burkar genom all statsmakterna överiåter till dessa företag attsjälva finna ut de mest effektiva insamlingsformerna . Efterden föreslagna femårsperioden torde sedan ett tillräckligt erfarenhetsunderlagföreligga som grund för eventuellt riksdagsbeslut. Vianser ej heller atl statsmakterna i nuvarande läge bör sätta upp någon gränsför acceptabel nivå för återvinningsgraden. Den bör fastställas först efterfemårsperioden. PLM:Aluminiumburken är anpassad till 80-lalels marknad vad gäller konsumentkravsåsom vikl, kvalitet, pris och återvinningsbarhel. Alla rationella distributionskravuppfylles liksom bryggeriernas krav på lågt pris, snabbhet i fyllning, exportetc. Konsumentpriserna på burkpackade drycker kommer därigenom all kunna sänkasväsentligt. PLMkräver all ålerburksprojektet ges en chans att visa atl det kan 1981/82:131 32 fungerapå ett tillfredsställande säll ulan avgifter och med samhällets slöd. En rimliglid kan beräknas vara och de resultat som därefter uppnås måste blibedömda på ett rättvisande och sakligt säll. : Vid ell årsbehov av 10 miljoner burkar fördelade på tredekorserier kommer den genomsnittliga prisskillnaden per burk all uppgå till34 öre jämfört med elt stort bryggeri med fånga serier. Den prisskillnadenmedför en högre burkkoslnad för det mindre om 300400 lusen kronorper år. Detta innebär en allvarlig kostnadsbelastning för oss och för andramindre bryggerier särskilt mot bakgrund av atl vi tvingats redovisa förlusterunder . Enliglvår uppfattning försvårar detta förhållande en fortsatt konkurrens ibryggeribranschen vilket bl. a. strider mot uttalade intresse. Vivill därför peka på en möjlighet för staten att motverka denna effekt. Genomalt åsatta en lägre förpackningsavgift, l.ex. lägre, för den förstamiljonen burkar i varje dekorserie skulle effekterna av prisskillnadernadelvis motverkas. Åtgärden är konkurrensneutral genom atl den första miljonenburkar i alla dekorserier och för alla förelag skulle gynnas. : - Vi menar att den rimliga lösningen är atthöja nuvarande förpackningsavgift från till . (Var man börstanna inom delta intervall är en fiskal och politisk fråga). Denna lösning harflera fördelar jämfört med utredningsmannens förslag: denär enkel; del behövs inga administrativa extrakostnader dentillåter konsumenten att använda engångsförpackningar men tvingar honom attminst betala fulla kostnaden denstärker returförpackningarnas ställning gentemot engångsförpackningarna (varjeengängsförpackning får bära den fulla förpackningsavgiften medan den förreturglaset minskar med antalet återanvändningar) vilket bör medföra attanvändningen av engångsförpackningar totalt sett minskar denger PLM möjlighet all hävda sig på exportmarknaden denkan ge en lämplig förstärkning av statskassan (en höjning från till 40öre ger sålunda i ökade statsinkomster) vilken till en del kananvändas för all "hålla rent". Riksskatteverket:Några nämnvärda administrativa svårigheter för verket alt ta ut en högre avgiftför aluminiumburkar än för andra förpackningar föreligger inte vare sigavgiften höjs till . Från administrativa synpunkter har RSVdärför ingen erinran mot förslaget i denna del. Höjningenmed lill har delvis motiverats med att det är billigareall tillverka en heldragen aluminiumburk jämfört med dagens tredelade stålplålburk.Den nuvarande avgiften per förpackning, , gäller generellt för samtliga avgiftsbelagdaförpackningar, oavsett kostnaden för tillverkningen och oavsett om fråga är omengångs- eller returförpackningar. RSV finner alt det innebär ett principielltavsteg från del ställningstagande som tidigare gjorts i fråga omdryckesförpackningsavgiften atl föra in ett kostnadsresonemang enbartbeträffande aluminiumburken. Prop,1981/82:131 33 : Den föreslagna förpackningsavgiflensyftar väsentligen till alt skydda den svenska miljön och utgår med sammabelopp på inhemska och importerade aluminiumförpackningar. Kollegiet finner därföratt del föreslagna systemet formellt inte strider mot handelspolitiskaförpliKtelser. Utredningen föreslår i första hand en höjning avförpackningsavgiften med för aluminiumburkar. Motiven är delseffekterna på miljön, dels en stärkning av returglasens ställning på marknaden.Kollegiet har inget att invända mot det första motivet men vill påpeka atl delandra motivet i praktiken kan gynna svenska förpackningar. Handelspolitiskaskäl talar därför för alt denna höjning primärt inskränks lill vad som ärmotiverat ur miljömässig synvinkel. General tullstyr elsen: Av fakturor etc. som normallavlämnas till tullmyndigheten i samband med tulldeklarationen torde i regelframgå såväl förpackningarnas antal som volym, däremot mera sällan materialeti metallburkar. Vid en enhetlig avgiftssats kan förpackningsavgift såledesdebiteras enbart med ledning av sedvanlig dokumentation, medan vid differentieringav avgiften det är nödvändigt alt fastställa beskaffenheten hos förpackningen,dvs. fysisk varuundersökning tillkommer som nytt kon-trollmomenl. har pä grund av det allmänna ekonomiska lägetfått vidkännas minskning av personalen och verket torde få räkna medytterligare personalminskning i framfiden. Verket har redan nu svårt att påtillfredsställande sätt utföra vikliga övervakningsuppgifter. Den utökning avverkets kontrolluppgifter som utredningens förslag innebär kan därför integenomföras utan att annan, mera väsentlig verksamhel påverkas negativt. : Förslaget innebär ensärbehandling av aluminiumburken som förpackningsslag och ett ingrepp ikonkurrensen mellan olika förpacKningstyper. Enligl NOs uppfattning bör ingreppfrån samhällets sida i Konkurrensen mellan direKl KonKurrerande produkter påmarknaden göras restriktivt och endasl när mycket starka samhällsskälföreligger. Den anförda nedskräpningsaspekten synes inte motivera denföreslagna säravgiften för aluminiumburkar eftersom del knappast kan görasgällande alt en övergång från plåt- lill aluminiumburk skulle medföra en ökningav nedskräpningen. Statens pris- och kartellnämnd: En högre avgiftpå aluminiumburkar jämfört med andra förpackningar kan dessutom ändra konkurrensfömt-sätlningarna.Exempelvis kan en jämförelsevis högre avgift på aluminiumburkar ge västtyskaoch holländska tillverkare av burkar av bleckplåt en konkurrensfördel gentemot PLM;saluminiumburkar. i : LO kan därför acceptera enmed höjd förpackningsavgift för burkar för att motverka olägenheterna med att inget fungerande återvinningssystem finns uppbyggt. : KF slöder förslaget om 10 öresförpackningsavgift för AL-burken utöver redan nu gällande förpackningsavgiftför dryckesförpackningar delta skall gälla för såväl inom landel produceradesom importerade burkar med hänsyn till alt fungerande återtagningssystem ejföreligger samt för att stödja returglasels ställning på marknaden. Prop, 1981/82:131 34 : Ulredningen föreslår en höjning av förpackningsavgiftenmed för aluminiumburkar utöver den nuvarande all gälla från den 1juli 1981. Motivet för höjningen är bland annat att stärka returglasensställning på marknaden. Förbryggeribranschen skulle delta komma att medföra krav på utökning av delbefintliga beståndet av returglas och backar. En ytterligare investering i ettföråldrat och svårhanterligt retursystem innebär en oacceptabel kapitalförstöringoch skulle dessutom i hög grad försvåra och fördröja införandet av det nyaförpackningssystem som är under utveckling. : Föreningenanser del vara ologiskt att belastaen enskild förpackning med något som liknar en straffavgift. Aluminiumburkenbör ges samma möjlighet som övriga dryckesförpackningar aft bli testad utanextra pålagor . Visar del sig emellertid att enåtervinningsgrad på föreslagna inte uppnåtts före 1983.07.01 är detlämpligt att en extra avgift införes. Denna avgift bör då omfatta alladryckesförpackningar av engångskaraktär som ej uppnått den erforderligaåtervinningsgraden. Packforsk:--- Packforskavstyrker därför utredningens förslag om en extraavgift på enbart aluminiumburkar , eftersom en sådan i högsta grad skulle försvåra och kanske rentav omöjliggöra en realistisk test av Varbergsmodellen.- : Det finns skäl som talar både för och emot införandet av enspeciell avgift för vissa förpackningar. Vidare är det svårt altbedöma utredningens avgiftsförslag och vilka effekter dessa kan få för denenskilde och samhället. Bland annal har utredningen ej lyckats klargöra hur enförpackningsavgift på aluminiumburkar kommer att påverka mängdendryckesförpackningar i avfallet av annal slag l.ex. glas, plast m.m. PLM:Avgiflen på (utöver den nuvarande generella 1 O-öresavgiften lika föralla förpackningar) synes ha som enda syfte atl konkurrensmässigt diskrimineraaluminiumburken jämfört med andra förpackningar. När den plötsligt dyker upp ialternativ B anger man två motiv. Det ena är atl den skall stärka returglaselsställning genom att göra aluminiumburken dyrare. Avgiften kommer givelvis inteatt få denna konsekvens ulan kommer istället att leda till enimport av heldragna stålburkar (ej belagda med extra avgift) från utlandet.Kapaciteten för tillverkning av ca 2-3 miljarder öl- och läskburkar i heldragetstålutförande finns redo att taga sig an svensk marknad.(Tyskland/Holland/England). Detta innebär att underiagel för PLMs fabrik i omgående! Ulredningensandra motiv för avgiften är att man anser "den höjda avgiften motiveradmed hänsyn till de effekter från miljö- och resurssynpunkt som uppkommer närburken införes utan att det finns etl fungerande återvinningssyslem. "Vi vill för del första påpeka att aluminiumburkslillverkningen successivtinförs och att det inte går atl skapa etl återvinningssyslem innanburkarna kommit ut på marknaden. För det andra hävdar vi atl avgiflen iställetkommer att omöjliggöra all återvinning eftersom den i praktiken kommer allleda lill stål-burksimport. Dessutom förtjänar det påpekas all avburkmarknaden redan är aluminium genom import ulan återvinning! Prop,1981/82:131 35 : En straffavgift riktad just mot aluminiumburken är enfullständigt absurd åtgärd och måste pä del bestämdaste avvisas. Riksskatteverket:RSV finner att i det närmaste oöverstigliga svårigheter föreligger att få entillfredsställande kontroll över antalet återtagna aluminiumburkar. Kontrollenförsvåras av att det i vissa fall fordras särskild undersökning för atl skiljamellan burkar av aluminium och stålplåt. Del är oklart om det är utredningensmening att återbetalning endast skall ske för sådana burkar som denavgiftsskyldige själv erlagt avgift för och "återtagit". Om så ärfallet försväras ytterligare såväl de avgiftsskyldigas hantering av burkarnasom kontrollen avsevärt. Del får för övrigl anses oekonomiskt att använda RSVsbegränsade resurser till en kontroll av denna art. RSVhar övervägt om återbetalning i stället skulle kunna grundas på återtagen vikt.Burkarna skulle i så fall kunna pressas samman för alt underlätta transporter, m.m. En omvandling av vikten till antal torde inle vara möjlig, eftersomaluminiumburkarna tillhandahålls i olika storlekar. Alternativet måste dockavfärdas av andra skäl. Så t. ex. kan den återtagna skrotmassan befaras kommaatt innehålla även annat än aluminiumburkar. RSVavstyrker utredningsförslaget i vad det avser avdrag och återbetalning föråtertagna burkar. : ser uppenbara svagheter i utredarens förslagtill styrmedel för att uppnå den målsatia återtagningen. Kostnaderna föråtertagningen synes bli förhållandevis kostsamt. Därutöver torde koslnadernaför administrationen av systemet och avgiftsuppbörden komma alt bli betydande.Förslagel skulle skapa mycket höga artificiella värden på burkskrol vilket kanleda till alt en betydande kon-trollapparal behöver byggas upp, om systemet skafungera på avsett sätt. Koslnaderna för återtagningen av aluminiumburken ochför administrationen av denna står enligt verkets mening inte i rimligproportion till nyttan från miljösynpunkt. avstyrker därförutredarens förslag om särskilda förpackningsavgifter för aluminiumburkar. Kommerskollegium:Utredningen föreslår i andra hand en restituerbar förpackningsavgift på 70öre. Denna avgift kan innebära atl importören av aluminiumförpackningarfaktiskt diskrimineras genom att det föreslagna systemet för restitution avförpackningsavgiften förutsätter alt producent/ importör bygger upp ett systemför återvinning av förpackningar. Det torde uppenbarligen vara svårare för enimportör att bygga upp ett sådant system för återvinning än för en inhemskproducent. Skulle detta krävas torde importörer med fog kunna hävda att etttekniskt handelshinder införts. Endast under förutsättning att etl centraltsystem för återvinning av aluminiumburkar utvecklas, vari såväl importörer sominhemska producenter tillåts medverka, bortfaller denna ur handelspolifisksynvinkel väsentliga nackdel med förslagel. Generaltullstyrelsen:Styrelsen vill i detta sammanhang fästa uppmärksamheten på ett särskilt ulförsel-återinförselförhållandesom skulle kunna leda till oönskade konsekvenser om utredningens förslag antas.Enligl gällande 1981/82:131 36 regler(116 lagen) kan den som utfört avgiftsbelagd förpackning ur landel hos riksskatteverketerhålla återbetalning av erlagd avgift. Vid provianle-ring av l.ex. färjor iutrikes trafik kan således återbetalning erhållas för förpackningsavgifter föröl i aluminiumburkar. De tomma burkarna kan tas tillbaka till varvid detulltaxeras som skrot och inte belastas med förpacKningsavgift. Om devidarebefordras lill förpacKningslillverkaren kan denne med stöd av den nya 108lagen inräkna dessa burkar i den mängd som får dras av när tillverkaren till riksskatteverketdeklarerar avgiftspliktig mängd tillverkade burkar. För varje burk som ingår ien sådan transaktion skulle statsverket avstå från I kr men la in 90öre. vilket knappast torde ha varit utredarens avsikt. Det får inle helleruteslutas att en regelrätt import av lomma burkar kan sällas i system för attuppnå otillbörliga fördelar. : Utredningen har inte berört den praktiska utformningenav samt kostnaderna och konsekvenserna för återvinning inom ramen för detföreslagna avgiftssystemet varför bedömningarna på detta område är osäkra.Avgiftssystemet förutsätter en omfattande administrafion kring insamlingen.Det synes dessutom bli svårt alt i efterhand identifiera burkarnas ursprung,att under officiell kontroll räkna burkarna och betala tillbaka den utlovade reslitutionentill rätt tillverkare/importör. Härtill kommer att de avgifter, som lillverkaren/importöreninte får tillbaka på gmnd av bristande återvinning, i sista hand kommer attläggas på försäljningspriset. Landsorganisationeni :----- inte särskilt meningsfullt att som utredningengör föreslå en särskild restituerbar avgift på burken. I så fall blir onekligenkonkurrenssituationen sådan att det vore konsekventare all direkt förbjuda dem.Ett förbud förefaller dock svårt atl genomföra allden-stund det till Sverigeredan importeras ett icke obetydligt antal aluminiumburkar. CentralorganisationenSACO/SR: förbundet (finner) det inte klarlagt attdet system för avgiftsbeläggning av aluminiumburkar, som förespråkas ibetänkandet, bör införas. : Idén om reslitutionen är inte praktiskt Flera frågorom hur det praktiskt ska fungera uppslår. Hur ska burkräkningar i olika ledorganiseras? Och vad kommer det atl kosta all bygga upp den nödvändigaadministrationen och kontrollfunktionen? Får inte elt sådant system karaktär avtekniskt handelshinder? Och vilka blir de olika konsekvenserna för bryggerieroch konsumenter? Utredningen antyder också att etl pantsystem för återtagningalternativt skulle kunna byggas upp. Även i delta avseende saknas idéer ompraktiska lösningar. Handeln har som bekant för sin del avsagt sig medverkan i etlreturburk-syslem. Slutsatsen om avgiftssystemet är att del kommer att skapafler problem än del löser. : Utredningen lämnar även förslag till ändring i lagen omavgifter på vissa dryckesförpackningar. Ändringen föreslås träda i kraft 1 juli1983 och innebär att aluminiumburken avgiftsbeläggs med per burk.Avgiften skall kunna restilueras fill i samband med att aluminiumburkenåtervinns. Prop.1981/82:131 37 Av skäl som framförts i de tidigare delarna av vårtyttrande kan vi på intet sätt acceptera elt genomförande av detta förslag. Avgiftens konstruk tion är på många sätt hell orimlig. : Beträffande aluminiumburkentillstyrker LRF del förslag som utredningen har lagt fram. Förbundetkonstaterar därvid alt detta förslag lorde vara av den karaktären att detinnebär etl mycket starkt incitament för fillverkare och bryggeriinduslri allsnarast övergå frän aluminiumburk lill heldragen stålburk. Förbundetkonstaterar emellertid atl en övergång lill en heldragen stålburk inte innebäratt problemen med nedskräpning i naturen upphör. Riskerna för alt kastadeburkar hamnar i lantbruksmaskiner eller vållar skador på djur kvarstår.Olägenheterna är emellertid större med aluminiumburken. En fömtsättning för attinte gå på förbudslinjen bör därför vara all del kombinerade avgifts- och restitu-tionssystemetutformas som en pant med tillräckligt högt värde hos den tomma burken för attmotivera till en hög grad av återvinning. Kooperativa konsumentgillet: I princip stödjer förbundetutredningens förslag men ifrågasätter om inte den administrativa lösningen föratt klara konsekvenserna av förslaget blir alll för "snåriga" ochkomplicerade för att kunna genomföras i praktiken. MIGRI och Miljöcentrum:---- Vi anser satsningen påaluminiumburken inte kan försvaras ur främst energi- och miljösynpunkt. Omstatsmakterna ändå accepterar aluminiumburken har vi förståelse för atl manvill försöka garantera en hög återvinning via etl avgifts- och restitulionssystem.Ell särskilt insamlingssystem med avgifter skulle dock föra med sig en radpraktiska problem ulan atl man i förväg kan försäkra sig om en effektivåtervinning. : Förslagel inrymmer en ytterligare restituerbarförpackningsavgift på . Utredarens motiv för denna avgift är all tvinga PLMtill en hög återtagning. Enligt vår mening fördyrar endast ett sådantavgiftssystem förpackningen till konsument. Eftersom del åligger PLM altansvara för återtagningen enligl förslaget har förelagel - mot bakgrund av dekrav som samhället ställer elt naturligt intresse av atl uppnå en så hög ålertag-ningsgradsom möjligt. Del borde därför räcka all man från samhällets sida bestämmervillkoren för den återlagningsnivå som PLM skall uppnå inom vissa tidsperioder.De lidsramar som uppställs bör då vara realistiska. PLM: Den s.k. ålervinningsavgiften på fr. o. m. 1/71983, som skall vara restituerbar,innebär som isolerad företeelse atl återvinning av Andra modeller för ingripandetorde få liknande konsekvenser. Alla hot om särskilda pålagor i framlidenundanrycker incilamentet i branschen att med kraft gå in för en önskvärdåtervinning. Det allvarligaste enligt PLMs uppfattning är dock 70-öringenskonstruktion ur återvinningssynpunkt. Som ett drastiskt exempel på förslagets orimligakonsekvenser kan nämnas att merkostnaden för PLM vid en återlagningsnivå på - den nivå samhällets styrgrupp anger som önskvärd gentemot stålburken - blir30 öre per burk. Delta innebär en total kostnad för PLM på - 1981/82:131 38 beräknat på 600 milj burkar. Detta tal bör ställas irelation till totala vinst, vilken varieratmellan 50 och . Ulredningen motiverar såväl 10-öringen som 70-öringen medhänsyn till effekter från resurssynpunkl och en önskan att driva fram en högåtervinning. är utredningen mån om att påpeka att man konstmerarkombinationen av de extra 10 örena och återvinningsavgiften på så alltillverkaren aldrig ens vid maximal återvinning, kommer att undgå den extradiskriminerande avgiflen på . Detta är utomordentligt ologiskt! Den framlagda konstmktionen innebär alt förslaget är altlikställa med ett förbud, en åtgärd som inte har stöd någonstans i utredningenoch som utredningen inte heller säger sig åsyfta. Förslaget måste därförkategoriskt avvisas! : Eftersom utredningen inte trorpå en frivillig insamling och återvinning torde förslagetimplicit förutsätta ett panlsystem. Hur etl sådant pantsystem skulle vara utformat anges emeller fid inle. Enligt förslagel skulle aluminiumburkarna även vid en 100-procen- lig återvinning drabbas av en extra avgift på . Mofiven härför är oklara.----- : Utredningen har föreslagit att enytterligare förhöjd förpackningsavgift med restitution skulle träda i kraftsenast . avvisar detta förslag av två skäl. Delsmåste det bli mycket komplicerat att på etl tillfredsställande sätt lösa fråganom återbetalningen av erlagd avgift, dels är del inte säkert alt avgiftenskulle medföra att tillverkaren löser frågan om återtagningen av begagnade burkar. Mot denna bakgrund finner det nödvändigtatt ett effektivt syslem byggs upp för att insamla och återanvända begagnadealuminiumburkar. anser alt detta bäst sker genom ettpantsystem som motiverar konsumenterna atl aktivt delta i insamling ochåtervinning av använda burkar. Vid de hushållsundersökningar som genomförts i Varbergunder testperioden har hushållen uttalat sig för någon form av pantsystem. Ålerlämning av dryckesförpackningarna bör ske tillförsäljningsställena. Butiken är för konsumenten en naturlig plats föråterlämnande av dryckesförpackningar. Genom ett sådant syslem behöver inlekonsumenten förvara förpackningarna i bostaden än fill nästainköpstillfälle. anser att aluminiumburken skall åsättas etthögt pantvärde för att en hög återtagningsprocent skall uppnås. För all underlätta återtagandet av aluminiumburkarna ibutikerna kan det vara lämpligt alt försäljningsställena utrustas med någonform av ålertagningsapparaler. En svenskkonstruerad automat för ändamåletfinns, enligl vad verket erfarit, redan framtagen. Hur kostnaderna för dessaapparater bör fördelas mellan handel och tillverkare (importörer) avaluminiumburkar bör det ankomma på parterna alt själva avgöra. Om ett effektivt återvinningssystem med hjälp av pantupprättas finns det enligt mening ej skäl alt - på sättutredningen föreslagit - införa en förhöjd förpackningsavgift föraluminiumburken. anser atl del föreslagna pant- ochretursystemet efter Prop,1981/82:131 39 enförsöksperiod bör utvärderas av ansvariga samhällsorgan innan slutlig ställningtas i fråga om produkiion och användning av aluminiumburk som dryckesförpackning. Landsorganisationeni : Av ulredningen diskuterade möjligheter fill återvinning - pant, dvs.insamling via butikerna - och återvinning via kommunernas sophantering genomseparering - torde det första alternativet vara det som är mest realistiskt.Alt förlita sig på separering utan att ha diskuterat hur separeringoch hantering av övriga melallför-packningar skall ske är knappast atttillvarata tillgängliga resurser. LO ser det som nödvändigt all denna frågalöses, och att kommunerna skaffar sig en beredskap för separering, även om LO ilikhet med förordar ett pantsystem.