prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — I ell sådant läge skulle nämnden inle ha någonmöjlighet att klara de åligganden som följer av instruktion och de särskildauppdrag som regeringen givit. SPK:s huvudalternativinnebär vidare en förstärkning med 1 ijänsl för arbetsuppgifter i samband medinförande av ett normprissyslem på fiskeområdel fr.o.m. den 1 juh 1981 (4- . SPK:sutvecklingsalternativ innehåller framställan om resurser motsvarande 11Ijänster för prisövervakning på boendeområdel (-1- . Prisövervakningen bör enligt nämnden omfatta - bostadsbyggandeoch därtill hörande entreprenadverksamhet - kommunalataxor och avgifter - drift-och kapitalkostnader i fastighetsförvaltning. Utvecklingsalternativetinnefattar också begäran om ökat anslag för automatisk databehandling (+ . ), inrättande av nytt anslag för forskning (-1- .) samt medel inom ramen för anslaget till ekonomiskt försvar för all öka krisberedskapen (4- . beslut medanledning av propositionen 1980/81:20 om besparingar i statsverksamheten m.m.innebär för SPK:s del en besparing för /83 med 1,25 milj. kr.utöver huvudförslaget. har avgivitbetänkandet (SOU 1981:40-42) Prisreglering mol inflation? Kommitténs allmännauppgift har varit all utvärdera den prispolilik som har förts i sedanår 1972. Betänkandet har remissbehandlats och bereds nu inom regeringskansliet.Jag avser att återkomma i denna fråga. Ställningstaganden till utredningen kankomma all beröra SPK:s resurser. Jag kan bl.a. därför inle biträda de förslaglill resursförstärkningar som SPK angivit i sitl utvecklingsalternativ. Motdenna bakgrund bör medel för SPK:s verksamhet beräknas med utgångspunkt i 1981/82:100 Bilaga 14 56 Jag är inte beredd alt nu taställning lill om medel bör anvisas SPK ur anslaget lill ekonomiskt försvar. Med hänvisning tillsammanställningen hemställer jag all regeringen föreslår all lill Statens pris-och kartellnämnd för /83 anvisa ett förslagsanslag av 28 465 000kr. 1980/81 Utgift 40 429 578 1981/82 Anslag 38 400000 1982/83 Förslag 39 215 000 ärcentral förvaltningsmyndighet för konsumentfrågor och har till uppgift bl.a.all stödja konsumenterna och förbättra deras ställning på marknaden. Ianslutning härtill fullgörs de uppgifter som enligl marknadsföringslagen(1975:1418) och lagen (1971:112) om förbud mot oskäliga avtalsvillkor ankommerpå konsumentombudsmannen. Verket fullgör vidare uppgifter enliglkonsumentkreditlagen (1977:981) och konsumentförsäkringslagen (1980:38). Verket leds av enstyrelse. Chef för verket är en generaldirektör. Denne är tillikakonsumenlombudsman. Inom verket finns ett KO-sekretarial, två avdelningar förolika sakområden, en allmän byrå, en informalionsbyrä, en teknisk byrå och enadministrativ byrå. Till verket är knuten en rådgivande nämnd förglesbygdsfrågor, glesbygdsnämnden. Medel för verksamhetenanvisas i programlermer. Följande programindelning gäller tills vidare. Varuprovningar m.m. påuppdrag. på uppdrag redovisas under en förslagsvis betecknad anslagspost med ellformellt belopp på . Under denna post redovisas kostnader och intäkterför verkets uppdragsverksamhet. fär inle belastas. För att lösatillfälliga likviditetsproblem för uppdragsverksamheten disponerarkonsumentverket en rörlig kredit hos riksgäldskontorel på högst . 1981/82:100 Bilaga 14 2, Sysleminriktade aktiviteter 3, Allmän information Varuprovningar m.m. på upp drag 1982/83 bert Målet för verksamheteninom programmet är all påverka producenter, distributörer och marknadsförareatt anpassa sin verksamhet efter konsumenternas behov och all förkonsumenterna ange möjligheter till resursutnyttjande som tillgodoser derasbehov. De viktigasteprioriteringsgrunderna inom programmet är att skydda konsumenternas liv ochhälsa, att undanröja större ekonomiska risker för konsumenterna, all stödjasvaga konsumentgrupper i samhället och att främja energibesparande åtgärder påkonsumentomrädet. Arbetet rörandeproduktsäkerhet har under /81 samordnats och medförtrationellare arbetsformer. Produkters säkerhet har undersökts och riktlinjermed inriktning på säkerhet har faslslällts. Genom ingripanden har många farligaprodukter försvunnit från marknaden, konstruerats om eller försetts med merinformaliv text. Verkets handläggning avavialsvillkorsfrågor för olika områden har under föregående budgetår samordnatsoch därmed effektiviserats. Allmänna avtalsvillkor rörande småhus, bilar ochförsäkringar samt uthyrning och service av radio och TV-artiklar harförbättrats. Rapporter rörande kost,kläder och bilekonomi har utarbetats i syfte att ge konsumenterna värdefullinformation kring dessa frågor. Inom hålsovårdsområdethar obestyrkta påståenden om medicinska effekter av produkter eller tjänsterutmönstrats och i flera fall har marknadsföringen helt upphört. Pris-och löneomräkning för programmet uppgår till . för provningar av produkter inom energiområdet.Medlen motsvarar de medel för sådana 1981/82:100 Bilaga 14 58 provningar som frigörs då energisparkommitlénsverksamhet upphör /83. för det blivandestatens energiverk har utgått från all medel för denna verksamhet överförsdirekt lill . Verket gör följandebedömning av konsekvenserna för programmet vid de minskade resurser somriksdagen har uttalat sig för i prop. 1980/81:20 om besparingar istatsverksamheten. För att så långt möjligtminska effekterna av nedskärningarna kommer samordningen mellan sakområdenainom de prioriterade verksamhetsområdena all ytterligare förbättras. Projekt och aktiviteter iövrigt kommer alt begränsas och koncentreras lill prioriterade områden.Rikllinjeproduklionen fär skäras ned och i första hand koncentreras lill meragenerella frågor, l.ex. vad gäller produktsäkerhet och olika säljmetoder. Rådgivningen lillallmänheten kommer succesivt all inskränkas till förmån för den prioriteradeverksamheten. Beträffande handläggningen av anmälningsärenden måsteverksamheten i än högre grad än hillills inriktas på allvarligamissförhållanden på marknaden och på breda och/eller svaga konsumentgrupper. Minskade resurser fåräven avsällas för insatser gällande rationalisering av hushållens arbete. Verket mäsle ifortsättningen iaktta restriktivitet när det gäller informationsmaterial. Del är slutligenoundvikligt alt en allmän sänkning av ambitionsnivån inom stora delar avprogrammet måste göras. Målet för programmet åratt verka för en frän konsumentsynpunkt önskvärd utveckling när del gällerdistributionssyslemels utformning, hushållens ekonomi, undervisning ochutbildning i konsumentfrågor saml den kommunala och regionalakonsumenipoliliska verksamheten. Inom distributionsområdethar under /81 särskild uppmärksamhet ägnats åtserviceförsörjningen i glesbygder. Verkets utbildning av länsslyrelsepersonalinom detta område har fortsatt, och länsstyrelsernas bedömning av slödärendenhar blivit mer samstämmig. Inom utbildningsområdethar verkels läromedelsproduktion medfört ell allt större intresse förkonsumentfrågor i ungdomsskolan. Den kraftigt ökade försäljningen av verketsläromedel, trots den vikande läromedelsmarknaden totalt sell, visar också attverksamheten når ul allt bättre. Materialservicen lill kommuneroch länsstyrelser har förbättrats. Systemet fungerar väl förrådgivningsarbetet. Uppskattade kurser för konsumentvägledare ochhemkonsulenter har genomförts. Pris- och löneomräkning för programmet uppgårlill . 1981/82:100 Bilaga 14 59 begärmedel enligl huvudförslaget. Verket gör följande bedömning av konsekvensernaför programmet vid beslutade minskade resurser. Inom programmet liggertyngdpunkten i första hand på arbetet med hushållsekonomiska frågor ochutbildningsinsatser riktade mot ungdomsskolan, främst . Även omprogrammets resurser ytteriigare koncentreras lill dessa båda områden denärmaste åren, är nedskärningar oundvikliga också i dessa högpriorilerade delarav verksamheten. Stödet tilllänsstyrelsernas arbete med konsumentfrågor påverkas. Det blir sålundanödvändigt all /82 kraftigt begränsa verkets särskilda bidraglill länsstyrelserna för utbildnings- och informationsinsatser för att låta bidragethelt utgå följande budgetär. Målet för verksamheteninom programmet är att sprida kännedom om förhållanden av allmäntkonsumenlpoliliskl intresse. Del kan vara fräga om information rörandeexempelvis hushållsekonomi, konsumenträtt, produktjämförelser ellermyndighetens egen verksamhet. Betydande uppmärksamhethar under förra budgetåret ägnats åt regeringens uppdrag lill konsumentverketatt försöka utarbeta principer för hur information på säljslällel kan utformas.Ett stort informationsprojekt om olika hushållsekonomiska frågor hargenomförts. Råd och Rön harbibehållit sin position bland läsarna som en uppskattad konsumenliidning. Varjenummer av tidningen beräknas läsas av ca 400 000 personer (ca 210 000prenumeranter). Intäkterna frånförlagsproduktionen har ökat relativt kraftigt tack vare prishöjningar och en istort sett oförändrad försäljningsvolym. Pris-och löneomräkningen för programmet uppgår till . begärmedel enligl huvudförslaget. Verket gör följandebedömning av konsekvenserna för programmet vid beslutade minskade resurser.Inom programmet kommer information som ger underlag för konsumenternasställningstaganden i mera övergripande frågor, l.ex. när del gällerhushållsbudgelen all prioriteras. Trots ansträngningar attanpassa produktionen lill de minskade resurserna kan del finnas risk för altinformationsmaterialet får en innehållsmässigt sämre kvalitet. Besparingarnakommer dock i första hand all gå ut över volymen. Programmet Varuprovningar m.m. på uppdrag Programmet omfattarvaruprovningar m.m. som verket mot betalning åtar sig all utföra. Verksamhetensom bedrivs med full kostnadstäckning syftar lill alt främja en förkonsumenterna gynnsam produktutveckling. 1981/82:100 Bilaga 14 60 Verksamhetens ekonomiskaomslutning var under /. Verksamhetens omfattningblev därmed mindre än under /80. Under anslaget redovisasintäkter huvudsakligen från försäljning av publikationer. beräknaratt intäkterna under /83 kommer att uppgå lill . beslutade medanledning av prop. 1980/81:20 om besparingar i statsverksamheten m.m. (NU1980/81:16. rskr 1980/81:134) att verkels förvaltningskoslnadsanslag utöver dets.k. huvudalternativet skulle minskasmed 2.3 milj.kr. under /82 samt därefter med ytterligare minst1.7 milj.kr. Regeringen anmälde i besparingspropositionen att en översyn avkonsumentverket skulle genomföras för all få fram underlag för de politiskabeslut som är nödvändiga för en inriktning av verksamheten på en lägre nivå.Översynen har ulförts av en arbetsgrupp med företrädare för handelsdepartementetoch . Resultatet av översynen redovisas i en inomhandelsdepartementet upprättad promemoria, dalerad . Efter remiss haryttranden över promemorian avgetts av hovrätten för ,statskontoret, (), ,bostadsslyrelsen-, statens planverk, statens provningsanstalt, länsstyrelsernai . , och , riktlinjekommittén (H1979:04), varuprovningskommitlén (H 1979:05), ,, , och kommuner. (), , , , SHIO-familjeföretagen, Näringslivets delegation förmarknadsrätl (NDM), (),Centralorganisationen /SR, i (LO), , samt Kooperativakonsumentgillesförbun-det. Länsstyrelserna har bifogat yttranden frånKarlstads, , . Sollefteå.Örnsköldsviks, , , , . Yttrande har också kommit in från Elektriskahushållsapparatleveranlörer (EHL). I den s.k. besparingspropositionenframhölls alt gällandeprioriteringsgrunder för verksamhet skulle gälla ocksåfortsättningsvis. Inriktningen av konsumentpolitiken, sådan den lades fastgenom riksdagsbeslut, skulle vara oförändrad. 1981/82:100 Bilaga 14 61 Vid översynen avkonsumentverket har detta också varit avgörande. Besparingsmöjligheter angesöver hela fältet. Remissreaklionen ger inle anledning lill annan slutsats änatt arbetsgruppen har presenterat väl avvägda besparingsåtgärder. Jag anser all de åtgärder söm har angivits vidöversynen i allt väsentligt bör ligga till grund för hur den beslutadebesparingen skall genomföras. Efter vad jag har inhämtat har -som under /82 fått anslaget minskat med . - redanvidtagit älgårder som i många delar överensstämmer med vad arbetsgruppen harangivit. I de flesta hänseenden synes del inle vara nödvändigt för regering ochriksdag att ta närmare ställning till de enskilda besparingsåtgärderna. Det böranförtros åt att mot bakgrund av översynen och med hänsyn tillutvecklingen av konsumenternas förhållanden på olika områden la de närmarebeslut som framstår som lämpligast. Några frågor år emellertidav sådan vikt eller art att de bör redovisas för . En sådan fråga gällerdirektrådgivningen till enskilda konsumenter. Vid översynen har man funnit allslalsmaklerna nu allvarligt bör överväga all helt avveckla direklrådgivningen.Häri har man dock ej inbegripit sådana upplysningar om verksamheten som varjestatlig myndighet har skyldighet att lämna. Bakgrunden lill förslaget är denstarka utbyggnad av direktrådgivning till enskilda konsumenter som har sketthos kommunerna. Så gott som samtliga remissinstanser som har uttalat sig omförslaget har tillstyrkt detta. För egen del anser jagall del är naturligt alt direklrådgivningen nu avvecklas. Jag ansluter migsåledes till förslaget. Jag vill isammanhanget framhålla, all de samlade resurserna för denna verksamhet genomutbyggnaden på lokal nivå - åven efter en avveckling hos konsumentverket-kommer att vida överstiga dem som vi hade i mitten av 1970-talet.Erfarenheterna visar också att del år på lokal nivå som konsumentrådgivningenfår bäst verkan. Hemkonsulenternas arbete utgör dessutom ett betydelsefulltkomplement lill den kommunala konsumentverksamheten särskill i län där denlokala konsumentrådgivningen ännu är bristfälligt utbyggd. Konsumentverkethandlägger anmälningar, som rör frågor enligt 2-4 §§ marknadsföringslagen(MFL). Enligl sin instruktion får verket lämna sådana ärenden ulan åtgärd omdef frän allmän synpunkt är av ringa betydelse att saken prövas. F.n. avskrivspä denna grund av ärendena enligl MFL. Arbetsgruppen harföreslagit en ökad ärendeavskrivning genom all varje ärende, vari åtgärd inteär påkallad från allmän synpunkt, skrivs av. Majoriteten blandremissinstanserna tillstyrker förslaget. anseratt en ökad avskrivning av ärenden utan åtgärd synes möjlig utan förändring avnuvarande avskrivningsgrund. menar härutöver altarbetsgruppens resonemang, alt ingripande Prop.1981/82:100 Bilaga 14 62 enligt 2-4 §§ MFL mol viss åtgärd förutsätterall saken har elt mera allmänt intresse, år missvisande. Enligl domstolensmening kan en åtgärd som är otillbörlig l.ex. endast mol viss näringsidkareföranleda ingripande även om åtgärden inle har det allmänna intresse som avsesi promemorian. Jag finner för min deldet närmast självklart, att, när resurser minskar, detta ocksåmåste få inverka på ärendehandläggningen. Jag förordar därför i likhet medarbetsgruppen en ökad avskrivning av ärenden utan åtgärd. I likhet med vadmarknadsdomstolen har anfört i sitt remissyttrande anser jag all en ökadavskrivning pä säll som arbetsgruppen har föreslagit går att åstadkomma inomramen för de nuvarande kriterierna för avskrivning. En näraliggande frågagäller riktlinjer. Arbetsgruppen har särskilt granskatriktlinjer för information utanför säljslällel (annonser m.m.) Dessa riktlinjerhar nära anknytning lill marknadsföringslagens regler ominformationsskyldighet. Gruppen har funnit att arbetet med de nämndariktlinjerna har varit problemfyllt. Bl.a. har stora resurser, särskill i ellinledningsskede, fåll avsättas hos både och näringslivet.Principfrågor om riktlinjernas status saml om ultryckssäll ochpresentations-form har diskuterats ingående. Vid tillämpningen av lagen har delvidare visat sig all den bristfälliga kunskaper om l.ex. hur olikareklambudskap når olika konsumentgrupper och därmed vilken effekt ett krav omviss information får har lell lill problem. Vidare är möjligheterna allutvärdera effekterna för konsumenterna av den information som har tillförtsreklam p.g.a. riktlinjer f.n. myckel begränsade. Till deltakommer att en särskild kommitté, rikllinjekommitlén, har till uppdrag allutvärdera riktlinjerna som medel för producentpåverkan. Arbetsgruppen förordaratt ambitionsnivån vad gäller uppdrag all utfärda riktlinjerför information utanför säljslällel sänks. Förslaget har fåll ellblandat mottagande av remissinstanserna. Några menar att man inte bör vidtaåtgärder på delta område förrän rikllinjekommitlén är klar med sitt arbete.Endast ett fåtal av remissinstanserna har dock invändningar mol arbetsgruppensanalys av svårigheterna med arbetet på området. Jag ansluter mig tillarbetsgruppens förslag på denna punkt. Om det finns skäl alt intaen annan ståndpunkt får frågan tas upp ånyo. I likhet medarbetsgruppen anser jag all ökade intäkter i förlagsverksamheten böråstadkommas. Jag övergår nu till frågan om varuprovningar. utförvaruprovningar dels på uppdrag, dels på eget initiativ. Syftet meduppdragsverksamheten är all direkt främja utvecklingen av bättre produkter samtalt utarbeta underlag för information. Detta uppnås genom all förelagen hoskonsumentverket kan testa sina produkter innan de lanseras på marknaden. Medledning av testresultaten kan förelagen göra de 1981/82:100 Bilaga 14 63 ändringar som de finner motiverade. Därigenomkan konsumenterna få tillgång lill bättre produkter. När del gälleruppdragsverksamheten har verket hittillsförbehållit sig rätlen att offentliggöra provningsresultat om en provad produktkommer ul på marknaden. Uppdragsverksamheten bedrivs med full kostnadstäckning. Ett från besparingarnadelvis fristående problem, som har framkommit vid översynen, är all intressetf.n. avtar hos företagen för att utnyttja uppdragsprovningsverksamhelen. Förall motverka den minskande efterfrågan och dessutom, som en följdeffekt, fäell bidrag till besparingarna pekar man i promemorian på möjligheten altkonsumentverket i fortsättningen inom sin uppdragsverksamhet erbjuderprovningar där verket inle kräver att få förfoga över resultatet frånprovningarna. Flertalet remissinstanser avstyrker eller ärtveksamma till förslaget. För egen del har jagtagit intryck av vad såväl arbetsgruppen som remissinstanserna har anfört idenna del. Del torde vara uppenbart all värdet med uppdragsprovningen står ochfaller med all den utnyttjas. Risk finns nu alt allt färre sådana provningarkommer lill slånd. är det ell värde i sig all verket får förfoga överresultaten från uppdragsprovningarna. Jag vill i dettasammanhang erinra om att varuprovningskommitlén har till uppgift bl.a. alt seöver organisationen av provningsverksamheten på konsumentområdet. Innanresultatet av delta arbete föreligger och mot bakgrund av vad jag nu har anförtär jag f.n. inte beredd all förordaändringar i nuvarande provningsverksamhet hos . De övrigabesparingsåtgärder som aktualiserats vid översynen anser jag, som jag tidigarehar anfört, all bör självt närmare besluta om. Vid minmedelsberäkning för de olika programmen har jag väsentligen utgått frän deprioriteringar redovisat i sin anslagsframställning och tillden allmänna inriktning av verksamheten som redovisas där. Med anledning av vad somhar framkommit vid remissbehandlingen beträffande personalpolitiska åtgärder isamband med besparingarna vill jag här framhålla, att det torde vara självklartall måste ägna frågor om personalplanering ochpersonalutveckling stor uppmärksamhet. Jag tillstyrker attverket anvisas . för sådana energiprovningar som hillills harfinansierats av energisparkommittén. Jag avser att i enlighetmed beslut låta utreda frågan om konsumentombudsmannens ställning. Med hänvisning lill vadjag anfört och till sammanslållningen hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att till Konsumenlverkelför /83 anvisa ett förslagsanslag av . Prop.1981/82:100 Bilaga 14 64 1980/81 Utgift 5 780 123 1981/82 Anslag 7 105 000 1982/83Förslag 7 445 000 inrättades på försök . Fr.o.m. den 1 januari 1981blev nämnden, frän att tidigare ha varit knuten till , enfristående myndighet (prop. 1979/80:114, NU 1979/ 80:55. rskr 1979/80:409).Verksamheten blev därmed också permanent. Nämnden har till uppgiftall på begäran av enskild konsument pröva tvister mellan konsument ochnäringsidkare rörande vara eller ijänsl saml rekommendera hur tvisten börlösas. Nämnden skall dessutom på begäran av domstol avge yttrande enligt lagen(1974:8) om rättegången i tvistemål om mindre värden. Nämnden behandlar ärendeninom områdena resor, motor, elektriska hushållsapparater och hemelektronik,fritidsbåtar, försäkringar, textil, tvätt, päls, skor och allmänna ärenden.Från behandlar nämnden även ärenden inom området arbete på fastegendom nämligen målningsarbeten. VVS- och elinstallationer samtgolvläggningsarbelen. Chef för nämnden är en heltidsanställdordförande. Prövning av ärenden somkommer in till nämnden sker på elvaavdelningar i den mån ärendet genom beslut av i första hand ordföranden inteavvisas eller avskrivs efter återkallelse eller förlikning. för avvisningär alt ärendet faller utanför nämndens kompetensområde eller alt ärendet rörbelopp under de värdegränser som nämnden f.n. tillämpar. För beredning ochföredragning av ärenden inför nämndavdelningarna saml för rådgivning lillallmänheten finns ett kansli. 1981/82 Förslaa 1982/83 -1- 657 000 -1- 518 000 (5 695 000) (-.381.500) (-1-.3.56 000) -1- 657 000 -H 340 000 1981/82:100 Bilaga 14 65 Under /81kom 7 640 ärenden in lill nämnden. Delta innebär en minskning med cirka 500ärenden () jämfört med föregående budgetår. Antalet inkommande ärenden hartidigare ständigt ökat. Minskningen, som främst avser reseärenden,lexlilärenden, försäkringsärenden och motorärenden, beror huvudsakligen på attnämnden i utökad omfattning inte prövar tvister därvärdet av vad som yrkas understiger ett visst lägre belopp. Anlalel nämndbeslul harunder 1980/81 uppgått lill 3 875, vilket i förhällande till föregående budgetårinnebär en minskning . Anlalel ärenden avskrivna på kansliplanet harunder det gångna budgetåret varit ungefär detsamma som budgetåret dessförinnannämligen 4 027. Ärendebalansen var vid utgången av budgetaret 1980/81 1 787jämfört med 2 080 ärenden vid utgången av föregående budgetår.Handläggningsliden för ärenden som beslutas av nämnden är 4 - 5 mänader. Antalettelefonförfrågningar i ej registrerade ärenden har det senaste budgetåret variti stort sell oförändrat jämfört med /80, dvs. ungefär 19 000.Antalet samtal i registrerade ärenden beräknas vara ungefär lika mänga. Pris-och löneomräkning m.m. 4- . En begränsning avanslaget (- .) skulle innebära ökade ärendebalanser ochlängre handläggningslider. Antalet ärenden som kan beslutas av nämnden bedömsminska med ca 1 200. Med hänsyn till all arbetsbelastningen beräknas öka underkommande budgetår och att de administrativa kostnaderna för den friståendemyndigheten blivit större än beräknat bedömer nämnden huvudalternativet somorealistiskt. Nämndenanser att en resursförstärkning på sammanlagt 110 0(M) kr. är nödvändig förinformation om nämndens verksamhet och för ersättning av slitna inventarier. För nästa budgetår börmedel för allmänna reklamalionsnämndens verksamhet beräknas med utgångspunkt ihuvudförslaget. Med hänvisning tillsammanställningen hemställer jag all regeringen föreslår alt lill för /83 anvisa ett förslagsanslag av . Prop.1981/82:100 Bilaga 14 66 Bidrag till vissa oljetransporter i glesbygd 1980/81 Utgift 5 580 682' 1981/82 Anslag 20 000 000 1982/83 Förslag O ' Avser liden fr.o.m. den1 Med stöd av lagen(1980:564) med bemyndigande om sänkning av ortstillägg för vissa oljeprodukter,m.m. fär regeringen, om del behövs för alt minska sådana prisskillnader pä oljasom förorsakas av ortslillägg, föreskriva det högsta ortslillägg som får tas ulvid försäljning av olja till förbrukare inom 50 angivna kommuner i inreNorrland och västra (jfr prop. 1979/80:109, NU 1979/80:42, rskr1979/80:335). Kompensation för sådana transportkostnader som en säljare intekan täcka till följd av föreskrifter om högsta ortslillägg lämnas i form aviransporlbidrag. Enligl förordningen (1980:851) om ortslillägg för vissaoljeprodukter, m.m. gäller bl.a. att ortslillägg fär las ul med högst 73 kr.per kubikmeter. Transporlbidrag utgår med högst .