prop · G503123 · 1981-12-31 00:00:00 — Från några av de regionala utvecklingsfonder som avgivitremissvar framhålls atl industrifonden bör sträva efter ett nära samarbete medutvecklingsfonderna för genomförandet av demonstrationssystem. Exempelvisutvecklingsfonden i framhåller alt: "särskilt när det gäller mjukvamutveckling är oftaupphovsföretagen ganska små förelag och det kan vara svårt för en centralorganisation som industrifonden att känna till och följa det utvecklingsarbetesom bedrivs bland mindre och medelstora företag. Ett samarbete mellanindustrifonden och utvecklingsfonderna kan därför vara av stort värde." 3.4 Stöd till bred spridning 3.4.1 Program för spridning av ny produktionsteknik Av del 25-lal remissinstanser som behandlar rubriceradeförslag till åtgärder ställer sig flertalet positiva till förslaget ominformationskampanjer. Till dessa hör exempelvis statskontoret, SIND. , , /SR, Metallindustriarbeiare-förhundet,SHIO, och . Beträffande förslaget om att inrätta särskildaproduktionsutvecklingslän ställer sig dock majoriteten av remissinstansernatveksamma eller negativa. De vanligaste argumenten som framförs mot dettaförslag är att låneformen förefaller administrativt omfattande, attrisktagandet och lönsamheten i samband med ett projekt kan vara svåra attbedöma, att gränsdragningsproblem mpt andra typer av investeringar kan uppkommaetc. Argument av detta slag framförs av bl. a. utvecklingsfonden iSödermanlands län, i , IVA, Norrlandsfonden,/SR och KF. Flera remissinstanser menar också att existerande låneformerkan täcka de behov pekar på. Stöd till förslaget om produktionsutvecklingslån ges blandandra av LO. , , utvecklingsjonden iGöteborgs och län samt KTH. pekar i sitt remissvar på behovet avmedel till utvecklingsfonderna för att läcka de merkostnader som kan uppslå somen följd av DEK:s förslag. 1981/82:123 Bilaga 5 45 Utvecklingsfonden i , till vars remissvaräven i länet anslutit sig, vill för sin del peka på en annanförebild för informations- och rådgivningsverksamheten än mikroeleklronikkampan-jen,nämligen den försöksverksamhet med energibesparingsrådgivning till mindre ochmedelstor industri som bedrivits vid några utvecklingsfonder . har 200-300 företag uppsökts. Flertalet av dessabesök har resulterat i investeringar i effektiva energibe-sparande åtgärder ochmötts av mycket stort intresse frän företagen. Enligt fondens mening är denna informations- ochrådgivningsform att föredra framför kampanjformen även på området fördatatekniktillämpningar i industriproduktionen. Framför allt näs en störrekontinuitet i insatserna än vad fallet är med tidsbegränsade kampanjer och ocksåmer utrymme för förelagsanpassade rådgivningsinsatser i stället för allmänkampanjinformation. Utvecklingsfonden i , som stödjertanken på informationskampanjer, menar atl kampanjerna kan föras vidare genomriktade insatser där en utvidgning av REGEL-projektel (se avsnitt 1.3) till altomfatta elektronikinförande i produktionen kan vara en bra lösning. i menar att DEK:s analysav de mindre och medelstora förelagens informations- och utbildningsbehov ärofullständig och även missvisande. Enligt är förslagen om kampanjoch samtalspartners otillräckliga och bör byggas ut varvid "insatserna koncentreras till företag som bedöms hasåväl möjlighet att tillgodogöra sig tekniken som utsikter att utnyttja den.Del innebär atl insatsen mot det enskilda företagel kan komma att omfatta upptill . Åtgärderna bör ha en klar utvecklingskaraktär." pekar vidare på att genomförandet avkampanjer kräver att nya resurser tillförs utvecklingsfonderna. Beträffande av leverantörsutbildning menar att den är ensidig ochnegativ saml därigenom underskattar den resurs som leverantörerna utgör: "Tvärtemot vad anför är många leverantörerangelägna om att sålda system och programvaror skall fungera väl, och ävenutvecklas till ökad tillämpning i företagen." Avslutningsvis föreslår atl de resurser som DEKföreslagit till produklionsutvecklingslån till en del används för subventioneringav personella utbildnings- och utvecklingsinsatser hos de mindre och medelstoraföretagen. LO understryker i sitt remissvar betydelsen av attarbetstagarorganisationen ges möjlighet att påverka de av föreslagnainformationskampanjernas uppläggning och genomförande och framhållerfortsättningsvis: 1981/82:123 Bilaga 5 46 "LOdelar DEKs bedömning att det är viktigt att de föreslagna konsulterna har enbred kompetens. Det är väsentligt att redan i ett första skede på arbetsplatsendiskutera frågor om ekonomi, den nya teknikens möjligheter, utbildningsbehov,arbetsorganisation osv. LO vill därför förorda att konsulterna förmedlas vianågra organ med fackligt inflytande. Eventuellt bör även övervägas någon formav aukiorisation av dessa konsulter av något samhällsorgan.'' LOsamt även menar vidare att anslagen tillinformationskampanjer och konsultstöd måste förslärkas. Dataeffektutredningenbetonar i sitt remissvar vikten av att de anställda har möjlighet att delta idiskussionerna med de "samtalspartners" föreslår inom ramen förprogrammet för en bred spridning av datorstödd tillverkningsteknik. Därför ärdet, enligt DEU, viktigt att dessa "samtalspartners" har kunskap omfackligt arbete och fackliga mål. Deras kompetens måste därför gå utanför detrent produktionstekniska. Utvecklingsfondeni ser positivt på DEK:s förslag angående informationskampanjer.Enligt fonden bör dock kampanjerna "istörre utsträckning än den genomförda mikroelektronikkampanjen marknadsförasvia massmedia/företagens egna organisationer och persp-nalföreträdarnas prganisatipner.Vidare bör i kampanjens förlängning en rad kppplade aktiviteter erbjudas som t.ex. utbildning och rådgivning med regional anpassning för att nå fram tillanvändning ute hos företagen." Beträffandeförslaget om produktionsutvecklingslån framhåller fonden att: "Skallspridningen av datorstödd produktionsteknik nå framgång i större omfattningoch då även bland de små och medelstora företagen förutsätts att såvälutrustning som rutiner är i stort sett anpassade för direkt användning. Dessainvesteringar bör således falla inom ramen för traditionell finansiering ochkomplettering genom utvecklingsfonderna. För de företag och projekt somdärutöver vill vidareutveckla produkter eller metoder finns såväl bankernas s.k. mjuklån som utvecklingsfondernas produktutvecklingslån." RRVmenar beträffande produktionsutvecklingslånen att det inte finns stöd i undedagsmaterialetför att problem sammanhängande med finansieringen eller företagens likviditetskulle påverka investeringsviljan i ny datateknik. RRV anser det därförbetänkligt att "introduceralån eller bidrag till företagens interna ralionaliseringsverk-samhet, såvittdessa inte innefattar några unika FoU-satsningar. För dessa senare finns redanen rad FoU-politiska instrument i form av lån, bidrag eller generellasubventioner." SINDframhåller alt de positiva erfarenheterna av de nu existerandeproduktutvecklingslånen varit begränsade och att förslaget om pro- 1981/82:123 Bilaga 5 47 duktionsulvecklingslånknappast kan förverkligas utan att ett utförligare underlagsmaterial tas fram. Länsstyrelseni är tveksam till att produktionsutvecklingslånen fårformen av villkorslån med riskpremie. instämmer i behovet av lånmed "mjuka" villkor så att företagen kan och vill investera i nyteknik men förordaren låneform däramorteringsanständ och räntebefrielsealternativt låg ränta medges . Detta bör, enligt ,kunna ge större effekt och förenklad administration till oförändrade kostnader. LOdelar i princip DEK:s bedömning att produktionsutvecklingslån kan undanröja enväsentlig flaskhals i den breda spridningen av datorstöd inom industrin menframhåller att det fackliga inflytandet i förslaget ärotillfredsställande. LO anser all de projektplaner som utbetalningen av lånenska grunda sig på ska utarbetas gemensamt av företaget och de fackliga organisationernapå arbetsplatsen. Beträffandesambanden med arbetsmiljöförbättringar vill LO "understrykavikten av att behovet av miljöåtgärder kan utgöra ett kriterium för erhållandeav lån." Avslutningsvismenar att det finns anledning befara att den föreslagna låneformen är fördyr för att bidra till den breda spridning som lånet syftar till, varför någonform av subvention bör övervägas. anser att någpn form av subventionerade lånvore ett verksamt instrument för att få genomslag i användningen av datateknikpå kort sikt och instämmer på denna punkt med det särskilda yttrande somavgivits av ledamoten . Saab-ScaniaAB anser att de föreslagna lånen för att få tillräcklig effekt bör omfattaockså utrustning och programvara samt inte vara begränsade till enbart"mindre och medelstora företag". Somframgått av de redovisade synpunkterna på åtgärdernas inriktning är detåtskilliga remissinstanser som prioriterar åtgärder inom utbildningsområdet.Av dessa åtgärder framhålls särskilt behovet av snabba utbildningsinsatser förredan yrkesverksamma av flera remissorgan. FOAexempelvis konstaterar att lägger stor vikt vid vidareutbildning avpersonal som är yrkesverksam men menar att DEK:s åtgärdsförslag "ären relativt måttlig insats sett i relation till hela det föreslagna ätgärdspaketet.FOA anser att ytterligare insatser är motiverade för detta centralaproblem." Prop.1981/82:123 Bilaga 5 48 Fleraremissinstanser tar upp det förslag till förstärkning av den högre utbildningenoch forskningen inom dataområdet som lagt fram. Viklenav att dessa förslag genomförs så snabbi som möjligi belönas av bl. a.Ingenjörsvetenskapsakademien, , , ()och FOA. UHÄ ser för sin del datareferensgruppens förslag närmast som enförutsättning för genomförandet av DEK:s förslag. BolidenAB efterlyser en analys av hur satsningen på utbildning skall startas upp ochintegreras med nuvarande behov och resurser så atl en negaliv återkopplingundviks, dvs. så att utbildningsåtgärderna verkligen kommerindustrin till godo. Ett ensidigt upplagt stort program kan, enligt förelaget,fä till följd att de skapande resurserna dras tillbaka lillutbildningsapparaten för att hälla den igång. BeträffandeDEK:s förslag lill utbyggnad av SIFU:s kursverksamhet anser fleraremissinstanser att man inte bör stödja bara en utbildningsanordnare utan attstödet bör utformas så atl del kan komma även andra till del. Fleraremissinstanser pekar på alternativa utbildningsresurser såsom universitet ochhögskolor, AMS:s bristyrkesutbildning, de yrkestekniska högskolorna etc. UHÅframhåller att man på flera håll inom högskoleväsendet reagerat kraftigt motvad man menar vara en undervärdering från DEK:s sida av högskolans verksamhetnär det gäller fortbildning och vidareutbildning. Styrelserna förhögskoleregionerna har, enligt UHÄ, lagt ner ett omfattande arbete på attbygga ut fortbildning och vidareutbildning vid högskoleenheterna. Beträffandede förslag som lagt fram menar UHÄ att: "Omförslaget genomförs kommer högskoleenheterna att kunna väsentligt medverka iden fortbildning och vidareutbildning som behövs. UHÄ vill i detta sammanhangspeciellt fästa uppmärksamheten på de yttranden som kommit frän iUppsala och från styrelsen för högskoleregion. Av dessa framgår att detredan idag finns såväl kompetens som kapacitet att ge angelägna kurser inom deområden diskuterar. Det är uteslutande brist på anslag som gör alt dessakurser inle kan anordnas." UHÄtillstyrker att SIFU ges resurser atl utöka sitt kursutbud då man bedömer attett stort behov finns av de korta och koncentrerade, lokall anordnade kursersom SIFU ger. Ämbetet finner det emellertid "mycketangeläget att någon form av samordning sker mellan den utbildning som Sifu ochhögskoleenheterna anordnar. Ett mål bör vara att få till stånd ett effektivtutnyttjande av de personella och materiella resurser som redan finnsdecentraliserade inom de olika regionerna och de resurser som Sifu redan hareller kommer att anskaffa." 1981/82:123 Bilaga 5 49 , på vars yttrande UHÄ såledesreplierar, framhåller att: "Genom den kompetens som fprskningsanknylningen gerär högskplans personal väl skickad atl utforma fortbildning med ett bredareperspektiv på datateknikens möjligheter och begränsningar. Självklart behövsalla krafter som kan uppbringas för alt ge tillräcklig volym på utbildningen.Högskolan bör emellertid medverka för att ange en standard och bidra medforskningskontakten saml utbilda och fortbilda lärare pä alla nivåer." finner fortbildning av lärare inomden grundläggande yrkesutbildningen vara en angelägen åtgärd men påpekar att: "Om fortbildningen ska bli obligatorisk ellerfrivillig och attraktiv torde den i båda fallen behöva förläggas någon gångunder läsåret. Till de kostnader kalkylerar med kommer dä kostnader förvikarier. För alt kunna genomföra insatser på den ursprungliga ambitionsnivåntorde därför krävas i stället för de som anges. De totaltanslagna medlen ska fördelas på SÖ på ersättning till Sifu för kursernasgenomförande och till kommunerna för övriga kostnader." för Företagsutveckling (SIFU) har isitt remissvar begränsat synpunkterna till de åtgärdsförslag som berör den egnaverksamheten. Stiftelsen konstaterar att man inom ramen för sina resurserpåbörjat den föreslagna uppbyggnaden och att den snabba utvecklingen inom elektronikområdetnödvändiggör skyndsamma insatser för att säkra den svenska industrinskonkurrenskraft. I linje med detta tillstyrker stiftelsen de av framlagdaförslagen till den del de berör SIFU:s verksamhet. delar uppfattningen att en satsning på fortbildning ochvidareutbildning är ett effektivt sätt att snabbt föra ut kunskapen i industrinmen menar atl: "Statligt stöd för att stimulera från samhälletssynpunkt önskvärda fortbildningsaktiviteter bör, enligt förbundels mening, inteprimärt lämnas till arrangörerna av fortbildning utan till konsumenterna.Stödet kan utgå i form av studiestöd, stipendier eller på annat sätt. Ettsådant stöd främjar konkurrens och valfrihet. Att från statens sida ensidigtgynna en kursproducent vore olyckligt." Utvecklingsfonden i har inget attinvända beträffande de förslag till åtgärder som rör SIFU men poängterar "betydelsen av att även mindre och medelstora företagkommer i åtnjutande av det forsknings- resp utbildningsstöd som föreslår.Särskilt vad beträffar SIFU:s elteknikutbildning - som helt dominerasav elever från storindustrin och offentlig förvaltning - är det angeläget atlbetona vikten av större inriktning pä mindre och medelstora företag." 1981/82:123 Bilaga5 50 Deremissinstanser som berört frågan om lärarfortbildning är överens om att detfinns speciellt starka skäl att fortbilda lärare i gymnasieskolan pch gmndskplaninpm datateknik pch närliggande ämnesområden. Behoven i delta avseendeframhålls av KTH, CF, , /SR och KF. Flera remissinstanservänder sig dock mot tanken att ge SIFU en särroll av det slag betänkandet angeroch betonar att insatser för alt förbättra lärarfortbildningen måste samordnasinom ramen för den ordinarie organisationen för denna verksamhet. UHÅfinner det således mycket angeläget att medel avsätts för fortbildning av deaktuella lärarna men vill däremot "medskärpa framhålla att dessa medel bör anvisas under det nya anslag som skallbyggas upp för fortbildning av lärare. From /83 kommer UHÄ attfå ett väsentligt större ansvar för fortbildning av lärare inom det allmännaskolväsendet. En särskild anslagspost kommer att tillskapas för detta ändamål.Denna anslagspost kommer att bestå av delar av det anslag som SÖ nu har förmotsvarande utbildning och delar av högskoleområdets anslag för bl a enstaka kurseroch för utbildning för undervisningssektorn. Attanslaget för den aktuella fortbildningen - som bör ges under en speciell ram -anvisas under det nya forlbildningsanslaget hindrar inte att det kan visa sigändamålsenligt att utnyttja utomstående experter inom t. ex. Sifu i dennautbildning. Detär emellertid angelägel att en fortbildning som bedöms vara nödvändig ävensnabbt får en återkoppling på den grundläggande utbildning söm anordnas för nyalärare. Detta krav tillgodoses bäst om samma myndighet har ansvar för såväl dengrundläggande utbildningen som fortbildningen." "Sifuskursdeltagare på den typ av kurser som anordnas är snarareproduktionstekniker och konstruktörer än "operatörer". Sifu har en egensträvan alt vidga sina kurser och få dit även "operatörer". Företagenhar visat tämligen svalt intresse för detta. Vi finner del angelägetalt utbyggnaden av Sifus kursverksamhet innebär att även "operatörer"får erbjudanden om lämpliga kurser och att de får faktiska möjligheter attdelta. En satsning på att sprida information om kurserna genpm de fackligaorganisationerna är angelägel." LOtar upp utbildningens innehåll och framhåller att "delstarka krav som finns på att öka volymen av utbildningen på dataområdet intefår ske på bekostnad av kvaliteten. Det är också ytterst väsentligt att enhelhetssyn på datafrågorna garanteras i alla former av utbildning. Detta ärlika viktigt för utbildning av datatekniker på olika nivåer som för utbildningpå grund-, gymnasie- och högskolenivå. Utbildningenmåste förmedla kunskaper om olika sätt att utnyttja datorstöd och vilkakonsekvenser och möjligheter det kan ha på exempelvis arbetsmiljö,arbetsinnehåll och arbetsorganisation. Yrkesutbildningenmåste förbättras innehållsmässigt. 1981/82:123 Bilaga 5 51 gekunskaper om det framtida yrkets produktionsförhållanden och produkter ochkunskap pm alt utnyttja de redskap som kan bli aktuella i respektivebransch." Avslutningsvisframhåller LO att lärarfortbildningen är en uppgift som måste åvila SÖ och UHÄoch att frågan om hur SIFU på bästa sätt kan medverka därför bör avgöras avdessa utbildningsanordnare. Arbetsmarknadensparter redovisar tämligen olikartade uppfattningar om hur frågan om fackligutbildning bör lösas. TCO konstaterar alt DEK:s förslag om utbildning avfackliga representanter är angeläget men begränsat till industrin ochfortsätter: "DEKsformuleringar i avsnittet om facklig utbildning är i vissa avseenden oklara.Man kan tolka skrivningarna som om endast arbetare i industriproduktion harbehov av utbildning. TCO vill starkt framhålla att samtliga anställda har ettbehov av utbildning. Det gäller även de inom övriga delar av arbetsmarknaden(inklusive offentliga sektorn). En omprioritering bör därför göras av DEKsförslag för att möjliggöra en ökad facklig utbildning. Utbildningen av fackligarepresentanter måste styras av de fackliga organisationerna. Denna typ avutbildning skall ses som ett inslag i en utvidgning av den utbildnings- ochinformationsverksamhet som sker inom medbestämmandeområdet." LOser DEK:s förslag till facklig utbildning som en nödvändig satsning och som ettnytt stort åtagande från de fackliga organisationernas sida. LO poängterar att: "Innehålleti och uppläggning/omfattning av utbildningen samt vilka som ska delta börnaturligtvis de fackliga organisationerna svara för." Fabriksarbetareförbundetmenar att de föreslagna medlen är otillräckliga för den utbildning som härkommer ifråga och begär därför atl i sitt slutbetänkande specificerarkostnader och total finansiering av utbildningen. Metallindustriarbetareförbundetansluter sig vad gäller den fackliga ulbildningen till del särskilda yttrandetsom avgivits av ledamöterna . Beträffande finansieringenanser förbundet att om den skall ske via Arbetarskyddsfonden, så skallsärskilda medel tillföras för detta. Avde fackliga organisationerna ställer sig /SR mest tveksamt till angående facklig utbildning. "villpä grundval av det mycket oprecisa förslag som utredningen lämnat inte laställning lill det lämpliga i den mycket stora resursinsats som föreslås förutbildning av fackliga förtroendemän. Vi delar utredningens bedömning om detangelägna i atl en kunskapsutveckling sker på detta Prop.1981/82:123 Bilaga 5 52 område,för att den fortgående datoriseringen skall kunna ske smidigt och ulan störrekonflikter och misstag. Organisationerna har här ett betydande ansvar. Formernaför de nödvändiga utbildningsinsatserna behöver dock prövas ytterligare. Vivill då konstatera att det redan nu görs betydande insatser på detta områdefrån de fackliga organisationernas sida och alt än större insatser planeras.Det är också naturiigt att organisationerna själva finansierar sådanaverksamheter som man finner angelägna och är beredda att prioritera. Redan nufinns tillgång till det stöd som ges tili studiecirkelverksamhet. Utredningensförslag om att studieverksamhet kring datoriseringen bör kunna ske i form avprioriterade studiecirklar tillstyrks. /SRframhåller vidare betydelsen av företagsanknuten utbildning och menar atl: "Olikaformer för alt ge de anställda och deras fackliga förtroendemän insikter ochkunskaper kring datoriseringen behöver därför prövas innan beslut fattas.SACO/SR vill bl. a. peka på de möjligheter som MBA-KL ger när det gällerfackliga förtroendemäns deltagande i kursverksamhet av betydelse i samband meddatoriseringen. Sådana friare former för utbildningsverksamheten ger fördelarsom knappast kan uppnäs med centralt organiserade kampanjer." SAFdelar uppfattningen att det kan föreligga ett särskilt behov av utbildning förfackliga företrädare i ny teknik och i frågor som sammanhänger med införandeav ny teknik men framhåller att: "Föratt en sådan utbildning skall bli bra är det viktigt att den företags-anpassasoch probleminriktas så mycket som möjligt. Skillnaderna avseende de praktiskakunskaper som behövs är av naturliga skäl stora mellan olika teknologier,företag och branscher. Det skulle därför vara fördelaktigt om utbildningenläggs upp i partsgemensam regi och sä att den så långt som möjligt kangenomföras företagsinternt. När det gäller kostnader och omfattning avföreslagen utbildning anser SAF atl en närmare prövning bör ske. 65000 fackligarepresentanter framstår som ett alltför högt antal. Ett problem som också måstebeaktas är den nuvarande bristen på kompetenta lärare i datateknik beträffandealla utbildningsnivåer. Även detta talar för en företagsanknuten uppläggning avutbildningen. Det blir då möjligt att utnyttja förelagens specialister somlärare. Enligtförslaget skall staten finansiera utbildningen via Arbetarskyddsfonden. SAFanser mot bakgrund av det stora statliga budgetunderskottet och företagensbesvärliga kostnadsläge att nya medel inte bör avsättas för ändamålet.Finansieringen bör i stället kunna ske genom omfördelning av Arbelarskyddsfondensmedel." Tjänstemännensbildningsverksattihet (TBV) stödjer de förslag till utbildningsprogram som DEKföreslagit för fackliga representanter. Med hänsyn till den starka kopplingentill medbestämmandelagen föreslår TBV att det sker en förstärkning av de medelsom staten, via Arbetarskyddsfonden, ställt till de fackliga prganisalionernasförfogande för information och utbildning kring medbestämmandelagen. 1981/82:123 Bilaga 5 Andra remissinstanser som ställer sig positiva tillförslaget om facklig utbildning är statskontoret, vattenfallsverket.Civilingenjörsförbundet, , KTH och RDF. Del sistnämnda förbundet, sompåpekar att motsvarande utbildningsbehov föreligger inom servicenäringarna ochåtskilliga andra områden med betydligt högre totala kostnader än 75 miljoner somföljd, vill i sammanhanget också peka pä det egna utbildningsutbudet.Utnyttjande av RDF:s "Grundkurs i Datalära" skulle, enligt förbundet,ställa sig åtskilligt billigare än DEK:s förslag. KF och SHIO anser båda alt utbildningsinsatser av den typ DEKskisserat är en fråga som i första hand bör diskuteras mellan arbetsmarknadensparter. IVA finner beträffande facklig utbildning ingen anledningatt ge datatekniken den särställning som föreslär. SIND efterlyser en analys av alternativa utbildningsåtgärderoch fortsätter: "Exempelvis bör undersökas i vilken utsträckningföretagen, dvs leverantörer av system och systemkomponenter, själva kan gefinansiella bidrag för att utbilda representanter för de fackligaorganisationerna. Utredningen borde vidare ha analyserat möjligheter attpåverka utformningen av leverantörssystemen. Detta kan i princip ske inom ramenför befintlig lagsliflning, genom upprättande av ramavtal mellanarbetsmarknadens parter, eller genom en kompletlerig av de nu gällandelagreglerna."