prop · G503169 · 1981-12-31 00:00:00 — Vad somsagts nu gäller dock ej beslut, varigenom ansökan om reparalionsföreläggandeenligt 12 kap. 16 § andra stycket eller tillstånd enligt 12 kap. 34-36 eller40 § jordabalken eller 30 § andra stycket bostadsrällslagen (1971:479) elleransökan om uppskov enligt 12 kap. 59 § jordabalken eller ansökan om förbudeller medgivande som avses i 2 a§ bosladssaneringslagen (1973:531) eller yrkandeom rätt lill förhandlingsordning enligt 9§ hyresförhandlingslagen (1978: 304)lämnats ulan bifall. Omfullföljd av talan mot hyresnämnds beslut i ärende enligt 12 kap. jordabalkeneller hyresförhandlingslagen (1978:304) eller i ärende angående bostadsrätt,bo-sladssanering eller särskild förvaltning eller i ärende enligt lagen (1975:1132) om förvärv av hyresfastighet m.m. eller enligt bosladsanvisningslagen(1980:94) finns bestämmelser i 12 kap. 70§ jordabalken, 31 §hyresförhandlingslagen, 76 § bostadsrällslagen (1971: 479), 21 § bosladssaneringslagen(1973:531), 34§ bostadsförvaltningslagen (1977:792), 25 § lagen om förvärv avhyresfastighet m. m. samt 14 § bosladsanvisningslagen. Omfullföljd av talan mot hyresnämnds beslut i ärende enligt 12 kap. jordabalkeneller hyresförhandlingslagen (1978:304) eller i ärende angående bostadsrätt,bostadssanering eller särskild förvaltning eller i ärende enligt lagen(1975:1132) om förvärv av hyresfastighet m.m., enligt bosladsanvisningslagen(1980:94) eller lagen (1982:000) om rätt till fastighetsförvärv för ombildningtill bostadsrätt finns bestämmelser i 12 kap. 70 § jordabalken, 31 §hyresförhandlingslagen, 76 § bostadsrällslagen (1971:479), 21 §bostadssaneringslagen (1973:531), 34§ bosladsför-vallningslagen (1977:792), 25§ lagen om förvärv av hyresfastighet m.m., 14§ bosladsanvisningslagen samt 15§ lagen om rätt tiU fastig- hetsförvärv för ombildning till bostadsrätt. Mot hyresnämnds yttrande enligt 12 a § får talan ej föras. Mot beslut av hyresnämnd får talan föras särskilt, omnämnden 1. avvisat ansökan som avses i 8, 11, 14-16, 16a, lecdler I6d§, 2. avskrivit ärende enligt 8-10, 15 a, 16, 16 a, 16 c eller 16 d§, dock ej när ärendet kan återupptagas. 1. avvisat ansökan som avses i 8, 11, 14-16, 16 a, 16 c, 16 d eller 16 e§, 2. avskrivit ärende enligt 8-10, 15 a, 16, 16 a, , 16 deller 16 e§, dock ej när ärendet kan återuppta gas, 3. förordnal angående ersättning förnågons medverkan i ärendet, 4. utdömt vite eller annan påföljd förunderlåtenhet all iakttaga föreläggande eller ådöml straff för förseelse iförfarandet, 5. utlåtit sig i annat fall än somavses i 3 i fråga som gäller allmän rättshjälp. Särskildlalan föres genom besvär hos bostadsdomstolen från den dag beslutetmeddelades. Besvärshandingen skall inges lill domstolen. Denna lag träder i kraft . Lag om ändring i lagen (1974:1082) om bostadsdomstol Härigenomföreskrivs all 28§ lagen (1974:1082) om bostadsdomslol skall ha nedan angivnalydelse. 28 Beslut av bostadsdomslolen äger rättskraft, såvittdärigenom avgjorts fråga som avses i 4 § 2, 2 a, 3, 5 a, 6, 7 eller Slagen(1973:188) om arrendenämnder och hyresnämnder. Vad som sagts nu gäller dock ejbeslut, varigenom ansökan om reparalionsföreläggande enligt 12 kap. 16 § andrastycket eller tillstånd enligt 12 kap. 34, 34 a eller 36 § jordabalken elleransökan om Beslut av bostadsdomslolen äger rättskraft, såvittdärigenom avgjorts fråga som avses i A första stycket 2, 2 a, 3, 5 a, 6, 7, Seller 9 lagen (1973:188) om arrendenämnder och hyresnämnder. Vad som sagts nugäller dock ej beslut, varigenom ansökan om reparalionsföreläggande enligt 12kap. 16 § andra stycket eller tillstånd enligt 12 kap. 34, 34 a eller 36§jorda- Senasle lydelse 1980:98. förbud eller medgivande som avses i 2 a §bosladssaneringslagen (1973:531) eller yrkande om rätt till förhandlingsordningenligt 9 § hyresförhandlingslagen (1978:304) lämnats ulan bifall. balken eller ansökan om förbud eller medgivande som avsesi 2 a§ bostadssaneringslagen (1973:531) eller yrkande om rätt till förhandlingsordningenligt 9§ hyresförhandlingslagen (1978:304) lämnats ulan bifall. Denna lag träder i kraft . Lag om ändring i lagen (1947:523) om kommunala åtgärdertill bostadsförsörjningens främjande m. m. Härigenomföreskrivs all 2§ lagen (1947:523) om kommunala åtgärder till bostadsförsörjningensfrämjande m. skall ha nedan angivna lydelse. Kommun är skyldig att genom lämpligt kommunalt organförmedla lån och bidrag, som utgå av statsmedel i syfte att främja bostadsförsörjningeninom riket eller eljest gälla bosläder och lokaler inom bostadsområde, samlall vid sådan statlig låne- och bidragsverksamhet biträda vid byggnadskontrolloch låneförvaltning. En kommun är skyldig att genom lämpligt kommunall organförmedla lån och bidrag, som utgår av statsmedel i syfte att främja bostadsförsörjningeninom riket eller eljest gäller bosläder och lokaler inom ett bostadsområde,samt all vid sådan statlig låne- och bidragsverksamhet biträda vidbyggnadskontroll och läneförvaltning och utöva insyn i bostadsrättsföreningarsverksamhet. Genom lämpligt organ skall kommun fortlöpande samlauppgifter om bostadsförsörjningen i kommunen och på begäran underrättabostadssökande om möjligheterna att få bostad i kommunen, bostädernas belägenhet,storlek och utrustning, bostadskostnader saml andra förhåltanden sombosladssökande behöver kännedom om. Denna lag träder i kraft . Lagen omtryckt 1975: 131. Senaste lydelse av lagens rubrik1975: 131. Prop.1981/82:169 16 Lag om ändring i jordabalken Härigenom föreskrivs all 4 kap. 1 S jordabalken' skall hanedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 4 kap. 1 § Köp av fast egendom slutes genom upprättande avköpehandling som underskrives av säljaren och köparen. Handlingen skall upptagaköpeskillingen och innehålla förklaring av säljaren alt egendomen överlåtes påköparen. Köpes utom fast egendom även annat mot en gemensam köpeskilling, ärdel tillräckligt all denna anges. Köp som icke uppfyller föreskrit'- Köp som inte uppfyller föreskrif- terna iförsta stycket är ogiltigt, terna iförsta stycket är ogiltigt. Dock är förvärv, som en bostadsrättsförening har gjortenligt Ingen (1982:000) om rätt tiU.fastighetsförvärv för ombildning tillbostadsrätt, giltigt även omföreskrifterna iförs-ta stycket inte hariakttagits. Denna lag träder i kraft den . Balken omtryckt 1971:1209. Prop.1981/82:169 17 vid regeringssammanträde Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, Åsling, Söder, , , , , , ,, Elmstedt, Tilländer, Ahriand, Lagrådsremiss med förslag till åtgärder för att främjaövergång från hyresrätt till bostadsrätt m.m. Efter bemyndigande av regeringen tillkallade jag år 1978en kommitté för att utreda frågan om ökad användning av bostadsrätt inombostadsbeståndet (kommittéberätlelse del II s. 357-363). Kommittén antog namnet 1978 årsbostadsrättskommitté (Bo 1978:06). Ett av kommittén avlämnat delbetänkande (DsBo 1980: 3) Rättsskydd för kvarboende hyresgäster vid övergång från hyresrättlill bostadsrätt har legal lill grund för ändringar i bostadsrällslagen(1971:479), som har trätt i kraft (prop. 1980/81; 148, LU29, rskr 414, SFS 1981:603). Kommittén' överlämnade sitt slutbetänkande(SOU 1981:74) Från hyresrätt lill bostadsrätt. Betänkandet innehåller bl. a.ell förslag till lag om förköpsrätt för hyresgäster och ett förslag lill lag omändring i bostadsräUslagen. Belänkandet har remissbehandlats. Till protokollet i delta ärende bör fogas dels kommitténssammanfattning av sill belänkande som bilaga 1, dels kommitténsförfatlningsförslag som bilaga 2, dels en förteckning över remissinstansernaoch en sammanställning av remissyttrandena som bUaga 3. Beträffande gällandeordning och kommitténs närmare överväganden hänvisas lill belänkandet. ' Direktören , ordförande, riksdagsledamotenRolf , kommunalrådet och riksdagsledamoten . 2 1981/82. 1981/82:169 18 2.7.7Boendedemokrati i ett bostadspolitiskt målperspektiv Strävanalt förbättra medborgarnas möjligheter all la till vara sina egna intressen ochatt i samverkan med andra råda över sina förhållanden är ett allt meraframträdande drag inom olika sektorer av samhället. Också när del gällerbostadspolitiken är det en central uppgift att öka de boendes möjligheter altutöva inflytande över sina boendeförhällanden. Boendeinflytandeär inte bara ett mål ulan är också ell medel all nå gemenskap och socialakontakter mellan de boende. Delaktigheten stimulerar intresse ochansvarstagande hos de boende som den frigör kunnande och fantasi.Möjligheterna all påverka den närmaste omgivningen torde bl. a. underlätta förungdomar att växa in i del vuxna samhällel och all känna delaktighet även istörre sammanhang. ökal boendeinflytande har också betydelse frånjämslälldhelssynpunkt, eftersom det ger nya förutsättningar för alla all kommalill sin rätt och få användning för sina egna kunskaper och erfarenheter. Kravetpå demokrati i boendel syftar bl. a. lill alt med närdemokratin i det egnabostadsområdet som bas utveckla en social gemenskap mellan människorna i ellbostadsområde. I vissa av dagens småhusområden och bostadsrättsföreningar harvikliga inslag av äldre liders gemenskap kunnat återskapas. Boendedemokralinbör utformas så att den bidrar till all bryta den anonymitet och isolering, sompräglar människornas situation i många av de nya bostadsområdena. gemenskap stimuleras främst av möjligheter lill inflytande överförvaltningen av bostaden och bostadsområdet. Men även den fysiska miljönsutformning har betydelse. Grannskapskontakterna fungerar l.ex. ofta olika iflerbostadshus- och småhusområden. Både organiserade och spontana träffarmellan de boende underlättas om del finns en lokal att samlas i. Genomgårdarnas och entréernas utformning samt genom olika slag av bostadskomplementkan kontakterna grannar emellan stimuleras. Densvenska bostadspolitiken har främst syftat till all kommalill rätta med den tidigare akuta bostadsbristen saml med den låga utrymmes-och ulrastningsslandarden. Denna politik har också varit framgångsrik. Denmateriella bostadsstandarden har höjts kraftigt. Genom omfattande ekonomiskastödinsatser från samhällets sida har breda konsumentgrupper kunnat erbjudasmoderna lägenheter. Genom subventionssystemets utformning har de skyddals fränell fullt genomslag på boendekostnaderna av de stigande kostnaderna förbyggande samt för drift och underhåll. Delta har möjliggjorts genom ell starktstatligt och kommunall engagemang i bostadsbyggandet. De allmännyttigaförelagens insatser för all genomföra ell omfattande bostadsbyggande har varithelt nödvändiga 1981/82:169 19 ochhar möjliggjort all i princip alla hushåll har kunnat få en god bostad.Förekomsten av ett stort allmännyltigt bostadsbestånd har därvid också varit enprisstabiliserande faktor av stor betydelse. Produktionsapparaten haremellertid främst varit inriktad på kvantitet. Konsumenternas önskemål i olikaavseenden har inle alllid kunnat tillgodoses. Det direkta medborgarinflylandelöver såväl planering och byggande som förvaltning har varit begränsat; det ärförst som mera medvetna åtgärder har vidtagits förall öka möjligheterna liU direkt deltagande inom del representativa systemetsram. Målet om en allsidig hushållssammansätlning har inle heller kunnat uppnåsi alla områden. Del är uppenbart all brislen på alternativ lill hyresrätt ivissa områden har bidragit lill all resursslarka hushåll efler hand har söktsig lill andra områden, där kanske äganderätten har varit lika ensidigtförekommande. grundläggande syftemed bostadspolitiken är all värna om bostadskonsumenternas intressen.Bostadens och boendemiljöns värde för oss som individer kan inte överskallas.Grundläggande är därför naturligtvis alltjämt alt tillse all alla hushåll fåren tillräckligt stor bostad av modern standard. Kraven på valfrihet ochinflytande måste också ges en framskjuten ställning. Det är viktigt attbostadspolitiken leder lill en sä reell valfri-hel för bostadskonsumenlerna sommöjligt när del gäller bostadens storlek, utformning, standard, upplålelseformoch pris. Ett ökat boendeinflytande och större variation i upplåldseformernabör också bidra lill all människor i olika inkomslskikt och olika åldrar istörre utsträckning finner del naluriigt all bo i samma bostadsområden. Under 1980-lalel kommertyngdpunkten inom bostadspolitiken alt allt mera förskjutas mot ett rationelltutnyttjande äv det befintliga bostadsbeståndet genom underhåll, varsamombyggnad och komplettering. Stora ansträngningar måsle göras för attintensifiera energisparandel och all dämpa kostnadsutvecklingen inombostadssektorn i dess helhet. Att öka de boendes inflytande är ett viktigt ledäven i dessa strävanden. Undersenare år har en rad insatser gjorts för all öka de boendes inflytande. Genomde nya möjligheterna för lokala organ i kommunerna kan medborgarinflylandelstärkas i planeringsledel. a. kan stadsförnyelsearbetet på så sätt få enbättre lokal förankring. En genomgripande reformering av plan- ochbyggnadslagstiftningen förbereds f. n. i . Vidare harhyresgästernas inflytande över sina boendefrågor vidgats genom flera åtgärder. Bostadssaneringslagen(1973:531) ger möjlighet för kommunen eller organisation av hyresgäster altansöka om åläggande för fastighetsägare all rusta upp lägenheter till lägstagodtagbara standard. Sådan organisation kan också förhindra att fastighetsägarenförser lägenheterna med lyxslan-dard, vilket kunde pressa upp hyran på ell ickegodtagbart sätt. Bosladsförvaltningslagen(1977:792) ger rätt för kommunen eller organisation av hyresgäster all ansökaom all förvaltningen av fastigheten över- 1981/82:169 20 förslill någon annan än ägaren då denne inle sköter fastigheten på rätt sätt. Genomhyresförhandlingslagen (1978:304) har hyresgästerna fått laglig rätt attförhandla om hyror och andra boendeförhällanden. Lagen är neutral i förhållandelill hyresgäslemas val av intresseorganisation. Båda parter kan påkallaförhandlingar om hyresvillkor, lägenheternas och husels skick, gemensammaanordningar i huset saml övriga boendeförhällanden som rör hyresgästernagemensamt. Vidarehar och 1979 rekommenderat en form av avtal omboinflytande för allmännyttiga förelag. Avtalen skall syfta till all gehyresgästerna information, möjlighet lill samråd och viss beslutanderätt.Beslut om förvaltning, underhäll och drift inom bostadsföretaget skall fattaspå sådant sätt och i sådana former alt de boende kan påverka besluten och hadel i dessa. I praktiken krävs i många fall en decentralisering avbeslutsfunktioner lill mindre förvaltningsområden inom företaget. Deboendes inflytande inom hyressektorn befinner sig alltså i ell skede som bästkan beskrivas med ordet förhandlingsdemokrali. gäller den huvudsakligenhyresfrågor. De boende bör få ett ökal inflytande också på underhåll avlägenheter och den yttre miljön. Sådana frågor behandlas avunderhållsfondsulredningen (Bo 1978:05). Delfinns alltså enligt min mening starka skäl för att utvecklahyresgäst-inflytandet. Del är dock knappast möjligt all uppnå samma möjligheterlill inflytande för hyresgäster som för dem som bor med ägande- eller bostadsrättmed hänsyn lill bl. a. del ekonomiska ansvar, som är förenat med ägande ochförvaltning av fastigheter. Både fastighetsägar- och hyresgäst-parterna harlegitima och av samhället erkända intressen all hävda. Ett ökat boendeinflytande,ulöver vad som är möjligt på hyresrättens område, bör därför kunna åstadkommasgenom att bostäder i ökad omfattnig upplåts med bostadsrätt. Enligt1975 års folk- och bostadsräkning upplåts 14,av alla lägenheter i riket medbostadsrätt, medan 20,förvaltades av allmännyttiga förelag och 61,avenskilda. Om man undantar småhusen var fördelningen på ägarkalegorier förbostadsrättsföreningar, för allmännyttiga förelag och för enskilda.Förhållandena varierar mycket mellan kommunerna. I 101 av de 277 kommunernafanns 1975 av lägenheterna i bostadsrättsföreningar. I 109kommuner var motsvarande andel mellan 5 och 14,(= riksgenomsnittet). Flertaletav dessa kommuner var mindre eller medelstora kommuner; några tillhörde gruppenförorlskommuner lill . I de mindre kommunerna var det i regel en storövervikt för enskilt ägda lägenheter. I ett 20-lal fall svarade denallmännyttiga sektorn för av antalet lägenheter; två hade över 47%av beståndet. Del är troligt all förhållandena har ändrats . Del äremellertid knappast troligt all dessa förändringar är så stora all mönstret kanha förändrats mera genomgripan- 1981/82:169 21 de.Slutsatsen blir alt bostadskonsumenterna i många regioner och kommuner harmycket begränsade möjligheter alt välja inom ell någorlunda rikhaltigt utbud avbosläder i olika upplåldseformer. Bostadsrättenssociala värde ligger enligt min mening särskilt i all de boende själva iinbördes samverkan inom sin förening lar ansvar för sina gemensamma frågorkring boendemiljön och ekonomin. Sammanfattningsvis anser jag allbostadsrätten bör öka, särskilt i områden där hyresrätten dominerar, i syftealt åstadkomma en större variation mellan upplåldseformerna för alt bostadskonsumenlernasönskemål bättre skall kunna tillgodoses och för att del skall bli vanligareatt olika upplåldseformer tillhandahålls i samma bostadsområde. Bosladsrällskommitténhar lagt fram en rad förslag om hur en övergång från hyresrätt lill bostadsrättkan ske under bosladssodall acceptabla former. Förslagen har remissbehandlatsoch bör nu läggas till grund för lagstiftning. Innan jag i detalj redovisarförslagen vill jag ta upp några allmänna frågeställningar som bakgrand förförslagen. Skillnadernamellan hyresrätt och bostadsrätt kan sammanfattas på följande sätt: - Bostadsrättenupplåts ulan begränsning i liden. Detta ger bosladsrätls havaren bättre besittningsskydd än hyresgästen. Genom medlemskapet i föreningen harbosladsrätlshavaren stort inflytande över bostadsmiljön och de ekonomiskavillkoren. Bosladsrätlshavaren har också betydligt störreinflytande än hyresgästen över den egna lägenheten. Han kan reparera och ändratämligen fritt. Delta medför också större ansvar. - Bostadsrättenrepresenterar ett förmögenhelsvärde eftersom den kan överlåtas. Bostadsrättenkan pantsättas, vilket gör alt den kan användas som säkerhet för lån, t. ex. för inköp av bostadsrätt eller för slandardhöjande åtgärder. - Ekonomisktställer del sig ofta förmånligare att bo med bostadsrätt. har inget vinstintresse. Genom all medlemmar na kan tillgodogöra sig den ekonomiska fördelen av egen aktsamhet och händighet hålls underhållskostnaderna nere. Härtill bidrar alt boslads rätlshavaren själv svarar för inre reparationer. Tillgängligstatistik visar all särskilt driftkostnaderna per m- lolalyta är betydligtlägre för bostadsrättsföreningar än för hyreshus oavsett om de är enskilt ägdaeller ingår i del allmännyttiga beståndet. Skillnaderna lillbostadsrättsföreningarnas fördel har ökal . Kf/lcvni tol«lyti 1975 76 7? 78 7ä 60 '.975 76 77 78 79 Bo 1981: 15 Uppgifterna tyder på att den angelägna kampen i alla ledför en sänkning av kostnadsnivån i boendet har särskilt goda förutsättningarinom bostadsrätten. Jag anser del främst bero på att samma personer,medlemmarna i föreningen, har inflytande över besluten och kostnadsansvar förbeslutens konsekvenser. Om de boende vUl hålla tillbaka kostnaderna för boendetkan de inom bostadsrätten själva välja vägar för all söka nå detta mål -genomökad aktsamhet med gemensamma lillhörigheler, genom anpassning avserviceanspråken lill sin egen villighet att betala eller genom ökadepersonliga insatser inom föreningens ram. Ett ökat antal övergångar frånhyresrätt lill bostadsrätt kommer då att bidraga till all vi får en med lidenallt effektivare press på kostnaderna. Bosladsrällskommilténs studier tyder på all utgifter förprivata lån lill köpet av bostadsrätt i en hel del fall kan göra de sammanlagdaboendekostnaderna högre för bosladsrältshavarna än för kvarvarandehyresgäster. Detta gäller särskilt för andra generationen avbostadsrättshavare, som fått betala ett mera marknadsanpassal pris som oftavarit högre. För kvarvarande hyresgäster har boendekostnaderna i stortsett inle påverkats av själva förändringen av ägarförhållandena i fastigheten.Hyressätlningen enligt bruksvärdesprindpen kvarstår ju, och de hyreshöjningarsom man har fått hos de nya föreningarna skulle man sannolikt ha fåll tålaockså med en annan hyreshusägare. En stor del av debatten kring bosladsrätlsfrågorna harvarit inriktad på problemen med del lilla antalet myckel dyra bostadsrätter somfinns framför allt i . Man menar att systemet medövergångar till bostadsrätt inte kan acepteras eftersom låginkomsttagarhushållinte kan efterfråga sådana lägenheter av ekonomiska skäl. Man bör dock vara Prop.1981/82:169 23 medveten om alt del generellt inte är så alllåginkomsttagarhushåll av ekonomiska skäl hindras från att klara av kostnadernaför en bostadsrätts-lägenhet. Om man kan betala hyran för en hyreslägenhet, somdriflkost-nadsmässigl är en relativt dyr boendeform, bör man kunna klara av månadskostnadernaför en motsvarande lägenhet i bostadsrätt, som i regel är en billigareboendeform om man ser lill de löpande driftkostnaderna. Del är godbostadspolitik all utgå från detta faktum och att sedan underlätta förhushållen att skaffa fram erforderligt kapital för grundavgiften lill rimligakostnader. Jag kommer därför i del följande all föreslå all möjligheterna attfinansiera bostadsrältsförvärv i övergångsfall skall förbättras genom enmöjlighet till ell särskilt statligt lån. Stigande priser på bostadsrätter är delvis ett uttryck fören bristsituation på bostadsmarknaden. Där priserna stiger är tillgången påbostäder -särskilt i eftertraktade lägen - för liten i förhållande lillefterfrågan, vilket gäller säväl hyres- som bosladsrällslägenheter. En ökadomvandling av hyreslägenheter lill bostadsrätter bör medföra en dämpning avprisutvecklingen på bostadsrätter genom all tillgången förbättras. Samtidigtmåste kommunen vara uppmärksam på vad som sker både inom bostadsbeståndet ochmed den allmänna bostadsefterfrågan, så att tillgången på hyreslägenheter inlefaller under efterfrågan på sådana. Genom en skärpt beskattning av vinster vid försäljning avbostadsrätter minskas intresset för bostadsrätten som spekulationsobjekl ochfrämjas en lugnare prisutveckling. Kapitalvinstkommillén (B 1979:05) har iuppdrag alt lägga fram förslag om en evig realisationsvinstbeskattning avbostadsrätter och ett belänkande väntas myckel snart. Del förslag om enbegränsning av underskoltsavdragens skattemässiga värde som regeringen nyligenhar remitterat lill lagrådet kommer sannolikt också att verka dämpande påöverlålelsepriserna, eftersom förvärv av bostadsrätt ofta sker med lånademedel. Vidare har anförts farhågor för att ett ökal antalbostadsrättsföreningar skulle minska möjligheterna för s.k. svårplaceradehushåll att erhåUa bostad. Bosladsanvisningslagen omfattar som bekant intevidareförsäljning av bostadsrätt. Kommunerna har emellertid med stöd av lagen(1947:523) om kommunala åtgärder lill bostadsförsörjningens främjande m.m.möjlighet alt tillhandahålla bostadsrätlsköpare slöd i form av kommunala låneller borgen för banklån lill förvärvet. Kommunen kan också förvärvabostadsrätter och upplåta dem i andra hand. 2.2 Åtgärder för att främja övergång från hyresrätt tillbostadsrätt I direktiven för bostadsrällskommiltén pekade jag på allde nuvarande möjligheterna lill övergång lill bostadsrätt ler sig otillräckligagenom bl. a. svårigheter med finansiering av fastighetsförvärvet och oklarheterbelräff- 1981/82:169 24 ande kvarboende hyresgästers rättsskydd. Vidare anfördejag att önskemålet om att öka möjligheterna till sådan övergång i delbefintliga bostadsbeståndet inte kan motivera expropriation. Kommittén harockså arbetat fram ett förslag till former för hyresgäslförvärv i fall där enförsäljningssi-luation föreligger. Jag anser fortfarande att dennaambitionsnivå tills vidare får anses vara tillräcklig när del gäller all medlagstiftningens hjälp undertätta övergångar. Erfarenheterna från tillämpningenav de här föreslagna förändringarna får utvisa i vad mån som meragenomgripande åtgärder kan behöva vidtas för all främja del bostadspolitiskasyftet.