prop · G503113 · 1981-12-31 00:00:00 — I takt med att stödbeloppen höjsblir det också aUt viktigare för en företagare att veta i vUken utsträckninghan vid exempelvis övertagandel av ett konkursdrabbal förelag kan räkna med attsysselsättningsstöd kommer att lämnas. Eftersomsysselsättningsstödet är avsett alt täcka igångkörningskost-nader bör stöd iprincip inle lämnas för överlagandet av en verksamhet då dessa kostnader ärväsentligt lägre. I annat fall skulle stöd kunna komma att lämnas flera gångerför i stort sett samma inkörningskostnader. Vidare skulle sysselsällningsslödetkunna väsentligt påverka värdet av exempelvis ett konkursbo. Prop.1981/82:113 111 Jaganser att följande riktlinjer bör gälla för när rätt till slöd skall föreliggavid övertagande av en befintlig verksamhet eller med andra ord när enstödberälligad ökning av sysselsättningen skall anses ha uppstått. EttfaU när sysselsättningen bör anses ha ökat är om den övertagna verksamheten haren helt annorlunda produktionsinriktning och de övertagna tillgångarna är avobetydligt värde för den nya verksamheten. Ett annat fall är när den övertagnaverksamheten varit nedlagd . Härmed menas då att någonproduktion inte förekommit i verksamheten, inte heUer i exempelvis enkonkursförvaltares regi. Den tid under vilken en verksamhet skaU ha legat nereför att kvalificera till slöd bör inle vara alltför kort. Avgörande måste bl.a. vara att det inte framstått som lönsamt att vänta ul denna fidpunkt. Som enriktpunkt bör gälla att tiden bör vara lägst . Derikfiinjer som här beskrivs bör göra det lättare att i enskilda fall bedöma ivilka fall stöd kan utgå. F. n. kan förhandsprövning ske i vissa avseenden ifråga om sysselsättningsstöd. Jag föreslår att denna möjlighet utsträcks tillatt avse också frågan om sysselsättningsökning föreligger i förhållande tilltidigare verksamhet. Enav huvudreglerna för sysselsättningsstöd är vidare att stöd kan lämnas för delantal årsarbetskrafter varmed sysselsättningen överstigit dethögsta antalet årsarbetskrafter under de tre närmast föregående åren. Syftetmed detta är att undvika stöd fill konjunkturbetingade variationer isysselsättningen. I de fall en verksamhet övertas kan denna regel fåotillfredsställande effekter. Ett företag som övertas efter alt exempelvis hakommit på obestånd har ofta minskat sin sysselsättning kraftigt under denärmast föregående åren. Den som övertar en sådan verksamhet och slår sammanden med en annan kommer på så sätt kanske inte att kunna få sysselsättningsstödunder . Utgångspunktenför beräkningen bör därför i de fall förutsättningarna för slöd i övrigi äruppfyllda vara det antal årsarbetskrafter varmed sysselsättningen överstigitantalet årsarbetskrafter i den övertagna verksamheten under kalenderåret föreövertagandet. Övrigagrander för sysselsältningsslödet bör kvarstå oförändrade. Jag avser all iannat sammanhang föreslå regeringen vissa tekniska ändringar i bestämmelsernaom könskvotering för sysselsätlningsslöd. JagvUl slutligen erinra om alt de begränsningar som finns för sysselsättningsstödi övertagandefall inte innebär att angelägna projekt behöver stoppas avformella skäl. Offertstödet kan även fortsättningsvis lämnas i samma områdensom sysselsättningsstödet och kan komma till användning när andra stödformerinte är tillämpliga. Beslut om offertslöd fattas av regeringen och dess tekniskautformning avgörs från faU till faU. 1981/82:113 112 attanvändas när regionalpolitiskt stöd i annan form inle kan lämnas vilket inlenödvändigtvis innebär ell högre slöd. Det kan användas i samtliga stödområdennär det gäller projekt inom den privata tjänste- och servicesektorn,riksorganisafioner och administrativa funktioner inom större industriföretag.För övriga typer av stödberättigad verksamhet kan offert-stöd beviljas inomnuvarande stödområdena 46. Vid stödets införande varavsikten att staten på offert från ell förelag skulle betala särskildersättning lill företaget för att det vidtar åtgärder som staten iregionalpolifiskt syfte önskar all företaget skall göra. I praktiken har slödelfrämst kommU till användning dels genom att avskrivningslån i vissa fallutformats med annorlunda viUkor, dels genom att stöd ulgåll för ändamål somannars inte kan stödjas med bidragsmedel, l.ex. flyltnings-samt speciellautvecklings- och marknadsföringskostnader, dels genom utformning av speciellavillkorslån. Därutöver har stödet, i större utsträckning än vad man tänkt siganvänts för att rädda sysselsättningen i förelag. Offertstödethar inte kommit till så stor användning som förutsågs vid dess införande. Dettahar bl.a. uppmärksammals av , vUken uppmanat regeringen att verka förökad användning av stödformen. Arbetsgrappen har funnit att den begränsadeanvändningen av slödel beror på att övriga regionalpolitiska stödformer användsi första hand och fillgodoser de flesta stödbehoven. Föregen del vUl jag anföra följande. Jag förordar att offertslöd fortsättningsvisskall kunna lämnas fiU samfiiga typer av stödberättigad verksamhet inom helastödområdet. Övriga grunder för offertstödet bör kvarstå oförändrade. Beträffande stödetsanvändning kan jag ansluta mig till arbetsgruppens uppfattning alt offertstödetfrämst bör koncentreras på offensiva åtgärder. Med tanke påkonjunkturalsiklerna bör industrins investeringsbenägenhel komma att öka underden . Det är enligt min mening angeläget alt därvid med hjälp avbl. a. offertstödet la till vara alla möjligheter till ökad sysselsättning i desämst ställda stödområdena. Med anledning av vad arbetsgrappen anfört om slödlill marknadsföringsåtgärder vill jag hänvisa till att jag i avsnittet omregionaU nyförelagande föreslagit all slöd skall kunna lämnas för bl. a. sådanaåtgärder. Jag har vidare i den förut nämnda proposifionen om åtgärderna för desmå och medelstora förelagen samt om innovalionspolitikens inriktning (prop.1981/82:118) förordat att de regionala utvecklingsfondernas medel i ökadutsträckning skall användas till företagsulvecklande åtgärder, bl.a.marknadsföringsprojekt. Någon förändring av de nuvarande flexiblamöjligheterna all använda offertstödet till liknande åtgärder bör emellertidinte göras. Jagvill även erinra om att jag förordat all utbildningsstöd skall avskaffassom särskild stödform och de kostnader vartill utbildningsstöd kunnat lämnasfortsättningsvis skall täckas inom offertslödels ram. Prop.1981/82:113 113 F.n. gäller i princip att endasi sådana verksamheter som kan påverkas i fråga omlokalisering eller omfattning kan få stöd. Således kan slöd f n. lämnas tillföretag som bedriver industriell eller induslriliknande verksamhet,industriserviceverksamhet, vissa slag av parfihandel och uppdragsverksamheteller turistverksamhet, till sistnämnda bransch i första hand i stödområde 4, 5och 6. Vidare kan kommun få slöd för turistverksamhet saml för att bygga mindreindustrilokaler för uthyrning på mindre orter. Regeringen har dessutommöjlighet alt i varje särskill fall besluta om stöd lill förelag med annanverksamhet, om verksamheten beräknas få särskild betydelse för näringslivet iregionen eller annars bedöms vara av särskild regionalpolitisk betydelse. Jaganser att dessa regler för vad som är stödberättigad verksamhet i huvudsak börvara oförändrade. Jag föreslår dock i del följande vissa ändringar i fråga omstödberättigad verksamhet inom turistnäringen, vidgade möjligheter att ge slödfill faslbränsleframställning samt all slöd i yissa fall skall kunna lämnaslill privata investmentbolag. F.n.gäUer vidare all regeringen kan lämna förhandsbesked om viss verksamhet ärstödberättigad. Härvid prövas endast om verksamheten är av sådan art attregionalpolitiskt slöd kan lämnas. Denna ordning bör bibehållas. Mottagareav regionalpolitiskt slöd kan f. n. vara svenska och utländska fysiska ochjuridiska personer som bedriver slödberätfigad verksamhet inom det enskildanäringslivet samt statliga förelag. Dessutom kan, som jag nämnt, kommunererhålla regionalpolitiskt slöd för turistverksamhet och kommunalaindustrilokaler. Jag föreslår i det följande vissa ändringar i fråga omstödmoltagare, dels beträffande kommuns möjlighet all erhåUa slöd förfastbränsleframställning dels vad avser privata förelags möjligheter att fåslöd lill mindre industrilokaler för uthyrning saml möjligheten för privataregionala investmentbolag all få lån all användas som kapitaltillskott islödberälligade förelag. Arbetsgrappenhar bl.a. utrett stödet lill uppförande av industrilokaler för uthyrning. Ensammanfattning av arbetsgruppens rapport har bilagts proppsitionen (bilaga 4). LpkajiseringsstödtUl industrilokaler för uthyrning lämnas f n. dels tUl StiftelsenIndustricentra, dels tUl kommunala industrilokaler. År1973 påbörjades en försöksverksamhet med statliga industricentra i regionalacentra i det inre stödområdet (prop. 1973:50, InU 1973:7, rskr 1973:248).Syftet med verksamheten är att uppföra industrilokaler för uthyrning. Huvudmanär Sfiftelsen Industricentra, som har lill uppgift att planera, uppföra, ägaoch förvalta industricenleranläggningarna saml i övrigt verka för alt skapagoda förutsättningar för verksamheten i anlägg-8 1981182. 1981/82:113 114 ningarna.Stiftelsen skall i detla syfta akfivt verka för företagsetableringar ibeslutade och planerade industricenteranläggningar. Stiftelsens förvaltning ärlokaliserad till och omfattar sju anställda. Sfiflelsensverksamhet är bunden av riksdagsbeslut på så säll all har beslutatom utbyggnaden av industricenteranläggningar i varje särskill fall och medgettall medlen för regionalpolitiskt slöd får användas för ändamålet, varvid somanslagsvillkor gäller vissa riktlinjer för uthyrningen m. m., som anges i delföljande. Industricenleranläggningarnahar byggts ul stegvis och omfattar i febraari 1982 färdigställdalokaler i , , och . Den sammanlagdalokalytan på ca 56000 m" uthyrs till 22 hyresgäster med 384 anställda,varav 378 ulgör nya arbetslillfällen på respektive ort. Induslricenlerlokalermed en sammanlagd yta på ca 12000 m är under färdigställande i Ange ochVilhelmina. Hyrani industricenleranläggningarna skall ligga på en nivå som motsvarar de kostnadersom företagen kan räkna med om de bygger egna lokaler med statligtlokaliseringsstöd. Finansieringen av investeringarna har därför ordnats på ettsätt som ungefär motsvarar lokaliseringsstödet enligl de maximiregler somgäller inom nuvarande stödområde 5 och 6. Industricenleranläggningarnafinansierades sålunda fram t. o. m. med lokaliseringsbidrag (),lokaliseringslån med 20-årig annuitet () och räntebefrielse ochamorteringsanstånd samt kapitaltillskott till stiftelsen (). Fr.o.m. deansökningar om utbyggnad som inkommit efter har investeringarnafinansierats lill med avskrivnings- och lokaliseringslån saml 30%kapitaltillskott. Regionalpolitiskt slöd för byggnadsinvesteringar har sedan år1973 beviljats stiftelsen med ca 80 milj. kr. i lokaliseringbidrag, ca 74 milj.kr. i avskrivningslån, ca 29 milj. kr. i lokaliseringslån och ca 67 milj. kr. Stiftelsenskostnader för driften av anläggningarna skall läckas av hyrorna frånhyresgästerna (prop. 1978/79:112, AU 1978/79:23, rskr 1978/ 79:435). Deregionalpolitiskt mofiverade kostnaderna för stiftelsens verksamhet kandäremot täckas av statsbidrag. StiftelsenIndustricentras lokaler skall hyras ut lill förelag med verksamhet som ärberättigad fill regionalpolitiskt slöd. I undanlagsfall får lokaler uthyraslill serviceförelag ulan rätt lill regionalpolitiskt slöd med hänsyn fill altserviceföretagen kan bidra lill utbudet av industriservice i vid mening inomanläggningarna. Den gemensamma servicefunktion som byggts ul ärförelagshälsovård i anläggningarna i och . Riksdagenhar påpekat (AU 1980/81:23, rskr 1980/81:233) behovel av ökat regionallinflytande över stiftelsens verksamhet. Även stiftelsen har i skrivelse fillregeringen uttryckt önskemål om ökade möjligheter lill lokall engagemang iverksamheten och förbättrade kontakter med regionala myndigheter. Prop.1981/82:113 115 Arbetsgrappeninom industridepartementet har sett över verksamheten och lämnat förslag tilländringar i vissa hänseenden. Medanledning av önskemålen om ett ökat lokalt och regionalt inflytande överstiftelsens framlida verksamhet har arbetsgruppen diskuterat alternativaägarkonstellalioner där kommunerna övertar hela eller delar av ägaransvaretför industricenteranläggningarna. a. framförs tanken all bilda lokalaaktiebolag med kommunall helt- eller delägande i varjeinduslricen-leranläggning. För att skall kunna ta ställning lill hurett ökat regionalt inflytande bör utformas på föreslårarbetsgruppen att frågan skall behandlas i en särskild utredning. Behoven avökat lokall inflytande och förbättrat regionalt samarbete kan lUls vidaretillfredsställas genom en förstärkning av de lokala samarbelsrådens status ochsammansättning. Någon anledning all f. n. byta associationsform finns inle. Arbetsgrappenhar vidare föreslagit alt verksamheten bör konsolideras på nuvarande orter menatt ett begränsat antal ytterligare centra bör kunna byggas. Inför kommandeprojekt bör finansieringen av stiftelsens anläggningar ändras på så sätt attett visst mått av stimulans till kostnadsreduktion införs i finansieringen.Detta föreslås ske genom all del tillskott lill stiftelsekapital som hittillsutgått av investeringskostnaden reduceras lill hälften och altmellanskillnaden lånas upp på den öppna kreditmarknaden. De regionalpolitisktmotiverade kostnaderna för stiftelsens verksamhet föreslås även ifortsättningen bli läckta av statligt bidrag. Arbetsgrappen anser slutligen allstiftelsen bör eftersträva all hyresförela-gen utnyttjar mer av gemensamservice av olika slag. Föregen del ansluter jag mig lUl uppfattningen alt sltflelsen nu nått en sådanstabilitet att den bör tilldelas ökad självständighet och ökat ansvar. Jagansluter mig vidare till arbetsgrappens förslag om att frågan om lokalaaktiebolag med kommunall helt- eller delägande i varje anläggning bör utredassärskilt. Jag avser att i särskild ordning föreslå regeringen att direktivlämnas för ett sådant utredningsarbete. Liksomarbelsgmppen anser jag all finansieringen av stiftelsens anläggningar medhänsyn lill den kredilvärdighet som stiftelsen nu besitter bör ändras.Fiertalel remissinstanser är dock kritiska lill en minskning av den statligafinansieringen av stiftelsens anläggningar med tanke på den hyres-höjandeeffekt en sådan åtgärd förväntas få. Jag har tidigare föreslagit alllokaliseringsstöd skall utgå med samma villkor till maskiner ochinventarier som till byggnader. Den föreslagna ändringen bör i viss omfattningmotverka den hyreshöjande eflekt som elt minskat bidrag till stiftelsekapitalkan få. Med hänsyn fill remissinstansernas kritik av förslaget fill ändradfinansiering förordar jag att statsbidraget lill stiftelsekapital sänks medendast en tredjedel från nuvarande till av investeringskostnaden.Därmed kommer i framfiden av stiftelsens investeringar att finansieras påden öppna kreditmarknaden. EnUgl min mening bör den föreslagna ändringen verka incitament för stiftelsen när del 1981/82:113 116 gälleralt hålla nere kostnaderna för kommande investeringar. De regionalpolitisktmotiverade kostnaderna för sfiflelsens verksamhet bör även i fortsättningenkunna täckas av statsbidrag. Bestämmelsernaför hyresgästernas verksamhet bör vara oförändrade. Det innebär att lokalernaliksom hillills i första hand skall hyras ul lill förelag med sådan verksamhetsom är berättigad till regionalpolitiskt slöd. Måletför Stiftelsen Industricentras verksamhet bör vara att styra den industriellaexpansionen till orter där den kan få de regionalpolitiskt största effekterna.Därvid bör sfiftelsen även söka bidra till en förbättring av den industriellamiljön på orten bl.a. genom alt eftersträva en sådan sammansättning avhyresgästernas verksamhet att en mångsidig industristruktur byggs upp.Hittillsvarande verksamhet har i hög grad inriktats på att planera och uppföraanläggningar. Sfiftelsen kommer i och med färdigställandet av de förstaetapperna i Ange och all kunna erbjuda så pass många lokaler föruthyrning, att dess framtida verksamhet i högre grad bör ägnas åt rekryteringav hyresgäster och därmed en förbällring av respektive orts induslrieUa miljö.Stiftelsen bör således i första hand konsolidera sin verksamhet på nuvarandeorter. När det gäller frågan om ytterligare industricenteranläggningarkonstaterar jag alt del fortfarande fmns elt anlal orter inom stödområde A ochB med en låg andel industrisysselsatta och med en ensidig industristruktur.Jag anser därför alt elt begränsat antal ytterligare centra bör byggas. Jagföreslår att det sker i GäUivare och . År1977 infördes ett särskilt bidrag lill kostnader för byggande av mindrekommunala industrilokaler för uthyrning i mindre orter i främst det dåvarandeinre stödområdet, motsvarande i stort sell nuvarande stödområde 5 och 6 (prop.1976/77:100 bil. 17, NU 1977/78:23, rskr 1977/78:304). Därmed avsågs lokalerpå upp lill 2000 m i orter företrädesvis mindre än kommunala centra. Genomriksdagens beslut 1979 avskaffades bidragsformen och islällel infördes lokaliseringsstöd som stödform för byggandet av sådanalokaler. utvidgades stödverksamheten till att omfatta stödområde4-6. kan i stödområde 5 och 6, om inget talar däremot,kommunala industrilokaler byggas även om hyreskontrakt inle finns tecknat förnågon del av lokalerna. F. n. gäller vidare att regeringen intill utgången avjuni 1982, om särskilda skäl finns, kan besluta om slöd lill kommunalaindustrilokaler till kommuner utanför stödområde 4-6, främst i Bergslagen, somsärskill hårt drabbats av strakturomvandlingen inom stålindustrin ochgruvnäringen. Mofivelför att införa ell slöd till kommunala industrilokaler var alt ge de ekonomisktoch sysselsättningsmässigt mest utsatta kommunerna i landet möjlighet att försemindre, nystartade eller expansiva förelag med lokaler. Några restriktioner motomflyttning av företag inom orten eller krav på ny 1981/82:113 117 Bakgmnden tiU reformen var erfarenheten att ekonomiskt starkakommuner ofta byggde induslrUokaler på egen hand, vilket de mest utsattakommunema inle hade möjlighet till. Del förelåg därför en påtaglig risk allverksamheter flyttades från mindre lill större kommuner. Sedanår 1977 har ett 30-tal kommuner beviljats stöd för uppförande, om- ellertillbyggnad av 45 industrilokaler med en sammanlagd lokalyta om 115000 m. 1oktober 1981 sysselsattes sammanlagt ca 1200 personer i lokalerna. Därav var ca150 arbetstillfällen () nyfillkomna. De flesta hyresföretagen var såledesinom orten omflyttade företag. Totalt har ca 76 milj. kr. beviljats i bidrageUer avskrivningslån och ca 10 milj. kr. Ytterligare ett20-lal lokaler med en sammanlagd lokalyta om 33 000 m var under byggnad ellerunder planering. Till dessa har beviljats ca 56 milj. kr. i bidrag elleravskrivningslån och ca 15 milj. kr. LokaliseringsstödtiU uppförande av kommunala industrilokaler har normalt lämnats enligt demaximiregler som gäller för resp. stödområde 4, 5 och 6. Endasi förelag medindustriell eller induslriliknande verksamhet eller induslriserviceverksamhelfår hyra kommunala industrilokaler. Ienlighet med arbetsgrappens förslag förordar jag att lokaliseringsstöd ifortsättningen skall kunna lämnas lill byggande av kommunala industrilokaler istödområdena A-C under i huvudsak samma föratsättningar som f. n. Bidragsdelenbör dock sänkas fill en sådan nivä att lokaliseringsbidrag till kommunalaindustrilokaler lämnas lägre stöd än vad som är maximaU i resp.stödområde. Endast i undanlagsfall och genom beslut av regeringen kan liksom f.n. högre slöd lämnas. Vidare bör en koncentrafion av stödgivningen ske tiUmindre orter genom preciserade krav i vissa avseenden. Följande riktlinjer börgälla. Stödettill byggande av kommunala industrilokaler hör lill de mest avgränsaderegionalpolitiska stöden genom inriktningen på de mest prioriterade områdena,de minsta orterna och de mindre och medelstora förelagens behov. 1 alla dessaavseenden har en tendens mol aUl vidsträcktaretillämpning varit starka. Detta beror bl.a. på att företagen ofta vUl undvikaall binda sina resurser i industrifastigheter. Del bör dock inte vara ensamhäUsuppgift att medverka till en sådan utveckling. Stöd tiU byggande avkommunala industrilokaler bör därför fortsättningsvis förbehållas mindre orterinom stödområdena A-C. Lokalerna bör vidare inte utan särskilda skäl byggasstörre än 2000 m och i normalfallet bör de avse uthyrning till mer än ettföretag. Risk föreligger annars alt stödet kommer i konflikt med reglerna omden kommunala kompetensen. Vidare bör för slöd gälla att de filltänkta hyresförelagensmöjligheter att själva bygga lokaler måste vara små. Endasi när synnerliga skältill undantag från de nu nämnda kraven kan påvisas bör undantag kunna komma ifråga. Prop.1981/82:113 118 Finansieringen av kommunala industrilokaler bör vidareändras. Samhällsstöd kan av regionalpolitiska skäl utgå till byggande avindustrilokaler såväl direkt til! ett enskilt företag som till StiftelsenIndustricentra eller till en kommun. I alla dessa fall kan stöd utgå eftersamma procentsats. Eftersom slödels storlek även bestäms utifrån bl.a.subventionen per nyanställd blir det enskilda företag som bygger egna lokaleroch har en känd rekryteringsplan ofta missgynnat i förhållande till kommuner,för vilka subventionsnivån inle begränsas av en viss känd sysselsättningseffekt.Erfarenheterna har dessutom visat att del förekommer all kommuner utöver detregionalpolitiska slödel ytterligare subventionerar byggkostnaden. För allkomma fill rätta med de beskrivna problemen och med hänsyn till förslaget om statliga finansieringen av Stiftelsen Industricentras investeringar skallminskas på motsvarande sätl, bör även subvenlioneringen av kommunalaindustrilokaler minskas av investeringskostnaden. Del innebär all enhögre stödprocent kan utgå lill det enskilda förelaget än fill kommunen,varigenom del bör bli mer attraktivt för förelagen att bygga egna lokaler. Jag vill också erinra om all jag fidigare föreslagit alllokaliseringsbidrag i framliden skall kunna lämnas på i stort sell samma villkorlill maskiner som lill byggnader. Den föreslagna ändringen bör ge utrymme föratt minska det hyrande företagels kapitalkostnader för maskininvesleringar. Enöverflyttning av subventionen från den hyrda lokalen lill företagels rörelseinnebär vidare enligl min mening elt bättre slöd lill förelagen. Med de möjligheter lill långa lånelider som finns f n. böräven forlsällningsvis lokalhyrorna kunna hållas på en rimlig nivå. visstminskat hyresbehov bör även kunna uppnås genom den av mig tidigare föreslagnaändringen all lokaliseringsbidrag kan lämnas även lill byggnadsinvenlarier ulankrav på alt inventarierna skall utgöra en avsevärd del av de lokalainvesteringskostnaderna. Arbetsgrappen har föreslagit all stöd lill nya kommunalaindustrilokaler inle bör lämnas lill kommuner som i strid med gällandebestämmelser hyr ul befintliga kommunala industrilokaler till ickeslödberälligade företag. En uttrycklig regel av sådan innebörd är knappastlämplig, bl.a. med hänsyn till all regler redan finns om följderna av alt brytamol uppställda villkor för lokaliseringsstöd. Del är dock självklart att detmåste vara en starkt försvårande faktor för elt positivt beslut om en kommunsom ansöker om stöd har brulU mot villkoren för ett fidigare slöd. Detankommer på den myndighet som skall pröva ansökningen om slöd all ta ställningockså i denna fråga. Vissa gemensamma frågor för Stiftelsen Industricentra ochkommunala induslrUokaler Med anledning av ullålande 1981 omregionalpolitiskt stöd till byggande av industrilokaler (AU 1980/81:23, rskr1980/81:233), vill jag nu Prop.1981/82:113 119 motbakgrund av arbetsgruppens förslag redovisa min syn på samordningen mellananvändningen av Stiftelsen Industricentra och kommunala industrilokaler somregionalpolitiska medel. Den verksamhet som utövasgenom byggande av statliga industricentra och kommunala industrilokaler ulgårfrån samma medel - industrilokaler att hyra.