prop · G50325 · 1981-12-31 00:00:00 — Ilikhet med föregående skolkopieringsavtal innehåller avtal en bestämmelseom åtagande för staten alt tillsammans med upphovsrättsinnehavarnasorganisationer utarbeta och sprida information till berörda skolor, högskoloroch lärare om avtalet saml om aktuell upphovsrätlslig lagstiftning. Föregen del vill jag anföra följande. Förstvill jag nämna att det numera har tillkommit ett antal kopieringsav-lal iutlandet. För våra nordiska grannländers del gäller följande. I slöts ettavtal . Det omfattar skolutbildning och viss lägre högskoleutbildningoch gäller . Ersättning utgår för med 7,25 norska öreper kopiesida och för med del förhöjda belopp som följer avutvecklingen av konsumentprisindex. I ingicks ett avtal redan år 1978.Det avser enbart skolområdet. Frågan om ersättningens storlek hänsköts på grundav parternas oenighet lill skiljedom. Denna meddelades ochinnebär en ersättning om per kopiesida för vart och ett av läsåren1980/81 och 1981/82. I träffades ett avtal för både skol-och högskoleområ- 1981/82:25 49 dena.I ersättning utgår 2 milj. mark för och 3,5 milj. mark för år 1981.Dessa belopp är inte knutna lill någon viss statistiskt beräknad kopiemängd. Jaganser det utomordentligt värdefullt att det nu har kunnat slutas ett kopieringsavtalsom även omfattar högskoleområdet. Avtalet bör enligt min mening ses motföljande bakgrund. Man har i högskolorna i minst lika hög grad som i skolanbehov av alt kunna kopiera ur böcker, tidningar och tidskrifter samt ur andralitterära och konstnärliga verk. Behov föreligger också av alt kunna kopierafotografier. I fråga om de verk och fotografier. vilka skydd föreliggerenligt upphovsrältslagen resp. fotografilagen, kan utbildningsanslalternasbehov inte helt tillfredsställas inom ramen för de lagbestämmelser som ger rättall kopiera utan rättsinnehavarens samtycke, främst 11 § första stycket upphovsrältslagenoch 5§ fotografilagen. Den närmare innebörden av bestämmelserna är dessutomoklar. Det exakta antalet kopior som får framställas kan nämligen inte anges.Alt i varje enskilt fall skaffa erforderiigl medgivande är praktisktogenomförbart. För lärarna som har behov av att kopiera liksom förrättsinnehavarna är dessa förhållanden otillfredsställande. Motdenna bakgrund finner jag del angeläget att det, på samma sätt som redan harskett för skolans del, skapas klarhet om kopieringsrättens omfattning inom dethögre utbildningsväsendet. Det bör därvid också tillses all lärarnas behovtillfredsställs. Enligt min mening ger avtalet den klarhet som behövs. Avtalettorde även ge de berörda utbildningsanslalterna och lärarna den kopieringsrättsom kan anses erforderlig. Jag vill i detta sammanhang även peka på den genomändringar i upphovsrältslagstiftningen öppnade möjligheten att på de villkoravtalet föreskriver kopiera ur verk av bl.a. utländska upphovsmän, vilket är avsärskild betydelse just för högskoleutbildningen. Liksomenligt de tidigare skolkopieringsavlalen skall ersättningen för kopieringenutges av staten. Del nya avtalet bör därför underställas förgodkännande i vad det avser skyldigheten för staten att utge ersättning. Allersättning enligt del nya avtalet bör lämpligen utgå ur detta förslagsanslag.Delsamma bör gälla kostnaderna för den redovisning som skall ske . Jaghar, i vad avtalet avser högskoleutbildning, samrått med cheferna för utbildnings-och jordbruksdepartementen. Jaghemställer att regeringen föreslår attbemyndiga regeringen att, såvitt gäller skyldigheten för staten att utgeersättning för kopiering, godkänna avtalet om kopiering i skolorna ochhögskolorna. [9]C 12. Bidrag till driften av grundskolor m. m. F. n. finns elva Waldorf-skolori . Av dessa får i statsbidrag 4 1981/82. 1981/82:25 50 För /82 är bidraget beräknat lill knappt 4,9 milj. kr.Bidraget utgår ur anslagsposten Bidrag till enskilda skolor under detta anslag.Övriga erhåller f. n. ej statsbidrag. Fråganom statsbidrag till enskilda skolor på grundskolenivå, däribland Waldorfskolorna,behandlas i ett avlämnat delbetänkande (Fristående skolor, SOU1981:34) från kommittén (U 1979; 13) angående skolor med enskild huvudman (SEH-kommiltén).Ett ställningslagande lill kommitténs förslag innefattar flera såvälprincipiellt som tekniskt svåra bedömningar. Jag räknar därför inte med attregeringen skall kunna förelägga förslag beslut om principer förbl. a. statsbidrag till enskilda skolor som kan tillämpas före budgetåret1983/84. Denekonomiska situationen vid de som ej erhåller statsbidrag harredovisats för dåvarande statsrådet vid en uppvaktning av företrädareför skolorna . Avmaterial som överlämnades vid uppvaktningen framgår all antalet elever vid denio ej statsunderstödda Waldorfskolorna som fanns /81 - Johannaskolani , i , Martinskolan i , , , , Örjansskolan i , Nibbleskolani och i uppgick till 1043 under /81. Tillskolorna utgår som jag nämnde inte något statsbidrag. Kommunalt stöd utgår ivissa fall och uppgick /81 enligt redovisningen sammanlagt till . Desammanlagda kostnader, som redovisats av skolorna, uppgick , desammanlagda intäkterna . Underskottet utgjorde således 1 132000kr. Denekonomiska situationen för skolorna är bekymmersam. Skolorna uppger att del ärsannolikt att flera av skolorna måste upphöra med sin verksamhel. Eftersomeleverna befinner sig i skolpliktig ålder kommer de i så fall att återgå tilldet allmänna skolväsendel. Delta kommer att leda lill ökade kommunala ochstatliga kostnader. Ivilken utsträckning de kommunala kostnaderna kommer all öka utöver de ca 1,8milj. kr., som kommunerna nu frivilligt ger i bidrag, är svårt all bedöma. De staUigakostnaderna kommer att öka genom all eleverna från ger underiagför ökade statsbidrag. Medhänsyn till de särskilda omständigheter som föreligger i detta fall finns delenligt min mening skäl att lämna ett särskilt bidrag för /82 tillWaldorfskolorna i avvaktan på ställningstagande förslag.Detta bidrag bör utgå med . Bidraget bör fördelas mellan skolorna avskolöverstyrelsen med hänsyn till deras redovisade underskott. Jaghemställer att regeringen föreslår altgodkänna vad jag har förordat i fråga om statsbidrag lill Wal-dotfskolor. Prop.1981/82:25 51 [10]C 19. Bidrag till driften av gymnasieskolor. I statsbudgeten för innevarandebudgetår har under denna anslagsrubrik anvisats ett förslagsanslag av 3584milj. Ur anslaget ersätts bl.a. kostnaderför statsbidrag till driften avkommunernas gymnasieskolor. Riksdagenbeslutade om ett tillfälligt stimulansbidrag till utbildninginom industri och hantverk i gymnasieskolan (mot. 1980/ 81:2192, UbU1980/81:41, rskr 1980/81:405). , till vars uttalandenriksdagen anslöt sig, anförde alt stimulansbidraget borde knytas inte tillklass utan till individ och avse faktisk ökning av intaget lill sektorn förindustri och hantverk. Bidraget borde kunna vara en stimulans en utökningav både den utbildning som är förlagd lill skola och den utbildning som ärförlagd till förelag eller institution. Utskottet erinrade i sammanhanget omalt gymnasial yrkesutbildning i form av inbyggd utbildning ochlärlingsutbildning minskar de kommunala investeringarna och driftkostnadernasamtidigt som eleverna i större utsträckning får inblick i förhållandena inomarbetslivet och ges ökade möjligheter all meritera sig för yrkesverksamhet.Stimulansbidraget borde utgå för intagningsplatser inom den s. k. stora ramen,vilka tillkommit med stöd av organisationsbeslut efter utgången av maj månad1981. Förslag om bidragels storlek och om erforderiiga medel för budgetåret1981/82 borde regeringen lägga fram i sin proposiUon med förslag omtilläggsbudget I statsbudgeten för delta budgetår. Beträffande budgetårendärefter borde regeringen återkomma i senare sammanhang. Isyfte att sprida kännedom om beslut och om möjligt skapa effekt avriksdagsbeslutet redan inför /82 uppdrog regeringen den 25 juni1981 åt () att informera kommunerna om riksdagsbeslutet. SÖhar fullgjort uppdraget genom skrivelse lill skolstyrelserna ide kommuner som har gymnasieskola. Minföreträdare fäste i budgetpropositionen 1981 uppmärksamheten på den oroväckandeskillnaden mellan å ena sidan det av regering och riksdag medgivna antalet intagningsplalserpå gymnasieskolans teoretiska linjer och å andra sidan antalet av SÖ ullagdaoch av kommunerna faktiskt ianspråklagna platser (prop. 1980/81:100 bil. I detta sammanhang erinrade hon också om svårigheten alt på deyrkesinriktade linjerna ta i anspråk del medgivna antalet platser. Motbakgmnd av dessa förhållanden och i syfte att hålla tillbaka ökningen avantalet elevplalser på de teoretiska studievägarna har regeringen genomförordning (SÖ-FS 1981:71) om elevplatser i gymnasieskolan /82(ändrad SÖ-FS 1981:162) begränsat sitt bemyndigande till SÖ att göra vissomfördelning av elevplalser dels mellan studievägar inom gymnasieskolans s.k.stora och lilla ram, dels mellan dessa ramar. SÖ;s omfördelning av elevplalserfår inte medföra all antalet elevplatser på de teoretiska linjerna med undanlagav naturvetenskaplig och fyraårig teknisk linje överskrider det antal somregeringen särskilt beslutar om. 1981/82:25 52 Jag har under hand erhållit uppgifter om antalet utlagdaelevplatser i gymnasieskolan innevarande läsår enligt beslut t.o.m. den 21augusti 1981. Med hjälp av dessa är del möjligt all göra följandesammanställning över antalet elevplatser på skilda sektorer inom gymnasieskolanläsåren 1979/80 - 1981/82. Av intresse i sammanhanget är del förslag omdimensionering av de berörda sektorerna /83 som SÖ framför i sinanslagsframställning för /83. SÖ:s anslagsframställning /83 Treårig naturvetenskaplig och fyraårig teknisk linje Treårig humanistisk och samhällsvetenskaplig linje samt de tvååriga teoretiska linjerna specialkurser 47962 51166 57032 65 101 68100 Av sammanställningen framgår all den hittillsvarande ökningenav de teoretiska linjerna - den naturvetenskapliga och den fyraåriga tekniskalinjen undantagna har bromsals. Förändringen mellan läsåren 1980/81 och1981/82 kan komma alt accentueras i någon män, då antalet ullagda platser iallmänhet brukar vara något större än antalet faktiskt ianspråklagna. Jagämnar föreslå regeringen att i budgetpropositionen 1982 visa fortsattåterhållsamhet i vad avser dimensioneringen av de i detta sammanhang aktuellateoretiska studievägarna. Jag utgår från alt kommunerna och' SÖ i den pågåendeplaneringen inför /83 inriktar sig på en fortsalt förbättring avbalansen mellan gymnasieskolans yrkesinriktade studievägar och dess teoretiskastudievägar. Del förbättrade statsbidraget till inbyggd utbildning inomindustri och hantverk saml handel, varom på regeringens förslagfattade beslut (prop. 1979/80:100 bil. 12, prop. 1979/80:145, UbU1979/ 80:34, rskr 1979/80:363), har visserligen medverkat en markant ökningav antalet platser på de yrkesinriktade studievägarna. Ökningen framgår av vadjag i det föregående anfört om elevplatsulvecklingen. Yllerligare åtgärder äremellertid nödvändiga under den lid då antalet 16-äringar är som störst för attminska obalansen mellan de teoretiska utbildningarna och de yrkesinriktadeutbildningarna. Åtgärderna bör inriktas på att i ökad utsträckning erbjudaungdomarna sådan yrkesinriktad utbildning som arbetsmarknaden har mest behovav. Prop.1981/82:25 53 Den sektor av gymnasieskolan som närmast kommer i frågaför stimulansåtgärder är industri- och hanlverksseklorn. Attanordna utbildningar inom denna sektor i skolinstitutioner medför förkommunerna betungande investeringar i byggnader och utrustning. Det ärbegripligt att kommunerna med tanke pä det kärva ekonomiska läget och det omett par år minskade antalet 16-åringar drar sig för all investera i nyainstitutioner. I likhetmed utbildningsutskottet vill jag erinra om alt gymnasial yrkesutbildning iform av inbyggd utbildning och läriingsutbildning medför mindreinvesteringsbehov än om kommunen anordnar motsvarande utbildning i skolinstitution.Del finns alltså anledning all peka på möjligheten att i den nuvarandesituationen, då del främst gäller alt klara de påfrestningar på gymnasieskolansom är av temporär art, anordna utbildning som förläggs till förelag. Deltillfälliga stimulansbidraget bör av kommunen kunna användas för åtgärder somden finner lämpliga för att främja utbildningen i gymnasieskolan inom industrioch hantverk, t. ex. för lokaler, utrustning eller utbildning av handledare iförelag som tillTiandahåller utbildningsplatser. Stimulansbidragför /82 bör utgå till kommun, om kommunen i sin gymnasieskolainom sektorn industri och hantverk anordnar ytterligare intagningsplalser pålinje eller specialkurs eller inom gymnasial lärlingsutbildning. Bidraget börutgå för sådana platser som på framställning gjord efter utgången av maj månad1981 tilldelas kommunen ur gymnasieskolans s. k. stora ram enligt förordningen(SÖ-FS 1981:71) om elevplatser i gymnasieskolan /82 (ändrad SÖ-FS1981:162). Bidraget bör utgå för sådana anordnade platser som las i anspråk.För klarhetens skull vill jag poängtera all de i delta sammanhang berördaspecialkurserna avser kurser inom stora ramen, sålunda minst ettåriga direktgrundskoleanknutna specialkurser. Det bör få ankomma på regeringen eller myndighet somregeringen bestämmer att fastställa vilka studievägar och vilken gymnasial läriingsutbildningsom i delta sammanhang skall räknas till sektorn industri och hantverk. Vad gäller bidragets storlek vill jag anföra följande. Det ligger naturligtvis nära lill hands alt utgå från alteffekten av del tillfälliga stimulansbidraget är direkt beroende avbidragsbeloppels storlek. Ju större bidrag som utgår, desto större insatserfrån kommunernas sida skulle kunna förväntas. Jag är emellertid övertygad omatt samtliga utbildningsanordnare numera - efter den debatt som föranleddes avregeringens förslag om dimensionering av gymnasieskolans olika studievägar ibudgetpropositionen 1981 inser hur angelägel del är all ungdomarna eftergrundskolan i så stor utsträckning som möjligt erbjuds sådan utbildning somnäringslivet och samhället i övrigt efterfrågar. Allt tyder på att kommunerna f.n. gör stora ansträngningar för alt hjälpa ungdomarna. Prop.1981/82:25 54 det nu gäller är att bidra till att kommunerna om möjligtgör ytterligare insatser de år som antalet 16-åringar är som störst. Denekonomiska situation som vi nu befinner oss i sätter en bestämd gräns för vadsom kan utgå av extra bidrag innevarande budgetär. Enligt min mening bör ifrågavarandebidrag utgöra . Detta innebär all en kommun för en ny klassom 16 elever, där alla platser tagits i anspråk, kan räkna med ettstimulansbidrag på . Jag utgår från alt ca 3000 bidragsgrundande platser kananordnas. Medelsbehovet för ifrågavarande ändamål innevarande budgetår kansålunda beräknas till 4,5 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslår att 1. godkänna degrunder för stimulansbidrag för /82 som jag har förordat, 2. medge attkostnaderna för bidraget ersätts ur anslaget Bidrag till driften avgymnasieskolor. [11] D 26. Lokalkostnader m.m. vid högskoleenheterna. I prop.1980/ 81:20 (bil. 8 s. 2) om besparingar i statsverksamheten m.m. (bil. 8 s.22) framhöll jag all det var nödvändigt att söka vidta åtgärder som dämparkostnadsutvecklingen för lokaler inom högskolan. Den neddragning av högskolansdimensionering som dittills skett och som jag då förordade borde, enligt minmening, leda lill ett något minskat lokalbehov. Det var därför angeläget attskärpa prövningen av behovet av nya förhyrningar samt åstadkomma en minskningav redan existerande förhyrningar. Del ankom på högskolestyrelserna att isamverkan med () vidla de nödvändiga åtgärderna härför.Jag räknade med att de omedelbara åtgärderna skulle leda till besparingar av 15milj. inom anslaget Lokalkostnader m. m. vid högskoleenheterna /82. Vid behandlingen av denna del av propositionenkonstaterade utbildningsutskottet (UbU 1980/81: 12 s. 26) alt del varangelägel all en minskning av lokalytan genomfördes på ett planmässigt sättoch utan negativa återverkningar på verksamheten inom högskolan. Utskottet hadesvårt alt bedöma om en besparing av den storlek som angetts gick att åstadkommaunder sådana förutsättningar. Utskottet räknade med att högskolemyndigheternaoch KBS vid sin planering skulle vidla alla åtgärder som fick anses rimliga isyfte att nå den besparingseffekt som angetts i propositionen. Regeringen uppdrog åt KBS all, isamråd med universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) och efter samråd med berördahögskolestyrelser, redovisa förslag till åtgärder som kunde beräknas leda besparing om sammanlagt minst 15 milj. kr. 1981/82:25 55 m. vid högskoleenheterna för /82. Det ankom på högskolestyrelsernaalt samarbeta med KBS för att fullgöra uppdraget. De i prop. 1980/81:20föreslagna besparingarna under reservationsanslagen högskoleändamål hadeberäknats med hänsyn till att angivna besparing under lokalkoslnadsanslagelkunde genomföras. KBS skulle redovisa uppdraget till regeringen senast den 16mars 1981. Ibudgetpropositionen 1981 (prop. 1980/81:100 bil. 12 s. 388) återkom jag till fråganom minskning av lokalkostnaderna inom högskolan. Jag framhöll härvid attbesparingen om 15 milj. kr. var ett ullryck för den totala besparingseffektsom eftersträvades. Jag erinrade om att KBS och UHÄ utredde frågan om hurbesparingen skulle genomföras. I avvaktan på resultatet av myndigheternasutredning borde regeringen inhämta bemyndigande alt slutligt avgörahuruvida besparingen skulle las ut inom lokalkoslnadsanslagel eller genomandra generella besparingsåtgärder. Vid sin behandling av nyssnämnda förslag i budgetpropositionen fann utbildningsutskottet (UbU 1980/81:20 s.17) aft det var angeläget aft den avsedda besparingen om 15 milj. kr. Skulle denna besparing inte kunna realiseras i full omfattningunder /82 borde enligt utskottet regeringen återkomma till riksdagenmed kompletterande besparingsförslag, så alt den samlade besparingseffekteninom anslagen till högskolan under /82 inte blev mindre än vadriksdagens beslut innebar. Utskottet föreslog all som sin meningskulle ge lill känna vad utskottet anfört. Riksdagenbeslöt i enlighet med utskottets förslag (rskr 1980/81:246). Medanledning av regeringens uppdrag ålade KBS och UHÄ i enskrivelse högskoleenheterna alt pröva möjligheterna allfriställa lokaler. KBS och UHÄ bedömde altden föreslagna reduceringen, uttryckt i hyresgrundande bmksarea, BRA (H), bordefördelas så att enheter med fast forskningsorganisation skulle spara ca 2,5%och övriga enheter ca 4,av sina lokalinnehav. Denna skillnad motiverades avatt forskarutbildning och forskning enligt regeringens direktiv förmyndigheternas anslagsframställningar utgör ett prioriterat område. På grundav rådande lokalsituation undantogs de konstnärliga högskolorna i ,högskolan i samt högskoleutbildningarna i och frånlokalbesparingar. KBSuppskattade all en besparing om 15 milj. kr. motsvarande en BRA (H) om ca 50000m'. Högskoleenheternasprövning skulle avse i första hand förhyrda och i andra hand statligt ägdalokaler. Vid prövningen av reduklionsmöjlighe-lerna fick enheternatillgodoräkna sig besparingen om man avstod från beslutade men inte genomfördaförhyrningar. Vid varje reduktion skulle förslagens konsekvenser förverksamheten vid resp. högskoleenhet redovisas. Iskilda skrivelser lill regeringen har KBS redovisat besparingar på sammanlagt32552 m~, vilket enligt KBS beräkningar skulle motsvara ca . UHÄhäri skrivelse lill regeringen den lämnat förslag om hur merpartenav resterande del av de anbefallda besparingarna om 15 milj. kr. budgetåret1981/82 skall ske. Förslaget innebär att de högskoleenheter som inte nått upptill de av KBS fastställda lokalbesparingarna skall av medel som står tillenheternas förfogande leverera in sammanlagt . till anslagsposten 3Inkomster under anslaget Lokalkostnader m. m. vid högskoleenheterna. Beräkningenför varje högskoleenhet är gjord med utgångspunkt i ett belopp om /m"för det inte uppnådda besparingsmålet. Det så beräknade beloppet har UHÄ, medhänsyn till kostnader för flyttning, minskat med . för varje av KBSgodkänd m" lokalbesparing. Fördelningen på högskoleenheter avbesparingsmål, uppnådd besparing, ej uppnådd besparing och belopp som skalltillföras lokalkoslnadsanslagel framgår av följande sammanställning som /82. 1981/82:25 57 Jagansluter mig till UHÄ: s förslag alt de högskoleenheter som inte nått upp lillfastställd lokalbesparing genom besparingar inom andra områden skall tillföra lokalkoslnadsanslagelsammanlagt . Besparingen för budgetåret kommer - såvitt nu är ifråga - att uppgå lill sammanlagt . mot beräknade 15 milj. kr. Jaghemställer att regeringen föreslår attgodkänna vad som förordals i fråga om besparingar av lokalkostnader m. m. vidhögskoleenheterna. [12]Svenskt deltagande i nytt projekt inom den europeiska organisationen för kärnforskning(). Den europeiska organisationen för kärnforsk-ning upprättades genom enöverenskommelse i . ratificerade överenskommelsenår 1954 (jfr prop. 1953; 127, SU 1953:77, rskr 1953; 167). Förutom ärföljande länder medlemmar i : , , , ,, , , , , FörbundsrepublikenTyskland samt Östertike, Organisationenutgör europeiskt centrum för fredlig grundforskning inom partikel- ochhögenergifysik. Dess laboratorier i utkanten av är världensstörsta- anläggning i sitt slag och del ger fysiker från organisationensmedlemsländer möjlighet all bedriva forskning vid stora partikelacceleralorer. Attdefiniera och undersöka de fundamentala beståndsdelarna i materia och energi samlaft beskriva och förstå de krafter som styr processerna på en primär nivå ärdominerande forskningsområden inom elemenlarparli-kelfysiken. Experimentelltsker delta genom acceleration av strålar av olika partikelslag höga hasligheter(energier) för kollision med andra partiklar eller fasta mål. Vid kollisionernaomlagras energin och nya partiklar kan skapas. Vidlaboratoriet finns nu följande maskiner: 600MeV synkrotron (SC) 1957 28 GeV protonsynkrotron (PS) 28 -I- 28 GeVlagringsringar (ISR) 400 GeV protonsynkrotron (SPS) Endastsynkrolronen är en fristående acceleralor, medan de tre övriga maskinerna ärkopplade till varandra genom att prolonsynkrolronen utöver att vara forskningsacceleratori sig även tjänar som injeklor till lagringsringar och lill 400 GeV prolonsynkrolronen. ;s budget för uppgår till drygt 610 milj. sfr. Medlemsländernas bidrag framräknasmed utgångspunkt i nationalproduktens storlek. 4,3%ochmotsvarar64 milj.kr. Universitetoch högskolor saml forskningsråd ställer resurser lill förfogande till desvenska forskningsgmpperna för löner, mälulmstningar etc. Dessa resursermotsvarade ca 20 milj. kr. 1981/82:25 58 Endastett fåtal av de forskare som använder är också anställda avorganisationen. De övriga användarna är gästforskare som normall är stationeradei sina hemländer, men arbetar regelbundet vid under kortare eller längreperioder. Omkringhundra svenska vetenskapsmän och forskarstuderande är engagerade i ;s forskning. Betydelsen av forskningen vid för svensk forskarutbildningframgår av att 64 doktorsavhandlingar presenterats medmaterial som i huvudsak har framlagits vid . Somett led i forskningsutvecklingen vid och organisationens strävan altanpassa de experimentella anläggningarna forskningsfrontens utveckling hardel s. k. utformats. LEP är förkortning av Large Electron PositronStorage Ring - dvs. en stor lagringsring för kollisioner av elektroner och posilroner. Denvetenskapliga motiveringen för all bygga en lagringsring för myckel snabbaelektroner och deras anlipartiklar, posilroner, är omfattande och oomlvislad i fackkrelsar.De nuvarande synkrotronerna, PS och SPS, som har accelererat protonerkommer alt vid sidan av denna uppgift anpassas för acceleration av elektroneroch posilroner och därmed tjäna som injeklor till LEP. Den föreslagna LEP-ringenskall svara för slulslegel i acceleralionsprocessen. Av tekniska skäl måste LEP-ringenges stora dimensioner. Den planeras bli föriagd i en underjordisk tunnel med 27kilometers omkrets. Först därigenom kommer sådana energier alt frigöras vidkollision mellan accelererade elektroner och posilroner att materiens innerstabyggstenar och de krafter som håller dessa samman kan studeras.