prop · G50374 · 1981-12-31 00:00:00 — Dessa frågor om motivens styrkaär emellertid ointressanta för huvudfrågan, om ett ADB-baserat sjömansregister skaUfinnas, eftersom de tre ovannämnda huvudmotiven är avgörande. a)Ang. redovisning av sjömännens sjötid. Om del frågas, varför inte sjömännen självakan vid ansökan om behörighetsbevis styrka sin sjölid med intyg från nuvarandeoch tidigare arbetsgivare, kan följande anföras. Verketgodtar sådana intyg i fråga om Qänst på fiskefartyg och utländska fartyg.Tillförlitligheten i verkets underlag för behörighelsgivningen ökas emellertid,om rapportering av sjötider sker kontinuerligt. Detta förfarande underlättarför både den sökande och verket vid handläggning av ett behörighetsärende. Prop.1981/82:74 45 Imånga andra fall där det fordras en viss behörighet för att fä en anställning,är det vanligt att del bara finns ell fåtal stora arbetsgivare, l.ex.försvarsmakten, sjukvården, skolväsendet, flyget. Dessa torde ha godamöjligheter att även i efterhand, om så erfordras, förse en anställd med intygom Qänstgöringen. Om en skulle bli av med de handlingar som styrkerhans sjötid, och rederier, där han Qänstgjort, dessutom inte längre existerar,skulle delta kunna få svåra följder för honom i yrkesutövningen. Omdel slutligen frågas huruvida en konlinueriig rapportering av sjötid behövs försjömän som redan uppnått den behörighet som de slutgiltigt önskar uppnå, villverket peka på tre omständigheter. Denena är att när träder i kraft skall allabehörighetsbevis ''revalideras" vart femte är av (se konvenfionensregler 11/5 och II1/5). Ett sätl för en att fä sitt behörighetsbevisförnyat eller förlängt är alt styrka att han Qänstgjort till sjöss under minslett år . Den andra är den storagenomströmningen i sjömansyrket. Verket till-låter sig här alt citera enuppgift ur Sveriges redareförening-Hermods kurshäfte : "Man saknar tillförlitliga beräkningar av personalomsättningen ihandelsflottan. Den genomsnittliga Qänstgöringstiden för manskap har tidigareuppskattats till högst men har minskat något . Många i manskapsbefaltningskaffar sig dock fortsatt utbildning. De som genomgår sjöbefälsutbildningrekryteras huvudsakligen frän dessa grupper. Den genomsnittligaanställningstiden för befäl beräknas fill ." Del förhållandetatt sjöfolket i genomsnitt stannar så i yrket medför, att en fortsaltregistrering av sjötiden ger ett ökat meritvärde för en stor del av de ombordanställda.Den sökandes sjötid tillmäts också stor betydelse vid prövningen avdispensärenden. Dentredje omständigheten är att en kontinuerlig redovisning av sjötiden behövs förbemanningskontrollen. b) Ang.bemanningskontrollen. Utredningen har vall att förkasta en lösning med ell manuellt register som innebär alt bemanningskonlrollen bygger på all Qänstgöringsbeskeden förvaras under fartygsnamn. Fördelen med en sådan lösning skulle eventuellt vara, att man skulle undvika kost naden för en dataanläggning. EmeUertid måste man beakta att fördelen med en bemanningskontroll vid sjömansregistret är att ambifionsnivån för direktkontroller ombord kan sällas lägre. Möjligheten fill undersökningar av personalsituationen i handelsflottan förstärks också, om dataregislre- ring införs. Verket instämmer därför i utredningens slutsats att den regist rerade besättningen skall finnas lillgänglig på dala. bör få fullmakt att undersöka och bestämma om formerna för rapportering, så all bästa möjliga flexibilitet uppnås. Utredningenhar påtalat vissa svagheter som naturiigen måste vidlåda en bemanningskonlrollvia sjömansregislret. Det fordras aUtså att kontrollen hos sjömansregistretkompletteras med goda möjligheter att verkställa kontroller direkt ombord päfartygen. Utredningen har anfört att bemanningskontrollerna ombord bör görasdels efter ell i förväg uppgjort system, dels som stickprov. c) Ang.möjligheten att följa personalutvecklingen inom sjöfarten. Se ovan under a). d) Adressupplysningarm.m. Den i bilaga 7 till betänkandet re dovisade statistiken över antal förfrågningar om sjömän hos sjömansregist ret 6-9) visar, att registret fyller ett 1981/82:74 46 verkligtbehov när del gäUer alt ge upplysningar om adress (169 st.), ombehörighet och sjötid (490 st.) men även om andra förhållanden (1160 st.). Avförteckningen över vilka som frågat framgår också, att upplysningar begärtsbåde för Qänsteändamål och privata ändamål. Det är troligt alt hänvändelsernatill sjömansregislret i många fall har gällt frågor som vederbörande rederiersjälva hade kunnat svara på i egenskap av arbetsgivare. I den delen kanregistrets funktion ses som en avlastning för rederierna av arbetsuppgifter,som i fråga om landverksamhet normalt skulle ankomma på arbetsgivaren. e)Bevarande av sjömannens mantalsskrivning m.m. Åtminstone lidigare, då rederianslällningav manskap inte förekom och en del sjömän saknade fast bostad i land, innebarinskrivningen i sjömansregislret en nödvändig garanti för att sjömannen integick miste om de förmåner, som var förbundna med mantalsskrivning i Sverige.Enligt 27 8 folkbokföringsförordningen får den som är inskriven i sjömansregislretej bokföras under mbrik utan känt hemvist. Endast svenska medborgare inskrivs i sjömansregistret. Även värnpliktsmyndigheterna har inlresse av vilka somär inskrivna i registret, med hänsyn fill reglerna om uppskov med värnpliktsQänstgöring. kan inteange vilken bärighet de här nämnda argumenten för ett sjömansregisler harnumera. Genom avlösningssyslemen med relativt täta besök i Sverige lordesjöfolkels behov av ett särskUl skydd för de samhälleliga förmånerna genominskrivning i sjömansregistret ha minskat. Ovan har anförts att frågan ej ärintressant för bedömningen av huvudfrågan, om ett sjömansregisler skall finnas.Då registret ändå måste finnas av de vid a-c anförda huvudskälen, bör reglernaom skydd genom inskrivningen i sjömansregistret givetvis finnas kvar, för attingen som är skyddad skaU gå miste om skyddet. Då behöver frågan ombärigheten av de i detta moment e angivna mofiven inte närmare undersökas. Vidare tillstyrkersjöfartsverket utredningens förslag om den huvudsakliga uppläggningen avregistret och förutsätter all det skall ankomma på verket alt, med beaklande avgällande datalagstiftning, bestämma hur registret skall läggas upp.Utredningens förslag att aUa svenska passagerarfartyg och alla andra svenskahandelsfartyg om minst 20 lon bmtto skall las in i det nya registret kommer enligt undersökningar som utfört - all leda tUl att väsenfiigtfler fartyg än utredningen räknat med kommer med i registret. Det för enligtsjöfartsverkels mening för långt. föreslår i släUel attrapportering lill sjömansregistret skaU ske beträffande i princip alla handelsfartygom bmtto saml dessutom beträffande sådana passagerarfartyg under20 lon bmtto som sysselsätts i mer vidsträckt fart än svensk inre fart.Förslaget all huvudmannaskapet för sjömansregislret övergår från AMS tillsjöfartsverket tUlstyrks av , som anser alt det bör ankomma påverket all fatta beslut om lokaliseringen av registret. Statistiskacentralbyrån (SCB) framhåller all ett lämpligt utformat, datorbaseratsjömansregister skulle kunna tillhandahålla uppgifter av intresse för SCB. Avsärskilt inlresse är uppgifter om antal arbetsfimmar och lönesumman inomsjöfartsnäringen. Ur SCB: s synpunkt vore del önskvärt alt lönesummor kommeratt ingå i sjömansregislret. Då del föreslagna sjömansregistret, vid sidan avsin huvudsakliga uppgift att möjliggöra ett enklare mönslringsförfarande, ärtänkt att även medge uttag av administrativa uppgifter för statisfiskaändamål, är del ett önskemål från SCB - som Prop.1981/82:74 47 potentielltviktig användare av detta material - att samråd sker med SCB i fråga omuppläggning och programmering av registret. Statskontoret:Statskontoret biträder förslagel att nuvarande sjömansregistreringersätts av ett ADB-baserat registreringssystem utformat i enlighet med de pricipersom utredningen föreslår. Registret kan med fördel också fortsättningsvis varaförlagt till dess nuvarande lokaler i . (): Betänkandet berör i vissa delar sjömansskatlekontorets verksamhet. Idessa delar har de sakkunniga under utredningsarbetets gång haft konlinueriigkontakt med kontoret. De synpunkier som framförts i belänkandet delas av RSV. Ilikhet med mönslringsulredningen anser sålunda RSV att någon sammanslagning avsjömansregistret med sjömansskatlekontorets register inte bör ske. Däremot lordeadministrativa fördelar vara att vinna även för sjömansskatlekontorets del om sjömansregislretkommer att föras med hjälp av ADB enligt riktlinjerna i betänkandet. : pågår försöksverksamhet med förenklat klareringsförfarandeför fartyg. söker bl.a. efter möjligheter alt förenkla uppgiftsinsamlandetvid fartygs ankomst och avgång. I detta sammanhang är utredningens förslag attinrätta ett ADB-baserat sjömansregister av visst intresse. Till registret skallvara kopplade terminaler bl. a. i sju inspektionsdistrikt ochverkels cenlralförvaltning i . Ur registret skall bl. a. kunnahämtas uppgift om visst fartygs aktuella besättning. Detla bör ge anledningöverväga befälhavarnas s'kyldighet enligt 20 8 utlänningsförordningen all avlämnabesällningslistor vid inresa såvitt avser svenska fartyg. Dessa besättningslistoravlämnas till tullmyndigheten som vidarebefordrar dem lill polismyndigheten.Motsvarande uppgifter synes emellertid polisen kunna få direkt om ävenpolismyndigheterna anslöts liU del föreslagna sjömansregislret. Universitets-och högskoleämbetet (UHÅ): UHÅ noterar med tillfredsställelse att detföreslagna ADB-baserade sjömansregislret kommer alt innehålla uppgifter om vederbörandestidigare utbildning och praktik. Högskolani : Del förefaller ändamålsenligt att avveckla det sjömansregislretoch i stället övergå till ett ADB-baserat register. Härigenom kan en effektivoch mindre personalkrävande bemanningskontroll erhållas. Utredningens förslagatt alla svenska passagerarfartyg och aUa andra svenska handelsfartyg om minst20 bruttoton skall las in i registret tillstyrks liksom förslaget afi fillämpabruttoton i stället för nettolön. /måste effektiviseras om den föreslagna bemanningskontrollenskall fungera och utredningens förslag lill lösning i delta avseende fillstyrks.Enligt vår mening bör ADB-anläggning vara programmerad pä så sätl att larm gesnär minimibe-sättningen underskrids. AMS: En fråga somstyrelsen vill la upp i samband med alt registret skall läggas om till ADB ärkontakterna mellan registret och sjömansförmed-Ungen. Vid sjömansförmedlingarnaplaneras ADB-utrustning för förmedlingsarbetet vara införd . Då således både registret och förmedlingarna kommer att ha ADB-utrustningborde frågan prövas om sjömansförmedlingarna kunde få tillgång tilluppgifterna om sjömännens seglafionslider och behörigheter direkt genommöjligheter att sammankoppla förmedlingens ADB-anläggning med registret. Prop.1981/82:74 48 dan möjlighet öppnades skuUe först och främst ell stortantal telefonsamtal kunna inbesparas. Vidare skulle förmedlingsarbetet kunnaförenklas då de arbetssökande inte längre skulle behöva sända förmedlingarnauppgifter om tidigare fartyg. Åven för sjösäkerheten skulle en sådansammankopp-Ung kunna få en positiv effekt då det skulle bli både lättare ochsäkrare för sjömansförmedlingen att bedöma de arbetssökandes behörighei. : Registret bör med sin föreslagna utformning möjliggöra ettslopande av kravet på sjöQänsluldrag i samband med t. ex. ansökan om behörighetför viss befattning. En sökandes praktikbakgrund kan ju, i den mån han inte Qänstgjorti utländska fartyg, avläsas direkt på bildskärm. Önskar den sökande åberopa Qänstgöringi utländska fartyg får han bifoga särskild handling för att styrka Qänstgöringstidendär. Generalkonsulatet i : Sjömansregislret torde kunnaADB-ba-seras omgående i avvaktan på att reformen träder i kraft. Konsulateti : Utredningen har inte för konsulatet i bevisat attinförande av ADB-system vid sjömansregislret ställer sig biUigare för statenoch sjöfarten. Byråkratien överflyttas från alt vara uppdelad påredare-fartyg/konsulat lill endast redare/fartyg. I stället för nuvarande Qänstgöringsbeskedföreslås två rapportformulär lill sjömansregistret. De kostnader som redovisasupp och ned i utredningen är marginella i jämförelse med belopp och kostnadersom sjöfarten normall rör sig med. Del ärägnat att förvåna all sjöfarten och kanske framför allt sjöfolket med sinaorganisationer vill medverka lill alt tillskapa yllerligare ett ADB-registerför sjömansregistrering. Enligt sid. 89 ff. i utredningen existerar redanförutom sjömansskatteregislrel ytterligare fem-sex register som registrerarsjömän. Det finns två fartygsregister - varför? Trenden borde vara all avveckladataregister i stället för att späda pä och upprätta nya. Gärna dataregister påtekniska, monetära och andra områden men icke, repeterar icke, personregister. Genom införande av ADB-system, lösbladsmlla eller annanrulla med obegränsad giltighet, medverkar de som så eventuellt beslutar att detkommer att saknas fortsättning på det sjöfartskulturella arkiv som finns vid sjömansförmedlingen/regislreli . Det vilar ett tungt ansvar på dem som medverkar lill att avbryta detlakulturella arv på sjöfartens område. SJ: Skulle en utvidgad utredning kunna påvisa attytterligare rationaliseringar vad gäller sjömansregistret kan vara möjliga,skulle detta givetvis leda till ytterligare direkta och indirekta besparingar. Sjöfartsverket:Slalskonlorel har i sin utredning om ett ADB-baserat sjömansregister (bilaga 6i betänkandet) framhållit att resonemanget om besparingar och kostnader avnaturliga skäl är översiktligt. viU betona detla och anser försin dej alt investerings- och syslemulveck-lingskostnaderna är underskattade iutredningen. I likhet med statskontoret vill även understrykaalt kostnaderna för överföring av nuvarande uppgifter från de manuellakortregistren till över huvud taget ej medräknats i kalkylen. Utredningen har (avsnitt 5.2) ställt sig tveksam till omnågra fördelar kan vinnas på en sammanslagning av sjömansregislret ochsjöfartsverkels far- Prop.1981/82:74 49 tygsregister.Verket anser emellertid att sjömansregistrets organisation och funktion intekan ses isolerat frän verket i övrigt. Med som huvudman förregistret måste en viss utveckling ske även inom verkets nuvarande organisationoch av övriga tillämpade rapporteringsrutiner. En närmare samordning medsjöfartsverkets fartygsregister måste också komma lill stånd. De fartygsdatasom föreslås ingå i sjömansregistret finns redan nu i verkets fartygsregister.Vid utvecklingen av de båda registren är det väsentligt att beröringspunkternanoga belyses. Utredningensförslag innebär för del ökade kostnader om . per årför direkt bemanningskonlroll ombord genom inspektörer. AMS kostnader förregistret är /år. Utredningen har räknat med enfördyring om . Om därtill läggs blankettkostnader, får man framen kostnad av ca 2,3 milj. kr. för det nya sjömansregislret. Som framhållitsovan torde sistnämnda siffra innebära en underskattning. Därtill skall läggasvissa engångskostnader, bl.a. ovan nämnda för överföring av uppgifter till . .Sjöfartsverketanser sig härovan vid 6.1 ha påvisat, all antalet nytillkommande fartyg, somenligt utredningens förslag blir rapporteringsskyldiga fill sjömansregislret, istället för cirka 100 blir över 500. Verket har också anfört alt det måste skedirektkontroller av bemanningen, åtminstone på sådana fartyg, som skall habeslut om minimibesättning. I de över 500 fartygen ingår cirka 300 sådana somskall ha beslut om minimibesättning (de som undantas från minimibesättning ärde cirka 222 bogser- och bärgningsfartygen). Därav utgörs cirka halva antaletav passagerarfartyg under 20 brt. Om dessa undantas frånrapporteringsskyldighet såsom verket föreslagit, kommer behovet avdirektkontroll pä dessa fartyg i varje fall inte alt minskas, jämfört med omrapporteringsskyldighet förelåg. Verket hävdar därför, all kravet på två nya inspektörsQänsterför direktkontroll ombord av bemanningen utgör ett absolut minimikrav.Kostnaderna för bemanningskontroll vid sjömansregistret och ombord bör jämförasmed kostnaderna för dels de beräknade åtta heltidsanställda för mönstringarinom (betänkandet sid. 115), dels den odefinierade arbetsstyrka som år1979 utförde 22797 mönstringar utomlands (belänkandet bilaga 3:1). Detotala effekterna av förslagen har utredningen beräknat till en nettobesparingför staten om . och för sjöfartsnäringens del om åtminstone 400000kr. Dä är att märka, att summan . endast avser rederiernas direktautlägg i form av mönstringsavgifter och reseersättningar till mönstringsförrättarna.Rederiernas besparingar i fråga om den egna personalen vid ett avskaffande avnuvarande mönstringssystem har inte kunnat anges. Vadgäller den redovisade besparingen för staten framgår av resonemanget ovan, atten bedömning snarare pekar på något ökade kostnader för staten. Finansiering.Utredningen har icke närmare diskuterat finansieringen av sjömansregislret ochdirektkonlroUen ombord efter en överflyttning av registret till sjöfartsverket.Inom AMS har mönstringsverksamhelen och sjömansregistret ingått i den allmännnaarbetsförmedlingen och finansierats över statsbudgeten. Sjöfartsverketsverksamhet skall enligt statsmakternas givna rikfiinjer drivas med ekonomiskinriktning och med i princip full kostnadstäckning som mål. Detta gällersålunda även programmet fartygsverksamhet som innefattar främst den statligafartygstillsynen, skeppsmätningsverksamhe- 4 1981/82. 1981/82:74 50 ten,del förebyggande skyddet av miljön mot utsläpp m.m. frän fartyg, åtgärder tillde ombordvarandes skydd mol ohälsa och olycksfall i arbetet samtsjömansnämndens verksamhel. Sjömansregislrelsverksamhet finansieras , som ovan nämnts, helt över statsbudgeten. Vad somtillkommer enligt utredningens förslag är bemanningskontrollen. Denhittillsvarande verksamheten för registrering av sjötider och för kontakter medmyndigheter och enskilda består. Rederierna torde ha en viss nytta av attsjömansregistret finns, eftersom delta avlastar dem en del arbete. Å andrasidan måste de sköta en omfattande rapportering tiU sjömansregislret, vilket ären kostnad som det i flertalet andra näringsgrenar inte finns någonmotsvarighet till. Verket har ovan vid 5.1 visat, att sjöfarten i fråga ombehovet av ett statligt register intar en säi"släUning i förhållande tiUmånga andra näringsgrenar. Registreringen av sjötider utgör framför allt enservice åt sjöfolket. Denverksamhet vid registret som avser annal än bemanningskontroU bör, bland annatav nyssnämnda skäl, liksom finansieras över statsbudgeten. En följdfråga blir då hurstor andel av registrets verksamhet som avser annat än bemanningskonlroll. Delär ju bemanningskontrollen som föranleder omorganisationen av registret. Dehittillsvarande och de beräknade nya kostnaderna förhåUer sig lUI varandra som1,8 till . Verket har ingen utredning i denna fråga menföreslår, att tre Qärdeddar av registrets verksamhet skall anses gäUa annat än bemanningskontroU.Det kan röra sig om . Dekostnader som efter en omläggning åsamkas (2,8 milj. kr. enUgtutredningens beräkningssätt) kan fördelas enligt följande. bemanningskonlroll - genom direktkonlroll 0,5 bemanningskontroll- genom registret 0,5 övrigaregislerkoslnader J_j8 Bådeden bemanningskonlroll som sker ombord och den som utförs vid registret kanvara dels systemafisk, dels föranledd av ovänlat uppstående behov. Verketanser, att i budgetsammanhang följande förenklade resonemang kan föras,eftersom det totalt sell lorde ge godtagbara proportioner mellan tvåfinansieringsformer: bemanningskontrollen genom direktkontroll - som bör skehuvudsakligen i form av oannonserade inspektioner -bör i likhet med vad somgäller för övriga av sjöfartsinspektionen utförda inspektioner ej avgiftsbeläggas.Bemanningskontrollen genom registret -som i princip är avsedd att kunna vara enform av kontinuerlig kontroll -bör avgiftsbeläggas enligt samma gmnder sombesiktningar enligt lagen om säkerheten på fartyg. AMSnuvarande kostnader för mönstring och registrering. Enligt det ovanståendeförefaller det naturligt, att de medel som filldelats arbetsmarknadsverketför finansiering av mönstrings- och registreringsverksamheten, förs över tillsjöfartsverket i den mån de behövs för överförandet av verksamheten. Ensammanställning visar, att arbetsmarknadsverket skulle slippa ifrån följandekostnader (dock att alla utgiftsslagen inte avser ett och ): Prop.1981/82:74 51 Sjömansregislret 1 794 500 (betänkandet sid. 115) 1 327 000 Avgår:uteblivna intäkter i arbetsmarknadsverkets verksamhet (betänkandet sid. 116, 155000 4- 35000) -190000 av den angivna summan ulgör s. k. lönebidrag. RRV: Utredningen uppgeratt kostnaderna kommer att minska med . om nuvarandemönstringsförfarande avvecklas. faller emellertid intäktermotsvarande ca . Om den i kalkylen beräknade minskningen avpersonalen motsvarande . inte kommer att resultera i en förstatsverket reell personalminskning kommer besparingarna endast att uppgå tillca . När det gällerbemanningskontrollen ansluter sig RRV till utredningens krav på att denna måsteförbättras och håller för troligt att detla kan åstadkommas genom de avutredningen föreslagna åtgärderna. RRV vill dock påtala den framlagda kalkylenskänslighet för ökade systemkoslnader och obeaktade omläggningskostnader. Den sammantagna ekonomiskaeffekten av utredningens förslag kan, om utredningens anlaganden om förstatsverket reeUa tidsbesparingar motsvarande den heltidsanställda personaleninte uppfylls, på kort eller medellång sikt innebära alt den av utredningenredovisade netlobesparing-en uteblir. På gmnd av ADB-kostnaderna kan i ställetresultatet bli en över statsbudgeten ökad årskostnad på ca . Förslagelantas emellertid medföra besparingar på ca . Nelloresultalelskulle då bli en realekonomisk årlig kostnadsökning med ca . RRVförutsätter dock att bemanningskonlrollen, som den föreslagils av utredningen,kan genomföras inom ramen för existerande resurser. , som avutredningen har föreslagits tiU huvudman för bemanningskontrollen, kan genomavskaffandet av mönslringsförfarandel friställa resurser som kan tiUföras bemanningskonlrollen. AMS: Beträffande deekonomiska konsekvenserna för staten får meddela altdå nu sjömansförmedlingarna minskar från 19 till 7 måste mönstringsverksamhelenpå de orter där sjömansförmedlingarna läggs ner fullgöras av särskilda mönstringsförrättaresom dels har ett särskilt arvode , dels har extra ersättning ävenför mönstring under ordinarie arbetstid, vilket innebär att utöver tidigareredovisade besparingar kommer även dessa senare tillkomna utgifter alt kunnasparas in (ca /år). Indirekt kommer ytterligare besparingar att kunnagöras genom all del är svårt att effektivt utnytQa personal somskall kunna slå till förfogande för mönslringsuppgifler på kontoren ellerombord på fartygen men som under största delen av arbetstiden har andrauppgifter. Med anledning härav är det styrelsens förhoppning att föreslagnaförändringar kan genomföras möjligt. Ett ytterligare skäl härför äralt det under senare fid har blivit allt svårare alt engagera personal fillmönstringsuppgifterna. 1981/82:74 52 Sjöfartsverket:Genomförande av en reform. Utredningen påpekar i kapitel I, att arbetet medförfattningsförslag har förlagts till senare lidpunkt, emedan det nuremitterade betänkandet endast behandlar principerna för mönstring ochregistrering av sjömän och en del därmed sammanhängande frågor. uppfattning bör den omständigheten, att endast principernabehandlats, inte hindra att en proposition i ämnet framläggs för riksdagen.Utredningen har till motivering av sina ställningstaganden angivit, hur mantänkt att olika detaljfrågor skall kunna lösas, om de nya principerna införs.Eftersom det i genomförandeskedel kan uppstå frågor som inte tidigare förulselts,hävdar verket att riksdagsbehandlingen av principbetänkandet bör vara bindandei det fortsatta arbetet i fråga om huvudgrunderna men inte i fråga om detaljer.Ett liknande arbetssätt förutsattes i proposition 1960:124 när den nuvarande mönstringsförordningentillkom.