prop · G50348 · 1981-12-31 00:00:00 — För speciella slag avmiljödata såsom analysuppgifter från miljöprover kan utvecklingen, inte minstgenom ett pågående nordiskt samarbete, dock aktualisera behovet av ökadstandardisering av ADB-rutiner jämte behov av nationellt ansvariga organhärför. Sådana frågor bör kunna lösas via befintligafackmyndigheter med hänsyn bl a till vilka som har största behovet av att ocksåkunna utnyttja mätdata m m från de andra nordiska länderna. Erfarenhetenvisar i övrigt att ett nära samarbete mellan dem som producerar/använder registermed miljödata är en förutsättning för att eventuella samordningsbehov skallkunna konkretiseras och resultera i gemensamma förslag till riktlinjer el dyl.Arbetet kan lämpligen liksom bedrivas frivilligt och i första handgrundas på erfarenhetsutbyte. Statsmakterna bör emellertid uttala att statskontoretnoga bör följa utvecklingen av ADB-systemen på miljöområdet. En inventeringsom miljödatanämnden låtit göra visar att mellan 100 och 200 sådana system,enbart inom statlig verksamhet och hos närmare ett 50-tal olika organ, kan varaav intresse i ett miljövårdsarbete. Det bör emellertid betonas attutvecklingen inom vissa delar av området har gått mot en koncentration avansvaret till färre organ. Detta gäller sålunda särskilt statensnaturvårdsverk, som bl a kan samordna de delaktiviteter och data vilkaingår i programmet för miljökvalitetsövervakning. Miljödatanämndenföreslår att det tidigare principbeslutet enligt propositionen 1974:46 om en officiellmiljöstatistik ligger fast och att () får detformella ansvaret för en sådan permament verksamhet. Det förutsätts attmiljövårdsmyndigheter och andra bidrar med underlag till statistikredovisningarinom ramen för sina resurser och med stöd av planer som successivt tas fram.Vid sidan av den officiella statistiken kan annan statistisk redovisning elierbearbetad information med uppgifter om miljöförhållandena ges ut av andra än SCB.Att ansvaret för den officiella miljöstatistiken ligger hos ett organ, SCB,innebär emellertid ökade möjligheter att upptäcka samverkansbehov och att tainitiativ till samordning av rutiner beträffande olika mätdata m m. Sådanaprojekt, som startats eller vidareutvecklats av miljödatanämnden och somspeciellt berör rutinerna i någon myndighets verksamhet, bör övergå helt till denna myndighet vid lämplig 1981/82:48 22 tidpunkt.Så har t ex redan skett enligt statsmakternas beslut med ADB-systemet för datai tillsynen enligt miljöskyddslagen, ehuru endast ett begränsat antallänstyrelser ännu så länge deltar. ansvarar för systemet somsådant. Ansvaret för pågående projekt rörande information om arbetsmiljön och oinlivsmedel bör nu kunna överföras från miljödatanämnden tillarbetarskyddsstyrelsen respektive livsmedelsverket. Nämnden har vidare för egendel avslutat viss hjälp, via statskontoret, till produktkontrollnämnden/naturvårdsverketrörande systemutveckling för det s k produktregistret. En annan registreringsom sker med stöd av författning gäller miljöfarligt avfall. ,som skall administrera tillämpningen härav, får ett begränsat projektstöd frånmiljödatanämnden, som också enligt denna författning skall ge synpunkter påformulär för registreringen. Föreskriften blir inaktuell om miljödatanämndenupphör. Något behov att sätta in ett annat samrådsorgan i stället beträffandedenna detalj föreligger knappast. -En mellanställning intar projekt med fleraregistrerande intressenter. Om verksamheten inte klart kan hänföras till meraallmän extern informationsservice, bör parterna även här ta över ansvaret mentillsammans besluta om förläggning av driftansvaret, erforderliga styrgrupperetc. Detta gäller exempelvis för ett av miljödatanämnden utvecklat mindreprogram för registrering av tidskrifter i biblioteken hos någramiljövårdsmyndigheter och för en numera väl etablerad verksamhet medregistrering av visst material i myndigheters akter. Här bör även möjligheten attutöka antalet medverkande enheter/ myndigheter bevakas. Närdet gäller andra pågående verksamheter sotn ej utvecklats under Ml-projektrubrikeller framtida sådana verksamheter beträffande miljöinformation inom enorganisation föreslår miljödatanämnden ingen ändring. Detta gäller såvälstatliga som andra organisationer som tar fram nya uppgifter ellersammanställer uppgifter eller på annat sätt hanterar ett "styckeinformation" av intresse i ett miljövårdsarbete. Det primära ansvaret förinformationshanteringen ligger här pä vederbörande organisation. Ibilden med miljödatanämndens förslag till paketlösning för miljöinformationen iframtiden har som en särskild stapel angivits det tidigare nämnda programmetför miljökvalitetsövervakning (PMK). Detta har sålunda en central betydelse närdet gäller uppgifter om den allmänna miljön, speciellt naturmiljön. Fleramyndigheter/ forskargrupper medverkar med data till programmet som samordnasgenom . Verket strävar också efter att samordna data i den s k recipientkontrollen,vilket bör bidra till bättre möjligheter att belysa helheten i fråga ommiljötillståndet. 1981/82:48 23 metär emellertid begränsat såtillvida att det inte upptar data direkt hänförligatill människor. har här tidigare (i annat sammanhang) framförttanken på ett kompletterande epide-miologiskt program (EpP), där bl a vissaerfarenheter från arbetet med PMK kunde tillgodogöras. EpPeller någon annan motsvarande, sammanhållen aktivitet kunde lämpligen utgörasåväl ett övervaknings- som ett undersökningsprogram beträffande miljöfaktoreroch människors hälsa. Det bör också betonas att de vetenskapligaproblemställningarna är annorlunda än den vetenskapliga basen för PMK. Ettomfattande utredningsarbete måste sannolikt föregå tillkomsten av ett programsom här avses. Det bör emellertid också noteras att hithörande frågor börjatuppmärksammas alltmera och att statliga kommittéer och andra arbetsgrupper påskilda håll skall eller kan tänkas komma med förslag som preciserar behov avresurser och åtgärder inom det här aktuella området. I regeringens proposition1979/80:6 om uppgifter och organisation m m betonas likaså deepidemiologiska frågorna. har själv bidragit med visst arbete,inom ramen för utvecklingen av Ml. Med hänsyn till den splittrade bild somområdet f n uppvisar och de begränsade resurserna påtalar nämnden risken föratt framtida förslag faller mellan två stolar. understrykerockså att ett tänkt miljövårdens informationssystem inte blir fullgott så längeinformationsunderlaget för bedömning av miljöfaktorers inverkan på människorshälsa är ojämnt eller obefintligt. När det bedöms möjligt att en systematisk,samlad ansats på det nationella planet kan bidra till bättre information/kunskaphärvidlag, bör en sådan komma till stånd, som ett epidemiologiskt program ellerpå annat lämpligt sätt. Särskildaresurser för informationsservice på miljövårdsområdet ingår som en integreradoch betydelsefull del i miljödatanämndens samlade lösning för den framtidainformationsförsörjningen på detta område. Resurserna skall komplettera andraresurser som redan finns, ehuru uppdelade och helt otillräckliga. Detta gällersärskilt den toxikologiska informationen i vid bemärkelse. Informationsserviceinnebär här hänvisning till informationskällor, olika slag av informationsbearbetningm m samt bevakning av avnämarnas behov jämte möjligheter att ta initiativ tillförbättringar. Dennya organisationen avses inte ha några formellasamordningsuppgifter men kan indirekt bidra till samordning och minskatdubbelarbete bl a genom god överblick över informationskällor och över sådanapågående eller planerade verksamheter som leder till ny toxikologiskinformation. 1981/82:48 24 Toxikologiskinformationstjänst förutsätter att kontakter och samarbetsrutiner kan byggasupp med myndigheter, forskare, informationscentraler m m inom landet men ocksåatt resurser utomlands genom avtal eller på annat sätt bättre kan nås avsvenska användare. Ett internationellt samarbete beträffande toxikologiskinformation kan härigenom främjas. Vissaandra aktiviteter med informationsservice som utvecklats av miljödatanämndenmen som ej specifikt avser det toxikologiska området, bl a den sedan flera årpågående registreringen av svensk miljöforskning, föreslås fortsätta i fastareorganisatoriska former. De skulle kunna läggas till den nya organisationen , som därmed formellt skulle få ett störreområde för informationsservice än det toxikologiska men som därvid itillämpliga delar kan repliera på vissa av sina egna basresurser och rutinerför informationsservice. De aktuella projekten kan också läggas till någonannan myndighet eller institution förutsatt att denna får tillräckliga resurserhärför. Det bedöms att i första hand praktiska/ekonomiska skäl talar för denförstnämnda organisatoriska lösningen. - Arbetet med en svenskmiljökvalitetsredovisning, som kan komma att bh en fortlöpande verksamhet,anses vara ganska skilt från övriga här avsedda verksamheter och bör förläggasfristående från de för miljövårdsarbetet ansvariga organen i samhället och gestillräckliga möjligheter att anlita experter för medverkan. Samtligahär åsyftade förslag bör träda i kraft . kandärvid upphöra med sin verksamhet från samma tidpunkt. Medhänsyn till miljödatanämndens karaktär äv utrednings- och utvecklingsorganbedöms det som en klar fördel att vissa aktiviteter nu kan överföras tillpermanenta organisationer inklusive den föreslagna toxikologiska informationstjänsten.De kan härigenom planeras och drivas på ett mera ändamålsenligt sätt än somförsöksverksamhet. A andra sidan har koncentrationen av utvecklingsresursertill ett organ, utan andra uppgifter än att svara för genomförande av sådanaprojekt och för initiativ till nya rutiner och hjälpmedel förmiljöinformationen, otvivelaktigt inneburit fördelar. Oberoende av om man iframtiden talar om ett miljövårdens informationssystem eller ej -miljödatanämnden anser närmast att själva benämningen numera kan utgå - såkommer utvecklingen då det gäller miljöinformation och teknik för att hanteradensamma att fortgå i snabb takt. Resurser för framförhållning och utvecklingför ett effektivt utnyttjande av miljöinformation kommer att behövas 1981/82:48 25 ocksåi fortsättningen, även om ansvaret blir uppdelat på flera händer. 3 Mer om förslaget attinrätta Toxikologisk informationstjänst (TOXIT) Attutnyttja befintlig toxikologisk information är en nödvändighet med tanke delspå de begränsade undersökningsresurser som finns inte bara i vårt land utantotalt i världen, dels med tanke på de utomordentligt stora kostnaderna för attta fram ny information -åtminstone om man skall få en samlad bild av exempelvisen viss kemikalies egenskaper och effekter. Detär för många svårt att finna relevant information om kemiska ämnens ellerprodukters egenskaper och risker, att förstå innehållet i den vetenskapligadokumentation som finns och att värdera riskerna. Möjligheterna att erhållaeller på konsultbasis köpa hjälp ined dessa arbetsuppgifter är begränsade ochför många i praktiken nästan obefintliga. Miljödatanämndensförslag om en särskild satsning på toxikologisk informationsservice avser attavhjälpa en del av dessa brister och öka möjligheterna att få fram information.De tillkommande resurserna bör dimensioneras och inriktas så att de leder tillökad effektivitet i redan pågående miljövårdsarbete. De skall också innebära enhöjd ambitionsnivå särskilt i den meningen att gällande bestämmelser om skyddmot kemiska risker, genom bättre informationstillgång, skall kunna tillämpasoch fungera bättre än , inte minst vad gäller näringslivets ansvar förförebyggande åtgärder. Enförbättrad toxikologisk informationsservice inom landet bör leda bättre miljö. Toxikologiskinformationstjänst (TOXIT) bör tills vidare fungera som självständigt statligtorgan med verksamhet som i princip innebär att tillhandahållainformationstjänster och ta uppdrag i samband därmed (servicemyndighet) men ejmyndighetsutövning. Manhar anledning räkna med att verksamheten i Toxikologisk informationstjänst ilikhet med viss annan statlig service/konsulthjälp i ökandeutsträckning kommer att vara finansierad av enskilda användare eventuellt jämteandra intressenter. Medelsbehovet för den nya verksamheten är avstorleksordningen . Häri ingår också enfortsättning på några aktiviteter som utvecklats av miljödatanämnden. 1981/82:48 26 kostnaderför den del som är giftinformationscentraleii (GIC). De uppgår f n till ca 2,5milj kr. Användningenav resurserna i Toxikologisk informationstjänst bör styras av etterfrågan såvälvad gäller sakområden som servicetyper. Genombl a en omfattande kartläggning av behovet av toxikologisk informationsservicehar miljödatanämnden fått fram en bild av intressenter/avnämare, sakomåden iservicen och typer av informationstjänster som är aktuella. Man talar här omlitteraturservice, hänvisningsservice, nyhetsservice, service beträffandesammanställningar i fråga om uppgifter ur litteraturen m m ochriskutvärderingar på basis av sådana uppgifter samt service beträffande kortarefrågor i såväl akuta som andra situationer. Detta ses i förhållande tillbefintliga resurser för "informationsservice", som är ojämna ochotillräckliga. Behovskartläggningenspeglar i stort sett dagens situation, men med vissa blickar framåt. Det finnssålunda flera faktorer som pekar på att t ex trycket från myndigheternas sidapå näringslivet att söka leva upp till intentionerna bakom lagstiftningenkommer att öka påtagligt . kan det här varafråga om en växelverkan: en fungerande toxikologisk informationsservice kanvara en viktig praktisk förutsättning för myndigheternas möjligheter att ställakrav på näringslivet och att utöva en effektiv tillsyn, speciellt genomregionala och lokala organ. InomToxikologisk informationstjänst bör en successiv kapacitetsuppbyggnad ske ocholika servicetyper undan för undan introduceras i verksamheten enligt enföreslagen treårsplan. måste viss flexibilitet finnas med hänsyn tillde erfarenheter som görs. GIC-delen föreslås ingå i verksamheten redan frånbörjan. Förfinansieringen har miljödatanämnden formulerat vissa principer som bygger pådels att samhället genom medelstilldelning garanterar uppbyggnad ochfortbestånd av verksamheten, dels att de som använder verksamhetens tjänster ilämplig utsträckning bör betala för den service som ges. För uppdrag i egentligmening, främst med sammanställningar och riskutvärderingar, bör avgifter utgåefter grunder som successivt fastläggs. Det föreslås särskilda riktlinjer föravgiftsuttag . förutsesförhållandevis begränsade intäkter i verksamheten. Prioritering av resursernasanvändning i förhållande till användarnas önskemål och fördelning på olikauppdrag kan komma att bli en 1981/82:48 27 Erfarenheterna under den första uppbyggnadsperioden får ge vid handenom särskilda normer eller regler erfordras härför. bör få i uppdrag att lösa vissa praktiska/organisatoriska detaljfrågor innan verksamheten startar. Betydelsenav samverkan med andra, såväl organisationer som personer, har betonats i detföregående. Utöver förslaget att de tillkommande resurserna bör sammanföras medgiftinformationscentralen diskuterar miljödatanämnden möjligheten avytterligare ett anknytningssteg, nämligen till ett bibliotek (bibliotek med den medicinska informationscentralen), det blivandestatens miljömedicinska laboratorium (SML) eller produktkontrollnämnden. Detsenare alternativet avvisas. Inget av de båda förstnämnda anses aktuellt f n. Ävenom utredningsarbetet enligt miljödatanämndens mening nu förts så långt det ärrimligt och möjligt som grund för statsmakternas beslut om inrättande avToxikologisk informationstjänst måste erinras om att här finns vissaosäkerheter rörande den framtida utvecklingen. föreslår att enöversyn av verksamheten görs 5 å efter driftstart varvid bör ingå allarelevanta förhållanden för verksamheten såsom internorganisation, hur samverkanoch avtal med utomstående fungerar m m. Verksamhetsformen och frågan omanknytning i ytterligare något steg till annan organisation bör också ingå,varvid alternativet med en anknytning till SML särskilt bör prövas. - att särskilda resurser avsätts för bättre möjligheter till Information om de kemiska riskerna och att dessa resursertillsammans med den nuvarande giftinformationscentralen bildar organisationenToxikologisk informationstjänst - att några andra aktiviteter med informationsservice på miljöområdet i stort, vilka utvecklats av miljödatanämnden, fortsätter i fasta organisatoriska former - attansvaret för övriga av miljödatanämnden utvecklade hanteringsrutiner förmiljöinformation eller andra projekt övergår tillrespektive myndighet - attdessa förslag genomförs från och medden varvid miljödatanämnden upphör. 1981/82:48 28 Sammanställning av remissyttrandena över miljödatanämndensbetänkande (SOU 1980:24) Bättre miljöinformation IBehov av och principer för hantering av miljödata och annan miljöin formation ..................................................... 1 Allmänna synpunkier pä dethittillsvarande arbetet, miljöinformationens betydelse m.m 2 förslag istort, samordning av miljödata m. m. 2.1 Vissa synpunkter pämiljödatanämndens förslag i stort 2.2 Den s. k. paketlösningen,samordning av miljödata m.m 3 Vissasärskilda frågor ........................................ 3.1 Den officiella miljöstatistiken- innehåll, speciella samver-kansfrägor m. m 3.2 Miljöfaktorers hälsoeffekteroch frågan om ett epidemiologiskt undersöknings- och övervakningsprogram ................................................................. 3.3 Övrigt(ej informationsservice) II Informationsservice påmiljöområdet ................. 4 Några generella synpunkter .............................. 5 Behov av särskilda resurser förnågon form av toxikologisk informationsservice 5.1 Resursbehovet i stort -positiva synpunkter .... 5.2 Prioriteringar och/ellerbegränsningar ............ 5.3 Motiv för att vänta med beslutom resurssatsningar eller för avstyrkan 6.................................................................... Fråganom organisatoriskt ansvar för toxikologisk informationsser vice ............................................................ 6.1 Kanalisering av resurserna förtoxikologisk informationstjänst (TOXIT) till en organisation 6.2 Fördelning av resurser förtoxikologisk informationsservice på flera befintliga organisationer 6.3 Övriga synpunkter på kanaliseringav resurser m.m 6.4 Frågan omgiftinformationscentralens ställning . 7 Övrigafrågor rörande toxikologisk informationsservice 7.1 Organisation och uppbyggnad avservice med riskutvärderingar, m. m 7.2 Jourservice avseende frågor isamband med akuta miljöhot .. 7.3 Finansiering och prioriteringav utnyttjandet av tjänster hos den toxikologiska informationstjänsten 7.4 Frågan om tillgång till ochansvar för informationen 7.5 Diverse frågor .............................................. 8.1 Egentlig informationsservice ......................... 8.2 Särskilda synpunkier i fräga ommiljökvalitetsredovisning ... 1981/82:48 29 Efterremiss har yttranden över betänkandet avgetts av , datainspektionen,försvarets sjukvårdsstyrelse, , ,sjukvärdens och socialvårdens planerings- och rationaliseringsinstitut,statens miljömedicinska laboratorium, , ,, , statistiskacentralbyrån, statskontoret, , , delegationen förvetenskaplig och teknisk informationsförsörjning, universitets- ochhögskoleämbetet, lantbruksstyrelsen, , , ,statens jordbruksnämnd, , produktkontrollnämnden,, ,generaltullstyrelsen, , arbetarskyddsstyrelsen, styrelsen förarbetarskyddsfonden, statens planverk, statens lantmäteriverk, statensindustriverk. geologiska undersökning, styrelsen för tekniskutveckling, statens brandnämnd, , forskningsrådsnämnden,medicinska forskningsrådet, naturvetenskapliga forskningsrådet, Sverigeslantbruksuniversitet, statens veterinärmedicinska i , länsstyrelserna i , ,, , och , utredningen (K 1979:01) omtransport av fadigt gods, utredaren (1979:01) om information rörandearbetsmiljörisker. , ,landstingsförbundet. i (LO), centralorganisationenSACO/SR, (), , , . , och ,, , Studsvik EnergiteknikAB, och Kemiska Industrikontor.Därutöver har kommerskollegium inkommit med yttrande. Socialstyrelsenhar bifogat yttranden frän statens miljömedicinska laboratorium, länsläkarorganisationernai , och samt statsläkaren i Malmö.Universitets- och högskoleämbetet har bifogat yttranden frän i ; miljövårdscentrum vid tekniska högskolan iStockholm; rektorsämbetet vid i med bifogande avyttrande frän matematisk-naturvetenskapliga fakultetsnämnden; medicinskafakultetsnämnden vid i ; rektorsämbetet viduniversitetet i med bifogande av yttranden från tekniska, matematisk-naturvetenskapligaoch medicinska fakultetsnämnderna samt styrelsen för miljö-värdsprogrammet;rektorsämbetet vid i med bifogande av yttranden frånbiologisk- geovetenskapliga sektionsnämnden och 1981/82:48 30 linjenämndenför biolog-, fiskevårds- och geovetariinjerna; tekniska högskola; rektorsämbetet vid med bifogandeav yttrande från samhällsvetenskapliga och matematisk-naturvetenskapligafakultetsnämnderna. i har bifogat yttranden frånSvenska , ,och /SR har bifogat yttrande från Agrifack, och . Prop.1981/82:48 31 Avd. I Behov av och principer för hantering av miljödataoch annan miljöinformation 1 Allmänna synpunkter på det hittillsvarande arbetet,miljöinfor mationens betydelse m.m. Vissa remissorgan har rent allmänt behandlat frågan ommiljöinformationens betydelse m. m. Några remissorgan har också kommenteratmiljödatanämndens hittillsvarande arbete då det gällt utvecklingen av miljövårdensinformationssystem (Ml) samt den genom rapporten gjorda redovisningen ochdiskussionen. Några förslag till breddat innehåll i miljöinformationen, dvs.nya eller endast delvis behandlade sakområden, återges också i dettaavsnitt. Andra synpunkter på sakinnehållet och omfattningen i övrigt, då detgäller olika delar av miljöinformationen och informationsservice påmiljöområdet, tas upp under resp. rubriker i de följande avsnitten. Hittillsvarande arbete, miljöinformationens betydelse i lån ser positivt pä attmiljödatanämnden bildats och fått tillfälle att göra en radprobleminventeringar och metodstudier. har också sökt spridainformation om sitt arbete och var det går att söka ytteriigare informationinom ett visst område. Tack vare miljödatanämndens arbete bör enligt länsläkarorganisationenmänga tillsynsmyndigheter ha fått en mer realistisk bild av hur bl. a. ADB kananvändas och hur viktigt det är att överväga vad som bör matas in respektivevad som kan komma ut. (Spri)betonar att landstingens krav på god och lättillgänglig miljöinformation kommeratt öka . Förslaget till hälso- och sjukvårdslag (Mål och medel för hälso-och sjukvärden, SOU 1978:78) syftar till att ge landstingen ett ansvar för helabefolkningens hälsa med en helhetssyn på individen i sin totala miljö. Dettakommer att ha till följd att landstingen ännu mer engagerar sig i frågor somrör miljöövervakning och regional samhällsplanering. - Spri anser bl. a. attdet finns behov av centrala insatser för att utveckla, samordna och förmedlainformation om miljödata. ()anser det viktigt att den verksamhet som miljödatanämnden inlett fullföljes avde myndigheter som övertar ansvaret när miljödatanämndens verksamhet upphör. Delegationen för vetenskaplig och tekniskinformationsförsörjning (DFI) konstaterar att i utredningen behandlasinformationsförsörjningen inom en bred och viktig sektor. DFI anser att det ärvärdefullt att man på detta sätt sökt skapa sig en uppfattning ominformationsbehoven inom hela området och möjligheter att lösa dem. - Enligt DFIsbedömning har Prop.1981/82:48 32 utredningen visat på det stora behovet av en förbättradmiljöinformation. Det är därtor viktigt att tillräckliga resurser satsas påinformationsförsörjningen inom detta område . , fiskevårds- och geovetarlinjenvid , till vars yttrande rektorsämbetet hänvisar, anförföljande: Utredningen i sig fyller ett stort behov av en samlad genomgäng ochdiskussion av de många ADB-baserade databaser inom miljöområdet som finns iSverige och därtill några av de utländska.