prop · G5033 · 1981-12-31 00:00:00 — omanställning av kvinnor som befäl inom det militära försvaret, m. m.; Regeringenförelägger vad som har upplagils i bifogade uldrag av regeringsprolokollför den ålgärd och del ändamål som framgår av föredragandens hemslällan. Genombeslui av är 1978 fick kvinnor lilllräde lill vissa mililä-ra yrkeninom flygvapnet. På grundval av belänkandel (Ds Fö 1980:5 och 6) Kvinnan ochförsvarels yrken från beredningen för del forlsalla arbelel om kvinnan i försvareiföreslås nu all rekryteringen till befälsyrkel sker oberoende av kön. Dessutominformeras om de åtgärder som kommer att vidtas vid rekrytering och anslällningav kvinnor som befäl. 1 1981/82. Närvarande: stalsråden , , , Guslafsson,Tilländer, Proposition om anställning av kvinnor som befäl inom detmilitära försvaret, m.m. Under 1970- och 1980-lalen har frågan om anslällning avkvinnor inom försvarsmaklen behandlals i olika sammanhang. värnpliklsulredning gjorde i belänkandel (Ds Fö1973: 1) Kvinnor i del militära försvaret en översiktlig studie av möjligheternaför kvinnor all fä anslällning inom försvarsmaklen. Ulredningen förordade enöversyn av beslämmelserna om rekrytering m.m. Sedan värnpliktsulred-ningensbetänkande hade remissbehandlals, fick dåvarande chefen för försvarsdeparlementeli regeringens bemyndigande all tillkalla sakkunniga för all förautredningsarbetet vidare (Fö 1975:01). De sakkunniga antog benämningenberedningen för det fortsatta arbetet om kvinnan i försvaret (BKF)'. BKF skulle i en första etapp arbeta med de befallningardär uppgifterna inle ärav slridande karaklär. Beredningen avlämnade i juni 1977delbelänkandel (SOU 1977: 26) Kvinnan och försvarels yrken. Beredningen fick tilläggsdirektiv alt ulredaförutsättningarna att ge kvinnor anslällning som yrkesofficer ulan begränsning lillicke stridande befallningar. 1 direktiven angavs all den personliga lämpligheleni princip borde vara det enda urvalskriteriet vid rekrytering av fast anställtbefäl. anlal befallningar i krigsorganisationen ansågs emellertid medhänsyn lill gällande förulsällningar och krav vara av sådan art all de inle ' När det nu aktuella förslaget avlämnades bestodutredningen av studierektorn , ordförande, riksdagsledamöternaOlle , och , rikslottachefen översten . 1981/82:3 3 lämpligen borde besättas med kvinnor. Kvinnors tillträdetill befälsyrkel ansågs vara en så slor och genomgripande reform alt den bordegenomföras stegvis. Beredningens uppgifl blev därför all föreslå en fortsatt ulvecklingmot ell befälsyrke som är oberoende av kön. Vid1978/riksmöle beslöl i oklober 1978 (FöU 1978/ 79: I, rskr1978/79:2) efter förslag i prop. 1977/78: 185 om anslällning av kvinnor sombefäl inom del militära försvarei m. m. att kvinnor i princip skulle ges möjlighelalt fä anslällning som befäl inom del mililära försvarei pä samma villkor sommän. Riksdagsbeslulet följde propositionen, där dåvarande chefen för försvarsdeparlemenletbl.a. framhöll all alll befäl i krig måsle della i och vid behov leda försvareiav den egna uppehållsplal-sen e.d. Varje befälsbefatlning blev därmed all ansesom slridande. En redogörelse för beslulels innehåll och den därefter igångsallaverksamhelen bör såsom en beskrivning av nuvarande ordning fogas lill prolokolleli della ärende som bilaga I. BKF avlämnade silt slutbetänkande (Ds Fö1980:5 och 6) Kvinnan och försvarels yrken. En sammanfallning av beredningensöverväganden och förslag bör fogas lill prolokollel i della ärende som bilaga2. Eflerremiss har yttranden över betänkandet avgetls av överbefälhavaren eflerhörande av cheferna för armén, marinen och flygvapnet saml försvaretscivilförvaltning, försvarets sjukvårdsstyrelse, värnpliklsverkel, försvaretsforskningsanstalt, försvar, försvarelsrationaliseringsinstitut, rikspolisslyrelsen, , slalskonlorel, riksrevisionsverkei,sialens arbelsmarknadsnämnd, sialens ochpersonalutbildning, , universitets- och högskoleämbetet,, arbetarskyddsstyrelsen, jämslälldhelsombudsmannen, jämslälldhelskommiilén.Centralorganisationen /SR, Landsorganisalionen i (LO), stalstiänstemannaseklion (TCO-S), . Moderata samlingspartiets kvinnoförbund. , , HusmodersförbundelHem och Samhälle, Cenlralförbundel för befälsulbildning, Riksförbundel Sverigeslotlakårer. Svenska Blå Stiär-nan och kvinnliga bilkårers riksförbund.En sammanslällning av remissyllrandena bör fogas lill prolokollel i dellaärende som bilaga 3. besluiade vid 1978/riksmöle (prop.1977/78: 185, FöU 1978/79:1, rskr 1978/79:2) atl kvinnor i princip skulle få möjlighellill anslällning som befäl inom del militära försvarei på samma villkor som 1981/82:3 4 1 en förslå elapp fick kvinnor lilllräde lill vissayrken inom flygvapnet. Beredningen för det fortsalla arbelel om kvinnan i försvarei(BKF) har föreslagil alt yrken även inom armén och marinen görs tillgängligaför kvinnor. Med hänsyn lill all beredningen endasi hade behandlal vissa avflygvapnelsyrken vid lidpunklen för principbeslul bör enligl min mening fråganom en rekrytering lill befälsyrkel inom hela försvarsmaklen skall få skeoberoende av kön ånyo underslällas . Frågan om anslällning av kvinnorsom befäl har ocksä en sådan betydelse all bör informeras om de åigärderi övrigl som jag ämnar föreslå regeringen inom della område. 2.1 Rekrytering till befälsyrket oberoende av kön Beredningen har slräval efler all så långl möjliglbegränsa anialel befallningar som kvinnor inle bör få lilllräde lill.Beredningen föreslår all kvinnor får anslällas som befäl inom armén och marinensaml i de befallningar inom flygvapnet som ännu inle är tillgängliga för dem.Den har kartlagt de hinder som finns för all anställa kvinnor och därefter angettrikllinjer för hur hindren skall las bort. Eftersom alll yrkesbefäl i den nyabefälsordningen måsle kunna lösa uppgifterna som chefer, fackmän och ulbildare,har beredningen särskilt sluderal gemensamma resp. särskiljande drag i befälsyrket.Kartläggningen har inriktats på krigsorganisationen, eftersom dess krav har bedömlsavgöra var eventuella gränser för kvinnornas tillträde lill befälsyrkel skallsättas. Traditionella uppfattningar om mäns och kvinnors lämplighet fär enligtberedningen inte undanta kvinnor från någon lyp av uppgifter för yrkesbefäl. Huvuddragen i beredningens förslag lillslyrks av prakiiskllaget alla remissinstanser. Jag ansluler mig lill beredningens och remissinslansernas uppfallningalt kvinnor bör få lilllräde lill samlliga befallningar för befäl inomdel mililära försvarei, om del inle finns medicinska hinder för della. Jagdelar vidare beredningens slåndpunkl alt det inle finns några skäl att vägrakvinnor tillträde till vissa befattningar för yrkesbefäl på grund av traditionellauppfattningar om deras lämplighel. Överbefälhavaren påpekar alt kvinnorna kommer alt fätillträde lill befälsyrkel inom försvarsmakten samlidigl som det lill följd avde omfattande ändringarna i fredsorganisalionen är aktuellt med en omplaceringav befälet . kommer all kräva slora personatad-ministralivainsalser pä alla nivåer. I anslulninglill överbefälhavarens påpekande vill jag framhålla all de åigärder som krävsför all kvinnor skall få lilllräde lill befälsyrkel endasi är en del av denormala personaladminislraliva ålgärderna. Jag vill dock framhålla all anställningslrygghelenför de redan anslällda i forsla hand måsle beaklas. 1981/82:3 5 Alla remissinslanser anser all samlliga befälsyrken päsikt skall göras tillgängliga för kvinnor, om del inle finns medicinska hinderhärför. anser atl en tidsgräns bör fastställas -förslagsvis år 1986-när erforderlig forskning på det medicinska omrädel skallvara genomförd. Enligt min mening är det f.n. inle möjligl all ange någon slullidför forskningen om de eventuella medicinska hindren vad avser taktisk flyg-tiänsloch viss submarin tiänsl. Tidsförhållandena blir nämligen beroende av vilkaresurser som kan avdelas för ändamålel. Försvarels forskningsanstalt påpekar all del är svårl allförutse några medicinska hinder för kvinnor när del gäller ubälstiänsl och ubälsleknisktiänsl. Endasi vid vissa former av dykning, l.ex. dykning pä slora djup, kan evenludllfinnas fysiologiska könsskillnader som har betydelse. Jag kan instämma i försvarets forskningsanstaltsuppfattning all ytterligare forskning behövs endast beiräffande dykning pästora djup. Kvinnor bör fä lilllräde lill ubåls- och ubälsleknisk tiänsl samlyrken som innefallar dykning pä mindre djup. 1 likhei med beredningen framhåller näsian alla remissinslanser,l.ex. överbefälhavaren, försvarels forskningsanslall, , statens arbelsmarknadsnämnd,Husmodersförbundel Hem och Samhälle och Riksförbundel lollakårer, allrekryleringen lill befälsyrkel skall grunda sig på den enskildes lämplighelför befallningen. Rekryleringen av kvinnor bör enligt beredningen grundas på enavvägning mellan individuella anlag och förulsällningar samt del akluellarekryteringsbehovet. Kvalifikationskraven måste grunda sig pä krigsbefallningarnaskrav på fysisk och psykisk kapacitet. Flera remissinstanser, l.ex. överbefälhavaren, chefen förmarinen, chefen för flygvapnet, försvarets sjukvårdsstyrelse. LO och , avvisar i likhet med beredningen kvotering ochsärlösningar för kvinnorna. En viss ojämn fördelning mellan könen får enliglremissinstanserna godtas inledningsvis. Inte heller jag kan acceptera någon kvotering förkvinnorna vid rekrytering lill befälsyrkel. Detta medför givelvis allfördelningen mellan könen inom olika yrkesgrenar blir ojämn under ganska långlid. Rekryteringen bör dock inle få lill följd all vissa yrkesgrenar elleryrkesområden hell kommer all domineras av kvinnor, eftersom strävandena i samhälleli övrigl syftar lill all bryla Irenden all Iraditiondlt lillsälla allabefallningar inom vissa yrken med endasi del ena könel. Kvinnorna måsle liksommännen kunna las i anspråk pä ell allsidigt säll inom försvarsmakten. underslryker i sill remissvar allmänna värnpliklen inle skall gälla både kvinnor och män. och menar atl den allmänna värnpliktenbör omvandlas lill en allmän totalförsvarsplikl. kvinnoförbundföreslår all en uiredning lillsätls i della syfle. Prop.1981/82:3 6 Vad beiräffar frågan om en allmän lolalförsvarsplikl villjag påpeka all denna har behandlals av försvarskommittén i belänkandet (Ds Fö1981: I) Säkerhetspolitiken ochtotalförsvaret och kommer atl anmälas för regeringen i annal sammanhang. 2.2 Åtgärder för att underlätta kvinnors tillträde tillbefälsyrket Del ankommer på regeringen all beslula i de frågor som jagkommer all beröra i del följande. Jag vill dock redovisa min syn på de åigärdersom jag ämnar föreslå regeringen all vidla för all underlälla kvinnors lilllrädelill befälsyrkel. För allskapa lillräckligl stora elevgrupper under grundutbildningen måsle enliglberedningen den inledande verksamheten ha ell varierat utbud av yrkesallernativför kvinnor. Beredningen anser också att del såväl från försvarsmakiens som denenskildes synpunkler lorde vara en fördel atl kvinnor och män utbildastillsammans på sä säll att flera än några enstaka kvinnor ingår i en och sammautbildningsenhet. Den anser all man bör beakta dels all vissa yrken har encivil anknylning, dels all vissa yrken har relativt låga fysiskaantagningskrav. Beredningen föreslår också all verksamhelen inleds med atlkvinnorna går igenom mililärgrundulbildning med början inom följandeyrkesområden. Inom armén: signal-och tränglrupperna. Inom kustartilleriet: sjöfrontsarlilleritiänsl, radar- ochsam-bandstiänst saml sjukvårdstiänsl (gemensam för marinen). Inom flottan: slridsledningstjänst, sambandstjänst, underhållstiänstoch ulbildning som är en lämplig grund för fortsatt utbildning på linjen ylallacktiänst. Vidare föreslår beredningen att kvinnor får tillträde tillföljande yrkesområden först sedan erfarenheler har vunnits av deras tiänslgöringinom de yrkesområden som försl har gjorls tillgängliga för dem eller när demedicinska hindren där detta är möjligt har undanröjts. Inom armén: infanteriet, kavalleriet och pansarlmpperna. Inom kustartilleriet: kustiägar-och markstridstiänst. Inom flottan: ubåts-och ubälsleknisk Ijänsl. Inom flygvapnet: flygtiänst och tiänsl som flygingenjör påflyglinje. Beredningen anser atl kvinnor skall få tillträde tillövriga yrkesområden (moisvarande) enligl överbefälhavarens ellerförsvarsgrenschefens bestämmande. Flertalet remissinslanser delar beredningens uppfattningatt det fortsatta reformarbetet med kvinnor som yrkesbefäl skall genomföras ietapper. Inle heller laklen i reformens genomförande ifrägasälls i någon siörreomfattning. flertal remissinstanser föreslår atl kvinnor skall fä tillträdetill så många yrkesområden som möjligt redan från början. våren,chefen för armén och chefen för marinen anser all del bör ankomma påförsvarsgrenschefen all bedöma vilka ylleriigare yrkesområden som kan görastillgängliga för kvinnor i den förslå etappen. Jag inslämmer i denna uppfallningoch ämnar senare föreslå regeringen de åigärder som behövs för alt göra della möjligl. Beredningenhar föreslagil all kvinnor skall få tillträde lill vissa yrkesområden förslsedan erfarenheler har vunnits av den inledande verksamheten. Jag anser altdet bör ankomma på regeringen all avgöra när della skall ske. En löpandeutvärdering av verksamhelen bör genomföras och las in i överbefälhavarensårsredovisning för att ge underlag för regeringens ställningstagandehärvidlag. Kvinnorbör sammanfattningsvis få tillträde lill olika yrkesområden inom försvaret enliglvad som framgår av följande sammanslällning. ' Gemensam för marinen nar det gäller yrkesutbildning. Enligtmin mening skall givetvis samma villkor gälla för kvinnor som för män när detgäller övergång till och ulbildning för försvarels intendentkår och fortifikalionskårenliksom när det gäller karriärväxlingar mellan yrkes-och reservbefälsområdena. Överbefälhavaren,chefen för armén, chefen för marinen och riksrevisionsverkei har i sinaremissvar föreslagil all formerna för krigsplacering av kvinnor som inlefullföljer sin officersutbildning skall undersökas. Riksrevisionsverkeihar i sill yllrande framhållil alt manliga befälselever, som inle forlsällerinom yrket, placeras på lämplig befallning inom krigsorganisationen med slöd avvärnpliktslagen. Eftersom kvinnor inte lyder under värnpliktslagen kan enplacering i krigsorganisationen, enligl verket, endasi ske genom frivilligtavtal. alternativ är då en placering inom civilförsvaretskrigsorganisation. Ävenjag anser att en placering av här aktuella kvinnor i civilförsvarets 1981/82:3 8 krigsorganisation t. v. är lämplig, eftersom där råder slorbrisl pä personal i ledande befallningar. Jag ämnar dock föreslå regeringen allvidla de åtgärder som behövs för atl undersöka former för all krigsplacerakvinnor på samma säll som män. Beredningen föreslår också vissa former av övergångsulbildningför yrkes- och reservanslällning av vissa kategorier redan anslälld kvinnligpersonal inom armén och marinen saml för viss kvinnlig A-personal, dvs. personalsom genom skriftligt avtal har ålagil sig all frivilligi tiänslgöra inom loialförsvareloch placerals med ständig tiänslgöring där. Överbefälhavaren är enligl sill remissyllrande beredd aUgranska och föreslå hur ulbildningen skall genomföras och vilka anslällda somkan komma i fråga. föreslår aU kvinnor som är anslälldai civila befallningar inom försvarei ges dispens för all bli yrkesbefäl. Den nyabefälsordningen bygger på all de blivande befälen har gjort sin grundutbildninggemensamt med övriga värnpliktiga. Jag anser därför all även kvinnor bör ha moisvarandeutbildning. 1 de fall civilt anslällda kvinnor inom försvarsmaklen ochfrivillig personal i övrigl uppfyller de krav som ställs för befälsanslällningbör de dock övergångsvis kunna beredas anslällning efler viss vidareutbildning.Jag avser senare all föreslå regeringen de åtgärder som behövs för all göravidareutbildningen möjlig. I fråga om direktrekrylering av kvinnor för anslällningsom reservbefäl anser flertalet remissinstanser i likhet med beredningen attöverbefälhavaren eller försvarsgrenschefen bör få beslämma när och i vilkenomfattning kvinnor skall utbildas till reservbefäl med hänsyn till denmerkostnad detta skulle medföra. Jag delar hell beredningens uppfattning idenna fråga. Beredningen har även föreslagit att kvinnor som hargenomgått grundutbildning, men som senare avbryter sin utbildning lillyrkesofficer, får anställas som reservofficer. Anställning i reserven bör härvidkunna ske på samma sätl som gäller för manliga befäl. Överbefälhavareninstämmer i beredningens förslag. Även jag delar denna uppfattning. 2.3 Aktiva åtgärder för främjande av jämställdhet m. m. Beredningen påpekar atl anslällning av kvinnor som befälär en fråga dels om alt ge dem lilllräde till olika yrkesområden, dels atlverkligen fä kvinnor all söka lill dessa områden och atl främja derasanpassning i yrket. Åigärder måste enligl beredningen därför vidtas för atlgöra det möjligl för kvinnor atl anlas lill ulbildning men också för allreformen skall bli framgångsrik. De aktiva ålgärderna kan enligl beredningen indelas i tvåhuvudmoment. Det ena är all om möjligl anpassa arbetsförhållandena så atl såmänga kvinnor och män som möjligl kan konkurrera om befälsbefatlningarna. Prop.1981/82:3 9 andraär all vidla rekryterings- och informationsåtgärder för alt nå en jämnarefördelning mellan kvinnor och män inom olika yrkesområden. Sä gollsom alla remissinslanser anser i likhei med beredningen all del är nödvändigtmed aktiva åtgärder för all reformen skall ge ell goll resullai. Beredningenanser all aktiva åigärder för jämställdhet bör ingå som etl väsentligt mål iförsvarsmaktens personalpolitik. Den föreslår därför att personalens kunskaperom könsrolls- och jämslälldhelsfrågor förbättras genom ulbildning och andra personalulvecklandeåtgärder. Attityderna bör påverkas på alla nivåer i försvarels organisation.Beredningen föreslår ocksä all del i instruktionerna för de nämnder, som ärrådgivande och beredande ål myndigheter i frågor om antagning och urval avyrkesbefäl, las in föreskrifter om all utvecklingen mol jämställdhet ibefälsyrket skall främjas. Beredningen föreslår också atl en representant förjämställdhels-ombudsmannen adjungeras i cenlrala nämnder och all enrepresentant för de kvinnor som genomgår grundutbildning adjungeras i lokalanämnder. Överbefälhavarenoch chefen för armén finner beredningens förslag lill aktiva åigärder förjämställdhet m. m. lämpliga. Chefen för marinen menar all dessa frågor måsteunderordnas chefens för marinen övergripande uppgifl all skapa en effektiv ochrationell krigsorganisation. Chefen för flygvapnel anser all flygvapnels behovall rationellt bedriva grundutbildning måsle sällas före jämslälldhelsarbetel. Jämslälldhelsombudsmannensäger sig gärna bidra med råd och erfarenheter till akluella cenlrala nämnder. 1 likheimed beredningen anserjag att aktiva åigärder för jämställdhet är viktiga och ulgören naturlig del i försvarsmaktens personalpolitik. Den som i övrigl har ansvarför personaladministrationen bör också svara för jämslälldhelsåtgärderna. Jagvill erinra om atl varje arbetsgivare enligl jämställdhetslagen har skyldighetall verka i delta avseende. Jag anser dock att det måsle godtas atl endasi en litengrupp kvinnor ingår i en utbildningsenhet. Jagär däremol inle beredd all godta beredningens förslag om adjunge-ring avrepresentanter i olika nämnder. I stället ser jag jämslälldhelsom-budsmannensförslag atl bidra med råd och erfarenheler i nämnderna som en lämplig lösning.Jag vill också erinra om alt del är de fysiska och psykiska kraven i krigsbefatlningensom ytterst avgör vilka som kommer all rekryleras. Beredningenlämnar vissa synpunkler på den närmare ulformningen av studie- ochyrkesorienteringen om befälsyrkel för kvinnor. Den anser atl samordningenmellan skolan och försvarsmaklen bör vidgas. Beredningen anser också atlförsvarsmakten via sina representanter i samvérkansråden Skola-Arbetsliv (SSA-råden)bör kiinna medverka lill all genomföra de idéer och program som aktualiserasinom ramen för skolans jämställdhets-arbete. Skolöverstyrelsenbetonar i sill remissyllrande lärares och annan skol-tl 1981/82. Prop.1981/82:3 10 personalsbehov av ökad kunskap i dessa frågor. Styrelsen anser också all det är viktigtmed försvarels medverkan i SSA-råden. Ävenjag anser del viktigt med en utvidgning av samverkan mellan skolan och försvarsmaklenmen vill påminna om atl även detta är en fråga som har behandlats avförsvarskommittén. Beredningenföreslår vidare att den försöksverksamhet med yrkesinfor-malionskurser försåväl manlig som kvinnlig ungdom som pågår inom armén och marinen görspermanent. Eftersomförslag nu läggs fram som innebär anslällning av kvinnor som befäl inom arménoch marinen, avser jag atl föreslå regeringen att dessa informationskurserskall genomföras kontinuerligt, vilket redan sker inom flygvapnel, Enliglarbelarskyddsstyrelsens uppfattning är de starkaste hindren för all kvinnanskall kunna arbeta som yrkesbefäl de fysiska könsskillnaderna. Styrelsen anseralt de resurser som beredningen har föreslagit för att undanröja de fysiskahindren verkar underdimensionerade. Betydligt större resurser bör sältas in påsärskilda projekt för utredning av tester och för anpassning av arbetsplatseroch materiel till kvinnans förutsättningar. Det finns sannolikt goda möjligheleratt minska den fysiska arbetsbelastningen inom befälsyrkel. vilket kommer bådekvinnor och män tillgodo. En prioritering av problemlösningar som hänger ihopmed de fysiska könsskillnaderna är nödvändig. Annars finns enligt styrelsenrisk dels för att rekryte-ringsunderiagel blir för lilel, dels för att redanrekryterade kvinnor får svårigheter atl genomföra sina arbetsuppgifter. Detär enligt min mening inte möjligt alt dra en skarp gräns mellan den forskningsom rör de sociala och psykologiska faktorerna och den uppföljning somfortlöpande genomförs i värnpliktsverkets och försvarsgrenschefernas regi ochsom rör de fysiska kapaciletskraven. Den löpande uppföljningen av kvinnor ochmän i olika sociala och psykiska siluationer inom försvarei skall genomförasinom resp. försvarsgren i samråd med andra berörda myndigheter. Forskningen måslekoncentreras lill de områden där man kan förutse alt problem kommer att uppstå.En prioritering mellan olika projekt måsle ske. Del är således enligt minmening särskilt viktigt atl en samordning kommer lill stånd mellan de olikaprojekt som beredningen har föreslagit och eventuella andra erforderligaprojekt. Jag avser därför all senare föreslå regeringen att uppdra åtöverbefälhavaren alt i samråd med värnpliklsverkel och försvarelsforskningsanstalt samordna denna verksamhel. Jagvill äter erinra om atl det är de fysiska och psykiska kraven i krigsbefatlningensom avgör vilka som skall anställas som yrkesbefäl. anser jag deldock vikligl alt reformen inle försvåras. Det är därför angeläget alt defysiska prestationskraven kontinuerligt ses över och all varken för höga ellerför låga krav ställs i resp. befattning. Jag ämnar senare föreslå regeringenalt detta översynsarbete samordnas med Prop.1981/82:3 II dencivila och mililära forskning som i övrigl bedrivs i samhället. Erfarenheternafrån pågående civil forskning vid universitet och högskolor, l.ex. kan då las lill vara liksom slressforskning ochannan relevant forskning såväl inom som ulom landei. Beredningenhar också lämnal förslag lill inriktning av studierna av den submarina miljönoch flygmiljön. Medhänsyn lill del ekonomiska lägel avser jag f. n. inle föreslå regeringen atlprioritera de återstående studier som beredningen föreslär av den submarinamiljön och flygmiljön, eftersom sådana studier endasi kommer alt beröra ellfåtal befallningar för kvinnor i befälsyrkel. Jag avser all senare föreslåregeringen atl uppdra ål försvarels forskningsanslall all inom ramen för sinaforskningsresurser la hänsyn lill och inbegripa även kvinnor i de studier somredan pågår.