prop · G503113 · 1981-12-31 00:00:00 — Länsstyrelsenanser alt den påbörjade projektverksamheten utgör ett viktigt led i strävandenaatt åstadkomma en mera konkret länsplanering. Projektverksamheten bör kunnautvecklas fill att bli ett mycket effekfivt medel för att lösa regionalaproblem. föreslår därför att en utbyggnad av projektverksamhetengenomförs. Ilänsprogram 1980 utgör de regionalpoUliska riktUnjerna för olika sektorer enviktig del av programmet. Förverkligandet av intentionerna i länsprogrammet ärtiU stor del avhängigt av beslut om resursanvändningen inom olika seklorsorgan.Mot den bakgmnden föreslår länsstyrelsen-alt en förstärkning sker vad gäUeruppföljningen av länsplaneringen. Därvid fordras nära samverkan med befinfiigaorgan i länet såsom landsfing, kommuner, statliga länsorgan ocharbetsmarknadens parter. Länsstyrelsenföreslår vidare att nya samverkansformer mellan och de statligalänsorganen prövas, exempelvis genom en samordning på länsnivå beträffandelänsorganens långsiktiga planer i form av sektorsprogram, anslagsframställningaro. 5 Förslag till konkreta åtgärder riktade till den centrala nivån Länsprogrammetinnehåller i huvudsak riktUnjer för planeringen i länet. Mera konkretaåtgärdsförslag återfinns i de utkommande länsrapporterna. Emellertidhar även i länsprogrammet översikfiigt redovisats mer eller mindre konkretaåtgärdsförslag riktade till den centrala nivån. Några av dessa återges här imyckel sammanfattad form. - Ortsplanen föreslås slopas som planeringsinstrumentav en majoritet av styrelse. - Del är nödvändigt med personella förstärkningar liUarbetsförmedlingarna för de platsförmedlande uppgtfter som är inriktade påungdomar. - Den centrala stiftelsen börmedverka lUI att skyddad sysselsättning anordnas i och kommuner. Prop.1981/82:113 Bilagedel 55 - Regionalpolitiskt stöd måste kunna komma i fråga omdel i någon av länets kommuner sker företagsnedläggningar som avsevärt påverkarsysselsättningsförhållandena. - Länets jordbrak bör fillförsäkras möjligheter tillräcklig mjölkproduktion. - Förutsättningarna för att tUlvarata den skogligaenergiråvaran bör förbättras. - En förbättring av länets skogsbUvägnäl kräver ökademedel ur skogsvägsanslaget. - Detaljplanering och beslut rörande gymnasieutbildningbör decentraliseras till regional och lokal nivåi - Resurserna tiU länets högskola bör ökas kraftigt,bl. a. för att möjliggöra inrättandet av en polymerteknisk högskoleutbildning iVärnamo/. - Vissa järnvägar i länet måste rustas upp, l.exlinjen . - Banan vid Axamo flygplats bör byggas ut. - De miljöskäl som talar mot ett bibehållande avreguljärtrafiken på bör undanröjas. - Statliga centrala och regionala myndigheter börpröva möjligheterna fill decentralisering av verksamheten liU regional ochlokal nivå. - Elt antal stalsbidragsregler för barnomsorg ochäldreomsorg bör ses över. Sammanfattning av länsprogram 1980 för Hittillsvarande och framtida utveckling i länet och delar av länet Länetsom helhet har haft en positiv sysselsättnings- och befolkningsutvecklingunder 1970-lalel. har emellertid den starka strukturomvandlingenorsakat akuta sysselsättningsproblem på många håU och förstärkt den regionalaobalansen. Industrin, som är den största näringsgrenen i länet, har drabbatsav sysselsätlningsminskningar särskill inom skogs- och glasinduslrin, vilkaskapat stora sysselsältningssvårigheler för flera orter i länet. En minskadindustrisysselsältning väntas även framöver. beräknasnedgången bli i storleksordningen 1 800-3 200 personer, myckel beroende på hurstora effekterna blir av väntade nedskärningar inom skogsindustrin. De kommunersom är hårdast drabbade av nedgången inom industrin är , ,och kommuner. Enfortsatt sysselsättningsökning fömtses iiiOm den offentliga sekiorn. Ökningenuppväger i stort sett den beräknade sysselsällningsminskningen inom industri,jord- och skogsbruk samt byggnadsverksamhet tillsam- 1981/82:113 Bilagedel 56 mans,varför sysselsättningen totalt 1983 beräknas ligga på ungefär sammanivå som . Eftersom näringslivsslrakturen varierar mellan kommunernakommer de fyra ovan nämnda sysselsällningssvaga kommunerna, vad gällersysselsättningsminskning inom industrin, inle att få tillräckligsysselsättningsökning inom andra näringsgrenar för alt kompensera denna, utande kommer att drabbas av en kraftig negaliv sysselsättnings- ochbefolkningsutveckling. I motsatslill utvecklingen i de sysselsällningssvaga kommunerna så väntas en fortsattrelativt kraftig fillväxt av arbetsmarknad och befolkning i kommun,främst till följd av en omfattande och tiUväxande offenllig sektor samlverkstadsindustri. Totalt för länet förutses därigenom en viss ökning avarbelslillfällen och befolkning under 1980-lalet. Länets svårigheter ärsåledes inle orsakade av en sysselsältningsnedgång lotall sell, utan bekymretär all obalansen mellan länels kommuner kommer att öka, vilket främst går utöver de redan hårt ansträngda östra länsdelarna saml vissa orter som ärensidigt beroende av företag inom vissa krisbranscher. Den östra länsdelen medTingsryds, och kommuner beräknas förlora 1800-2950arbelsfillfällen . 2 Mål och riktlinjer för utvecklingen i länet Detär angeläget att den negativa sysselsättningsutvecklingen i länels östra delarkan brytas. Olika organ bör verka för en ökad sysselsättning inom denna del avlänet. Här är del också viktigt att arbetet inriktas på en ökad differentieringav näringslivet. Inte minst betydelsefull är den offentliga sektorns (stal,landsfing och kommun) egen sysselsättning. Länethar och väntas även få stora strukturella problem. skogsindustrin och glasindustrin. Problem i andra branscher kan inteuteslutas. Mindre orter drabbas särskill hårt av strukturomvandlingen.Vägledande bör vara alt ofrånkomliga nedläggningar och inskränkningar skallkunna ske i socialt acceptabla former. De strukturella problemen ställer storakrav på förelag och anställda men även på kommuner och länsorgan. Insatsermåste kunna göras samordnat och snabbt när akuta problem uppslår. Redani dag är en ökad satsning på inhemska energikällor, främst torv ochskogsavfall, i hög grad aktuell. Det är viktigt att de betydande resurser somlänet synes ha på detta område undersöks för all möjliggöra en snarexploatering. Somen riktpunkt för serviceförsörjningen i länet bör gälla alt ökatillgängligheten till olika former av service. 1 de delar av länet där serviceunderlagetkan komma att hotas är det angeläget all åtgärder vidtages för att trygga enrimlig serviceförsörjning. 1981/82:113 Bilagedel Berggrandoch jordarter inom länet är kalkfattiga, varför de naturliga föratsättningarnaatt motverka det sura nedfallet är myckel dåliga. Del är här nödvändigt attåtgärder sätts in för att motverka försurningen. Förlänet föreslår en befolkningsram på 172000-176000 för år 1990.Vid årsskiftet 1979/80 hade länet 172400 invånare. Planeringstalen för de olikakommunerna framgår av tabellen på följande sida. Somframgick av avsnitt 1 väntas en kraftig sysselsätlningsminskning i de östralänsdelarna och i kommun. Planeringstalen för dessa kommuner fordrardärför en kommentar. Enligt befolkningsprognoserna för 1980-lalel väntasMarkaryds kommun minska med 1 200 personer saml , ochLessebo med vardera 750 personer. anser alt så kraftigaminskningar inte kan accepteras i någon av kommunerna, bl.a. av del skälet attunderiagel för nuvarande serviceför-sörining rycks undan. För all de avlänsstyrelsen föreslagna planeringstalen för berörda kommuner skall kunnauppnås, förutsätts emellertid intensifierade regionalpolitiska insatser. EnUglden av statsmakterna fastlagda ortsplanen för utgör och Alvestakommuner tillsammans ett primärt cenlram. och Älmhulls kommuner ärregionala centra, medan , , och kommunerär kommuncentra. Länsstyrelsenanser alt den nuvarande indelningen av länets kommuner i ortsplanen är rikfigoch föreslår därför ingen ändring. Planen fyller en funktion vid lokaliseringav olika servicefunktioner i elt län. anser dock att ortsplanenbör kompletteras med krav på viss minimiservice i de olika ortstyperna. Länsstyrelsenanser alt ortsplanen bör kunna slopas som utgångspunkt för regionalpolitiskainsatser på sysselsättningsområdet. Prop.1981/82:113 Bilagedel 58 laområde bör göras där de bäsl behövs oberoende hur kommunerna är klassificeradeenligt ortsplanen. Den kännedom som har om länet är fillräckligför att avgöra var olika insatser behöver sältas in. I1979 års riksdagsbeslut om regionalpolitiken angavs att en komplettering avortsptanen med pendlingsregioner skuUe göras inom ramen för arbetet medLänsplanering 1980. Med pendlingsregion eller "gemensamarbetsplatsregion" menas elt område inom vilket en omfattande pendlingförekommer eller skulle kunna förekomma. Länsstyrelsenföreslår följande pendUngsregioner: Växjöpendlingsregion omfattar störte delen av och kommuner och västradelen av kommun samt Väckelsångsområdet i kommun. Älmhultspendlingsregion omfattar hela kommunen och störte delen av iKristianstads län. Övrigakommuner utgör - bortsett från de delar som ingår i pendlingsregion egna pendlingsregioner. Därflera kommuner ingår i pendlingsregion har för avsikt all la uppöverläggningar med berörda kommuner för en diskussion om vad som kan göras föralt pendlingsregionerna skall fungera bättre från arbelsmarknadssynpunkl. Avlänels kommuner är endasi inplacerad i stödområde ochdå i den lägsta klassen (1), dvs. den som berättigar fill lägst statligt slöd.Som redovisats i det föregående har emellerfid även , ochLessebo kommuner stora svårigheter liU följd av en snabb strukturomvandling. Enfortsatt negaliv utveckling är dessutom alt vänta om inte de regionalpolitiskainsatserna intensifieras. Sysselsättningsutvecklingen, såväl denhittillsvarande som den beräknade, är för och kommunerogynnsammare än genomsnittet för stödområde 6. Motsvarande gäller också för denberäknade sysselsättningsutvecklingen i kommun. anseratt kommuner med problem i skall behandlas på likartal sätt sommotsvarande kommuner i Nortland. Enligtlänsstyrelsens uppfattning har utvecklingen inom skogsindustri och manueUglasindustri ändrats på ett avgörande sätl. Den negativa utvecklingen kanväntas bli beslående om inle motåtgärder sätts in. 1 den västra delen avTingsryds kommun och i Skravområdet i kommun är del också angeläget altfolkmängden inle minskar så kraftigt all underlaget för nuvarande serviceförsörjningrycks undan. Med hänvisning lill de redovisade problemen föreslår länsstyrelsenall kommun inplaceras i stödområde 3 och och Tingsrydkommuner i stödområde 2. 1981/82:113 Bilagedel 59 FörMarkaryds kommun viU hänvisa fiU vad som anförs iarbetsmarknadsutskottets betänkande vid riksdagsbehandlingen av slödområdesindelningen.Där framhålles bl.a.: "Slödområdesindelningen får emellertid inle medföraatt man utesluter regionalpoUtiskt slöd utanför dessa områden. På samma sättsom bör slöd utanför stödområdena kunna beviljas när del föreliggersärskilda skäl." Medhänsyn fill de kraftiga nedskärningarna inom skogsindustrin i Markarydskommun, anser att elt verksamt regionalpolifiskt stöd bör kunna utgå lill kommunen. 3 Riktlinjer för olika samhällssektorer Verkstadsindustrinväntas fortsätta att expandera. Eftersom denna bransch är underrepresenterad ilänets östra delar, bör målet vara att få denna typ av industri till dessasysselsättningssvaga delar. Föratt söka undvika att skogsindustrin i länet fortsätter att kraftigt minska ärdet nödvändigt alt intensifierade insatser görs på olika områden somproduktutveckling, vidareförädUng och export. Länsstyrelsenanser att i första hand bör kraflfuUa exportsatsningar göras för att imöjligaste mån behålla sysselsättningen inom glasindustrin. Eftersomexportanslrängningar ger resultat först , börkompletterande åtgärder sältas in som ger branschen möjligheter tUlandhämtning . 1utvecklingsfondens handlingsprogram planeras ytterligare satsningarför produktutveckling, idéstimulans, förbättrad marknadsföring,exportsatsningar, underleverrantörssyslem (kontaktverksamhet), ekonomiskstyrning och planering samt nyetablering, främst inom områden i länet somdrabbas av strakturförändringar och därigenom sysselsätlningsminskningar. Utvecklingsfondenshandlingsprogram grundas bl. a. på de problem som framkommit inom ramen förlänsplaneringsarbetet. Det av fonden antagna handlingsprogrammet bör därför istort kunna ligga lill grund för de regionala näringspolitiska insatserna ilänet. EnUgtlänsstyrelsens uppfattning bör möjligheten att använda investeringsfonderna iregionalpolitiskt syfte lillvaralas i större utsträckning. Således börinvesteringsfonderna kunna användas i mer genereU omfattning i desysselsättningssvaga delarna av länet. anser altdeUidslantbruket är vikfigt för alt bereda glesbygdensysselsättningsmöjligheter, men det har även stor betydelse förjordbmksprodukfionen och den öppna landskapsbilden. anser attäven delfidslantbmket bör stödjas så långt del är möjligt. Länsstyrelsenbeslutade alt stöd fill sysselsättningsfräm- Prop.1981/82:113 Bilagedel 60 jande åtgärder i glesbygd kan utgå lill företag iUppvidinge kommun, nordöstra delen av kommun, Härlunda, Almundsryds,, Vrå och Torpa församlingar saml delar av Västra och Hinnerydsförsamlingar. har gjort en grov avgränsning av områdeninom vilka ell eventuellt butiksstöd i första hand bör kunna bli aktuellt. Enfaktisk ansökan måste självfallet prövas enskilt och efter noggrannarebedömningar. Avgränsningen av områden där hemsåndningsbidrag kan utgåbör göras med ledning av den kommunala varuförsörjningsplaneringen. Slöd börkunna utgå i områden med gles bebyggelse utanför serviceorter, underföratsättning alt berörda kommuner själva har bedömt all stöd bör utgå. Från regionalpolitisk utgångspunkt är det angeläget altframför allt den yrkesinriktade gymnasieutbildningen i gymnasieregion gesen så spridd lokalisering som möjligt. Även från utbildningsmässiga utgångspunkterkan det vara motiverat med en geografisk spridning av viss gymnasieutbildning.Berörda huvudmän för utbildningen i gymnasieregion bör därför verka föratt utbildning ordnas inom sådana yrkesområden som efterfrågas inom respektivekommun. För att bredda utbildningsutbudet i mindre kommuner bör ensamordning av gymnasieutbUdning, arbetsmarknadsutbildning och kommunalvuxenutbildning komma till slånd. vill därvid erinra om behovetav författningsmässiga förändringar för att möjliggöra denna samordning. anser all lokaliseringen avarbetsmarknadsutbUdningen måste inpassas i ett regionalpolitiskt tänkande. Idetta syfte avser all la upp överläggningar med huvudmannen förarbetsmarknadsutbildningen för alt påverka lokaliseringen avutbildningsresurserna i länet. Möjligheterna all förbättra vägstandarden är beroende avden centrala medelstUldelningen. har i olika sammanhang framförtkrav på ökade väganslag. Del är enligl uppfattning myckel angelägelatt väganslagen kan höjas sä alt många mycket angelägna vägobjekt kan kommafill utförande. Det är angeläget att ökade resurser sätts in påkollektivtrafikens område för all därigenom skapa föratsättningar för att vidgade lokala arbetsmarknaderna. En översyn av tätortsstrukturen är önskvärd med hänsynlill behovel av arbets- och serviceresor och kravet på god miljö. En slabUbebyggelse-straktur bör eftersträvas, som tål förändringar i tillförseln avenergi och förändringar på arbetsmarknaden. 1981/82:113 Bilagedel 61 Sedanden pågår en femårig försöksverksamhet med kalkning molförsurning av sjöar och vattendrag. En ökad jordbrakskalk-ning bör komma lillstånd särskill på marker i nära anslutning lill sjöar och vattendrag, så attkalkningseffeklen relafivt snabbt gör sig gällande i vattnen. Det är vidareangeläget att kalk får en ökad användning som fällningsmedel i de kommunalareningsverken. Deindustriella processerna bör utvecklas i valtenvårdande syfte, l.ex. genomytterligare slutning av vattensystemen. Frånmiljösynpunkt är det väsentligt alt energibesparingar sker genom exempelvisvärmeåtervinning och slutning av industriella processer. Möjligheterna att istörte utsträckning än nu återanvända industriell spillvärme för exempelvisbosladsuppvärmning bör tillvaratas. Detär angelägel att fler kommuner lar initiativ till ell bättre tillvaralagandeav pappersavfall. Härigenom vidgas råvarubasen för länels skogsindustri. 4 Synpunkter och förslag beträffande regionalpolitiska medel Regionalpolitikenupplevs av många som misslyckad. Orsaken lill detta är närmast att söka i delförhållandel alt de inomregionala obalanserna inte utjämnats. Primära centramed god tUlgång på arbeten av olika typer och med kvalificerad service hardragit tiU sig förelag och människor. Kommuner med få arbetstillfällen inomexpansiva näringar och med dåligt utbyggd service t. ex. inom yrkesutbildningenhar förlorat både sysselsättning och befolkning. Ellsäll all med existerande regionalpolitiska medel jämna ul obalansen är attkoncentrera den regionalpoUliska stödgivningen till de behövande kommunerna. Inuvarande stödområdessyslem söker man undvika att få stora skillnader islödvillkor vid kommungränserna genom all placera närliggande kommuner ialltför olika slödområdesklasser. Delta har medfört att mycket expansivakommuner som , och placerats i stödområde 4, medansysselsällningssvaga kommuner som placerats i stödområde 1 ochLessebo och kommuner hamnat utanför systemet. De små skillnadernamellan de olika slödområdesklasserna medför all småkommunerna har svårt all dralill sig företag i konkurtens med närliggande attraktiva primära centra. Togsde expansiva kommunerna ut ur stödområdessystemet skulle småkommunerna i nortfå sin konkurrenskraft avsevärt förstärkt, som resurser kundefrigöras för en mot problemen svarande slödområdesplacering av kommuner i södraSverige. 1981/82:113 Bilagedel 62 Länsplaneringenoch medel för dess genomförande DekonventioneUa stödmedlen till industriföretag är inte fillräckliga för att lösasmåkommunernas problem, eftersom dessa ofta inle har ett tillräckligt antalindustriföretag som kan utvecklas. Möjligheter att ge stöd som är direktanpassat tiU dessa kommuners speciella förutsättningar och behov måstetillskapas. erfarenheter från den s.k. Uppvi-dingegrappensverksamhet lyder på att det genom ett tålmodigt och systemafiskt arbete finnsmöjligheter att ta fram nya arbetstUlfällen även i kommuner av denna typ.Decentralicerings- och sysselsältningsutredning-arna har föreslagit alt s. k.regionala tilldelas länen för regionalpolitiska insatser enligtlänsstyrelsens prioriteringar. Ett system med regionala tilllänsstyrelsens förfogande bör enligt mening inrättas. Detregionalpolifiska stödet fill industrin (lokaUseringsstöd, ulbildningsslöd ochsysselsättningsstöd) är inte tänkt att ingå i de föreslagiia potterna. Redaninom nuvarande medelssystem kan förenkUngar göras i önskad riktning. ärlänsstyrelsens regionalpolitiska medel uppdelade av regeringen pä olikaändamål. En möjlighet att öka länsstyrelsernas handlingsfrihet vore all förasamman anslaget till "glesbygdsstöd" med anslaget för "åtgärderi anslutning tiU länsplanering". I särskiU de län som har en relafivtliten regionalpolitisk medelstilldelning är den nuvarande detaljregleringen avmedlens användning ett hinder för en effektiv regio-nalpoUfik på länsnivå. Denobligatoriska länsplaneringen bör kunna inskränkas lill den årligalänsrapporten. Länsrapporten bör användas lill alt informera om vidtagna ochplanerade regionalpolitiska åtgärder. Dessutom bör redovisas förslag tillåtgärder för länet liksom de regionalpolitiska utredningar som regeringen gettlänsstyrelsen i uppdrag all genomföra. Fullständigalänsplaneringsomgångar kan genomföras, när länen själva känner behov av attmobilisera alla krafter för all vända en ogynnsam utveckling. Några centralapåbud behövs knappast för delta. Om regeringen eUer för sina besluthar behov av l.ex. befolknings- eUer sysselsättningsprognoser på lång sikt kanregeringen ge länsstyrelserna i uppdrag att inom ramen för länsrapportsyslemelredovisa sådana prognoser. Delär inle försvarbart att ge omfattande bidrag till näringsliv ochsamhällsorgan i problemregioner. Regionalpolitikens uppgift måste enligllänsstyrelsens uppfattning vara att ge en tillfällig hjälp åt vissa regioner såatt näringslivet skall kunna få överlevnadsförmåga. Enligl dettasynsätt borde en omfördelning av resurser ske från arbetsmarknadspolitiskainsatser, som i vissa fall kan ses som elt konsum- Prop.1981/82:113 Bilagedel 63 fionsstödför all ge befolkningen i sysselsättningssvaga regioner en acceptabellevnadsstandard, till regionalpolitiska investeringar som kan ge långsiktigtbestående arbetstillfällen. Sammanfattning av länsprogram 1980 för län 1 Hittillsvarande och framtida utveckling Kalmarlän har drygl 241000 invånare. Del är samma befolkningsunderlag som för100 år sedan. I det långa perspektivet - under 1900-lalel - uppvisar endastGotlands län en sämre befolkningsutveckling. Sedan 1960-taIets början har läneten befolkningsutveckling som är helt jämförbar med flertalet av norrlandslänen.Länet har under minskat sin andel av rikets befolkning från 5,lill2,. Den svagaste utvecklingen i länet uppvisar kommunerna . har och Torsåsföriorat nästan en Qärdedel av sin befolkning. län har under enlång följd av år haft en betydande utflyttning av unga människor. hade länet en nettoinflyttning på 1 800 personer. Undermotsvarandeperiod uppgick flyllningsunderskol-tet i åldrarna fill 3500 personer. Eftersom många av ulflyllarna är i barnafödande åldrar påverkasden nalurUga folkökningen. Del födelseöverskott som kunde konstaleras under1970-talets första år har vänts lill elt kraftigt underskott. Eftersom utflyttarna tUlslor del varit personer i de yngre åldersgrup-pema, har det successivt skett enförskjutning mellan åldersgmppernas andel av befolkningen. Detla har återverkatpå ålderspyramiden på så sätt att 18,av länets befolkning nu finns iåldrarna . Flera kommuner uppvisar mycket höga andelar pensionärer. uppgår andelen ålderspensionärer till 24,. Endast länhar en något högre andel pensionärer än län. Riksgenomsnittet ligger på16,. Kalmarlän har under haft en myckel svagsysselsättningsutveckling. har anlalel heltidsarbetande i länet ökatmed 1500 personer. Flertalet andra län liksom riket tolalt har haft enbetydligt bättre utveckling. Även när del gäller sysselsättningsutvecklingenkan län hänföras fill gruppen "nortlandslänen". 1981/82:113 Bilagedel 64 kannämnas all Nortbollens län haft en positivare utveckling under 1970-lalet änKalmar län. OrsakenfiU den svaga sysselsättningstUlväxten i länet går att finna bland annat ilänels geografiska läge i förhållande lill de stora marknaderna, svagt utbyggdakommunikationer, en sent påbörjad industriell process där basindustriernablivit få, elt stort anlal filialenheler med huvudkontor och styrfunktioner istorstadsområdena eUer utanför landet, få industrier som bedrivit forsknings-och utvecklingsarbete saml ell relativt sell lågt genomsnittligt löneläge. Industrinär den tunga delen i länels näringsstruktur. Dess andel av sysselsättningenuppgick liU . Även andelen sysselsatta inom näringsgrenen jord- ochskogsbruk är betydligt större i län () än riket. Kalmarlän har däremot en betydligt mindre andel sysselsatta inom servicenäringarna.Utvecklingen meUan följer dock i stort utvecklingen förriket som helhet, med en minskad andel sysselsatta inom jord- och skogbrukelsaml industrin medan servicenäringarna ökar. Kalmarlän har en låg andel statlig sysselsättning. hade länet31,3 sysselsatta per 1000 invånare i offentlig Ijänsl inom den stafiigasektorn. Detta är den lägsta siffra som uppvisades för samfiiga län.RiksgenomsnUlel uppgick lill 55,6 sysselsatta per 1 000 invånare. Andelensysselsatta i stafiig verksamhet har minskal i Kalmarlän. var motsvarande andel 38,7 sysselsatta per 1000 invånare. Inomlänet finns stor regional obalans. Strukturomvandlingen har särskill hårtdrabbat länets inlandskommuner som har att se fram mot en fortsalt kraftigbefolknings- och sysselsältningsnedgång. Speciellt ogynnsam är situationen iHultsfred/, norta delen av , och Emmabodakommuner samt norra och södra .