prop · G503148 · 1981-12-31 00:00:00 — Vid ikraftträdandet torde enligt utredningenflertalet försäljare av kläder i en varierande omfattning ha inneliggande lagerav kläder som inte är märkta på föreskrivet sätt. Utredningen anför alt delgivetvis inte kan krävas att dessa kläder skall märkas i efterhand. a. motden bakgrunden föreslår utredningen att kravet på märkning inte skall avsekläder som före ikraftträdandet har tillverkals inom landet eller införts tilllandet. Remissinstanserna har i allmänhet inte framställt någraerinringar mot de 1981/82:148 32 föreslagna ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna.Några remissinstanser förordar dock ett senare, respektive tidigareikraftträdande. För egen del ansluter jag mig till utredningens förslag omatt kravet på märkning inte skall avse kläder som före ikraftträdandet hartillverkats inom landet eller införts till landel. Mot den bakgrunden anser jagemellertid att lagstiftningen bör kunna träda i kraft . Som jag anfört bör tillsynen över efterlevnaden avmärkningssystemet ankomma på KK. Systemet torde inte kunna genomföras inomramen för KK:s nuvarande resurser. Storleken av de erforderliga resurserna ärsvårbedömbar och beroende bl. a. av den övervakning av marknaden som kan visasig vara nödvändig, det utredningsarbete som kan aktualiseras avseendeursprungsbeteckningars ifrågasatta riklighet saml behovet av närmareföreskrifter rörande märkningen. Utredningens bedömning är att en arbetsinsatsmotsvarande ungefär två årsanslällda lorde vara erforder- Utredningen har med hänsyn till regeringens direktiv tillsamtliga utredningar, om att alla förslag som läggs fram skall kunna genomförasinom ramen för oförändrade resurser, anfört alt förslaget i första hand börvägas mot pågående verksamhel inom konsumentskyddsområdel och/eller pågående verksamhelinom KK. KK finner det inte möjligt alt bedöma behovet av resurserför tillsynen men anser det dock rimligt att tillföra organisationen tvåtjänster, varefter erfarenheterna får visa om ytterligare resurser behövs.Däremot anser KK det uteslutet att resurser skulle tillskapas genom reduceringav annan verksamhet inom KK. Del finns från handelspolitisk synpunkt ingetarbetsområde inom KK som bör eftersättas för den nu föreslagna uppgiften. KKfinner inte heller på övriga arbetsområden möjlighet att genom omfördelning avresurser skapa utrymme. Några remissinstanser menar alt det är orealistiskt attförutsätta att två tjänstemän skall kunna klara den erforderliga tillsynen. Detframhålls vidare att det inle är rimligt atl lagstiftningen genomförs påbekostnad av del konsumentskyddsarbete som bedrivs och som generellt settlorde vara väsentligt värdefullare från konsumentsynpunkt. 1 likhet med remissinstanserna anser jag atl kostnadernaför tillsynen av den föreslagna lagstiftningen inle nu kan finansieras genom omprioriteringarav verksamheten inom vare sig KK eller . Kostnaderna bör docktäckas genom omprioriteringar inom verksamhetsområde.Jag anser att medel bör beräknas för en tjänst i avvaktan på bättre bedömningsunderlag.Med hänsyn till det förberedelsearbete som är erforderligt bör medel anvisasredan för /83. Behovet av resurser för tillsyn får därefter ånyoprövas. 1981/82:148 33 Jag beräknar ell belopp om . för en tjänst och vissa följdkostnader för denna. I enlighet med vad jag nu har anfört har inomhandelsdepartementet upprättats förslag till lag om ursprungsmärkning avkläder. Förslaget bör fogas fill protokollet i detta ärende som bilaga 1.3. Det internationella handelspolitiska regelverk somutvecklats , med en gradvis minskning avhandelshindren och en ökad frihandel, har varit en av förutsättningarna förvälståndsutvecklingen i ett litet, högt specialiserat och exportberoende landsom . Genom vårt aktiva deltagande i en serie världsvida tullförhändlingarinom det allmänna tull- och handelsavtalet , genom vårt medlemskap i genom våra frihandelsavtal med EG har vi uppnått en ökad export, som harvarit klart gynnsam för utvecklingen av det svenska näringslivet. De internafionella regler som värnar frihandeln ärfortfarande vårt bästa skydd mot den protekiionism som gjortsig märkbar på åtskilliga områden och som i stor utsträckning har sin grund iobalanser i olika länders ekonomier. Ökad protekiionism i kan leda tillmotåtgärder från andra länder, som skulle kunna drabba exportberoende branscherinom vårt näringsliv och påverka sysselsättningen inom dessa. Del finns emellertid områden där avvikelser från denstrikta frihandelns princip visat sig nödvändiga. Ett sådant område, där man påett tidigt stadium internationellt erkänt behovet av överenskomna särregler, ärhandeln med tekoprodukter. tillkom som ett uttryck fördetta bomullstexlilavtal, vilket ersattes med del s.k. multifiber-avtalet,MFA. Detta är uppbyggt som en uppförandekod för hur restriktioner får införasoch bibehållas och kan betraktas som en ram för bilateralabegränsningsarrangemang. syfte är att möjliggöra en fortsattliberalisering och expansion av världens textilhandel men säkra attutvecklingen sker i ordnade former utan allvarliga störningar på enskildamarknader. Enligt avtalet kan överenskommelser om begränsningar av handeln medtekovaror ingås, om marknadsstörning eller risk för marknadsstörningföreligger. Exportlandet skall tillförsäkras en viss årlig ökning - inormala fall 3 1981/82. Prop.1981/82:148 34 - av den begränsade exportnivån. I multifiberavtalet finns en speciell s.k. nordiskklausul, enligt vilken särskild hänsyn skall tas till importländer med småmarknader, en exceptionellt hög importnivå och en motsvarande låg inhemskproduktion, i syfte atl undvika skada på deras nödvändiga minimiproduktion(minimum viable production, MVP) av textilier. Det ursprungliga multifiberavtalet, MFA I, löpte ut i ochmed utgång. Efter en omförhandling förlängdes avtalet i någol ändradform för (MFA II). Denmest betydande skillnaden var alt man i bilaterala förhandlingar erhöllmöjligheter till "gemensamt överenskomna skäliga avsteg frånavtalet". De viktigaste avstegen kom i praktiken alt bli nedskärningar avvissa exportländers etablerade begränsningskontingen-ter. Med stöd av den nordiska klausulen har under såvälMFA I som MFA IIlyckats uppnå gradvisminskande århga ökningar av begränsningsnivåerna. F.n. uppgår de till 1-2 %och i vissa fall t.o.m. lägre. Under MFA II har vi också i fråga om de största av vårabegränsningsländer uppnått reduktioner i förhållande till tidigare nivåer. Efter långa och ibland besvärliga förhandlingar nåddes islutet .av enighet inom textilkommilté om den slutligautformningen av MFA III. Ett protokoll, genom vilket multifiberavtalet harförlängts lill , kunde därmed öppnas för undertecknande. Det får betraktas som en framgång att det trots tidvisstora motsättningar mellan export- och imporfländerna ändå visade sig möjligt atlkomma fram till etl nytt MFA. Om detta inle hade lyckats skulle följden kunnatbli att del internationella regelverk, som trols allt byggts upp på området,brutits sönder, med risker för spridningseffekter på GATT-systemet i sinhelhet. Under MFA-förhandlingarna har fillfälle givits till samtalom situationen på tekoområdet och om handelspolitikens utformning med flertaletEFTA-länder, med EG och med ett antal andra import- och exportländer. Ett antal nya inslag, jämfört med tidigare arrangemang,kan noteras i MFA III. - De störstaexportländerna har förklarat sig beredda att med förståelse se på desvårigheter som prsakas av tekoexporten från dem och bidra lill att finnaömsesidigt godtagbara lösningar på problem föranledda av stora begränsningskonfingenter.Detta har tolkats så atl det föreligger vissa möjligheter att nåöverenskommelse om nedskärningar av tekoexporten från de dominerandelågprisexportörerna. Det bör emellertid framhållas alt sådana reduktioner intekan framtvingas unilateralt. - När en konfingentinte utnyttjats fuUt ut skall detta kunna påverka storlekenav en kommande nivå. Kompensation för det minskade kontingentutrymmel skallemellertid då lämnas fill exportlandet. 1981/82:148 35 - En uppmjukning har skett av de s.k.flexibilitetsbestämmelserna.' 1 bilaterala begränsningsavtal kan parterna i fall av mycket stora och väl utnyttjade kontingenter avtala om avvikelser från normalreglerna. Man kan således komma överens om lägre flexibilitet än vad MFA föreskriver i normalfallet eller t.o.m. om att ingen flexibilitet skall ingå i ett bilateralt avtal. - En nedgång i konsumtionen av tekovaror erkänns som enfaktor som inverkar på bedömningen av om marknadsstörning föreligger eller inte. Det är av betydelse, eftersom marknadsstörning eller risk för marknad.s- störning enligt multifiberavtalet utgör en förutsättning för åtgärder mol lågprisimporten från elt viss land. - Bestämmelser har införts som explicit förutsättersamarbete mellan import- och exportländer för alt komma fill rätta med fusk och illegal handel. Varor, vars ursprung förfalskats, skall avräknas från kontingenten för det riktiga ursprungslandet, om delta kan fastställas. Alla länder har möjlighet att åberopa de generellabestämmelserna i . Härutöver har de nordiska länderna (, Norgeoch ) uppnått en viss förstärkning av den tidigare nämnda minimum viableproduction-klausulen. Etl MVP-land har rätt att med alla exportländer slutabilaterala avtal med de avvikelser från flexibilitetsbestämmelserna somparterna kan komma överens om. Liksom tidigare får låga årliga ökningar avbegränsningsnivåerna förekomma i avtal som ingås av ett MVP-land. Det bör emellertid noteras att små leveranlörländer, nyaexportländer och bomullsproducerande länder fått en förstärkt ställning i MFAIII. Den nya förlängningen kan från vissa synpunkter anses merrestriktiv än dess föregångare. Det bör dock understrykas atl varje avvikelsefrån det ursprungliga kräver ett medgivande från exportlandet. Sedan åtskilliga år begränsas lågprisländernas tekoexporttill . Vi har textilbegränsningsavtai med femton länder.I flertalet fall har dessa slutits inom ramen för multifiberavtalet. Dettaavtal förutsätter atl administrationen av restriktionerna skall ligga hos deexporterande länderna. Med några länder, som inte har anslutit sig lill multifiberavtalet,har bilaterala avtal av liknande slag som med MFA-länderna. Överenskommelserna,som i de flesta fall löper , omfattar de tekovaror som bedöms somkänsliga. Antalet länder med vilka avtal sluts ökar konfinuer- ' swing = överflyttning av kvotutrymme mellan skildavarugrupper under carryforward = lån från kommande begränsningsperiod carry över= överföring av viss del av outnyttjat utrymme från tidigare 1981/82:148 36 Det kan inte uteslutas att förhandlingar med nyaländer får tas upp . Härutöver begränsas tekoimport från statshandelsländernaantingen genom färskilda överenskommelser inom ramen för bilateralahandelsavtal eller i några fall unilateralt. Restriktioner gäller också förimporten från . KK bevakar genom övervakningslicensiering fortlöpandeutvecklingen av tekoimporlen från alla länder med undantag av EG ochEFTA-länderna (exkl. ). Det skulle av ovan angivna skäl vara önskvärt all Sverigemedverkar i det internationella regelverk på tekoområdet som multifiberavtaletutgör. Elt ställningstagande till en anslutning till MFA 111 bör emellertidanstå tills vi inlett omförhandlingar av några av våra viktigaste bilateralaavtal och därigenom fått en klarare uppfattning om deras innehåll. Från olika håll har globalarrangemang framförts som ettalternativ till fortsatt deltagande i MFA. Jag har för avsikt att låta fördjupade studier som har gjorts om ett sådant arrangemang. Givetvis kommer resultatet av våra förhandlingar att iviss mån påverkas av vad andra länder kommer överens om i sina motsvarandeavtal. 2.7 Kontroll av importbegränsningar I stort sett alla industriländer begränsar importenav lekovaror från lågprisländerna genom olika typer av handelspolitiskaåtgärder. Genom det stora utbud som finns av lågprisvaror och de förhållandevisstora förtjänsler som kan göras i handeln med dessa varor finns elt starktincitament att kringgå importbegränsningarna. Det finns tecken på att en sådanolaglig verksamhet allmänt sett har ökat. Det har dock endast varit ettbegränsat antal fall där man har kunnat påvisa oegentligheter. Då de personersom ägnar sig åt denna verksamhet är väl medvetna om alt importländernaslicens- och tullmyndigheter har tekoimporten under särskild uppsikt måste manräkna med att metoderna att kringgå bestämmelserna har blivil alltmeravancerade. Detta faktum måste vara en av utgångspunkterna när det gäller attbedöma vilka åtgärder som man i kan vidla för alt bekämpa denna typ avekonomisk brottslighet. En annan utgångspunkt är naturliglvis de resurser somvederbörande myndigheter, dvs. och kommerskollegium, kan avsättaför ändamålel. Kontrollmöjligheterna måste även ses mot bakgrund av dentullprocedur som tillämpas i . Generellt gäller bestämmelsen altflertalet importörer (hemtagare) får ta hem importvarorna efter en anmälan vidgränsorten och sedan använda dem i sin rörelse utan föregående förtullning. 1981/82:148 37 Importörerna eller deras ombud skall sedan inom två efter införseln lämna alla uppgifter som behövs för förtullningen påen tulldeklaration. Denna inlämnas hos den tullanstalt som varje importör harfått sig anvisad. Slörre delen av importen sker inom ramen för ett sådanl s.k. hemlagningssyslem.För ca en tredjedel av importen avlämnas tulldeklaration utan föregåendehemtagning, i regel i samband med all godset passerar gränsorten. Om varornaär licensbelagda får hemtagarna emellertid inte förfoga över dem förrän engiltig imporllicens från KK har kommit importören tillhanda. Man brukar användauttrycket att varorna i sådana fall är lagda under förfogandeförbud. Tankenbakom denna ordning är att tullmyndigheterna bl.a. skall ha en möjlighet atlkontrollera godsets mängd och art vid en jämförelse med faktura. Det harfrån olika håll framkommit krav på en förstärkt kontroll av tekoimporten. Ettav kraven har gällt ett slopande av hemtagningssyslemet för tekovaror. Dennafråga har redan tidigare behandlats av näringsutskollet (NU 1980/81:47). mening skulle elt slopande av hemtagningssystemet ge vissa ökadekontrollmöjligheter. Utskottet pekade dock på flera konsekvenser av ettslopande av systemet, såsom ökade kostnader och praktiska problem. Utskottetuttalade att andra åtgärder borde kunna vidtas för att öka effektiviteten i dettillämpade begränsningssystemet men framhöll att om det visade sig att sådanaåtgärder inte fick avsedd effekt frågan om hemtagningssyslemels slopande bordeprövas på nytt. 2.7.2 Hemtagningssyslemet för tekovaror har på anmodan avhandelsdepartementet yttrat sig över frågan om ett slopande avhemtagningssystemet för tekovaror verksamt skulle bidra till attkontrollmöjligheterna ökades. Detta kan enligt styrelsens uppfattning varariktigt när del gäller möjligheterna alt kontrollera godsets art och mängd mendäremot inte alls eller endast i ringa mån när det gäller möjligheterna attkomma tillrätta med import via annat land, där varorna l.ex. märks och packasom. Styrelsen pekar på alt det i regel är omöjligt för en tulltjänsteman atlgenom okulär besiktning avgöra lekovarans ursprung. Den som vill förfaraoegentligt torde därför välja all dölja varornas verkliga ursprung genom attmärka och förpacka om varan på dess väg från produktionslandet till ,varför elt slopande av hemtagningssyslemet får ringa verkan ikontrollhänseende. Möjligen kan man uppnå en viss återhållande effekt men dennamåste vägas mol de kostnader och olägenheter som ett slopande av hemtagningssyslemetför med sig. beräkningar skulle elt slopande av hemtagningssyslemetför tekovaror medföra besvärande konsekvenser beträffande personal, tullokaler,tullupplagslokaler, klareringslider m.m. Det är givelvis svårl att göratillförlitliga beräkningar av hur personalbehovet skulle Prop, 1981/82:148 38 påverkas, men styrelsen beräknar att det för hela landetskulle behövas en förstärkning i storleksordningen 50 årsarbetskrafter. Utan ensådan förstärkning är ett slopande av hemtagningssystemet inte meningsfullt.De ökade resurserna erfordras dels för visst administrativt merarbete, dels förhandläggning av transitering etc., men framför allt för ökade insatser när delgäller godskontrollen. Man måste också ha tillgång till större tullokaler ommeningsfulla kontroller skall kunna göras. En annan följd av elt slopat hemlagningssyslemför tekovaror blir att trafiken kommer all stoppas upp, vilket medför ökadeväntetider och koslnader för importörerna. Sådana kostnader drabbar ytterstkonsumenterna. Detta kommer givetvis att gälla importen av tekovaror från allaländer, bl.a. EFTA- och , varifrån den avgjort största delen avimporten kommer. Mot bakgrund av vad nu har framförts finnergeneraltullstyrelsen att ett slopande av hemtagningssystemet för tekovarormedför en ringa effekt i kontrollhänseende. Fördelarna uppväger långt ifrån debetydande nackdelar av olika slag som åtgärden kan medföra. Styrelsen villdärför bestämt avstyrka att åtgärden vidtas. Jag ansluter mig till generaltullstyreisens uppfattningoch finner det därför inte motiverat att nu slopa hemtagningssyslemet förtekovaror utan förordar att andra åtgärder vidtas. 2.7.3 Åtgärder för ökad kontroU Det bör här erinras om att importen av licensbelagda varorredan har prioriterats i granskningsarbete genom de särskildaföreskrifter för tulltaxeringsarbetet, som har utgivits av generaltullstyrelsen.En sådan prioritering är föranledd bl.a. av departementschefens påpekande ipropositionen med förslag till den nya tullproceduren (prop. 1972:110 s. 44),nämligen att det måste vara elt självklart krav att tillse atl olika importregleringarupprätthålls. Efterhandskontrollen av den licensbelagda lekoimporten har ocksågivits en alltmer framskjuten ställning i KK:s och arbele. KK harpå senare tid intensifierat kontrollen i samband med licensgivningen undergällande bilaterala begränsningsavlal och utvidgat sitt löpande samarbete medmyndigheterna i exportländerna. Det kanvidare noteras att en rad olika åtgärder förbereds av generaltullstyrelsen somsyftar till atl ytterligare förstärka kontrollen av importen av tekovaror. Deltaär i överensstämmelse med vad jag anfört budgetproposifion, nämligenall bör ägna ökad uppmärksamhet åt möjligheterna att förstärkakontrollen av import av lekovaror. Även KK förbereder sådana åtgärder. Jag harinhämtat från generaltullstyrelsen atl man inom kommer attintensifiera godskonlrollen, bl.a. genom ökad stickprovskontroll. Man kommeräven att öka och fördjupa inspektionsbesöken och bokföringsgranskningen hos hemtagarna.Missbruk av hemlagningsrätlen kommer all 1981/82:148 39 leda lill att denna rätt dras in. och KK avser också att avsättaresurser för ökal spaningsarbete i vid bemärkelse. Erfarenheterna både iSverige och andra länder har visat alt man den vägen kan få fram uppgifter somhjälper myndigheterna att upptäcka fall som bör underkastas en mer ingående ochdärmed mer resurskrävande undersökning. I delta sammanhang kan erinras om attkontakter med andra länder, i första hand EFTA- och , rörande oegentligheterpå lekoområdet ger värdefulla erfarenheter för kontrollarbetet. Det fordrasnämligen ett långvarigt och fortgående utredningsarbete kring den illegalaimporten, och andra länders erfarenheter är därför mycket värdefulla. Frågor,såsom vilken omfattning den har, vilka metoder som prakfiseras, vilka kanalersom utnyttjas, var ompackning sker, hur ursprungsbeteckningar utformas, vilkatransportvägar som begagnas och hur distributionen sker på den svenskamarknaden har stort intresse. För att få svar på dessa frågor kommermyndigheterna även att ha fortlöpande kontakter med branschen. Som elt led i kontroll- och spaningsverksamheten övervägergeneraltullstyrelsen även att öka antalet kontrollförfrågningar tilltullmyndigheterna i EG- och EFTA-länderna vad gäller slörre importsändningarmed lekovaror för vilka åberopas ursprung enligt frihandelsbestämmelsernasursprungsregler. Elt verksamt medel att komma fill rätta med kringgåendetav importbe-slämmelserna kan vara överenskommelser med andra länder beträffandebistånd i tullfrågor. Sådana avtal har med de nordiska länderna(beräknas träda i kraft ) och med (redan i kraft). 1detta sammanhang förtjänar särskilt påpekas att ochfrihandelsavtalet med inte innebär någon skyldighet för de olika ländernaatt bistå varandra annat än i sådana ursprungsfrågor som avser fastställandetav om tullförmån skall kunna åtnjutas i handeln mellan länderna eller ej. Enmedveten strävan bör därför vara atl söka uppnå ytterligare överenskommelser omsamarbete på tullområdet, i första hand med EFTA- och samt med EG-kommissionen.Det kan nämnas att det pågår överläggningar mellan generaltullsfyrelsen och KKom olika metoder att förbättra lekokontrollen. I detta sammanhang övervägs bl.a.alt i största möjliga utsträckning en licens utfärdas för varje importsändningi slället för att en licens täcker elt flertal olika varusänd-ningar. en förenkling vad gäller hanteringen av de imporllicenser påtekoområdet som krävs i övervakningssyfte. Dessa förenklingar skulle frigöraresurser för egentlig kontrollverksamhet. Som ett led i ansträngningarna för förbättrad kontroll vadgäller efterlevnaden av importbegränsningarna har KK hos regeringen hemställtom författningsreglering av rätten alt hos tullmyndighet ta del av uppgift somrör import och export av vara. En sådan författningsreglering är enligt KK:såsikt en förutsättning bl.a. för den förenkling av licensövervakningssystemet 1981/82:148 40 Frågan om överföring av viss information fråntullmyndigheterna lill andra myndigheter har behandlats av år 1980.Riksdagens beslul (prop. 1979/80:108, SkU 55, rskr 352) innebar alttullmyndigheterna fick möjlighet att lämna och länsstyrelsernauppgifter som rör import och export av varor. I delta sammanhang utsträcktessåledes rätlen inte till andra myndigheter. Även jag anser atl en informatipnsöverföringfrån tullmyndigheterna till KK är av betydelse vad gäller kontollen avefterlevnaden av importbegränsningarna. Jag räknar med all återkomma till dennafråga senare under . Överträdelser av införselförbud är straffbara enligtvarusmugglingslagen (1960:418) om gärningen har skett med uppsåt eller av grov oaktsamhet.Om åtal kommer till stånd och den misstänkte fälls för gärningen lordepåföljden i regel bli dagsböter. har i skrivelse tillregeringen föreslagil att en administrativ straffavgift införs molsvarande 20 %av tullvärdet när någon tar ut varor i den fria rörelsen utan alt gällandeimportbegränsningar iakttas. Enligl styrelsens uppfattning kan detta verksamtbidra till att respekten för efterlevnaden av bestämmelserna ökar. Det ärdärför enligt styrelsens mening angeläget att den föreslagna ordningengenomförs möjligt. Styrelsens förslag remissbehandlas ochkommer därefter att prövas inom . '2.8.1 Tekodelegationens förslag angående skinn- ochläderindustrins framtida dimensionering uttalade atl den svenska skinn- ochläderindustrins framtida dimensionering skulle utredas (prop. 1978/79:145, NU1978/79:48, rskr 1978/79:390). Med anledning härav uppdrog regeringen åt tekodelegationen atl dels utreda vilken omfattning skinn- och läderindu-sirinbör ha i framliden, dels studera hur lädervaruimporten påverkar skinnindustrinsframtidsutsikter. Delegationen lämnade rapporten och läderkon-fektionsinduslrinsframtida dimensionering. Den svenska skinn- och läderindustrin Tekodelegationen redovisar i sin rapport huvuddragen avbranschens utveckling . Tillförseln av skinnkläder ökade kraftigt i mitten av1970-talet och uppgick då till 1,2-1,3 milj. plagg. Därefter har skett enkraftig nedgång. var tillförseln knappt 0,5 milj. plagg. Den svenskaproduktionen har under 1981/82:148 41 successivt sjunkit från drygt 300 000 plagg år1970 till ca 120 000 plagg . har sysselsättningen i branschen mer änhalverats. var antalet anställda ca 700. Skinnkonfektionsindustrin ärstarkt regionall koncentrerad. av tillverkningen sker i Malungskommun. Importen av skinnkläder kommer främst från somsvarar för av den totala importen.