prop · G503180 · 1981-12-31 00:00:00 — Utredningen har i motiven till denna bestämmelsediskuterat huruvida inte den i bestämmelsen angivna begränsningen i rätten förförsäkringsbolag alt äga aktier i svenskt eller utländskt aktiebolag borde gesmotsvarande tillämpning på andelar i andra former av juridiska personer, t.ex.ekonomiska föreningar (bet. s. 237). Utredningen har emellertid inte velatföreslå någon ändring, eftersom den i gällande lag upptagna bestämmelsen iämnet (336 §) varit föremål för lagstiftning. Denav utredningen åsyftade lagstiftningsåtgärden, som f.ö. skedde (SFS1979:1053) och ej som utredningen uppgett , avsåg det i paragrafenssista stycke upptagna stadgandet om andel i aktiefond. I det sammanhangetövervägdes emellertid inte det av utredningen berörda, vidare spörsmålet ombegränsning av rätten till ägarinflytande i andra juridiska personer änaktiebolag. Något ställningstagande från statsmakternas sida i sistnämndafråga har således inte skett. Del av utredningen åberopade skälet motatt nu ta upp denna fråga till övervägande är därför inte hållbart. Hovrättenkan för sin del inte bedöma, om det föreligger ett praktiskt behov av enutvidgning av bestämmelsens tillämpningsområde. Skulle så vara fallet, kannågot hinder inle anses möta i det av utredningen angivna hänseendet mot attbestämmelsen kompletteras. Prop.1981/82:180 Bilagedel 376 Förslag att utbyta denhittillsvarande termen "försäkringsfond" mot "försäkringstekniskaskulder" finner riksförbundet vara ett steg i rätt riktning även om ejheller "försäkringstekniska skulder" - liksom begreppet"premiereserv", "ersättningsreierv" och"skadebehandlings/-ej<'n'" är idealiskt för att skapa klarhet iatt det är fråga om förpliktelser mot (skulder lill) försäkringshavarna. Dettaförhållande är som utredningen också framhåller särskilt påtagligt ilivförsäkringsbolag, och det borde kanske övervägas om olika termer för dennaskuldpost kan användas i liv-resp. skadeförsäkringsbolag. 7 kap. 1 § sista stycket I motiven borde ett påpekande görasom lämpligheten av att ett bolag i sin årsberättelse bland redovisadeansvarsförbindelser i förekommande fall också anger att det står solidarisktansvarigt för vissa specifika försäkringsbestånd, som fallet kan vara t. ex.på flygförsäkringsområdet. 7 kap. 3-5 §§ Paragraferna behandlar grunder förlivförsäkring. Systemet med grunder beskrivs på sid. 170 i betänkandet.Riksförbundet vill påpeka alt FRU:s uttalande all "Grunderna kan underavtalstiden ändras utan försäkringstagarnas hörande; dock inte så att premienhöjs" gäller för nu befintliga försäkringsformer såvida inte villkorenmedger att premiehöjning vidtages och grunderna beroende härpå ändras.Försäkringsformer där premien kan höjas finns , även om'de är sällsynta, och lagen hindrar dem inle. 7 kap. 8 § I denna paragraf behandlasäterbäringsgrunderna. Paragrafen behöver skrivas om eftersom nuvarande lydelseinte täcker de aktuella förhållandena. Det sägs i paragrafen alt dentilldelade återbäringen kan gottgöras som premie för tilläggsförsäkring ellerför nedsättning av premien eller som kontant utbetalning. Det återbäringssystemsom tillämpas av motsvarar ingen av dessa beskrivningar. Riksförbundetföreslår följande formulering: "Den tilldelade återbäringen skallutbetalas eller vid en bestämd senare tidpunkt eller tillgodoräknasförsäkringstagaren som nedsättning av premien eller utvidgning avförsäkringsförmånerna". 7 kap. 15 § Paragrafens vikt och betydelsemotiverar alt den förses med egen rubrik, exempelvis "Övervakning avförsäkringsbolagens försäljning". 1981/82:180 Bilagedel 377 16 § tredje stycket infördes i FRL regeln attförsäkringsbolag inle ulan försäkringsinspektionens medgivande fär äga andelari aktiefond. Bakom den nya bestämmelsen torde ha legat tankenatt försäkringsbolagen genom förvärv av dylika andelar skulla kunna kringgåden s.k. 5%-regeln i vad avser aktiebolag vilkas aktier ingår i en aktiefond ivUken försäkringsbolaget äger andelar. förstår är dock denna riskobefintlig. Andelsägaren i en aktiefond har icke i denna sin egenskap någonrösträtt på bolagsstämma i företag vars aktier ingår i aktiefonden. Det tordeej heller finnas praktisk möjlighet för försäkringsbolag att skaffa siginflytande över fondbolagen, dvs de bolag som förvaltar aktiefonderna,eftersom dessa bolag torde vara helägda dotterbolag till finansinstitut.Riksförbundet vill framhålla att det icke minst för mindre försäkringsbolagkan finnas särskilt intresse att i riskspridningssyfte förvärva andelar iaktiefond, specialiserad på förvaltning av utländska aktier. vill därför föreslå attförsäkringsbolagen medges rätt att utan särskih medgivande frånförsäkringsinspektionen även äga andelar i aktiefond. I anslutning tUl denna paragraf vill riksförbundetväcka frågan om att i lagen införa en generell sekretessbestämmelse eftermönster av lagen om bankrörelse. En tystnadspliktsregel föreslogs årsförsäkringssakkunniga men ledde ej till lagstiftning. Den ytterst låga frekvensen av fall där uppgifterobehörigen utlämnats kan synas tala för att en särskild sekretessregel i lagenom försäkringsrörelse skulle vara onödig. uppfattning äremellertid all en sådan regel skulle vara av värde för såväl försäkringsbolagensom deras kunder (liksom för bankerna och deras kunder). Det blir härigenomockså lättare för bolagens tjänstemän att med hänvisning till en sådanbestämmelse neka att besvara obehöriga förfrågningar. föreslår sålunda att efter mönsterav lagen om bankrörelse - en sekretessregel av följande lydelse införs: "Uppgift som avser enskild fysisk ellerjuridiskpersons förhållanden må ej av försäkringsbolaget obehörigen röjas". I kommentaren sidan 170 sägs att "Grundernakan ändras utan försäkringstagarnas hörande; dock inte så attpremien höjs". viU påpeka att detta uttalande gäller dåförsäkringsavtal som används . Något lagligt hinder förförsäkringar där premien kan höjas torde inte finnas. Prop.1981/82:180 Bilagedel 378 Såsom särskilt värdefuUt viU föreningen betecknaförslaget att beteckningen försäkringsfond utbytes mot uttrycketförsäkringstekniska skulder. Eftersom försäkringsfonden motsvarar en skuld tillförsäkringstagarna är uttrycket fond missvisande. Detta förhållande har underårens lopp kommit många missförstånd åstad. Den föreslagna terminologin ger enmer rättvisande bild. Med detta förslag tillmötesgår utredningen ett gammaltönskemål från försäkringsbolagens sida. 8 Synpunkter på 8 kap. I huvudsak har dessa delar av utredningsförslagetinte föranlett någon erinran från remissinstansema. En remissinstansifrågasätter dock i anslutning tUl 8 kap. om inte den särskilda lagstiftningenom styrelserepresentation för anställda borde arbetas in i försäkringsrörelselagen.Synpunkter har vidare framkommit bl.a. angående rätten att teckna firma, VD:soch styrelseledamots anmälningsplikt beträffande aktieinnehav, revision m. m. 12 §2 och 3 st. Mot bakgmnd av de erfarenheter som inspektionengjort i tillsynsarbetet vill inspektionen ifrågasätta om det iöverensstämmelse med vad som gäller enligt banklagen - inte obligatoriskt börkrävas att ett försäkringsbolags firma skaU tecknas av minst två personer iförening. 8 kap. I § I kommentaren till denna paragraf konstaterar FRU(sid. 239) att lagen om styrelserepresentation numera är permanent och i ochför sig skulle kunna inarbetas i FRL. Utredningen säger sig emellertid haavstått från detta "med hänsyn till att så inte har skett med motsvarandebestämmelse för de allmänna aktiebolagen." hemställer av praktiska skäl att ensådan inarbetning sker. Det är otillfredsställande att man varken i FRL eller iförsäkringsbolagens bolagsordningar kan få en fullständig bild av hur bolagensstyrelser skall vara sammansatta. Härigenom skulle dessutom uppnås en önskvärdöverensstämmelse mellan å ena sidan lag och bolagsordning och å andra sidanregistreringsbevisets utformning. I andra stycket i paragrafen anges att i"försäkringsaktiebolag som inte Uteslutande driver återförsäkring"skaU minst en av styrelseledamöterna 1981/82:180 Bilagedel 379 utsesmed uppgift att särskilt vaka över att försäkringslagarnas intresse beaktas pålämpligt sätt. Formuleringen överensstämmer med gällandelag.Återförsäkringsaktiebolaget vid sidan av sin återförsäkringsrörelseen direktförsäkringsrörelse som dock är av obetydlig omfattning. Bolaget harfått dispens från nu gällande lags bestämmelse om styrelse-representant förförsäkringstagarna. För att undvika behovet av dispensförfarande i den nyalagen föreslår riksförbundet att från bestämmelsens tillämpning undantasförsäkringsaktiebolag som uteslutande eller så gott som uteslutande driveråterförsäkring. Med hänsyn till att del i vissa länder är formelltnödvändigt att fysisk person står som ägare fill aktier i utländska dotterbolagskulle man kunna överväga att begränsa anmälningsskyldigheten till aktier isvenska bolag inom samma koncern. 1anslutning lill denna paragraf noterar riksförbundet att varken aktiebolagslageneller föreliggande lagförslag närmare preciserar styrelsens arbetsuppgifterulöver dess kontrollerande funktion. Det nämns t.ex. inget om mera aktivauppgifter såsom långsiktig planering som torde bli allt viktigare förstyrelserna. Enligt riksförbundets mening vore det önskvärt att ett uttalandeom sådana uppgifter för styrelsen gjordes i motiven. Utredningen har avstått från att inarbeta lagen omstyrelserepresentation i FRL med motiveringen all så inte har skett medmotsvarande lagbestämmelser i aktiebolagslagen. Enligt uppfattning ären inarbetning att föredra därför att bestämmelserna om styrelsens sammansättningdå skulle begränsas tUl FRL och bolagsordningen. införande av lagen omstyrelserepresentation i FRL borde också föranleda all aktiebolagslagenändrades på motsvarande sätt. I utredningsförslaget har angivits att ilivförsäkringsbolag skall de försäkringstekniska utredningarna ochberäkningarna utföras under överinseende av en aktuarie. Detta innebär enskillnad jämfört med nu gällande lagstiftning, där sådan skyldighet saknas förlivförsäkringsbolag som meddelar gmndfri livförsäkring. EmeUertid har ikommentaren till utredningens förslag angivits att ändringarna i nu gällandeparagraf är i huvudsak 1981/82:180 Bilagedel 380 redaktionellaoch att det endast ifråga om gmppbunden livförsäkring föreligger skyldighetför bolaget att låta ifrågavarande utredningar och beräkningar utföras underöverinseende av en aktuarie. Kommentaren överensstämmer således inte med vadsom angivits i ifrågavarande paragrafförslag. Det är angeläget att paragrafenfår sådan utformning att det klart framgår att aktuarieskyldigheten inte gällerför försäkringsbolag som meddelar grundfri personförsäkring. 9 Synpunkter på 9 kap. 9 kap. 1 § I förevarande stadgande ges - såvitt gällerömsesidiga bolag i huvudsaklig överensstämmelse med 207 § FRL - regler omdeltagande i bolagsstämma. I specialmotiveringen (s 261) sägs att delägarnainte har rätt att närvara vid bolagsstämma, om bolagsordningen föreskriver attdelägarnas rätt att besluta i försäkringsbolagets angelägenheter skall utövasav delegerade. Inspektionen vUl påpeka, att i kommentaren tUl FRL (s306) uttalasatt även vid delegeradesystem delägare "torde äga närvara å stämmaoch där yttra sig men däremot icke deltaga i beslut". 1962aktuliserat ärende, där ett försäkringsbolag vägrat dellagande, förklarade sigförsäkringsinspektionen dela lagkommentatorns uppfattning såvitt gälldedelägares närvarorätt. Inspektionen fömtsätter, att FRU:s skrivning på angivenpunkt inte godtas såsom normerande för rättstillämpningen. I betänkande på sidan 261 konstateras att, om det iett ömsesidigt bolags bolagsordning är föreskrivet att delägarnas rätt attbesluta på bolagsstämma skall utövas av delegerade, delägarna ej har rätt attnärvara vid stämman. Kommentaren tUl denna punkt synes böra kompletteras medett påpekande att det står bolagsstämman fritt att genom särskilt beslut medgedelägama närvarorätt vid stämman. Sådan närvaro anses av hävd naturlig ochlämplig i åtskilliga mindre och medelstora ömsesidiga bolag. 9 kap. 2 § noterar med tillfredsställelse dennya föreskriften alt fullmakt för ombud vid bolagsstämma får gälla högst ett årfrån utfärdandet. Prop.1981/82:180 Bilagedel 381 Paragrafen behandlar bl. a. jäv vid röstning påbolagsstämman. I betänkandet omnämnes på sid. 266 olika fall där aktieägareeller röstberättigad som är styrelseledamot inte får rösta. Riksförbundetnoterar att förbudet i nuvarande lag om försäkringsrörelse för styrelseledamotatt delta i valet av revisor slopats i förslaget, synbarligen i avsikt att pådenna punkt uppnå likhet med nya aktiebolagslagen. I denna paragraf återfinns huvudregeln att bolagsstämmaskall hållas på den ort där styrelsen har sitt säte. Dock står det enligtsärskild föreskrift försäkringsbolagen fritt att i sina bolagsordningar angeatt stämman skall eller kan hållas på någon annan ort. Det finns bolag somsedan länge har som praxis att förlägga stämman på varierande orter.Riksförbundet utgår från att avsikten med lagtextens formulering ej varit attendast en annan ort kan få förekomma. Paragrafen föreskriver - i överensstämmelse medaktiebolagslagen -att ordinarie bolagsstämma skall hållas inom sex månaderefter utgången av vaije räkenskapsår. konstaterar i detta sammanhang attFRL - i likhet med nya aktiebolagslagen - saknar en generell forcemajeurebestämmelse som bl. a. tar sikte på i lagen föreskrivna tidsfrister. Efterdet att nya aktiebolagslagen trädde i kraft har vid ett par tillfällenarbetsmarknadskonflikter utbrutit som - om olyckan varit framme -kunde hahindrat att bolagsstämman hölls i rätt tid. Införrisken av liknande situationer vore det värdefullt om lagen öppnadeen möjlighet för försäkringsbolagen att i svårartade force majeure-situationerhos tillsynsmyndigheten begära tillstånd att senarelägga ordinariebolagsstämma. På tillsynsmyndigheten skulle härvid ankomma att föreskriva påvilket sätt aktieägare resp. delägare av bolagen skuUe underrättas om sådanbeslut. kunde härvid lämpligen ges möjlighet att medavvikelse från bolagsordningen ange annan plats för bolagsstämman. 9 § andra stycket I detta stycke anges det fåtal fall där skriftligbolagsslämmokallelse skall sändas till varje aktieägare eller röstberätUgad,vilkens postadress är känd för bolaget. I punkt 2 b anges fallet attbolagsstämman skall behandla frågan om bolagets försättande i likvidafion. Avmotiven sagda bestämmelse bör framgå att den icke skall tillämpas i defall där likvidationen föranletts av frivillig överlåtelse avförsäkringsbestånd enligt 15 kap. Prop.1981/82:180 Bilagedel 382 9 § tredje stycket stycke föreskrivs - i överensstämmelse mednya aktiebolagslagen - att i kallelsen till bolagsstämma tydligt skall angesde ärenden som skall tas upp på stämman, vilket - enligt betänkandet (sid 272)- innebär att även de ärenden som enligt 5 § i samma kapitel ellerbolagsordningen är obligatoriska på stämman måste anges var för sig ikallelsen. föreslås av praktiska skäl altlydelsen i nuvarande lag i stort bibehålles: "I kaUelsen tiU bolagsstämman skall angivas de ärenden som skall förekomma på stämman, dock är det ej erforderligt att i kallelsen fill ordinarie stämma särskilt angiva de ärenden som enligt denna lag eUer bolagsordning skall där företagas ". I betänkandet (sid. 279) konstateras att det ärstyrelsen som skall pröva om en begärd upplysning kan lämnas på stämman utanväsentlig skada för bolaget. Bestämmelsen är införd till skydd för frågerätten- ordföranden ensam skall inte kunna vägra att lämna begärd upplysning med enhänvisning tiU skaderisken. Bestämmelsen synes emeUertid vara svår, för attinte säga omöjlig, att fiUämpa i praktiken - i varje fall i bolag med storastyrelser där det torde höra tiU ovanligheten att beslutför styrelse ärnärvarande vid bolagsstämman. Enligt denna paragraf krävs för giltigtbolagsstämmobeslut om ändring av bolagsordning att beslutet biträdes av 2/3 avsamtliga röstande. Av betänkandet (sid. 281) framgår att FRU föreslår att detför giltigt beslut skall krävas 2/3 av de röstberättigade. utgårfrån att detta ordval fillkommit av misstag. I motiveringen till denna paragraf (sid. 283)konstateras att försäkringsinspektionen inte bevakar aktieägarnas rätt.Riksförbundet finner konstaterandet vara alltför kategoriskt.Tillsynsmyndigheten har ju bland annat att kontrollera attförsäkringsaktiebolagens bolagsordningar står i överensstämmelse med FRL,liksom att styrelse- och slämmobeslut fattas i laga ordning. I dessa sammanhangkan det också bli fråga om att bevaka just aktieägarnas rätt. Jämför i detta sammanhang konstaterandet (sid. 294)att inspektionsrevisorn har samma ansvar och samma förpliktelser gentemotaktieägarna och delägarna som de övriga revisorerna. Av denna paragraf framgår att revisor ifortsättningen skall kunna utses . I tredje stycket sägs att omrevisors uppdrag upphör i Prop.1981/82:180 Bilagedel 383 förtidoch suppleant saknas, styrelsen skall "vidta åtgärder för att tiUsätta nyrevisor". I betänkandet (sid. 300) konstateras att styrelsen kan bli skyldigatt ufiysa extra bolagsstämma för val av revisor. En sådan konsekvens synesriksförbundet uppenbart orimlig. Tredje stycket bör därför kompletteras med enregel av innebörd att försäkringsinspeklionen skall kunna på förslag av bolagetförordna ny revisor fram till nästa ordinarie bolagsstämma. I kommentaren sidan 261 konstateras att närdelägarnas rätt att besluta skall utövas av delegerade delägarna inte har rättatt närvara vid bolagsstämman. utgår ifrån att bolagsstämman även ifortsättningen skall vara oförhindrad alt tillåta olika kategorier utomstående- däribland delägare - att närvara vid bolagsstämman. Av paragrafen framgär att stämma enligt huvudregelnskall hållas på den ort där styrelsen har sitt säte men att i bolagsordningenkan bestämmas att stämman skall eller kan hållas på någon annan angiven ort.Folksam vill här framhålla att det åtminstone hos vissa bolag torde finnasbehov av att förlägga stämman på varierande orter. förordar därför attparagrafen ändras så att i bolagsordningen skall kunna tas in en bestämmelsemed den innebörden att bolagsstämman kan hållas på ort som beslutats avföregående bolagsstämma. I lagmmmet föreskrivs att ordinarie bolagsstämmaskall hållas efter utgången av varje räkenskapsår. Inte minstmed tanke på de arbetsmarknadskonflikter som ägt mm borde lagenge en möjlighet för försäkringsbolagen att i force majeur-sUualioner hostillsynsmyndigheten begära tillstånd att senarelägga ordinarie bolagsstämma. 9 §, 3 stycket Enligt lagmmmet skaU tydligt anges de ärenden somskall las upp på stämman. Av kommentaren sidan 272 framgår all kallelse lillordinarie bolagsstämma även skall ta upp sådana ärenden som enligt FRL ochbolagsordningen är obligatoriska. anser att det i likhet med nugällande lag inte skall vara nödvändigt att i kallelsen till ordinarie bolagsstämmaange de obligatoriska ärendena. Prop.1981/82:180 Bilagedel 384 10 Synpunkter på 10 kap. 10.1 I enlighet med bestämmelserna i förordningen(1973:221) om auktorisation och godkännande av revisorer är kommerskollegiumansvarig myndighet för frågor om auktoriserade och godkända revisorers ochrevisionsbolags verksamhet. I kollegiets uppgifter ingår därvid, fömtom attpröva frågor om auktorisation och godkännande, bl.a. att utöva tiUsyn överrevisorers och revisionsbolags verksamhet samt att utfärda föreskrifter ochanvisningar om revisionsverksamhetens bedrivande. Från de synpunkter kollegiet sålunda har att beaktaföranleder det remitterade förslaget kollegiet ej till erinran eller påpekandei annat än följande avseenden. I10 kap. 2 § föreslås bl.a. att försäkringsinspektionen skall förorda en ellerflera revisorer samt utfärda en instmktion för dessa. Kollegiet, som inte harnågot att erinra mot bestämmelsen i sig, viU dock framhåUa att den föreslagnaordningen inte får ges den innebörden att revisorn ifråga kommer att stå underförsäkringsinspektionens tillsyn eller att revisorn får någon särskildrapporteringsskyldighet gentemot denna. Av den föreslagnatystnadspliktsbestämmelsen i 10 kap. 14 § följer ju också att revisorn ärbunden av sin tystnadsplikt även mol försäkringsinspektionen. I 10 kap. 3 och 4 §§ lämnas förslag om revisorsbehörighet om kompetens i vissa fall och att försäkringsinspektionen skallkunna ges bemyndigande att i förekommande fall lämna dispens från dessabehörighets- och kompetenskrav. Bestämmelserna, vUka överensstämmer med resp.motsvaras av bestämmelserna i 10 kap. 2 och 3 §§ aktiebolagslagen, 1975:1385,ger kollegiet anledning till följande erinran. Inledningsvis viU kollegiet dock framhålla attstarka skäl talar för att krav på kvalificerad revision uppställs för aUaförsäkringsbolag. Kravpå kvalificerad revision, dvs. att revisionen skall ulföras av auktoriseradrevisor eller av godkänd revisor har uppställts för aktiebolag ivissa situationer (jfr 10 kap. 3 § aktiebolagslagen). Genom lagstiftning somträder i kraft har krav på kvalificerad revision införts också förvissa företag, ekonomiska föreningar, jordbrukskassor och understödsföreningar(jfr prop. 1979/80:144, LU 1980/81:4, rskr 1980/ 81: 39, SFS 1980: 1103, 1105,1106 och 1108). kommer dessutom sannoliktkvalificerad revisor att krävas i samtliga akfiebolag (jfr dep.chefensuttalande i prop. 1979/ 80:143 s. 80). Vad så gäller försäkringsrörelseutredningensförslag att försäkringsinspektionen skall kunna ges bemyndigande att iförekommande fall lämna dispens från behörighets- och kompetenskraven förförsäkringsbolagsrevisorer är följande att beakta. Prop.1981/82:180 Bilagedel 385 Enligt 53 § aktiebolagsförordningen (1975:1387)prövas fråga om tillstånd som avses i 10 kap. 2 eller 3 § akfiebolagslagen avkommerskollegium. EnligtkoUegiets mening saknas det skäl att i förevarande sammanhang göra avsteg frånprincipen att låta kollegiet pröva frågor om dispens från behörighets- ochkompetenskraven för företagsrevisorer. Den föreslagna ordningen skulle, om dengenomfördes, innebära att försäkringsinspektionen finge inhämta yttrande hoskoUegiet om den aktuelle revisorn; en onödig omgång som skulle komplicera ochfördyra handläggningen. På anförda skäl avstyrker kollegiet såledesförsäkringsrörelseutredningens förslag i dessa delar och föreslår attkollegiet ges bemyndigande att pröva även de nu ifrågavarande dispensärendena. KollegietviU slutligen fästa uppmärksamheten på den föreslagna bestämmelsen i 10 kap. 7§ om anmälan till försäkringsinspektionen i vissa faU då revisorerna intevederbörligen utses eller då revisorerna är obehöriga enligt vissa avbestämmelserna i 3-5 §§ eller enligt bolagsordningen. Paragrafen som motsvarasav 10 kap. 6 § aktiebolagslagen har enligt kollegiets mening getts en någotoklar formulering. Den skuUe sannolikt tjäna på en viss överarbetning i bådesakligt och språkligt avseende. 10.2Föreningen auktoriserade revisorer () I mofiven fill 1 § nämns att på gmnd avförsäkringsbolagens särart minst två revisorer skaU väljas. FAR anser att sammaskäl bör ligga till gmnd för en bestämmelse att minst en av revisorerna skallvara auktoriserad. De skäl som anges för att auktoriserad revisor inte skallkrävas i alla bolag -kostnadsskäl synes överensstämma dåligt med kravet påtvå revisorer, vilket, under fömtsättning att dessa utför ett fullgott arbete,i normalfallet torde bh mera kostsamt än att ha bara en revisor. I 2 § sägs att skaUbestämma arvodet för den revisor eller de revisorer som Försäkringsinspektionenutser. Revisor utsedd av har samma skyldigheter ocbansvar som övriga revisorer, och ett arvode bestämt av utomstående part skullepå ett olämpligt sätt kunna sätta restriktioner på revisorns arbetsinsatser.FAR anser därför att det i lagen bör utsägas att av Försäkringsinspektionenförordnad revisor skall ha rätt till i förhållande till sin arbetsinsatsskäligt arvode.