prop · G50319 · 1981-12-31 00:00:00 — påpekar att arbetsuppgifternas omfattning bör preciseras ide föreskrifter som enligt 27 kap. 1 § FTL skall utfärdas förförberedelsearbetet. Föregen del finner jag inte skal att frångå kommitténsförslag i nu aktuella delar. Med hänsyn till att de nya bestämmelserna inför1982 års särskilda fastighetstaxering inte kan förväntas ha tratt i kraft den31 oktober bör sista tidpunkten för att utfärda föreskrifter förförberedelsearbetet övergångsvis flyttas från detta datum till . 2.7.1 Sammanträde, närvarorätt, besluisförhet, m. m. Gällande bestämmelser om särskildfastighetstaxeringsnämnds sammanträden och om vilka tjänstemän som får närvaravid sammanträdena överensstämmer med motsvarande regler vid inkomsttaxeringengenom hänvisning i 185 § TL. Detta galler också med vissa inskränkningarbeträffande bestäininelserna om besluisförhet och om ordförandens möjligheteratt själv fatta vissa beslut. Hur omröstning skall gå till regleras genomhänvisning till omröstningsreglerna i 64 § TL. För den allmänna fastighetstaxeringeris vidkommande harmotsvarande bestämmelse utformats efter mönster av vad som gäller vid årligtaxering och har tagits in i 20 kap. I - 9 §§ FTL. Dessa lagrum innehållerförutom vad som ovan sagts också bestämmelser om medverkan av konsulent, protokollfö-ring.fastighetsägares rätt att företräda inför nämnden och en jävsregel. Kommitténföreslår att dessa bestämmelser genom hänvisning i 28 kap. 1 § skall gällaockså vid den särskilda fastighetstaxeringen. För den särskilda fastighetstaxeringen finns f. n. enregel i 186 § TL enligt vilken ordföranden så snart det kan ske vid sammanträdemed nämnden skall redogöra för de värderingsgrunder som har tillämpats vid denallmänna fastighetstaxeringen och om utfärdade anvisningar samt detförberedelsearbete i övrigt som utförts. Kommittén pekar på att motsvarandebestämmelser för den årliga inkomsttaxeringens vidkommande finns i 25 § TK ochatt i konsekvens härmed bestämmelsen för fastighetstaxeringens del också börges i administrativ ordning. Någon lagregel i ämnet föreslås alltså inte. Remissinstanserna har överlag inte haft några erinringarmot förslagen i nu nämnda delar. Jag biträder kommitténs förslag. Jag föreslåremellertid ett förtydligande av rubriken till 28 kap. FTL. 2.7.2 Fördelning a\' taxeringsvärde Enligt gällande regler haren fastighetsägare, arrendator.taxeringsintendent eller berättigad kommun möjlighet att få ett beslut hossärskild fastighetstaxeringsnämnd om fördelning av taxeringsvärde. Detta bliraktuellt när en taxerincsenhet består av flera fastigheter eller fastiehetsdelar 1981/82:19 61 och ägaren eller annan som sökt har intresse, t. ex. isamband med avyttring, av att få ett besked om hur stor del av etttaxeringsvärde som belöper på viss fastighet eller fastighetsdel. 1 praxis harsådant beslut betraktats som ett beslut som inte rör taxering. Beslut fattasdärför av ordföranden ensam. Kommittén konstaterar att ett fördelningsbeslutmest har karaktären av en service som bestås fastighetsägarna. Möjlighet att fåbeslut om fördelning bör enligt kommittén finnas även . Behov avfördelning kan i många fall uppstå än då arbetet medfastighetstaxering pågår. Enligt förslaget skall fördelningsbeslut liksom hittillsdärför kunna fattas även efter det att nämnden avslutat sitt arbete. Kommitténföreslår att talan inte skall få föras mot beslut om fördelning. Däremot skallbeslutet kunna omprövas av nämnden genom dess ordförande. Några remissinstanser har lämnat synpunkter på förslagetrörande fördelningsbeslut. Ett par av remissinstanserna har ställt sig tveksamiiiatill att behålla möjligheterna att få sådant beslut. Dessa har ansett attfrågan i vart fall inte bör prövas av fastighetstaxeringsnämnden. Enligt ettförslag bör prövning ske av lokal skattemyndighet med länsstyrelse som endabesvärsinstans. Jag vill för egen del anföra följande. Det är inte klart ivilken utsträckning fördelningsbeslut kan få rättslig betydelse. Kommittén hardock pekat på fall där t. ex. en fastighetsägare i samband med försäljning avsin fastighet eller en del av denna kan ha nytta av ett beslut om fördelning avtaxeringsvärde. Ansökan om fördelning förekommer och innebär alltsåingen belastning i nämndernas verksamhet. Enligt min uppfattning bör man underdessa förhållanden inte frånta fastighetsägare m. fl. den service som ettfördelningsbeslut innebär. Det är lämpligt att beslutet fattas av fastighetstaxeringsnämndengenom dess ordförande. Ett beslut om fördelning bör dock enligt min meningkunna överklagas till länsrätten. Andra stycket i förslaget till 28 kap. 1 §bör därför utgå. Beträffande det tredje stycket i lagrummet bör detta, som jagsenare återkommer till. flyttas till 7 § i samma kapitel. I sammanhanget har LRF och tagit upp vissa frågor rörande bestammande av uppskattningsvärde förfastighet enligt lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt. Det är min avsiktatt ta upp dessa frågor i ett annat sammanhang. Såväl vid inkomsttaxeringen som vid den allmännafastighetstaxeringen gäller ett förfarande enligt vilketen taxeringsnämnd i vissa fall inom den period som taxeringsarbetet pågår skallompröva ett tidigare fattat beslut. Detta blir främst aktuellt när enskattskyldig eller fastighetsägare avger erinringar mot det första beslutet.Ett sådant system finns f. n. inte för den särskilda fastishetstaxerinaensvidkommande. 1981/82:19 62 fattar nänmden i stället, efter eventuell kommunikation,ett beslut som inte kan ändras annat än genom beslut av länsrätt. Kommittén föreslår att ett omprövningsförfarande skallgälla också för den särskilda fastighetstaxeringen. efter att ha granskat en deklaration och iförekommande fall haft kontakt med fastighetsägaren fatta ett beslut omtaxering. Beslut sänds ut till ägaren enligt ett särskilt underrattelseförfarande.Fastighetsägaren får på sig att erinra mot beslutet. Kominererinringar in omprövar nämnden sitt tidigare beslut med hänsyn till vadfastighetsägaren har anfört. Även om erinringar inte har kommit in får nämndenfatta nytt beslut. Den kan då också besluta om ny taxering av en fastighet ävenom beslut inte har fattats tidigare. Fastighetsägaren skall få underrättelse omdet nya beslutet vare sig detta innebär ändring i tidigare beslut eller ej. Ett par remissinstanser har ställt sig tveksanmia till ettomprövningsför-farande vid den särskilda fastighetstaxeringen. Ett omprövningsförfarandebefaras leda till en del merarbete för de lokala skattemyndigheterna. För egen del kan jag inte finna något bärande skäl attinte ha ett omprövningsförfarande också vid den särskilda fastighetstaxeringen.Som kommittén påpekat innebär ur fastighetsägarens synpunkt ettomprövnings-förfarande fördelar jämfört med vad som gäller genom möjlighetenatt snabbare få ändring i ett taxeringsbeslut än om han måste vända sig tilllänsrätt. Systemet bör kunna medföra att antalet ärenden i länsrätt minskar ochatt processen blir mer renodlad i och med att det finns större utrymme attundanröja oklarheter redan inom ramen för taxeringsnämndens arbete. Enligt förslaget skall nämnden ha fattat sitt förstabeslut under taxeringsåret. Innehållet i beslut skall varadetsamma som vid allmän fastighetstaxering. 1 beslutet skall också redovisasskälen för verkställd nytaxering. Lokala skattemyndigheten skall senast den 30juni sända underrättelse till fastighetsägaren om nämndens beslut. Senast sammadag skall också sändas underrättelse till fastighetsägare som deklarerat ellersom på annat sätt gjort framställning om ny taxering om nämnden beslutat att nytaxering inte skall ske. Underrättelse skall också sändas till nytillträddfastighetsägare om han hos den lokala skattemyndigheten anmält att han önskarfå sådan underrättelse. 1 underrättelse som sänds ut i enlighet med vad som sagtsovan skall enligt kommittén anges att ägaren får avgeskriftliga erinringar mot beslutet. Omprövning skall ske senast den 31 augusti.Vid samma tidpunkt skall nämndens arbete ined fastighetstaxeringen varaavslutat. Underrättelse om omprövat beslut skall enligt förslaget sändas ut avden lokala skattemyndigheten . 1 sådan underrättelseskall det bl. a. finnas besvärshänvisning. Hur utsändandet av underrättelserskall gå till regleras i förslaget genom en hänvisning till motsvarandebestämmelser vid allmän fastighetstaxering. 1981/82:19 63 Flera remissinstanser har gjort invändningar mot vissa avtidpunkterna i omprövningsförfarandet. Det gäller sista tidpunkten förerinringar, , och sista tidpunkt för nytt beslut av nänmden. Med hänsyn till seinesterledigheter bör enligt fleras mening dessatider flyttas fram. En mindre justering i de nu aktuella tidpunkterna bör kunnaske utan att någon nämnvärd olägenhet skall behöva uppstå. Jag förordar en framflyttningav tiderna . Detta innebär att fastighetsägarna får tid på sigatt lämna erinringar fram till . Nytt beslut av fastighetstaxeringsnamndenskall vara fattat . Senaste tidpunkten för den lokalaskattemyndighetens underrättelse om nytt beslut bör flyttas fram till den 15oktober. Mitt förslag föranleder vissa justeringar också beträffandetidpunkterna för besvär m. in. Till dessa frågor återkommer jag i det följande.I övrigt biträder jag med vissa i huvudsak förtydligande och redaktionellaändringar kommitténs förslag i nu berörda delar. Av redaktionella skäl bör bl.a. en bestämmelse i förslagets 28 kap. I § tredje stycket angåendeunderrättelse om beslut om fördelning av taxeringsvärde utgå ur det lagrummetoch i stället tas in i 7 § i samma kapitel. 1 vilken omfattning uppgifter vid särskildfastighetstaxering skall föras in i fastighetslängd regleras i förslaget till28 kap. 9 §. Där regleras också vilken mvndighet som skall skriva under längdenoch nar rättelse får ske. 1 28 kap. 9 § fjärde stycket föreslås bemyndigandeför regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer att meddela de närmareföreskrifter som behövs beträffande längdföring och i 11 § samma kapitelbemyndigande för regeringen att meddela de närmare föreskrifter som behövs omarbetet i fastighetstaxeringsnamnden. Beträffande beslut om rättelse avfastighetslängd återkommer jag i det följande. I övrigt biträder jagförslagen. Jag föreslår emellertid en i huvudsak redaktionell ändring i 28 kap.9 §. 2.8 Uppföljning av besvärsinstansers beslut, m. m. När ett beslut om fastighetstaxering ändras avförvaltningsdomstol medför f. n. detta inte någon automatisk ändring av andrafastighetstaxeringar . Ändringsbeslutet berör baradet år som besvären avser och alltså inte de efterföljande årensfastighetstaxeringar. För att en ändring skall ske även av dessafastighetstaxeringar fordras att anmälan härom sker av taxeringsintendent,fastighetsägaren eller, om besvären anförts av annan, av denne (197 § TL).Sådan ändring vidtas av länsrätten. 1981/82:19 64 Kommitténs förslag innebär att den ändradefastighetstaxeringen automatiskt skall följas upp för de efterföljande åren.Denna uppföljning skall göras av lokal skattemyndighet. Vidare föreslås attlokal skattemyndighet i dessa fall även skall få möjlighet att automatiskt görade ändringar i inkomst- och förmögenhetstaxeringen som påkallas av den ändradefastighetstaxeringen. F. n. kan en ändring i sistnämnda hänseende endast skeefter det att taxeringsintendent, skattskyldig eller kommun anfört besvär isärskild ordning enligt 102 § TL. Besvären får prövas först efter det attfastighetstaxeringen har vunnit laga kraft. Förslagen har i allmänhet fått ett positivt mottagande avremissinstanserna. En del kritiska synpunkter har emellertid framförts. Manframhåller, inte minst i fråga om vilken omfattning som rättelsemöjligheten börha, vikten av att lokal skattemyndighet tillförs resurser för de tillkommandearbetsuppgifter förslagen innebär. Jag vill för egen del nämna följande. Förslagen innebärfördelar såväl för förvaltningsdomstolarna som för de skattskyldiga. a. ett snabbare och smidigare förfarande än f. n. Jag är såledespositiv till förslagen. Jag kommer i de följande avsnitten att närmare behandlade olika delarna. 2.8.2 Uppföljning av fastighetstaxering, m.m. Vid den särskilda fastighetstaxeringen sker för varjefastighet antingen ny taxering eller fastställande av föregående års taxering.Om en fastighetstaxering ändras av förvaltningsdomstol inverkardetta även under den löpande taxeringsperioden. Det nyavärdet skall antingen fastställas oförändrat eller läggas till grund förbedömning huruvida ny taxering skall ske eller inte. Om emellertid domstolensbeslut fattas efter det att arbetet med efterföljande års fastighetstaxering äravslutat kan ändring i detta års taxering endast ske om anmälan om beslutetgörs till länsrätten. Sådan anmälan kan göras av taxeringsintendent,fastighetsägaren eller, om besvären anförts av annan, av denne. Om förhållandeinträffat som bör föranleda nytaxering skall uppföljningsbeslut inte fattas(197 § TL). Enligt kommittén torde det vara oklart om länsrätten skallvidta någon åtgärd i de fall nytaxering kan komma i fråga på grund av t. ex.förändring av byggnadsbeståndet o. d. Kommittén framhåller att förfarandet vidtillämpningen av 197 § TL är tungrott. Enligt 102 § TL kan ägaren anföra besvär i särskildordning när domstols beslut om ändring av fastighets taxeringsvärde har vunnitlaga kraft. Om en eller flera särskilda fastighetstaxeringar har skett mellandet år besvären avser och den tidpunkt taxeringen vinner laga kraft, kanfastighetsägaren endast få ändring i inkomsttaxeringen för besvärsåret. 1981/82:19 65 ägaren avvakta ett lagakraftägande uppföljningsbeslut avfastighetstaxeringen. Kommittén anser att det för fastighetsägarna kan verkaonödigt komplicerat att följdändringar enligt 102 och 197 §§ TL på grund avändrat taxeringsvärde inte sker och automafiskt. Kommittén nämner också att uppföljningen av överinstansbeslut enligt 197 § inte omfattar det fall då domstol enbart ändratbeskattningsnatur för fastighet. Även i dessa fall finns det enligt kommittén,bl. a. med hänsyn till inkomsttaxeringen, skäl att ändra fastighetstaxeringenför åren efter det som besvären avser. Enligt kommittén utgör ävenkostnadsaspekten skäl för en förändring. Uppföljningsärendena kan enligtkommittén sägas vara av något enklare beskaffenhet och därför inte dra likastora kostnader som ett besvärsärende. Kostnaden för ett besvärsärende uppgårenligt kommittén fill ca . Jag tar nu först upp frågan om uppföljning av ändradfastighetstaxering. Därefter avser jag att i nästa avsnitt behandla frågan om hurändrad fasfighetstaxering skall återverka vid inkomst- och förmögenhetstaxeringen. Kommitténs förslag innebär att ett domstolsbeslut omändrad fastighetstaxering inte skall gälla enbart som besvärenavser. Beslutet skall också gälla för samtliga efterföljande år under denlöpande taxeringsperioden om inte nytaxering sker något av dessa år. uppfattning behövs därför inte domstols beslut om att ändradfastighetstaxering avseende visst år även skall gälla för därefter särskiltangivet år. Bestämmelser motsvarande de i 197 § TL erfordras således inte. Vidden särskilda fasfighetstaxeringen för de efterföljande åren har fastighetstaxeringsnämndenredan fattat beslut om att föregående års taxering skall överflyttas. När denlokala skattemyndigheten har mottagit underrättelse om beslut av domstol omändringar eller tillägg i fastighetstaxering skall enligt kommitténskattemyndigheten föra in beslutet i fastighetslängden. Detta skall enligtförslaget ske dels för det året besvären avser dels underden löpande taxeringsperioden, dock inte för år när ny taxering har skett ochåren därefter. Detsamma skall enligt förslaget gälla om den lokalaskattemyndigheten har fattat beslut om rättelse av fastighetstaxeringen enligt28 kap. 10 § eller 20 kap. 23 § FTL. Enligt kommittén skall skattemyndighetens längdföringsåtgärdvidtas frän den dag beslutet meddelades. Skattemyndighetenskall underrätta fastighetsägaren om åtgärden. Ävenlänsstyrelsen, vederbörande fastighetstaxeringsnämnd, taxeringsnämnd och kommunskall underrättas. I underrättelsen skall enligt förslaget anges den rätt attanföra besvär i särskild ordning som föranleds av längdföringsåtgär-der och denbesvärsmöjlighet över inkomst- och förmögenhetstaxeringen som enligt 102 § TL fillkommerskattskyldig. Upplysningjkall ocks|ämnas om den lokala skattemyndighetens möjlighet att ändra inkomst- och 5 1981/82. Prop, 1981/82:19 66 förmögenhetstaxerrngen samt om de förutsättningar somenligt 16 kap. krävs för ny taxering av fastighet. Vidare föreslås attregeringen eller myndighet som regeringen bestämmer skall få meddela närmareföreskrifter om förfarande i detta hänseende. Bestämmelser med nämnda innehållföreslås bli intagna i 28 kap. 12 § FTL. Förslagen har i allmänhet fått ett positivt mottagande avremissinstanserna. Några remissinstanser anser att den tid inom vilken längdföringsåtgärdenskall vidtas är för kort och att åtgärden skall vidtas , tremånader, men räknat från den dag då skattemyndigheten har fått del av beslutet. För egen del vill jag nämna följande. Även jag är positivtill förslaget, som i huvudsak bör genomföras. Härigenom kommer man till rättamed många av de olägenheter nuvarande system innebär och som har påtalats avkommittén. Jag föreslår således att förslaget genomförs och att bestämmelsernatas in i 28 kap. 12 § FTL. Jag kommer senare att behandla tidsfristen för längdföringsåtgärden. Kommitténs förslag om uppföljning av fastighetstaxeringtill vilket jag i huvudsak har anslutit mig påverkar den lokalaskattemyndighetens arbetsuppgifter. De slopade arbetsuppgifterna förskattemyndigheterna, nämligen att göra längdutdrag , ta frameventuellt material om fastigheten och sända dessa till länsrätten, bedöms avkommittén i viss mån motsvara de resurser som krävs fö det föreslagnaunderrättelseförfarandet. Enligt kommittén bör, om det vid en noggrannareanalys skulle visa sig att förslaget innebär stora kostnadsökningar förskattemyndigheten, dessa vägas mot de kostnadsbesparingar som beräknas ske pågrund av det slopade domstolsförfarandet. Vidare bör man enligt kommittén beaktaden fördel ett snabbt uppföljningsbeslut innebär för fastighetsägarna. Flera remissinstanser, som i allmänhet har ställt sigpositiva fill förslaget, har framhållit behovet av att erforderiiga resurserställs till myndigheternas förfogande för detta förfarande liksom i fråga omförslaget till uppföljning av inkomst- och förmögenhetstaxering. Jag kommer i samband med att jag behandlar sistnämndaförslag att närmare behandla resursfrågan. Enligt 5 kap. 8 § tredje stycket FTL skall, i det falldelar av en taxeringsenhet tillhör olika församlingar, anges hur stor del avtaxeringsvärdet och delvärdena som skäligen belöper sig på varje sådan del avtaxeringsenheten. Denna fördelning skall göras bl. a. med hänsyn till attgarantibeloppet för en fasfighet skall kunna fördelas på de församlingar där fasfighetenär belägen. Kommittén anser att även förvaltningsdomstols beslut omfastighetstaxering alltid bör innehålla uppgift om fördelningen. Kommitténföreslår därför att i 20 kap. 12 § FTL tas in en bestämmelse om att ifastighetstaxeringsnämnds beslut skall redovisas den fördelning avtaxeringsvärdet som har skett enligt 5 kap. 8 § tredje stycket FTL. Prop, 1981/82:19 67 Förslaget har godtagits eller lämnats utan erinran avremissinstanserna. Även jag godtar förslaget. Jag föreslår därför att i 20 kap.12 § FTL tas in en bestämmelse med nämnda innebörd. 2.8.3 Uppföljning av inkomst-och förmögenhetstaxering Om fasfighets taxeringsvärde har legat till grund förinkomst- eller förmögenhetstaxering och har genom beslut av förvaltningsdomstolsådan ändring beträffande fastighetstaxeringen skett att inkomst- ellerförmögenhetstaxeringen bör bestämmas fill annat belopp föreligger rätt förskattskyldig, taxeringsintendent och kommun att anföra besvär i särskildordning. Besvär av skattskyldig och kommun skall anföras ochav intendent från den dag då beslutet rörande fastighetstaxeringenmeddelades. Besvären får prövas först sedan lagakraftägande beslut rörandefastighetstaxeringen föreligger (102 § TL). Kommitténföreslår att en möjlighet till automatisk ändring i dessa avseenden införs.Förslaget, som utformats med 72 a § TL som förebild, innebär följande. Denlokala skattemyndigheten får, om inte särskilda skäl talar för att länsrättenbör avgöra frågan, besluta om den ändring i inkomst-ochförmögenhetstaxeringarna som föranleds av förvaltningsdomstols beslut omtillägg eller ändring i fastighetstaxeringen. Som exempel på när domstolen börföreta ändringen nämner kommittén fall där den skattskyldige har möjlighet attvälja annat värde än taxeringsvärdet som underlag. Så är fallet vidrealisationsvinstberäkningen och i fråga om underlaget förvärdeminskningsavdrag. Den lokala skattemyndighetens skyldighet att ändrainkomst- och förmögenhetstaxeringen skall således enligt förslaget inte varaovillkorlig. För att undvika bagatelländringar bör enligt kommittén åtgärdkunna underlåtas i de fall den totala kostnaden för handläggningen är större änvad ändringen innebär i ökad eller minskad skatt. Kommittén anser att ändringalltid bör ske när skattskyldig begär det. Enligt förslaget bör denskattskyldige i samma utsträckning som gäller enligt 72 a § TL beredastillfälle att yttra sig innan myndigheten fattar beslut. Sådant beslut bör fåfattas utan att fastighetstaxeringen har vunnit laga kraft. Kommittén föreslåri likhet med vad som gäller enligt 72 a § TL, att talan inte skall få förassärskilt mot den lokala skattemyndighetens beslut. Talan mot taxeringen fåräven i den del beslutet avser enligt förslaget föras hos länsrätten i denordning som föreskrivs i 74, 76, 100 och 101 §§ TL. Vidare föreslås med hänsyntill bl. a. valmöjlighetsfallen att den nuvarande besvärsrätten enligt 102 § TLfinns kvar. Även ändring i makes taxering föreslås få ske. Enligt kommittén börrättelse få ske även i det fall den lokala skattemyndigheten har ändrat fasfighetstaxeringeni anledning av förvaltningsdomstols beslut om fastighetstaxering för fidigareår enligt 28 kap. FTL. Detsamma föreslås gälla när den lokala skattemyndigheten har fattat beslut om rättelseenligt 20 kap. 23 § 1981/82:19 68 eller 28 kap. 10 § FTL. Ändringar skall enligt förslagetske från den dag då beslutet rörande fastighetstaxeringenmeddelades eller åtgärden vidtogs. Bestämmelserna föreslås bli intagna i en nyparagraf, 72 b § TL. Förslaget har i allmänhet godtagits eller lämnats utanerinran av remissinstanserna. Några remissinstanser har framfört synpunkter omatt de uppföljningsbeslut som skall verkställas av lokal skattemyndighet börbegränsas till sådana som angår schablonintäkt, garantibelopp, s. k. procentavdragoch förmögenhetsberäkning samt att detta bör komma till uttryck i lagtexten.Synpunkter framförs vidare om gränsdragningsproblem vid bedömningen huruvidabagatelländringar föreligger eller inte. För egen del vill jag nämna följande. Jag har i prop.1980/81:69 om ändring i taxeringslagen (1956:623) uttalat att vissaförenklingar bör kunna ske i fråga om de besvärsmål, som kan förväntas inkommatill länsrätterna med anledning av den förestående allmännafastighetstaxeringen. Jag tänkte då på möjligheterna att förenkla förfarandetvid följdändringar med anledning av ändrat taxeringsvärde. Med hänsyn till attkommittén väntades föreslå sådana förenklingar avstod jag då från att läggafram något förslag i detta avseende. Jag lovade att återkomma till frågan i ettsenare sammanhang. Jag avser nu att behandla denna fråga. Liksom de flesta remissinstanserna är jag positiv tillförslaget att införa en automatisk uppföljning av inkomst- ochförmögenhetstaxeringarna när fastighetstaxeringen har ändrats. Genom detföreslagna systemet vinns att skattskyldig i regel inte behöver lägga ned tidoch arbete för att få till stånd den ändring i inkomsttaxeringen som ofta harvarit det egentliga skälet för besvären över fastighetstaxeringen.