prop · G50338 · 1981-12-31 00:00:00 — om kapitaltillskotttill , m. m. Regeringenföreslår att antaga de förslag som har upptagits i bifogade utdrag avregeringsprotokoli. Ipropositionen redovisas resultatet av en av begärd utvärdering avett utvecklingsalternativ för Skogsägares Cellulosa AB:s fabriker iHörnefors. Vidare föreslås att 50 milj. kr. anvisas för kapitaltillskott tillföretaget för att täcka de merkostnader som uppkommit till följd av att dettaåtagit sig att fortsätta driften vid fabrikerna i avvaktan pä utvärderingen. Riksdagen1981/82. Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden , , , , Åsling, Söder. , ,, , , , Elmstedt, Tilländer, Ahrland, Proposition om kapitaltillskott till , m.m. Som ett led i omstruktureringen av (Ncb) beslöt bolagets styrelse att inleda MBL-förhandlingarom nedläggning av bolagets massafabrik i . Ijanuari 1981 beslötstyrelsen att förhandlingarna skulle avse även bolagets pappersbruk på sammaort. Ett förslag som innebär fortsatt drift vid Ncb:s tvåfabriker i har framförts av den s. k. Hörneforsgruppen. I denna ingårbl. a. representanter för i , Llmeå kommun ochde fackliga organisationerna vid Ncb:s fabriker i . Förslaget, som iskrivelse överlämnats till regeringen, innebär i korthetföljande. Hörneforsfabrikerna ombildas till ett självständigt aktiebolag.Hörnefors AB. Ncb tillskjuter i detta bolag anläggnings-ochomsättningstillgångarom 50 milj. kr. och överlåter sedan akUerna i bolaget tillde anställda och den kommande företagsledningen för . Ytterligare aktiertecknas dels av de anställda och andra intressenter, dels av staten, varderatill ett belopp av 10 milj. kr. Medel i övrigt för finansiering avinvesteringar, drift och omsättningstillgångar lånas upp, därav 90 milj. kr. iform av olika slags lån från staten och 30 milj. kr. i form av banklån. Verksamheten inriktas på tillverkning av vissa speciellapappersprodukter, till stor del för export. I det nya bolaget sysselsätts ca320 anställda, vilket är ca 130 personer färre än f. n. beslutade om medelstillskott till Ncbi syfte att skapa en finansiell bas för företagets fortsatta omstrukturering (prop.1980/ 81:98, NU 1980/81:49, rskr 1980/81:282). Prop.1981/82:38 3 attriksdagen som sin mening gav regeringen till känna vad som anförts ireservation I till mom. 5 i näringsutskottets betänkande avseende fortsatt driftvid fabriker. Detta innebar att hemställde att regeringenskulle föranstalta om att nedläggning av Ncb;s fabriker i inteskulle ske förrän en utvärdering av Hörneforsgruppens förslag om fortsatt ochutvecklad drift vid Hörneforsfabrikerna slutförts och redovisats förriksdagen. Redovisningen skulle ske att kundefatta beslut i saken . Riksdagsbeslutet innebarvidare att det fick ankomma på att på regeringens begäran anvisamedel för sådana merkostnader som uppskovet med nedläggningen kommer attförorsaka Ncb. MellanNcb och staten har träffats ett avtal om fortsatt drift vid Hörneforsfabrikernai avvaktan på nämnda utvärdering samt om ersättning för merkostnader föruppskovet. Avtalet bör fogas till protokollet i detta ärende som bUaga I. Regeringenuppdrog ät statens industriverk att utvärdera det för Hörneforsfabrikernanämnda utvecklingsalternativet. Utvärderingen skulle enligt uppdraget skeunder medverkan av berörda myndigheter, Ncb och de anställda vid berörda fackliga organisationer. 2 Utvärdering av Hörneforsgruppens förslag Industriverkethar i skrivelse redovisat resultatet av utvärderingen.Resultatet har även publicerats som en utredningsrapport i industriverkets PM-seriemed beteckningen SIND PM 1981: 15 Bruksort i kris - en utvärdering.En sammanfattning av utredningsrapporten bör fogas till protokollet i dettaärende som bilaga 2. Av skrivelsen framgår bl. a. följande. Industriverkethar bedömt Hörneforsgruppens förslag från både företagsekonomisk ochsamhällsekonomisk utgångspunkt. Utvärderingen visar att ett genomförande avförslaget leder till stora företagsekonomiska förluster. Bidragande till dettaär enligt verket bl.a. hård råvarukonkur-rens, stort investeringsbehov ochsvårigheter att förränta investeringarna samt begränsade marknadsförings- ochproduktutvecklingsmöjligheter. Till detta kommer bl.a. nackdelar genom dettänkta företagets ringa storlek i förhållande till konkurrenterna. Därutöveranser verket att en omfattande statlig finansieringsmedverkan i form av bl.a.subventioner och lånegarantier skulle försämra den svenska finpappersindustrinsrelationer fiU EG. Frånsamhällsekonomiskt synpunkt skulle ett genomförande av utvecklingsprojektetenligt verket främst få effekter på andra företag och arbetsställen inombranschen samt på den lokala arbetsmarknaden. 1981/82:38 4 gruppensförslag innebär enligt verket inte en optimal fördelning av virkestillgångarnainom området. Det kan inte uteslutas att en fortsatt drift i kantvinga fram nedläggningar av andra anläggningar på andra orter. Verketframhåller vidare att en avveckling av verksamheten vid Hörneforsfabrikernaskulle innebära betydande regionala arbetsmarknadsproblem men anser det trotsdetta inte försvarbart att av enbart arbetsmarknadspolitiska skäl förorda ettgenomförande av Hörneforsgruppens förslag. En nedläggning av Hörneforsfabrikernakommer dock sannolikt att kräva en förstärkning av de arbetsmarknadspolitiskaresurserna i regionen om en acceptabel utveckling skall komma till stånd. Sammanfattningsvis anserindustriverket att staten inte bör medverka till att upprätta ett självständigtHörnefors AB enligt de rikfiinjer som Hörneforsgruppen föreslagit. Verket harundersökt möjligheterna till fortsatt drift vid Hörneforsfabrikerna med andra ägarkonstellationerän vad gruppen föreslagit. Härvid har frågan lämnats öppen om fabrikerna skall drivasenligt förslaget eller om enbart pappersbruket skall behållas. Verket har dockinte funnit några sådana möjligheter. Hörneforsgruppenhar kommit in med en skrivelse angående industriverketsutvärdering. I denna framhålls bl. a. följande. utredninghar bedrivits under stor tidspress. Som en följd av detta har utredningen inteinneburit en reell genomarbetning och komplettering utan endast en granskningoch kommentar till det material som Hörneforsgruppen lagt fram. Hörneforsgruppenanser vidare att vissa avsnitt i industriverkets utredning är för pessimistiskaoch bidrar fill verkets slutliga och negativa rekommendation av projektetsgenomförande. Detta gäller t. ex. utredningens antaganden om framtidafinpappersprisutveckling, kapacitetsutnyttjande, kostnader för nödvändigamiljöinvesteringar, byggnadstidens längd samt bedömning av sulfit- resp.sulfatmetodens betydelse för massaproduktion. Hörneforsgruppen bedömer vidare råvaruförsörjningsmöjligheternasådana att dyrbara köp av s. k. marginalråvara skall kunna undvikas.Sammanfattningsvis bedöms den företagsekonomiska kalkylen för ett genomförandeav Hörneforsgruppens förslag vara ekonomiskt realistisk. Vad gäller de samhällsekonomiskaaspekterna i industriverkets utredning delar Hörneforsgruppen inte verketsbedömning av negativa effekter på branschen i övrigt som ett genomförande avgruppens förslag skulle få. Med Hörneforsgruppens företagsekonomiska kalkyl somgrund visar den utnyttjade samhällsekonomiska kalkylmetoden i stället attprojektförslaget är samhällsekonomiskt lönsamt. De arbetsmarknadspolitiskaeffekterna av en eventuell nedläggning är enligt gruppen synnerligenalarmerande. Möjligheterna att bereda eventuell friställd personal arbete inomUmeåregionen bedöms svårare nu är tidigare då läget på arbetsmarknaden i Västerbottenslän och i successivt förvärrats . Utredningen har vidareenligt Hörneforsgruppen underskattat de offentliga kost- Prop.1981/82:38 5 nådersom uppstår på grund av arbetslöshet m. m. vid en eventuell nedläggning av Hörneforsfabrikerna.Dessa kostnader bör ställas mot den kostnad staten åsamkas om man är beredd attstödja fortsatt drift av fabrikerna. Enligt bör nu i förstahand ske en konstruktiv genomarbetning av gruppens förslag. Alternativet tilldetta synes enligt gruppen vara en nedläggning av verksamheten. Om det senareskulle vara aktuellt förutsätts att utökade regional- ocharbetsmarknadspolitiska insatser sker. Industriverkethar enligt min mening pä ett ingående sätt granskal förutsättningarna för ettgenomförande av Hörneforsgruppens förslag till fortsatt utveckling för Ncb:s Hörneforsfabriker.Jag delar för egen del verkets bedömning av de svårigheter som skulle uppstå omförslaget genomfördes. Jag är mot denna bakgrund inte beredd att förorda ettstatligt engagemang i utvecklingsprojektet. Det ankommer på Ncb;sföretagsledning att fatta beslut rörande Hörneforsfabrikerna. Jag delar industriverketsoch Hörneforsgruppens synpunkter att ett beslut om nedläggning av Hörneforsfabrikernakommer att innebära betydande sysselsättningsproblem pä orten. Dessa problemfår mötas med aktiva arbetsmarknads- och regionalpolitiska insatser. I förstahand bör de ordinarie medel som finns att tillgå utnyttjas. Vad gäller detregionalpolitiska stödet är jag beredd att föreslå regeringen att medutnyttjande av de undantagsmöjligheter som regeringen förfogar över lämna stöd tillsärskilt angelägna projekt med högre subvention än som enligt gällanderiktlinjer normalt kan utgå i . Detta gäller också för sådana projektsom kan komma till utförande i i där Ncbtidigare beslutat lägga ner företagets massafabrik med ca 550 anställda.Driften vid denna fabrik beräknas upphöra . Frånlänsstyrelsen i har kommit in skrivelser vari påtalatsbehovet av sysselsättningsskapande åtgärder till följd av nedläggningen. Ncbhar tidigare anslagit 5 milj. kr. till näringslivsfrämjande åtgärder iKöpmanholmen. Enligt vad jag erfarit är Ncb berett att anslå 5 milj. kr. försådana insatser även i . 3 Täckning av Ncb:s merkostnader Somjag tidigare nämnt beslutade Ncb och att inleda MBL-förhandlingarom nedläggning av Hörneforsfabrikerna. Bolagets avsikt var att driften vidfabrikerna skulle upphöra . Med anledning av det berördariksdagsbeslutet har staten och Ncb som nämnts träffat ett avtal,som innebär att Ncb åtagit sig att fortsätta driften vid fabrikerna i avvaktanpå riksdagsbehandlingen av den nu redovisade utvärderingen. Staten å sin sidahar i enlighet med uttalande åtagit sig att täcka de merkostnadersom Ncb:s åtagande Kartong: S. 5, rad 32 Står; Rättat till:Hörnefors Prop.1981/82:38 6 I avtalet anges de principer som skall gälla vidberäkningen av dessa merkostnader. Merkostnaderna avser dels driftsunderskottvid Hörneforsfabrikerna, dels sådan ökning av kostnaderna för avveckling avfabrikerna som den förlängda driftperioden kan medföra. Som förlängd driftperiodräknas tiden frän till den dag då Ncb med hänsyn till sittåtagande tidigast kan upphöra med driften vid fabrikerna eller överlåtaanläggningarna till intressent, som Hörneforsgruppen föreslagit. Parterna skallenligt avtalet så snart det är möjligt träffa överenskommelse om slutlig fastställelseav ersättningsbeloppet. godkännande av det nu träffade avtalet i vaddet innebär ekonomiska förpliktelser för staten bör inhämtas. När det gäller beräkningen av det ersättningsgillabeloppet har Ncb lämnat en prognos över driftsunderskottet för andra halvåret1981. Enligt denna skulle underskottet komma att uppgå till ca 38 milj. kr.eller drygt 6 milj. kr. för som fortsatt drift sker. I fråga om ersättningen för ökade avvecklingskostnader harbolaget tidigare lämnat en kalkyl avseende dess egna avvecklingskostnader omett beslut om avveckling hade fattats av Ncb efter riksdagsbeslutet . Pågrundval av dessa uppgifter beräknar jag nu att Ncb:s samlade merkostnader tillföljd av uppskovet med nedläggningsbeslutet kan komma att uppgå till högst 50milj. Häri ingår såväl uppkomna driftsunderskott som ökadeavvecklingskostnader. Jag har vid min beräkning utgått från att underhösten 1981 tar ställning till frågan och att tiden för täckning avdriftsunderskott kan begränsas . Jag förordar sålunda attregeringen föreslår att anvisa 50 milj. kr. för täckande avmerkostnader för Ncb för fortsatt drift av företagets Hörneforsfabriker.Medlen bör tas upp på tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret1981/82. Det ankommer på regeringen att på sätt som anges i avtalet med reglera ersättningen. Med hänvisning till vad jag nu anfört hemställer jag attregeringen föreslår att 1. godkännaavtalet mellan Ncb och staten om fortsatt drift vid Hörneforsfabrikerna m. m. ivad avtalet innefattar ekonomiska förpliktelser for staten, 2. tillKapitaltillskott till på tilläggsbudget Itill statsbudgeten för /82 under fjortonde huvudtiteln anvisaett reservationsanslag av . Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att antaga de förslag som föredraganden lagtfram. Prop.1981/82:38 8 , nedan kallat Ncb, beslutade ioktober 1980 att inleda förhandlingar enligt medbestämmandelagen omnedläggning av bl. a. företagets massafabrik i . I januari 1981beslutade styrelsen att förhandlingarna skulle avse även företagets pappersbrukpå samma ort. Massafabriken och pappersbruket i kallas i det följandeHörneforsfabrikerna. Våren1981 beslutade om medelstiUskott till Ncb (prop. 1980/ 81:98, NU1980/81:49, rskr 1980/81:282). Riksdagsbeslutet innebar bl.a. att regeringenanmodades att föranstalta om att nedläggning av Hörneforsfabrikerna inte skuUeske förrän en utvärdering av de s. k. Hörneforsfabrikerna slutförts ochredovisats för , att denna redovisning skall ske vid sådan tidpunktatt kan fatta beslut i saken samt att det fickankomma på att pä regeringens begäran anvisa medel för sådaiiamerkostnader som uppskovet med nedläggningen kommer att förorsaka Ncb. Motdenna bakgrund har svenska staten och Ncb, nedan gemensamt kallade parterna,denna dag träffat följande avtal om fortsatt drift vid Hörneforsfabrikerna ochom principer för ersättning till Ncb från staten och för de merkostnader somuppskovet kan komma att förorsaka Ncb. Ncbåtar sig att intill dess att den i ingressen tiU detta avtal angivna utvärderingenbehandlats av inte besluta om nedläggning av Hörneforsfabrikerna. Ncbåtar sig att under den sålunda förlängda driftperioden bedriva verksamheten vidHörneforsfabriken så att ett genomförande av Hörneforsgruppens förslag inteäventyras eller försvåras samt att därvid sträva efter största möjligaeffektivitet. Försitt åtagande enligt punkten 1 är Ncb berättigat till ersättning av staten delsför driftunderskott vid Hörneforsfabrikerna under den förlängda driftperioden,dels för sådan ökning av kostnaderna för avveckUng av fabrikerna, som uppskovetkan föranleda. Ifråga om beräkningen av ersättning för driftunderskott är parterna överens omatt 1) som förlängd driftperiod skallräknas tiden från till den dag då Ncb med hänsyn tiU sittåtagande enligt punkten 1 tidigast kan upphöra med driften vid Hörneforsfabrikernaeller överlåta anläggningarna till sådan intressent, som Hörneforsgruppenföreslagit, 2) Ncb äger vid beräkningen avkostnader för skogsråvara vid Hörneforsfabrikerna under den förlängdadriftperioden hänföra företagets margi- 1981/82:38 9 nalköp av sådan råvara till dess pappers- och massaproducerandeenheter inom prisområde 1 i första hand till dessa fabriker,3) Ncb äger beträffande övriga kostnader tillgodräkna sig - förutom till Hörneforsfabrikernadirekt hänförliga kostnader - nämnda fabrikers andel av för Ncb;s enhetergemensamma kostnader enligt tillämpade fördelningsprinciper. Ncb ägertillgodoräkna sig ränta på i rörelsen vid Hörneforsfabrikerna nedlagt rörelsekapitalsamt ränta på kapital för bolagets finansiering av uppkommet driftunderskott. Ifråga om beräkningen av ersättning för ökade avvecklingskostnader är parternaöverens om att avvecklingskostnaderna för fabriker utan uppskov kanberäknas till 41,6 milj. kr. i enlighet med en till detta avtal fogad bilaga. 'Skulle uppskovet medföra lägre avvecklingskostnader skall ersättningen fördriftunderskott minskas i motsvarande mån. Parterna skall så snart det är möjligt träffaöverenskommelse om fastställande av beloppet av den i punkten 2 angivnaersättningen. Ncb skall därvid i den utsträcknig som staten begär det låtastaten fä del av det underiag på vilket Ncb grundar anspråk pä ersättning. Ändrade förutsättningar i visst fall Skulle förutsättningarna för detta avtal på så sätt ändrasatt Ncb beslutar att efter den föriängda driftsperioden i egen regi driva Hörneforsfabrikernavidare i någon form eller i fråga om dessa fabriker eljest besluta om annat ännedläggning eller överlåtelse till intressent som Hörneforsgruppen föreslagit,skall de i detta avtal angivna ersättningsprinciperna inte gälla utan skallparterna uppta nya förhandlingar om eventuell ersättning till Ncb. Tvist med anledning av detta avtal skall avgöras avskiljemän enligt lag. Regeringen kommer under förutsättning att fattarde beslut som behövs härför att slutligt godkänna detta avtal. Detta avtal är upprättat i två exemplar, av vilka parternaerhållit var sitt. ' Bilagan här utesluten. 1981/82:38 10 SIND PM 1981: 15 (Sammanfattning) uppdrog regeringen ät statens industriverk attutvärdera den sk Hörneforsgruppens utvecklingsalternativ mot bakgrund avriksdagens ställningstagande i samband med dess behandling rörandemedelstilldelning för Ncb. Resultatet av utvärderingen skulle redovisas tillindustridepartementet . Utredningen har genomförts vid verkets planerings- ochutredningsbyrå. Utredare har varit avdelningsdirektör ,byråsekreterare och byråassistent . Norconsult direktör har anlitats som konsulter i utredningsarbetet. Utredningen har biträtts av en referensgrupp, därgeneraldirektör , industriverket, varit ordförande.Referensgruppen har haft följande sammansättning: , Svenska PappersindustriarbetareförbundetHarry , i , Ncb Dag Gillgren,, Hörneforsgruppen ,kommun , Svenska IndustritjänstemannaförbundetNils Jirvall, , SkogsstyrelsenMargareta , , kommun Referensgruppens medlemmar har under arbetets gäng aktivtbidragit med värdefulla sakuppgifter och bedömningar. För slutsatserna i rapportensvarar dock industriverket. I utredningsmaterialet redovisas inte några särmeningari olika frågor. Verket har utgått från att de ledamöter i referensgruppen somså önskar kan inge kompletterande synpunkter och eventuella avvikande åsikterdirekt till industridepartementet. 1981/82:38 11 Till medlemmarna i referensgruppen, , enskilda företag och personersom medverkat i utvärderingsarbetet riktar industriverket sitt varma tack. uppdrog regeringen åt statens industriverk attutvärdera den sk Hörneforsgruppens utvecklingsalternativ mot bakgrund avriksdagens ställningstagande i samband med dess behandling rörandemedelstilldelning för Ncb. har således till uppgift att ge riksdagenunderlag för beslut om huruvida staten skall medverka till att upprätta ettfristående . Utöver detta har verket också sökt sondera möjligheternatill fortsatt drift av fabrikerna eller delar därav i andra organisationsformerän vad som föreslås av Hörneforsgruppen. Den ekonomiska utvecklingen inom Ncb har under flera årvarit synnerligen otillfredsställande, trots statliga stödinsatser av olikaslag, uppgående till 1300 milj. kr. I företagets strukturplanfrån analyserades ett flertal olika förslag till fortsatt drift av Hörneforsanlägg-ningarna.Ncb;s företagsledning ansåg dock att fortsatt drift av inte kundebetraktas som ett för företaget realistiskt alternativ. Hörneforsfabrikerna har ca 450 anställda och enproduktionskapacitet på sulfitmassa. sulfitsprit och 27000lon finpapper . Då Ncb-ledningens ställningstagande blev känt igångsattede lokala fackliga organisationerna tillsammans med kommun arbetet med attutveckla ett alternativ som kunde säkra fortsatt drift i . Det utvecklingsalternativ som kom att utarbetas innebär ikorthet att ett fristående bildas med en produktionskapacitet på60000 ton sulfitmassa och finpapper . Finpappersproduktionenavses förändras mot en större andel specialprodukter där man kan förväntas harelativa konkurrensfördelar gentemot större, moderna bruk. En jämfört meddagsläget väsentligt ökad andel av pappersproduktionen avses exporteras tillVästeuropa. Råvaruförsörjningen förutsätts ske via leveranser 1981/82:38 12 från och - till en mindredel - från domänverket. Investeringsbehovet för maskiner och anläggningar beräknastill ca 100 milj. kr. och antalet anställda beräknas till 320 personer. I sitt förslag har Hörneforsgruppen utgått från en avexperter framlagd kalkyl som visat klar lönsamhet för projektet.Förutsättningarna för denna kalkyl har emellertid visat sig vara extremtoptimistiska. I förslagets förlängning låg också tanken pä en framtidainvestering i en anläggning för tillverkning av trähaltigt papper, något somskulle kräva investeringsinsatser i storleksordningen I miljard kronor. Dettaförstärkte naturligtvis motiven för en fortsatt drift av anläggningarna.Osäkerheten beträffande ett sådant projekt är dock så stor attindustriverket anser det helt orealistiskt att i detta sammanhang beti"aktadessa aspekter i en analys av verksamhetsförutsättningarna för sulfitmassa- ochpappersproduktionen. I den kalkyl som Hörneforsgruppen redovisat för sittutvecklingsalternativ blir resultatutvecklingen mycket gynnsam. Under entioårsperiod kan hela det insatta kapitalet i det närmaste återvinnas ochsamtidigt ge en förräntning av . Kalkylen bygger dock pä att vissamycket optimistiskt angivna förutsättningar ska infrias. hargranskat dessa förutsättningar och härvid koncentrerat sig på de faktorer somi en känslighetsanalys visat sig ha ett avgörande inflytande på kalkylresultatet.Det största intresset knyter sig då till färdigvarupriser, kostnader förvedråvaran, kapacitetsutnyttjandet av anläggningarna, investeringsbeloppensamt byggnadstidens längd. I en alternativ kalkyl har kalkylförutsättningarnamodifierats på ett sätt som industriverket finner mer realistiskt. Mot bakgrund av den analys som har gjorts av marknaden förfinpappersprodukter har priserna för finpapper justerats ned med 10 procent.Denna nedjustering av priserna i Hörneforsgruppens kalkyl anser industriverketvara ett absolut minimum. Beträffande vedråvaran har Hörneforsgruppen räknat med attHörnefors fabriker ska tvingas köpa dyrare marginal ved endast det förstaåret. anser detta vara orealistiskt och lägger i sin kalkyl inen extrakostnad med 5 milj. kr. samtliga år, vilket motsvarar extrakostnadenför en kvantitet margionalved på 30000-50000 m"* f . Hörneforsgruppenhar räknat med att drift av de nya anläggningarna kommaupp i ett hundraprocentigt kapacitetsutnyttjande för resten av anläggningarnaslivslängd. Erfarenheterna inom branschen visar att, för de produkter somHörnefors tillverkar, det inte torde vara möjligt att uthålligt ochgenomsnittligt uppnå ett högre kapacitetsutnyttjande än , vilketindustriverket satt in i den reviderade kalkylen. Prop.1981/82:38 13 Byggnadstiden har av Hörneforsgruppen beräknats till caett år. finner att en byggnadstid av är mer sannolik. Vadslutligen investeringarna beträffar har erforderliga belopp kraftigtunderskattats av Hörneforsgruppen när det gäller miljövårdsområdet. Enuppjustering krävs av investeringsbeloppen för miljöinvesteringar med i storieksordningen40 milj. kr. Sammanfattningsvisvisar en nuvärdeberäkning av rörelseresultaten före avskrivningar respektiveinvesteringarna i form av bundet kapital och rörelsekapital efter färdigställandet, följande resultat. (Beräkningarna är gjorda ilöpande priser med en kalkylräntesats på .) Nuvärden av de sex första driftårens rörelseresultat ochinvesteringar, milj. kr. Hörneforsgruppen -1-163 -208 - 45 - 3 -228 -225 Såväl sulfitfabriken som pappersbruket blir iindustriverkets kalkyl mycket förlustbringande. För sulfitfabrikens del liggerhuvudorsakerna i fabrikens ringa storlek, i de höga råvarukostnaderna ochinvesteringskostnaderna. Beträffande pappersbruket ligger svårigheter främstpå marknadssidan. Hörneforsgruppenutgår i sitt förslag från att staten ska lämna stora direkta kapitaltillskott iform av apportegendom (50 milj. samt kontantbetalning (10 milj. Därjämte tillkommer ett stort belopp som villkorslån (30 milj.