prop · G50348 · 1981-12-31 00:00:00 — 4 1981/82. Prop.1981/82:48 50 Styrelsen för , som först allmäntkommenterat miljödalanämndens (MDN) hittillsvarande arbete (jfr avsnitt 1)fortsätter: Många av MDNs projekt har dock visat alt miljöinformation är enväsentlig del av berörda myndigheters tillsynsansvar och därför primärt börutformas och spridas genom ansvariga myndigheters försorg. Andra projekt harvisat pä en övertro då det gäller ADB-teknikens möjligheter. I några fall (t.ex. projekten ) har del tillskapats datasystem, vars värde kanifrågasättas på grund av brister i det primärmalerial som malas in i systemen.Stora svårigheter har förelegat då det gällt all utvärdera projektens reellabetydelse för miljövårdsarbetet. Styrelsen för anser därför altmiljövårdsinformationen i första hand måste baseras på del ansvar och formas avde akluella arbetsuppgifter som faller på berörda centrala myndigheter. När detgäller all sprida denna information finns det många insfilulioner och kanalerutöver myndigheternas egna. Styrelsen tillstyrker därför att MDNs verksamhetsom fristående nämnd upphör. anför: Information omarbetsmiljön bedrivs av nämnden som försöksverksamhet och avser delsadministrativ databehandling (ADB) i tillsynen av arbetsställen, dels ADB avinformation om arbetstagares hälsa. Förbundet finner denna försöksverksamhetvärdefull. Garantier bör därför skapas för att nämndens förslag inte resulterari att projekten - i konkurrens med andra angelägna verksamheter om knapparesurser i ett ämbetsverk - läggs ner. Förbundet finner det särskilt angeläget,att projektet med ADB-baserad information om personers hälsa får utvecklas.Nämndens rapport innehåller motiv för en sådan slutsats. 3 Vissa särskilda frågor 3.1 Den ofTiciella miljöstatistiken innehåll, speciellasamverkansfrågor m.m. Inget remissorgan har uttalat sig mot tidigareprincipbeslut att miljöstatistik skall ingå i den officiella statistiken.Någon erinran mot att , , nu helt övertar ansvarethärför har inte heller framkommit (se även avsnitt 2 i det föregående). Vissasynpunkter på statistikens innehåll och anpassning till avnämarnas behov hardock lämnats, liksom beträffande utgivningen av Miljöstatistisk årsbok.Samspelet mellan s.k. indataleverantörer och SCB har tagits upp i några fall, bl.a.av SCB självt. Några framförda synpunkter på datakvalitet m.m. i olikasammanhang återges i avsnitt 3.3 i det följande. (Spri)pekar på ett ökat engagemang från landstingens sida i frågor som rörmiljöövervakning och regional samhällsplanering vilket enligt Spri bl. 1981/82:48 51 fistiskårsbok bör redovisa aktuella data på regional nivå (län, kommun etc).Trendanalyser bör också vara av stort intresse. Sjöfartsverketanför att man bl. a. har ansvar för sjötrafiksäkerhet t. ex. vad avsertransporter till sjöss av farligt gods och olja. Inom detta område ärsjöfartsverket intresserat av statistik och andra upplysningar om transporteradegodsslag och transportvägar. Inom området torde som delproducentkunna lämna bidrag. Sverigesmeteorologiska och hydrologiska institut () anför: stöder förslaget omfortsatt utgivning av Miljöstatistisk årsbok (MÅ). Uppdelningen i två delarkallade inre och yttre miljön bör bibehållas. SCBs roll bör vara samordnandeoch likriktande med sådan målinriktning att indataleverantörer inom sinakompetensområden producerar miljöinformation som kan ingå i Sverigesofficiella statistik utan speciella resurskrävande åtgärder. Statistiskacentralbyrån (SCB) har uttalat att den officiella miljöstatistiken bör vara enstomme av statistik av god kvalitet - en statistik, som skall utgöra underlagför samhällsdebatt, samhällsplanering och forskning inom miljöområdet. Denskall vara en statistik som redovisar tillförlitliga och relevanta data ommiljön på ett opartiskt sätt. SCBinstämmer vidare i utredningens yttrande att "Miljöstatistisk årsbok börknappast syfta till att ge direkt informationsstöd i ärendehandläggning",i varje fall inte vad gäller t. ex. enskilda industrianläggningar. Årsbokensredovisningar är med en av miljödatanämnden godtagen formulering - anpassadeför "en tämligen vid krets av intressenter bestående av t. ex. intresseorganisafioner,studieförbund, politiska organisationer, massmedia ochutbildningsväsendet". kan därför ge ett jämförelsematerial därlänets eller rikets nivå for de variabler som är aktuella i ett visst ärendekan avläsas, och en sädan information kan också tänkas ha betydelse vidhandläggningen. SCBfortsätter: Miljöstatistikens innehåll och omfattning kommer att fortsätta attvara under snabb förändring. SCB noterar därför med tillfredsställelse attutredningen betonar att man inte bör se officiell miljöstatistik som något engång för alla avgränsat och väldefinierat. Ettkontinuerligt utvecklingsarbete i nära samverkan med dataleveran törer och användare är enligt SCB ofrånkomligt. Det är viktigt med en bred satsning på utvecklingsarbete och statistiska metoder i miljöstatistiken, och vi vill framhålla att detta redan utgör ett inom SCB prioriterat områ de. SCBdelar miljödatanämndens åsikter att den officiella miljöstatistiken tillsvidare bör delas upp på naturmiljö och arbetsmiljö - inte enbart vad gällerårsboken utan över huvud taget. SCBanser att den officiella miljöstatistiken bör kunna presenteras pä olika sätt.-- En statistisk årsbok kan ses som en bred allmän informa tion och en hänvisning till mer detaljerad statistik. Längre fram bör nya 1981/82:48 52 spridningsformer,t ex terminal, övervägas för vissa delar av miljöstatistiken. En flerärsplanför Miljöstatistisk årsbok - och annan officiell statistik -är enligt SCB ettnaturligt arbetsinstrument. 1 flera fall, både vad gäller natur- ocharbetsmiljön, kan man dock vänta sig att det kommer att dröja många är innan deregister som är under uppbyggnad blir tillräckligt täckande eller nårtillräcklig likformighet för att kunna användas i årsboken. I sädana fall blirdet mycket svårt att redan nu klargöra hur insatserna från indataleverantörernabör se ut och hur de skall samordnas. Samverkansfrågornadå det gäller miljöstatistiken behandlas utförligt i hade föreslagit att SCB övertar det fulla ansvaret för denofficiella miljöstatistiken senast fr. o. m. /82. SCB skriveratt man tillstyrker detta förslag, som väl anknyter till SCB-instrukfionen, SFS1979:739. SCBbör enligt vad byrån framfört således fä ansvaret för miljöstatistikprocessen,alltifrån behovsanalys till presentation av den officiella miljöstatistiken,inklusive en viss analys. Bl.a. måste detta också betyda att SCB fär reellamöjligheter att påverka uppläggningen och delta i samordningen avadministrativa ADB-system (jfr SCB-instruktionen 3 § p 3). SCB fäster mycketstor vikt vid samråd av detta slag. Man har erfarenhetsmässigt störstmöjligheter att tillgodose de statistiska kraven om samråd äger rum under helasystemutvecklingsarbetet. SCBsammanfattar sina synpunkter då det gäller samverkan enligt följande:Samverkan mellan SCB och indataleverantörerna är ytterst knapphändigt behandlad.SCB visar på det stora behovet av samverkan, understryker vikten av attstatistiska synpunkter beaktas redan vid planeringen av administrativadatasystem och förklarar sig beredd att aktivt bistå med service och rådgivninginom sitt kompetensområde. SCB noterar att kostnaderna för utveckling ochsamordning av miljöstatistik inte har behandlats i utredningen. vid universitet i anför: stöderutredningens uppfattning att SCB bör ha ansvar för officiell miljöstatistik.Denna bör i likhet med annan officiell statistik koncentreras på sådant sommotsvarar flera avnämargruppers behov. Möjligheterna att enkelt fä fram indatabör endast i begränsad omfattning få styra innehållet i den officiellamiljöstatistiken. vill särskilt understryka betydelsen av attden officiella miljöstatistiken icke sä som endast inriktas motnaturmiljö och arbetsmiljö, utan även mot boendemiljön (inklusive miljön ibostadskomplement såsom detaljhandelscentra, skolor och lekplatser).--- Fördelar av materialet bör riksuppgifter kunna vara tillfyllest,medan för andra en särredovisning bör göras, exempelvis på kommuner, län resp.glesbygd/tätort. vill i detta sammanhang också peka pämöjligheterna att inom vissa avsnitt utnyttja koordinatsatta data. 1981/82:48 53 initierade Miljöstatistiska årsboken anses mycket värdefullav Miljövårdscentrum vid Kungl. tekniska högskolan i . Det är därförangeläget att boken regelbundet kan tas fram äveni framtiden.-- Centret anser det naturligt att verksamheten i framtidenöverförs på SCB. har inget att erinra vad gäller utredningens förslag om (MÅ). Det bör dock påpekas att kommer att behandlaförslaget till hälso- och sjukvårdslag (Mäl och medel för hälso- ochsjukvården, SOU 1979:78), som innebär att landstingen får ett vidgat ansvar förhela befolkningens hälsa med en helhetssyn pä individen i sin totala miljö.Detta kommer att kräva ett ökat engagemang i den regionala samhällsplaneringenoch miljöövervakningen frän landstingens sida. Vidare häller man inom fleralandsting på att inrätta organ med ansvar för hälso- och sjukvärden på kommunalnivå. Detta sammantaget ställer enligt rektorsämbetet ökade krav pä tillgänglighetenpå miljöinformation av den typ som finns i MÅ framför allt vad avser den regionalaredovisningen och aktualiteten, men även t. ex. trendanalyser. Skogsstyrel.%enhänvisar beträffande utformningen av miljöstatistiken och till styrelsens yttrande 1978 och fortsätter: Dä det gäller att samla instatistik över markresursernas utnyttjande fär peka på demöjligheter som finns att för relativt små merkostnader utöka riksskogstaxeringensuppgiftsinsamling pä skogsmark till att omfatta även andra ägoslag och pä säsätt fä en mera fullständig bild av markutnyttjandet och dess förändring. Styrelsenfortsätter: 1 rapporten berörs statistiken över miljövårdens kostnader ochresultat. Statistiken borde enligt miljökontrollutredningen omfatta såvälstatliga och kommunala som privata utgifter för miljövårdsinsatserna.Skogsstyrelsen vill här understryka vikten av att även statistik över deintäktsminskningar som orsakas av krav på miljövårdshänsyn redovisas så att manfär en fullständig bild av miljövårdens kostnader. Publicerandetav Miljöstatistisk årsbok (MÅ) innebar enVigt fiskeristyrel sen att en överskådlig sammanfattning av data och resultat från ett stort arbetsfält presenterades pä ett lättfattligt sätt inom en begränsad ram. delar miljödatanämndens uppfattning att publiceringen av årsboken skall fortsätta. Styrelsen betonar vidare bl.a. att utgiv ningen bör ske ärligen eftersom uppgifterna annars kommer att vara kraf tigt föråldrade vid publiceringen. har inget att erinra mot att SCB övertar det fulla ansvaret förden officiella miljöstatistiken inklusive miljöstatistisk årsbok. En utbyggnadav denna statistik kommer att ställa ökade krav också på närdet gäller att ta fram underlag för statistiken (indata). Förarhetarskyddsstyrelsens del finns det enligt styrelsen inte någon anledning attändra på nuvarande princip att miljöstatistik är en del av den Prop.1981/82:48 54 officiellastatistik som ges ut av . Det är såvitt nu kan bedömaslämpligt att ha en särskild årsbok för arbetsmiljöomrädet. Styrelsenförutsätter att centralbyrån liksom kommer att samarbeta med styrelsennär det gäller den närmare utformningen av denna. Sverigesgeologiska undersökning (SGU) delar utredningens åsikt att ansvaret förmiljöstatistiken bör ligga pä SCB. En fortsatt redovisning i form av kan enligt SGUs uppfattning vara ändamålsenlig. Därvid bör naturmiljöoch arbetsmiljö redovisas i separata volymer. Utgivningen behöver ej varaärlig. () tillstyrker att tidigare beslut om en officiellmiljöstatistik, innebärande bl. a. utgivande av miljöstatistiska årsböcker,följes och att SCB ges ansvaret för denna statistik. Vad LRF anfört om behovetav restriktivitet och effektivisering bör dock även gälla här, ocksåbeträffande av annan än SCB producerad sädan statistik. LRF understryker idetta sammanhang behovet av uppgifterom förekomsten av joniserande strålningfrän olika källor i naturen och samhället. Landsorganisationeni (LO) understryker det angelägna i att statistikproduktionen hållsanpassad till faktiska behov och verklig användning av statistiken och attstatistikproducenten fortlöpande bevakar förändringar i behov och användningar. med instämmande av /SR erinrar om att naturvårdsverketär en av de större indataleverantörerna till svensk miljöstatistisk årsbok(MÅ). Som framhålles krävs det relativt stora insatser på planeringsområdethos indataleverantörerna med åtföljande resursbehov. En fullständig utgåva avMÅ bör därför inte utges oftare än vart tredje eller . () påpekar att SCB mäste ges klara direktiv sä att statistikproduktionenblir bättre anpassad till avnämarnas behov. 1 samband med utarbetandet av Miljöstatistiskårsbok-Arbetsmiljön tenderade t. ex. SCBs arbete enligt SAF att få en sädaninriktning att resultatet i vissa avseenden kunde ifrågasättas. Om intemiljöstatistiken i fortsättningen bättre anpassas till faktiska orsaksmodellerkan denna bli vilseledande, 3.2Miljöfaktorers hälsoeffekter och frågan om ett epidemiologiskt undersöknings-och övervakningsprogram Nästanalla de remissorgan, som närmare gått in på rubricerade fråga, understrykerstarkt betydelsen av epidemiologisk övervakning med hänsyn till miljöfaktorershälsoeffekter. Ingen har uttalat sig mot satsningar pä detta område. I flerafall förordas fortsatt utveckling enligt de av miljödata-nämnden angivnaintentionerna. Synpunkter lämnas vidare bl. a. på frågan om verksamhetensinnehåll och omfattning samt om organisatoriskt ansvar. Individrelaterade data(personregister) för miljöinformationsändamäl berörs i avsnitt 3.3 i detföljande. Prop.1981/82:48 55 delar uppfattningen imiljödatanämndens rapport att behov av mer och bättre miljöinformation finns.Styrelsen tillstyrker bl. a. att ett epidemiologiskt program skapas i stortenligt miljödatanämndens förslag. Socialstyrelsenanför följande: 1 miljödatanämndens rapport presenteras ett program förepidemiologisk bevakning. Styrelsen anser det värdefullt att detta programförslagpresenterats. Det angelägna i en utbyggnad av den epidemiologiska verksamhetenhar betonats både i propositionen om inrättande av statens miljömedicinskalaboratorium och i propositionen om omorganisation. Hur denframtida verksamheten kommer att bedrivas blir bl.a. beroende av vilka resurserde planerade miljömedicinska enheterna vid landstingen kommer att tilldelas. Länsläkarorganisationeni skriver bl.a. att man beklagar att ett epidemiologisktbevakningssystem inte redan inrättats. Länsläkarorganisationeni län säger att det är värdefullt att miljödatanämnden har föreslagitett epidemiologiskt program. Organisationen fortsätter bl.a.: Tiden borde varamogen för att dels avgöra om en systematisk epidemiologisk övervakning behövs,dels vem eller vilka som bör utföra arbetet. I propositionen, som behandlarsocialstyrelsens omorganisation, finns en positiv hållning tillepidemiologiska undersökningar, och statens miljömedicinska laboratorium väntasfå en viktig roll. är det dock oklart om och hur landstingensmiljömedicinska enheter kan bidra till att ett epidemiologiskt programverkligen sätts upp och genomförs. Risken är att frågan lämnas öppen och att enbetydelsefull del av miljökontrollen försummas. Förstestadsläkaren i säger att ett heltäckande epidemiologiskt program är enutopi, eftersom de vetenskapliga problemställningarna är legio. Prioritering avövervaknings- och undersökningsprogram bör ske genom statens miljömedicinskalaboratorium. Det epidemiologiska programmet (EpP) för undersökningaroch övervakning av miljöfaktorer och människans hälsa är enligt (Spri) av mycket stort intresse förlandstingen. I detta program bör i första hand tillgängliga registerdataanvändas som t. ex. cancer-miljöregistret. Spri anser dock att frågan om ett epidemiologisktprogram bör utredas ytterligare. Sjöfartsverketär intresserat av de möjligheter till "samkörningar" i analytiskt avseendesom kan öppnas i miljövårdens informationssystem, t. ex. jämförelse av olikamiljöfaktorers förekomst och fynd av skador eller symptom eller andrareaktioner hos berörda grupper. Statistiskacentralbyrån (SCB) sammanfattar sina synpunkter i här aktuellt hänseendeenligt följande: Arbetet på ett epidemiologiskt program bör fortsätta. Detunderstryks att SCBs dödsorsaksstatistik och övrig befolkningsstatistik samt metodologisktkunnande vid SCB därvid kan utnyttjas. och miljövårdsprogrammet vid universi- Prop.1981/82:48 56 tetet i , med instämmande av rektorsämbetet,understryker utredningens slutsats om behovet av en kontinuerligepidemiologisk uppföljning av efTekter pä befolkningens hälsa pä grund avförändringar i miljöfaktorerna. vid finner frågan om ett epidemiologisktprogram lindrigt sagt bristfälligt utredd med hänsyn till dess angelägenhetsgrad.Här krävs stora insatser med medverkan av framför allt kvalificeradeepidemiologer. anser i likhet med miljödatanämndenatt ett epidemiologiskt program vad gäller miljöfaktorers skadliga inverkan påmänniskors hälsa bör dubbleras. 1 detta arbete bör också ingå att informera omvar och hur man kan få del av sådana data. Statens miljömedicinska laboratoriumtorde vara den myndighet på miljöområdet som är bäst ägnad att ta hand om dettaproblemområde. Verket tror inte att erfarenheterna frän uppbyggnaden avprogrammet för övervakning av miljökvalitet kan vara av större betydelse föruppläggningen av ett epidemiologiskt program. Arbetarskyddsstyrelsen anför följande: Behovet av ökadeinsatser för en epidemiologisk övervakning av vissa miljöfaktorer är inte minstangeläget inom arbetsmiljöområdet. redovisar flera pågående arbetenmed denna inriktning. Arbetarskyddsstyrelsen vill instämma i att området måsteägnas stor uppmärksamhet. Styrelsen är emellertid tveksam om lämpligheten avett omfattande informationssystem av den typ som tycks ligga bakom tanken påett särskilt "epidemiologiskt program". Det är förmodligen bättre attde olika myndigheterna samarbetar i andra former. Styrelsen vill i sammanhangeterinra om det ansvar för att överblicka och utveckla olika informationskällorinom arbetsmiljöområdet som ligger i styrelsens ställning som centraltillsynsmyndighet på detta område. - För övrigt kan nämnas attarbetarskyddsstyrelsen driver ett projekt rörande samordnad informationshanteringinom svensk företagshälsovård, där bl. a. arbetarskyddsstyrelsens företagshälsovärdsdelegationmedverkar. geologiska undersökning (SGU) anför attdiskussionen om miljöpåverkan på människan i allmänhet avser påverkan orsakadav förändringar i miljön, vilka i sin tur orsakats av mänsklig aktivitet. Enviktig faktor som ofta förbises är den opåverkade miljöns effekter påmänniskan. Vi vet att det finns mycket stora variationer i den geokemiskamiljön. Vi vet också att vissa av dessa har direkt medicinskt betydelse(exempelvis fluorhalterna i grundvattnet). Om ett undersöknings- ochövervakningsprogram avseende miljöfaktorer och människans hälsa kommer tillstånd anser SGU det väsentligt att även geomedicinska förhållanden belyses inomramen för ett sådant program. pekar på den begränsning som finns iutredningens förslag när det gäller miljödata som är direkt hänförda tillmänniskan. Det är därför enligt nämnden viktigt att den framförda tanken päett 1981/82:48 57 kompletterandeepidemiologiskt program utreds. Ett sådant program bör beakta dentotala miljö som en individ är exponerad för. delar miljödatanämndens uppfattning att ett utredningsarbetekrävs liknande det som planeras för miljökvalitetsprogrammet. Idetta sammanhang bör enligt rådet också framhållas risken för att en informationsklyfta uppkommer mellan de två övervakningsprogrammen den yttre miljön och människans hälsa. En antydan till åtgärder som skulle kunna överbrygga en sådan klyfta är att man i varje fall under en över gångsperiod tog enkla prover från människan såsom hår, naglar, talgkörtel- sekret eller mjölktänder för analys av upplagringen av miljögifter i den mänskliga organismen.- () anför: Det av miljödatanämnden utarbetade programmet förmiljökvalitetsövervakning anges ha en central betydelse när det gälleruppgifter om den allmänna miljön, speciellt naturmiljön. Detta programsamordnas av naturvärds verket, som också strävar efter att samordna data i dens. k. recipientkontrollen, dvs. övervakningen av föroreningssituationen runtmiljöstörande anläggningar. Detta bör pä sikt bidra till bättre möjligheter attbelysa helheten i fräga om miljötillståndet. Programmet upptar dock inte datadirekt hänförliga till människor. LRF understryker vikten av ett kompletterandeepidemiologiskt program och uttalar en förhoppning att sjukvårdsdelegationen,till vilken denna fråga överlämnats, skall ge densamma en positiv lösning. har framfört förslag om ett epidemiologiskt program, därerfarenheter frän programmet för miljökvalitetsövervakning kundetillgodogöras. Det behövs dock tydligen ett omfattande utredningsarbete, innanövervaknings- och undersökningsprogram beträffande miljöfaktorer och människorshälsa kan igångsättas. LRFunderstryker att det synes vara ett primärt behov att information ommiljöfaktorernas inverkan på människors hälsa kan tillgodoses och förordar attresurser avsattes för utredning av denna fråga. Landsorganisationeni (LO) säger följande: Vad beträffar det epidemiologiska programmet -som framförts som en komplettering till programmet för kontroll avmiljökvalitet (PMK) - noteras att förslag härom saknas i utredningen. Frågan omett epidemiologiskt program (EpP) kräver enligt utredningens bedömning ettomfattande utredningsarbete för sin tillkomst. LO ansluter sig till dennabedömning. menar att frågan om ett epidemiologisktprogram bör utredas ytteriigare, förslagsvis med arbetarskyddsfonden och forskningsrädsnämndensom ansvariga. () säger att ett epidemiologiskt program är viktigtför ett aktivt miljöarbete. Detta är inte minst angeläget inom arbetsmiljöområdetdär epidemiologisk bedömning är av mycket stort intresse. Företagshälsovårdenär härvid en primär målgrupp där erfarenheter 1981/82:48 58 finnsoch där också ett starkt behov av användbara epidemiologiska modellerefterfrågas. Föreningen delar därför miljödatanämndens uppfattning i dennafråga. Riksförbundetför Allmän Hälsovård (FAH) anför: Ett exempel, som förbundet vill framhållabland de många projektbeskrivningarna som synnerligen viktigt, är "MI-34Utredning om miljöfaktorer som påverkar människan". Kunskap ochdokumentation på detta område är speciellt betydelsefullt vid ställningstagandendå det krävs största möjliga erfarenhetsunderlag och väl grundat vetande. Detär därför med stor tillfredsställelse förbundet noterar att miljödatanämndenunderstryker att ett tänkt miljövärdens informationssystem inte blir fullgottså länge informationsunderlaget för bedömning av miljöfaktorers inverkan pämänniskors hälsa är ojämnt eller obefintligt. 3.3Övrigt (ej informationsservice) Användbarhetav data och datakvalitet anför här följande: Redovisning av statistik fär inte bli någotsjälvändamål. Förutsättningen för utgivningen av statistisk information är attnågon utnyttjar den och att den är tillförlitlig. Statistiska redovisningar äri regel baserade på medeltal avseende olika regioner och tidsintervall. Sädanadata kan utgöra underlag för hypoteser men är farliga som beslutsunderlag vidokritisk användning. Det redovisade medeltalet kan vara påverkat av olikafaktorer som varierar och rum. Först när insamlade data kan knytas tillobjekt där viss kontroll av de påverkande faktorerna är möjlig kan enmeningsfull tolkning av det insamlade materialet ske. Rådetvill särskilt lägga synpunkter pä den statistik, som anknyter lill förändringari människans livsmiljö dvs. främst programmet för miljökvalitetsövervakningoch ett framtida undersökningsprogram beträffande relationen mellanmiljöfaktorer och människors hälsa. Denna statistiks användbarhet ärsynnerligen beroende av datamaterialets kvalitet och variablernas variationer itid och rum.