prop · G503118 · 1981-12-31 00:00:00 — 1Stockholms län har utvecklingsfonden genom särskUda lånemedel från landstingetmöjligheter att stödja företag utanför den angivna målgrappen. DentraditioneUa uppdelningen i tjänste- och varuproducerande näringar är numeramycket svår alt göra. finner det därför vara helt naturligt att deregionala utvecklingsfondernas målgrapper utökas lill all gälla ävenserviceföretagen, i all synnerhet som de serviceförelag vilka huvudsakligenbetjänar tUlverkningsindustrin redan nu ingår i ulveckUngsfondernasverksamhet. Ensamordning av denna art i enlighet med serviceföretagsulredningens förslag skulle även stärka utvecklingsfondernas ställning ifråga om de näringspolitiska insatserna ute i länen. Inte minst beträffande insatser i glesbygd har detta stor betydelse. Nedläggningen av glesbygdsbutiker och andra serviceföretag i glesbygd tenderar all öka, en utveckling som läns styrelserna i samarbete med bl. a. utvecklingsfonderna - måste ur samhällsekonomisk synpunkt på alla sätt söka moverka. Eltgenomförande av serviceutredningens förslag skulle enligt länsstyrelsensuppfattning motivera en överflyttning av vissa arbetsuppgifter (ochbefattningshavare) från handels- fill industridepartementet, vars centrala roUinom regional- och näringspolitiken därmed skulle klarare markeras. Länsstyrelsenhar sålunda i fidigare sammanhang ställl sig avvisande till alltför snabbautökningar av fondens målgrapp inle minst beroende på all industritätheten ilänet är så pass slor all fondens resurser inle räckt rill att klara av dennaprimära målgrapp. En utvidgning av målgrappen kräver 1981/82:118 95 Under föratsättning all huvudmännen ställer tillräckliga resursertill fondernas förfogande och utvidgningen av målgrappen sker under entiUräckligt lång fidrymd är , bl.a. för alt minskaserviceföretagens beroende av leveraniörsföretagen, beredd att tillstyrkautredningens förslag om utökning av fondernas målgrapp. Länsstyrelsenföratsätter därvid också att länsstyrels«;ns möjligheter att utnyttja fondensinsatser för att uppnå länets regionalpolitiska målsättningar inle försämras ioch med att målgrappen utökas. Länsstyrelsenanser i likhet med utredningen all samtliga såväl tillverkande somIjänsteproducerande företag i princip borde ingå i utvecklingsfondernasmålgrapp. Om en dylik satsning skaU kunna genomföras med framgång krävs att manvid fonderna dels bygger upp en kompelens angående serviceföretagen dels attresurserna för långivning måste förstärkas. Om ansvarsområdet förulveckUngsfonderna utvidgas föratsätter sålunda att erforderligaresurser ställs lill fondernas förfogande. Om inte så sker finns det risk föralt utvecklingsfonderna inte kan komma alt leva upp fill vad som väntas av dem. Länsstyrelsenär dock tveksam fill att utvidga utvecklingsfondernas målgrapp i så snabb taktsom utredningen föreslår. Anledningen härtiU är främst de stora krav påresurser som skulle ställas. Utvecklingsfonderna harbyggt upp ett kunnande och en erfarenhet som helt är knuten tUl industri ochindustriverksamhet. De kunskaper och erfarenheter som finns är endast ibegränsad utsträckning ullämpliga på andra branscher än industri och hantverk.Den föreslagna utökningen av målgrappen skuUe således innebära krav på kunskapoch kompetens som inle finns på fonderna. För alt kunnatillgodose kraven från serviceföretagen utan alt service till den nuvarandemålgrappen försämras krävs en betydande utökning av personalen. Enligt länetsutveckUngsfond visai' erfarenheterna från utvidgningar i samband med fondernastUlkomst, att det är svårt all la in nya målgrapper utan att servicen lill dengamla målgrappen försämras. En alltför snabb utvecklingslakt kan därför gå ulöver kvaliteten på arbetet. Enligt länets utvecklingsfond bör därför enutvidgning av målgrappen ske i långsam takt och med en utvärdering efter vatjeutvidgning. Mol bakgrand av vad somovan anförts ställer sig mycket tveksam till utredningens förslagnär del gäller utvidningen av utvecklingsfondernas målgrupp. Speciellt när detgäller hotell- och restaurangrörelse saml renhållning och städning är delolämpUgl att de förs in i fondernas målgrapp. 1981/82:118 96 Erfarenheternafrån utvidgningen i samband med fondernas tiUkomst visar alt de tvåståndpunkterna är svåra all förena. Fondenkan inle heller växa alltför snabbi som del finns en övre gräns förexpansionen. En aUlför snabb ökning kan gå ul över kvaU-tén på arbetet. Vianser därför att en utvidgning bör ske i långsam takt med en utvärdering eftervarje utvidgning. Såvittlänsstyrelsen kan bedöma, erfordras en kraftig personalförslärkning vidsamtliga utvecklingsfonder i landet, ifall serviceförelag inkluderas imålgrappen. Mol denna bakgrand är del mindre tillfredsställande all utredningeninte närmare analyserar resursfrågorna utan "utgår ifrån alt såväl statensom respekfive landsting kommer all medverka för all möta del ökaderesursbehovet". Liksomflertalet remissinstanser i länet ifrågasätter lämpligheten avalt kanalisera utökat stadigt slöd till servicenäringarna genomutvecklingsfonden, länels viktigaste regionalpolitiska instrument vid utbyggnadav industrisektorn. saknar fonden erforderliga resurser föruppsökande och utvecklande verksamhet. Mol denna bakgrand är den föreslagnautökningen av målgrappen mindre lämplig. 1 likhet med länets landsfing anseremellertid all turistföretag bör inkluderas i målgruppen,då turismen är en vikfig basnäring i länels fjällområden. Länelshandelskammare föreslår att utökat statligt stöd till konsuUinsatser skallkanaliseras genom förelagens egna branschorganisationer. Enligt länsstyrelsensuppfattning är detta alternativ alt föredra framför en utökning avutvecklingsfondens målgrupp. instämmer därför i handelskammarenssynpunkter. Deregionala utvecklingsfondernas verksamhet finansieras framför allt överstatsbudgeten. En ökning av utvecklingsfondernas verksamhet innebär såledesatt statens upplåningsbehov växer i motsvarande grad, dvs. den prioriteradeupplåningen på den svenska kreditmarknaden skulle öka. En vidgning av den prioriteradedelen av kreditmarknaden framstår som synnerligen olycklig. Redan för år 1980uppgår allmänna pensionsfondens, försäkringsbolagens och bankernas placeringari stats- och bosladsobliga-fioner tiU inte mindre än 3/4 av den totalaplaceringen lill följd av de placeringskvots- och Ukvidilelskvolskrav som måstställas på dem. Fullmäktige är medvetna om all de belopp som skulle tillkommaenligl utredningens förslag inle är av någon mera betydande storleksordning.Med den omfattning som den prioriterade delen av kreditmarknaden fått bör emel- 1981/82:118 97 lertidvarje ytterligare ökning undvikfis. Fullmäktige vill därför avvisa utredningensförslag om en utvidgning av de regionala utvecklingsfonderna. 15Svenska (ansluter sig tilldetta yttrande) är emellertid av flera skäl tveksamt tiU all bygga ulutvecklingsfonderna i en så snabb takt som kommittén föreslår. Fonderna ärfortfarande myckel unga och har ännu inle funnit sin form. Del finns uppenbararisker för att en snabb utbyggnad av fonderna direkt motverkar syftet. 1slällel för små smidiga organisationer med en nära kontakt med regionensförelag, kan vi få stora byråkratiska otympliga organisationer, som får svårtatt fullgöra sina uppgifter. Symptomatiskt för de små förelagen är deras rädslaför och irritation över tung och onödig byråkrati. Mol en utbyggnad lalar ocksåall utredningen inle gjort några som helst uppskattningar av förslagenskostnader. Detta rimmar illa med del kostnadsmedvetande som följer av ettansträngt statsfinansiellt budgetläge. Moldenna bakgrund vill starkt ifrågasätta både detkloka och funkfionella i att ytterligare bygga ul ulveckUngsfonderna. är emellertid berett att lillslyrka förslaget attutvecklingsfondernas målgrupp vidgas lill alt omfatta även serviceföretagenunder föratsättning alt del sker inom nuvarande ramar. Detta bör vara fulltmöjligt om utvecklingsfonderna mera systematiskt än vad som varitfallet samarbetar med andra befintliga näringslivsorgani-safioner och privatakonsulter. För de olika utvecklingsfonderna kan del vara en väl så slor hjälpatt hänvisa lill de tjänster som enskilda näringslivsorganisationer ochprivata konsulter erbjuder, som att utbjuda egna kanske dessutom mindrekvalificerade egna tjänster. Samarbetet mellan UtveckUngsfonden i Stockholmslän och visar på en rad positiva fördelar bl.a. iform av minskal resursslöseri och ökad effektivitet. Beträffandeden rena förelagsservicen förefaller del mera rafionellt all handelskamrarna ges i uppgift att fullgöra den än all tillföra de regionala utvecklingsfonderna yllerligare resurser. Förbundet vill även ifrågasätta behovet av ell ökat utbud av företagsservice. vill framhålla ett problem som kommittén heltförbigått, nämligen huvudmannaskapet för utvecklingsfonderna. liggerutvecklingsfonderna under industridepartementet, medan l.ex.varudislribulionen ligger under . Denna uppdelning anserförbundet funktionell. Kommitténs försiag måste därför medföra en departementalförändring, vilket förbundet starkt ifrågasätter. 1981/82:118 98 Industridepartementetär redan hårt belastat varför förbundet tror att serviceförelagsfrågorna kommeratt överskuggas av energi-, varvs- och andra näringspolitiskt tunga frågor.Detta har kommittén inte närmare beaktat. Idet läge som råder, med nödvändiga krav på prioriteringar i samhällsarbetet,bör därför de insatser som de regionala utvecklingsfonderna utför koncentreraspå att söka utveckla sysselsättningen inom industrin. Del kan också konstaterasatt många utvecklingsfonder redan inom ramen för gällande målgrappsavgränsningprioriterar insatser riktade lill de tillverkande företagen. Omekonomiska resurser tillskjuts ocb utredningens förslag om utvidgning avutvecklingsfondens målgrapp till någon del blir föremål för genomförande ärdet styrelsens uppfattning att förändringen begränsas till alt avse insatser isärskUt utsatta kommuner och kommundelar som saknar grundläggandeservicefunktioner. Ettundantag utgör dock de i absoluta tal relativt fä turistföretagen.Turistnäringen är en av de mest expansiva branscherna och spelar enbetydande roU lokalt från sysselsättnings- och näringssynpunkt. Ofta ulgör denenda alternativet att skapa varaktiga arbelsliUfällen. Till övervägande delbestår turistnäringen också av små förelag, som ofta står utanförkedjegrapperingar och samordnade branschorganisationer. För möjligheterna allbibehålla och utveckla en acceptabel lokal service lorde vidare utnyttjandet avturistanläggningar i många fall spela en avgörande roll. Med hänsyn till viktenav att utvecklingsmöjligheterna inom turistnäringen tas tillvara, är detangeläget att den kan omfattas av utvecklingsfondernas förelagsservice ochkredilulbud. Rentprincipiellt så tycker utvecklingsfonden all målgrupperna för fondernasverksamhet ej bör vara så hårt reglerade som . SärskUd hänsyn börsålunda av enstaka fonder kunna tas vad gäller framföraUt de regionalaskillnaderna i näringslivets struktur. Molden bakgranden och med hänsyn till den snabba expansion, somutvecklingsfonderna genomgått, bör försiktighet iakttagas när det gäller beslutom utvidgning av fondernas målgrupp. Fonderna bör i stället konsolidera ochförstärka sin nuvarande verksamhet. Detta gäller särskilt ett län somStockholms med dess näringsstraktur. av länets näringsliv Ugger inomservicesektorn. Sammanfattningsvisanser Utvecklingsfonden i all den föreslagna utvidgningen avmålgrappen nu ej bör ske. Prop.1981/82:118 99 Vihar inte funnit skäl att ändra vår principiella grundinställning i denna fråga.Däremot finns del praktiska omständigheter som lalar för att en ytterligarevidgning av målgruppen på det sätt och i den takt utredningen föreslagit måstebetraktas med tveksamhet. Resursproblemen är, som framhålls nedan, en sådanomständighet. Serviceföretagen är vidare av myckel skiftande slag vad gällerverksamhetsinriktning, finansierings- och servicebehov etc, något som kommeralt ställa nya och annorlunda krav på fondernas planering och operativaverksamhet. Delär å andra sidan önskvärt all fondernas handlingsfrihet när det gällernäringslivsfrämjande åtgärder i stort kan ökas. En lösning, i vaije fall tillsvidare, när det gäller serviceföretagen, kan därför vara att fonderna ges rättatt, efter bedömning från fall till fall, lämna stöd fill alla företag,oberoende av bransch, men att de nya målgrappsföretagen inle skall ges sammaovUlkorliga rätt som de tidigare all erhålla sådant slöd. Del är med hänsyn härtillknappast realistiskt att tro alt en yllerligare utökning av fondernas målgrappskulle få någon praktisk effekt annat än . Detta gäUer framförallt om den princip också i fortsättningen skall gäUa som slogs fast ismåförelagspropositionen (s 149) nämligen alt den tillverkande sektornfortfarande skaU utgöra den primära målgrappen och alt en målgrappsutvidgninginte fär innebära alt fondernas insatser försämras vad gäller den primäramålgruppen. Utredningens beräkning av resursbehovsökningen har gjorts myckelsummariskt, något som utredningen själv påpekat, varför det är svårt all härgöra någon rätt bedömning. Del allmänna intrycket är dock alt beriikningarnahar skett i underkant på så sätl att man har underskattat de nytillkommandegrappernas service-och kreditbehov och de anspråk dessa behov kan komma allställa på fonderna. Vi vUl här särskill peka på de beräkningar avnyutlåningskapaci-tet utredningen gjort, vilka i likhet med tex industriverketsliknande beräkningar i samband med budgetarbetet enbart grundar sig på denteoretiska omloppstiden för krediterna utan hänsyn liU vare sig förluster ellerinfla-tionseffekler. Enligt vår bedömning krävs det sålunda större årligatillskott än vad fonderna fått om inte lånekapilalet skaUurholkas. Delbör i detta sammanhang påpekas att den tillväxt för fonderna som skisserades iföretagareföreningsutredningen (SOU 1977:3) och småförelagspropositionen(1977/78:40) ännu långtifrån är förverkligad och att fondemas resurser ärklart otillräckliga för deras nuvarande uppgifter. SörmlandsfondenvUl sammanfattningsvis konstatera att även om serviceföretagsulredningensförslag är principiellt någorlunda välmofiverade, förefaller del varaoreaUsliskl alt anla att utvecklingsfondernas resurser 1981/82:118 IOO kommeratt utökas i sådan omfattning att utredningens förslag på ell rimligt säll kangenomföras i praktiken. Fonden är också mycket tveksam till alt ytterligareresurser till fonderna verkligen gör bäsl nytta i de nya målgrapperna försmäförelagspolifiken som utredningen föreslår. Enligl Sörmlandsfondens meningvore del en väsentligt bättre resursanvändning om ytterligare insatser vidtogsför redan befintliga målgrapper vid fonderna - och då främsttillverkningsindustrin - i stället för all nu ytterligare vidga fondernasarbetsfäU tiU nya förelagsgrupper. Utvecklingsfondenär i princip positivt inställd lill ett ökat statligt stöd tillservicenäringarna och finner del även naturligt och rationeUt all ett sådantstöd på det regionala planet administreras av utvecklingsfonderna. Det skuUeinnebära all i princip alla mindre förelag oavsett branschfillhörighet kundevända sig tUl ell och samma regionala organ med sina problem. Föralt utvecklingsfonden skall kunna betjäna de nytillkommande företagskategoriernai samma utsträckning som de tillverkande förelagen krävs en omfattandeanpassning av fondens administrafiva resurser såväl storleksmässigt som närdel gäller erfarenhet och kompetens. Det ökade resursbehovet kan inte på detlastadium preciseras men såväl när del gäller förelagsservice som krediter är delnödvändigt all utvecklingsfonden har tillgång lill sakkunskap som inlefinns representerad vid fonden. Detla gäller i särskilt hög grad handeln menäven övriga fillkommande förelagskategorier kräver i högre eller lägre gradspeciell kompelens vid fonden. Detmåste alltså ske en nyorientering när det gäller bl.a. personalrekrytering ochvidareutbildning. Det är ocksä nödvändigt, som utredningen framhåller, attfonderna etablerar kontakter med branschorganisationer, fackligaorganisationer, konsulter mfl som är verksamma inom servicenäringarna för attpå det sättet bygga upp ett kontaktnät. Den erfarenhet som finns på dessa hållär självfallet ytterst värdefull för utvecklingsfonderna speciellt underuppbyggnadsperioden. Deresurser som finns respektive håller på att byggas upp inom de regionala utvecklingsfonderna måste, mot bakgrunden av de förhållanden som här redovisats, enligl fondens uppfattning primärt användas för all skapa bästa möjliga utvecklingsmöjligheter inom den mindre tillverknings industrin. Dethindrar självfaUel inte alt ett principbeslut fattas om att ulveckUngsfondernasmålgrupp utökas med de nu aktuella serviceföretagen. Del ekonomiska läget ilandet får sedan bli avgörande för när serviceföretagen kan lämnas samma stödsom den nuvarande målgruppen. mån en utökning av ulveckUngsfondernas målgrapp medför krav på ökadeekonomiska åtaganden från landstingen, förutsäller fonden altfinansieringsfrågan blir föremål för centrala överläggningar. 1981/82:118 lOl Utvecklingsfondensstyrelse och personal har under många är byggt upp elt kunnande och enerfarenhet som är helt knuten lill industri och industri-liknande verksamhet.Det gäller speciellt områdena finansiering, kalkylering, produktutveckling,marknadsföring, underleverantörsfrågor, utbildning saml annan förelagsservice.Dessa kunskaper och erfarenheter är inle i full utsträckning applicerbara påandra branscher än industri och hantverk. Elt helt nyttmarknadstänkande uppstår. Med viss generalisering kan man säga atttillverkningsindustrins avsättningsmarknad är geografiskt obegränsad. Det gåratt öka produktionen i ett företag i landet utan att detta måsteinnebära all ell annat företag i landet måste minska sin produktion. Ökademarknadsinsatser kan göra att båda överlever. Detla resonemang kan delvistillämpas även på delar av partihandeln, däremot inte på detaljhandeln.Detaljhandelns marknadsområde är alllid mer eller mindre geografiskt begränsat. Ellhuvudskäl enligl utredningen lill alt detaljhandeln skall ingå i fondensmålgrapp är att detaljhandeln därigenom för sin finansiering skulle bli mindreberoende av leverantörer. De flesta detaljister, oavsett bransch, har idagnågon form av kedjeanknylning, antingen lill en producenlägd partihandelsgruppeller lill en detaljistägd parlihandelsgrupp. Fondenär beredd lillslyrka all Utvecklingsfondernas målgrupp utökas i enlighet medutredningens förslag under förulsällning att huvudmännen ställer tillräckligaresurser till förfogande och att utökningen sker under en liUräckUgl långlidsrymd. Förslagsvis bör målgrappsutökningen ske successivt under enlidsperiod av efter det att resurserna för fondens nuvarande verksamhet itUlfredsställande omfattning blivit tiUgodosedda, dvs. en fördubbling av personalresursernasom enligl regeringspropositionen /78:40 skulle behövas ske fram lill ibörian av 1980-lalel. förslag skall ingen bransch prioriteras, utan alla branscher gessamma möjligheter till krediter och förelagsservice. Fondens mening är att detillverkande företagen även framöver skall vara den primära målgruppen. Alltsåbör den priorileringsordning som fastslogs i regeringspropositionen /78:40även gälla i fortsättningen. Tillgängliga och ökade resursersatsas i slällel på tiUverkningsindustrin dvs. Detta torde med hänsyn liU den samhällsekonomiska situationen varamest adekvat och dessutom ge större effekt ur sysselsättningssynpunkt. Skall krediter och service ställas tillserviceföretagens förfogande i samma omfattning som gäller förUtvecklingsfondernas nuvarande mål- Prop.1981/82:118 102 gruppså bör stödet kanaUseras via branschorganisafioner, branschkredil-insfilut ochäven andra kredUinslitut med bred kontaktyta gentemot serviceföretagen. Åtgärder motleveranlörsberoende och obilliga avtalsvillkor vidtages via skärptkonkurtenslagsliflning och kontroll över avtal, avtalsvillkor och dessastUlämpning och förenlighet med gällande lagar och allmän rällstill-lämpning ochallmänt rättsmedvetande. 1 den händelseUtvecklingsfonderna skall ta sig an även serviceföretagen skall det vara somett komplement lill övriga samhällsinsatser som främst kanaliseras viabranschanknulna insfitufioner och olika kreditgivare. Skall Utvecklingsfondernabetjäna serviceföretagen i sin helhet efter samma grunder som för nuvarandemålgrapp så måste garantier skapas för att den nuvarande målgrappen ej fårförsämrade möjligheter. Det innebär att den av förelagareföreningsulredningenföreslagna fördubblingen av Utvecklingsfondernas personal i sin helhetreserveras åt nuvarande målgrupp, vilket innebär ell ytterligareresurstillskott därutöver för serviceföretagens vidkommande. Utvecklingsfondendelar utredningens uppfattning om del principieUt rikliga i att ävenserviceföretag erhåller slöd från samhällets sida. En väl fungerandeservicesektor är av betydelse för den hemmamarknadsorien-terade delen avtillverkningsindustrin. Utvecklingsfondensstyrelse och personal har byggt upp elt kunnande och en erfarenhet som är helt knuten lill industri och induslri liknande verksamhet. Del gäller speciellt områdena finansiering, kalky lering, produktutveckling, marknadsföring, underleverantörsfrågor, ut bildning saml annan förelagsservice. Dessa kunskaper och erfarenheter är endasi i begränsad utsträckning applicerbara på andra branscher än indu stri och hantverk.- Ensnabb utveckling av fonderna mol yllerligare nya målgrupper innebär splittring av insatserna och medför risker för minskad effektivitet. Desto angelägnare är deldå alt ge fondema de bästa förutsättningarna all arbeta strategiskt dvs. verkaså all de insatta resurserna fördelas på den målgrapp där de får störst effekt.Denna ambition skulle motverkas om man i nuvarande läge skulle utöka målgruppenenligt utredningens förslag. Mofivel lill all servicenäringarna behandlassekundärt är helt enkelt det all serviceföretagen oftast etableras som en följdav annan industrieU verksamhet. Samhället uppnår således störstmultiplikatoreffekt i sysselsäll- ningen genom alt systematiskt salsa påtillverkande förelag i stället för att plottra bort resurserna på mångaområden. Det finns nämligen då risk för alt de avsedda effekterna uteblir omman blir alltför splittrad. Prop.1981/82:118 103 skallfonderna om de av olika skäl finner del angelägel, kunna stödja serviceförelag.Den möjligheten finns redan inskriven i dagens bestämmelser förutvecklingsfondernas verksamhet. Sammanfattningsviskan sägas att fonden har full förståelse för de mofiv som ligger bakom denföreslagna utvidgningen av målgrappen. Mol bakgrund av en förväntadresursknapphel kan fonden dock enbart stödja en stegvis utvidgning av det anlalbranscher fonden skall betjäna. Således måste en prioritering lill nuvarandemålgrupp samt de branscher som betjänar denna äga ram. Däremot finner fonden delangelägel alt samhällets slöd fullt ul bör omfatta turistnäringen, varvidfondens insatser bör främst riktas mot medelstora företag av väsenfiigbetydelse. Vadgäller den föreslagna omfattningen av den nya målgruppen biträder viutredningens förslag med tveksamhet för den rena detaljhandeln. Medutgångspunkt från våra regionala förhåUanden finner vi det särskilt vikfigt attturismseklorn tillföres fondens reguljära målgrupp. görs hososs icke obetydliga insatser vad gäller hantering av ansökningar omlokaUseringsstöd resp allmän förelagsservice lill förelag inom denna sektor. Viföratsätter slutligen att ett ev genomförande av hela eller delar avutredningens förslag kopplas till beslut om erforderlig resursförstärkning. Självfalletkan inle utredningens förslag om styrning av fondens styrelses prioritering avolika förétagstyper accepteras. Själva grundmotiven för fondens regionala förankringbygger på en självständig, fri prioritering av fondens verksamhet ochengagemang som får göras från fall lill fall. Denföreslagna målgrupps- och verksamhetsförändringen, ställer såledesutomordentligt stora krav på anslagsbeviljande huvudmän.