prop · G503135 · 1981-12-31 00:00:00 — Bankföreningenanser att nackdelarna av ett försämrat investeringsklimat måste befaras bli såstora för landet att den tänkta kontrollagstiftningen inte kan försvaras. Redanframläggande av förslaget innebär påtaglig fara för minskat utländsktförtroende i fråga om investeringar och verksamhet i . Omsorgen om detsvenska näringslivets positiva utveckling bör enligt bankföreningens meningdärför föranleda regeringen att ge till känna att någonför utiändska företag diskriminerande kontrollagstiftning icke är påtänkt. 1981/82:135 214 Beträffandede multinationella företagen framhåller bankföreningen deras betydelse, även isvenskt näringsliv. Föreningen pekar också pä den omvärdering i positivriktning av de multinationella företagens roll som skett under senare är både ii- och . Detkan med fog ifrågasättas om en lagstiftning enligt kontrollinjens ochförhandlingslinjens förslag skulle rimma med internationellaåtaganden. Dennalagstiftning skulle vidare inte motsvara de grundläggande krav somregeringsformen ställer pä precision och förutsebarhet. I stället bör man inrikta sig på att i den lagstiftning på skilda områden, varigenom olika allmännaintressen skall skyddas, beakta även skyddet mot sådant utländskt inflytandesom skulle vara oförenligt med det allmänna intresset. Pä varje särskilt omrädebör man därvid försöka i lag beskriva förutsättningarna för ingripanden därvidlikabehandling av svenskägda och utlandsägda företag bör vara riktpunkt. Beträffandeförslagens inverkan på utlänningars köp av svenska aktier och konvertiblaskuldebrev såsom portföljinvesteringar hänvisar bankföreningen till vadbörsstyrelsen anfört därom i sitt remissyttrande. Förbundethar tagit del av remissyttrande avgivet av . Förbundetkan frän de intressen förbundet företräder ansluta sig till de synpunkter somSvenska anfört. Förbundet vill särskilt understryka vad somanförts rörande den s k kontrollinjens förslag till bestämmelser omverksamhetstillstånd för utlandska företag i . Av skäl somBankföreningen anfört synes det mycket tveksamt om syftet med den föreslagnaregleringen kan uppnäs med en generell lagstiftning enligt förslaget - om vissagrundläggande krav pä lagstiftningens kvalitet skall upprätthällas. Förbundetvill bestämt förorda att man i lagstiftningen på skilda områden, varigenomolika intressen skyddas, beaktar även skyddet mot sådant utländskt inflytandesom skulle kunna vara oförenligt med det ifrågavarande intresset och att mandärvid pä varje särskilt område försöker att i lag beskriva förutsättningarnaför ingripande i företags ekonomiska förhållanden. 1981/82:135 215 IntzdnlnqMLk \)UJi \J-i. a.v6t&nd fiån dzt iiitt, på MU-keX ma&imzcUjJL mänga. dzn izkz ovciie.nttigaAiigoji om Lutländik löizXagieXableAng i S\ieAlgz. ktX de.n oLUmeA-cn-teAncutLonaLiiZfuidz handeÅn ötanizdeA en uXmdning om dz pio-biem, iomdeXta geA a.nlzdru.ng tWL, amzA \ii dock kzZt naXuJi-ligt. i/'ikoniiateÅJoA. ockid, att utredningen demomtAz/uvi ivä-lU-gheXeA i.pnobtemaXLkzn genom att tj kuLrrna komma dnam tUl. eXt znat iöuZag. \ji bzhandioA. de oLLka tinjeAruu öve/L\jägandzn, \jWL vi iiamhåtia beXydeZieyi av att iSvzJugz behandla de utZändika ic-xeZagzn på ett iådant iätt, cUt ivenika(ötetag, iom eXnhlennX ilg -i utlandet ej btiji iönemål iöndli>k>ujnineM.ng. Stxi.i vikt måite ockiå äitai vid de utländikaiöietagen beXydetie öi i>y.iieli>äXtnlngen.l SveAlge iamt ockiiå vid{,ön.delajina av det teknlika kuymande, iom tltZiöKet Sve>ilge genom deuaiöfietagi-eXablcÄlngoA. VI ame-i, att iåväl kontwlLinjen iom öihandllnitinjen äuibehäjtcLde med allvanJLLga. nackaelan.. ovaj>entllga uppgång utländika {öneXagem, Inve&terljfigaA. häx I landet 6edan 1977 to-idektinna tlllikAlvai det iaktutn att den 6veni,ka gälZanide lagitiitnlngeniciande atlRnd&ka icxetag öa såvälklan. iom Icke dlibilmlneiande. Vet I konfwltinjen ipietlagnakcnceMilor. ;>tM-tetnet ikulle jonmellt ge tåmtgåeride möjligkctei att'ji}nei,k-J.va. att båda deiia linjen nan avteviinda ochcvenvägande negativa lnven'anlngan. utan att kunna leda ynxm till venkionmaåtgävien mot äönetag, som bn.yten mot de meddelade ion.eikxliten.na. Llkabehandtinqilln i en avsex att de utlandiägdaf,cxetngen skall vaxM. undexka.itade samma xeglen som de svenskägda jcnetagenock att kTÅgon dlskxlmlnexlng av de icxstnämnda ej skall ivnekomma. VI tllLstuxkex ocksålikabehandlingslinjens icxslag om att 191 é åns Insk-nänknlngslag skallkompiettenxis med xeglen {en de icxeXag, som ej liax iullstäiridlgautlänningsicxbehåll I sina bolagsoxdnlngax. VI txoxpå denna linje Inte mlmt medhänsyn tlM de multlnatlc-nella jc-tetogeni tervdem att men och mex iölja OECVsuppcxande-kod ochandxa Internationellt vedextagna xlktllnjex. Väsentligt äxockså att detta iöxslag enligt våx uppfattning Inte kan sägas Stå I stxld medden vedextagna tibexata svenska handelspolitiken ellex med pxlnclpen, attutlandsägda iöxetig Inte skall dlskxlml-nexjis häx I landet. VI vill däxiöx tlZlstuxka att dettaicxslag läggs till gxund iöx en ny lagstiftning. 1981/82:135 216 I den internationella ekononiin pågår en koncentrationsprocess.Parallellt sker en internationalisering av de genom koncentrationsprocessenframväxande storföretagen. Denna internationellakoncentrationsprocess sker huvudsakligen genom företagsköp och fusioner både nationellt och internationellt.Koncentrat i onsprocessen har sitt ursprung i bl.a bristande efterfrågan. Den tekniska utvecklingendriver på processen. Det far till följd ökande svårigheter för löntagarna att finna sysselsättning samt ökande arbetslöshet och utslagning frän arbetsmarknaden. Försvenska multinationella storföretag avspeglar sig koncentrationsorocessen i att de expanderarsysselsättningsmässigt huvudsakligen genom uppköp. Det gäller både I och i utlandet. De förlägger i ökande grad sin expansion utomlands.För den utlandsägda sektorn i innebär situationen att in- Prop.1981/82:135 217 tresset för investeringar i , som ligger i utkanten av de köpstarka marknaderna, minskar. Deutländska investeringar som ändå sker inriktas i huvudsak på köp av svenska företag. De utländska uppköpen av svenska företag och den utländska etableringen i (i denmån den förekommer) är framför allt en fråga om att erövra marknader och åtföljs av strukturrationaliseringar,som hotar att drabba produktionennegativt. Sysselsättningen inom de utlandsägda företagen i går tillbaka. LO bedömer riskerna för att svensk industriutveckling ochsysselsättning skall komma i kläm mellan en ökande industriell expansionutomlands och ett avtagande utländskt industriellt etableringsintresse i som påtagliga. De fackliga problemen att tillvarata de anställdas intressen i internationelltverksamma koncerner är välkända. Inte minst gäller detta i utlandsägda koncernföretag där de verkliga besluten i för t ex sysselsättningen vitals frågor fattas utan möjlighet för de anställda till den Insyn, informationoch förhandling som utvecklas isvenska företag. Problemen är stora också när det gäller den verksamhet, som bedrivs avutländska entreprenadföretag i t ex inombyggbranschen. Enligt LOs bedömning utvisar erfarenheterna att det krävs en rad åtgärder för att nå svensk industriell expansion under80-talet och för att komma tillrätta med de industriella ochfackliga problem som inte minst näringslivets internationalisering skapar. Mot denna bakgrund välkomnar LO att utredningen om utländska övertaganden av svenska företag nu kommit med sitt betänkande. Kontroll av utländska övertaganden av svenska företag och av utländsk etablering i är ett viktigt medel för att komma tillrätta med de problem som näringslivets internationaliseringskapar. 1981/82:135 218 LO tillstyrker därför den s.k. kontrollinjens förslag till "lag om kontroll avutländsk företagetablering här i riket" med vissa smärre justeringar, vilka närmare behandlas nedan. LO vill dock betona att en sådan kontroll av den utländska företagsverksamheten i bara är ett medel bland flera som är nödvändiga atl vidta. Sådan kontroll måste kompletteras med ytterligare åtgärder för att man skall komma tillrätta med de problem sominternationaliseringen skapar. Genom industriell utvecklingsplanering ochoffensiva industripolitiska insatser och medel måste t ex underlag skapas för samhället att aktivt gå ut och skaffa sig industriellasamarbetspartners utanförSverige. Genom en sådan planering måste också underlag skapas för en vettig bedömning av behoven av enskilda utländska multinationella företags uppköp av svenska företag eller etablering i . I detta sammanhang är det viktigt att understryka att löntagarna genom styrelserepresentationoch fortlöpande information enligt MBL får möjlighet att följa och påverka utvecklingen I det svenska företaget innan utländska uppköp överhuvudtaget blir aktuella. Enoffensiv Industripolitik och industriell utvsck-1ingsplanering är då också en nödvändig förutsättning för att löntagarna skall kunna ges möjligheter att ta fram alternativa lösningar i samband med de primärförhandlingar, som måste föregå eventuella diskussioner om utländska uppköp. Det krävs vidare ett bättre samarbete mellan de industripolitiskt ansvariga och löntagarna så att de senares erfarenheter ochkunskaper tas tillvara samt ett mer konkret industripolitiskt samarbeteinternationellt inte minst på ett nordiskt plan. St Gobain-PiIkinton-affaren visar t ex på nödvändigneten av bl a ett nordisktindustripolitiskt samarbete kring stora internationella koncerners etableringarpå den nordiska marknaden istället för den konkurrens mellan regeringaroch Prop.1981/82:135 219 kommuner som ofta råder och som bara är till fördel för de multinationella företagen. Inte minst viktigt för framgång med att komma tillrätta med internationaliseringens negaitiva sidor är att det finns en politisk viljaatt bsdiva en offen siv industripolitik och att utnyttja de medel som de näringspolitiskt ansvariga har tillgång till. Här brister det t ex när regeringen inte utnyttjar de näringspolitiska möjligheter som redan står till buds när det gäller att kontrollera utländska företags uppköp av svenska företag. Utan en politisk vilja attanvända de lagar som finns ar det inte mycken mening att skapanya lagar. Kontroi1injens förslag till "Lag om kontroll av utländsk företagsetablcripo här i riket". Som redan framhållits tillstyrker LO den s k kontrollinjens förslag till lag om kontroll av utländsk företagsetablering här i riket. Inledningsvis vill LO vända sig mot den uppfattning somkommit till synes i debatten att kontrollinjens förslag skulle strida mot Sverigesinternationells förpliktelser (särskilt då den s.k. OECDskapitalliberaliseringsstadga). Kapitalliberaliseringsstadgan är en överenskommelse om allmän liberalisering av kapitalrörelserna över gränserna. I denna finns dockundantagsregler som ger de enskilda länderna rätt att hindra enskildainvesteringar som skulle ha utomordentligt skadlig inverkan på landets intressen. I stadgan finnsockså möjligheter att vidta åtgärder som är nödvändiga för att hindra att en tillåten investering får en sådan skadlig inverkan. Att införa ett kontrollförfarande som ger samhället och löntagarna möjlighet att vidta nödvändiga undersökningar av investeringarnaseffekter kan inte strida mot kapitalliberaliseringsstadgan då detta är enda sättet att konstatera huruvida eninvestering leder till men för landet eller ej och vilka justerande åtgärder som eventuellt kan behöva sättas in för att en tillåten investering inte skall ledatill ett sådant men. Prop.1981/82:135 220 Det ärendast om kontrollsystemet i sin tillämpning missbrukas för att ohämmat stoppa utländska företags etablerings verksamhet iSverige som vi kommer i strid med kapitalliberaliseringsstadgan. Men en sådan tillämpning skulle fackföreningsrörelsen motsätta sig och det är också LOs övertygelse att även en bred politisk enighet finnsför att en sådan tillämpning inte skall komma till stånd. LO vill i övrigt lägga följande synpunkter på detaljer i kontrollinjens förslag: 1§ Omstiftelseformen även framledes kommer att fautnyttjas för privat näringsverksamhet bör stiftelser med utländskt intresse omfattas av sammaregler för verksamhets- ochetableringskontroll som gälierför andra föreslagna kontrollsubjekt. 9§ Utländsk fi 1ialetablering och andrakontrollsubjekt än de i paragrafen nämnda bör omfattas av verksamhetstillstånd på samma vis som föreslås för aktiebolag och handelsbolag. Detbör klargöras att tillståndsplikt skall gälla även för holdingbolag. 13§ När det gäller villkor och föreskrifter i verksamhetstillstånd och förvärvstillstånd vill LO i anslutning tillutredningens resonemang om OECDs uppföranderegler peka på att ILOs uppförandereglerockså bör vara en utgångspunkt för sådana villkor. LO och fackföreningsrörelsen internationellt har vidarefört fram åtskilliga synpunkter på hur dessa två internationella instrument behöver förbättras. Tillståndsprövningen får därför inte okritiskt byggas på dessa internationella instrument. Bland de villkor och föreskrifter som uppställs vid en utländsk etablering bör också finnas lämpliga garantier för sysselsättningen, investeringarna,produktionen och den tekniska utvecklingen i företaget. Språkfrågan bör också lösas på ett för de anställda godtagbart sätt. Prop.1981/82:135 221 kan vara svårt för samhället att förmå företagen att uppfylla sådana åtaganden när etableringen väl har skett är det viktigt med en noggrann prövning vid förvärvstillfället. Detta berörs närmare i kommentaren till §§ 22 - 25 nedan. LO vill också i detta sammanhang påminna om sina tidigare framförda synpunkter vad gäller s.k. nationell behandling. bör i internationella sammanhanginte gå med på en ytterligare utvidgning av dennaprincip. Vidare bör den på allt sätt verka för att regler i internationella överenskommelser som försvårar en nationell kontroll avinternationella investeringar bör ses över med syfte alt fastlägga de enskilda ländernas rätt att kontrollera deinternationella investeringarna för att skydda produktion och sysselsättning. Om detta för vissa internationella överenskommelser inte är möjligt bör regeringarna överväga att lämna de överenskommelserna. 17§ Då paragrafen syftar till att skapaen parallell i tet med MBL och att MBLs anda med information och förhandlingar skall genomsyra även här behandlade företsgsförvärvssituationer bör paragrafen omformuleras enligt följande: "......... enligt denna lag, skall förvärvaren ge information till och genomföra förhandlingar med lokal arbetstagarorganisationsom är eller brukar vara bunden avkollektivavtal i förhållande till det företag förvärvet avser, rörande frågor so.m är av betydelse för arbetsvillkor, framtida sysselsättningen och andra anstälIdningsförhållanden i det berörda företaget. Den lokalaarbetstagarorganisationen har rätt att föra upp förhandlingarna på central nivå. Resultaten av förhandling skall I form av förhandlingsprotokoll insändas till tillståndsmyndigheten som. underlag för tillståndsbedömningen. 1981/82:135 222 Det ankommer på den lokala arbetstagarorganisationen att begära bistånd hos sin centrala organisation.Det är alltså inte en fråga för förvärvaren att fritt välja lokal eller centralorganisation. I det fall det företag förvärvet avser har flera arbetsställen och eller utgör en koncern skall förvärvaren informera och påkalla förhandling med samtliga berörda lokalaarbetstagarorganisationer. Som regel kan det i sådana fall vara önskvärt för förvärvaren att ha en motpart i förhandlingarna. Den därvid nödvändiga samordningen är en intern facklig fråga som inte kan regleras ilagstiftningen. I detta sammanhang kan erinras om att LO och PTK slutit ettavtal om facklig samordning i medbestämmandefrågor. Inte minst mot bakgrund av de skiftande förhållanden som således råder vid olika företagsförvärvssituationer vill LO understrykadet riktiga i utredningens slutsats att Inte införa ett särskilt sekretesskydd kring dessa frågor. 23§Liksom det inte är förvärvarens sak att välja facklig motpart bör det inte heller vara tillståndsmyndighetens sak att göra det. LO förordar därför att tillståndsmyndigheten ger de berörda centrala fackliga organisationernatillfälle att yttra sig i ,de ärenden som behandlas och ger dessamöjlighet att delta i myndighetens överläggning med part i ärendet. Det ankommer sedan på den centrala organisationen att ta de nödvändiga kontakterna med de berörda lokala arbetsorganisationernaoch gemensamt med dessa utforma yttrandet och organisera deltagandet i överläggningarna. 24§ Grunden för tillståndsgivning bör enligt LO vara densamma som manhar i dvs tillstånd skall ges när det bedöms som gynnsamt eller nödvändigt för det beröida svenska företaget eller för svensk industri 1981/82:135 223 eller näringsliv I övrigt.Utredningen anser att en sådan grund förtillståndsgivning inte är motiverad utifrån det ringa intresse som utländska företag uppvisar för etablering i . Enligt LOs bedömning är bl a det förhållandet att utländsk företagsetablering i sker nästan uteslutande i form av uppköp av befintliga i huvudsak framgångsrika företag tillsammans med de starkt ökande behoven att bedriva enoffensiv industri- och näringspolitiki goda motiv för denav LO föreslagna grunden för tillståndsgivningen. Fackföreningsrörelsen har i många olika sammanhang pekat på behoven av en offensiv industri-och näringspolitik. De långsiktiga mål men därvid ställer upp för industriutvecklingen I desshelhet och för olika branscher måste ligga til! grund för en mer konsutrukti vt inriktadbedömning av hur ett utländskt uppköp eller utländsk etablering passar In i en långsiktig önskvärd utveckling. Vid prövningen bör man då också undersöka alternativ till det tilltänkta upoköpet eller etableringen. Utredningen hävdar också att det knappast är möjligt att bedöma om ett uppköp är gynnsamt medan det däremot skulle vara lättare att bedöma om den är i strid med samhällets intressen. Denna bedömning är enligt LOs mening knappast riktigutan beskriver det förhållandet att utredningen enligtsina direktiv skulle arbeta utifrån att nuvarande pra.xis vid bedömning av utländsk etablering skulle bibehållas. Den avgörande skillnaden mellan den av utredningen förordade linjen och LOs ståndpunkt ligger i den praktiskahanteringen. Prop.1981/82:135 224 Med utredningens linje blir det för tillståndsmyndigheten ochkontrollsubjektet lättare att uppfylla lagens krav jumindre arbete man lägger ned på en granskning av ärendet. linje blir ettseriöst granskningsarbete nödvändigt från tillståndsmyndighetens sida för att lagens krav skall kunnauppfyllas. Effekterna av en föreslagen etablering blir därmed mer fullständigtbelysta och riskerna-förmi.ssbedömnlngar mindre. ökar samhällets möjligheter att ställa realistiska krav på etableringen. I konsekvens med detta synsätt bör man enligt LO formulera om 13§ till: "....säkerställa att företaget driver sin verksamhet ienlighet med allmänt intresse." Det ärviktigt att prövningen av verksamhetstillstånd och förvärvstillstånd samordnas. Visserligen ligger förvärvsti1iståndet rent logiskt formellt före verksamhetstillståndet i tiden. Men det vorepraktiskt ohållbart att först ge förvärvsti1Istånd'och sedan avslå verksamhets-tillstånd. Då det är verksamhetstillståndet som kan förenas med villkor och föreskrifter skulle denna möjlighet i praktiken bli uteslutenom inte tillståndsprövningen för verksamheten och förvärven samordnades. Prop.1981/82:135 225 TCO anser att de frågorutredningen berö>- är av störstavikt inte minst ur facklig synpunkt. En utgängspunktför de lösningar som kan koTimo ifråga rråste vara att ingår i en internationell arbetsfördelning sompositivt påverkar de svenska företagens avsättningsmöjligheter och ger de svenska konsumenternavaror till låga priser. Det internationellaberoendet innebär emellertid också problem som utredningen berört. Dessa problem är emellertid inte av den arten att skall minska sittinternationella utbyte. Däremot behövs en samhälleligreglering och kontroll av foimerna fördetta internationella ekonomiska saraarbete. Problemen med de multinationella företagen har uppmärksammatsi internationella sammanhang. har resultaten från det internationella arbetet varit ganska begränsat. Dst måstevara en svensk målsättning att uopnä en bindandeinternationell överenskommelse som reglerar demultinationella företagens verK-samhet. Med en sådan överenskommelseundvikes att enskilda länders företag särbehandlasantingen det gäller hemma- eller exportmarknaden. De stora, internationella koncernernas långtgåendehandlingsfrihet och därav följande starka förhandlingsposition gentemot natio-'nella myndigheter och fackliga organisationer gör det enligt TCOs mening nödvändigt att stärkasamhällets möjligheter att påverkaden utlandsägda sektorns storlek ochinriktning. So.m särskilt viktiga framstår i detta sammanhang möjligheterna att kontrollera utländskaföretags förvärv avsvenska företag. Det bör i detta sammanhang noteres att enkontroll av denna typ kräver resurser hos samhällsorganen föratt göra industripolitiske och samhällsekonomiska bedömningar.Sädana resurser finns imycket begränsad utsträckning. Det bör dock framhållas att den typ av åtgärder utredningen behandlar endastkan bidra till uppfyllandet av en del av de önskemål från svensksida som kan föreligga om att påverka det utlandsägda företagssektorn. Lagstiftningen kan göras effektiv då detgäller att förhindra etablering eller företagsförvärv genom att tillstånd inte ges i vissa fall. Därutöver ger den föreslagnalagstiftningen från kontrollinjens och förhandlingslinjens företrädare möjl ighet att påverkainriktningen av den utländska företagssektorn genom möjligheteratt knyta de villkor cch föreskriftertill investeringen som anses erforderliga fördet allmanna intresset. Däremot kan den givetvis inteutnyttjas i de fall man i stället villstimulera utländsk etablering på något bestämt område,t ex. i syfte att nä teknikspridningseffekter. TCO delar i allt väsentligtdevärderingar och allmänna resonemang som kontrollinjens företrädare men även förhandlingslinjensföreträdare motiverar sina ställningstagandenmed. Enligt TCOs uppfattning ligger dessa bådalinjers företrädare i själva verket mycket nära varandra. TCO anser liksom dessa båda linjers företrädare att det föreligge»' ett behov av en lagfäst kontroll av utländsk förotagsetaplerinc i liksom möjl igheter-til 1 kontroll av de utländska företagensveiksamhet eller et? '|t/srings- 1981/82:135 226 Det väsentliga med såväl kontrollinjens som förhandlingslinjens förslag är ait de ger samhälletliksom ue anställdas organisationer en stärkt förhandlingspositiongentemot det utlandsägda företaget vilket jämfört med avsevärt förbättrar möjligheterna att säkerställa en effektiv tillämpning av det svenska regelsystemet inom den utlandsägda sektorn av den svenska ekonomin. Det är vidare viktigt att framhålla - vilket kontroll- och förhandlingslinjens företrädare gjort - att dessa båda linjers förslagirite iniisbär nägon radikal omläggning av hittillsvarandepolitik vad gäller utländska investering. ;- i . I stället innebärdessa bada linjers förslag ett steg i riktning mot enreell likabehandling av utländska företag i jämfört med inhemska företag.! detta avseende innebar dessa linjers förslagen anslutning till OECDs 1976 antagna princip om nationell behar.d-ling. TCOkan inte ansluta sig till uppfattningen att något av de i utredningen framfördaförslagen skulle strida mot å-taganden enligt OECDs kapi talliberaliseringskod.Den reservation gjorde i samband med anslutningen från svensk sida till OECDs kapitalliberaliseringskodtog sin utgångspunkt i on hänvisning till gällandesvensk lagstiftning på ifrågavarande cmrådei",. Därutöver kanerinras om att OECDs kapitalliberaliseringskoc har undantagsregler som ger deenskilda länderna rätt att vidta åtgärder mot utländskadirektinvesteringar som kan förväntas fåen starkt skadlig inverican ("exceptionally detrim.ental effect") pä landets intressen.