prop · G50312 · 1981-12-31 00:00:00 — Avgörandehar i slället varil atl den kyrkokommunala nämndorganisalionen normalt har enmyckel blygsam omfallning. Även utan en sådan föreskrift som har diskuteratsfår del anses klart att det i första hand ankommer på kyrkorådet att se tillatt förberedelseåtgärder vidtas och att ålgärderna på olika verksamhelsområdensamordnas. .3 § Vid förberedelsearbetet skall den kyrkliga kommunensamverka med den borgerliga kommunen och andra kyrkliga kommuner som år belägnainom denna. Den kyrkliga kommunen skal) också samråda med övrigakristna trossamfund som är verksamma inom den borgerliga kommunen. Denna paragraf behandlar den samordning avberedskapsplaneringen som bör äga rum dels med den borgerliga kommunen, delsmed andra kyrkliga kommuner och med övriga trossamund inom den borgerligakommunen. Den kyrkliga beredskapsplaneringen har flera beröringspunkter med denkommunala beredskapsplanläggningen, även om den sislnämnda självfallet arväsentligt mer omfattande. Planeringen på de olika områdena behöver därförsamordnas. För de kyrkliga kommunernas förberedelsearbete innebar en samverkanmed den borgerliga kommunen alt dennas erfarenheler av beredskapsplanering m. m.kan tas lill vara. Planeringsskvldigheten enligl lagen avser enbarl dekyrkliga kommunerna. De fria trossamfunden handhar sina beredskapsfrågor på frivilligväg. samråd mellan den kyrkliga kommunen och de fria trossamfunden böremellertid kunna främja planeringsarbetet. I andra slycket föreskrivs därföratt de kyrkliga kommunerna i en borgerlig kommun skall samråda med de friakristna trossamfund som är verksamma inom den borgerliga kominunen. Delankommer självfallel på de fria trossamfunden all själva avgöra i vilkenutsträckning de önskar sådanl samråd. Naturligtvis är det inget som hindrar allsamråd också sker med icke kristna trossamfund. Ett samråd mellan en kyrklig kommun och fria trossamfundtorde främst böra inriktas på organisatoriska och praktiska problem som rörgudstjänstlivet och församlinnsarbetet i övriel. En sådan fråga kan vara hur behovelav Prop.1981/82:12 29 lokaler för verksamhelen under beredskapstillstånd ochkrig skall tillgodoses. Paragrafen innehåller inte några bestämmelser om ivilka former samråd och annan samverkan mellan de kyrkliga kommunerna, denborgerliga kommunen och de fria trossamfunden bör ske. Denna fråga kan alltsålösas på det sätt som framslår som lämpligast med hänsyn till de lokalaförhållandena. På något håll kan man anse del fördelaktigt all inrätta ett varakliglgemensamt samrådsorgan, medan den samverkan som kan behövas på andra hållkanske har så lilen omfattning all det år lämpligare att den sker i friareformer. De allmänna råd som kyrkoberedskapskommiltén ämnar ge ut torde kunnaanvisa lämpliga former för olika lyper av samverkan. 4 § Inom varje stift åligger det alt följa tilläinpningenav denna lag. skall se till att förberedelsearbetet och de kyrkligakommunernas verksamhel under beredskapslillslånd och krig bedrivs på elländamålsenligt säll och samordnas med annan beredskapsplanläggning och försvarsverksamhel.I samordningsfrågor skall samråda med . Paragrafen behandlar den regionala tillsynen över dekyrkliga kommunernas beredskapsplanering. Denna uppgift har lagls pådomkapitlet. I fråga om skålen för denna lösning hånvisas lill vad som haranförts i den allmänna motiveringen (avsnitt 2.5). Paragrafen motsvarar iövrigt 14 § första stycket lagen om beredskap. Med hånsyntill alt de kyrkliga kommunerna i regel torde sakna närmare erfarenhel avberedskapsplanering och annat förberedelsearbete för krigs-förhållanden blirdet en naturlig och väsentlig uppgifl för domkapitlen som tillsynsmyndigheteratt genom rådgivning och på annal sätt biträda de kyrkliga kommunerna iförberedelsearbetet. Några närmare föreskrifter om hur detta biträde skalllånmas synes inte behövas. Del torde inte heller behöva uttryckligenföreskrivas atl de kyrkliga kommunerna skall samråda med underförberedelsearbetet. Att så bör ske framstår som självfallet. Såväl vidförberedelsearbetet som under beredskapstillstånd och krig blir del en viktig uppgiflför att verka för all de kyrkliga kommunernas resurser i fråga ompräster och annan personal molsvarar behovet. Enligtförevarande paragraf skall bl. a. se till att förberedelsearbetetoch de kyrkliga kommunernas verksamhet under beredskapslillslånd och krigbedrivs på etl ändamålsenligt sått. 1 lagförslaget har tagits in några beslämmelsersom ger vissa befogenheler genlemol de kyrkliga kommunerna (se 5och 8 5S). skall sålunda kunna förordna atl en kyrklig kommun skallupprätta en särskild beredskapsplan och all en kyrklig kommun skall övergå tillkrigsorganisation. Med hånsyn till arlen av de kyrkliga kommunernas uppgifterhar det däremot inte ansetts moliveral alt i lagförslagel la in en motsvarighettill bestämmelsen i 20 S lagen om beredskap om rätt förlänsstyrelsen alt meddela 1981/82:12 30 vitesföreläggande mot en kommun som inte fullgör sinaskyldigheter enligt lagen. För att sakkunskap i fråga om beredskapsplanläggiiingni .m. skall kunna tas till vara föreskrivs en skyldighel för altsamråda med . Bara i några fall sammanfaller elt stift med etteller flera lån. 1 övrigt omfattar stiften län och delar av län. Samrådsskyldighetenavser samlliga länsstyrelser i de län som hell eller delvis ingår i stiftet. När det gäller olika frågor inom skilda fackområden, t.ex. arkivfrågorna, som spelar en viktig roll, förutsätts alt domkapitlen ulansärskild föreskifl samråder med den ansvariga fackmyndigheten. Behovet av samordning av de kyrkliga kommunernasberedskapsplanering inom etl stift kan knappasl tillgodoses enbart genomdomkapitlets kontakter med de enskilda kyrkliga kommunerna och del föreskrivnasamrådet med lånsstyrelserna. Det kan därför vara önskvärt atl överläggningar ikyrkoberedskapsfrågor anordnas mellan företrädare för , de kyrkligakommunerna och de fria trossamfunden. Till sådana överläggningar kan del iblandvara lämpligl alt inbjuda företrädare för t. ex. länsslyrelserna och kommunernainom stiftet. Atl reglera ell sådant samrådsförfarande i författning mölerslora svårigheter. Del synes också vara lämpligare alt samrådet får utvecklasfritt efter de förutsättningar och önskemål som kan finnas i de olika stiften.Del kan anlas att kyrkoberedskapskommiltén kommer atl behandla också dennafråga i de allmänna råden. 5 § Om , med hänsyn till beredskapsuppgifternasomfattning eller betydelse, anser att en kyrklig kommuns förberedelser börredovisas i en särskild plan. får besluta att en sådan plan skallupprättas. Om beslut enligt första slycket meddelas i fråga om 1. en kyrklig samfällighetsom ulgör pastorat och som inte ingår i en samfällighet enligl 2, 2. en kyrklig samfällighetsom avser alla ekonomiska församlingsangelägenheter eller skall den särskilda beredskapsplanen omfatta åven dekyrkliga kommuner som ingår i samfälligheten. får besluta om revision av särskildaberedskapsplaner, når det påkallas av ändrade förhållanden. Enligt paragrafens första stycke får domkapitletbefogenhet all förordna alten särskild beredskapsplan skall upprättas för enkyrklig kommun, om det behövs med hänsyn lill beredskapsuppgifternas omfallningeller betydelse. Denna paragraf och följande paragraf motsvarar 7 § lagen omkommunal beredskap. Prop.1981/82:12 31 [ vissa fall kan en kyrklig kommuns planläggning eller verksamhelunder beredskapstillstånd eller krig ha särskild betydelse från totalförsvarssyn-punkl.Delta kan vara fallet t. ex. om verksamheten har betydelse för enförhållandevis stor befolkning. Särskilda beredskapsplaner har upprättats förså gott som alla kommuner. Når det galler de kyrkliga kommunerna torde detdäremot mera sällan finnas anledning alt förordna alt särskildaberedskapsplaner skall upprättas. När ensärskild beredskapsplan skall upprättas for ett flerförsamlingspaslorat elleren total ekonomisk samfällighet torde det vara lämpligt att planen omfattaräven den verksamhet som ligger kvar på de kyrkliga kommuner som ingår i samfälligheten.I ett sådant fall finns det naturligtvis ell starkt samband mellan delplaneringsarbete som gäller samfälligheten och det arbele som gäller dekyrkliga kommuner som ingår i denna. Den ordning som på grund härav föreskrivsi andra stycket gör det möjligt att utnyttja pastoraten och de lolalaekonomiska samfälligheterna även för de kyrkliga beredskapsfrågor som rör dekyrkliga kommuner som ingår i resp. samfällighet. Systemet innebär att planläggningsarbetelkoncentreras i de fall där det är av mera komplicerat slag. Härigenom kan fördel av den överblick över ell siörre område som finns hos samfällighetenoch få lill stånd en båttre enhetlighet i planläggningen. Vad som har sagtsgäller också i fråga om Slockholms kyrkliga samfällighet och de församlingarsom ingår i samfålligheleii. 1paragrafens tredje stycke får möjlighet att förordna att dekyrkliga kommunernas beredskapsplaner skall revideras vid ändrade förhållanden.Sådant förordnande kan exempelvis föranledas av att>beredskapsplanerna måsteandras med hänsyn lill förändringar i annan beredskapsplanläggning. 6 S Den särskilda beredskapsplanen uppriittas och antas avden kyrkliga kommunen. I fall som avses i 5 § andra stycket upprättas och antasplanen av samfälligheten. När den särskilda beredskapsplanen har antagits, skall densandas in till . I första stycket finns bestämmelser om upprättande och antagandeav särskilda beredskapsplaner. Det är det beslutantle organet i församlingeneller den kyrkliga samfälligheten som har atl anta planen. Att en kyrklig samfällighetsom upprättar särskild beredskapsplan även för de fiirsamlingar som ingår i samfällighetendärvid måste samarbeta intimt med församlingarna ligger i sakens natur och hardärför inte föreskrivits uttryckligen. Iparagrafen föreskrivs vidare att den särskilda beredskapsplanen skall sändas intill . Etl formellt underställningsförfarande har inte bedömtsnödvändigt. Som har anförts i den allmänna motiveringen (avsnitt 2.4) räckerdel att den särskilda beredskapsplanen sänds in till , når planenhar antagits av den kyrkliga kommunen. 1981/82:12 32 7 § En kyrklig kommun är under beredskapslillslånd ochkrig skyldig att. i de hänseenden i vilka den är verksam för dem som årkyrkobokförda inom den kyrkliga kommunen, utöva verksamhel även till förmån förandra personer som vislas inom den kyrkliga kommunen lill följd av krigsskada,utrymning eller andra med krig eller krigsfara sammanhängande utomordentligaförhållanden. I paragrafen föreskrivs en skyldighet för den kyrkligakommunen alt låla församlingsarbetet och annan kyrklig verksamhet omfatta ocksåsådan befolkning från andra kyrkliga kommuner som på grund av ofredsförhållan-denvislas inom den kyrkliga kominunen. Skyldigheten gäller i förhållande tillsåväl medlemmar i som dem som tillhör etl annal trossamfund ellerinte tillhör något trossamfund. innebår givelvis inle något tvång förnågon att också la i anspråk Ijänsler. Självfallet gäller atlde olika fria trossamfunden har räll att på religionsfrihetens grund utformasin tro och silt gudstjänstliv också under beredskap och krig. Svenska kyrkansverksamhet gentemot dem som inle tillhör skall självfallet inleha annan inrikining än under fredsförhållanden. Uttrycket "i de hänseendeni vilka den år verksam" syftar på den verksamhel som faktiskt bedrivs vidaktuell lidpunkl. Paragrafenmotsvarar i sak en liknande föreskrift i första delen av 1 § lagen om kommunalberedskap. Någon motsvarighet lill senare delen av nämnda paragraf synes medhånsyn till arlen av de kyrkliga kommunernas uppgifter inle behövas. Del kanvara mera tveksamt om inle elt visst behov föreligger av en motsvarighet tillföreskriften i 5 S första stycket nämnda lag om skyldighet för en kommunvarifrån utrymning sker att lämna bistånd åt en kommun där befolkning från ulrymningsområdetinkvarteras i siörre omfattning. Ett sådant bistånd skulle kunna gälla t. ex.tillhandahällande av personal för verksamhelen bland de inkvarterade. Någotbehov av en sådan föreskrift har emellertid inte framkommil i samband medremissbehandlingen. Civilförsvarsslyrelsen anför atl befolkningen enligl deprinciper som f. n. utarbetas i första hand skall få skydd i skyddsrum och attdel därför kan antas all utrymningsåtgärder i framliden kommer atl bli aktuellai mindre utsträckning än vad som anges i nuvarande planer. Med hänsyn till detanförda synes övervägande skäl tala för alt någon motsvarighet lill denaktuella föreskriften inle behövs. 8§ Under beredskapslillslånd och krig får en kyrkligkommun övergå lill krigsorganisation. Om beslular om del, skall denkyrkliga kommunen övergå lill krigsorganisaUon. skall genaslunderrättas om beslut, varigenom en kyrklig kommun har övergått lillkrigsorganisation eller återgått lill fredslida organisation. leder verksamhelen, når en kyrklig kommun harövergått till krigsorganisation. får därvid beslula om hur övriganämnder och andra organ i den kyrkliga kommunen än fullmäktige och församlingsdele-geradeskall inrikta och bedriva sin verksamhel. Prop.1981/82:12 33 om fördelning av personal och ulruslning mellan de organsom ingår i krigsorganisationen alll efler uppkommande behov. Under beredskaps- och krigsförhållanden kan det föreligga etlbehov av alt anpassa den kyrkliga verksamheten efter lågels olika växlingar.Paragrafen möjliggör för den kyrkliga kommunen atl övergå lillkrigsorganisation. Paragrafen motsvarar 11 § lagen om beredskap. Kyrkoberedskapskommillénslagförslag, som saknade regler om övergång lill krigsorganisation,kritiserades av ett par remissinslanser just för detta. I första hand ankommer det på de kyrkliga kommunernasjälva att avgöra när de under krig eller vid krigsfara bör övergå till krigsorganisation.Paragrafen öppnar en möjlighet också för att förordna alt en ellerflera kyrkliga kommuner skall övergå till sådan organisation. kangenom sin överblick över lägel i stort förutse alt en kyrklig kommun kommer attbli utsatt för en särskild belastning. skall i sådana fall kunnahöja den kyrkliga kommunens beredskap genom en dylik föreskrift. I paragrafens andra stycke anges all kyrkorådet leder verksamhelen,när den kyrkliga kommunen har övergått till krigsorganisation. Krigsorganisationeni övrigl bör ulformas med hänsyn till de kyrkliga uppgifterna under beredskapoch krig. I planläggningsarbetel bör naturligtvis ingå alt ange hurkrigsorganisationen skall vara utformad. I egenskap av ledningsorgan fårkyrkorådet meddela den kyrkliga kommunens övriga nämnder och andra organ, dock inlekyrkofullmäktige eller församlingsdelegerade, direktiv rörande verksamhetensinriktning och bedrivande samt fördela personal och utrustning mellan de organsom ingår i krigsorganisationen. Direklivrälten innebär inle någon generell möjlighel förkyrkorådet alt överta uppgifter som ankommer på ett annal organ eller attflytta över arbetsuppgifter från ett ordinarie organ till ett annat. Genom atttillföra ett organ, som ställs inför övermäktiga uppgifter, resurser från ellannat, mindre belastat kyrkokommunalt organ, synes kyrkorådet på ett lämpligaresäll än genom beslut i organets ställe kunna nå åsyftat resultat. Överflyttningav arbetsuppgifter får endasi ske under de förutsättningar som anges itillämpningsföreskrifterna till administrativa fullmaktslagen. 9 § En kyrklig kommun har rätt lill ersättning från statenför koslnader som under beredskapslillslånd eller krig har uppkommit för denkyrkliga kommunen till följd av verksamhel enligl 7 §. Ersättningen beslutas avlänsslyrelsen. Den kyrkliga kommunen har rätt att få förskoll på sådanersättning av . Enligt paragrafen har en kyrklig kommun, som enligt 7§ harutövat verksamhel även till förmån för befolkning från andra församlingar, rättlill ersättning för koslnader som har uppkommit lill följd av den utvidgadeverksamheten. Som har anförts i den allmänna motiveringen (avsnitt 2.6) molsvararparagrafen den regel om kostnadsersättning som finns i 18 § lagen om kommunalberedskap. 3Riksdagen 1981/82. Prop.1981/82:12 34 Av paragrafen följer alt det endast är kostnader somverkligen beror på den utvidgade verksamhelen som grundar en rått lill ersällning.Om en kostnad till en del hänför sig till verksamhelen för den egnabefolkningen och lill en del lill verksamhet för befolkning från andraförsamlingar och kostnaderna inte kan särskiljas, får kostnadsfördelningengrundas på en skälighetsbedömning. Om del däremot inte är klart att denutvidgade verksamheten har föranlett några ytterligare koslnader för denkyrkliga kommunen, föreligger inte heller någon rått lill ersättning. Av dettaföljer alt paragrafen knappasl kan grunda en rätt lill ersättning föravlöningsförmåner åt präster. Enligt 16§ lagen om beredskap kan en kommun som har upprättat en särskildberedskapsplan få slalsbidrag för planlåggningskoslna-den. Någon motsvarighetfinns inle i delta lagförslag. I fråga om skälen för denna avvikelse hänvisastill vad som har anförts i den allmänna moliveringen (avsnitt 2.6). 10 § beslut enligt denna lag fär överklagashos regeringen genom besvär. beslut enligl 9 § får ocksåöverklagas hos regeringen genom besvär. Under beredskapslillslånd eller krig får domkapitletbesluta atl dess beslut enligl denna lag skall gälla med omedelbar verkan. Paragrafen innehåller bestämmelser om överklagbarhet. Eltbeslut av enligt 5 eller 8 § får överklagas hos regeringen genombesvär. Lånsstyrelsens beslut enligt 9 § får också överklagas hos regeringengenom besvär. Som har anförts i den allmänna motiveringen bör liksom fallelär med lagen om beredskap den föreslagna lagen om kyrklig beredskapvara i krafl redan under fredslid. Tyngdpunkten i lagförslaget ligger nämligeni de bestämmelser som reglerar de kyrkliga kommunernas förberedelser förverksamheten under beredskap och krig och inle i de beslämmelser som reglerarsjälva verksamheten. Vissa bestämmelser som är avsedda endast för krig ellerkrigsfara har i enlighel härmed utformats så atl de Iräder i funktion undersådana förhållanden. Lagen bör träda i kraft så snarl som möjligl med hänsyn lillviklen av alt en beredskapsplanläggning pä det kyrkokommunala området påbörjas.Med hänsyn härtill föreslås att lagen om kyrklig beredskap skall träda i kraflden . Med hånvisning till vad jag nu har anförl hemställer jag atlregeringen föreslår atl anta förslaget till lag om kyrklig beredskap. Prop.1981/82:12 35 Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch beslular alt genom proposition föreslå att anta det förslag somföredraganden har lagt fram. 1981/82:12 37 Promemoria upprättad i kommun(departementet Prop.1981/82:12 -38 1 Inledning ................................................................ 39 2 Svenska kyrkansorganisation ............................... ..... 42 3 Vissaförfattningsbestämmelser för krig och krigsfara m. m. . 43 4 Kyrkoberedskapskommiltén...................................... ..... 47 5 Remissyttrandena ................................................ ..... 50 5.1 Inkomnayttranden ...................................... ..... 50 5.2 Remissutfalleti stort ..................................... 51 5.3 Allmännasynpunkter ..................................... 52 5.4 Särskildapartiella samfälligheter för beredskapsfrågor . 5.5 De friatrossamfundens beredskapsplanering 59 5.6 Lagförslagel..................................................... 60 6 Överväganden .................................................... 65 6.1 Allmännasynpunkter .................................... ..... 65 6.2 Organisaloriskafrågor..................................... 68 7 Specialmotivering...................................................... ..... 71 Bilaga: Lagförslag........................................................... 83 1981/82:12 39 Det svenska samhällel måsle på olika sålt vara rustat motkrig och mot de påfrestningar som samhället utsätts för vid krigsfara och liknaiidesituationer. Därför behövs en beredskapsanläggning inom skildasamhällsområden. En grundläggande princip för försvarsplaneringen är all denmyndighet eller det organ som svarar för viss verksamhet i fred skall svara förverksamheten också i krig, om verksamhelen då skall fortgå. Härav följer etlansvar för planläggning och andra förberedelser för verksamhelen i krig. Med hänsynlill kommunernas betydelse för totalförsvaret är det av stor vikt allkommunerna redan i fredslid planlägger verksamhelen och vidtar andraförberedelser som behövs för atl de skall kunna fullgöra sina uppgifter underberedskap och krig. Föreskrifter härom finns i lagen (1964:63) om kommunalberedskap (omtryckt 1977:4)7. ändrad senast 1979:405) och kommunalaberedskapskungörelsen (1964:722, ändrad senasi 1977:418). Föreskrifter omkommunala uppgifter av vikl för totalförsvaret finns också i flera andraförfattningar. Lagen om beredskap är också lillämplig pålandstingskommunerna. Frågan omplanering för den kyrkliga verksamheten vid krig eller krigsfara har övervägtsoch utretts i skilda sammanhang. Frågan har emellertid ännu inte fått entillfredsställande lösning. Efter framställning av ärkebiskopen tillkallades är1960 en utredningsman med uppdrag atl ulreda och de frikyrkligasamfundens själavårdande verksamhel under krig (kyrkoberedskapsutredningen). Ulredningenavgav belänkandet (SOU 1965:59) Kyrklig beredskap. I delta behandlades uiöverden själavårdande verksamhelen olika frågor, som ulredningen bedömde varaviktiga för den kyrkliga verksamhelen under krig. Ulredningen föreslog bl. a. all den centrala ledningen avden kyrkliga beredskapen skulle under regeringen utövas av en kyrkoberedskapsnämnd.I krig skulle emellertid ärkebiskopen under regeringen överta ledningen av denkyrkliga verksamhelen. Enligt förslaget skulle i ell stift biskopen, i eltkontrakt kontraktsprosten och i elt pastorat kyrkoherden svara för den kyrkligaberedskapen. Vid remissbehandlingen av betänkandet hade elt stort anlalremissinslanser, bl. a. de kyrkliga, starka principiella invändningar mol deföreslagna organisatoriska lösningarna. I flera remissyttranden framhölls bl.a. att de kyrkorätlsliga, förvaltningsrällsliga, adminislraliva och ekonomiskakonsekvenserna av förslaget var oklara i flera hänseenden. Är 1969 tillsattes inom enarbetsgrupp med uppdrag alt överarbeta de förslag som hade lagts fram i kyrkoberedskapsutredningensbetänkande. Arbeisgruppen redovisade resultatet av översynen ipromemorian (Ds U 1970:7 del I) angående den fortsatta behandlingen av kyrkoberedskapsutredningensbelänkande. 1 departementspromemorian systematiserades utredningensolika förslag. 1981/82:12 40 De hänfördes i princip lill någon av följande fyrahuvudgrupper, nämligen själavård och kyrkobokföring, kyrkokommunala frågor,statliga beredskapsfrågor saml organisatoriska frågor. Inom alla delar av detkyrkliga beredskapsområdel borde enligt promemorian ansvaret för beredskapsuppgiflernaom möjligt förläggas till redan existerande myndigheter och organ, som harmotsvarande uppgifter i fred. Enligt promemorian borde vissa rikllinjer av grundläggandearl fastställas för det fortsalla utrednings- och planeringsarbetet. Sådanaallmänna rikllinjer angavs i promemorian. Enligt dessa riktlinjer borde dekyrkokommunala uppgifterna i princip handläggas av de kyrkokommunala organenoch de statliga beredskapsuppgifterna av slalliga myndigheter. I promemorian angavs all del av beredskapsskäl varsynnerligen angeläget att utrednings- och planeringsarbetet kom i gång ulanytterligare dröjsmål. I promemorian förslogs därför alt som centralt organunder Kungl. Maj:l för handläggning av kyrkliga beredskapsfrågor t. v. skulle lillsältasen mindre kommitté. Denna skulle bl. a. få lill uppgift all initiera enplanläggning på hela det kyrkliga området, alt fungera som rådgivande ochsamordnande organ i kyrkoberedskapsfrågor samt alt inom området ulreda degrundläggande frågor som inle lämpligen borde ankomma på något annal centraltorgan. Promemorian remitterades lill elt stort anlal myndigheleroch organisationer.