prop · G503102 · 1981-12-31 00:00:00 — De nuvarande fyra nortlandsbrigadernamoderniseras och därutöver omorganiseras, utom i "-400-nivån", eninfanteribrigad lUl nortlandsbrigad. Inom ramen för den befintligaorganisationen och materielen organiseras en mekaniserad brigad och ett antalmekaniserade bataljoner. Jagbedömer att den inriktning som regeringspartiernas företrädare iförsvarskommitlén har angett för de kvalificerade fältförbanden är lämplig.Anlalel nortlandsbrigader bör alltså öka från fyra lill fem genom alt en av demoderna infanleribrigaderna ombildas lill norrlandsbrigad. En mekaniseradbrigad bör tillkomma inom ramen för den materiel och personal som finns. Jaganser all försvarskommilléns prioritering av de kvalUicerade fältförbanden ärriklig. Det är därför vikfigt all antalet moderna infanleribrigader kan hållasuppe. Defältförband som inte kan tilldelas den modernaste malerielen och för vUkamyckel begränsade ekonomiska medel kan avsättas bör t. v. slå kvar iorganisationen och därvid liksom nu utnyttjas främst för i förväg väl planlagdaoch förberedda försvars- och fördröjningsuppgtfler. Om inte betydande beloppför modernisering av dem avsätts i bötjan på 1990-lalel eller förbanden då fåröverta en tillräcklig mängd materiel från den mer kvalificerade delen avkrigsorganisationen, kan förbanden behöva utgå ur organisafionen. Beslut omdelta behöver enligl min mening inle fattas . Jagbedömer i likhet med försvarskommitlén att del är väsentligt för försvaret avvårt lertilorium alt vi disponerar ett stort antal förband så att strid kan tasupp i varje del av landet mot angrepp från varje håll. Lokal-försvarsförbandenavses härvid främst för försvarsuppgifter vid gränser, hamnar, flygfält ochkuststräckor som är av väsentlig betydelse för vårt försvar. Överbefälhavarensplanering innebär all antalet lokalförsvarsförband minskar något. Minskningenhar enligt min bedömning en godtagbar omfattning. Jagövergår därefter lill alt behandla vissa funktioner som är vikliga förarméstridskraflerna. Prop.1981/82:102 Bilaga 2 Försvarsdepartementet 37 Angriparenstillgång på stridsfordon av olika slag och med allt bättre skydd ökar. Moldenna bakgrund anser försvarskommitlén all del är av avgörande betydelse förvår förmåga all bekämpa angriparens förband alt effekfiva pansarvärnsvapenfinns på stor bredd och i stort antal i vår krigsorganisation.Överbefälhavarens planering innebär alt ell anlal förband mekaniseras under1980-lalel inom ramen för befintlig organisation och materiel. Beväpnade helikoptrarmedjormåga lill pansarbekämpning på stora avstånd anskaffas. Lättapansarvärnsvapen och nya slridsvagnsminor införs tidigt i krigsorganisationen.Norrlandsbrigader och pansarbrigader utmslas med lunga pansarvärnsrobolar ibötjan av 1980-lalel. Ammunition med verkan mol stridsvagnar planeras förgranatkastar- och arlUleriförbanden. Alla brigader saml vissa bataljoner ochlokalförsvarsförband tillförs i slutet av 1980-lalel elt varierande antallätta pansarvärnsrobolar. Lätta slridsfordon anskaffas föratt öka förbandens eldkrafl, rörlighet och skydd. Jag delarförsvarskommitténs uppfattning all förmågan att bekämpa angriparens pansradefordon är gmndläggande för våra möjligheter att genomföra markstriden.Pansarbekämpning utgör ett av stridens vikfigaste element ochmarkstridsförbanden måste ha en sådan förmåga. För rörlig strid, främst anfall,är del vidare nödvändigt att delar av pansarvärnssyslemel har god rörlighetunder pansarskydd. Del är därför väsenfiigt alt pansarvärnssyslemel förstärks,bl.a. genom anskaffning av pansarvärnsrobolar i stort anlal och genomrenovering och modifiering av befintliga slridsfordon. Planeringen bör inriktasmol att lätta slridsfordon tillförs krigsorganisationen på lång sikt.Utvecklingen av precisionsslyrda vapen bör las till vara förpansarvärnsuppgifler. Överbefälhavarensplanering innebär all arméflygel pä lång sikt utökas till två eller trebataljoner. Dessa avses för såväl pansarvärns- som Irans-portuppgifler. Härvidbeaktas behovet av sjuktransporter. Jag anser liksom försvarskommitlén att enutökning av arméflygel är angelägen. En andra arméflygbalaljon bör sällas uppunder 1980-lalet. Jag återkommer i del följande lill frågan om en ökadsamordning av helikoplerverksamheten inom försvarsmakten. filiförs ett stort antal förband med den inom landetuvecklade och tillverkade lätta luftvärnsrobolen 70. Därmed ersätts äldremateriel i ett anlal av de nuvarande brigaderna och i ett antalfördelningsluflvärnsbalaljoner. Angriparensflygslridskrafler får ökad förmåga lill verkningsfulla insatser även i mörkeroch dåligt väder. Jag bedömer liksom försvarskommitlén all det därför ärönskvärt att disponera luflvärnssyslem med aUväderskapacilel samtökad räckvidd och höjdläckning. Överbefälhavaren planerar all under år 1982lämna erforderligt beslutsunderlag beträffande luftvärnsfunktionensutveckling. Jagvill även understryka hemvärnels betydelse för vår beredskap och 1981/82:102 Bilaga2 Försvarsdepartementet 38 våramöjligheter att genomföra en mobUisering. Jag ser med tillfredsställelse attrekryteringen till hemvärnet f. n. ökar. Förövervattenstridsförbanden är antalet förband av avgörande betydelse, samtidigtsom de enskUda enheterna måste tillförsäkras en sådan kvalitet att de kan mötaen angripare med utsikt fiU framgång. Ytallackförban-den är de rörligaste ochslagkraftigaste av övervattenstridsförbanden. Överbefälhavarensplanering innebär alt ylaltackförbanden moderniseras under programplaneperiodenbl. a. genom all de tolv fartygen av typ Spica T131 bestyckas medsvenskfillverkade sjömålsrobolar med lång räckvidd. Ersättning av de sex äldrefartygen av typ Spica T121 har påbörjats genom att två robotbåtar har beställtsoch kommer att levereras . Ytterligare fyrarobotbåtar avses beställas . Jag bedömer liksomförsvarskommitlén att planeringen är lämplig. Sjömineringaringår som en viktig del av försvaret och det är därför angeläget att vi redan ifred har god tillgång på moderna sjöminor och att utläggning kan påbörjas medkort varsel. Av planeringen framgår all de nytillfördaövervattenstridsförbanden ges god förmåga att ta ombord och fälla minor.Ubåtarna ges också ökad förmåga alt medföra och fälla minor. Jagbedömer att planerade åtgärder är lämpliga. Den ökande risken för överraskandeanfall ställer krav på snabb utläggning av våra sjömineringar. Minering fråntransportflygplan och helikoptrar kan vara vikliga tillskott till vår förmågaalt lägga ul mineringar. Överbefälhavarenhar vid sin planering prioriterat förmågan att säkra sjöstridskrafternasoperationsfrihet. Planeringen innebär att äldre minsvepare utgår urorganisationen, varvid anlalel minröjningsfloltiljer reduceras under1980-talet. mening bör en viss fortsalt modernisering avminröjningsförbanden ske, bl.a. genom att minröjningsfartyg av typ M80 och pålängre sikt nya minsvepare tillförs. Två minröjningsfarlyg av lypM 80 levererasunder programplaneperioden. Minröjningssystemels särskUda förmåga all medverkai övervakningen av sjöterritoriet samt i skyddet av kuslsjöfarten bör beaktas.Jag delar försvarskommitténs uppfattning om den framlida utvecklingen avminröjningsförbandens organisation. Detta innebär bl. a. anskaffning avytterligare minröjningsfartyg. Överbefälhavarensplanering innebär att huvudsystemet för ubålsjakl även i fortsättningen skallutgöras av marinens lunga helikoptrar. Den kvalificerade fartygsburnaubåtsjakten utgår . Patmllbålsförbanden ges vissförmåga all upptäcka ubåtar. Försök genomförs medatt ge de två först levererade nya robotbåtarna lilläggsutmslning förubålsjakl. Överbefälhavarenhar i särskUd ordning utrett och redovisat för regeringen möjligheterna attförstärka resurserna för övervakning av och ingripande mot ubåtar utöver vadsom har föreslagits i programplanen. Prop.1981/82:102 Bilaga 2 Försvarsdepartementet 39 föreslagnaåtgärderna kostar ca 200 milj.kr. /83-1986/87 och medförkostnader även för tiden därefter. Förslagen omfattar organisatoriska åtgärdersamt åtgärder inom materielområdel. Vissa av de organisatoriska åtgärderna ärav samordningskaraktär och berör även myndigheter utanför försvarsmakten. Jaggodtar överbefälhavarens planering och anser all hans särskilda förslag börkunna ligga fill gmnd för den fortsatta planeringen. Jag avser att inom kortåterkomma till regeringen med förslag tiU planeringsanvisningar för perioden1983/84-1987/88. Jagkommer under anslaget C 2. Marinförband: Materielanskaffning all förorda altett beslällningsbemyndigande om 160 milj. kr. begärs för åtgärder inomubålsjaktområdet. Ubåtsförbandenär även en väsentlig komponent för bekämpning av en angriparesinvasionsslyrkor fill sjöss. Den tekniska utvecklingen skapar successivtförbättrade möjligheter för deras insatser, bl. a. genom att de kan ges förmågaalt lägga ut störte mineringar än både i vår kustzon och mer framskjutet.Jag prioriterar ubålsfunklionen och anser alt antalet ubåtar bör håUas så högtsom möjligt. Överbefälhavarens planering innebär att ubåtsförbanden efterförlängningar av de nuvarande ubåtarnas användningslid och anskaffning av ubåtA 17 kommer att omfatta tolv till Qorton ubåtar. Planeringen avubåtsförbandens krigsorganisation är enligl min mening lämplig. De beslut somstatsmakterna har fattat innebär alt krigsorganisationen inriktas moltolv ubåtar. Slutlig ställning fill antalet ubåtar av typ behöver inle lasnu. Defasta kustartilleriförbanden svarar för ett i förväg utbyggt och förberettförsvar av betydelsefulla platser och områden vid vår kust. De rörligakustartUleriförbanden skall i hotade riktningar kunna förstärka och förtäta detfasta försvaret. De skall dämtöver i samverkan med mark-, sjö- ochflygslridskrafler kunna lösa försvarsuppgifler vid kust där fasta kuslartilleriförbandsaknas. Motbakgmnd av alt hotel mol de fasta förbanden ökar och all den miUtärtekniskautvecklingen ökar osäkerheten om var en angripare land-sfiger bör enligl minmening rörligt kustartilleri prioriteras före fasl kustartilleri. På vissasärskUt betydelsefulla platser krävs dock aUtjämt ell i förväg utbyggt ochförberett försvar. Överbefälhavarensplanering innebär all ombeväpningen och moderniseringen av de tunga rörligakustartUleribalaljonerna med bl.a. en ny kustartUleripjäs fullföljs.Omorganisafionen av dagens rörliga spärr- och kustjägarförband tillamfibiebataljoner påbörjas . Nuvarande lättakustrobolar ersätts . Jag bedömer att den redovisadeplaneringen i huvudsak är lämplig. Basresursernaskall medge alt marinens förband kan koncentreras fiU aktueUaoperafionsområden. Det är nödvändigt att basförbanden vidareutvecklas och altmöjligheterna tUl ökad rörlighet saml samordning inom och 1981/82:102 Bilaga2 Försvarsdepartementet 40 Överbefälhavarens planering innebär att den marinabas- och underhållsorganisationen reduceras och anpassas tillmarinstridskrafternas förändrade krigsorganisation. behålls dock i huvudsak. Basorganisafionens rörlighet ökas.Denna inriktning är lämplig och innebär enligt min mening att basorganisationeneffektiviseras och därigenom bör kunna reduceras i enlighet medöverbefälhavarens förslag. Överbefälhavarensplanering för jaktförbanden innebär att del totala antalet jaktdivisionerkommer att vara tolv. Åtta lill tio jaktdivisioner ombeväpnas med flygplan JA37Jaktviggen. Övriga divisioner behåller flygplan lUl mitten av1990-talet. Jag har granskal planeringen mot bakgmnd av mina ställningstagandeni del följande lill anskaffning av ett nyll flygplan. Planeringens inriktningmot tolv jaktdivisioner i krigsorganisationen är lämplig. Antalet divisionerutmstade med bör vara åtta. Dedivisioner som är utmstade med medeltunga allackflygplan står på en högoperativ, taktisk och teknisk nivå genom att de ombeväpnats med flygplan AJ37Altackviggen. Av planeringen framgår att antalet divisioner med medeltungaallackflygplan är oförändrat fem och en halv . Endivision med lätta allackflygplan går ur krigsorganisationen under periodenmedan resterande fyra ulgår /88- 1991/92. Överbefälhavarenplanerar att öka de medellunga attackflygplanens effekt genom anskaffning avnya vapen lill atlackförbanden. Jag anser liksom försvarskommitlén attöverbefälhavarens planering för attackförbanden är lämplig. Överbefälhavarensplanering för spaningsförbanden innebär all tre divisioner utmstade medflygplan S37 Spaningsviggen behålls. Jag anser att planeringen är lämplig. Jaganser det angeläget att våra flygslridskrafler genom ell väl fungerandebassystem kan skyddas och utnyttjas inom ramen för sin förmåga. Bassystemel börvidareutvecklas och landels norra delar därvid inledningsvis prioriteras. Avöverbefälhavarens planering framgår att utbyggnaden av flygbassystemel följerdenna inriktning. Uthålligheten utökas genom alt rörligheten och förmågan fillreparafioner av bansyslemen förbättras inom baserna. Antalet flygbasbalaljonerreduceras som kvarvarande förband ges ökad rörlighet ochuthållighet. Jag bedömer att överbefälhavarens planering är lämplig. Stridslednings-och luftbevakningssyslemet (stril) används inle enbart för luftförsvarets behovulan skall även ge underlag för alarmering av civilbefolkningen före ettflyganfall. Ökade insatser bör göras för att samordna civilförsvarets ochflygvapnets resurser för alarmering. k. kryssningsrobolarna kommer i vissa avseenden att ställa ökade krav påstrUsystemet. Det är myckel angeläget att vi har förmåga alt upptäckakryssningsrobolar som tränger in på svenskt territorium. 1981/82:102 Bilaga 2 Försvarsdepartementet 41 därförviktigt alt strilsystemet kompletteras med flygburna radamlmst-ningar. Av planeringen framgår attutbyggnaden av strilsystemet fullföljs samt kompletteras med flygburnaradarutrustningar. Vidare ges den optiska luflbevakningen ökadeuppläcklsmöjligheler under mörkerförhållanden samt ökas sambandssäkerhelen förall bl.a. säkerställa civilförsvarels behov. Av överbefälhavaren föreslageninriktning bör ligga fill gmnd för fortsatt verksamhet. Respekten för det svenskalertiloriels integritet måste grundläggas och upprätthållas redan i fredstidgenom all vi har förmåga alt upptäcka och möta kränkningar. Detta innebär bl.a.att våra omgivande havsområden måste övervakas som det måste finnasen ledningsorganisation som kan leda insatser med tillgängligaresurser. Jag bedömer all del finns svagheter i vår fredstida övervakning. Vårförmåga att upptäcka och möta kränkningar bör därför förbättras. Det planeradenya radarsystemet för sjö- och luftövervakning bör därvid byggas ut med böljani de områden där bristerna bedöms stora. Vidare bör utbyggnaden avsjöbevakningscentraler fortsätta. Marinens, tullverkels och sjöfartsverketsresurser bör ytterligare samordnas i avsikt all effektivisera övervakning ochrapportering. Jag räknar med att efter samråd med kommunikations- ochhandelsministrarna återkomma till regeringen i dessa samordningsfrågor. JagvUl i detta sammanhang anmäla all överbefälhavaren avser alt föreslå enskärpning av våra bestämmelser för ingripande mol ubåtar enligl instrukfion förkrigsmaklen vid hävdande av rikets oberoende under allmänt fredsliUstånd samtunder krig mellan främmande makter varunder är neutralt (IKFN). Somjagfidigare har framhålUt torde en sådan skärpning vara nödvändig. Jag avser attåterkomma lill regeringen i denna fråga när överbefälhavarens slutliga förslagföreligger. Försvarskommitlénhar framhållit den ökande risken för överraskande angrepp och anser altförbättringar av beredskapen är angelägna. Beredskapenbör enligl försvarskommittén även i fortsättningen bygga på en säker och snabbmobUisering. Försvaret måste därför innehålla ell betydande antal förband somutan omfattande förberedelser kan sättas in i strid för att säkra vår fortsattamobilisering och koncentration av stridskrafterna. Med hänsyn till den ökaderisken för ell överraskande angrepp bedömer försvarskommittén att säkerhetenoch snabbheten i mobUise-ringsberedskapen behöver förbättras. Försvaretmåste vidare byggas upp så att områden och funktioner som kan vara avgörandeför försvarsstriden inle fidigt kan tas eller slås ul av en angripare. Dettamåste särskilt beaktas för Nortland och Gofiand, eftersom stridskrafter måstetillföras dessa områden från övriga delar av landet. Försvarskommitlénanser alt flexibiliteten i beredskapssyslemel bör 1981/82:102 Bilaga2 Försvarsdepartementet 42 förbättras.Det är därvid väsentligt all öka vår förmåga att innan beslut om mobiliseringhar fattats förstärka fredsorganisationens resurser, så att elt övertaskandeanfall kan mötas och vår mobUisering och koncentration skyddas. Vidareär det enligt kommitténs mening väsentligt att vår beredskap inger respekt och förtroendebåde i omvärlden och inom landet. Vi måste därför kunna visa all vi harmöjligheter till och är beredda att variera styrkan i vår beredskap i takt medlägels krav. För att vi skaU ha möjlighet att höja beredskapen vid rätttidpunkt och i tillräcklig omfattning krävs en väl fungerandeunderrättelsetjänst. Denna verksamhet måste därför enligl kommitténs meningprioriteras. Överbefälhavarenlämnar i programplanen förslag till förbättringar av beredskapen. Med nuvarandeberedskapssystem som gmnd har inplanerats förstärkning av ledningsberedskapen,insalsberedskapen och mobili-seringsberedskapen. Försvarskommitlén biträderdenna planering och understryker vikten av att föreslagna åtgärder snabbtgenomförs. Närdet gäller insalsberedskapen anger överbefälhavaren all del är mycketangeläget att kunna disponera ett begränsat antal operativt viktiga förband förtidiga stridsinsatser. Inkallelse bör kunna ske vid beredskaps-höjningar föremobilisering utan att fullmaktslagar behöver träda i kraft och inom ramen förrepetifionsulbildningssyslemel. Överbefälhavaren föreslår alt rätten tillberedskapsinkallelse av ett begränsat antal förband under vissa tidsperioderskall kunna delegeras fill honom. Överbefälhavarensförslag om beredskapsinkallelse av förband har granskats av försvarskommittén.Den anser att det föreslagna systemet skulle innebära en avsevärd ochbetydelsefuU förbällring av beredskapen. Kommittén är dock tveksam fill attändra nuvarande befogenheter men biträder i princip övriga delar av förslaget.Kommittén anser att omfattningen av antalet förband och formerna förberedskapsinkallelser bör studeras ytterligare innan slutlig stäUning kan las. Detförslag som kommitténs fredsorganisalionsulskott har lagt om en minskning avanlalel mUitärområden innebär enligt kommitténs mening inte några avgörandeoperativa nackdelar. Statsmakternahar kraftigt understrukit underrättelsetjänstens storabetydelse för all vi när läget så kräver skall kunna höja beredskapeninom totalförsvaret och mobiUsera vårt värnpliktsförsvar. Jag delarförsvarskommilléns uppfattning att risken har ökat för att elt angrepp mot osskan inledas övertaskande både vad gäller tidpunkt och område. Det är därförenligt min mening angeläget att vidta åtgärder som höjer vår ledningsberedskap,insatsberedskap och mobiUseringsberedskap. Gmndenför del militära försvarets beredskapssystem bör enligl min mening alltjämtvara en snabb och säker mobUisering. Mobilisering skaU kunna genomföras underpågående strid. Risken för elt överraskande angrepp medför att stridsdugligaförband i ökad omfattning snabbt måste 1981/82:102 Bilaga 2 Försvarsdepartementet 43 kunnaorganiseras inom fredsorganisationens ram och innan mobilisering har beordrats.Dessa förband skall kunna fördröja en angripare saml skydda vår mobUiseringoch utgångsgmppering. De älgärder som överbefälhavaren och försvarskommitténhar föreslagit förbättrar enligt min mening försvarsmaktens beredskap i höggrad och jag förordar därför all åtgärderna i stort genomförs. haruttryckt tveksamhet beträffande överbefälhavarens förslag om att rätlen liUberedskapsinkallelse av ett begränsat antal förband skall delegeras fill honom.Regeringen är enligt värnpliklslagen bemyndigad att vid behov låta inkallavärnpliktiga fill beredskapsövningar om sammanlagt högst etthundraåtlio dagar.Under del har regeringen utnyttjat detta bemyndigande. Vissavärnpliktiga vid flottan har med anledning av utveckhngen i inkallals tiUberedskapsövning. Med regeringens medgivande har också personal vid ytterligareell antal förband erhålUt s.k. färdighållningsorder i syfte all förkorta lidenför inkaUelse av förbanden. Jag är emellertid inte nu beredd all förorda endelegering fill överbefälhavaren av rätt att beredskapsinkalla ell begränsatantal förband. Denna rätt bör även i fortsättningen tillkomma regeringen. Ienlighet med försvarskommilléns förslag har jag dock anmodat överbefälhavarenatt inkomma med kompletterande underlag i vad avser omfattningen av ochformerna för de beredskapsinkaUelser som överbefälhavaren har berört i sittförslag. Idetta sammanhang vill jag betona hemvärnels betydelse för möjlighelema attsnabbi åstadkomma ett försvar av viktiga platser vid ett övertaskande anfall.Hemvärnskungörelsen (1970:304) anger att hemvärnsman endast underhemvärnsberedskap är skyldig att fullgöra den tjänstgöring som behövs medhänsyn till hemvärnets uppgifter. Hemvärnsberedskap intas vidberedskapslillslånd och krig eller enligt regeringens förordnande.Överbefälhavaren anser att han, då yttre händelser påkallar del, ulanregeringens hörande bör kunna få besluta om att använda förband ur allmännahemvärnet () för försvars-, skydds- ochbevakningsuppgifter och för ingripande enligl inslmklion för krigsmakten vidhävdande av rikels oberoende under allmänt fredstillstånd samt under krigmellan främmande makter varunder är neutralt (IKFN). Dessa frågor börenligt min mening övervägas i samband med all ställning skall las tillöverbefälhavarens förslag om delegering av rätten till beredskapsinkallelse avförband. Det ankommer på regeringen att reglera dessa frågor. JagvUl i detta sammanhang erinra om vad jag anförde om regeringskanslietsberedskap vid min anmälan tUl denna proposition såvUl avser säkerhetspolitikenoch riktlinjer för totalförsvarets fortsalla utveckUng. Del innebär skärptakrav på dels i fråga om förmågan till en sammanhållenutvärdering av alla tillgängliga undertättelser i syfte all skapa längstamöjliga förvarning, dels i vad avser en beredskap i regerings- Prop.1981/82:102 Bilaga 2 Försvarsdepartementet 44 kanslietalt med detta underlag bereda erforderliga beslut om bl. a. beredskapshöjningarinom hela eller delar av totalförsvaret. Den översyn av beredskapsfrågornashandläggning i somjag har initierat bör allmänt sell kunnaleda fiU alt behovel av alt delegera rätten lill beredskapsinkallelser m. m.kan minskas. Minaställningstaganden lill värnpliktsulbildningens omfattning under perioden1982/83- 1986/87 redovisar jag under avsniuel 1.4 (s. 81). Nugällande system för utbildning av värnpliktiga går tillbaka på beslut av 1966års riksdag (prop. 1966: 106, 2LU 48, rskr 271). De värnpliktigas utbildningomfattar enligt värnpliklslagen (1941:967, omtryckt 1969:378, ändrad senast1981:416) gmndulbildning och repelilionsulbildning. Till följd av att olikabefattningar kräver olika utbildningstid är de värnpliktigas utbildningdifferentierad inom och mellan försvarsgrenarna. De värnplikfiga indelas efterutbildningsbehovet i olika kategorier. Värnpliktiga som har utlagits förgrundutbUdning tUl befallningar för meniga fördelas på någon av kategorierna G,F och E eller placeras i handräckningstjänsl. Befälsuttagna värnpliktigautbildas fill grupp-, plutons- eller kompanibefäl. (prop.1972:75, FöU 17, rskr 231) beslöt att på försök förkorta degrundulbildningslider som gällde enligl del infördautbildningssystemet. Försöken innebär all gmndulbildningsfiden förplu-tonsbefälsuttagna inom armén har förkortals från 15 lill förvissa värnpliktiga vid pansar-, ingenjör-och signaltrupperna och från 15 lill12 månader för övriga plutonsbefälsutlagna. Riksdagenbeslöt vid (prop.