prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — Inflationsskyddel av den statliga marginalskatteskalanminskade skatten med drygt 5000milj. Inflationsskyddet av den särskilda skattereduktionen minskar den debiterade skatten med drygt 1 400 milj.kr. Den statliga marginalskatten sänks med 160 milj. kr. medan den ändradekommunala utdebiteringen höjer den kommunala skatten med knappt 1400 milj.kr. Vid kalkylen avpreliminärskalterna har effektvärdena i tabell 8 rensats frän värden avB-skatlare. Vidare har RRV antagit att förändringar tillföljd av fastighetstaxeringenbeaktats med ca 850 milj. kr. i ökade preliminärskalteinbetalningar genom automatisk uppjustering av den s. k. särskildaberäkningsgrunden. Effekter av ändrade . ning, kr. tion, kr. :,kr. Totalt milj. kr. Preliminärskattekalkylenför har därför grundats på en skatte-sänkningseffekl genomindexregleringen jämte ändringen i skattereglerna och den kommunala utdebiteringenmellan pä ca 4000 milj. kr. Del är främstkommunalskatlehöjningen och fastighetstaxeringen som föranleder attpreliminärskatterna ökar mer än den antagna lönesumman. Till detta bidrar ocksåden måttliga förändringen av skatteskalorna. Vid kalkylerna överpreliminär A-skatt har RRV utgått från en höjd kommunalmedeluldebitering med . RRV har utgått frän den antagna ökningen avlönesumman (jfr. sid. xx). RRV har också beaktateffekterna av de förändringar i skatteuppbörden är 1982 som föranleds avriksdagens beslut avseende propositionerna 1980/ 81: 116 om kommunalekonomiskafrågor, 1980/81:118 om ekonomisk-politiska åtgärder och 1981/82: 30 om vissaekonomisk-politiska åtgärder. Dessa innebär följande är 1982. - Detkommunala grundavdraget höjs frän . fr. o. m. . - Förskottenav kommunalskattemedel beräknas på ett underlag justerat med en höjningsom om grundavdraget varit . vid 1981 ärs taxering. ~~r 0\Vi-i ri Vi so vooonnO oor-i/ir-r* (NTt 00ON\Df*1(N Vi O rsi r oo-ir-r- Ttnr- i( fooTt no (Nr*-i0 r-Tt(NTt TtND ON Ttr-r-or-- Ttoo oor*i(Nr-n ONrir- nD ttoo Tt OnDONCvI r*m\D rlri r- O rlr-lrlf*-, Tt TtrtTtTtTt TtTtTtTt nr- o Tt r*". I/-) \Orjr- Ttr*~i00O00 OOTtrr* iT) rr-r-oo w-irir-r)-i Ttr-r--oc r oor<-, >r, oonC r-r-ONON- oocr no r-l rvl n r r* r*", m r*-) Tt TtTt r* - fl -r~-~r*-iOO ONOotfNrnmTtTtw-"/ ~i'nDnO ri r-oo r*-i nd r-- "n 00 nOnd nD Vi v-, Vi v-, r~-TtNO\DND Ttiy-imooo Tt r ", 00 r*",On -sO <. vi v, Tt fz> rx OTt ON r- ON OJnOOn -r*TtOOTt r] ONoo oo - r- 00 Os< vi ri Tt oo o\ oo r*-i ON *S Vi \r, f 00 o r- -sD r-l r-- o Tt r* ON \0 r~- Tt ly '-------- rl rJ I I I I I o o o o o r-t r* Tt c (/i EB E 5 S r-- no f r-l r *Ä r--Tt r-- Tt no-oooo rir~-TtO ' ONf*~ir*-,r*0 OOOOO ri \O0OONr-)\D TtOOCJTt rir-NOr*-( r-j oOTt\ooor~- oorifi/r-i wo rONC-lvn r~-00\ONO On- O r-l r*-i \rt m r-l 00 00 r*-. >ri t m r- Tt 00 oo 00 't n o n o Tt Tt 00 ON \D m \D Cl o r- 00 Tt o o o o o nd r-- OO ON O »/ o o 1 1 1 1 1 o o o o o "O NO r- 00 On o «o o o n VI av ändrade skatteregler . skatteskala, kr. ning, kr.' ktion, kr. utdebitering, samt höjt grundavdrag, kr. värde, kr. Totalt milj. kr. ' Den tillfälliga höjningenav den särskilda skattereduktionen ingår frän och med 1982 i den statligamarginalskatteskalan. - Utbetalningarav kommunalskaltemedel beräknas på ett kommunall skatteunderlag från juridiskapersoner minskat . - Denindexreglerade särskilda skattereduklionen upphör. - Dentillfälliga skattereduktionen och 1981 byggs in i skatteskalan. - Reseavdragenbegränsas genom att avdrag medges endast för kostnader större än . - Tidsvinstpä krävs för att ge rätt till avdrag för resa med egen bil till ochfrån arbetet. - Skatteskalanjusteras i första skiktet så att ingen statlig skatt utgår upp lill enbasenhet. - Basenhetenfastställs till . för är 1982. - Kvarskatteavgiflenhöjs till för kvarstående skatt . - Rättenlill insättning på skogskonto utvidgas. - Investeringsavdragför byggnadsarbeten m. m. förlängs. - Tidpunktenför indexuppräkning av folkpension m. m. ändras. - Reglerför avtrappning av del extra avdraget för pensionärer ändras. Prop.1981/82:100 40 RRV har beräknateffekterna av några av dessa förslag. I kalkylen över pensionernasutveckling har RRV i dessa kalkyler antagit alt basbeloppet kommer att uppgå till . Begränsningen avförskotten genom ett antaget grundavdrag på . vid taxering beräknas minskaförskotten lill kommunerna med 1 746 milj.kr. Till detta kommer begränsningen av de juridiska personernas skatteunderlag vilket förutsätts minskautbetalningarna till kommunerna med 947 milj. kr. (se inkomsttiteln 1120juridiska personers skatt). RRV har ävenförsökt bedöma effekten av begränsningen av reseavdraget. De första I 000kronorna i reseavdraget skall räknas som personliga levnadsomkostnaderoch således inte berättiga lill avdrag vid taxeringen. Tidsvinsten för avdrag för resor med egenbil lill och frän arbetet skall höjas frånnuvarande lill . Vid taxering redovisade enligl RRVs taxeringsslalistik knappt3,5 miljoner inkomsttagarereseavdrag. Del tolala avdragsbeloppet för resor till och från arbetet uppgick till ca . Tabell 9redovisar inkomstlagarnas reseavdrag vid taxering. Vid taxeringskulle 1 000-kronorsbegränsningen reducera reseavdraget med knappt 2,4miljarder kr. Av de 3,5 miljoner inkomsttagare som gjorde reseavdrag gjorde ca 1,2miljoner personer avdrag överstigande . för resor med bil. Det tolala avdragsbeloppel uppgicklill 4,6 miljarderkr. att detta belopp ingår i det ovan nämnda reseavdraget). Knappt 460000 avdessa är bosatta i de tre storstadslänen. I prognoserna har RRV somräkneexempel antagit att av bilavdraget försvinner i dessa tre län, medanendast av avdraget försvinner i övriga landet. Tolalt skulle deltatillsammans med 1000-kronorsbegränsningen, applicerat inkomster, reducerareseavdraget med ca . Den beräknadeeffekten av begränsningen av reseavdragen antar RRV inte påverkarpreliminärskatteuttaget . Den skattehöjning som blir följden avbegränsningen, , antas betalas in tillstaten i form av fyllnadsinbetalningav preliminär skatt och kvarstående skatt . Åtskilligapersoner får troligen sin överskjutande skatt reducerad . Den s. k.basenheten som styr skatteskalorna stiger från . vilket innebär en ökning pä 7,. I tabell 10redovisas nägra av resultaten avberäkningarna. I tabellen är inte effekterna av nya regler för extra avdraget för pensionärerna explicit beräknade, mende ingär i beräkningarna för skatte-och inkomstutvecklingen. Av tabellen framgåratt indexregleringen automatiskt innebär skattelättnader på knappt 4300 milj.kr. Ändringar i den statliga skatteskalan väntas minska skatten med ca 1 300milj. jämfört med om 1981 års skatteskalagällt även är 1982. Genom att slopa denindexreglerade särskilda skattereduktionen samt låta den tillfälliga höjningen av densärskilda skattereduktionen, som gällt , ingå i skatteskalan, erhålls enskattehöjning på ca 4 230 Bilaga 2.1 inkomstberäkning 41 Nettoeffekten av en antagen kommunalutdebiteringshöjning på i medeltal och del höjda grundavdraget från 6000kr. innebären skattesänkning på totalt 2250 milj. kr. Folkpensionärerbeskattas regelmässigt lindrigare än inkomsttagare i aktiv ålder. Delsker genom att en pensionär medges ett extra avdrag för nedsattskatteförmäga vid taxeringen. Det extra avdraget bestäms tillett sådant belopp all en pensionärsom bara haft ålderspension och pensionstillskott inte påförs någon skatt. 1982 beaktasde föreslagna ändringarna i grundavdragoch skattereduktion för att bestämma extra avdragets storlek. Däremot ändrasavlrappningsreglerna när inkomsten överstiger grundförmånerna.Avtrappningen kommer all ske i snabbare takt än . Vid beräkningen avpreliminärskatterna har RRV gjort en uppdelning pä tre olikapreliminärskalteunderlag, nämligen på pensionsutbetalningar, beskattningsbarasociala transfereringar och på övriga inkomster under förvärvskällan tjänst. Tillsammans innebärkalkylen, efter det att hänsyn tagils till ovan nämnda effekter, att den preliminäraA-skallen väntas öka från 108151milj. år 1981 till 117446 milj. kr. är 1982 eller en ökning med8,. antar RRVen schablonmässig utveckling av lönesumman på och enprisutveckling som innebär att basenheten blir . Det skall även påpekas att deskatteregler som gäller även antagils gälla . Det förslag tillskatteomläggning som utarbetats av en expertgrupp och är avsedd att genomföras under enövergångsperiod , med böljanår 1983, har således inte beaktats i RRVs kalkyler. Orsaken är att propositioni frågan skall föreläggas först . För alt belysa endel av förslaget, nämligen begränsningen av underskotlsavdragen ochkvittningen av dessa mot inkomst av kapital, har emellertid tabellerna nedanutarbetats med hjälp av den laxeringsstatisliska undersökningen. De totaltprognoserade underskottsavdragen på 25200 milj. kr. är fördelade på antalet individer enligttabell 11. Av tabellen framgår att knappt 2,2 miljoner skattskyldigaredovisar korrigerat underskoll (se nedan). Antalet personer som kommer attdebiterastilläggsskatt uppgår lill ca 515000. Av dessa kommer ca 370000 all få betala entilläggsskatt enligt förslaget till inkomstskallereform p. g. a. aU de redovisarunderskollsavdrag. För all villaägare med underskott och säl-jarrevers inteskall beskattas högre än andra, föreslås i förslaget att inkomster av kapitalskall få kvittas mot underskott i villa. Inkomsten av kapital får dock högst uppgå lill 30000kr. Denna korrigering ingår i tabellen.Skulle denna kvittning inte tillålas skulle 560000 personer betalatilläggsskatt varav 405 000 p. g. a. underskottsavdrag i förvärvskälla. Vid oförändradeskatteregler och medelutdebitering innebär detta atteffekten av inflationsskyddet av skatteskalan uppskattas NDoov-i >/-ir-ir--r~-o\ mTtoor~-»o t I/-,oov", »noow-iON»/ (Tt" r-- rOOOON COr-->rin OsOiTtr*-! r-r-NTO r*-ir~-NOr-m r~-irirON(N 9\ v£)or-jr- vO moo«o TtTtr* \o ONvOt""-"** f ooov r«ONr-ioo 00 r-oo o OTf NOoooNTtn r-oo 00 r Vi(Z> OOOr*-i rrir*~i h- ri- rm m n m m vi r r-i oo onOTt 0(NONor-- Ttr-onvs rNDw-i i/Ttf*-, l/-)0 rONdTt nr--o ONr-u-oo "/-jvor-iND nr* nnn -r-irNi oo r-l w-, oooon oonTto\r--\o 0\ f~-* T r-i oo r Vi n -r-v- oo \o rsloOTtOv OnnDnOOn"/-) r*t~~--NO i vO"* OnOnOO\ OV-iTtwr* 9s oo(Nr--m orMoooo- r-moo-i oo r-i y-- Vi \o ooTt f* r*~ir-oooo f*i T* oon n-Tti/iw-i TtTtn oo nD'nr~-v-i \ONOOf*~i>/-i >« ON(N On mTtTtrO rTt mvD t Om(Nr- \or-rTt oTt m - on Ttr-(Nr- -»o r- ininr- -r-i(Nf* On (Nf-r*-iNO OTtoooiT) or-ir-r~->n w oooONTt r- r-iNOr r-r-«)r-~o oo TtVi 1 m TtTtoov£) *OTtoor-- r- r--(oooN ONwir-Ttoo oovo-t rn TtNDV-iTtm 1/1 Tto""'''"! oor*-)n Ttr-Ttv£)oo rjrjO\r-ir r- r-i oo Vi t rOvooNc i/iOnOn- oo\r-iNO Oniir--ON oo»om r - rsi (N C u c o X g oor*ooaN v---r--r-~ oor~* ft"--r- 0Of*~im00 0r* \D v-i r*~t r-j ONO 00 r-n »n Tt m r*~i O O O O O O O O O O O O O O O O Vi \C' t OO o oo o o o o o o o o Tt NO Tt n o rj Tt r- ON o n ri Tt III I I I I I o o o o o o o o o oo o o o Tt ND Tf o o n Tt 00 On o r-l r Tt v'I' On rn On Tt ON ( T I/J (N r- r-l ON * - On \£i oo o o Tt o o o \o o oo o \o o oo o ~-i r4 ri Vi I I I I I _ o o o o o o n Tj- o o o r-- \o o 00 o Tt \0 o 00 o r-l r-l >o 2 t .-o > j ;/, .ca- k. c (U Bilaga 2.1 inkomstberäkning 43 lill ca 5000 milj. kr. Den sammanlagda effekten påpreliminär A-skatt beräknas ca 4 500 milj. kr. Den totala ökningen avpreliminär A-skatt mellan åren 1982 lill 1983 beräknas därmed uppgå till9850 milj. kr. eller 8,. Inkomsterna avprelitninär B-skatt under de fyra första uppbördsperioderna är 5230 milj. kr. vilket är högre än motsvarande perioder . /82 beräknas 7939 milj. kr. eriäggas av fysiska personer i form av preliminär B-skall. Preliminär B-skattdebileras normall med det belopp som senast påförts som total statligskatt. Det betyder att resultaten av taxering ligger till grund fördebiteringen . För ligger således inkomståret 1981som grund. RRV beräknar med ledning härav influten B-skaft /83 till 8874 milj.kr. De skattskyldigasom erlägger preliminär B-skatt har emellertid möjlighet att begärajämkningar i den preliminära B-skallen. Av denna anledning har den debiterade B-skatten brukatavvika från senast kända slutliga skaft. Jämsides medberäkningarna av prelimärskatleuppbörden har RRV uppskattat vad somkommer all påföras de skallskyldiga i slutlig skatt vid 1982 och 1983 årstaxeringar. Som underiag för kalkylerna har använts den laxeringsstatisliskaundersökning som nämnts tidigare. inkomsteroch avdrag har framskrivits med de tidigare nämnda inkomslantagandena.Med tillämpning av resp. ärs beskattningsregler har motsvarande slutligaskatter och avgifter för fysiska personer kunnat beräknas förinkomståren 1981 och 1982. I de kalkyler som ligger tillgrund för RRVs beräkningar har denpåförda statliga skatten, kommunalskatten och förmögenhetsskatten för fysiska personer beräknats till följande belopp för laxeringsåren 1982 och 1983. Somjämförelse har även beräkningarnaför motsvarande skatter enligt taxering medtagits. Statlig skatt 31682 33.30 35 023 skaU 78134 88766 94 222 Förmögenhetsskatt 702 926 1031 Den påförda skallenreduceras för vissa skattskyldiga, som framgått tidigare, av skattereduktion. I samband medskatteomläggningen för höjdesbeloppen för skattereduktion i aktiesparandet som en skattereduktion pä utdelning på aktierinfördes. Den särskilda skattereduktionen uppgår till . Till denna kommer en tillfälligskaltereduktion på maximalt . i vissa inkomstintervall. Den s. k. sparskallereduklionen uppgick vid 1981 årstaxering lill 383 milj. kr. I tabell12 visas antal personer som erhållit sparskattereduktion för sparat beloppunder . Antal personersom erhållit sparskattereduktion för sparat belopp under ,(sparperiodokt. inkomst, tkr. Av tabell 12framgår att ca 424000 skattskyldiga erhöll sparskattereduktion för inkomståret1979. Högsta sparbelopp uppgick lill . (spar-perioden varade från okt.1978-dec. 1979) och högsta sparskattereduktion till . Den totala redukuonen uppgick enligt RRVstaxerings-statistiska undersökning till 369 milj. kr. och det sparade beloppet till drygl 1,8miljarder kr. Av antalet personer som erhöll sparskattereduktion redovisade 270000 personer ränteintäkter somöversteg ränteavdragen och ca 65000 ränteavdrag som var större änränteintäkterna. Enligt statistik frän riksgäldskontorel uppgick antaletskattespar- och skattefondkonton till drygl500000 per den . (Minst 6 månaders sparande krävs för all erhållaskattereduktion.) RRVs taxeringsslalistik redovisar 424000 personer och riksskatteverketsdebiteringsslalistik redovisar 440000 personer. Detta innebär att ca 60000 skattskyldiga som har skattesparkontoninte erhållit sparskattereduktion.Detta kan bero på att den skattskyldige inle skickat in sitl sparbevis han erhållit från sin bank lilltaxeringsnämnden, varvid taxeringsnämnden inle har haft något underlag för allbesluta om sparskaltereduktion.Taxeringsnämnden kan också helt enkelt underlåtit att krediterasparskatlereduklionen. Ett fåtal personer kan även ha öppnat konto, men inle fortsall alt spara och på så sätt gått miste om möjligheten att erhålla reduktion. För inkomståret1980 har differensen mellan antaletsom erhållit sparskattereduktion och antalet sparkonton vid årets slutökat ytteriigare. Inkomståret 1982upphör den särskilda skattereduktionen. Nedan framgår skattereduktionen vid1981 års taxering jämte de prognoser som RRV gjort ärs resp. taxering. Bilaga 2.1 Riksrevisionsverketsinkomstberäkning 45 Skattereduktion 3997 5540 1302 (inkl.sparskattereduktion, särskild skattereduktion och aktieutdelningsreduktion) Vid beräkningarna har,förutom påförda inkomst- och förmögenhels-skatter, räknats med skaltedebiteradesocialförsäkringsavgifter lill folkpensioneringen, sjukförsäkringen,arbetsskadeförsäkringen, tilläggspensioneringen, barnomsorgen ochdelpensioneringen lill följande belopp. Som jämförelse har även de påfördaavgifterna enligt taxering medtagits. En jämförelse mellanpreliminärskalleuppbörden (exkl. fyllnadsbetalningar) och den slutliga skallenavseende ett visst inkomstår belyser preli-minärskatteinbelalningarnasanpassning eller brist på anpassning lill de slutligt debiterade skatterna.Skillnaderna mellan dessa båda belopp benämns uttag. Ompreliminärskalleuppbörden överstiger den slutliga skatten har det varit ettöveruttag av skall. I nedanstående tablå redovisas urtaget . Enligl taxeringen 1980sjönk det tolala underultagel med drygl 1000 milj. kr. Delta torde kunnaförklaras av en automatisk justering av jämkningarna av preliminärskalterna är1979 med anledning av den höjda schablonintäkten för en- ochIvåfamiljsfastigheter som infördes . Sparskallereduktionerna, som ejheller påverkar preliminärskatletabellerna, bidrar också till förändringar iuttaget av skatt. Enligt preliminära resultat av taxering har uttagetav preliminärskatter minskat mellan inkomståren 1979 och 1980. Förändringen iuttag är av storleksord- Prop.1981/82:100 46 ningen 1200 milj. kr. förutserRRV ett ökat underuttag. är det främst skatteeffekterna avfastighetstaxeringen som orsakar del högre underuttaget även om jämkningarnaschablonmässigt har justerats. ökar underuttaget med ytterligare ca 1 800milj. Denna förändringorsakas av begränsningen av reseavdragen, som RRVantar till smärre del påverkarpreliminärskalleinbetalningarna. Slulregleringen avskallen sker, efter frivilliga fyllnadsbetalningar av skatt, viautbetalningar av överskjutande skatt saml debitering av kvarstående skatt.Fyllnadsbetalningarna och den inflytande kvarstående skatten ingår blandinkomsttitelns inkomster, medan utbetalningarna av överskjutande skall upptasbland titelns utgifter. Omfattningen av fyllnadsbetalningarna, den kvarstående ochden överskjutande skatten framgårav följande tablå. Fyllnadsbetalningarnahar ökat och väntas öka . Undantaget är vilketsammanhänger med det minskade underuttagetav preliminärskatt detta år. Den kvarstående skatt, som påförs enligttaxeringarna , skalleriäggas under budgetåren 1981/82 och 1982/83. Under dessabudgetår utbetalas även den överskjutande skatten enligt nämnda laxeringar. Vid beräkningen avkvarstående skatt får hänsyn tas till att en del av de påförda beloppen inteerläggs i rätt tid utan blir restförda. Denna del utgjorde29% . Vidare har hänsyn tagits till de högrekvarskatteavgifterna vid 1982 ärs taxering. RRV beräknar alt den kvarstående skattenblir 3564 milj. kr. /82 och 4126 milj. /83. Skatteuppbörden påtiteln har mot bakgrund av vad som redovisats beräknats till130204 milj. kr. /82 och till 140812 milj. kr. Utgifterna pä titelndomineras beloppsmässigt av kommunalskattemedel. Utbetalningarna av kommunalskattemedel grundar sig delspå förskott, dels på slulavräkningarberäknade på de kommunala skatteunderlagen. För grundasutbetalningarna på skatteunderiaget enligt1980 års taxering. sker en avräkning av det under kalenderåret1979 utbetalade förskottet. RRV har beräknat de tolala ulbetal- Bilaga 2.1 inkomstberäkning 47 ningarna av kommunalskaltemedel till 83863 milj. och lill 93635 milj. kr. inträffarden kassamässigaeffekten av den förenklade skatleunderlagsberäkningen för kommunerna. Denbeslutades och gäller fr.o.m. (se RRVsinkomstberäkning prop. 1979/80: 100 och prop. 1980/81:100.) På inkomsttitelninnebär denna förenkling ett inkomstbortfall av storleksordningen 3000 milj.kr. för och ca 3 500 milj. kr. för år 1983.Utbetalningarna beräknas bl.a. av den anledningen öka med 11986 milj. kr. till 105621 milj. . Det ovan relateradeinkomstbortfallet kompenseras genom alt de båda anslagen som avser 1971 och1974 års skaltereformer försvinner från statsbudgeten . De beräknadeutbetalningarna för kalenderåren 1981-1983 motsvarar en utbetalning lillkommunerna från inkomsttiteln för /82 pä 88754 milj. kr.och för /83på 99628 milj. kr. Orsakerna till denhöga utvecklingstakten av kommunalskaltemedel dessa båda budgetår är denförenklade skatleunderlagsberäkningen men även inkomsternas utveckling i lidenförklarar en stor del av ökningen. Skatteunderlaget från fysiska personerberäknas nämligen utvecklas ovanligt gynnsamt även 1980 och 1981 i jämförelse med senare är.Utbetalningarna blir därför höga kalenderåren 1982 och 1983 tillföljd av eftersläpningarna i systemet.I kalkylen över utbetalningarna av kommunalskaltemedel ingår ändock de beslutade minskningarna av förskottenmed 1764 milj. kr. och schablonmässigt med 1 770 milj. kr. Frän inkomsttitelnutbetalas överskjutande preliminär skatt. Som framgått av detföregående förutses denna för /82 uppgå till 9270 milj. kr.inkl. För /83 har motsvarande belopp beräknats till 8541 milj. kr. Från titeln görsvidare omföringar till andra inkomsttitlar och till allmännapensionsfonden av utskiftningsskatt och ersättningsskatt, skogsvårdsavgifler och vissa annuiteter,förmögenhetsskatt samt de olika egenavgiflerna. Sammanlagt kan deifrågavarande omföringarna beräknas uppgå till 3924 milj. kr. /82 och 4 840 milj. kr. för /83. Utbetalningarna påtiteln uppgår därmed till 101 948 milj. kr. /82 och till 113009 milj. kr. Det netto som uppslår på titeln 1111 fysiska personers skall påinkomsl, realisationsvinst och rörelseberäknas således till . för /82 och 27803000000kr. för /83. Fysiskapersoners skatt på inkomst, realisationsvinst och rörelse (milj. /82 till 1982/83 -100,0 -7,9 -1,6 1121 Juridiska personers skatt på inkomst,realisationsvinst och rörelse På inkomsttiteln redovisas de juridiskapersonernas preliminära skatter. En beräkning görs även på avräkningen av deutbetalningar av kommunalskaltemedel som kan beräknas frän de juridiskapersonernas kommunala skatteunderiag. Nedanstående förteckning visar hur storstatlig skatt olika juridiska personer betalar. Ekonomiska föreningar som ingår i jordbruksrörelsen Svenska försäkringsanstalter som inle äraktiebolag Utländska juridiska personer utom dödsbon Svenska ekonomiska föreningar utom sådana somingår i Sådana juridiska personer som enligl författningeller på därmed jämförligt sätt bildats för att förvallasamfällighet och som skall eriägga skatt för inkomst Andra juridiska personer än ovan nämnda Dessa juridiska personerredovisar sina skatter på de s. k. Bl-, B2-, Cl-och C2-längderna. De juridiskapersonernas uträknade statliga och kommunala skatter framgår av följandesammanställning (milj. 1976 1977 1978 1979 1980 1981 1982 1983 Statliginkomst skatt 2 589 2 334 1775 2 209 2 346 (2 078) (2 718) (3364) Kommunalinkomst skatt 3 146 3528 3622 4205 4710 (4266) (4721) (5727) Vid beräkningen avskatterna har de anlaganden som framkommit i enkäten till svenska aktiebolag,sparbanker och försäkringsbolag legat som grund (se sid. 20). Enligt enkätenväntas den statligt taxerade inkomsten öka . RRV har bl.a. med ledningav att del särskilda investeringsavdraget överförs lill betalningssystemet förmervärdeskatt, den positiva effekten av devalveringen av den svenska kronan ochen trendmässig ökning pä , bedömt alt den statligt taxerade inkomsten förjuridiska personer ökar . Denna ökningstaktberäknar RRV även för den kommunalt taxerade inkomsten. Inbetalningen avpreliminär B-skatt och de sammanlagda slutliga skatterna framgår avnedanstående tablå. Här framgår också omslaget i del s.k. uttaget av skall somuppstår för och beräknats för jämfört . En konsekvens av den låganivån på den slutliga skallen för juridiska personer , vilket i sin turorsakas av avsättningarna till vinstkontot, blev att fyllnadsbetalningarnavåren 1981 sjönk med ca 1000 milj. kr. Företagens benägenhet alt görafyllnadsbetalningar är betydligt större än hos fysiska personer. Av dennaanledning beräknas del kraftiga underultagel av skatt är 1982 innebära attfyllnadsbetalningarna ökar med drygt 2 100 milj. kr. Del storaunderuttaget hänger ihop med den debiterade B-skatten som beror på denförhållandevis låga slutliga skatten är 1980. Del jämförelsevis lågaskatleunderiaget tillsammans med begränsningen av skatteunderlaget med20 % medför alt kommunalskatteul-belalningarna sjunker ijämförelse med . Detta innebär all de väntade utbetalningarna avkommunalskattemedel uppgår till 4559 milj. kr. /82 och till 3557 milj. kr. De omföringar sombelastar titelns utgiftssida är förmögenhetsskatten, utskiftningsskatten ochskogsvårdsavgiften.