prop · G50377 · 1981-12-31 00:00:00 — Maj:t eller regeringen har utfärdat oeh som rör frågorsom kyrkomötet eller dess organ får meddela föreskrifter om med stöd av det nyafjärde eller femte stycket i punkt 9 övergångsbestämmelserna till regeringsformen.Med stöd av bemyndigande enligt fjärde eller femte stycket kan nyssnämndakyrkliga organ besluta föreskrifter som avviker frän eller strider mot de av Kungl.Maj:t eller regeringen tidigare meddelade föreskrifterna. För att förhindra ev.konflikter mellan det kyrkliga organets föreskrifter och äldreregeringsföreskrifter anges i andra meningen att äldre regeringsföreskrifterviker för nya bestämmelser som har beslutats av kyrkomötet eller dess organ. Enförutsättning för att de gamla regeringsföreskrifterna skall vika är givetvisatt de nya bestämmelserna inte går utöver det bemyndigande som kyrkomötet harfått i lagen om resp. det bemyndigande som kyrkomötet har gettsitt organ. 4.2 Förslaget till lag om ändring itryckfrihetsförordningen De föreskrifter i 2 kap. 5 och 7 §§tryckfrihetsförordningen som gäller allmänt kyrkomötes handlingar har ändratssom en konsekvens av de föreslagna ändringarna i regeringsformen. Förtydlighets skull anges uttryckligen i en övergångsbestämmelse att den nyalydelsen av 2 kap. 5 § gäller också i fråga om de tidigare allmännakyrkomötena. Uttrycket allmänt kyrkomöte förekommer också i bl. 1 kap. 8 §sekretesslagen (1980:100). Ett utbyte av begreppet mot "kyrkomötet"bör ske i samband med övrig följdlagstiftning till den reform som förestår. Med hänsyn till den föreslagna ändringens redaktionellakaraktär får det anses uppenbart att lagrådets hörande i ärendet skulle saknabetydelse. 1981/82:77 48 Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jagatt regeringen föreslår att i den ordning som anges i 8 kap. 15 §regeringsformen anta förslagen till 1. lag om ändringi regeringsformen, 2. lag om ändringi tryckfrihetsförordningen. Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch beslutar att genom proposition föreslå att anta de förslag somföredraganden har lagt fram. 1981/82:77 49 Kommitténs sammanfattning av sina överväganden och förslag kyrkomöteskommitté har haft i uppdrag att prövaom inte reglerna om kyrkolagstiftning i punkt 9 övergångsbestämmelserna tillregeringsformen kan upphävas. Därvid har det även ålegat kommittén att pröva omövriga i samma punkt iniagna övergångsbestämmelser rörande kyrkan kan upphävaseller överföras till annan lagstiftning. Vidare har kommittén haft i uppdragatt överväga frågan om kyrkomötets sammansättning och arbetsformer och viddetta arbete undersöka möjligheterna att genomföra kyrkomötesutredningsnämnds förslag beträffande kyrkomötet. Det har ålegat kommittén altfinna förslag som inte föregriper senare principiella ställningstaganden istat-kyrka-frågan och som inte innebär ett befästande av statskyrkosystemeteller som kan komma att försvåra en framtida kyrkoreform. Av kommitténsledamöter är och för ett bevarat sambandmellan staten och kyrkan medan kommitténs övriga ledamöter nämligen HildingJohansson, , och önskar enfrån staten fri kyrka. Med utgångspunkt från vad som angetts i direktiven omatt inte föregripa senare ställningstaganden i stat-kyrka-frägan har emellertidkommitténs ledamöter trots skillnaden i åsikt om de framtida relationernamellan staten och kyrkan kunnat enas om att lämna följande förslag. Detta utgörett principförslag utan att innehålla förslag i detaljfrågor. Sådana bör enligtkommittén lämpligen utarbetas först sedan nu föreliggande principförslag remissbehandlatsoch torde, sedan väl beslut om principerna fattats, inte kräva särskiltdjupgående utredningsinsatser. Uppdelning av normgivning mellan och kyrkomötet Enligt den princip som antagits genom införande av den nyaregeringsformen har stiftande av lag överförts till ensam. Riksdagenhar i princip getts frihet att ingripa med lagstiftning på varje område. Den s.k. folksuveränitetsprincipen innebär att de viktigaste politiska besluten skallfattas av i dess egenskap att vara det statsorgan, som bäst uttryckerfolkopinionen. Undantag härifrån utgör dock kyrkolag som genom stadgandei regeringsformens övergångsbestämmelser stiftas av regering gemensamt medriksdag och med samtycke av kyrkomötet. mening talar emellertid övervägande skäl för att ensam böröverta all lagstiftningsmakt och sålunda ensam även stiftakyrkolag. Ett direkt överförande utan att andra åtgärder vidtas kan emellertidrubba nuvarande förhållande mellan staten och kyrkan. 4 1981/82. 1981/82:77 50 Skulle så ske kommer kyrkan utan tvekan att inta en mindresjälvständig ställning än och sålunda knytas fastare till staten. Ettsätt att uppnå den rådande balansen mellan staten och kyrkan är atttillämpningsområdet för begreppet kyrkolag begränsas och att i stället vissa avde områden som karakteriseras som kyrkolag överförs till kyrkomötetssjälvständiga bestämmanderätt. Som en naturlig följd härav bör även de delar avdet område, som faller under regeringens normgivningskompetens, kunna överförastill kyrkans självbestämmanderätt. Då det gäller att bestämma området för kyrkomötetssjälvbestämmanderätt finner kommittén det naturligt att dit föra sådanaområden, beträffande vilka något statligt intresse inte alls eller endast iringa mån föreligger men beträffande vilka det finns ett starkt kyrkligtintresse av självbestämmanderätt. Hit hör t. ex. kyrkans lära om vilken detstatliga intresset bör kunna inskränkas till att i lag bestämma att bekännelsenär den evangelisklutherska. Närmare bestämmelser föreslås anförtros kyrkansjälv. Vad angår ett antal andra frågor är det emellertid naturligt attbestämmanderätten tillkommer staten genom i första hand . Hit hörsådana allmängil-figa frågor såsom religionsfrihetslagen, gränserna förkyrkomötets kompetens m. m. Även omdet beträffande flertalet och de mest betydelsefulla områdena inte föreliggernågon svårighet att dra upp gränserna mellan kyrklig och statligbestämmanderätt pekar kommittén pä att det dock finns ämnen, rörande vilkastarka önskemål om självbestämmanderätt kan föreligga från såväl statens somkyrkans sida. Beträffande dessa finner kommittén att den principen måste gälla,att förutsättningen för ett överlämnande till kyrkans självbestämmanderätt börföreligga endast i de fall kyrkans och statens intresse sammanfaller såvittangår regleringens innehållsmässiga utformning. Skulle det däremot föreliggaen konflikt mellan statlig och kyrklig uppfattning kan frågan inte undandrasstatens bestämmanderätt. Vidare måste den principen gälla, att kyrkan inte kanutfärda generella föreskrifter, som sedan skall tillämpas av staten genom t.ex. regering eller ämbetsverk. Kommittén förutsätter dock att vid sådanafrågors prövning får lämna sina synpunkter, eftersom det måste ligga i statensintresse att vid utövande av bestämmanderätten inhämta kyrkans inställning tillaktuella frågor, som på något sätt berör denna. Med hänsyn till det sagdaföreslår kommittén att regeringsformens övergångsbestämmelser rörandekyrkolagstiftning upphävs och att sålunda ensam stiftarall lag. I en ny särskild lag om föreslås bestämmelser omkyrkomötets självbestämmanderätt. Denna föreslås omfatta lärofrågor, kyrkligaritualer och böcker och frågor beträffande rikskollekter. Vidare föreslåskyrkan genom i första hand kyrkomötet fortsättningsvis själv helt få hand om deangelägenheter som rör den verksamhet som bedrivs av centralrådet förevangelisation och församlingsarbete, missionsstyrelsen. 1981/82:77 51 styrelsen för i utlandet ochdiakoninämnden. Därvid bör det också ankomma på att självbestämma hur och genom vilken organisation dessa verksamheter skallhandhas. Vad angården inte statligt reglerade verksamheten som kyrkan bedriver är detkommitténs förhoppning att denna också kommer att samordnas under kyrkomötet.Såsom statlig kommitté har denna dock ansett sig förhindrad att kunna lägganågra direkta förslag om de områden där ärsjälvbestämmande. De nya arbetsuppgifterna kräver en förändring av nuvarandekyrkomöte och att detta får en bredare och mera demokratisk uppbyggnad än detnuvarande. Det föreslås därför att kyrkomötet skall bestå av 251 ledamöter.Kommittén föreslår vidare att dessa övergångsvis utses genom indirekta val baseradepå församlingarnas fullmäktige eller i de fall då det i stället förekommerkyrkostämmor av församlingarnas kyrkoråd. Möjligheten att ersätta indirekta valmed direkta bör ytterligare utredas. till kyrkomöte skall förrättas varttredje år och med början som val tillkyrkofullmäktige har ägt rum. Nuvarandekategoriklyvning mellan lekmän och prästerliga ledamöter föreslås försvinna.Valbar är varje myndig person som är medlem av . Ledamoten har dock reserverat sighäremot och vill för sin del föreslå att kyrkomötet skall bestå av 238 frittvalda ledamöter och landets 13 biskopar. Kyrkomötetskall sammanträda en gång varje treårsperiod. Urtima kyrkomöte kan dessutominkallas. I kyrkomötets självbestämmanderätt ligger att detta själv bör beslutaom bl. a. arbetsformer. Den av kommittén föreslagna lagen om svenska kyrkaninnehåller därför bara regler av mera grundläggande karaktär. Kommitténskisserar emellertid exempel på hur kyrkomötets sammanträden tidsmässigt kanordnas. Någonsjälvskriven ordförande föreslås inte det nya kyrkomötet få. Både ordförandeoch vice ordförande bör väljas av kyrkomötet vid dess första sammanträde. För attgarantera prästämbetets inflytande på lärofrågor, då nu de självskrivna prästiedamöternaavskaffas, föreslås att en av lärofrågor inrättas. Dennaföreslås bestå av landets 13 biskopar. Kyrkomötet ges rätt att kompletteranämnden med ytterligare sju av kyrkomötet valda ledamöter. Beslut i ärendenrörande lärofrågor måste alltid föregås av yttrande från nämnden. LedamotenGunnar A menar dock - såsom en naturlig följd av sitt förslag omkyrkomötets sammansättning - att läronämnden är onödig och att dessa frågorhelt bör beredas inom kyrkomötet. 1981/82:77 52 Kommittén föreslår vidare att det skall finnas möjlighetför en minoritet av kyrkomötesledamöterna att få till stånd en bordläggning avett ärende rörande lärofrågor fill dess nästa nyvalda kyrkomöte sammanträder. Rält att närvara vid kyrkomötessammanträden föreligger bl.a. för statsråd som ansvarar för kyrkliga ärenden och ledamöterna i nämnden förlärofrågor. Dessa har yttranderätt men inte någon beslutanderätt. Möjlighet ges kyrkomötet vidare att för tid då kyrkomötetinte sammanträder välja ett representantskap. Detta bör bestå av minst 41ledamöter. Vidare kan kyrkomötet välja en centralstyrelse för beredning avkyrkomötets och representantskapets ärenden och för verkställighet av dessbeslut. bör bestå av minst elva ledamöter. En eventuellstyrelses ordförande och vice ordförande skall alltid väljas särskilt avkyrkomötet. Är ärkebiskopen inte ledamot av styrelsen skall denne eller en avhonom utsedd representant närvara vid styrelsens sammanträden. Som redan tidigare något berörts ligger i kyrkomötetssjälvbestämmanderätt att kyrkomötet själv utöver att fastställa närmareföreskrifter för kyrkomötets arbetssätt även skall bestämma reglerna för representantskapetsoch centralstyrelsens verksamhet. Kommittén visar genom ett exempel hur den lagregleradeverksamheten kan läggas upp så att den kostnadsmässigt endast obetydligtöverstiger de nuvarande kyrkomöteskostnaderna. Kostnaden för den lagregleradeverksamheten föreslås i första hand ersättas genom årliga statsbidrag. Kommittén konstaterar att det råder stor tveksamhetrörande vilka och i vilken mån övergångsbestämmelsernas stadgande om det fornaprästeståndels privilegier alltjämt äger giltighet. Oavsett hur det därmedförhåller sig menar kommittén att dessa stadgandens praktiska betydelse i dagär av ringa värde för . Med hänsyn härtill och då ettupprätthållande av särskilda privilegiebestämmelser måste anses otidsenligt ochodemokratiskt föreslås att stadgandet upphävs. Kommittén konstaterar att statschefen genom den nyaregeringsformen mist sina tidigare funkfioner i regeringen. Bestämmelsen omstatschefens tro -i de delar denna innebär ett angivande av statsreligionen ochen beskrivning av förhållandet mellan stat och kyrka - torde därför nu saknareellt innehåll och huvudsakligen ha ett symbolvärde grundat på tradition.Kommittén finner på grund härav och inte minst med hänsyn tillreligionsfrihetsaspekten det naturligt att övergångsbestämmelsens stadgande omstatschefens tro liksom 4 § successionsordningens bestämmelser av prinsars ochprinsessors tro upphäves. Till en följd härav föreslås att den grundläggande definitionen 1981/82:77 53 av lära ges i den tidigare nämnda lagen omsvenska kyrkan. Bekännelsekravet för innehavare av vissa ämbeten ochtjänster I regeringsformens övergångsbestämmelser stadgas att ingenannan än den som bekänner kyrkans lära får utnämnas till prästerlig befattning.Vidare stadgas att regeringen utnämner till ärkebiskop och biskop en av de tresom föreslagits i den ordning som lagen om biskopsval föreskriver. Beträffandeutnämning av prästerliga tjänster i församlingarna hänvisas till bestämmelser ibl. a. lagen om prästval. Kommitténfinner inte några direkta skäl för att dessa grundläggande bestämmelser måsteges grundlagsform. Med hänsyn härtill föreslås att bestämmelserna överförs tillden nya lagen om . Övergångsbestämmelsernainnehåller stadganden om lärarnas i kristendom och teologisk vetenskaptrosåskådning. Kommittén föreslår att dessa upphävs och pekar därvid på attämnet kristendom i skolundervisningen har ersatts av religionskunskap och attde teologiska fakulteterna har avkonfes-sionaliserats. Iövergångsbestämmelserna stadgas också att befattningshavare som inte tillhörsvenska kyrkan inte får delta i avgörande och mål som angår kyrkansreligionsvård eller religionsundervisning, utövning av prästämbetet, befordringeller ämbetsansvar inom kyrkan. Kommittén anser att konfessionellabehörighetsvillkor som regel bör undvikas. Med hänsyn härtill, och dåbestämmelsens praktiska funktion kan diskuteras och särskilt då ärenden, där dekyrkliga intressena är övervägande, överförs till kyrkans självbestämmanderätt,menar kommittén att bestämmelsen bör kunna upphävas. Övergångsbestämmelsensstadgande om att föredragande statsråd i kyrkoärenden skall tillhöra finner dock kommittén bör kvarstå i avvaktan på ett ställningstagande ifrågan om de framtida relationerna mellan staten och kyrkan. De kyrkliga kommunernas konstitutionella ställning 1 regeringsformens övergångsbestämmelser ges de kyrkligaförsamlingarna samma ställning som de borgeriiga kommunerna. De har sålundagrundlagsfäst självbestämmanderätt, beskattningsrätt m. m. Inom kommittén finns delade meningar om församlingarna iframtiden skall ha denna kommunkaraktär eller inte. Kommittén har emellertidfunnit att ett beslut om församlingarnas kommunstatus har så stor betydelse förförhållandet mellan staten och kyrkan att detta bör fattas i samband med detprincipiella ställningstagandet i stat-kyrka-frågan. Kommittén anser det därföromöjligt att nu föra bort denna övergångsbestämmelse från regeringsformeneller föra in den i någon av regeringsformens kapitel. 1981/82:77 54 bör därför oförändrad stå kvar i regeringsformensövergångsbestämmelser. Tiden för förslagens genomförande De föreslagna ändringarna förutsätter grundlagsändringar.För att förslagen skall kunna träda i kraft måsteproposition lämnas till före mitten av . Även om deföreslagna grundlagsändringarna inte formellt kräver något kyrkomötets beslutär ändringarna av sådan betydelse för att det får anses varaotänkbart att inte höra kyrkomötet innan förslaget slutgiltigt antas. Dettakräver sålunda att kyrkomöte inkallas och då föreförslagets slutgiltiga behandling av den nyvalda . Lag om ändring i regeringsformen Härigenom föreskrivesatt punkt 9 övergångsbestämmelsen till regeringsformen skall ha nedan angivnalydelse. Ombud för sammanträder till allmäntkyrkomöte enligt vad som är särskilt föreskrivet. Tillprästerlig befattning inom fär ej annan utnämnas än den sombekänner kyrkans lära. Medför annan befattning skyldighet att undervisa i kristendomeller teologisk vetenskap, skall tagas den hänsyn till de sökandes trosåskådningsom därav kan påkallas. Befattningshavare, som ej tillhör , fåricke deltaga i avgörande av mål eller ärende, som angår kyrkans religionsvårdeller religionsundervisning, utövning av prästämbetet, befordring eller ämbetsansvarinom kyrkan. När sådant ärende avgöres av regeringen, skall dock hinder som nusagts icke gälla för annan än föredraganden. Tillärkebiskop eller biskop utnämner regeringen en av de tre som har föreslagits iden ordning som kyrkolag föreskriver. Om tillsättning av prästerliga tjänsteri församlingarna och den rätt som därvid tillkommer regeringen och församlingarnaföreskrives i kyrkolag. Utan hinder av vad denna regeringsform föreskriver om att lag När regeringen avgör ärende som angår svenska kyrkansreligionsvård eller religionsundervisning, utövning av prästämbetet,befordring eller ämbetsansvar inom kyrkan, skall föredraganden tillhöra . Vad idenna regeringsform föreskrives om primärkommuner skall med undantag av 1 kap6 § första stycket andra punkten, äga motsvarande tillämpning i fråga omkyrkliga kommuner. 1981/82:77 56 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse stiftas, ändras eller upphäves av skall i frågaom kyrkolag gälla, att sådan lag stiftas, ändras eller upphäves av regeringengemensamt med ; dock att därvid erfordras samtycke jämväl av allmäntkyrkomöte. Har av antaget förslag angående kyrkolag ej utfärdats somlag före närmast följande lagtima början, är förslaget förfallet. Vad i denna regeringsform föreskrives om primärkommunerskall, med undantag av I kap. 6 § första stycket andra punkten, äga motsvarandefillämpning i fråga om kyrkliga kommuner. Genom denna regeringsform göres ej ändring i vad som hittillshar gällt enligt 2 § i den äldre regeringsformen. Det forna prästeståndets privilegier, förmåner,rättigheter och friheter skall fortfarande gälla, om de ej har ägtoskiljaktigt sammanhang med den ståndet förut tillkommanderepresentationsrätten och således upphört med denna. Ändring eller upphävandeav dessa privilegier, förmåner, rättigheter och friheter får ej ske på annatsätt än genom regeringens och sammanstämmande beslut och med bifallav allmänt kyrkomöte. Ändringen i regeringsformen träder i kraft vid ingången avåret under vilket antager den slutligt. 1981/82:77 57 Lag om ändring i successionsordningen Härigenom föreskrives i fråga om successionsordningen att4 § skall upphöra att gälla. Denna lag träder i kraft vid ingången av året efter det årunder vilket antager den slutligt. 1981/82:77 58 Lagom upphävande av det forna prästeståndets privilegier Härigenomföreskrives att det forna prästeståndets privilegier, förmåner, rättigheter ochfriheter, i den mån de fortfarande äger bestånd, skall upphöra att gälla vidutgången av . 1981/82:77 59 är ett evangeliskt-lutherskt trossamfund. Genom sinaförsamlingar upprätthåller en på demokratisk grund uppbyggdriksomfattande verksamhet och bereder därigenom alla möjlighet att deltaga ikyrkans gudstjänster och religiösa verksamheter i övrigt. församlingar och stift ansvarar på sätt särskilt i lag stadgas förkyrkans verksamhet lokalt och regionalt. Till prästerlig befattning inom får ejannan utnämnas än den som bekänner kyrkans lära. Till ärkebiskop och biskop utnämner regeringen en av detre som har föreslagits i den ordning som lag om biskopsval stadgar. Om tillsättningenav prästerliga tjänster i församlingar föreskrivs i lag. För handhavande av angelägenheter som rörlärofrågor, kyrkliga ritualer och böcker, upptagande av rikskollekter, centralverksamhet för evangelisation, mission och övrigt utlandsarbete samt diakoniutgör kyrkomötet där ej annat särskilt stadgas beslutande organ. till kyrkomöte förrättas vart tredje är. Varje val gäller för tiden frän det att det nyvaldakyrkomötet har samlats till dess det närmast därefter valda kyrkomötet sar-nlas.Denna tid är kyrkomötets valperiod. För val till kyrkornötet är riket indelat i valkretsar.Varje stift utgör en valkrets. Mandaten i kyrkornötet utgöres av 251 valkretsmandat vilkafördelas mellan valkretsarna på grundval av en beräkning av förhållandet mellanantalet röstberättigade kyrkor-|-iedler-|-rmar i varje valkrets och antalet röstberättigadekyrkor-r-redlernrnar i hela riket. Varje valkrets skall tilldelas n-rinst två nrandat. 1981/82:77 60 För varje mandat som en valkrets har erhållit utses enkyrkomötesledamot samt suppleant för denne. Kyrkomötesledamöterna och suppleanterna för dessa väljesav elektorer, som före utgången av december månad det år då allmänna val till kyrkofulli-näktigehar ägt rum utses på sätt i 11 § sägs. För val av elektorer indelas varje valkrets i distrikt.Distriktet utgöres av pastoraten. Icke territoriell församling bildar distriktför sig. I varje distrikt utses två elektorer om antaletkyrkomedlemmar i distriktet ej överstiger 2 000 och ytterligare en elektor ommedlemsantalet ej överstiger 4 000. För varje påbörjat 4 000-tal kyrkomedlemmarutöver 4 000 utses ytterligare en elektor. Består distrikt av en församling väljes elektorerna avkyrkofullmäktige eller då sådan ej finns av kyrkorådet. 1 distrikt som består av två eller flera församlingar väljeselektorerna av särskilda delegerade vilka utsetts församlingsvis avkyrkofullmäktige eller där sådan ej finns av församlings kyrkoråd. Antalet delegerade utgör för församling medhögst 500 kyrkomedlemmar 5 med merän 500 men högst 1 000 kyrkomedlemmar 7 rned merän 1 000 men högst 2 000 kyrkomedlemmar 9 rned merän 2 000 men högst 3 500 kyrkomedlemmar 11 med merän 3 500 men högst 5 500 kyrkomedlemmar 13 med merän 5 500 men högst 8 000 kyrkomedlemmar 15 med merän 8 000 men högst 11 000 kyrkomedlemmar 17 med mer än11 000 rnen högst 14 500 kyrkomedlemmar 19 rned merän 14 500. Elektorsval genom delegerade skall ske inför ordförande ikyrkofullmäktige eller där sådana ej finns ordföranden i kyrkorådet i den tillmedlemsantalet största av de i distriktet ingående församlingarna. i kyrklig samfällighet, som avser alla ilagen om församlingsstyrelse åsyftade kyrkliga angelägenheter och ej omfattartvå 1981/82:77 61 eller flera pastorat skall vad som tidigare stadgats omförsamling i stället gälla samfälligheter. Endast densom tillhör och är myndig kan vara kyrkomötesledamot ellersuppleant för sådan. Valbar till elektor eller delegerad är den som tillhörsvenska kyrkan och är myndig samt är kyrkobokförd inom valkretsen. För val avkyrkomötesledamöter och suppleanter för dessa skall elektorerna inom varjevalkrets senast före januari månads utgång året näst efter det allmänna valtill kyrkofullmäktige har ägt rum komma samman inför en av domkapitletförordnad valförrättare. bestämmer om tid och plats samt övriga närmareföreskrifter, som kan erfordras. Val avkyrkomötesledamöter och suppleanter för dessa samt val av elektorer ochdelegerade skall vara proportionellt om det begäres av minst så många väljandesom motsvarar det tal. vilket erhålles om samtliga väljandes antal delas meddet antal personer valet avser ökat med 1. Därvid skall gälla vad omproportionellt valsätt är stadgat beträffande val inom kyrkofullmäktige. Sker ej val av suppleanter proportionellt skall ävenbestämmas den ordning i vilken suppleanterna skall inkallas till kyrkomötet. Om någon väljes till kyrkomötesledamot för två eller fleravalkretsar ankommer det pä denne att bestämma för vilken valkrets denne villanses vald samt skyndsamt göra anmälan härom till vederbörande domkapitel. till kyrkomötet får överklagas hos valprövningsnämndengenom besvär efter det att valet avslutats. Kyrkomöte sammanträder den första tisdageni mars månad året då allmänna val till kyrkofullmäktige har ägtrum. Kyrkomötetsamlas till urtima sammanträde om regeringen förordnar därom. Kyrkomötets ordförande är skyldig att utlysa urtimasammanträde om , representantskapet eller minstfemtioen av kyrkomötets ledamöter begär det. Sammanträdet inledes då från det attbegäran framställdes. 1981/82:77 62