prop · G50330 · 1981-12-31 00:00:00 — Del exakta beloppet ärberoende av den kommunala skattesatsen. Motbakgmnd av del anförda anser jag att det inte finns anledning att nu höjadeklaralionspliklsgränsen. Åtskilligaav de övriga regler som anknyter beloppet . har närmare samband meddeklaralionspliklsgränsen än med grundavdragels belopp och bör följaktligeninte heller ändras i detta sammanhang. Sådana regler finns i 8§ och 12 § 1 mom.SFL, avseende redovisningen av barns förmögenhet, och i 68 § TL, avseendelängdföring av beslutade laxeringar. Den nedre inkomslgränsenför tillhörighet lill den obligatoriska sjukpenningförsäkringen har alltsedandenna infördes nära följt deklaralionspliklsgränsen (prop. 1973:46 s. 99). Jagföreslår därför - efter samråd med chefen för - inte hellernågon ändring i reglerna härom eller de därtill anknytande reglerna rörandearbelsskadeförsäkring. Som en följd härav bör inte heller de beskattningsreglersom föreskriver att sjukpenning m.fl. beskattade förmåner är skattepliktiga iden mån de grundar sig på en förvärvsinkomst om minsl . ändras i deltasammanhang. Gift,vars make saknar inkomst, medges enligt 2 § 4 mom. uppbördslagen (1953:272),UBL, skalteredLiktion med . Avtrappning sker av andra makensinkomst och rätlen lill skattereduktion upphör således när inkomsten uppgårtill . Före höjningen av gmndavdraget från . varavtrappningsprocenlen 40 och avtrappningen således avslutad vid . Vidändringen anfördes också att procentsatsen kom i bättre överensstämmelse medden marginalskattesats som blev aktuell för inkomster som översteg den gränsdär skatt uppkom. Frågorrörande bl.a. familjebeskatlningen ingår i det uppdrag som har lämnats lillfamiljeekonomiska kommittén (S 1979:06). Med hänsyn härtill är jag inte bereddatt la upp frågan om någon ändring av nuvarande regler på denna punkt. Isamband med ändringarna av sjömansskatten för öppnades en möjlighet förRSV all fastställa de sjömansskatlelabeller, som avses i 9 a § lagen (1958:295)om sjömansskatt, , och som används i de enskilda 1981/82:30 29 fallen,med beaktande av förändringar som hade skett i fråga om inkomstbeskattningenav landinkomst. Vid fastställandet av tabellerna skall nämligen beaktasändringar i fråga om uttaget av slaUig inkomstskatt och storleken av denskattereduktion som medges enligt UBL, varmed har avsetls den särskildaskattereduktionen. Däremot kan ändringar av grundavdraget inte automatisktbeaktas och förslag om ändringar i sjömansbeskatlningen förelades därförriksdagen när gmndavdraget höjdes från . och den särskildaskattereduktionen sänktes i motsvarande mån (prop. 1979/80:58 s. 59). I annatfall hade endast sänkningen av den särskilda skallereduktionen kunnat beaktasoch en omotiverad skalteskärpning hade uppkommit för sjömännen. Enligt min mening böremellertid denna gången en annan lösning väljas. Del kan inte rimligen anförasnågra skäl mot att RSV vid utfärdandet av tabeller lika väl kan beakta enbeloppsmässig höjning av grundavdraget vid taxeringen lill kommunalinkomstskall som förändringar i statsskalleskalan. Jag föreslår därför alt 9 a§ SjL kompletteras med bestämmelser att även ändringar av gmndavdragets storlekkan beaktas. I fråga om sjömans-beskattningen finns också i anvisningarna till12 § SjL en bestämmelse om högsta möjliga avdrag för väsentligen nedsattskalleförmåga som anknyter lill grundavdragels storlek och som bör ändras idetta sammanhang. Den tekniska utformningenav de särskilda skattelättnaderna för folkpensionärer anknyter lillgrundavdragets storlek. Vidare finns i 53 § 1 mom. KL en regel om skattepliktför viss pension lill utomlands bosatt pensionär lill den del pensionenöverstiger . Sistnämnda belopp anknyter till grundavdraget och börjusteras såvitt avser laxeringen lill inkomstskatt. I fråga omlaxeringen lill statlig inkomstskatt är lägel ett annat. Efter de ändringar somgenomförs behövs undantaget här inte längre för att uppnå de urspmngligenåsyftade verkningarna. Den föreslagna skatteskalan innebär alt statliginkomstskatt inte las ul förtän inkomsten överstiger en basenhet (. Undantaget från skattskyldighet bör således upphävas i denna del, vilketföranleder ändring i 6 § 1 mom. Övriga frågor rörande folkpensionärernasskattelättnader har jag redan behandlat. Jaghar i det föregående föreslagit alt den särskilda skallereduktionen skallslopas och jag skall här redovisa de lagändringar som förslaget påkallar.Bestämmelserna om den särskilda skattereduktionen finns i huvudsak i 2 § 5 mom.UBL som alltså bör upphävas. Därutöver finns hänvisningar lill detta lagmmeller i övrigt bestämmelser söm rör den särskilda skaltereduktionen i punkt 1av anvisningarna lill 50 § KL, 2 § 2 mom. UBL, 68 § TL, 4 § lagen (1970:172) ombegränsning av skatt i vissa fall, 6 § lagen (1980: 1047) om skattereduktionför aktieutdelning saml - som jag nämnde - i 9 a § SjL. Dessa lagrum fårsåledes ändras. 1981/82:30 30 Enligt22 § 1 mom. TL föreligger deklarationsskyldighet oberoende avinkomslförhållandena för fysisk person som har tillgångar, vars värdeöverstiger . Motsvarande gäller för sådan juridisk person som ärskatlskyldig till förmögenhet, om värdet översUger . Beloppsgränsernaanknyter till förutvarande skatlepliklsgräns för förmögenhetsskatten. Underhösten 1980 (prop. 1980/81:42, SkU 1980/81:11, rskr 1980/81:94, SFS 1980:1055)höjdes skaltepliklsgränserna fr. o. m. Reglerna om deklarationsskyldighet bör givetvis anpassas lillhöjningen av beloppen. Jagvill i sammanhanget la upp även en fråga av förenklingsnalur. Beskattningsbarförmögenhet avrundas f. n. nedåt lill helt hundratal kronor. Detta innebär atttabellerna för skatteberäkningen blir omfattande. Skillnaden mellan vatje stegi tabellen uppgår lill högst . Önskemål har därför framförts omavrundning till helt tusental kronor. Jag föreslår att så sker, vilketföranleder en ändring i 9 § SFL. Ävenvid inkomstbeskattningen bör en förändring ske i reglerna om avrundning.Taxerad inkomst avrundas f. n. lill helt tiotal kronor. Beskattningsbarinkomst för skattskyldiga som avses i 10 § 1 mom. SIL (fysiska personer,dödsbon och familjestiftelser) avrundas nedåt lill helt hundratal kronor. Vidlaxeringen lill statlig inkomstskatt skiljer sig för de flesta skattskyldigalaxerad inkomst från beskattningsbar inkomst endast genom alt olikaavrundningsregler gäller. Jag föreslår att laxerad inkomst för fysiska personerm.fl. avrundas lill helt hundratal kronor. Avmndning av grundavdrag som skallberäknas för en del av ell år på grund av all vistelsen i landet har varatendast en del av året eller all sjöinkomst har uppburils under en del av åretbör då ske uppåt till helt hundratal kronor. När gmndavdraget var . skeddeavrundning uppåt lill helt tiotal kronor. Förslaget föranleder ändringar i 47 a§ KL och 5 § SIL. Ienlighet med vad jag nu har anfört har inom budgeldepartementet upprättatsförslag till 1. lagom ändring i lagen (1968; 430) om mervärdeskatt, 2. lag om särskiltinvesleringsavdrag vid redovisningen av mervärdeskaft, 3. lag om ändring i lagen(1980:953) om särskilt invesleringsavdrag för inventarieanskaffning, 4. lag om ändring i lagen(1980:954) om särskilt invesleringsavdrag för byggnadsarbeten m. m., 5. lag om ändring i lagen(1980:456) om insättning på tillfälligt vinst-konto. Prop.1981/82:30 31 6. lag om ändring iskogskontolagen (1954:142), 7. lag om ändring ikommunalskaltelagen (1928: 370), 8. lag om ändring i lagen(1947:576) om statlig inkomstskall, 9. lag om ändring i lagen(1947:577) om statlig förmögenhetsskatt, 10. lag om ändring i uppbördslagen(1953:272), 11. lagom ändring i taxeringslagen(1956:623), 12. lag om ändring i lagen(1958:295) om sjömansskatt, 13. lag om ändring i lagen(1970:172) om begränsning av skall i vissa fall, 14. lag om ändring i lagen(1980:1047) om skatteredukUon för aktieutdelning. Förslagen bör fogas tillprotokollet i detta ärende som bilaga 4.3. Med hänsyn lilllagstiftningsärendets brådskande natur anser jag all lagrådels yttrande intebör inhämtas. Jaghemställer alt regeringen föreslår att anta förslagen. 1981/82:30 33 Sammanfattning av betänkandet (Ds B 1981:7)Folkpensionärernas beskattning Bestämmelserom att folkpensionärer vid laxeringen skulle kunna medges extra avdrag förnedsatt skalleförmåga tillkom . Ålskil-liga förändringar av reglernahar vidtagits därefter, men huvuddragen i systemet är fortfarande desamma. Det extra avdraget är f.n.så avpassat alt den som uppbär endast grundförmåner (= ålderspension ochpensionstillskott) inte behöver betala skall. När inkomsten är störte reducerasdet extra avdraget av överskjutande belopp. Genom altpensionsförmånerna är knuta till basbeloppet stiger de -räknat i antal kronor -regelbundet. Detta medför i sin tur att också maximibeloppet för det extraavdraget måste höjas . Det inkomstskikt inom vilket extra avdrag skallmedges kommer därigenom alt öka med 3 1/2 gånger det belopp del extra avdragetstiger. Vidfastställandet av det extra avdraget utgår man från den högsta kommunalaskattesatsen i landet. Delta leder till att de folkpensionärer, som är bosattai kommuner, som har lägre kommunalskatt, kan ha viss inkomst utövergrundförmånerna ulan att behöva betala skatt. De nuvarande reglerna förberäkning av extra avdrag för folkpensionärer har medfört och kommer i allthögre grad att medföra att skattelättnader medges folkpensionärer med betydandesidoinkomsler. Det extra avdragetberäknas vid taxering inte vara fullt avlrappal förrän vid en inkomstpå . för gift folkpensionär, vars make också uppbär folkpension, och på63050 kr. för ensamstående folkpensionär och för gift folkpensionär, vars makesaknar folkpension. Vid 1983, 1984 och taxeringar beräknas motsvarandesiffror till 57 800 och 69000, 64450 och 76350 resp. 70400 och . Den kritik, som kan riktasmot det nuvarande systemet för skaltelindring för folkpensionärer extraavdrag - är främst alt det leder till mycket höga marginaleffekter för den,vars inkomster ligger inom avlrappnings-skiklel för del extra avdraget saml attskatteförmånerna år successivt sträcks ul lill allt högre inkomster. De höga marginaleffekternaär en samlad följd av den progressiva statsskatten, avtrappningen av del extraavdraget och avtrappningen av det kommunala bostadstillägget, medanutsträckningen av skalleförmånerna till allt högre inkomstskikt beror påavtrappningsreglerna för det extra avdraget. En sänkning av marginaleffektenär enligt vår uppfattning av grundläggande betydelse för en långsiktig lösningav frågan om folkpensionärernas beskattning. En sådan sänkning skulle kunnaåstadkommas genom en lägre 3 1981/82. 1981/82:30 34 avlrappningstaklav det extra avdraget och del kommunala bostadstillägget. Detta skulleemellertid i sin tur leda lill att förmånerna kom att utsträckas lill ännuhögre inkomster än som sker . Den förbättring som skulle erhållas i frågaom marginaleffekten skulle alltså medföra en icke önskvärd utvidgning av dengrupp folkpensionärer, som erhåller förmåner och som alltså behandlasgynnsammare än skattskyldiga i aktiv ålder i motsvarande inkomslskikt. Detnu sagda visar att del inte är möjligt alt åstadkomma ell syslem som bådeeliminerar marginaleffekter och begränsar lättnader till pensionärermed låga eller mer måttliga sammanlagda inkomster. Enligtvår uppfattning skulle en långsiktig lösning av frågan om folkpensionärernasbeskattning kunna åstadkommas genom en generell förbättring avpensionsförmånerna och ell borttagande av del extra avdraget. Denskatlemässiga särbehandling, som sker av folkpensionärerna, skulle därvidersättas med en så omfattande förbättring av förmånssidan att skattekraftenblev så stor även för den som uppbar de lägsta förmånerna alt folkpensionenkunde beskattas enligt de regler som gäller för skattskyldiga i aktiv ålder. Ensådan höjning av förmånerna skulle dessutom ha en gynnsam inverkan på marginaleffekten. Engenerell höjning av pensionsförmånerna är emellertid en reform av så betydandeomfattning, all den legat utanför ramen för vårt uppdrag. Vi pekar därförendast på att en sådan höjning synes vara en framkomlig väg för att erhålla enlångsiktig lösning vad gäller beskattningsreglerna för folkpensionärer ochförordar att frågan blir föremål för ytterligare utredning. Framtill dess en omfattande generell utbyggnad av förmånssidan kan komma lill ståndbör de särskilda skattelättnaderna till folkpensionärerna alltjämt utgå i formav extra avdrag. I sin nuvarande utformning leder delta system emellertid tillatt skattelättnader medges även folkpensionärer, vars inkomster är jämförbaramed inkomsterna för skattskyldiga i aktiv ålder. Enligt vår uppfattning harskaltelätlnaderna för folkpensionärerna därigenom blivit mer omfattande än vadsom kan anses vara motiverat. Vi föreslår därför all avtrappningsreglerna fördet extra avdraget ändras så att avdrag fortsättningsvis inte kommer att medgesi sä höga inkomstskikt som f.n. Medbeaktande av att marginaleffekten sä långt del är möjligt inte bör uppgå tilleller överstiga har vi funnit all avtrappningen av det extra avdragetlämpligen bör ske olika fort i olika inkomstskikt. Enligtvårt förslag bör avtrappningen av del extra avdraget lill en början ske med662/av den lill statlig inkomstskall laxerade inkomsten, till den del dennaär större än det belopp som berättigar lill största extra avdrag. När denlaxerade inkomsten ökat med belopp motsvarande 3 basenheter bör avtrappningensänkas till och när inkomsten stigit 1981/82:30 35 ytteriigaremed belopp motsvarande 1.5 basenheter, bör avtrappningen sänkas 33 1/. (Basenheten för = .) De av oss föreslagna nyaavtrappningsreglerna skulle om de genomfördes medföra attskalleinläklerna nämnda år skulle öka med sammanlagt 1 200 milj. kr. En sådanskalteskärpning skulle i vissa fall kunna drabba den enskilde pensionärenganska hårt. Enligt vår uppfattning bör därför de nya reglerna införassuccessivt , så alt avtrappningen år ell skall vara 50 -40 - 33 1/i de tidigare angivna inkomstskiklen. År två skall avtrappningenskärpas lill 60 - 40 - 33 1/tre slutligen fastställas lill 66 2/3-40-33 1/. Skatteintäkterna kommer därigenom mätt penningvärde attöka med ca 500 milj. kr. år ett, 460 milj. kr. år tvä och 240 milj. kr. Föralt störte skattemässig rättvisa skall uppnås mellan pensionärer bosatta iolika kommuner, bör vid beräkning av extra avdrag hänsyn las till skattesatseni hemortskommunen. Dekommunala skattesatserna i landet bör delas in i fyra olika skikt och extraavdrag bör medges med lika stora belopp för pensionärer, som har likartadeinkomstförhållanden och som är bosatta i kommuner vars skattesats ligger inomsamma skikt. Inom en kommun finns i allmänhet flera olika skattesatser tillföljd av olikheter i utdebiteringen mellan olika församlingar. Vid beräkningenav extra avdrag skall beaktas skattesatsen i den församling, där denskatlskyldige är bosalt. Skatteintäkternakan beräknas öka med ca 120 milj. kr. . om den kommunala skattesatsenbeaktas i nu nämnd omfattning vid fastställandet av extra avdrag. Enligtvår uppfattning bör den pensionär, som före beskattningsåret fyllt65 år och som har inkomster av eget arbete, erhålla ell särskilt avdrag.Avdraget bör motsvara inkomstens storlek men vara maximerat till . Deltotala skattebortfallet lill följd av detta avdrag kan beräknas lill 210 milj.kr. Förmögenhet, som uppgårtill belopp . reducerar enligt gällande regler detextra avdraget. De redan tidigare höga marginaleffekterna kan härigenom kommaalt höjas yllerligare. För alt i någon mån begränsa denna höjning avmarginaleffekten föreslår vi all den övre förmögenhelsgränsen höjs från 150000lill . Vid beräkning avförmögenhet för fastställande av extra avdrag får förmånligavärderingsregler tillämpas i fråga om schablontaxerad faslighet och sådanjordbruksfastighet, som i huvudsak används för bostadsändamål. Enligt vår uppfattning bördessa regler ändras i fråga om jordbruksfastighet. De förmånligavärderingsreglerna skall enligt förslaget få tillämpas endast på sådan bostadsbyggnadmed tillhörande tomt på jordbruksfastighet, som utgör helårs- ellerfritidsbostad ål den skallskyldige. Vidjämkning av extra avdrag till följd av förmögenhelsinnehav skall 1981/82:30 36 enligtgällande regler makars s.ammanlagda förmögenhet beaktas. Detta kan leda tillatt båda makarnas extra avdrag trappas av mot en och samma förmögenhet. Enligtförslaget skall vid beräkning av extra avdrag för en av makarna eller för bådavardera maken anses inneha hälften av den gemensamma förmögenheten. Hemmavarande barnsförmögenhet skall enligt förslaget inte längre i något fall kunna påverkastorleken av del extra avdrag för nedsatt skatleförmåga, som kan medgesföräldrarna. Förslagen angående ändringav avtrappningsreglerna och hänsynslagande den kommunala skattesatsen ihemortskommunen vid beräkning av extra avdrag medför en ökning avskatteintäkterna pä totalt ca 620 milj. kr. , medan förslagen angåendeändring av förmögenhetsgränsen och införande av ett särskilt avdrag från arbetsinkomstmedför kostnader i form av skattebortfall på ca 260 milj. kr. Därtillkommer visst yllerligare skaltebortfall till följd av våra förslag angåendemakars och hemmavarande barns förmögenhet. kanskatteintäkterna lill följd av våra förslag beräknas öka ytterligare med ca 500resp. 250 milj. kr. utan all någon ökning av skattebortfallet blir aktuell. Enligt vår uppfattning börde belopp, som återstår i form av ökade skalteinläklersedan kostnaderna för förslagen räknats bort, i sin helhet användas lill ensuccessiv utbyggnad av pensionslillskol-let. Vi vill avslutningsvisframhålla att om de nuvarande reglerna angående grundavdrag, skattesatser ochsärskild skattereduktion ändras kan detta medföra all våra förslag behöverjusteras. Reservationer i vissafrågor har avgetls av och . Särskildayttranden har avgetls av och . Prop.1981/82:30 37 Sammanställning av remissyttranden över betänkandet (Ds B1981:7) Folkpensionärernas beskattning Efterremiss har yttranden avgetts av kammarrätten i , ,(), (), (), (), statens löne- och pensionsverk (SPV),länsstyrelserna i , , . och ,saml , äldrearbetskom-mittén (A 1979:02),Centralorganisationen /SR (/SR), Föreningen . i (LO), ,(), (), , (),() och (). Länsstyrelseni har bifogat yttrande från lokala skattemyndigheten iHelsingborgs fögderi. LRFhar åberopat ell inom Lanlbmkarnas skaltedelegalion upprättat yttrande. Desifferbeteckningar som anges efter olika rubriker i den följandesammanställningen syftar på motsvarande avsnitt i belänkandet. 1 Förmånsreglernas utformning (4.2) Generellförbättring på förmånssidan (4.2.1) uppfattning skulle en generell förbättring av pensionsförmånernaoch ett borttagande av det extra avdraget utgöra en sådan långsiktig lösning avfrågan om folkpensionärernas beskattning, som efterlyses i direktiven. Dennauppfattning delas av , länsstyrelserna i ,och samt , och LRF saml lokala skattemyndigheteni och TCO. Kammarrätten i däremot betvivlar starkt altdet med del trängda ekonomiska läge, i vilket vi f. n. befinner oss, skall visasig ekonomiskt och politiskt möjligt alt inom överskådlig lid åstadkomma engenerell höjning av pensionsförmånerna av tillräcklig omfattning. Kommitténhar förordat all frågan om en generell höjning av pensionsförmånernayllerligare utreds. I del framlagda förslaget diskuteras i stället hur folkpensionärernasspeciella situation bör beaktas lill dess en utbyggnad skett på förmånssidan. Yllerligareutredning tillstyrks av , , länsstyrelserna i ochGöteborgs och län. /SR, Föreningen Prop.1981/82:30 38 ges fögderitjänstemän, och . Socialstyrelsenanser dessutom att utredningen bör komma lill stånd så snabbt att provisorietinte behöver förverkligas. framför förslaget attalla inkomsttagare bör likabehandlas. Alla de som uppbär inkomster på . (vilket motsvarar ålderspension och ett pensionstillskott) eller därunder skallinte eriägga någon skatt. /?/fV framhåller alt den nuvarande värdesäkringenbör prövas i ett längre tidsperspektiv. SAV anser förslaget välavvägt men ifrågasätter om man inteborde avvakta utvecklingen på skatte- och bidragsområdel innan man vidtaromläggning av reglerna för pensionärernas beskattning. LO avvisar helt förslaget och anser att frågan omlikabehandling av pensionärer och andra inkomsttagare bör prövas i delfortsatta arbetet med skattereformens utformning. PRO framför liknandesynpunkter. Föreningen ifrågasätter om inteden enklas-le och snabbaste lösningen skulle vara alt göra del kommunalabostadsbidraget skattepliktigt. Bidrag, skatterabatt (4.2.2 och 4.2.3) Enligt kommittén bör de särskilda skattelättnadernaalltjämt utgå i form av extra avdrag. Kommittén har emellertid diskuterat att istället införa ett system med bidrag, alternativt skatterabatt. Kommittén anseratt inget av de nämnda systemen medför så positiva effekter att del ärmotiverat att för utföra del merarbete som införandet aven ny metod skulle innebära. Av deremissinstanser som uttalar sig om dessa modeller är RRV, iGöteborgs och län och i och för sig positiva till ett system medskatterabalt medan kammarrätten i är negativ. iMalmöhus län delar kommitténs uppfattning alt del i vart fall inte f. n. framkommittillräckliga fördelar med något annat syslem som skulle motivera att frångåsystemet med extra avdrag. RRV anför att man vid långsiktigt inriktad prövning omskaltelätl-nader skall bestå - bör överväga att övergå lill ett syslem medskatterabatt. RRV anför vidare. Skatterabaltsmodellen har samma fördelar som systemet medextra avdrag. Skattelättnaden kan beräknas av skatteadministrationen oberoendeav flertalet pensionärers uppgiftslämnande och är administrativt enkel allinföra. Övergången kan förenas med en fortsatt befrielse från deklarationspliktför pensionärer som endast har grundförmåner. Det går också lätt all göraskatterabatten inkomstprövad. Skatterabaltsmodellen har fördelar även utöver detnuvarande systemet. Inkomstbestämningen i taxeringen kan göras på samma sättsom för övriga inkomsttagare och skiljas från frågan om skattelättnader förpensionärer. Värdet av skattelättnaden kan lättare avläsas av den enskildepensionären, pensionärskollektivet och det allmänna. Skatterabatten kankonstrueras utan den automatik som inkomslavdrag får vid ökande marginalskatt. Prop.1981/82:30 39 i redovisarlikartade åsikter. , liksom RRV tillstyrker dock altsystemet med extra avdrag behålls; med motiveringen att en nymetod är mindre lämplig i ett kortsiktigt perspektiv och RRV med hänvisningtill del stalsfinansiella läget. Kammarrätten i redovisar bl. a. följandeöverväganden. Den främsta fördelen med dessa system skulle vara allpensionärerna i skattehänseende skulle komma all behandlas på samma sätt somskattskyldiga i aktiv ålder. Detta skulle emellertid endast gälla självalaxeringsför-farandet. Det såsom en fördel betecknade förhållandel skulle isjälva verket vara endast skenbart eftersom pensionärerna i motsats till andraskattskyldiga skulle vara Ullförsäkrade ett kontant bidrag all helt ellerdelvis betala skatten med i ena fallet och total eller partiell befrielse frånskatten i del andra. Det blir något av en lek med ord all säga att pensionärernaskall behandlas på samma sätt som andra skallskyldiga då hela syftet medlagstiftningsarbetet är att bereda dem en särskild skallelindring. I vad avserbidraget skiljer sig ett skattepliktigt sådant föga från en generell höjning avfolkpensionerna utom i del hänseendet att bidraget kan göras mindre generelltoch att kostnaderna därmed kan bli lägre. Vidare har båda systemen och kanskesärskilt bidragsalternaUvet påtagliga nackdelar i form av ökad skyldighet allavlämna självdeklaralioner eller avge inkomst-förklaringar, i form avmarginaleffekter, i form av komplikationer avseende det kommunalaskatteunderlaget etc. Nackdelarna synes således överväga. Extra avdrag (4.2.4) Kommittén har föreslagit skärpta avlrappningsregler fördel extra avdraget samt all hänsyn skall las lill skattesatsen ihemortskommunen. Av de remissinstanser som uttalat sig angående de skärptaavtrappningsreglerna har följande avstyrkt, nämligen , ,länsstyrelserna i och , LO, SFRF och TCO saml lokalaskattemyndigheten i .