prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — De störstaspråkgmpperna var (i storleksordning) turkiska, finska, grekiska, spanska,arabiska, kinesiska, serbokroaliska och thailändska. Deltagare medassyrisk/syriansk härkomst (språk: arabiska, kurdiska, syriska och turkiska)utgjorde av invandrargruppen. Av invandrarna var män och var 35år eller äldre. Myckel stora skillnader fanns vad avser kön och ålder mellan olikainvandrargrupper. Undervisningen varorganiserad i enskild undervisning (av deltagarna), grupper om 2-3 deltagare (),grupper om 4-6 deltagare () och gmpper om 7 eller fler deltagare (). Dellagarnastuderade i genomsnitt 15 limmar/vecka, en liten minskning från föregående år (15,5).Antalet deltagare per gmpp (medräknat enskild undervisning) var i genomsnitt3,1 deltagare,vilket är 0,2 enheter högre än föregående år. Skillnaden mellan undervisningen försvenskar resp. invandrare var stor. Svenskar dellog oftare i enskildundervisning och i små grupper. Antal fimmar i genomsnitt var betydligt lägre försvenskar, även då svenskar undervisades istora gmpper. Andelen invandrare som erhöll undervisning helt eller delvis på hemspråk var . Störst varandelen för deltagare med grekiska(), spanska () och turkiska () som hemspråk. En rapport om undervisning pä finska SÖ har medskrivelse överiämnat en rapport om undervisning päfinska inom vuxenutbildning, en utvärdering avförsöksverksamheten under /81. Utvärderingen har omfattat gmndskolkurser,gymnasieskolkurser i allmänna ämnen saml barnskö-tarkurser. Gymnasieskolkursermed undervisning på finska har endast anordnats i . Avrapporten framgår bl.a. att flertalet kurser har anordnats i svenska,engelska, matematik och i samhällsorienterande ämnen. Sedan höstterminen 1979har även en barnskölarkurs anordnats vatje termin. De största problemen vidgenomförandel av dessa kurser har varit att finna tvåspråkiga lärare i barn-och ungdomskunskap saml lämpliga läromedel.De flesta dellagarna har fått arbete efter utbildningen. Möjligheten fördellagarna att göra framsteg i sina svenskkunskaper under kursens gång har varit liten. SÖ menar all enkombination med grundskolutbildning i svenska måste övervägas. SÖ anser attbehov av utbildning pä finska finnsäven inom andra områden, exempelvis sjukvården. Prop.1981/82:100 Bilaga 12 562 En skrivelse angående komvux , Lärarnas Riksförbundoch Skolledarförbundel har inkommit med en gemensam skrivelse med uttalanden bl.a.mol nedskärningar inom vuxenutbildning. Enligl riksdagensbeslut skall vissa statsbidrag lill den kommunala vuxenutbildningen(komvux) fr. o. m. minskas med tvä procent av det belopp somannars skulle ha utgetts (prop. 1980/81:20, UbU 1980/ 81:15,rskr 1980/81:120,prop. 1980/81:100 bil. E4, UbU1980/81:18, rskr 1980/81:217).Motsvarande gäller för vissa bidrag till bl. a. gymnasieskolan. De aktuella bidragen ulgår alltså av bidragsunderlagel. Statsrådet har under anslagetBidrag lill driften avgymnasieskolor föreslagit att bidragen lill landstingskommunal vårdyrkes-utbildning i gymnasieskolan för liden fr. o. m.den 1 juli 1982 bör ulgä med 80 istället för av bidragsunderlaget. Jag föreslår motsvarande för de bidraglill landstingskommunerna för utbildning på vårdområdet inom komvux som minskas med tvä procent. Jaguppskattar den besparing påstatsbudgeten som uppkommer lill drygl . Jag beräknar medel för en löneomräkningmen förordar, all ell lägre anlalundervisningslimmar ställs fill förfogande än vad () har föreslagit. Härigenom uppnås enbesparing på sammanlagt ca 36 milj.kr. När det gäller prisomräkning räknar jag med ell lägre belopp än SÖ. Jag vill närmaremotivera min syn på hur volymminskningen i komvux bör genomföras ochvilka andra åtgärder den bör kombineras med. SÖ förutser enliglanslagsframställningen en något vikande efterfrågan på gmndskolkurser.Jag utgår därför från alt antalet undervisningslimmar för grundskolkurser kanminskas fill ungefär del antal timmar som togsi anspråk under /81. SÖ framhållervidare i anslagsframställningen alt kommunernas kursutbud uppvisar vissa avvikelserfrån de av riksdag och regering angivna riktlinjernaför kursutbudet. Främst är gymnasieskolkurser i allmänna ämnen starkt överrepresenterade pä vissayrkesinriktade utbildningars bekostnad. I propositionen omfolkbildning m. m. 1980/81:127) har regeringen redovisat sin syn påkomvux mål och målgrupper samt på prioriteringar inom komvux. hadeingen erinran mol denna redovisning (UbU 1980/81:36, rskr 1980/81:386).Utbildningsmöjligheter bör framför alh erbjudas dem som tidigare fäll minst avutbildningsresurserna i samhället. Medhänsyn lill bl.a. utvecklingen på arbetsmarknaden är del därvid angelägel altkomvux - utöver grundskolkurser i första hand erbjuder Prop.1981/82:100 Bilaga 12 563 Jag vill isammanhanget framhålla all jag i begreppet arbelsmarknadsinriktad utbildninginnefattar såväl yrkesinriktad utbildning som sådan teoretisk utbildning somkrävs för yrkesutbildning eller yrkesverksamhet. Del ankommer pä resp.skolstyrelse all, vid sina beslut om vilken utbildning som skall anordnas ikomvux, la hänsyn lill arbetsmarknadens behov inom den egna regionen. I fräga om gymnasieskolkurser bör,enligt de riktlinjer som gäller, företräde utöver yrkesinriktad utbildning gesål utbildning i naturvetenskapliga och tekniska ämnen. Med ledning av denangelägenhetsgradering jag nu har erinrat om och mol bakgrund av SÖ:s nyssnämndapåpekanden i anslagsframställningen förordar jag att huvuddelen av den minskning av antaletundervisningslimmar som måste ske skall avse teoretiska ämnen på gymnasieskolnivä. Sammanfattningsvisföreslär jag att följande antal undervisningstimmar får disponeras förkurser inom komvux under /83: för gmndskolkurser 920000 undervisningsfimmar för teoretiska gymnasieskol kurser 965000undervisningslimmar för yrkesinriktade gymnasie skolkurser (inkl. sär skilda yrkesinriktade kurser) 771000undervisningslimmar SÖ bör liksom nu harätt alt efter ansökan från en kommun medge omfördelning mellan limmar förolika slag av kurser inom totalramen av undervisningslimmar. Jag har tidigare(prop. 1977/78:100 bil. 12, s. 563 och prop. 1980/81: IOO bil. 12, s.622623) pekat på viklen av alt komvux kursutbud planeras noga i kommunerna. Särskillnär de resurser som kan ställas lill förfogande är begränsade, krävs noggrannaöverväganden i fråga om vilka kurser som skall anordnas. Jag vill återigen starkt framhålla detta.Enligl min mening är del också ytterst angelägel alt skolstyrelserna eftersträvar allgenom samverkanöver kommungränserna och genom fierårsplanering kunna erbjuda ell varieratkursutbud, vad gäller både innehåll och genomförande på dag- resp. . harnyligen (prop. 1980/81:203, UbU 1981/82:1, rskr 1981/ 82:46) bifaUitregeringens förslag om en särskild läroplan för komvux, som bl. a. innebär enökad vuxenanpassning av kursplanerna i de olika ämnena på gmndskolnivä. Enliglmin mening är del väsentligt att all verksamhet i komvux vuxenanpassas även päså sätt att varje vuxenstuderandes tidigare erfarenheter las lill vara i enindividuell sludieplanering. Detta innebär att mänga bara behöver komplettera sinakunskaper genom all studera elt begränsat anlal ämnen som gmnd för fortsallutbildning eller yrkesverksamhet.All skaffa sig ell fullständigt slutbetyg resp. avgångsbetyg bör 1981/82:100 Bilaga 12 564 alltsåinle ses som ell mål i sig för en vuxenstuderande. Både för de studerande själva och för samhället är del viktigtatt studierna så snabbi som möjligt leder fram lill yrkesverksamhet. Det är ocksåviktigt all redan yrkesverksamma har möjlighet all delta i vuxenstudier förfort- och vidareutbildning. Den föreslagna minskningen av limresurserna fårdärför inle tas lill intäkt för all inskränka studiemöjligheterna enbart fördem som vill studera på deltid eller frilid. Den yrkesinriktadeutbildningen är en angelägen del av verksamheten i komvux. Trots dettahar den inle utvecklats på del sätt som hade varitönskvärt. SÖ framhåller tvärtom att teoretisk Utbildning är överrepresenteradpå bekostnad av viss yrkesutbildning. Skolstyrelsernas inställning, sådan denkommer lill uttryck i beslut om vilken utbildning som skall erbjudas inom komvux, spelar roll för utvecklingen av verksamheten. Dessutom har skolledarna en storbetydelse för hur verksamheten sedan fungerar. Den yrkesinriktade utbildningen år denmest krävande delen av komvux vad galler planering och förarbete. Trots detta beräknas f. n. skolpoäng och därmedskolledarresurser på samma säll för allundervisning i komvux. Jag förordar all en omprioritering genomförs i syfte all stärka skolledarresursernaför yrkesinriktad utbildning. Förlid fr. o. m. bör vid beräkningen av skolpoäng den yrkesinriktade utbildningen väga tyngre än denteoretiska. Det bör få ankomma påregeringen all avgöra vilka närmare grunder som skall gälla förberäkningen. För all ytterligarebetona vikten av den yrkesinriktade delen av komvux föreslär jag attschablontillägget för yrkesinriktad utbildning höjs från 10 lill för lidenfr. o. m. . Kostnaderna härför uppgår lillca 2,5 milj. kr. De ryms inom ramenför den tidigare nämnda totala besparingen på anslaget. Sedan budgetåret1978/79 har antalet undervisningslimmar i komvux kunnat utökas genom beslut avregeringen för all bereda utbildningsmöjligheter för arbetslösa. Härigenom har ca6500 personer beretts utbildning under /81. I den mån det är påkallat av arbelsmarknadsskälbörliknande åtgärder kunna vidtas även under /83. I detta sammanhang vill jagpå förekommen anledning betona, alt regeringen genom all begära detta bemyndigande inle ulfäsler sig allutnyttja del. Detta bör avgöras först närförhållandena på arbetsmarknaden under /närmarekända. Efter beslut vidföregående (prop. 1980/81:100 bil. E 4, UbU 1980/81:18, rskr1980/81:217) ulgår statsbidrag för särskilda behov inomkomvux och grundvux. Tillgängliga medel fördelas av SÖ. De skall i första handanvändas för behov inom komvux. Under /83 räknar jag med . Försöksverksamhetmed finska som undervisningsspråk har bedrivits inom komvux /77. Tillstörre delen har försöket bedrivits Prop.1981/82:100 Bilaga 12 565 En begränsad försöksverksamhet harockså bedrivits i gymnasieskolkurser i /78. De flesta gymnasieskolkursernahar gällt teoretiska ämnen. har dessutom några barnskötarkurseranordnats. Efter beslut av (prop. 1980/81:100 bil. 12 s. 624, UbU1980/81:18, rskr 1980/81:217) har SÖ rätt all medgeförsöksverksamhet i gmndskolkurser med undervisning på invandrarspräk, alltså även andraspråk än finska. SÖ skall följa och utvärdera denna verksamhet och, när så kanske, framlägga förslag om vilka föreskrifter som bör gälla om undervisning påinvandrarspräk.SÖ har i anslagsframställningen hemställt all försöksverksamheten även får omfatta vissayrkeskurser enligl SÖ:s medgivande i varjesärskill fall. Av SÖ:s utvärdering av den hitfillsvarande, mycket begränsade, försöksverksamheten med yrkesinriktadutbildning pä finska framgår all del har varit vissa svårigheter vidgenomförandet. SÖ menar dock attbehov av utbildning finns även inom andra områden, exempelvis sjuk värden. Innan definitiv ställning tas tillvad som bör gälla för framliden om undervisning inom komvux på språk somtalas av invandrare, bör enligl min meningviss försöksverksamhet få bedrivas även med annan yrkesinriktad utbildning än barnskötarkurser. Detvore vidare värdefullt mederfarenheter fr. o. m. den frän yllerligare några kommuner. Del börankomma på regeringen eller på myndighet som regeringen bestämmer all avgöravilka närmare regler som bör gälla om försöksverksam-hel med gymnasieskolkurser på språk som talas avinvandrare. SÖ har /79 haft rätt att tilldela kommuner med en svagt utvecklad komvux en förstärkning avskolledarresursen. SÖ har kunnatlämna medgivande all nedsätta undervisningsskyldighelen för skolledare med sammanlagt 174 veckolimmarutöver vad som annars är möjligt enligt gällande bestämmelser. Komvux finns nui nästan alla kommuner. SÖframhåller all små kommuner med nystartad komvux genom viss omfördelning har kunnat expandera utanalltför påtagliga ölägenheter för destörre kommunerna. Ännu är skillnaderna dock betydande mellan Ulbudel i olikatyper av kommuner. SÖ anser därför att den extra skolledarresursen motsvarande 174 veckolimmar för stödåt vissa kommuner, där komvux är under uppbyggnad, bör beräknasäven för /83. Jag delar denna uppfattning. Efter beslut är 1977(prop. 1976/77: 150 bil. 5, UbU 1976/77:2y, FiU 1976/77:30,rskr 1976/77: 341) skall kommuner, som har inrättat en eller flera särskilda skolenheter för vuxenutbildning,hänföra all komvux inom kommunen lill dessa enheter. Enligt beslutskulle detta vara genomfört senastden . Del är genomfört utom i Slockhoim. Med hänsyn lill föreliggande särskilda omständighetermedgav regeringen dispens för till den I juli 1979.Stockholms kommun behövde därefter,av skäl somjag redovisade i budgetpropositionen 1979, en yllerligare tidsfrist för all hinna lösa deorganisatoriska och pedagogiska Prop.1981/82:100 Bilaga 12 566 problem som är förknippade med en sådan omorganisation.Med slöd av bemyndigande (prop. 1978/79:100 bil. 12, UbU 1978/79:20, rskr 1978/79:174)medgav regeringen yllerligare dispens sä att fick vänta lillsenast med all hänföra all komvux i kommunen till särskildaskolenheter för vuxenutbildning. Regeringen föreskrev att den del av komvux somfortfarande låg vid gymnasieskolor i etapper skulle föras över till sådana enheter.Regeringen uppdrog ål SÖ all uppmärksamtfölja detta. Med anledning av allregeringsbeslutet även 1979 var tidsbegränsat, fann del nödvändigt alt i en övergripande utredning undersöka hur komvuxi Slockhoim skulle kunna organiseras för all uppfylla bestämmelserna. a. ett förslag om fördelning avkomvux på nio särskilda skolenheter för vuxenutbildning. Grundvux var i förslaget fördelat på fem av dem.Utredningsförslaget var inle genomförbart i sin helhet fr.o.m. den 1juli 1981. Vidare innebar det i tre fall avstegfrän principen all all vuxenutbildning skall administreras inom särskildaenheter för vuxenutbildning. Avstegen gällde viss utbildning inom bygg- och anläggningsleknisk linje och inomgrafisk teknik saml planerad vuxenutbildning i dans. Skolförvaltningenansåg att utredningsförslaget i väsentliga hänseenden måste bearbetas vidareoch förordade en i principoförändrad organisation och fördelning på skolenheter av komvux i Slockhoimäven efter . skoldireklion överlämnade med en skrivelse skolförvaltningensutlåtande lill SÖ och hemställdeåterigen om dispens frän riksdagsbeslutet . SÖ överlämnade med eget yttrande , jämte yttrandefrån länsskolnämnden i Stockholmslän , ärendet lill regeringenför prövning. Med hänsyn lill föreliggande särskilda omständigheter medgav regeringen attStockholms kommun får ytterligare anstånd med all hänföra återstående del avden kommunala vuxenutbildningen fillsärskilda skolenheter för vuxenutbildning, dock längst fill den 1 juli1982. Det är välbekantall skolplaneringen i är en komplicerad fräga. Jaghar därför viss förståelse för all kommunen ännu inle har kunnat genomföra riksdagsbeslutetfrån . Jag har under hand erfarit all del av den yrkesinriktade komvux som är organisatoriskt knutenlill gymnasieskolor kommer all överföras till särskilda skolenheter förvuxenutbildning fr. o. m. . Jag noterar detta med tillfredsställelse. Del innebär all enmindre del av yrkesinriktad komvux iStockholm fortfarande kommer att vara knuten lill gymnasieskolan. uppger all ytterligare entidsfrist behövs för all på ettfillfredsställande säll kunna lösa de skolorganisaloriska problemen i kommuneni enlighet med beslut. Jag förordar därför all regeringen inhämtar bemyndigande alt medgefortsalt undanlag för Prop.1981/82:100 Bilaga 12 567 från regeln alt all komvux skallhänföras lill särskilda skolenheterför vuxenutbildning. Som jag tidigareredovisat har beslutat aU överföra försvaretsgymnasiala utbildning fill det allmänna skolväsendel, främst komvux.Överförandet skall vara helt genomfört fr.o.m. /83. SÖ anger attdelta beslut skapar behov av ytteriigare resurser inom komvux. underströk vid sinbehandling av förslaget all föra över dengymnasiala utbildningen frän försvaret till skolväsendel bl.a. föredragande statsrådets uttalande ipropositionen all man måste sträva efter att reformen inle skall innebära enförsämring när det gäller alt tillgodosepersonalens behov all få kompletterande utbildning påkortaste möjliga tid. har i en skrivelse erinrat om detta. Nämnden anser att det behövsvissa kompletterande bestämmelser isyfte all säkerställa utbildningen för militära elever i komvux. Nämnden bedömer det vidare nödvändigt medreglerom extra timtill-delning förförsvarels gymnasiala utbildningsbehov i vissa fall. Jag vill erinra omall den kommunala beslutanderätten över komvux är betydande. Gällande reglermedger inte all en kommun kan åläggas all anordna komvux i någon viss lägsta omfattning eller avnågon viss typ. Både SÖ ochförsvarels skolnämnd har emellertid uttalat all flertalet problem bör kunna lösas med ömsesidig anpassning.Jag delar denna uppfattning.Besparingar måste nu genomföras beträffande komvux. Jag har föreslagit att de bör göras främst iform av en nedskärning av teoretiska gymnasieskollimmar, vilket begränsarmöjligheterna alt tillgodose sammabehov som . I detta läge anser jag att del är väsentligare än att i första hand tillgodosebehovel av utbildning bland inom vuxenutbildningenprioriterade målgrupper. De militära elever som behandlas i försvarets skolnämnds skrivelse är idelta sammanhang hänförliga lillkategorin elever med behov av behörighetskomplellering, som tillhör de prioriterade gmpperna. Jag anserdärför inle att några yllerligare bestämmelser i detta avseende ärerforderliga. Jag är heller inle beredd all förorda några generella regler om extra limlilldelning. För altnedskärningen avundervisningslimmar skall kunna genomföras med sä små inskränkningar som möjligt i utbildningen krävs, somjagredan nämnt, en noggrann planering ikommunerna och även över kommungränserna. En samplanering med de militära myndigheterna bör givetvisockså ske. För de militära elevernautgör utbildningen inom komvux obligatoriska delar i deras befälsutbildning.Detta ställer särskilda krav pä såväl de militära myndigheternas somberörda skolmyndigheters planering. I den män försvarels behov av utbildning inom ramen för komvux inle kantillgodoses genom den generellatilldelning av gymnasieskoltimmar somjag har förordat, ankommer det pä försvarels skolnämnd och SÖ attanmäla detta förhållande lill regeringen saml alt komma med förslaglill lösningar. Prop.1981/82:100 Bilaga 12 568 således ankomma på regeringen all falla erforderligabeslut. Jag har samrått med chefen för försvarsdepartementet i denna fråga. Jag övergår nu tillatt behandla frågor som rör grundutbildningen för vuxna (gmndvux).Jag beräknar medel för en löneomräkning. För prisomräkning beräknarjag ell lägre belopp änSÖ. Det åfiggerkommunerna att informera om grundvux och att anordna utbildning för var och ensom behöver och önskar det. Jag uttalade i budgetpropositionen 1981 (prop.1980/81:100 bil. 12 s. 625) att den som är behörig att intas i gmndvux bör harätt alt tas in och få starta sin utbildning relativt omgående även i eltträngt ekonomiskt läge. Det är en princip som inle bör ifrågasättas. Grundvux harexpanderat kraftigt alltsedan starten , både vad gäller anlal deltagare och del antalundervisningslimmar som utnyttjas. SÖ finner del svårt all uppskatta behovelav grundvux men anser sig ha skäl att räkna med en dämpad ökningstakt. Enligl minuppfattninghar vi nu nått del stadium, dä man inte längre bör räkna med en lika kraftigtillströmning av nya deltagare som efter tillkomsten av dennanya utbildningsform. Vidare bör ell ökande anlal personer nu komma alllämna gmndvux efter slutförd utbildning. harbeslutat (prop. 1980/81:150, FiU 1980/81:40, rskr 1980/ 81:420) att komvux måste dras ner imotsvarande män som grundvux tillätsexpandera fr.o.m. /83. Jag har i besparingssyfte föreslagit nedskärningar av antaletundervisningstimmar i komvux. Mol dennabakgmnd är del nödvändigt att fastställa en ram även för antalet undervisningsfimmar i gmndvux. Denna ram bör /83 vara del anlalundervisningslimmar som las i anspråk under /82. Jag räknar med attbehovet av undervisningstimmar kommer all kunna skifta starkt i olika kommuner. SÖ bördärför fä i uppdrag all fördela en del av de tillgängliga limresurserna mellan kommunerna påliknande sätt som f. n., efter beslut av regeringen, sker med komvux-limmar.Mol bakgrund av nämnda beslut all grundvux fär expandera endastpå komvuxbekostnad, förordar jag all SÖ dessutom fär rätt att medge omfördelning fränkomvux-limmar till grundvux-timmar. Del bör ankomma på regeringen att avgöra, vilka närmare föreskriftersom erfordras. Reguljär statistikför grundvux saknas f. n. Statisfiska centralbyrån har inle beräknat någramedel för ändamålet i sin anslagsframställning för /83,men anger kostnaderna för en löpande ärlig statistik lill . per är.Efter samråd med chefen för ekonomidepartementel förordar jag all 125000kr.överförs från delta anslag till sjunde huvudtitelns anslag : Statistik, register ochprognoser, sä all en löpande ärlig statistik över grundvux kan införasfr.o.m. Avslutningsvis villjag la upp yllerligare några frågor av betydelse för både komvux och grundvux. Prop.1981/82:100 Bilaga 12 569 Enligl riksdagensbeslut med anledning av propositionen om skolforskning ochpersonalutveckling (prop. 1980/81:97, UbU 1980/81:37, rskr 1980/81: 385) skallfr.o.m. /83 ett nytt system införas för statsbidrag lilllokal skolutveckling inom skolan och den av kommunerna bedrivnavuxenutbildningen. Bidraget skall fä användas dels för all anställa ersällare för skolledare eller lärarei som är Ijänsfiediga med högstB-avdrag för studier eller för att betala bibehållna löneförmåner för skolledare eller lärare i gymnasieskolan,komvux och gmndvux under sådantjänstledighet, dels för all bestrida lokala kostnader för personalutbildningoch för del lokala utvecklingsarbetet. Det är skolstyrelserna, för landstingskommunerna utbildningsnämnderna, sominom vissa ramar skall besluta omanvändningen av bidraget fill lokal skolutveckling. Slalsrädet Tilländerhar under anslagen Bidrag lill driften av gmndskolor m. m.och Bidrag lill driften av gymnasieskolor lagt fram förslag som bygger vidarepå beslut med anledning av nämnda proposition. En del av hennes förslagrör även komvux och grundvux och innebär i fräga om fördelningen på anslag enändring i förhållande till vad som förutsattes i propositionen. Jag vill härerinra om alt hon efter samråd med mig har föreslagit att medel för bidrag filllokal skolutveckling av tekniska skäl skall beräknas endast under grundskol- ochgymnasieskolanslagen. Hon har beträffande anslagsposten gymnasieskolanslagelföreslagit att kommunerna skall få bidrag med viss procent av ett underlag sombestår av vissa av deras bidrag till gymnasieskolan. Bidrag som kommunerna färför komvux och grundvux ingår alltså inle i underiagel. I slällel ärprocentsatsen högre än den annars skulle ha varit. I enlighet med statsrådetTilländers förslag vill jag betona all bidragen lill lokal skolutveckling frångmndskol- och gymnasieskolanslagen skall användas för angivna ändamålinom såväl gmndskolan och gymnasieskolan som komvux och gmndvux oberoende avur vilket anslag medlen erhållits. Del är angelägetall skolstyrelserna beaktar delta. SÖ bör fä i uppdragalt följa slalsbidragsgivningens effekter särskill i vad avser komvux ochgrundvux. Jag har i denna fråga samrått med statsrådet . Med hänsyn till altkostnader för bidrag lill löneförmåner fill skolledare och lärare, som ärtjänstlediga från komvux och gmndvux med högst B-avdrag för studier, inte längre skallbelasta förevarande anslag har jag minskatanslaget med . För genomförandel avden nya läroplanen krävs utbildnings- och fortbildningsinsatser för både skolledningoch lärare inom komvux och gmndvux. Sådana insatser behövs också för all skolledarna isamråd med arbetsmarknadens parter skall kunna främja den yrkesinriktadeutbildningen i komvux såsom är avsett.