prop · G50320 · 1981-12-31 00:00:00 — Bolaget har tilldet amerikanska bolaget lämnat licens på konstruktion ochtillverkning av kokarreaktorbränsle och från erhållitlicens för tryckvattenreaktorbränsle. Avtalen möjHggör också samarbeteavseende fortsatt utveckling av lättvattenreaktorbränsle. Resultatetför , som varken innebär vinst eller förlust, har belastats medefterkostnader för levererade anläggningar fram /81 samtmed kända kommande kostnader aktualiserade av besiktningar ochgarantiåtaganden. Till varulagerteserven har avsatts 55,5 milj. kr, och dennareserv uppgår därmed till 134,9 milj. kr. Resultat före disp. -2,6 ASGbörjade sin verksamhet under firma var från början ett helägt dotterbolag ochverksamheten omfattade enbart inrikes landsvägstrafik. I början av 1940-taletinträdde de svenska järnvägarna (SJ och de enskilda järnvägarna) somhälftendelägare i ASG och bolagets verksamhet utvidgades att omfatta äveninrikes samlastning på järnväg. Bolagets firma ändrades till ABSvenska Godscentraler. Efter slut inledde ASG sininternationella trafik, som därefter successivt utvidgats och utgör enbetydande del av bolagets verksamhet. 1981/82:20 127 inrikestrafikenpå landsväg och järnväg den omsättnings- och resursmässigt dominerande delenav bolagets verksamhet. BegreppetASG hade redan tidigt kommit att såväl nationellt som internationellt helt ståför bolagets identifikation, men först fann patent-ochregistreringsverket tillräckliga skäl att godkänna begreppet ASG som bolagetsfirma. Bolagets nuvarande firma, , registrerades . Måletför ASGs verksamhet är att betjäna det svenska näringslivet i och iutlandet med att organisera och administrera transport, spedition och lagring,allt inom ramen för tillfredsställande lönsamhet. ASGAB är moderföretag i en företagsgmpp, som omfattar ett 60-tal enheter i Sverigeoch uUandet. omsättning uppgick 5476 milj. kr. Ikoncernen sysselsätts ca 4700 personer, varav drygt 400 i filialer, dotterbolagoch försäljningskontor i utlandet. har allmänt sett kännetecknats av en fortsattkoncentration till huvudområdena transport, spedition och lagring. Ägarintressenai sju bolag av mera perifert intresse har avyttrats. Frigjorda resurser hardärmed kunnat sättas in där lönsamheten är god och där utvecklingspotenUalföreligger. Nya bolag för flyg-och sjöspedition har etablerats i ,och . I har bildats ett bolag förflygfraktverksamhet med ASGs samarbetspartner i landsvägs- och järnvägstrafik.Linjegods A/S, som minoritetsdelägare. Underde första månaderna , var aktiviteten i den svenska ekonominförhållandevis hög. De omfattande konflikterna pä arbetsmarknaden ,i förening med avmattning i den internationella konjunkturen, medförde enradikal försämring av läget. I verksamhet avspeglades detta i enmarkant nedgång i godsvolymerna . En viss återhämtningkunde konstateras , men årets sista månader kännetecknades avåterigen stagnerande eller sjunkande volymer. IASG-trafiken transporterades 9,1 milj. ton gods, varav 6,7 milj.ton i inrikestrafik och 2,4 milj. ton i utrikestrafik. I jämförelse med år 1979innebar detta oförändrade godsvolymer i såväl inrikes- som utrikestrafik. Deallmänekonomiska förutsättningarna för verksamhet blev tillföljd av konflikterna på arbetsmarknaden och den därefter 1981/82:20 128 vikandekonjunkturen sämre än vad som under budgetarbetet kunde förväntas.Intäktsutvecklingen blev därför svagare än beräknat, vilket dock i viss mänkompenserades genom en något gynnsammare kostnadsutveckling än den budgeterade.Koncernens rörelseresultat, efter planenliga avskrivningar, ökade från 13,5milj. till 19,8 milj. kr. Ett förbättrat finansnetto samtbokföringsmässiga vinster vid försäljning av anläggningstillgångar innebar attkoncernens resultat före bokslutsdispositioner och skatter blev 23,7milj. mot 7,1 milj. kr. Efter bokslutsdispositioner om 16,2milj. (6,0) och skatter om 5,1 milj. kr. (3,6) redovisar förår 1980 ett nettoöverskott om 2,6 milj. kr. mot ett lika stort underskottföregående år. ASG-koncernensinvesteringar i fastigheter och inventarier uppgick till 90,3 milj. kr.Härav svarar moderbolaget för 56,2 milj. kr. Nya ASG-terminaler i ,och har färdigställts . Ny flygfraktterminali omedelbar närhet av Kastmps flygplats i har uppförts idotterbolaget () A/S regi men helt finansierats av moderbolaget. Underår 1980 har fattats beslut om utbyggnad av terminalanläggningarna iStockholm/till en beräknad kostnad av 90 milj. kr. Viktigaarbetsområden , för koncernens personaladministration, har varitutvecklingssamtal och i anslutning därtill en social undersökning. Båda aktiviteternaär ett led i företagets strävan att utveckla och utbilda organisation ochmedarbetare till de krav ett säljande serviceföretag måste leva upp till föratt motsvara omvärldens förväntningar. Utbildningenhar länge varit en viktig del i ASGs personalplanering. En särskildorganisation har formats med personalutvecklingsgmpper. Dessa är sammansattaav specialister inom olika arbetsområden som tillsammans med de olika fackligaorganisationerna utarbetar utbildningsprogram för såväl centralt som lokaltgenomförande. ASGsårliga kostnader för personalutveckling uppgår nu storleksordningen 7milj. Deallmänekonomiska fömtsättningama för verksamhet måstebedömas som sämre än de som gällt . Godsvolymerna i såväl inrikes-som utrikestrafiken torde ligga stilla eller sjunka med några procent. Även meden relaUvt lugn kostnadsutveckling torde intäktsutvecklingen, till följd avminskade godsvolymer, knappast vara tillräcklig för att kompensera ofrånkomligakostnadsökningar. Emellertid har överenskommelse om ett nytt lastpallssystemunder träffats mellan transportföretagen och näringslivet.Överenskommelsen förväntas innebära en minskning av förmedlingsföretagenspallkostnader, som uppgått till närmast orimliga belopp.Infrias förvänt-ningama på det nya lastpallssystemet om än endast delvis innebär Skr.1981/82:20 129 detta,att möjligheterna för ASG-koncemen att uppnå ett rörelseresultat isamma storleksordning som kan bedömas som förhällan-devis goda. BrygginvestAB med AB Bryggerier 1979/80* Resultat före disp. BrygginvestAB är ett stadigt investmentbolag med huvuduppgift att initiera och medverkavid stmkturförändringar inom bryggeribranschen. Brygginvest bildades undervåren 1979 efter riksdagsbeslut. I regeringens proposiUon i ärendet bedömdesaktiva statliga insatser som nödvändiga i syfte att skapa konkurrenskraftigaföretagsstmkturer med långsiktiga överlevnadsmöjligheter och för att kunna tahänsyn till samhällets regionalpolitiska och sysselsättningspolitiskaintressen. Brygginvestförvaltar statens akfier () i AB Bryggerier samt har ettminoritetsengagemang i mälteriföretaget . Enligt riksdagsbeslutethar Brygginvest framlagt en stmkturplan för bryggeribranschen samt medverkatvid samordning av några bryggeriföretag. presenterades etthandlingsprogram för regeringen med förslag förändringar angående bryggeriindustrinsframUda stmktur i . Koncernensverksamhet består till huvudsaklig del av dryckes- och mälterirörelse. Idryckesrörelsen ingår tillverkning, försäljning och distribuUon avmaltdrycker, mineralvatten, kolsyrade läskedrycker, stilldrin-kar, juicer,safter och pulverdryck. Efterett beslut att upphöra med driften vid bryggeri kommermoderbolagets tillverkning att vara fördelad på sju bryggerier, som i fallandestorleksordning är , , , , , (endastläskedrycker) och (endast maltdrycker). Distributionentill moderbolagets kunder sker dels direkt från brygge-9 1981/82. 1981/82:20 130 rierna,dels via depåer. Fem av de sistnämnda har lagts ned eller är undernedläggning, varefter 24 återstår. Imoderbolaget ingår även ett mälteri i som gör koncernen självförsörjandepå malt. Statenäger av aktierna i men har överfört aktieinnehavet till ettsärskilt bolag, , som således i aktiebolagslagens mening rubricerassom moderbolag till . Återstående av aktierna innehas avBeijerinvest AB. Koncernensomsättning (exkl. dryckesskatter) ökade milj. kr. till 1 528 milj.kr. svarade för merparten av dennaökning, medan moderbolagets siffror, 1 258 resp. 1 276 milj. kr. för de bådaåren inte innebar någon nämnvärd förändring. Omsättningen /80påverkades negativt av volymminskningen i dryckesförsäljningen men positivt avprishöjningar . Dessa uppgick till 7,räknat på prisläget vidårets början. Därtill kom emellertid höjningarna av dryckesskatter varigenomden totala prisuppgången blev 17,. Prisjusteringarnavar otillräckliga för att kompensera kostnadsstegringarna . med den bristande rationaliseringen medförde att produktiviteten (mätti såld volym per anställd) i koncernens dryckesrörelse för första gängen på 15år ej uppvisade någon ökning. Nedgången i medelantalet anställda begränsadestill 184 eller 4,och årets siffra slutade på 3630. För moderbolagets delsjönk antalet med 144 till 3 127. Lönsamheteni koncemen har fortsatt att sjunka och blivit helt otillfredsställande.Resultatet efter kalkylmässiga avskrivningar och finansnetto uppgick under årettill 19,8 milj. kr. jämfört med 66,6 milj. kr. I dessa siffroringår prisstegringsvinst i lager med 8,8 resp. 6,9 milj. kr. Utbyteskalkylmässiga avskrivningar mot planenliga visar resultatet en försämring från112,6 till 67,7 milj. kr. Somföljd av den allmänt svaga utvecklingen för bryggeriprodukter och osäkerhetenom branschens framtida förhållanden har Falkens resultat inteblivit så bra som Udigare förväntats. Resultatet efter kalkylmässigaavskrivningar och finansnetto förbättrades således endast med 4,6 milj. kr.eller från -14,4 till -9,8 milj. kr. Debristande förutsättningarna för rationell planering har nödvändiggjort försattåterhållsamhet beträffande koncernens investeringsverksamhet. De totalainvesteringarna uppgick 44 milj. kr. (97). Försäljningenav f.d. rörelsefastigheter har fortsatt under det gångna verksamhetsåret. Blandstörte objekt märks bl.a. gamla bryggeri-fasUgheter Stampen och Carnegiei . Skr.1981/82:20 131 Arbetetpå att reducera rörelsekapitalet har intensifierats. Bl.a. har genom ändradebetalningsvillkor och förbättrade mtiner utestående kundfordringarnedbringats. Detta i föreningen med fastighetsförsäljningar och lågainvesteringsutgifter har medverkat till aft de likvida medlen inom koncemenökade till 236,9 milj. kr. från 123,4 milj. kr. Efterfråganpå bryggeriprodukter kommer sannolikt att försvagas ytterligare /81. Koncernenhar för att få bättre balans mellan efterfrågan och utbud av bryggeriprodukterbeslutat att under /81 upphöra med verksamheten i Arbogaoch liksom vid några depåer samt att i övrigt vid vissa kvarvarandeenheter avveckla äldre tappningskolonner och annan produktionsutmstning. Dessaåtgärder kommer att få klart kostnadssänkande effekter men är alltförotillräckliga för att åstadkomma den nödvändiga anpassningen avproduktionsresurserna faktiskt behov. Fortsatt stmkturomvandling ter sigdärför ofrånkomlig. SysselsäUningsnivånsjunker under /81 och personalstyrkan blir mindre änunder /80. ömfömtsättningama för framtida konkurtens-, ägande- och andra slmkturförhållandeni branschen snabbt klariäggs, finns möjlighet att redan under verksamhetsåret1980/81 vända koncernens lönsamhetskurva uppåt. Resultat före disp. -9,5 Domänverketär ett affärsdrivande verk. Dess verksamhet regleras av en instmkUon, somfastställes av regeringen. Instmktionen innehåller vissa begränsningar avhandlingsfriheten, bl.a. finansiella. får t. ex. ej lämna lån, ejheller upptaga lån från andra än med undantag av normalavamkrediter. får ej ställa säkerheter. Skr.1981/82:20 132 Föratt domänverket skulle kunna driva verksamhet under något friare former ochkunna finansiera denna via den normala kreditmarknaden bildade och förvärvademan aktiebolag. Ioch med att moderföretaget i denna koncern var ett affärsverk kunde ej enaktiebolagsrättslig koncern bildas. Man gick bl. a. miste om möjligheter tillresultatutjämning genom koncernbidrag och om möjligheterna att utnyttja enkoncerns finansiella styrka och en effektiv finansiell styrning. Föratt komma till rätta med detta bildades ,som äger och förvaltar aktierna och andelarna i domänkoncemens dotterbolagsamt driver viss egen rörelse, bl.a. jordbmk och skogsbruk. Domänföretagen ABär moderbolag i en koncem med di-ygt 50 bolag. DomänföretagenAB och dess dotterbolag bygger alla sin verksamhet på produkter fråndomänverkets marker och på det kunnande som utvecklats i skötseln av dessamarker. Bolagen är en integrerad del av domänkoncernen och ett viktigtkomplement till domänverkets skogliga verksamhet. Eftersom sysselsättningen ochverksamheten i skogsbmket successivt beräknas komma att minska, är bolagensverksamhet ett sätt att minska koncemens stora beroende av skogsbmket genom attutveckla och marknadsföra andra produkter med anknytning till naturtesursernamark och skog. Domänföretagskoncernenomfattar virkesförädling, produkter för skogsbmk, turism och fritid,tomtexploatering, gms och vägentrepre-nader, betongvaror, miljö och energi.Koncernens omsättning för uppgick till 714 milj. kr. vilket är enökning med 418 milj. kr. mot föregående år. Ökningen kan nästan helt hänförastill de virkesförädlande företag som förvärvades /80. Avkoncernomsättningen svarade virkesförädlingen för 472 milj. kr. År1980 var ett lyckosamt är för de flesta av de virkesförädlande dotterbolagen.Året inleddes med god efterfrågan på praktiskt taget samtliga produkter.Avsättningen var hög och priskurvan för sågade och hyvlade trävaror fortsatteatt stiga. Underandra halvåret inträdde en försämring. Efterfrågan minskade på såvälhemmamarknaden som på de flesta av exportmarknaderna. Byggnadsverksamhetenavtog markant och minskade utleveranserna betydligt.Priserna stagnerade. Förövriga bolag noteras en vikande marknad för turism, försäljning av stugandelaroch tomtförsäljning. En posiUv utveckling har skett för försäljning avskogstillbehör samt gms och betong. Rörelseresultatetföre avskrivningar enligt plan ökade från 32,1 milj. kr. Skr.1981/82:20 133 till65,5 milj. kr. Ökningen hänför sig även här huvudsakligen till de /80 förvärvade virkesförädlande företagen. En posiUv utvecklingredovisas även för försäljning av skogsUllbehör samt betongvaror och gms. Betydanderesultatförsämring har skett för tomtexploateringen, beroende pä en kraftignedgång i efterfrågan på fritidstomter. Denna nedgång har även drabbatförsäljningen av stugandelar. Turismen har i övrigt också haft ett svagt år. Finansnettot,skillnaden mellan finansiella intäkter och kostnader, försämrades med 11,5milj. till - 13,3 milj. kr. vilket främst hänför sig devirkesförädlande företagen. I frnansnettot ingår också utvecklingskostnaderför intressebolagen med 1,1 milj. kr. Resultatetföre bokslutsdispositioner och skatt ökade med 0,5 milj. kr till 21,0 milj. kr.Detta resultat för har belastats dels med förluster på 10,4 milj. kr. ibolag som avvecklats , dels med utvecklingskostnader pä 5,4milj, kr. i intressebolagen , Forestema samt i redovisar sålunda exkl. dessa avvecklings- och utvecklingskostnaderett resultat före bokslutsdispositioner och skatt pä 36,8 milj. kr. Tillföljd av de stora avsättningar obeskattade reserver som gjorts under år1980 redovisar koncernen ett underskott på 9,4 milj. kr. Åretsnettoinvesteringar uppgick till 56,5 milj. kr. mot 118,9 milj. kr föregåendeår. Det stora investeringsbeloppet hänför sig till de förvärv av virkesförädlandeföretag som då skedde. Årets investeringar kan främst hänföras till devirkesförädlande företagen och medför förnyelse och kapacitetsökning avproduktionsapparaten. Koncernensplanenliga avskrivningar uppgick till 29,4 milj. kr. (13,5). Underåret har medelantalet anställda i koncernen uppgått till 1535(598). Ökningenkan nästan helt hänföras de virkesförädlande företag som förvärvades /80. Somen gmnd för fortsatt utveckling har domänverket beslutat förvärva ytterligareaktier i . Ett vikUgt område för fortsatt utveckling ärvirkesförädlingen, där en ökad strävan bör vara att bättre knyta ihop marknadenmed produkfionen. Energiområdet är en utmaning, där domänkoncernen bör ha engiven plats när det gäller biobränsle. Betydande resurser behöver satsas påutveckling, resurser som dessvärte ej kan mätas i avkastning inom närtid. Etttredje utvecklingsområde är biologi på vars grund domänverkets verksamhet står.Det växtmaterial Domänföretagen utnyttjar kan förbättras liksom metoder förplantering och odling. Skr.1981/82:20 134 Förår 1981 väntas resultatet bli sämre än . Avmattningen för trävarornahåller alltjämt i sig, men konjunkturen väntas vända . Övrigaverksamheter kan dock inte kompensera resultatnedgången för trävarorna. Resultat före disp. ELLEMTELUtvecklings AkUebolag ägs till lika delar av och TelefonaktiebolagetL M . Bolaget bildades i syfte att sammanföra partemasutvecklings- och drifterfarenheter inom telekommunikationsområdet.Verksamheten omfattar huvudsakligen utvecklings-och konstruktionsarbete, sombeställs av delägarna. Tillverkningen är förlagd till delägarnas resp.verkstadsenheter. Beställningav tekniskt arbete från och uppgick för Ull164,3 milj. kr. (139,2). Av de tidigare erhållna och inlagdabeställningsvolymerna återstod som orderstock 197,4 milj.kr. (207,6). Faktureringenuppgick till 174,5 milj. kr. (155,5). Utvecklingför att komplettera AXE-familjen har försatt med; dels projekt fördigitalisering av hela telefonstationer, dels för att ge systemet störteekonomiskt kapacitetsområde från små stationer till mycket stora anläggningar. Förstasteget i anläggningarna för det nordiska datanätet har utprovats i ,, och . Provtrafik har startats . Tvåvideoväxlar för provtrafik har levererats till . Andraversionen av det nya kontorssystemet för upp till 36 anslutningar baserat påDIAVOX-apparaten har färdigställts. Skr.1981/82:20 135 1979/80* Resultat före disp. -47,3 -10,4 * (18 mån) Bolagetskapades efter beslut av . Bolaget är ettholdigbolag som har till uppgift att äga aktier i de företag som FFV engageratsig i och lämna en med denna verksamhet sammanhängande finansiell ochadministrativ service till dotterbolagen. Företagets första verksamhetsår varden 31 december 1980. Genom att verksamhetsåret omfattade 18månader och de ingående företagen inte hade samma redovisningsär är det intemeningsfullt att presentera jämförelse bakåt. TelubAB med ca 1 300 anställda och verksamhet främst i tillhandahållertekniska konsulttjänster och underhåll inom främst de datatekniska ochteletekniska områdena. Största enskilda kund är det svenska försvaret. Telubmarknadsför också tjänster inom området teknisk information och dokumentationsamt utför service av datorer och terminalsystem. Företaget är vidareleverantör och tillverkare av elektroniska vågar och vägningssystem,utrustningar för betalningsbelagd parkering och trafikstyrning samttillverkare av styr- och reglemtrustningar på legobasis. Faktureringen år 1980uppgick till 276 milj. kr. med en föriust före bokslutsdispositioner och skaftpå 29,8 milj. kr. Föriusten är huvudsakligen hänförbar till vägningsområdet ochåtgärder har vidtagits för att snabbt förbättra situationen. ABSamefa utvecklar och tillverkar främst riktbänkar för reparation avkrockskadade fordon. I ett egenutvecklat datorstyrt system framställs vidareSveriges alla registreringsskyltar för motorfordon. Två amerikanska dotterbolagsalutför riktbänkarna i . Antalet anställda uppgår till 173. , som har merparten av sina ca 145 anställda placerade iEskilstuna, utvecklar och Ullverkar civila verkstadsprodukter som elektroniskamätinstmment (FFV Metem) och transmissionselement (ETP-bussningen).Faktureringen uppgick under /80 68 milj. kr. med ca 330 anställda i är en av största tillverkareav gevärs- och pistolammunition för jakt och . Faktueringen uppgick till73 milj. kr. säljer främst övertalig och utrangerad materiel från statligaoch kommunala myndigheter och enskilda företag via vamhusked-jan Allma pä/halvdussinet/ platser mnt. Personal ca 200. Faktureringen /80 uppgick 188 milj. kr. med en förlust förebokslutsdisposition och skatt på 20,6 milj. kr. (SPS) i , , , har till uppgift attutveckla och marknadsföra system innehållande FFVs mindre stiriingmotor. i , , , är marknadsledande inomområdet motorprovningssystem för gasturbiner. Dotterbolag finns i ochSverige. FFV innehar aktiemajoriteten () . Resultat före disp. , i vilken äger ochMellansvensk , har till syfte att uppföra och drivaForsmarks kärnkraftstation i norta , Efterdet att regeringen genom beslut lämnat tillstånd därtill kundebränsle tillföras block 1, Provdriften därefter genomfördes med få störningar.Kommersiell idrifttagning ägde rum då bolaget övertogansvaret för anläggningarna från leverantörerna. Produktionen blev 2190 GWh. Förblock 2 lämnade regeringen tillstånd enligt villkorslagen Tillförsel av bränsle börjadeden . Provdrift har därefter pågått utan nämnvärda störningar.Produktion startade Kommersiell idrifttagning ägdemm . Arbetenapå det tredje blocket har efter ett riksdagsbeslut intensifierats ochidrifttagningen planeras numera till mitten av . Av byggnadsarbetena ärca hälften utförda. Störte maskinkomponenter är färdiga i verkstad. Uformningenav kontrollmmmet har ändrats i enlighet med senaste tidens erfarenheter ochkrav. Underår 1980 investerades drygt 1400 milj. kr., varav knappt 900 milj. kr. Skr.1981/82:20 137 Resultat före disp. , som är moderbolag i , bildades , då undernamnet , för att bedriva den buss- och lastbilstrafik, somBergslagsbanans styrelse beslutat starta i anslutning jämvägsrörelsen. År1941 förenades och järnvägars bussföretag med , varvid namnförändring skedde till . Isamband med förstatligandet av GDG-järnvägarna övergick aktierna i i SJ ägo. startades bolagets affärsverksamhet med började bygga kiosker i anslutning till busstationerna. Påföljande årstartades bilservicerörelsen. Under senare är har affärsverksamhetenkompletterats med motell, cafeterior och gummiverkstäder. Bolaget bedriverockså en fabrik för tillverkning av busskarosser samt en resebyräkedja. Vissdel av verksamheten drivs genom dotterbolag, varav de största är GDG TransportAB, som ombesörjer större delen av koncernens lastbilstrafik (1980 årsomsättning 64,1 milj. och , som bedriver försäljning ochregummering av bilgummi samt släpfordonstillverkning (omsättning 52,8 milj.kr. Verksamhetenbedrivs i , , , , , , ,, och samt i . Dessutom bedriver GDGgränsöverskridande linjetrafik med buss med anslutning tillflera andra länder i samt och . Denna trafik drivs isamarbete med GmbH, ett dotterbolag till . Trafikrörelsenomfattade 466 bussar, 232 lastbilar och 238 släpvagnar till lastbilar.Totala körsträckan utgjorde för bussarna 29,9 milj. km. och för lastbilarna 8,7milj. Antalet resebyråer uppgick till 17 st. Affärsrörelsen omfattade 16st. kiosker och cafeterior, 21 st. bilservicestationer, 2 st. motell och 19st. gummiverkstälder inkl. regummeringsfabrik. 1981/82:20 138 Koncernensomsättning uppgick under är 1980 503 milj. kr., vilket innebar en ökning ijämförelse med föregående år med 80,8 milj. kr. Större delen avomsättningsökningen eller ca 55 milj. kr. faller på trafikrörelsen medanaffärsrörelsen ökat med ca 25 milj. kr. Inom trafikrörelsen har framför alltbusstrafiken ökat kraftigt beroende på att allt fler privatbilister föredragitatt gå över till att åka kollektivt på grund av de täta bensinprishöjningarna. Äveninom resebyrårörelsen har omsättningsökningen varit betydande, vilketsammanhänger dels med utbyggnaden av resebyrånätet och dels med den utökadeomfattningen av den egna researtangemangsverksamhe-ten. Lastbilstrafikenhar kunnat bibehålla en hög utnyttjandegrad på fordonen under störte delen avår 1980. Först har en viss avmattning kunnatmärkas. Trafikinkomsterna ökade med 13,medan antalet personaltimmar,bilantal och bilkilometer ökade med . Inomaffärsrörelsen ökade omsättningen för bilservicerörelsen med 18,5 milj. kr. ochför gummiverkstäderna med 4,5 milj. kr. Ökningen för bilservicerörelsen ärdock helt hänförlig till prishöjningarna. Kvantitetsmässigt noterades betydligtlägre försäljning än föregående år av både bensin, diesel- och eldningsoljor. Koncernensresultat före bokslutsdispositioner och skatter uppgick till 16,7 milj.