prop · G503134 · 1981-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1981/82:134 med förslag tilländring i lagsökningslagen m,m,; Regeringenföreslår all anta de förslag som har tagits upp i bifogade utdrag avregeringsprolokoll. Ipropositionen läggs fram förslag till en begränsad reform i syfte attrationalisera den summariska processen. Reformen tar sikte på att minskaproblemen i tingsrätternas verksamhet när det gäller handläggningen av mål omlagsökning och betalningsföreläggande. Avsikten är bl.a. att söka komma lillrätta med bristfälliga ansöKningar, med de svårigheter som föreligger i sambandmed delgivningsförtarandet och med problemen att avsluta mål i de fallgäldenären inte har Kunnat anträffas för delgivning. Detföreslås således att borgenären får ett ökat ansvar för de uppgifter som behövsför delgivning av en ansökan med gäldenären samt att avvisning skall kunna skeom borgenären inte följer etl föreläggande att komplettera ansökningen mederforderliga uppgifter. Vidare föreslås att s.k. spikning (fästande avhandlingarna på gäldenärens dörr) får användas som delgivningsform även i målom betalningsföreläggande. 1 de fall hinder föreligger för delgivning fårrätten möjlighet att avvisa ansökningen. Avvisning skall också kunna ske i defall delgivning inte är utesluten men fortsatta försök bedöms bli särskiltkostsamma och tidskrävande och borgenären inte är villig att själv ombesörjadelgivning. EnsärsKild lolKningsregel föreslås i fråga om ofullständiga ränteyrkanden.Vidare begränsas rättens skyldighet atl självmant pröva sin behörighet samtskyldigheten för ingivare att förete fullmakt. Denya bestämmelserna föreslås träda i kraft . 1 1981/82. Prop,1981/82:134 2 Lag om ändring i lagsökningslagen (1946:808) Härigenomföreskrivs i fråga om lagsökningslagen (1946:808) dels att 2, 5, 19, 24, 31 och34 66 skall ha nedan angivna lydelse, dels att i lagen skall införas tre nyaparagrafer, 31 a-c 88, av nedan angivna lydelse. Lagsökningskall göras skriftligen hos allmän underrätt. Ansökningen skall innehållauppgift om borgenärens namn, personnummer, yrke, hemvist, postadress och telefonnummersaml gäldenärens namn och, där så kan ske, dennes personnummer, yrke, hemvist,postadress och telefonnummer, så ock fordringens belopp och den ränta somfordras. Borgenären angive ock de omständigheter som betinga rättensbehörighet, om denna ej framgår av vad eljest anföres. Vid ansökningen skallfogas styrkt avskrift av handling vara fordringen grundas och, dä betalningenligt 1 8 andra stycket sökes ur fast egendom, skepp eller skeppsbygge, avhandling varigenom panträtt i egendomen upplåtits. Ansökningen skall jämte avskrift som angives i förstastycket avlämnas i två exemplar och vara egenhändigt undertecknad av borgenäreneller hans ombud. Är endasl ett exemplar ingivet, ombesörje rätten mot stadgadavgift erforderlig avskrift, och gälle den i målet lika med huvudskrift. Lagsökning skall göras skriftligen hos allmän underrätt.Ansökningen skall innehålla uppgift om borgenärens namn, personnummer, yrke,hemvist, postadress och telefonnummer samt gäldenärens namn och postadress. Omdet behövs för delgivning med gäldenären, skall uppgift även lämnas om annan adressdär han kan anträffas samt hans personnummer. Saknar gäldenären känd adress,skall uppgift lämnas om den utredning som gjorts för alt fastställa detta. Vidarebör anges gäldenärens yrke, hemvist, telefonnummer och andra omständigheter somär av betydelse för delgivning. Dessutom skall anges fordringens belopp ochden ränta som fordras. Borgenären skall också ange de omständigheter sombetingar rättens behörighet, om denna inte framgår av vad som annars anförs.Vid ansökningen skall fogas styrkt avskrift av den handling varpå fordringengrundas och, då betalning enligt 1 8 andra stycket söks ur fast egendom, skeppeller skeppsbygge, av den handling varigenom panträtt i egendomen upplåtits. Ansökningen skall jämte avskrift som anges i förstastycket inges i två exemplar och vara egenhändigt undertecknad av borgenäreneller hans ombud. Är endast ett exemplar ingivet, skall rätten mot föreskrivenavgift ombesörja erforderlig avskrift. Denna gäller i målet lika medoriginalet. Senaste lydelse 1973: 1074 (jfr 1975:912). Prop,1981/82:134 Delexemplar av ansökningen vara enligt 4 § föreläggandet tecknats skall jämtefordringshandlingen delgivas gäldenären på sätt om stämning i tvistemål ärstadgat. Detexemplar av ansökningen där föreläggandet enligl 4 § har tecknats skall jämteavskrift av fordringshandlingen delges gäldenären på det sätt som ärföreskrivet om stämning i tvistemål. Skall borgenären ombesörja delgivningen,tillämpas 32 kap. 2 § . Ansökning om belalningsföreläg-gande skall görasskriftligen eller muntligen hos allmän underrätt. Ansökningen skall innehållauppgift om borgenärens namn, personnummer, yrke, hemvist, postadress ochtelefonnummer samt gäldenärens namn och, där så kan ske, dennes personnummer,yrke, hemvist, postadress och telefonnummer, så ock fordringens belopp och denränta som fordras. Borgenären angive tillika i ansökningen eller i räkningsom åberopas tydligt och fullständigt i grunden för fordringen och tiden fördess tillkomsl samt de omständigheter som betinga rättens behörighet, om dennaej framgår av vad eljest anföres. Ansökning som göres skriftligen skall avlämnas i tvåexemplar och vara egenhändigt undertecknad av borgenären eller hans ombud. Ärendast ett exemplar ingivet, besörje rätlen mot stadgad avgift erforderligavskrift, och gälle den i målet Ansökning om belalningsföreläg-gande skall görasskriftligen eller muntligen hos allmän underrätt. Ansökningen skall innehållauppgift om borgenärens namn, personnummer, yrke, hemvist, postadress ochtelefonnummer samt gäldenärens namn och postadress. Om det behövs fördelgivning med gäldenären, skall uppgift även lämnas om annan adress där hankan anträffas samt hans personnummer. Saknar gäldenären känd adress, skalluppgift lämnas om den utredning som gjorts för att fastställa detta. Vidarebör anges gäldenärens yrke, hemvist, telefonnummer och andra omständighetersom är av betydelse för delgivning. Dessutom skall anges fordringens beloppoch den ränta som fordras. Borgenären skall i ansökningen eller i räkning somåberopas också tydligt och fullständigt ange grunden för fordringen och tidenför dess tillkomst samt de omständigheter som betingar rätlens behörighet, omdenna inle framgår av vad som annars anförs. Ansökning som görs skriftligen skall avlämnas i tväexemplar och vara egenhändigt undertecknad av borgenären eller hans ombud. Ärendast etl exemplar ingivet, skall rätten mot föreskriven avgift ombesörja erforderlig avskrift. Senaste lydelse 1978:773. -' Senaste lydelse 1973:241. Prop,1981/82:134 lika med huvudskrift. Göres ansökning muntligen, skallgenom rättens försorg mot stadgad avgift uppteckning därav ske i två exemplar;borgenären eller hans ombud skall med sin underskrift vitsorda attuppteckningen är riktig. Uppteckningen gälle sedan som huvud-skrift. Räkning som åberopas skall ingivas i två exemplar; ärräkningen ingiven i allenast ett exemplar skall mot stadgad avgift avskriftdärav besörjas av rätten. gäller i målel lika med originalet. Görs ansökningmuntligen, skall genom rättens försorg mot föreskriven avgift uppteckningdärav ske i två exemplar. Borgenären eller hans ombud skall med sin underskriftintyga atl uppteckningen är riklig. Uppteckningen gäller sedan som original. Räkning som åberopas skall inges i två exemplar. Årräkningen ingiven i endast ett exemplar, skall rätten mot föreskriven avgiftombesörja erforderlig avskrift. Omdelgivning med gäldenären av ansökningshandlingarna jämte föreläggande somavses i 22 eller 23 6 äge vad i 5 § är stadgat motsvarande tillämpning. Ej mådelgivning äga rum utom riket och ej heller enligt 15 8 delgivningslagen(1970:428). Omdelgivning med gäldenären av ansökningshandlingarna jämte föreläggande somavses i 22 eller 23 8 tillämpas vad som är föreskrivet i 5 §. Delgivning fårinte ske utom riket och ej heller genom kungörelse enligt 15 8delgivningslagen (1970:428). Om laga domstol i mål om lagsökning eller betalningsföreläggan-de gäller vad som är föreskrivet om tvistemål. Arrende-, hyres- och bostadsrättslvister skall dock las upp av tingsrätten i den ort där fasfigheten finns. Rätten prövar självmant sin behörighet. Borgenärs uppgift om de omständigheter som betingar rättens behörighet skall tagas för god. om anledning ej förekommer att den är oriktig. Om laga domstol i mål om lagsökning ellerbetalningsföreläggande gäller vad som är föreskrivet om tvistemål. Arrende-,hyres- och bostadsrättslvister skall dock tas upp av tingsrätten i den ort därfastigheten finns. Rätlen prövar självmant sin behörighet. Borgenärensuppgift om de omständigheter som betingar rättens behörighet skall godtas, omdet inte kan antas att den är oriktig. Har ansökningen upptagits, skall rättenej på nytt pröva sin behörighet, såvida inte gäldenären begär det eller frågauppkommer om tillämpning av 10 kap. 17 § . Fullmakt för ombud behöver inle företes,såvida inte rätten anser att det börske eller ombudet begär atl målet skall hänskjutas lill rätte- " Senaste lydelse 1970:446. ' Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Yrkar borgenären ränta men framgår det ej avansökningshandlingarna från vilken tidpunkt räntan yrkas, skall yrkandet ansesgälla ränta från den dag ansökningen delgivits gäldenären. Uppfyller en ansökan om lagsökning ellerbetalningsföreläggande inte föreskrifterna i 2 eller 19 §, skall borgenärenföreläggas att komplettera ansökningen, om inte bristen bedöms vara av ringabetydelse för det fortsatta förfarandet. Följer borgenären inte föreläggandet,får ansökningen avvisas. Rätlen får också avvisa ansökningen, om det framgår avvad som förekommit i samband med försök lill delgivning med gäldenären atthinder för delgivning föreligger. Framgår det ej atl hinder för delgivning med gäldenärenföreligger men har delgivning ändå inle kunnat ske, skall rätten pröva om försökentill delgivning skall fortsättas eller om borgenären skall erbjudas att självombesörja delgivningen. Hänsyn skall därvid tas till det arbete och denkostnad som dittills har lagts ned på delgivningen, utsikterna till attfortsatta försök kan leda till resultat samt omständigheterna i övrigt. Antarborgenären inte erbjudandet att själv ombesörja delgivning, skall ansökningen 34 8' Talan mot rättens beslut varige- Talanmot rättens beslul varige- nom ansökning enligl 3 eller 21 § nom en ansökan haravvisats eller avvisats skall föras genom besvär i förklarats förfallen skall föras ge- hovrätten, nom besvär i hovrätten. Senaste lydelse 1954:435. Prop.1981/82:134 6 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Har i lagsökningsmål borgenärs talan bifallits eller i målom betalningsföreläggande å ansökningen tecknats bevis att utmätning må ägarum, äge gäldenären att hos rätten söka återvinning. Mot utslag ilagsökningsmål i andra fall skall talan föras genom besvär i hovrätten. Angående klagan över beslut som rätten meddelat undermålels handläggning äge vad för tvistemål är stadgal motsvarande tillämpning. Ej må klagan föras över beslut varigenom mål hänskjutilstill rättegång. Denna lag träder i kraft . Bestämmelsen i31 b 8 tillämpas dock inte i fråga om mål som har anhängiggjorts föreikraftträdandet. Lag om ändring i handräckningslagen (1981:847) Härigenom föreskrivs att 2 och 3 68 handräckningslagen(1981:847) skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 26 Ansökan om handräckning skall göras skriftligen.Beträffande laga domstol gäller vad som är föreskrivet om tvistemål. Arrende-,hyres- och bostadsrättstvister skall dock tas upp av tingsrätten i den ort därfastigheten finns. Rätten prövar självmant sin be- Rätten prövar självmant sin be- Sökandens uppgift om de hörighel. Sökandensuppgift om de omständigheter som betingar rät- omständigheter som betingar rättensbehörighet skall godtas, om tens behörighet skall godtas, om del inte kan antasalt den är oriktig. del inte kan antas att den är oriktig. Har ansökningen upptagits, skall rätten ej på nytt prövasin behörighet, såvida inte gäldenären begär det eller fråga uppkommer omtillämpning av 10 kap. 17 § . 36 Sökanden skall i ansökningen ange sitt yrkande och deomständigheler på vilka yrkandet grundas. Han skall lämna uppgift om deomständigheter som betingar rättens behörighet, om inte denna framgår av vadsom anförs i övrigt. 1981/82:134 7 Ansökningenskall vara åtföljd av de skriftliga bevis och andra handlingar som sökandenvill åberopa. Berättelse som någon har lämnat skriftligen i anledning avhandräckningsmålet (vittnesintyg) får åberopas som bevis i målel. Fullmaktför ombud behöver inte företes, såvida inte rätten anser att det bör ske. Dennalag träder i kraft . Närvarande: statsministern . ordförande, ochstatsråden , , , , Åsling, Söder, ,, , , , , , Elmstedt, Tilländer,Ahrland, Lagrådsremiss om ändring i lagsökningslagen m.m. Inom justitiedepartemenlel har upprättas en promemoria (DsJu 1981:11)Rationellare summariskbetalningsprocess. I promemorian föreslås olika åtgärder i syfte attrationalisera handläggningen av lagsökningsmål (L-mål) och mål ombelalningsföreläggande (Bf-mål). Promemorian har remissbehandlats. Promemorian - som också innehåller en redogörelse för gällanderätt och de rutiner som f.n. tillämpas vid handläggning av L-mål och Bf-mål-bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga I. En förteckning överremissinstanserna och en sammanställning av remissyttrandena bör fogas tillprotokollet som bilaga 2. Den summariska betalningsprocessen regleras ilagsökningslagen (1946:808, LL). Lagsökning förutsätler att fordringen grundarsig på ett skriftligt fordringsbevis. Den vanligaste typen av sådana bevis ärhyreskontrakt. Andra typer av skriftliga fordringsbevis är t.ex. skuldebrev,leasingavtal, avbelalningskontrakt saml växel och check. Belalningsföreläggandeanvänds för fordringar som inte grundar sig på skriftliga fordringsbevis.Belalningsföreläggande får dock inte användas för fordran på skadestånd. 1981/82:134 9 Ansökanom lagsökning eller belalningsföreläggande skall i princip göras hosfingsrätten i den ort där gäldenären har sitt hemvist. L- och Bf- mål handläggs i praktiken till övervägande del avtingsnotarier med hjälp av domstolsbiträden. Avgörandet i L- mål betecknasutslag. I Bf-mål utfärdas ett s.k. slutbevis vilket utgör bevis om attutmätning får ske hos gäldenären för fordringsbelopp, ränta och kostnader somhar lagils upp i beviset. Tankenbakom den summariska betalningsprocessen är atl den snabbi, enkelt och billigtskall leda fram till ell verkställbart avgörande. Som framhålls idepartementspromemorian har många tingsrätter svårt att leva upp tilldessa krav. Detta är mest påtagligt vid de största tingsrätterna därmålbalanserna nu är betydande. Tendensen är emellertid densamma vid mångamindre tingsrätter. Ipromemorian anges flera orsaker till denna utveckling. Tingsrätterna har undersenare år fått ta emot en kraftig ökning av Bf-mål som hanteringen avmålen blivit avsevärt tyngre. Delgivningssvårigheterna har ökat ochdelgivningsresultatet har blivit allt sämre, vilket medfört etl betydandemerarbete för både tingsrätterna och anlitade delgivningsorgan. Granskningenav ansökningarna har också blivit mer tidskrävande. Många ansökningar - ävensådana som framställs och ges in av ingivare som yrkesmässigt ägnar sig åtinkassoverksamhel, l.ex. inkassobyråer -är oklara eller ofullständiga och måstekompletteras vilket medför ett betydande merarbete för tingsrätterna och längrehandläggningstider. Ipromemorian framhålls vidare att för de största fingsrätlerna redan mängden avpågående mål leder lill svårigheter att hanlera och överblicka aktmaterialetoch att bevaka utsatta frister för komplettering av ofullständiga ansökningaroch för lämnade delgivningsuppdrag. Ocksåi mindre tingsrätter har målökningen lett till en påtagligt ökadarbetsbelastning för den personal som är avdelad för den summariska processen.Härigenom ökar riskerna för fel i handläggningen. Handläggningstiderna är påde flesta håll för långa. Ipromemorian nämns att många tingsrätter har försökt att minska problemen ihandläggningen genom att anskaffa nya hjälpmedel såsom stämplar och blankettersamt genom att avveckla vissa arbetsmoment som visserligen har ansetts gagnarättssäkerheten men som inte är föreskrivna i de författningar som reglerarverksamheten. Vidare har värdefulla kontakter för utbyte av erfarenheter ochtips om rationaliseringsmöjligheter i arbetet tagits i samband meddomstolsverkels blankettverksamhet och de kurser om summarisk process somdomstolsverket fortlöpande anordnar för domstolsbilräden. Ipromemorian ges ytterligare exempel på - i vissa fall långtgående-rationaliseringsåtgärder som några av de större tingsrätterna har ansett sigtvungna atl tillgripa. 1981/82:134 10 Problemeni handläggningen av L- och Bf-mål har även uppmärksammats avjustitieombudsmannen (JO) i samband med en inspektion hösten1980 av verksamheten i . Hithörande frågor har vidareberörts i en promemoria angående arbetssituationen vid de allmänna domstolarnasom har upprättats inom och överlämnats till justitiedepartementet.Problemen har även diskuterats vid sammanträffanden mellan representanter fördepartementet och . regi bedrivs f.n. försöksverksamhet vid isyfte att undersöka möjligheterna att rationalisera handläggningen i Bf-målmed hjälp av utrustning för automatisk databehandling. Enligt planerna förprojektet skall molsvarande utrustning anskaffas till , omden pågående försöksverksamheten slår väl ut. Fråganhur den summariska processen bör vara utformad utreds f.n. avrättegångsutredningen (Ju 1977:06) i samband med utredningens översyn av främstunderrättsförfarandet i syfte alt rationalisera och effektivisera detta (se Dir1977:06). Enligt vad utredningen under hand har upplyst överväger den atlföreslå relativt långtgående förändringar i den summariska processformen.Utredningen avser atl överlämna sill betänkande . Ipromemorian framhålls atl omedelbara åtgärder måste vidtas för att förbättrasituationen vid domstolarna och åter få den summariska processen alt fungerasom en snabb, enkel och billig processform. Det framhålls vidare atl eftersomdet i dagens statsfinansiella läge inte är möjligt alt i någon nämnvärdutsträckning lösa problemen genom tillskott av personal måste man i ställetsträva efter alt förenkla verksamheten och, med bibehållande av dengrundläggande rättssäkerheten, sortera bort sådana arbetsmoment som utanstörre olägenhet kan undvaras. Vadgäller rättegångsutredningens pågående översyn av den summariska processengörs i promemorian den bedömningen att läget hos tingsrätterna är sådanl allåtgärder beträffande den summariska betalningsprocessen inte kan anslå iavvaktan på resultatet av utredningens arbete. Del framhålls emellerlid att.detär angelägel att rätlegångsutredningens översyn inte föregrips och att deåtgärder som är aktuella inte bör avse de grundläggande principerna förprocessen. En reform bör vidare koncentreras på åtgärder som kan vidtas ulan alltförstor tidsutdräkt. Idepartementspromemorian föreslås att det nu aktuella reformarbetet inriktas påatl komma till rätta med brister eller oklarheter i ansökningarna samtsvårigheter i samband med delgivning och med att avsluta målen när delgivning trotsförsök inte kan genomföras. I promemorian läggs fram flera förslag med deninriktningen. Ipromemorian behandlas även frågan om delegation till domstolsbiträden avdomargöromål i Bf-mål. Det föreslås att det nuvarande kravet i LL pålagfarenhet avskaffas och att regeringen får bestämma i vilken utsträck- Prop.1981/82:134 11 ningBf-mål får handläggas av Qänstemän som inte är lagfarna. Det föreslås vidareatt ett genomförande av delegation i Bf-mål skall föregås av enförsöksverksamhet. Promemorian har fått eltövervägande positivt mottagande hos remissinstanserna. Så gott som samtligaremissinstanser bekräftar den bedömning av svårigheterna i verksamheten som hargjorts i promemorian. Man understryker också angelägenheten av att skyndsammaåtgärder vidtas för att förbättra situationen. De flesta remissinstansernaställer sig positiva till såväl inriktningen av den föreslagna reformen som delösningar som förordas i promemorian. Många remissinstanser för även fram egnaförslag till åtgärder i syfte att ytterligare förenkla handläggningen av L- ochBf-mål. Flera remissinstanser ställer sig dock tveksamma till eller avstyrkerförslagel om delegation lill domstolsbilräden av domargöromål i Bf- mål. Förmin del vill jag till en början understryka viklen av all den summariskabetalningsprocessen fungerar på ett tillfredsställande säll. Den summariskaprocessen är en i förhållande fill den vanliga tvistemålsprocessen mycketbillig processform för såväl parterna som samhället. Starka processekonomiskaskäl talar således för att den summariska processformen används i så storulslräckning som möjligt. Atl borgenärer har möjlighet att snabbt och till enmåttlig kostnad få en exekutionstitel mot försumliga gäldenärer medverkar ocksålill atl upprätthålla en god betalningsmoral, vilket kommer hela samhället tillgodo. Somframgår av departementspromemorian och som även bekräftas av remissinstansernahar den kraftiga ökningen av antalet Bf-mål medförtbetydande svårigheter vid handläggningen i framför allt de störretingsrätterna. Samma tendens kan emellertid skönjas också i de medelstoratingsrätterna. Denuvarande förhållandena är enligt min mening inle godtagbara. Jag ansluter mig,mot bakgrund av vad jag har sagt om betydelsen av en väl fungerandesummarisk betalningsprocess, fill uppfattningen att åtgärder måste vidtas föratt förbättra förhållandena. I likhet med de flesta remissinstanserna anser jagatl de förslag som läggs fram i promemorian i alll väsentligt kan läggas tillgmnd för en begränsad reform av den summariska betalningsprocessen. Somframgår av promemorian hänför sig de nuvarande svårigheterna i verksamhetenbl.a. till bristfälligheter i ansökningarna. Det är nödvändigt att borgenärernahär får ta ett slörre ansvar än . Det bör i första hand ankomma påborgenärerna att tillhandahålla sådana uppgifter om gäldenären att denne kandelges. Endast i de fall borgenären inte kan få fram dessa uppgifter bördomstolarna vara skyldiga att ta på sig del avsevärda arbete somär förenat med adressforskning. ökal krav på borgenärerna när det gälleratt tillhandahålla olika uppgifter kan också medföra en noggrannarekontroll av gäldenärens identitet och bostadsförhållanden m.m. i samband medkredilgivning, vilket jag anser vara värdefullt i flera avseenden. Prop.1981/82:134 12 Ilinje med vad jag har sagt nu ligger också att borgenären i princip bör takonsekvenserna av att gäldenären inte kan delges eller alt delgivning kan skeendast till höga kostnader. Idetta sammanhang vill jag nämna att jag ämnar föreslå regeringen attunderställa ett förslag till ändringar i sekretesslagen (1980:100)bl.a. i syfte atl underlätta för inkassoföretag och enskilda i allmänhet atl fålillgång till adressuppgifter hos postverket. Jagdelar den av flertalet remissinstanser framförda uppfattningen att det ärangeläget att de mest påtagliga svårigheterna i verksamheten avhjälps snarast.Man bör därför inle dröja med alt genomföra de föreslagna åtgärderna iavvaktan på resultatet av rätlegångsutredningens arbete. En del av förslagenberör visseriigen direkl frågor som kommer all behandlas i del betänkande avutredningen som väntas . Enligl min mening bör man emellerlid inte avdel skälet avslå från att nu genomföra förslagen. De olägenheter som kan uppslåtill följd av atl reglerna för den summariska processen kan komma att ändrasmed förhållandevis kort tidsmellanrum får accepteras. Medanledning av de synpunkter som har förts fram från en av remissinstansernavill jag framhålla att det inte är möjligt att inom ramen för den begränsadereform som jag nu förordar beakta intresset av molsvarande ändringar i reglernaför den vanliga tvistemålsprocessen.