prop · G50334 · 1981-12-31 00:00:00 — EnligtRÅ kan motiveringen för inskränkningarna i målsägandens talerält alltjämt havisst fog för sig; emellertid kan hävdas alt skyddsbehovet gör sig gällandeäven beträffande andra kategorier och i själva verket kan samma synsättanläggas på alla fall av obefogad talan inom domstolarnas verksamhetsområde. RÅdelar de kritiska synpunkter som har kommit till uttryck i och denallmänna debatten. Han framhåller dock att betydelsen av den nuvarandebegränsningen i talerälten från saklig synpunkt har getts orimligaproportioner i den förda debatten. finns inte anledning alt slopa förbudet då dess bibehållande kanväl motiveras av omsorgen om statsverksamhetens behöriga gång. Enligtrikspolisstyrelsen är de föreslagna ändringarna mer gmndade på principiellauppfattningar än spmngna ur ell faktiskt behov. Liknande synpunkter framförs avhovrätten för som dock anför all den kontrollmöjlighet som målsägandenssubsidiära ålalsrält otvivelaktigt innebär bör finnas även vid brott i tjänstenav offentliga funktionärer. Kammarrätteni erinrar om att de aktuella tjänstemännen ofta har all fatta ellerutåt slå för beslut som är repressiva eller av annan orsak särskilt kännbaraför medborgarna. De är därför, uppger kammarrätten, speciellt utsatta för riskför åtal från enskilda. Det förhållandel att denna risk har sin gmnd i denallmänna verksamhetens natur moUverar enligt kammartällen all del allmännaockså håller de berörda tjänstemännen ett särskilt skydd lill hands.Kammarrätten anser emellertid alt starka principiella skäl talar emotförbudet. EnligtTCO kan nuvarande bestämmelser knappast anses vara förenliga med den gmndläggandedemokratiska principen om "allas likhet inför lagen". Den nuvarandeordningen har enligt SACOISR föranlett en känsla av rättsosäkerhet som harvarit myckel olycklig. 2.4Kvarstående begränsningsregler, forum Kommitténsförslag all åtalsförbud alltjämt skall gälla en del offentliga funktionärer Ullstyrksuttryckligen beträffande statsråden av JK, RÅ, hovrätten för ochMalmö tingsrätt. Förslaget beträffande jusli-Ueråden och regeringsrådentillstyrks av JK, RÅ, hovrätten för , juridiska fakultetsnämndenvid och i . 1981/82:34 41 Malmötingsrätt anser alt man rent formellt skulle kunna ifrågasätta undantagetbeträffande justitieråd och regeringsråd. Enligt tingsrätten är del i och försig ej avgörande alt undantaget är stadgat i regeringsformen. Av flera skäl kanman dock enligt tingsrätten svårligen ändra på den nu gällande ordningen, ochenligt tingsrättens mening finns del inte heller sakliga skäl att rubba den. finner del tveksamt huruvida tillräckliga skäl föreligger alt låtaförbudet för målsäganden att väcka åtal resp. föra skadeståndstalan mot justitierådoch regeringsråd kvarstå. Om så sker kommer enligt möjlighetenför den enskilde all föra talan mot en domare att bli beroende på i vilkeninstans denne tjänstgör; en sådan ordning kommer nog att framstå somsvårbegriplig för allmänheten. Motsvarande betänkligheter kan enligtansvarsnämndens mening inte anses möta vad gäller bibehållandet av förbudet allväcka åtal resp. föra skadeståndstalan mot de funktionärer, i huvudsak medpolitiska uppgifter, i fråga om vilka kommittén inte föreslagit någon ändring igällande bestämmelser. Kommitténs förslag attutsträcka den enskildes subsidiära åtalsräll lill att avse också hovrätts- och undertältsdomaresamt revisionssekreterare tillstyrks uttryckligen av JK och kammarrätten iStockholm. RA ifrågasätter om inte förslaget i denna del fåll en utformningsom är alltför långtgående. Beträffande de domare som har forum i högstadomstolen kan enligt RÅ i stort anläggas samma synpunkter som de som motiverat undantagför justilierådens och regeringsrådens del. anser att förbudet bör bibehållas beträffande domare mol vilkatalan om ansvar förs direkt hos högsta domstolen. Även andra domare bör dockenligt omfattas av bestämmelserna. Enligt domstolsverkelsmening är del ell allmänt intresse av hög dignitet att verksamheten viddomstolarna får fortgå ulan obehöriga störningar. Verket pekar också påintresset av att förhindra all en tilltalad väcker åtal mol domare i syfte altgenom utbyte av denne försvåra eller förhala rättegången. Förslagetalt slopa ålalsförbudet beträffande JK avstyrks av JK. Enligt JK utgör JK:s funkUonav tillsynsmyndighet över domar- och åklagarper-sonalen skäl för bibehållandeför JK:s del av de särskilda reglerna om forum och om behörig åklagare. Enligt JO:suppfattning kan när det gäller kretsen av de särskilt undantagna funktionärernasägas all de skäl som åberopas för alt JO skall vara undantagen också gällerJK. JKpekar på sambandet mellan bestämmelserna om målsägandens talerält och reglernaom åklagares behörighet saml om fomm. JK är inte övertygad om att del ihändelse förslaget rörande talerält genomförs finns skäl som är tillräckligtstarka för all man skall behålla reglema om forum privilegiatum annat än ialldeles speciella fall. Del måste enligt RA betecknas som olämpligt att målsägandenUllerkänns rätt att väcka talan i högsta domstolen utan iakttagandeav de krav på prövningsUllslånd som normalt gäller i fråga om talan molhovrätts dom eller beslut. Om målsäganden skall ha talerält beträffande härberörda tjänstemän anser RÅ att bestämmelserna om fomm privilegiatum i högstadomstolen bör avskaffas. 1981/82:34 42 ståndpunkt alt RÅ alltjämt skall vara ensam behörig all åtala vissahögre offentliga funktionärer uttalar JK att enligt hans mening begränsningen ifråga om lägre åklagares behörighet stämmer dåligt med den föreståendeutvidgningen av målsägandens åtalsräll. JK håller för troligt att vidareutredning skulle ge underlag för slopande av ålalsbegränsningen för lägreåklagare i åtskilliga fall. Spörsmålet bör enligt JK inte lämnas därhän. mening står den föreslagna vidsträckta ålalsrälten moltjänstemän i dålig samklang med gällande begränsningar i fråga om lägreåklagares behörighet. har den uppfattningen att fråganom allmän åklagares åtalsräll inte kan lämnas utanför bilden vid en reform avdel slag som förestår. I denna fråga bör emellertid enligt rältegångsutredningenRÅ:s och åklagarorganisationernas synpunkter tillmätas största betydelse. ÄvenFöreningen anser att den vidsträckta åtalsrätten mottjänstemän som målsägande skall få enligt förslaget i belänkandet slår i dåligsamklang med gällande begränsningar i lägre åklagares behörighet. mening saknas inte erforderiig skicklighet och erfarenhet blandåklagarna på fältet för de uppgifter varom här är fråga. De skäl som kommitténanfört för all ej framlägga förslag lill ändring i de bestämmelser somreglerar RÅ:s roll synes enligt föreningen inte helt övertygande. Föreningenföreslär att i delta sammanhang frågan upptas om lägre åklagaresåtalsbehörighet bör vidgas till all omfatta även mål mol högre tjänstemän. EnligtRÅ innebär såväl överprövningsinsUtutel som den generella rätten för RÅ altöverta uppgifter som tillkorhmer lägre åklagare alt RÅ i praktiken mycket oftaslutligen prövar åtalsfrågor av grannlaga karaktär. Detta talar enligt RÅ föratt den nuvarande ordningen bibehålls enligt vilken behörighet att åtala dehögre funktionärerna för brott i tjänsteutövningen är begränsad lill RÅ vidsidan av JK och JO; i vart fall bör denna ordning bibehållas såvitt avser detjänstemän som har forum i hovrätt eller högsta domstolen. Malmötingsrätt finner det värdefullt att kommittén ej föreslår någon ändring i nugällande regler om alt RÅ ensam är behörig alt åtala högre offentliga funkUonärerför brott i tjänsteutövningen. Kommitténs motivering för sittställningstagande är enligt tingsrätten tungt vägande. Även hovrätten för ÖvreNorrland ansluter sig uttryckligen lill kommitléförslagel. JKpekar på alt utvecklingen gått mol ell stort ansvar för det allmännaför skada som offentliga tjänstemän vållat genom fel eller försummelse itjänsten och all genom skadeståndslagen stegel har tagils fullt ut. I delperspektivet framstår enligt JK en utvidgning av den enskildes skadeståndstalaninte som angelägen eller ens befogad av hänsyn till den skadelidande. Mellanreglerna om ålalsförbud och begränsningsreglerna vad gäller skadeslåndstalerältfinns emellertid enligt JK ell sådant samband alt man svårligen kan tänka sigen utvidgning av ålalsrälten ulan all begräns-ningama av skadeslåndslalerällensamtidigt slopas. Man kan enligt JK förmoda alt möjligheten för den enskildeall vända sig mol staten med sitt 1981/82:34 43 skadeståndskrav i det stora flertalet fall, särskilt därprövning kan ske i ulomprocessuell ordning genom ansökan hos JK enligtskaderegleringskungörelsen, kommer att te sig gynnsammare än all väcka talanmot tjänstemannen. Kommitténs förslag om rältegångsbeslämmelser tillstyrksuttryckligen av , postverket, ,i och Föreniiigen åklagare. Malmötingsrätt, , statens arbetsmarknadsnämnd och statensansvarsnämnd ullalar sig i tillstyrkande riktning. JK delar kommitténsuppfattning all en vidgad talerält bör förenas med något slags skydd. Deföreslagna processuella reglerna utgör dock enligt JK inte tillräckligt skyddmen kan i förening med rällegångskoslnadsregler vara tillfyllest. Förslagenavstyrks uttryckligen av . vidUppsala universitet avstyrker förslaget såvitt gäller möjligheten att avgöramålet utan stämning men tillstyrker förslaget lill möjlighet att avgöra måletunder förberedelsen. Likartade synpunkter förs fram av JO och TCO. Mångaremissinstanser förordar all rätlegångsutredningens överväganden avvaktas. Hithör RA, hovrätten för , kammarrätten i ,överbefälhavaren, , /SR och domareförbundet. Domstolsverketifrågasätter om de föreslagna reglerna är att föredra framför de regler som nubegränsar talerälten. tillstyrker dock förslaget. mening har dock frågan om lämpligheten av rällskraftigaavgöranden ulan motparts hörande inte blivit tillräckligt belyst. Den praktiskaeffekten av kommitténs förslag torde enligt bli myckelbegränsad. ,som överväger en reform av motsvarande art, anför i sitt remissyttrande attenligt utredningens uppfattning del nuvarande underlaget för en reform äralltför bräckligt för att man skall låta den omfatta andra mål än de som direktberörs av det remitterade betänkandet. Såvitl gäller övriga mål bör enligt rältegångsutredningenen reform kunna anstå lill dess utredningen lagt fram ett mera generelltförslag. Förslagen föranleder f. ö. en del kommentarer frånremissinstansernas sida beträffande olika enskildheter. Förslaget tillstyrks av , kammarrätten iStockholm, överbefälhavaren, , ochlänsstyrelsen i . Det avstyrks av hovrätten för . vid ullalarsig i avstyrkande riktning. Enligt JKtorde del om förslaget angående talerälten genomförs vara behövligt med detkorrektiv mol okynnesprocesser som ett visst ansvar för rättegångskostnaderutgör. Man bör enligt JK inte underskatta de ekonomiska konsekvenserna församhället av den kostnadsregel som kommittén förespråkar. Enligt JK torde rältshjälpslagensällan medge att rättshjälp beviljas målsägande/kärande i mål av hithörandeslag. RA anser all del finns goda skäl för en ordning enligtvilken statsverket svarar för rättegångskostnaderna för de offentligafunktionärer som utsätts 1981/82:34 44 förenskilds åtal avseende brott i tjänsteutövningen oavsett utgången i brottmålet samli de skadeståndsmål där den mol funktionären anställda talan lämnas utanbifall. Han anser dock att, även om en reform i och för sig kan ske frislåendefrån rältegångskoslnadsregleringen i övrigt, frågan bör bedömas i ett störtesammanhang där även frågan om en eventuell utvidgad rättshjälp åt målsäganden/kärandeni mål av denna art kan vinna beaktande. RÅ anser därför all resultatet av rätlegångsutredningensöverväganden rörande de fundamentala principerna bakom reglerna om rälle-gångskostnadernai och rältshjälpslagstiftningen bör avvaktas innan slutligställning tas till nu föreliggande förslag. menar föreslagna lagregleringen förefaller överdimensionerad och all man kanifrågasätta om del inte är möjligt all uppnå ell tillfredsställande resultatmera inom ramen för gällande syslem, l.ex. genom komplettering av rällshjälpslagstiflningenoch reglerna om förordnande av offentlig försvarare. Domstolsverketanser att statens kostnadsansvar skall inskränkas lill fall där åtalet ogillas.Liknande synpunkter framförs av . Prop.1981/82:34 45 Närvarande:f.d. justitierådet , regeringsrådet , justilierådet . tillhandakommet utdrag av protokoll vid regeringssammanträde den 24september 1981 har regeringen på hemställan av statsrådet och chefen förjustitiedepartementet beslutat inhämta lagrådets yttrande över förslagtill 1. lag om ändring irättegångsbalken, 2. lag om offenUiga funktionärersrätt lill gottgörelse för rättegångskostnad i vissa mål m. m. Förslagen,som finns bilagda detta protokoll, har inför lagrådet föredragils avhovrättsassessorn . Föredragningeninför lagrådet har pågått vid en lidpunkt, då lagförslagen ännu inte erhållitslutlig utformning, och vissa inom lagrådet därvid framförda jämkningsförslagav väsentligen lagteknisk eller redaktionell natur har beaktats i de förslagsom genom remissen överlämnats lill lagrådet. Förslagenföranleder följande yttrande av lagrådet. Lagrådetlämnar förslagen utan erinran. Prop.1981/82:34 46 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,Åsling, Söder, , , , , , , , Elmstedt,Tilländer, Ahrland, Propositionom åtal mot offentliga funktionärer m. m. Föredragandenanmäler lagrådels yttrande' över förslag till 1. lag om ändring irättegångsbalken, 2. lag om offenUiga funktionärersrätt till gottgörelse för rättegångskostnad i vissa mål m. m. Föredragandenupplyser all lagrådet har lämnat lagförslagen ulan erinran och hemställer attregeringen föreslår alt antaga förslagen. Regeringenansluter sig föredragandens överväganden och beslutar all genom propositionföreslå all antaga de förslag som föredraganden har lagt fram. 'Beslut om lagrådsremiss fattat vid regeringssammanträde Prop.1981/82:34 47 Propositionenshuvudsakliga innehåll ..................... 1 Lagförslag......................................................... ... 2 Förslag lill lag omändring i ....... 2 2................................................................... Förslagtill lag om offentliga funktionärers rätt lill gottgörelse för rättegångskostnad i vissa mål m. m...................... 3 Utdrag av protokoll vidregeringssammanträde 1 Inledning ......................................................... 5 2 Allmän motivering ........................................... .... 5 2.1 Gällande ordning i korthet ........................... .... 5 2.2 Kritik mol gällande ordning m. m...................... 7 2.3 Allmänt om tjänsteansvarskommitténsförslag ... .... 8 2.4 Allmänt om remissutfallet ............................ 10 2.5 Ålalsrält i allmänhet förmålsägande .............. 11 2.6 Ålalsrätt för målsägande vadavser högre tjänstemän 12 2.7 Omfattningen av kvarstående ålalsbegränsningsregler 13 2.8 RÅ:s ålalsrätt ........................................... .. 15 2.9 Skadeståndstalan ...................................... 17 2.10 Rätlegångsbestämmelser ............................ .. 17 2.11 Rättegångskostnader m. m............................ .. 19 3 Upprättade lagförslag ....................................... 23 4 SpecialmoUvering ........................................... 23 4.2 Lag om offentliga funktionärersrält till gollgörelse för rättegångskostnad i vissa mål m. m 26 5 Hemställan ..................................................... .. 29 6 Beslut .......................................................... .. 29 1 Sammanfattning av tjänsteansvarskommitténsbelänkande (Ds Ju 1980:13) Åtal mot offentliga funktionärer 30 2 Av tjänsteansvarskommitténframlagda lagförslag . 3 Sammanställning avremissyttrandena över tjänsteansvarskommitténs delbetänkande (Ds Ju 1980:13)Åtal mot offenUiga funktionärer.................................. 39 Utdragav lagrådels protokoll ..... 45 Utdragav protokoll vid regeringssammanträde 46