prop · G503109 · 1981-12-31 00:00:00 — Om en likaregenom blekning eller på annat sätt förändras eller skadas, skall myndighetenbegära hos "chefen för " alt få en ny likare. Flaggansproportioner regleras i 4 § flagglagen. På tvärskurna flaggor skall flagganslängd förhålla sig lill dess höjd som 16 lill 10. På fälten skall längdenförhålla sig till höjden, för de inre fälten som 5 lill 4 och för de yttre som9 lill 4. På Irelungade flaggor skall flaggans hela längd med lungor vara dubbeltså slor som höjden, och de yttre fälten skall, tungorna oräknade, vara likastora som de inre fälten. Fältens längd skall förhålla sig till höjden som 5till 4. Tungorna skall vara lika långa. De yttre lungornas ytterkanter får intebilda vinkel med flaggans över- eller underkant. På båda flaggtyperna skallkorsels bredd vara hälften så slor som fältens höjd. I5 § föreskrivs att konungen och, med hans tillstånd, medlemmar av del kungligahuset får använda trelungad flagga och all flaggan då kan förses med rikelsvapen. Vidare ges bestämmelser om all den Irelungade flaggan kan kompletterasmed befälslecken. 1 denna paragraf sägs slutligen att flaggan i övrigi inle fårförses med bokstäver, märken eller andra tecken. Straffbestämmelserför den som brukar trelungad flagga där sådan inte får användas fmns i 6 §. Detär också straffbelagt all använda flagga på vilken det obehörigen har anbragls eltmärke, en bokstav eller något annat tecken och att saluhålla flaggor som lillfärgen uppenbarligen skiljer sig från vad som har föreskrivits eller som intehåller föreskrivna inbördes mått. Straffbestämmelserna tar enligt paragrafensikte pä alla flaggor med vinkelrätt gult kors på blå bollen. Vissaspeciella bestämmelser med syfte all hindra obehörig användning av svenskaflaggan och riksvapen i näringsverksamhet finns i varumärkeslagen, imönsterskyddslagen och i lagen om skydd för vapen och vissa andra officiellabeteckningar (jfr avsnitt 2). Omflaggning på vissa bestämda dagar finns - bortsett från försvarsmaktens område- inga bindande föreskrifter. Emellertid har alltsedan år 1939 i den vanligaalmamackan angetts s.k. allmänna flaggdagar. Denna förteckning över flaggdagarhar karaktären av en inofficiell rekommenda- Prop.1981/82:109 12 tion.Den har lillkommil på initiativ av beslyrelsen för (numera: Stiftelsen ). Deallmänna flaggdagarna, som är femton till antalet, är följande:den (nyårsdagen), (konungens namnsdag), (kronprinsessans namnsdag), (), (konungensfödelsedag), , (), (svenska flaggansdag), (), (kronprinsessans födelsedag),(drottningens namnsdag), (), den10 december (), (drottningens födelsedag) och den 25december (juldagen). Enligtijänslereglemenlel för försvarsmakten skall ivärskuren flagga hissas inomförsvarsmakten på allmänna flaggdagar på alla flaggslänger utom sådana därörlogsflagga är hissad . Även utom försvarsmakter! är flaggning vanligpå de allmänna flaggdagarna, både hos statliga och kommunala myndigheter ochbland allmänheten. Ipromemorian behandlas i olika avsnitt frågorna om flaggningsplikten, deallmänna flaggdagarna, flaggans proportioner, flaggans färger, den Irelungadeflaggans användning, straffsanktioner, tiden för flaggans hissande och halandeoch formen för en ny reglering. Tankenall införa en skyldighet alt på de allmänna flaggdagarna flagga på allabyggnader som inrymmer statliga myndigheter och institutioner -något somföreslogs av utredningsmannen avvisas i promemorian. Ekonomiska ochpraktiska skäl sägs tala mot det. Flaggningsfrågan bör därför liksom hillillslämnas oreglerad utanför försvarsmakten. Delta innebär att varie civil myndighelsjälv utifrån prakfiska och andra överväganden får avgöra i vilken utsträckningseden att flagga på de allmänna flaggdagarna lämpligen kan upprätthållas. Ipromemorian erinras vidare om att del är ett gammalt önskemål, som vidåtskilliga tillfällen har behandlats i (se senast KU 1977/78: 3), allen förteckning över de allmänna flaggdagarna skall fastställas officiellt. Ipromemorian föreslås att så sker i detta sammanhang. Beträffande frågan vilkadagar som bör las upp som flaggdagar påpekas all de nuvarande flaggdagarna iprincip har varit oförändrade och att de således har vuxit sig ini allmänhetens medvetande. Därför bör ingen av dem uteslutas utan starka skäl.Enligt promemorian kan sådana skäl knappast åberopas beträffande någon avdagarna. De nuvarande 15 allmänna flaggdagarna bör alltså behållas. Vidareföreslås två nya flaggdagar, i båda fallen med hänsyn bl.a. lill uttalandenfrån sida. Dels förordas all dag för riksdagsval, som f n.sammanfaller med dag för kommunalval, blir aUmän flaggdag (jfr KU 1973:10 och 1977/78:3),dels föresläs delsamma gälla FN-dagen, (jfr UU 1973:4 och1978/79:21). Föratt det skall bli möjligt att utan riksdagsbehandling ändra i förteckningennär ändrade förhållanden rörande de kungliga flaggdagarna inträffar 1981/82:109 13 rekommenderasi promemorian all de allmänna flaggdagarna anges inte i flagglagen utan i enförordning. 1 denna bör, enligl vad som vidare förordas i promemorian, den 6juni inle bara betecknas som "" utan även som"nationaldag". Därmed skulle man författningsmässigtge ullryck ål att den aktuella dagen skall anses som nationaldag. Alt dagennumera har denna karaktär är allmänt erkänt och har uttalats av bl.a.vid 1979/(KU 1979/ 80:25). Attsärskilda regler införs om tillfällig flaggning på statliga byggnader, vilketförordades av utredningsmannen, anses i promemorian obehövligt. Enliglpromemorian har erinringar riktats mol den svenska flaggans nuvarandeproportioner både från praktiska och estetiska synpunkter. Men flaggan har haftdessa enligl del s. k. gyllene snillet bestämda proportioner i vart fall under75 år. Allmänheten har sålunda vant sig vid dessa, och del lorde finnas fleramiljoner flaggor med de nu föreskrivna proportionerna i bruk. Eftersom dessaflaggor enligt promemorian måste godtas även efter en eventuell ändring av proporfionerna,skulle konsekvensen av en sådan ändring bli all den svenska flaggan underöverskådlig lid fick två allernaliva utformningar. Med hänsyn härtill och lillatt den kritik som har riklats mol de nuvarande proportionerna inle kan bedömassom avgörande, förordas alt dessa behålls. När del gäller flaggansfärger påpekas i promemorian all det numera föreligger osäkerhet om hur dessa,"ljust mellanblå" och "guldgul", mera exakt bör se ul. Avde likare som gavs ut har en del förkommil, och de återståendeexemplaren har av alll all döma undergått förändringar i färgen sedan sintillkomst. kungörelse om likare ges en särskild beskrivning avförfaringssättet vid färgningen, men inte heller denna ger numera enligtpromemorian tillräcklig ledning. I promemorian rekommenderas att statens provningsanstaltfår i uppdrag att ge de närmare riktlinjer för färgerna i flaggan som behövs. Provningsanslaltenbör därvid samräda med statens heraldiska nämnd och konstakademien.Utgångspunkten bör vara vad som kan utrönas i fråga om de färgnyanser som varavsedda vid flagglagens tillkomst, men även estetiska synpunkter bör vägas införe färgernas slutliga fastställande. Del understryks dock i promemorian alt någonåtergång till de nyanser som tillämpades under 1800-lalel (då fälten hade ennärmast svartblå nyans) eller inle bör ske. Den nuvarandebeskrivningen "ljust mellanblå" och "guldgul" bör behållasi en ny reglering. Föreskriften all färgenskall vara ljust mellanblå på flaggans sidofäll och guldgul på korset börenligt promemorian alltjämt las in i lag. I lag bör vidare anges att regeringeneller myndighel som regeringen bestämmer meddelar närmare föreskrifter omfärgerna. Med tillämpning av denna delegeringsbeslämmelse bör sedan regeringeni förordningens form uppdra åt statens provningsanstalt all meddelaföreskrifter om rikfiinjer för flaggans färger. Prop.1981/82:109 14 Den Irelungade flaggan föreslås i promemorian få eltoförändrat användningsområde, dvs. inom del kungliga huset och försvarsmakten.Visserligen torde enligl promemorian goda skäl kunna åberopas för att dennaflagga ursprungligen var all se som en slalsflagga. Men all bryta med denrådande ordningen, som har en i vart fall drygt 70-årig tradition bakom sig,och göra den tretungade flaggan lill en mera allmän slalsflagga skulleenligt promemorian sannolikt leda till åtskilliga komplikationer. Att somutredningsmannen föreslog - förbehålla den för endast vissa civila myndigheterter sig å andra sidan omotiverat. I promemorian erinras vidare om all riksdagenså sent som avvisade tanken på en förändring av den tretungade flaggansanvändning (KU 1955:13). De nu redovisade skälen har i promemorian ansetts böraleda till all gällande ordning behålls. De nuvarande straffbestämmelserna för den som saluhållerflaggor vilka lill färgen uppenbarligen skiljer sig från vad som är föreskriveteller inle håller föreskrivna proportioner anses i promemorian inte längre varaerforderliga och föreslås slopade. Delsamma föreslås beträffande de andra tvågällande straffbestämmelserna, nämligen för den som använder trelungad flaggadär sådan inle får föras och för den som använder en flagga på vilken del obehörigenhar anbringats märken, bokstäver eUer andra tecken. Såvitt rör liden för flaggans hissande och halande påpekasi promemorian att det enligl Ijänslereglemenlel för försvarsmakten f.n. gälleratt flaggan skaU hissas kl. 8.00 och kl. 9.00under övrig del av året samt att den skall halas vid solens nedgång, docksenast . I promemorian förordas all några författningsbestämmelser idetta ämne med tillämpning utanför försvarsmakten inle meddelas. Med sådanabestämmelser skulle man nämligen riskera att onödigtvis hämma framför alll denenskilda flaggningen, som del enligt promemorian i stället är angeläget altuppmuntra. Slutligen anges i promemorian att de grundläggandebestämmelserna om flagga av samma skäl som gäller riksvapen(jfr avsnitt 2) bör meddelas genom lag. Till promemorian har fogats förslag ny lag i ämnet, avsedd all ersätta flagglag. Vidare har upprättatsförslag lill en förordning om allmänna flaggdagar och lill en förordning omriktlinjer för färgerna i flagga. De olika förslagen i promemorian rörande flaggan har underremissbehandUngen godtagits så gott som enhälligt. Till vissa särskildauttalanden återkommer jag strax. För egen del kan jag, liksom remissinstanserna, även närdel gäller flagga i alll väsentligt biträda övervägandena ochförslagen i promemorian. Vad som framkommit under remissbehandlingen ger dockanledning lill en mindre justering i ett avseende, nämligen när det gällerformerna all bestämma de närmare riktlinjerna för färgerna i flaggan. Beträffande flaggans färger bör till en början slås fastall utgångspunkten skall vara all de nyanser som allmänt tillämpas i principskall behållas. Prop.1981/82:109 15 Någonåtergång till tidigare bmkade, mörkare nyanser skall alltså inte ske. Med dennautgångspunkt är del enligl min mening naturiigt all flaggans färger iförfattningstext beskrivs inle bara med orden "blå" och"gul" utan - liksom i gällande lag - med förtydligandet all färgen är"ljust mellanblå" på fälten och "guldgul" på korset. Somframgår av promemorian är del dock numera inte möjligt att med säkerhetkonstatera vilka nyanser som avsågs flagglag. Del är därför nödvändigtalt komplettera de angivna beskrivningarna av flaggans färger med mera exaktaför att tillgodose dem som har behov härav, t. ex. tillverkare av flaggor. Såsomhar föreslagils i promemorian med instämmanden under remissbehandlingen bör deexakta nyanserna bestämmas med hjälp av en objektiv färgbestämningsmelod.Statens provningsanstalt, som i promemorian har föreslagits få i uppdrag all -efter visst samråd - meddela föreskrifter om rikfiinjer för flaggans färger,har förklarat sig beredd all arbeta fram mätdata som underlag för enförfattning i detta ämne. Däremot har provningsanstalten uttalat alt anstaltenav principiella skäl inle bör vara provande institution och föreskrivande myndigheli samma typ av ärenden (jfr prop. 1977/78:132 s. 21). Provningsanslaltenförordar därför all regeringen direkt i förordning bestämmer flaggans korrektafärger, efter förslag av provningsanslalten. Min avsikt är att, om riksdagengodtar föreliggande förslag, senare anmäla den nu aktuella frågan för regeringen.Frågan om val av färgbestämningsmelod bör prövas under del fortsatta arbetet. Ilikhet med vad som har anförts i promemorian anser jag att de föreskrifter sommeddelas inle bör få en absolut bindande karaktär ulan mera tjäna somriktlinjer i ämnet. Vadhärefter avser frågan om tiden för flaggans hissande och halande vill jag fästauppmärksamheten på all Stiftelsen särskilt framhållitönskemålet att man inte genom onödig formalism hämmar enskild flaggning ochresande av nya flaggslänger. Stiftelsen biträder den uppfattning som redovisasi promemorian, nämligen all några fasta författningsregler om lider förhissande och halande av flaggan inle bör införas utanför det område där sådanaredan nu finns, dvs. Även jag ansluter mig lill denna mening. Ocksåövriga delar av promemorieförslaget om flagga, som här inleuttryckligen har berörts, bör genomföras. Sammanfattningsvis innebär detta alljag förordar alt föreläggs förslag lill en ny lag om flagga,som bl. a. reglerar flaggans form, färger och proportioner samt den Irelungadeflaggans användning. Föreskrifter om flaggningsplikl, tid för flaggans hissandeoch halande eller om straffsanktioner föreslås däremot inte. Om bifallerlagförslaget, avser jag att för regeringen anmäla frågan om förordningarangående allmänna flaggdagar och riktlinjer för flaggans färger. Dennya lagen bör träda i kraft . Prop.1981/82:109 16 Medhänvisning fill vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen delsföreslår all anta inom jusfitiedepartementet upprättade förslag till 1. lag om riksvapen, 2. lag om flagga, delsbereder liUfälle att la del av vad jag har anfört i del föregående omen reglering av allmänna flaggdagar. Regeringenansluter sig lill föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition förelägga de förslag som föredraganden har lagt fram förden åtgärd och det ändamål som framgår av hans hemställan. 1981/82:109 17 Lag omSveriges riksvapen ............................................. ... 19 Lag omSveriges flagga..................................................... 20 Förordningom aUmänna flaggdagar................................. 20 Förordningom riktlinjer för färgerna i flagga....... ... 21 1 Inledning ...................................................................... 22 2 Sverigesriksvapen......................................................... 24 2.1 Historik...................................................................... 24 2.2 Gällande bestämmelser............................................. 25 2.3 Betänkandet............................................................. ... 27 2.3.1 Vapenbeskrivningarna...................................... 27 2.3.2 Användningen av riksvapnen............................ 28 2.4 Remissyttrandena..................................................... 29 2.5 Överväganden och förslag........................................ ... 29 2.5.1 Vapenbeskrivningarna...................................... 29 2.5.2 Användningen av riksvapnen............................ ... 31 2.5.3 Formen för en ny reglering............................... 33 3 Sverigesflagga .............................................................. 34 3.1 Historik...................................................................... ... 34 3.2 Gällande bestämmelser ........................................... ... 35 3.3 Belänkandet.............................................................. ... 36 3.4 Remissyttrandena..................................................... 38 3.5 Överväganden och förslag........................................ ... 41 3.5.1 Flaggningsplikten.............................................. ... 41 3.5.2 De allmänna flaggdagarna m.m........................ 42 3.5.3 Flaggans proportioner...................................... ... 44 3.5.4 Flaggans färger................................................ ... 45 3.5.5 Den tretungade flaggans användning ............ ... 47 3.5.6 Frågan om straffsanktioner ............................ ... 48 3.5.7 Tiden för flaggans hissande ochnedhalande... ... 49 3.5.8 Formen för en ny reglering............................... ... 49 4 Upprättade förfaltningsförslag........................................ .. 50 5 Förteckningöver svenska stalsemblem m. m.................. ... 50 Bilaga 1:1 Lagen om rikels vapen Bilaga 1:2 Lagen angående rikels flagga Förslagen i betänkandet SOU 1966:62 Bilaga 1:3 Förslag till lag angående rikels vapen Bilaga 1:4 Förslag till lag angående rikels flagga Bilaga 1:5 Förslag fill kungörelse angående allmännaflaggdagar och annan officiell flaggning Bilaga 1:6 Förslag lill kungörelseangående färgerna i rikels flagga 1981/82:109 19 1 §Sverige har två riksvapen, stora riksvapnet, som också är statsche fens personliga vapen, och lilla riksvapnet. Riksvapnen används som sym boler för den svenska staten. Stora riksvapnet börendast när del finns särskilda skäl användas av andra än statschefen,, regeringen, departementen och försvars-maklen. Statschefenkan ge annan medlem av det kungliga huset tillåtelse att som personligt vapenbruka stora riksvapnet med ändringar och fillägg som statschefen bestämmer. 2 §Stora riksvapnet utgörs av en blå huvudsköld, kvadrerad genom ell kors av guld med ulböjda armar, saml en hjärtsköld som innehåller det kungliga husels dynaslivapen. Huvudsköldens första ochfjärde fält innehåller tre öppna kronor av guld, ordnade två över en.Huvudsköldens andra och tredje fält innehåller tre ginbalksvis gående strömmarav silver och däröver ett upprest, med öppen krona krönt lejon av guld med rödtunga samt röda tänder och klor. Hjärlskölden är kluven.Främre fältet innehåller Vasaällens vapen: elt av blått, silver och röttstyckat fält, belagt med en vase i guld. Bortre fältet innehåller ättenBernadottes vapen: i blått fält en ur vatten uppskjutande rak bro med tre valvoch två krenelerade torn, allt av silver, däröver en örn av guld med vänslervänlhuvud och sänkta vingar som griper om en åskvigg av guld samt överstKarlavagnens stjärnbild av guld. Huvudskölden är krönt meden kunglig krona och omges av serafimerordens insignier. Sköldhållareär två lillbakaseende, med kunglig krona krönta lejon med kluvna svansar samlröda tungor, tänder och klor. Lejonen står på elt poslament av guld. Det hela omges av en medkunglig krona krönt hermelinsfodrad vapenmanlel av purpur med frans av guldoch uppknuten med lofsprydda snören av guld. Storariksvapnet får bmkas även ulan ordensinsignier, sköldhållare, poslament och vapenmanlel. 3§ Lilla riksvapnet består av en med kunglig krona krönt blå sköld med tre öppnakronor av guld, ordnade två över en. Sköldenomges av serafimerordens insignier. Lillariksvapnet får brukas även ulan sköld och ordensinsignier. Myndighetersom använder lilla riksvapnet får till vapnet foga emblem som symboliserarderas verksamhet. Innan ell vapen med sådant tillägg tas i bruk, bör yttrandeinhämtas från statens heraldiska nämnd. Dennalag träder i kraft , då lagen (1908:65 s. 1) om rikets vapenskall upphöra all gälla. 1981/82:109 20 1 § Sverigesflagga är blå med ell gult kors. Korset är vinkelrätt ställt mol flagganskanter. 2 § Flaggananvänds dels som Ivärskuren, dels som trelungad. Den tvärskurna flaggans höjd förhåller sig till dess längdsom 10 till 16. På de inre fälten förhåller sig höjden fill längden som 4 till5 och på de yttre som 4 tUl 9. Den Irelungade flaggans höjd är hälften av dess längd,lungorna medräknade. De yttre fälten är, bortsett från lungorna, lika storasom de inre, och fältens höjd förhåller sig lill deras längd som 4 till 5. Deyttre tungornas ytterkanter får inle bilda vinkel med flaggans över- ellerunderkant. Korsarmarnas bredd motsvarar hälften av höjden på vart ochelt av fälten. 3 § Flaggans färg är ljust mellanblå på fältenoch guldgul på korset. Närmare föreskrifter om färgnyanserna meddelas av regeringen eller den myndighel som regeringen bestämmer. 4 § Statschefen och med dennes tillstånd andra medlemmarav del kung liga huset får använda trelungad flagga med eller utan stora eller lilla riksvapnet på elt vitt fäll i korsets mitt. Inom försvarsmakten får trelungad flagga användas somörlogsflagga. Används örlogsflaggan som befälstecken, markeras delta genomsärskild beteckning i övre inre fältet. I övrigi flaggas med Ivärskuren flagga. Flaggan får inle i vidare mån än som följer av första ochandra stycket förses med märken, bokstäver eller andra tecken. Denna lag träder i kraft , dä lagen(1906:55 s. 1) angående rikels flagga skall upphöra att gälla. Förordning om allmänna flaggdagar Härigenom föreskrivs följande. Allmänna flaggdagar är nyårsdagen ; Konungens namnsdag ;Kronprinsessans namnsdag ; nationaldag och svenska flaggans ; Kronprinsessans födelsedag Prop.1981/82:109 21 den8 augusti; Drottningens namnsdag dag för val i hela riket lillriksdagen Dennaförordning träder i kraft . Förordningom riktlinjer för färgerna i flagga Regeringen bemyndigarstatens provningsanstalt all, efter samråd med statens heraldiska nämnd ochakademien för de fria konsterna, meddela föreskrifter om de närmare riktlinjerför färgerna på flagga som behövs utöver 3 § första stycket lagen(1981:00) om flagga. Provningsanstalten skall på begärantillhandahålla prov på färger som svarar mol de värden som anges iföreskrifterna. Dennaförordning träder i kraft den , då kungörelsen (1908:119 s. 1)angående likare å mönslerfärger för rikels flagga upphör att gälla. 1981/82:109 22 Denlagstiftning som f. n. gäller beträffande flagga och riksvapenutgörs av lagen (1906:55 s. I) angående rikelsflagga och lagen (1908:65 s. 1) om rikels vapen. Lagarna fogas lill dennapromemoria som bilaga 1:1 och 1:2. Genombeslut bemyndigades chefen för jusfifiedepartementet alttillkalla en sakkunnig för afi verkställa utredning angående rikets vapen ochflagga m.m. Bakgmnden till beslutet var all (rskr1949:82 och 1949:248) hade hemställt om en översyn av den aktuellalagstiftningen och om en enhetlig ordning för rikels samtliga allmännaflaggdagar. återkom i skrivelse (rskr 1961:94) till Kungl. Maj;lfill frågan om de allmänna flaggdagarna. Vidare hade riksheraldikerämbelel iskrivelse lill chefen 1948 påtalat vissa brister ilagstiftningen om rikels vapen. Med slödav del nämnda bemyndigandet tillkallades i febmari 1962 hovrättspresidenten all som sakkunnig verkställa utredningen. Utredningsmannen avlämnadei belänkandel (SOU 1966:62) Rikels vapen och flagga. Belänkandelinnehåller förslag lill nya lagar om rikels vapen och flagga. HärtUl anslutersig förslag liU en kungörelse angående allmänna flaggdagar och annan officiellflaggning och lill en kungörelse angående färgerna i rikets flagga. Dessa förfaltningsförslagbifogas {bilaga 1:3-6). I belänkandelredovisas vidare resultatet av en undersökning beträffande begreppet rikels höghelslecken. Dessutominnehåller belänkandel ell förslag till en sådan förteckning över svenska stalsemblemsamt officiella märken och stämplar, som fömtsätts i Pariskonvenlionen den 20mars 1883 för skydd av den industriella äganderätten, liksom ell förslag lilllag om ändring i den då gällande lagen (1960:646) om skydd för vapen och vissaandra officieUa beteckningar. Yttranden har avgetls av överbefälhavaren,, , kommerskollegium, patenl-ochregistreringsverket, historisk-filosofiska sektionen av humanistiska fakultetenvid , överslålhållarämbelel, länsstyrelserna i ,, och , , vitterhets-, historie-och antikvitetsakademien (), för de friakonsterna (), , , beslyrelsen för . ,, Sfiftelsen Svenskt Färgcenimm saml . Kommerskollegiumhar överlämnat yttranden från handelskamrarna i , , ,, , och saml från Svenska elektriska malerielkonlrollanslallenAB (SEMKO). 1981/82:109 23 har bifogat yttrande från .