prop · G50399 · 1981-12-31 00:00:00 — Möjligheten för annan att få koncession avses kvarstå, dockatt fastighetsägaren i konkurrensfall skaU ha visst företräde att utvinnatorven. Vidare föreslås ett förstärkt skydd för pågående husbehovstäkt, omkoncession skulle beviljas för annan än fastighetsägaren. De aUra flestaremissinstanserna har ställt sig positiva till en utvidgad rätt tUl tprvtäktutan koncession. Bland dessa finns dock skilda uppfattningar om lämpligheten avden föreslagna arealgränsen. Vissa har tillstyrkt gränsen medan någrahar föreslagit en högre gräns och andra att utvinning med fastighetsägarensmedgivande skall kunna ske utan koncession oavsett fyndighetens storlek. TUlden sistnämnda gruppen hör bl.a. statens industriverk och bergmästarna.Svagheterna i ett system med koncessionsfrihet intiU en viss övre gräns ansesframför allt ligga i gränsdragningssvårigheterna, orättvisa med två skildaregelsystem och risker för orationell torvproduktion. Föregen del vill jag framhålla följande. Jag delar den i promemorian framfördauppfattningen att nuvarande bestämmelser om torvutvinning i vissa fall kanförsvåra tillkomsten av torvproduktion i mindre skala och att regelsystemet böranpassas med hänsyn till detta. En ökad torvproduktion är angelägen och det ärviktigt att inga onödiga administrativa hinder finns för en sådan. Attprövningen av alla koncessionsärenden som gäller torv nu överförs tUllänsstyrelsen ingår också som ett led i att göra det administrativaförfarandet enklare. Denna överföring innebär bl. a. ökade möjligheter attsamordna koncessipnsprövningen Pch täkttillståndsprövningen. Vadgäller de föreslagna lättnaderna i kpncessionsplikten för fastighetsägarenanser jag i likhet med bl.a. statens industriverk och bergmästarna att enarealgränsregel medför stora nackdelar och att en bättre lösning är att inteiirföra en regel av detta slag. En sådan ordning gäUer för övrigt enligtminerallagen såvitt avser bearbetning av alunskiffer, stenkol och lera.Reglerna blir då enkla och lätt tillämpbara. Naturvårdssynpunkterna tillgodosesi ärendet om täkttillstånd. Borttagandetav koncessionstvånget för att vinna den önskade administrativa förenklingeninnebär att den övergripande avvägning mellan olika intressen med möjlighet attutforma villkor med hänsyn härtiU som ligger i koncessionsprövningen faUer borti ett stort antal faU. Det finns emellertid torvmarker där motstående intressenav specieUa slag gör en koncessionsprövning särskUt angelägen. Jag tänkersärskilt på vissa för renskötseln viktiga myrmarker men också bearbetning avandra torvmarker kan vara angeläget att pröva med hänsyn tiU något särskiltmotstående intresse. Prop.1981/82:99 123 hari det föregående berört denna fråga. Med hänsyn till det nu sagda föreslår jagatt en regel införs om att , om den finner ett sådant fallföreligga, skall besluta att koncession skall krävas för bearbetning av denaktuella fyndigheten. Frågan om sådan prövning behandlas antingen eftersärskild begäran av den som avser att påbörja bearbetning eller i samband medatt denne söker täkttillstånd. Iövrigt ansluter jag mig till förslaget om förstärkt skydd för husbehovstäkt,vilket fått stöd av det helt övervägande antalet remissinstanser. Jag förordardock en något annorlunda utformning av bestämmelsen än i promemorian, vilketjag återkommer till i specialmotiveringen. Somframgått av vad jag tidigare anfört ansluter jag mig också till MPU:s förslagatt aU undersökning och utvinning av alunskiffer skall omfattas avminerallagen. F. n. gäller detta endast om syftet är att ur skiffern utvinnaolja eller gas. Utvinning av uranhaltigt regleras också enligt minerallagenoavsett om det förekommer i alunskiffer eller annorstädes. Vad avserövergångsbestämmelser återkommer jag i det följande i specialmotiveringen. Slutligenbör också minerallagen anpassas till den nya myndighetsorganisation påmineralområdet som träder i kraft . Det innebär bl.a. att"statens industriverk" bör utmönstras ur lagtexten. I enlighet medvad jag i det föregående har anfört om gruvlagen i samma fråga börminerallagen, utom när det är nödvändigt att peka ut viss myndighet, ifortsättningen hänvisa till "myndighet som regeringen bestämmer". 7.4Ändring i lagen om kontinentaisockeln Denändrade myndighetsorganisationen på mineralområdet föranleder också att ibesvärsreglerna i 15 § lagen om kontinentaisockeln "statensindustriverk" bör bytas ut mot "geologiskaundersökning". Ienlighet med det anförda har inom industridepartementet upprättats förslag till 1. lagom ändring i gruvlagen (1974:342) 2. lag om ändring i lagen(1974:890) om vissa mineralfyndigheter 3. lag om ändring i lagen(1966:314) om kontinentalsockeln. 9.1Förslaget till lag om ändring i gruvlagen (1974:342) Ifyra paragrafer (4 kap. 40 §, 6 kap. 11 och 12 §§, 10 kap. 10 §) har"statens industriverk" bytts ut mot "myndighet som regeringenbestäm- 1981/82:99 124 mer".I den förstnämnda paragrafen har också "Verket" bytts ut mot"Undersökningen". Vidare har i tre paragrafer (12 kap. I, 2 och 3 §§)"statens industriverk" och "industriverket" bytts ut mot"geologiska undersökning". I övrigt har utan att detsärskiU berörs i det följande en språklig modernisering gjorts i de paragrafersom ändras. Ändringeninnebär att de inmutningsbara mineraliska ämnena utökats med metallerna litium,lantan, cerium, praseodym, neodym, europium, samarium, prometium, yttrium,gadolinium, terbium, dysprosium, holmium, erbium, tulium, ytterbium, lutetium,skandium, niob och tantal samt mineralen tungspat och flusspat. Bakgrunden tillförslaget har behandlats i det föregående. I förhållande till mineralpolitiskautredningens (MPU) förslag har torium, som regleras i minerallagen, utgått samtniob tUlkommit. Vidare har av skäl som behandlats i det föregående hänvisningentiU de inmutningsbara ämnenas "malm" tagits bort. Iett nytt andra stycke föreskrivs att gruvlagens bestämmelser inte tillämpas påmineral som ingår i alunskiffer, även om de eljest är inmutningsbara.Bakgrunden till bestämmelsen har berörts i den allmänna motiveringen. Iandra stycket har gjorts ett förtydligande tillägg att utgångspunkten för beräkningenav ettårstiden skall vara tiden för ingivande av den nya ansökningen. Densakliga ändring som i övrigt gjorts är att "statens industriverk"ersatts med "myndighet som regeringen bestämmer". Densakliga ändring som gjorts i paragrafen är att prövningen av den ytterligareförlängning av undersökningstiden som kan beviljas enligtandra stycket har delegerats till bergmästarna. 4 och 5 §§ Desakliga ändringar som gjorts i dessa paragrafer är att "malm" på tvåställen ersatts med "som omfattas av denna lag". Frågan harbehandlats i det föregående. 1981/82:99 125 Densakliga ändring som skett är att uppgiften att utöva tiUsynen överefterlevnaden av lagen lagts direkt på bergmästarna. Den centrala myndighetensbefattning med egenfliga tiUsynsuppgifter har i praktiken varit mycketbegränsad. Det ursprungliga gemensamma ansvaret har haft sin bakgrund i attstatens industriverk varit chefsmyndighet för bergsstaten. Lagen har nuutformats i överensstämmelse med hur tillsynen praktiskt är utformad. Denutökade kretsen av inmutningsbara innebär att övergångsbestämmelserbehövs för det faU att undersökningsarbete eller utvinning pågår vidikraftträdandet. Detta tprde dpck i praktiken ske i endast begränsadpmfattning. Bestämmelsen innebär att sådant arbete får fprtgå underförutsättning att tillstånd söks inpm från ikraftträdandet. Frågan omfortsatt arbete blir sedan beroende av den slutUga prövningen av ansökningen.En motsvarande övergångsbestämmelse intogs i minerallagen vid dess tiUkomst år1974 (punkt 8). Detbehövs vidare övergångsbestämmelser i fråga om sådana eljest inmutningsbaramineral som i och med att de ingår i alunskiffer inte längre skall kunnainmutas. Regeln har den innebörden att en tidigare beviljad inmutningsrätt intelängre medför rätt till utmål för att utvinna sådana . Inmutaren blir istället tvungen att följa minerallagens regler för utvinning av alunskiffer.För redan beviljade utmål tillämpas äldre bestämmelser. IngenenskUd torde, såvitt kan bedömas, i praktiken komma att lida ekonomisk förlustgenom övergångsbestämmelserna. 9.2Förslaget till lag om ändring i lagen (1974:890) om vissa mineralfyndigheter 115§ har "statens industriverk" bytts ut mot "myndighet somregeringen bestämmer". Vidare har i 46 och 47 §§ "statensindustriverk" och "industriverket" bytts ut mot "Sverigesgeologiska undersökning". I övrigt har utan att det särskilt berörs i detföljande en språklig modernisering gjorts i de paragrafer som ändras. Ändringeninnebär att i fortsättningen utvinning av alunskiffer generellt omfattas avminerallagen. Frågan har berörts i den allmänna motiveringen. 1981/82:99 126 Urlagtexten har utgått bestämmelsen att koncessionsansökningen skall ges in tiUstatens industriverk. Bestämmelser om var koncessionsansökan skaU ges in avsesi fortsättningen återfinnas i förordningen (1974:893) om vissamineralfyndigheter (mineralförordningen). Iförsta stycket har tillkommit att också torvfyndighet får utan koncessionutvinnas av fastighetsägaren så länge inte någon annan har fått koncession förfyndigheten. Frågan har behandlats i avsnitt 7.3. Undantag gäller förfyndigheter inom områden som omfattas av gruvrättighet eller koncession enligtminerallagen för annan grupp av ämnen och vidare när i visst fallbeslutar att koncession skall krävas. Den sistnämnda situationen harbehandlats i den allmänna motiveringen. Av 11 § andra stycket följer att fastighetsägarenfår överlåta eller upplåta sin rätt att bearbeta utan koncession. Iandra stycket har borttagits bestämmelse om fastighetsägarens rätt tillhusbehovstäkt av torv utan koncession. Denna blir obehövlig med hänsyn tilländringen av första stycket. Iett nytt tredje stycke har tUlkommit bestämmelsen om det utökade skydd förhusbehovstäkt som har behandlats i avsnitt 7.3. Bestämmelsen innebär att ombearbetningskoncession meddelas för en fyndighet där husbehovstäkt pågår,koncessionen skall förenas med villkor som gör det möjligt för fastighetsägarnaatt på skäUga villkor även i fortsättningen få torv för sitt husbehov. Undantagfrån denna regel kan dock göras om särskilda skäl föreligger. Bestämmelsen ärutformad så att det är möjligt att ta hänsyn till omständigheterna i detsärskilda fallet. Det bör i flertalet fall vara möjligt för exploatören ochfastighetsägaren att själva komma överens. Om en effektiv utvinning etablerastorde det i flertalet faU vara mer rationellt att fastighetsägaren får sitthusbehov täckt av exploatören på skäliga viUkor än att fastighetsägaren självbryter torven. Om inte överenskommelse kan nås får koncessionsmyndighetenpröva frågan om villkor skaU föreskrivas tiU skydd för husbehovstäkten och hurdetta i så faU skall utformas. UnderremissbehandUngen har framförts att en risk flnns för att"sken-täkter" anläggs. Om en takt har sådan karaktär är dettagivetvis ett särskilt skäl att inte skydda den vid beviljandet av koncession. I ett nytt fjärde styckeerinras om den regel om villkor till skydd för husbehovstäkt som tillkommU i 9§ tredje stycket. 1981/82:99 127 Den sakliga ändring somskett i första stycket är att uppgiften att utöva direkt tillsyn överefterlevnaden av lagen lagts på bergmästarna. Motsvarande ändring har gjorts i11 kap. 1 § gruvlagen och vad som anförts i det sammanhanget äger tillämpningockså här. I konsekvens härmed har "industriverket" tagits bortockså ur paragrafens andra stycke. Desakliga ändringarna i dessa paragrafer är att i konsekvens méd ändringen i 40 §industriverkets befogenheter överförts på bergmästarna. Besvärsbestämmelsernai paragrafen har ändrats i enlighet med den nya myndighetsorganisationen. Dåfrån och med all undersökning och bearbetning av alunskifferskaU regleras enligt minerallagen behövs övergångsbestämmelser för det fallatt undersökningsarbete eller utvinning pågår vid ikraftträdandet.Bestämmelsen innebär att sådant arbete får fortgå under förutsättning aUtiUstånd, om sådant behövs, söks från ikraftträdandet. Frågan omfortsatt arbete blir sedan beroende av den slutiiga prövningen av ansökningen.En motsvarande övergångsbestämmelse intpgs i minerallagen vid dess tUlkPmst 1974(punkt 8). Till den del frågan berör inmutningsbara finns ytterligarebestämmelser i övergångsbestämmelserna till ändringar i gruvlagen. Medhänvisning tUl vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen dels 1.bereder tillfälle att ta del av vad jag har anfört ommineralpolitiken dels föreslår att antaga förslagen till ändringar i 2. gruvlagen (1974:342), 3. lagen (1974:890) om vissamineralfyndigheter, och 4. lagen (1966:314) omkontinentaisockeln dels föreslår att 5.vad gäller verksamheten vid nuvarande geologiska undersökning a.till geologiska undersökning: Geologisk kartering samt information ochdokumentation på tilläggsbudget III till statsbudgeten för /82under fjortonde huvudtiteln anvisa ett reservationsanslag av . Prop.1981/82:99 128 b. till geologiska undersökning: Prospekteringm.m. på tilläggsbudget III till statsbudgeten för /82 underfjortonde huvudtiteln anvisa ett reservationsanslag av , 6. vad gäller verksamheten vid geologiskaundersökning efter a. till geologiska undersökning: Geologiskkartering och dokumentation samt myndighetsuppgifter och information för /83 under fjortonde huvudtiteln anvisa ett reservationsanslag av , b. till geologiska undersökning: Utrustning förbudget /83 under fjortonde huvudtiteln anvisa ett reservations anslag av , 7. vad gäller verksamheten vid uppdragsbolag inomgeoområdet a. för teckning av aktier i uppdragsbolag inom geoområdetöver föra tUlgångar från geologiska undersökning i enlighet med vad jag har förordat, b. till Teckning av aktier i uppdragsbolag inom geoområdet m. m. på tilläggsbudget III till statsbudgeten för / 82 under Qortonde huvudtiteln anvisa ett reservationsanslag av , c. bemyndiga fullmäktige i att iklädastaten garantier för lån som uppdragsbolaget tar upp intill ett belopp av , 8. tillBergsstaten för /83 under fjortonde huvudtiteln anvisa ettförslagsanslag av , 9. vad gällerverksamheten vid a. tUl Statens gruvegendom: Prospektering och brytvärdhetsun dersökningar för /83 under fjortonde huvudtiteln anvisa ett reservationsanslag av , b. för prospekteringsstödfår disponera de för prospekteringsändamål anvisade medlen i enlig het med vad jag har anfört, c. bemyndiga regeringen att under budgetåren 1983/84 -1985/ 86, i enlighet med vad jag har anfört, ikläda staten ekonomisk förpliktelse i samband med nämndens för statens gruvegendom verksamhet som innebär åtaganden om högst . för /84, . för /85 och . för /86, d. till Statens gruvegendom: m.m. för /83 under Qortonde huvudtiteln anvisa ett för slagsanslag av , 10. upphäva samtliga beslut om att vissa områden skallutgöra statsgruvefält i enlighet med vad jag har förordat. 1981/82:99 129 Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition förelägga vad föredraganden har anfört för den åtgärdeller det ändamål som framgår av föredragandens hemställan. 1981/82:99 130 Promemorian (Ds I 1981:17) Enklare regler om torvutvinningför energiändamål Iregeringens proposition om rikfiinjer för energipolitiken aktualiserades bl. a.vissa frågor rörande koncession för undersökning och bearbetning avtorvfyndigheter enligt lagen (1974:890) om vissa mineralfyndigheter, den s.k.mineraUagen (prop. 1980/81:90 bil. 1 s. 186-187). Föredraganden anmälde därvidatt förslag skulle framläggas att fr. o. m. den 1 juli 1982skulle bli beslutande i fråga om undersöknings- och bearbetningskoncessioner.Undersökningskoncession meddelas f.n. i allmänhet av statens industriverk medanregeringen beslutar i fråga om bearbetningskoncession. Föredragandenanförde därutöver att det fanns skäl att överväga vissa andra förändringar ifråga om koncession för torv, bl. a. ett undantag från skyldigheten att sökakoncession för bearbetning av smärre torvfyndigheter. Vidriksdagsbehandlingen behandlades flera motioner med krav på förenkling avreglerna för brytning av torv för energiändamål. Imotionerna 1980/81:478 och 1980/81:791 begärdes lagändringar i syfte attåstadkomma en smidigare hantering av torvärendena. I motion 1980/ 81:1037föreslogs bl.a. att en småskalig torvutvinning skall underlättas. Samma syftehade motion 1980/81: 1389. I denna motion pekades på möjligheten att slopakoncessionssystemet när det gäller mindre torvtäkter. Enligt ett yrkande imotion 1980/81:1411 borde torv helt utgå ur kretsen av koncessionspliktigaämnen. NäringsutskoUetanförde för sin del bl.a. (NU 1980/81:60 s. 61): Utskottethar inhämtat att det nu pågående utredningsarbetet inom ärinriktat på att koncessionssystemet skall behållas för större torvtäkter medandet skulle avskaffas för mindre takter. Vidare år avsikten att åstadkomma ettbättre skydd än f. n. för husbehovstäkter. En departementspromemoria medförslag på detta område avses föreligga . Den kan därefter bliföremål för remissbehandling. En proposition med förslag till erforderligalagändringar kan sålunda beräknas bli framlagd för under del närmasteåret. Motdenna bakgrund finner näringsutskottet - i likhet med jordbruksutskottet - attde här behandlade önskemålen i motionerna 1980/81:478, 1980/81:791,1980/81:1037, 1980/81:1389 och 1980/81:1411 i stort seU torde komma att blitillgodosedda. avstyrker därför dessa motioner. Utskottetavstyrkte därutöver ett förslag i motion 1980/81:1411 om att ersättning skulleutgå till markägare för torv som tas i anspråk med stöd av 1981/82:99 131 expropriationslagen.Riksdagen beslöt i enlighet med vad utskottet hemstäUt (rskr 381). Idenna promemoria behandlas de av utskottet berörda frågorna om ett undantagandefrån koncessionsplikt beträffande smärre torvfyndigheter samt ett starkareskydd för husbehovstäkter av torv än vad som gäller f. n. Därutöver behandlasden tillämnade överföringen av koncessionsprövningen i fråga om torv tilllänsstyrelserna. 2 Torvförekomster, torvanvändning, teknik m. m. Torvär en sammanfattande benämning på jordartstyper som finns i vattenrika markersåsom myrmarker. Torvjordarterna består främst av växtrester som till följd avatt nedbrytningsprocessen avstannat genom brist på syre inte brutits ned ellerförmullnal fullständigt. Beroende på hur långt processen fortskridit skiljerman mellan lågförmultnade eller högför-multnade torvslag. De högförmultnadelorvjordarterna är kompaktare och vattenfattigare än de lågförmultnade. Manskiljer vidare på olika torvslag alltefter karaktären av de växtsamhällen, somger upphov till torven. De två stora grupperna av torv är kärrtorv ochmosstorv. I kärren är vegetationen ofta mångskiftande och beroende bl.a.på tillrinnande mineralrikt markvatten. Starrtorv, lövkärrtorv och vasstorv ärhär vanliga typer. I mossarna är däremot ensartad på grund av att mossentillförs huvudsakligen näringsfattigt nederbördsvatten. Vitmosslorv,skogsmosstorv och starrmosslorv förekommer allmänt. Genomsitt tillkomstsätt och deltas utsträckning över liden kan torv inte i ettkortare perspektiv kallas en förnyelsebar resurs utan måste betraktas som enändlig tillgäng. Detta gäller särskilt för område där torv slutbrutiis ochförhållandena är sådana att någon nybildning ej äger rum. Sverigehar torvmarker spridda över hela landet. Energiinnehålletuppskattas motsvara olja. Områden med större torvmarksenheterförekommer främst i , och , i de inredelarna av samt i delar av och . Bedömningar av dentotala förekomsten av tekniskt och ekonomiskt brytvärd torv är emellertidosäkra liksom fördelningen av fyndigheterna på olika storleksklasser. EnpreUminär bedömning ger dock vid handen att antalet små fyndigheter, dvs.fyndigheter vars areal understiger 50 ha är stort och svarar för en avsevärdandel, kanske hälften av landets samlade torvtillgångar. Tillgången på dataöver torvmossar varierar starkt mellan olika delar av landet. I södra i många fall uppgifter om torvslag, kvalité etc, medan uppgifterna iskogslänen i stort sett begränsar sig till arealuppgifter. Allmänt gäller dockatt medeldjupet i torvmarken är väsentligt mindre i skogslänen än i södradelarna av landet. 1981/82:99 132 Torvförekomsternai har till större delen kartlagts av SGU. Flera länsstyrelser harsammanställt underlagsmaterial rörande förekomster av torv och ev. motståendeintressen i regionala torvinventeringar. Stora delar av torvförekomsterna inorra återstår dock att inventera. Skyddsvärda våtmarker i områden däranspråk på torv kan förutses kartläggs f. n. av påuppdrag av regeringen. Riksdagensenergipolitiska beslut förutsätter en väsentligt ökadtorvanvändning. Som mål gäller att fram 3 milj. ton olja skallersättas med inhemska bränslen, i huvudsak skogsenergi och torv. Innan entorvanvändning kan etableras i stor skala återstår dock alltjämt mycketforsknings- och utvecklingsarbete och att erfarenheter vunnits från praktiskförsöksverksamhet. Det gäller bl.a. att klarlägga miljömässiga kpnsekvenser pchekonomiska förutsättningar för torvprojekl av olika slag. Efterfråganpå torv som bränsle har i ännu inte manifesterats i samma utsträckningsom efterfrågan på skogsenergi. Planerade anläggningar där torv avses användasär bl.a. en hetvattencenlral i samt kraftvärmeverk i ochUmeå. 1 drift finns endast ASSI:s delvis torveldade anläggning i . Underslutet av beräknas en hetvattencenlral tas i drift i kommun. Någonläkt av svensk bränntorv i större skala, utöver en viss utvinning främst under1940-talet och spm föranleddes av rådande krigsförhållanden, har inte påbörjatsännu. Det är emellertid tydligt att intresset för bränntorv är starkt stigande.Sålunda har antalet ansökningar om undersöknings- och bearbetningskoncessionerför torvbrytning ökat mycket kraftigt . T.o.m. den 15augusti 1981 har beviljats 28 bearbetningskoncessioner omfattande en areal avca 13000 ha samt 126 undersökningskoncessioner på sammanlagt ca 63000 ha. ISverige utvinns för jordförbättringsändamål ca 300000 lon s. k.odlingslorv. För detta ändamål är det framför allt den låghumifierade torvensom är värdefull. Vissa producenter utnyttjar därför bara ytlagren i torvmossarna,där de låghumifierade delarna finns, medan bottenskiktet lämnas kvar. Andelenhöghumifierad torv varierar mellan olika torvmarker, varav några kan ansesvara mer lämpade för produktion av odlingslorv, medan andra passar bäst förenergitorv. Många fyndigheter innehåller emellertid torv för såväl odlings- somenergiändamål. Då utvin-ningsmeloderna i stort är likartade och avvattningenför båda slagen bygger på torkning i sol och vind blir tiden förianspråktagande av bränntorv-täkter under lager av odlingstorv på motsvarandesätt förskjuten i tiden. Konkurrensen mellan odlingstorv och energitorv tordedock, möjligen med lokala undantag, ej utgöra något praktiskt hinder förbränntorvtäkl. Ävenom en i absoluta tal måttlig tillväxt i torvanvändningen kan väntas fram tiU1985, bedöms torvens betydelse som energikälla i därefter 1981/82:99 133 kunnaöka kraftigt främst inom industrin samt för kraftvärmeverk ochhetvattencentraler. I syfte att vinna tekniska erfarenheter för att underlättaoch påskynda utvecklingen stöder bl.a. utveckling inom torvområdet. Föredragande statsråd anför iregeringens energipolitiska proposition (prop. 1980/81:90, bU. Föratt påskynda introduktionen av inhemska bränslen har flera ekonomiskastyråtgärder vidtagits från statsmakternas sida. Bl.a. har industriverketlämnat stöd till övergång till eldning med fasta bränslen. Statsbidrag för altstimulera till energibesparande investeringar inom näringslivet infördes våren1974. Sedanbidragsgivningen startade, och till dess den upphörde , harca 600 projekt syftande till ökad eldning med fasta bränslen fått stöd.Bidragsvolymen för dessa uppgår till sammanlagt ca 400 milj. kr. Nästan allastörre flis- och torveldningsprojekt liksom flertalet barkpannor som harinstallerats i landet har fått bidrag. Jaghar tidigare framhållit att de statliga styrmedlen för industrin bör inriktaspå bl. a. att stödja införande och kommersialisering av ny teknik som snabbtkan minska oljeberoendet. har (prop.