prop · G503150 · 1981-12-31 00:00:00 — Utgifierna under denna ändamålsgmpp är till något mer änhälften inkomstöverföringar till hushållen i form av allmänna barnbidrag,föräldrapenning och bostadsbidrag för barnfamiljer. Den kraftigast växandedelen av ändamålsgmppen utgörs av statsbidrag till kommunernas barnomsorg.Vidare ingår bidragsförskott och den del av statens bidrag till social hemhjälpsom avser hjälp till barnfamiljer. kr., oförändrad pris- och lönenivå) 1983/84 1984/85 1985/86 1986/87 ändring -1-194 -1-325 -1-215 -Hl ,7 - 90 - 40 - 30 -0,8 -H58 0 0 -1-14,4 omsorg m. m. -H3,4 + 116 -h365 -H246 -1-3,6 Anm. Härtill kommer det stöd till barnfamiljerna som utgåri form av skattelättnader. Omfattningen av detta stöd har för beräknatstill ca 1 750 milj. kr. Barnbidraget ulgår fr. o: m, med 3 000kr. och bam under . Bidragsberättigade är f.n. ca 1 miljon familjermed 1,7 Prop.1981/82:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget 36 Fr. o. m. ulgår ett s. k. flerbarnstillägg tillfamiljer med tre eller flera barn. Utgiflsstyrandefaktorer är antalet bidragsberättigade barn och bidragels storlek. Underperioden beräknas antalet bidragsberättigade barn minska eftersom antalet barnsom passerar 16-årsgränsen beräknas översliga antalet födda. Föräldraförsäkringen inomsjukförsäkringen infördes och har successivt byggts ut.Föräldraförsäkringen omfattar fr. o. m. havandeskapspenning,föräldrapenning i samband med barns födelse, särskild föräldrapenning samtföräldrapenning för tUlfällig vård av barn. Försäkringen ger alla föräldrar ellekonomiskt skydd när de är hemma i samband med barns födelse eller sjukdom. Denger även föräldrarna ekonomiska möjligheter all vara hemma hos sina barn underviss lid fram t. o. m. barnets första skolär. av föräldraförsäkringenskoslnader täcks av socialförsäkringsavgifter lill sjukförsäkringen medan 15%läcks över statsbudgeten. Utvecklingenav koslnaderna för föräldraförsäkringen är i sin helhet svår att bedöma bl. a.med hänsyn lill den begränsade erfarenheten av de förändringar som hargenomförts . Kostnadernaför den havandeskapspenning som infördes påverkas av antaletgraviditeler, de berörda kvinnornas förvärsfre-kvens, i vilka yrken de arbetarsamt möjligheterna lill omplacering inom arbetsplatsen. Kvinnornas benägenhetatt utnyttja rätten är vidare av avgörande belydelse för kostnaderna.Kostnaderna för havandeskapspenning beräknas uppgå lill ca 50 milj. kr. Kostnadernaför föräldrapenning i samband med barns födelse beror främst pä antalet föddabarn samt föräldrarnas förvärvsfrekvens och inkomst. Kostnaderna beräknasuppgå lill 2400 milj. kr. Densärskilda föräldrapenningen, som f.n. utgår , kan tas ul underen åtlaårsperiod. ulgår ersättning med belopp som motsvararsjukpenning. För resterande dagar utgår ersättning enligl garantinivån dvs. Koslnaderna för elt visst år blir därför beroende av i vilkenutsträckning ersällningsdagar las ut i direkl anslutning till föräldrapenning isamband med barnels födelse saml hur föräldrarna väljer all fördela resterandedagar över den återstående delen av ållaärs-perioden. beräknas kostnadernauppgå till ca 1 500 milj. kr. Koslnadernaför föräldrapenning för tillfällig värd av barn beräknas till 720 milj. kr. är1982 och påverkas, utöver vissa tidigare nämnda faktorer, ocksä av barnetssjukdomsfrekvens. En ökad kunskap om och benägenhet att utnyttja rätten lillledighet/ersättning har sannolikt bidragit till de senaste årens ökning avantalet ersällningsdagar. Antalet sjukdagar som belastar sjukförsäkringen kanockså ha minskal på grund av den utbyggda föräldraförsäkringen. 1981/82:150 Bilaga2.1 Långtidsbudget 37 Destatliga och statskommunala bostadsbidragen till barnfamiljer utgår tillomkring 340000 familjer med omkring 680000 barn. Bidragen är relaterade tillinkomsterna. De statskommunala bostadsbidragen (SKBB) är även beroende avbostadskostnaderna. Regeringenhar i prop. 1981/82:124 föreslagit att hyresgränserna samt beloppen för destatliga bostadsbidragen höjs. Ändringarna innebär att bidragen omfördelas tillförmån för stora hushåll med höga bostadskostnader. Genom de föreslagnaändringama kan effekterna av minskningarna av de generellabostadssubventionerna mildras för de mest utsatta hushållen. Kostnadernaför bostadsbidragen är bl.a. beroende av antalet barn, hushållsstmktur,bostadskostnader, inkomstulveckling samt förvärvsfrekvens. Stödettill låginkomsttagare utan barn har i långtidsbudgeten inräknats iändamålsgmppen bostadspolitik. Statsbidrag till kommunala bostadstill-lägg tillfolkpensionärer är upptagna under ändamålsgruppen folkpensioner m.m. Debarn vars föräldrar lever åtskilda är genom bidragsförskottengaranterade ett särskilt ekonomiskt grundskydd. Bidragsbeloppet är relaterattill det nya basbeloppet. Kostnadernaför bidragsförskotten beror främst på barnantal, andelen bam som lever skildafrån någon eller båda föräldrarna samt i vilken omfattning dessa barnsekonomiska gmndtygghel tillgodoses genom underhållsbidrag från föräldrarna.Andelen bam för vilka bidragsförskott utgår f. n. har ökat någotmedan det totala antalet barn i bidragsberättigade åldrar minskar. Andelenbidragsförskott som återbetalas av de underhållsskyldiga föräldrarna har ökatnågot sedan försäkringskassorna övertog administrationen. Nuvarandestatsbidragssystem för kommunernas barnomsorg fastställdes av år1976. Driftbidrag till daghem och fritidshem utgår med ett årligt belopp perplats. För familjedaghem utgår bidrag av kommunernas bmttokostnader förverksamheten samt dämtöver utgår ett särskilt gmndbelopp per barn.Bidragsbeloppen justeras med hänsyn till den genomsnittligalöneutvecklingen för anställda i offentlig tjänst. Riksdagenfastställde ett nytt statsbidragssystem för kommunernasbarnomsorg. Fr.o.m. utgår statsbidrag av kommunernasbmtlokostnader för barnomsorgen, exkl. administrationskostnader. Statsbidragetkommer att omfatta inte bara daghem. 1981/82:150 Bilaga2.1 Långtidsbudget 38 fritidshemoch familjedaghem utan även ddtidsförskolor, öppna förskolor och visstschablonbidrag till kostnader för den pedagogiska ledningen. Enligt en särskildregel får statsbidraget för befintlig verksamhet i daghem och fritidshem i visskommun öka i förhållande till föregående år med högst den genomsnitfiiga åriigalöneutvecklingen för anställda i offentlig tjänst. Denfaktiska platsutvecklingen i barnomsorgen avgörs av kommunerna. Kommunernaanalyserar behovet av barnomsorg med utgångspunkt i beräkningar av antalet barn,förvärvsintensitet, föräldrars efterfrågan m. m. Den faktiska utbyggnaden ochdärmed kostnadsutvecklingen avgörs emellertid i hög grad av kommunernasambitionsnivå vad avser alt täcka efterfrågan på barnomsorg saml kommunernasmöjligheter i form av ekonomiska fömlsättningar, tillgång på mark, lokaler,personal m. m. Statensbidrag till driften av förskolor och fritidshem styrs av volym- ochkostnadsutvecklingen i kommunerna och av löneutvecklingen för anställda ioffentlig tjänst. Utöver vad som tidigare nämnts påverkas utvecklingen vadgäller fritidshemmen även av omfattningen av barnens vistelse i skolan. har i en enkät till landets kommuner tagitin och sammanställt aktuella planer för utbyggnad av daghem, fritidshem ochfamiljedaghem . Resultatet visar att många kommunermed hänsyn till den rådande ekonomiska situationen inte kan fullfölja tidigareplaner. Kommunernasbarnomsorgsplaner för tiden är därför inte längre heh aktuella.Beräkningarna av utgifterna i långtidsbudgeten bygger på resultatet av enkät för tiden t. o. m. 1982 samt en utbyggnad under åren1983-1987 i enlighet med kommunernas planer. Iproposifionen om kommunalek.onomiska frågor (prop. 1980/81:116),som ställt sig bakom, fastsläs att den kommunala tillväxten år 1982måste bringas ned till . Vidare konstateras att det torde bliofrånkomligt att ompröva takten i utbyggnaden även på de prioriterade områdena(barnomsorg och långtidssjukvård) för att en samhällsekonomiskt godtagbarutveckling skall kunna realiseras. I1981 års komplelleringspröposition (prop. 1980/81:150) framhölls alt omkommunerna skall kunna begränsa volymökningen till ca I % kommer daghemsutbyggnadeninte aft kunna förverkligas i den takt som fömtsätts i kommunernas planer.Vidare måsle nya platser i barnomsorgen i stor utsträckning tillskapas genometl effektivare utnyttjande av redan befintliga resurser. hade ingainvändningar mot de omprövningar och de ställningstaganden som gjordes i dettaavsnitt i del reviderade budgetförslaget. De i propositionen angivnarikfiinjerna för den kommunala ekonomin godtogs. Omberäkningarna av utgifterna i långtidsbudgeten mot denna bakgrund skulle gmndaspå en utbyggnad motsvarande en sänkning till en tredjedel 1981/82:150 Bilaga2.1 Långtidsbudget 39 avvolymökningen enligt kommunernas planer fr. o. m. den sänkskostnadsnivån märkbart. Statens kostnader i fasta priser blir ca 1 miljard kr.lägre än som beräknats för /87 och sammanlagt drygt 3 miljarderkr. lägre under hela långtidsbudgelperioden. Kommunernas bmttokostnader (inkl.statsbidrag) skulle under dessa förutsättningar bli sammanlagt knappl 8miljarder kr. Utöver ovan redovisadeutgifter under denna ändamålsgrupp utgår stöd till barnfamiljer inom ramen förskattesystemet vilket påverkar statens inkomster. Stöd i form av skattelättnadkan utgöras av avdrag eller skattereduktion. medges gifta och ogifta skattskyldiga som uppbär A-inkomstoch som har hemmavarande barn . Inkomstbortfallet för stat ochkommun kan för är 1982 beräknas till ca 750 milj. kr. Avdrag för underhåll avicke hemmavarande barn medges med högst . per barn och år till dessbarnet fyller . Om barnet går i grundskola, gymnasieskola ellermotsvarande är åldergränsen . Inkomstbortfallet för stat och kommun kanför beräknas lill ca 350 milj. kr. Skattereduktion medgesdels gift vars make helfsaknar eller har mycket låg inkomst, s.k.hemmamakereduktion, dels ensamstående med hemmavarande barn under 18 år.Avdraget uppgår till . Hemmamake-reduktionen reduceras avinkomsten för den make som har lägst inkomst. Om denna inkomst överstiger 6000kr. medges således inte avdrag. Statens inkomstbortfall kan för år 1982beräknas till ca 650 milj. kr. Slödtill barnfamiljer i form av avdrag och skattereduktion kan således beräknas uppgåtill totalt ca 1750 milj. kr. motsvarande av de samlade statsutgifternaunder ändamålsgruppen. Skatteutjämningsbidragtill den kommunala sektorn Ändamålsgruppenomfattar enbart skatteutjämningsbidra-gen. Dessa bidrag syftartill alt minska skattekrafts- och kostnadsskillnader för landstingskommuner,kommuner och kyrkliga kommuner i olika delar av landet. Den beslutadeskatteutjämningsreformen genomförs i sin helhet . Skatteutjämmningsbidragenhar störst betydelse för Gofiands kommun, för norrlandskommuner och förglesbygdskommuner i andra delar av landet. Reformeringen avskalteutjämningssyslemel innebär atl de södra och mellersta delarna av landetfår de största bidragsökningarna . Genom reformen harsåledes en viss utjämning skett av skillnaderna i bidragsnivå mellan främst denorra delarna av landel och övriga delar. Prop.1981/82:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget 40 (Milj.kr., oförändrad pris- och lönenivii)' 1983/84 1984/85 1985/86 1986/87 föränd- -h7,0 -201 -88 -8 +5 -2,0 -0,7 'Statsutgifterna för de allmänna bidragen till den kommunala sektorn har förstberäknats i löpande priser. Därefter har utgifterna deflaterats med beräknadtimlöne- och KPl-ulveckling. Avser samdiga allmänna statsbidrag till denkommunala sektorn. Utvecklingenav skatleuljämningsbidragen är beroende av det kommunala skatteunderiaget ochnivån pä de kommunala skallesalserna i kommuner och landstingskommuner.Skalteuljämningssyslemel garanterar kommuner och landstingskommuner enindividuellt äsatl skattekraft (skatteunderlag i skattekronor per invånare) irelation till medelskattekraften (skattekronor per invånare i genomsnitt förriket). Staten tillskjuter således skatteunderlag upp fill den garanteradeskattekraften i den män kommunens resp. landstingskommuns skattekraftunderstiger denna. Ökningen av medelskattekraften från bidragsårel 1981 (7,), höjer nivån för skatleuljämningsbidragen. För denenskilda kommunen resp. landstingskommunen bestäms skatteutjämningsbidragetsförändring av hur det egna skatteunderlaget utvecklas i förhållande tillgenomsnittet i landet. Dengrundgaranti som åsalts varje kommun och landstingskommun iskatteutjämningssystemet är oförändrad över åren. Den totala garantin bestämsemellerlid också av de tillägg till eller avdrag från grundgarantin som görsmed hänsyn lill befolkningens åldersstruktur i resp. kommun ochlandstingskommun. Kommunerna får också tillägg för en omfattande befolkningsminskning.Den totala garantin räknas om åriigen, varvid omfattningen av den enskildakommunens resp. landstingskommunens skatteutjämningsbidrag justeras. Däremotpåverkas i princip inte omfattningen av de samlade bidragen. Endast omrelationerna mellan kommuner inom resp. utom skafteutjämningssystemel förändrasi fråga om den beaktade åldersstmkturen påverkas den totala omfattningen. har noterats en kraftig ökning i skatleuljämningsbidragen lilllandstingskommunerna på grund av att ell nytt kostnadsunderlag använts förberäkning av äldersstruklurfaklorns inverkan. Skatleutjämningsbidragensstorlek bestäms också av resp. kommuns och landstingskommuns skattesals. Dettillskott av skatteunderiag som erhålls vid brist på skaUekrafl multiplicerasnämligen med skattesatsen för kommunerna och landstingskommurierna.Förändringar av skattesatserna Prop.1981/82:150 Bilagi2.1 Långtidsbudget 41 ide bidragsmotlagande kommunerna och landstingskommunerna får således effekt påomfattningen av de totala skatleuljämningsbidragen. Enhöjning av skattesatsen med /skr. frän /skr. år 1982till /skr. skulle exempelvis innebära alt /87 kommer all uppgå till 10685 milj. kr. i fasta priser. Det är677 milj. kr. mer än vid oförändrad skattesats under perioden.Skatleuljämningsbidragen, som för /83 beräknas till 10300 milj.kr., beräknas i fasta priser till 10008 milj. kr. Hänsynhar då tagits till de generella åtgärder som statsmakterna har beslutat för attbegränsa kommunsektorns finansiella utrymme och riksdagsbeslut omgenerella åtgärder . Indragningen av medel till följd av dessa åtgärderhar fömtsätts vara beständig. Vidare har beaktats de övriga anslag ibudgetproposifionen och i propositionen om reformering av inkomstskatten sompåverkar ökningstakten i det kommunala skatteunderiaget. Ändamålsgmppenomfattar huvudsakligen utgifter för vägväsende inkl. trafiksäkerhet, affärsverkoch myndigheter (postverket, , , luftfartsverket ochsjöfartsverket), stöd till lokal och regional kollektivtrafik saml vissainvesteringsulgifter för . Inomvägväsendel finns bl.a. koslnader för väganslag och trafiksäkerhet. Statligtstöd till icke lönsam landsbygdslrafik upphör i den takt som länshuvudmännentar över det lokala och regionala Irafikansvarel. 1 slällel utgår ett nytt bidragtill lokal och regional kollektivtrafik. Nivån på bidraget i resp. län berorpå trafikens omfattning och inriktning. Bidrag ulgår efter en av regeringensärskilt fastställd milersättning. Vidbedömningen av affärsverkens och myndigheternas investeringsverksamhet harhänsyn tagils till väntad efterfrågan och produktivilets-slegring. Vidare harpågående arbeten, beslutade program och vissa en-gångsprojekt beaktats. Statensjärnvägars övriga investeringar har beräknats med utgångspunkt i strukturplanenför SJ. I denna anges en i reala termer genomsnittlig årlig ökning av dentotala investeringsvolymen t. o. m. /86. Investeringarnai sjöfartsmateriel dimensioneras främst utifrån behovet av en godtagbar nivåvad gäller sjösäkerhet. Sädana investeringar avser bl.a. fartyg och båtar, fyr-och telemateriel, sjökartläggning och vissa fariedsinvesteringar.Medelsförbmkningen för postens investeringar avser byggandet av posthus.Luftfartsverkels investeringar hänför sig lill redan beslutade och planeradeinvesteringar främst till följd av väntad trafikutveckling samt ställdaflygsäkerhetskrav. investeringar styrs i huvudsak avreinvesteringsbehov och efterfrågefillväxt. Prop.1981/82:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget kr., oförändrad pris- och lönenivå) 1983/84 1984/85 1985/86 1986/87 ändring -1-0,1 -h0,3 järnvägs-, luft- och -1-0,9 -1-1,8 kationer m. m. -6,6 -2,5 Hälso-, sjuk- och socialvård Ändamålsgruppen omfattar utgifter för statliga ochstatsunderstödda vårdområden.. Huvuddelen avser statsbidrag till vårdområdenunder kommunalt huvudmannaskap, varav statsbidrag fill den psykiatriskasjukvården utgör den största posten. Statsbidrag utgår också till annan hälso-och sjukvård, social hemhjälp och samhällets åtgärder för handikappade. Idirekt statlig regi drivs f. n. ungdomsvårdsskolor och vissa vårdanstalter föralkoholmissbmkare. Huvudmannaskapet för dessa institutioner ändras den 1januari 1983. Huvudmannaskapet för de statliga undervisningssjukhusen blirhelt avvecklat den . Hälso-, sjuk- och socialvård kr., oförändrad pris- och lönenivå) f.,.>ii pf 1983/84 1984/85 1985/86 1986/87 ändring 1980/8 il -1-1,0 -260 -154 -3,1 -1,2 vård m. m. -2,7 - 2 -201 -1,5 -1-24 -1-34 -1-2,8 -H8,i -0,9 -H0,8 Genom avtal har slaten och landstingskommunerna träffatöverenskommelse om driftbidragen för den psykiatriska sjukvärden m.m. förtiden t.o.m. . Prop.1981/82:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget 43 Kroppssjukvård och allmän hälsovård De statliga utgifterna för kroppssjukvård och allmänhälsovård avser vissa myndigheter på detta område, statsbidrag till vissaformer av hälso-och sjukvård samt bidrag till koslnaderna för de kommunalaundervisningssjukhusen. Beräkningarna av statens utgifter för kommunala undervisningssjukhushar i huvudsak skett med utgängspunkt i nuvarande gmnder förfinansieringsfördelningen som fastställs i avtal. Statens utgifter pä dettaområde styrs främst av läkarutbildningens omfattning och av kostnaderna förinvesteringar vid undervisningssjukhusen. 1 beräkningen har hänsyn tagils lill attakademiska sjukhuset i får landstingskommunalt huvudmannaskap den 1januari 1983. För långtidsbudgelperioden beräknas en viss minskning avutgifterna till följd av att ersättningarna till och länslandsting för övertagande av huvudmannaskapet för de statligaundervisningssjukhusen successivt upphör. Investeringarna beräknas komma attligga pä en oförändrad nivå. Inom åldringsvården inriktas samhällets insatser i ökadomfattning på öppna vårdformer. Staten täcker av kommunernas kostnader förden sociala hemhjälpen vilken omfattar hemvårdare, hemsamariter och vissa andraserviceåtgärder. Statens kostnader för bidraget bestäms av kommunernaskoslnader. Den kommunala kostnaden är beroende av verksamhetens omfattning ochlöneutvecklingen för aktuella personalkategorier. Med hänsyn till det ökadeantalet äldre, främst i de högsta åldersgmpperna, samt utvecklingen molhemsjukvård kan en viss ökning av efterfrågan på vård komma alt ske. Ävenförändringar i hemhjälpens arbetsformer och innehåll kan i viss utsträckningkomma all öka kostnaderna. Ungdomsvårdsskolor och vissa vårdanstalter föralkoholmissbrukare drivs t. v. i stadig regi. Huvudmannaskapet för dessainstitutioner kommer atl övergå till landstings- och primärkommuner fr. o. m.den . En särskild överenskommelse om statsbidrag fr. o. m. år1983 har träffats. Samhällets åtgärder för handikappade omfattar fleraområden. Den slörre delen av utgifterna - l.ex. förtidspensioner ochhandikappersättningar inom folkpensioneringen - ingår i andra ändamålsgrupper.I denna ändamålsgmpp ingår utgifter för bidrag till särskolor, bidrag tillfärdtjänst och social hemhjälp för handikappade, bidrag till organisafionerm.m. I långtidsbudgeten har gjorts vissa antaganden om volymutvecklingen.Hänsyn har också tagits till den beslutade utbyggnaden av texttelefon till dövam.fl. Ansvaret för övriga handikapphjälpmedel har landstingskommunerna.Ersältning för dessa lämnas över sjukförsäkringen och redovisas i dennaändamålsgmpp. 1981/82:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget Statsbidragtill färdtjänst ulgår av kommunernas koslnader för verksamheten.Kostnadsnivån bestäms av den allmänna kostnadsutvecklingen, antaletförflytlningshandikcippade samt de enskilda kommunernas regler för ochorganisation av verksamheten. Statsbidraget till färdtjänst har ökal myckelkraftigt i vissa kommuner under senare är. Bidragsreglerna har mot dennabakgmnd fr. o. m. ändrats i syfte att begränsakostnadsutvecklingen och utjämna skillnaderna mellan kommunerna. Tilländamålsgmppen hör polisväsendet, domstolsväsendet och kriminalvärden. (Milj.kr., oförändrad pris- och lönenivå.) 1983/84 1984/85 1985/86 1986/87 -1-4,3 -1-0,4 -H0,1 -t-3,3 domstolar m. m. -1-4,8 -1-0,7 -1-0,4 -1-5,5 -0,2 Polisväsendethar förstärkts kraftigt . Under budgetåren 1970/71-1980/81ökade antalet tjänster med ca 2890 lill totalt ca 16130 tjänster. Polisväsendettillfördes inte några tjänster för budgetåren 1981/ 82-1982/83.1 ställetomfördelades resurserna inom polisväsendet till vissa högt prioriteradeverksamheter. har inte beräknats någrapersonalförstärkningar. Inte heller domstolsväsendet har antagits få någottillskott av tjänster . RättshjälpskoslnadernaredovisEis under domstolar m.m. Rättshjälps-kostnaderna beräknas uppgå lill 170milj. under /83. Därvid har beaktats att besparingar med enhelårseffekl om ca 50 milj. kr. avses föreslås i en särproposition under år1982. Kostnaderna beräknas inte öka . Prop.1981/82:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget Kriminalvärdens inriktning styrs av det principbeslut omkriminalvår-, dens framtida utformning som fattades av riksdag. 1980/ 81:20 om besparingar i statsverksamheten, m.m. anfördes att deredovisade behoven av nya lokaler för kriminalvården borde omprövas motbakgrund av det rådande ekonomiska läget. Beläggningen vid kriminalvårdensanstalter har varit mycket hög. Genom de åtgärder som föreslåsi årets budgetproposition och genom tillkomsten av nya lokalanstalter bedöms ilångtidsbudgeten den nuvarande bdäggningssilua-tionen kunna bemästras. Somexempel kan dock nämnas att en ytterligare ökning av beläggningen med 10%skulle kräva ca 400 anstaltsplatser,, vilket motsvarar tio nya lokalanstalter. Ändamålsgmppen näringspolitik omfattar insatser inom jordbruk,skogsbmk, fiske, hantverk samt handel och industri. Utgifterna avser främstinsatser för handel och industri och har till stor del karaktären av omfattandeoch koncentrerade engångsvisa satsningar. Belastningen över budgetåren kandärigenom variera kraftigt. kr., oförändrad pris- och lönenivå) Genom- 1982/83 Förändring till Procen- procen- 1983/841984/85 1985/86 1986/87 ändring tuell för- 1982/83- ändring 1983/84 1976/77- 1980/81 Genomsnittlig procentuell förändring 1982/83-1986/87 -1378 -45 -23,7 -7,6 ' Inkl. anslagsbehållningar 1500 milj. kr., SEK belastning400 milj. kr. Under senare delen av 1970-lalet gjordes omfattandestatliga insatser i näringslivel i syfte atl underlätta strukturomvandlingen.Exempel pä stora och tidsbegränsade insatser för all möjliggöra en lämpligstrukturomvandling är bildandet av () och statensengagemang i varvsindustrin. I denna ändamålsgmpp ingår även utgifterna för destatsstödda exportkrediterna. En betydande del avser stöd lill fartygsexport.Våren 1981 beslutade att förlänga detta stödsystem i någol ändradeformer. Kostnaderna för systemet beräknas, på basis av de antaganden som långtidsbudgetenbygger på, bli närmare 800 milj. kr. för att därefter öka och sedansuccessivt minska till ca 800 milj. kr. Elt flertal faktorer påverkarutgiftens storlek. Viktigast är dock räntesubventionens Prop.1981/82:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget 46 storlek.Denna utgörs av skillnaden mellan marknadsräntan, vilken bestämmer statensupplåningskoslnad, och utlåningsräntan som i sin tur följer den internationelhöverenskomna räntenivån för statsstödda exportkrediter (den s. k.consensusräntan). Denberäknade utvecklingen av statens utgifter för de statsstödda exportkrediterna,del s. k. SEK-syslemel, redovisas i nedanstående figur. Av denna framgår bl. a.den avgörande belydelse för utgiftsutvecklingen som upplåningsräntan har.