prop · G503106 · 1981-12-31 00:00:00 — har tre fakulteter för forskning, forskarutbildningoch grundutbildning, nämligen Prop.1981/82:106 225 lantbruksvetenskaplig, skogsvelenskaplig ochveterinärmedicinsk fakultet. SLU har en omfattande verksamhet vad gällerforskningsinformation. Den ombesöris lill slor del av konsulenlavdelningen varsuppgift är alt samla in och samordna forskningsresultat frän i första handuniversitetets forskning men även från andra svenska och utländskainstitulioner och presentera resultaten så all de snabbt kan omsättas ipraktisk tillämpning. Vid lanlbruksuniversiletel bekostar Styrelsen förinternationell utveckling (SIDA) en särskUd u-landsavdelning med uppgift attbistå SIDA och andra intressenter med rekrytering, utbildning, information ochdokumentation, utredningar, fältstudieverksamhet saml forskning. Styrelsen för SLU antog ijuni 1981 en långsiktsplan förverksamheten inom ansvarsområde. Planen är främst en idéskissavseende mål, inriktning och bedrivande av olikaverksamhetsgrenar. I planen framhålls bl. a. all forskningen bör koncentreraskring frågor som medför kostnadssänkningar, produklivilelshöjningar ochexportökningar inom berörda näringar. Kunskaper om långsiktig resurs- ochmiljövård ges fortsatt prioritet, varvid bl.a. negativa konsekvenser av enfortsatt hög produktivitet mäsle uppmärksammas yllerligare. Vidare framhållsatt forskamlbUdningen bör ges en ökad vikt, varvid bl.a fömtsalls vidgade nordiskaoch internationella kontakter. Åtgärder föreslås för all förbättragrundutbildning, rekryterings- och personalplanering saml utvärdering. En meraändamålsenlig profilering för de olika orter som omfattas av SLU:s verksamhetförordas. Staten har successivt inrättat ell betydande anlal frånhögskolan fristående myndigheter och och utvecklinginom avgränsade områden. Motiven för detta har i allmänhet varit att fä tillstånd en tvärvetenskaplig forskning ulan institutionella hinder och näraanpassning av forskningens inriktning lill en huvudavnämares behov. Andra motivhar varit behov av särskild utmslning, uppgifter av speciell natur eller behovav särskild lokalisering. Elt exempel på ett frislående institut med omfattandeFoU-verksamhel är FOA, som bedriver forskning för försvarsändamål, främst inomde naturvetenskapliga, tekniskt-velenskapliga, beieendevelenskapliga ochmedicinska forskningsområdena. Anlalel anställda uppgår fill I 350, varav ca800 är engagerade i FoU-verksamhel. för lillämpningsinriktad forskning harinrättats bl.a. i syfte all säkra ell inflytande från olika intressenter. Delgäller t. ex. arbetslivscentmm som bedriver forskning och utvecklingsarbeterörande olika aspekter av arbelsUvel. annat exempel är statens väg- ochtrafikinsfitut. Det gäller ocksä i hög grad de s. k. kollektiva forskningsinstitutensom har inrättats gemensamt av industriföretagen och staten. Insfitulen arbetar15 I98II82. 1981/82:106 226 heltinom en viss bransch, t. ex. Svenska träforskningsinstilulel och Svenskalexlilforskningsinstilulel eller mellan branscher, såsom för liUämpad matematik. Somexempel pä högskoleanknulna institut kan nämnas , geofysiska insfitut och forskningsinsfitutet för atomfysik.Universitelsanknylningen består bl.a. i viss undervisningsskyldighet förinstitutets personal och/eller lokalmässig samordning. Staten har i vissa faUbildat särskilda bolag för bedrivande av forsknings-och utvecklingsarbete.Exempel härpå är , som ägs genom statsföretag ,och , som är statens största samlade resurs förenergilekniskt utvecklingsarbete. En redovisning rörande Sludsviks verksamhetåterfinns i bl.a. prop. 1980/ 81:90 (bU. Päsenare år har statsmakterna varit mer restriktiva med att inrätta frånuniversiteten frislående forskningsinstitut. Målsättningen har varit all inle ionödan splittra forskningsresurserna, vilket riskeras om inslilulsbild-ningaretableras i slor omfattning. Forsknings-och utvecklingsarbete inom näringslivet Debäsl kartlagda FoU-insalserna inom näringslivet avser industrin och då främsttUlverkningsindustrin. Det finns anledning att förmoda att dessa insatser ocksåär de mest betydande inom näringslivet. Inom andra näringsgrenar är uppgifterom FoU svårtillgängliga, bl.a. saknas offentlig statistik. Det är därföromöjligt all ge en heltäckande bild av det FoU som utförs inom svensktnäringsliv. SCB startade sinförsta undersökning av teknisk och naturvetenskaplig FoU inom industrin.Därefter har undersökningar genomförts för industrin. Sedan år1967 genomförs undersökningen även för myndigheter, institut, organisationeroch fonder. Den senaste undersökningen avser forskningsstatistik för . Tidigarehar framhållits att foirskningsandelen i de totala FoU-insalserna inomindustrin är relativt liten, . Inom vissa branscher är emellertidforskningsandelen stor. Det gäller främst läkemedelsindustrin, där närmare 60%av driftkostnaderna för FoU är 1979 hänför sig lill forskning. Bland övrigabranscher med relafivt hög andel forskning märks gruvor och mineralbrolt ()saml livsmedelsindustrin (). De två största FoU-bran-scherna,elektroindustri och transportmedelsindustri, har en utvecklingsandel om . Driftkostnader för forskning resp. utvecklingsarbete . Livsmedels-, dryckesvau- och Textil-, beklädnads-, läder- Massa-, pappers- och pappers- Grafisk industri, förlag Kemikalie-, gödselmedels-. plastindustri samt annat kemisk (353 -H medels-, asfalt- och kolpro- Porslins-, lergods-, glas- (361 -1- Tegel-, cement- och annan Jäm-, stål- och ferrolege- (384./. Industri för instrument, foto- och optikvaror, ur Anm.Branschklassificering enligt SNI, svensk standard för näringsindelning Delprimära syftet för den övervägande delen av industriföretagens FoU inom teknikoch naturvetenskap är all öka förelagens konkurrenskraft, lönsamhet etc. ellerall anpassa produktionen med hänsyn lill lagar och förordningar. Detta innebärall syftet "främjande av industriell verksamhet" kommer alt domineravid en ändamålsfördelning. Av industriföretagens totala FoU-driflkostnader om4905 milj. kr. faller 4 187 milj. kr., eller , pä främjande av industriellverksamhet. Den största delen, 3 323 milj. kr., eller , är produklinriklad.Den processinriklade delen uppgår fiU 665 milj.kr. 199 milj.kr.eller hänför sig tiU aUmän kunskapsuppbyggnad. Jämförtmed föregående undersökning betyder detta alt "främjande avindustriell verksamhet" ytterligare har ökat sin andel av driflkosl- 1981/82:106 228 naderna.Såväl produklforskningen som processforskningen har ökat sina andelar, påbekostnad av allmän kunskapsuppbyggnad. Förelag med 1000 ellerfler anställda svarade för av de tolala kostnaderna för teknisk ochnaturvetenskaplig FoU. Motsvarande procenttal för förelag med mer än 200anställda var . Koncentrationen av FoU lill stora företag har stadigt ökatsedan år 1975. TotaU var 28410 personersysselsatta med FoU inom gruv- och industriföretag . Drygl av dessaåterfanns inom verkstadsindustrin. Läkemedelsindustrin sysselsatte både totaltoch relativt sett största andelen forskamtbildade. Av anlalel årsverken inomläkemedelsindustrin utfördes av personer med forskarutbildning. Församtliga undersökta branscher var motsvarande andel . Som tidigare framhållitstäcks den största delen () av industriföretagens FoU-koslnader med egnamedel. Likaså utförs den övervägande delen av FoU inom företagen själva. Dettaberor pä all FoU syftar till all utveckla produkter och processer av betydelseför den affärsmässiga verksamheten. FoU-insatsernainom industrtföretagen har ökat under hela 1970-talel. FoU-koslnadernas andelav industrins tolala omsättning ökade från 1,är 1969 tiU 1,. Informationom forskning och forskningsresultat har flera syften. För att föra utvecklingenframåt på olika vetenskapsområden måste forskarna kunna la del av varandrasforskningsresultat. Ett annat syfte är att öka kunskaperna om forskningen ochdess villkor för all kunna rekrytera människor till forskarutbildning ochforskning. Forskningsinformationen syftar också till all få fram aktuellaforskningsbehov genom all utveckla kontakterna mellan forskningen och samhälleti övrigi. Vidare skall forskningsinformationen möjliggöra ett ökat inflytandeöver forskningens inriktning frän olika grupper i samhället. Information om FoU är avbetydande omfattning och förekommer i en mängd skilda former. FörFoU-information utnyttjas i stort sett samma medier som samhällets övrigainformation. Man använder sig således av böcker, enklare trycksaker, lidskrifter,dagspress och populärpress, radio och TV, film och videogram, utställningar,bibliotek och direkta kontakter i form av bl. a. konferenser, symposier ochseminarier. Denpopulärvetenskapliga boken har under hela 1900-lalet varit en viktig förmedlareav kunskap och information om forskning. Den inhemska populärvetenskapligabokproduktionen har hilliUs haft ell myckel begränsat statligt stöd. FRN fickijuni 1979 regeringens uppdrag att utreda vissa frågor rörande utgivning avpopulärvetenskaplig lilleralur. 1981/82:106 229 utlystes arbelsslipendier om ca 25000 kr.vardera alt stimulera forskare all författa manus för populärvetenskapligutgivning. delar också ut arbelsslipendier förpopulärvetenskaplig produktion. Läroböckerär i delta perspektiv ocksä intressanta eftersom de inte sällan innehållerkunskap som är framtagen genom aktuell forskning. För läroböckerna fmns olikastödfonder som kanaliseras genom bl.a. SÖ och UHÄ. Vidare kan årsböcker spelaen betydelsefull roll som förmedlare av forskningsinformation. Som exempel kannämnas lVA:s årsbok. Framsteg inom forskning och teknik, delegationens försocial forskning (DSF) åriiga verksamhetsberättelse saml NFR:s Svensk naturvetenskap. som i större eller mindre omfattning sysslar med FoU-informalion ärstort. Informafionen ingår ofta som en naturlig del av elt vidarebevakningsområde. De vetenskapliga facktidskrifterna och monografierna hardäremot fill enda uppgift att sprida kunskap om forskningsresultat. med anknytning fill FoU-områdel, sysslar inle med vetenskapligpublicering i ordels strikta bemärkelse. Syftet med dem är att informera om,analysera och debattera forskningsresultaten i ett övergripande perspektiv.Några exempel är Sociologisk forskning. Forskning och utbildning. och Ny teknik. Även förelag utger lidskrifter sominnehåller FoU-informalion. Elt exempel är datorföretaget . Forskningsaspektervävs ofta in i samhällsdebatten genom den behandling de får ikulturtidskrifterna. Hit hör de tvä allmänt forskningsoriente-randetidskrifterna saml Forskning och Framsteg.Forskningsinformation ingär även i specialtidskrifter och organisalionslidskrifler. Närdel gäller FoU-informafion i dagspressen är del framför alll de storamorgontidningarna som bevakar forskningsutvecklingen. De har ofta journalistersom är specialiserade inom vissa områden, t. ex. miljövårdsfrågor, energi ochmedicin. Radio-och TV-utbudet omfattar även program med forskningsanknytning. Radion har bl.a. prograinmen Velandets värld. Forskning pågår samt Värt alt vela. TV sänderprogrammen Vetenskap för vem. Vetenskapens värld, osv. Deprogram som utbildningsradion producerar kan vara av betydelse i förmedUngenav kunskap om forskning och utveckling. Delegationenför vetenskaplig och teknisk informationsförsörjning (DFI), vilket inrättadesår 1979, är central myndighel för frågor om övergripande planering ochsamordning av informationsförsörjningen för forskning och utvecklingsarbete.DFI har gjort vissa satsningar på all informera om forskning ochutvecklingsarbete för en bred publik. Delär en naturlig och ofta självklar uppgift för de olika organen inomFoU-systemel all bedriva informafion om sin FoU. Många av dem har 1981/82:106 230 ocksåen skyldighet alt sprida kunskap om forsknings- och utvecklingsarbete. Genomhögskolereformen fick högskolan elt lagstadgat ansvar för alt spridainformation om FoU. Forskningsråden har ett liknande ansvar. För all stimulerahögskolans och forskningsrådsorganisalionens insatser på delta område anvisasfr.o.m. /80 medel tUl FRN all användas förforskningsinformation. Den riktar sig särskill lill politiker, administratörer,lärare, folkbildningsorganisationer, journalister m.fl. och inte minst fiUallmänheten. Under budgetåren 1979/80 och 1980/ 81 anslog FRN . För högskolans arbete med forskningsinformationbeviljades , dvs. knappt hälften av del totala anslaget. Destörre informationsprojekt som FRN genomförde före /80 var delsutgivningen av , delsigängsällandel av projektet i samhället, ett projekt som redanfrån börian hade STU som medfinansiär. Relativt stort var också ett projekt somavsåg si.öd lill de fackliga organisationerna för anordnande av kurser förförtroendemän och funktionärer i forskningsfrågor. Högskoleenheternahade redan gjort vissa större satsningar på forskningsinformation, innan desärskilda medlen för forskningsinformation anvisades. Hit hör bl.a. deninformation om barnforskning som högskoleenheterna initierade med anledning avFN:s barnår. annat exempel är den s. k. "öppet hus"-verksamhelen,som flera högskoleenheter anordnat. Enviktig uppgift för de vetenskapliga akademierna och samfunden är all främjakontakterna mellan forskningen och samhället. Framför allt har KVA och IVAgjort betydande insatser när det gäller FoU-informalion i form av konferenseroch symposier, utgivning av facktidskrifter och andra publikationer m.m. Seklorsorganensinformationsverksamhet inriktar sig naturligt nog ofta på avnämarintresset.Seklorsorganens insatser för alt sprida allmän och övergripandesamhällsinriklad FoU-informalion varierar myckel. För vissa seklorsorgan ärdel nödvändigt all genom särskilda åtgärder informera samtliga medborgare. Detgäller t. ex. , , ochtrafiksäkerhetsverket. För /82 har trafiksäkerhetsverket ettanslag på 16,3 milj. kr. för sin informationsverksamhet. För samma budgetärfår ell statsbidrag på 5,8milj.kr. FOA sprider vid sidan av öppet tillgängliga forskningsrapporter,informafion om FoU via böcker, en egen tidning saml kursverksamhet. Andraseklorsorgan förmedlar FoU-informalion främst genom massmedieina. Flera seklorsorganhar egna rapportserier i vilka FoU-resultal presenteras. Delta gäUer bl.a.Brottsförebyggande rådet, statens råd för byggnadsforskning saml DSF. Näringslivetsinformation om sin FoU utgör i allmänhet en del av företa- Prop.1981/82:106 231 gensmarknadsföringsåtgärder men i mänga fall sprider de information om forskningsom har allmänt intresse. Inte minst läkemedelsföretag, försäkringsbolag ochföretag inom energisektorn har varit producenter av populärvetenskapligFoU-informalion. Inflytandeöver FoU utövas på olika sätt beroende på arten av FoU. Grundforskningen inomhögskolan påverkas främst genom anslagsfiUdel-ning, allmänna riktlinjer ochinrättande av professurer, m. m. Tonvikten ligger på inomvetenskaplig styrning.Sektorsforskningen styrs genom an-slagsfilldelning saml mera precisaanvisningar och starkare inflytande från intressenter inom sektorerna vid valav forskningsområden och forskningsprojekt. Inom industrins FoU finns denstarkaste kopplingen mellan finansiering och inriktning av FoU. Idet följande görs en genomgång av vilka grupper som är representerade närbeslut fallas om finansiering, iniliering och inriktning av FoU. De mest övergripandebesluten fallas av politiskt valda organ. beslutar efter förslagfrän regeringen om anslagen till breda forskningsområden. har vidareell direkt inflytande i och i FRN. Forskningsrådenhar möjlighet all påverka forskningens inriktning på två sätt. Dels finansierarde forskningsprojekt, dels lar råden initiativ när del gäller inrättandet av deprofessurer som finns vid råden. 1 forskningsråden fmns företrädare för olikasamhällsintressen saml för forskarsamhället. Forskarna är i majoritet. I FRNfinns parlamentariker och företrädare för arbetsmarknadens parter,representanter för de tre forskningsråden under , samlför och . Deseklorsanknulna forskningsorganen har även de främst rollen somfinansieringsorgan men initierar också FoU genom att lägga ut forskningsuppdrag.Vissa seklorsorgan är representerade i stiftelser och fonder. Sammansättningenav seklorsorganens styrelser beror av vilken uppgift organen främst har. Vissasektorsorgan bedriver eget FoU. Bland dem kan nämnas FOA. Inflytande över dessforskning har i första hand avnämarna och forskarna själva. En formell dialogmellan dessa utmynnar i ell förslag lill långsiktsplan, som behandlas i enkonferens mellan FOA: s ledning och avnämarmyndigheler. Därvid anpassasuppgifter och resurser fill varandra och ställning las fill nya satsningar,förändrade inriktningar och nedläggningar inom forskningen. 1 sista handbeslutar regering och riksdag om långsiktsplanen. Företagenplanerar, inifierar och finansierar sin egen FoU-verksamhel. 1981/82:106 232 Dekan också via uppdragsforskning och via styrelserepresentanter i t. ex. dekollektiva forskningsinsfilutsns styrelser inUiera forskning. Genom medlemskapi arbetsgivarorganisationer är företagen representerade i vissa sektorsorgan. Arbetstagarorganisationernaär representerade i ett stort anlal, men långt ifrån alla, myndigheter ochorgan inom FoU-områdel. Vidare ingår företrädare förarbetstagarorganisationerna liksom för arbetsgivarorganisationerna i vissaorgan inom högskolan, t. ex. UHÄ: s styrelse och planeringsberedningar och ihögskolestyrelserna. Arbetstagarrepresentanter är vidare representerade i vissakollekliva forskningsinsfilul saml i STU. Arbetslivscenlrum, som bedriverforskning kring arbelslivsfrågor, är tillkommet i samarbete mellanarbetslagar- och arbetsgivarorganisationerna. Deorgan inom högskolan sorn utövar inflytande i forskningsfrågor är UHÄ:sstyrelse och planeringsberedningar, högskolestyrelserna, fakultets/sektionskollegieroch -nämnder saml institutionsstyrelserna. UHÄ:sstyrelse består fömtom av universitetskanslern och planeringschefen avordförandena i de fem planeringsberedningarna samt sex andra ledamöter.Arbetsmarknadens parter är representerade i styrelsen. Planeringsberedningarnabeslår av vardera högst 18 ledamöter utöver ordförande. I beredningarna skallingå företrädare för de delar av samhällslivet som har anknytning tillberedningarnas ansvarsområde samt för lärare, andra anställda och studerandeinom ansvarsområdet. Ihögskolestyrelserna ingår dels företrädare för allmänna intressen, delsföreträdare för verksamheten. De anställda och de studerande inom styrelsensverksamhetsområde har rätt att ingå i styrelsen. Företrädare förallmänintressen skall utgöra 1/3 av resp. styrelse. De utses av kommuner ochlandstingskommuner inom vilka högskoleenheten bedriver sin verksamhet. Ipraktiken innebär detta all allmänintresset i högskolestyrelserna representerasav politiker, varav någon eller några kan ha anknytning till arbetsgivare- ocharbetstagarorgainisationerna. Deorgan som närmast ovanför institutionsnivån har inflytande på forskning ochforskarutbildning är fakullets/seklionskoUegier och fakultets/sektionsnämnder.Kollegiernas uppgift är all vara samrådsorgan och att utse ledamöter i vissaorgan inom högskolan. Nämnderna skall inom sina resp. områden bl.a. avgeanslagsframställningar i fråga om forskning och forskarutbildning, besluta omforskarutbildningens innehåll och organisation samt lämna underlag förhögskolestyrelsens beslut om fördelningen och användningen av resurser förforskning och forskarutbildning. 1 kollegierna och nämnderna ingår främstlärare. InstilufionsstyrelsenskaU bestå av företrädare för verksamheten, de anställda och de studerande inominstitutionen resp. arbetsenheten. Forskarnahar flera möjligheter all påverka forskningens inriktning. Inom ramen för dedirekta anslagen till högskoleenheterna som ställt till förfogandekan forskarna tämligen fritt välja inriktning inom sina Prop.1981/82:106 233 Forskarna lar också initiativ genom de ansökningar omforskningsanslag som lämnas till forskningsråden och andra medelsbeviljandeorgan. En majoritet av forskningsrådens ledamöter utgörs av representanter förforskarna vid universitet och högskolor. Forskarna utgör också en majoritet avledamöterna i fakullelsnämnderna. De är vidare representerade i andraFoU-organ. Denökade satsningen på FoU motsvaras av en ökning av antaletforskarutbildade. Forskarutbildningens volym och inriktning reglerasemellerfid inte direkt genom beslut av statsmakterna men påverkas indirekt avresurstilldelningen till FoU. ForskamlbUdningenfyller flera funktioner. För del första skall den tillgodose individensönskemål om fördjupade ämneskunskaper och insikter om vetenskaplig verksamhet.Efter avlagd doktorsexamen skall forskaren ha teoretiska kunskaper ochmelodiska färdigheter sä all han kan ulföra självständigt vetenskapligt arbeleinom och utom högskolan. Fördel andra skall forskamlbildningen tillgodose samhällets behov av kvalificeradarbetskraft i form av välutbildade forskare med djupa och breda kunskaper ochmetodologisk säkerhet. Forskarutbildad personal behövs för forskningen ochundervisningen inom högskolan liksom inom övriga sektorer i samhället. Fördet tredje skall den under utbildningen producerade forskningen i första handge bidrag lill den inomvetenskapUga utvecklingen inom de olika disciplinerna.Utbildningen skall resultera i en avhandling som skall vara ell självständigtarbete av en sådan kvalitet all del för forskningen inom ämnel framåt. Slutligenoch för det Qärde är det väsentligt att inom forskarutbildningens ramstimulera inlernalionella vetenskapliga kontakter. Därför skallforskamlbUdningen bedrivas på sådan nivå och med sådana utblickar att en höginternationell standard vidmakthålls. Päförslag från forskamlbUdningsutredningen ändrades behörighetsreglerna förforskarutbildningen . Liksom tidigare för den gmndläggandehögskoleutbildningen infördes vid nämnda datum elt system med allmän ochsärskild behörighet för fillträde tUl forskarutbildningen. För aUmänbehörighet lill forskamlbUdning fordras nu linjesludier inom högskolan om minst80 poäng. Omfattningen av den särskUda behörigheten skall anges i studieplanenför forskarutbildningen i varje ämne. Denna studieplan utformas och fastställslokall efter vissa centrala riktlinjer. Enligtde normer som gäller skall studierna i genomsnitt la . Enligl UHÄ: sriktlinjer skall omkring ägnas ål en forskningsuppgift och ålkursbundna högre studier. Den forskarstuderandes arbele övervakas Prop.1981/82:106 234 ochunderiättas av en handledare. kan handledarfunktionen utövas kollektivtinom en forskargmpp. Handledningens omfattning avgörs lokall. Insfitufionernager forskarulbildningskurser men doktorander kan ocksä välja kurser inom andraområden beroende pä inriktningen av forskampp-giflen. Arbetet avslutas med attden forskarstuderande skriver en vetenskaplig avhandling som diskuterasoffenUigt vid en disputafion. Avhandlingen skall tryckas. Efter godkändakurser och godkänt avhandlingsarbete får doktoranden ut sin doktorsexamen. Studerandesom uppfyller kraven pä allmän och särskild behörighei antas inle automatiskttill forskarutbildning. Institutionerna har möjlighet att avvisa sökande medhänsyn till de handledningsresurser som slår till förfogande vid resp.institution. Samtidigtsom behörighetsreglerna reformerades anslogs särskilda medel för att utvecklaoch genomföra överbryggande kurser för dem som har allmän men inle särskildbehörighet liU forskarutbildning samt för att utöka ulbudel av s.k.påbyggnadsulbildningar, dvs. utbildningar som bygger på grundläggandehögskoleutbildning utan att vara forskarutbildning. RekryteringenliU forskamlbUdningen ökade kraftigt under senare hälften av 1960-lalel. Under1970-lalet har rekryteringen varit förhållandevis jämn. Enligt revideradeuppgifter från SCB har antalet ny boxare legat strax över 2000 ärligen, vilketframgår av följande tabell. Antal nybörjare i forskarutbildningen inom olika fakulteter för läsåren1972/731978/79. Källa:Statistiska Centralbyrån, reviderade uppgifter (nya nettoberäkningar) Tabellenvisar all anlalel nybörjare varierar kraftigt mellan olika fakulteter.Teologisk och juridisk fakultet har i jämförelse med l.ex. samhällsvetenskapligfakultet ell myckel litet anlal nybörjare. Så har varit fallet sedan läsåret1972/73.