prop · G503122 · 1981-12-31 00:00:00 — Kontakter har därför tagits med SVA för att utreda omförekommande obduktioner vid SVA av faUvilt eventuellt kan ge kompletterandeupplysningar fill PMK:s miljögiflsprogram. Ett framtida samarbete kommeremellertid att ha liten omfattning i förhållande till SVA:s vUtundersökningar iövrigi. Fallviltundersökningar som inle kan kopplas till andra mätningar inom PMKär av ringa intresse ur miljöövervakningssynpunkt. Utredningens förslag om allPMK skulle slå som delfinansiär för den allmänna faUviltundersökningen ärdärför inte realisfiskt. Delbör också nämnas att de myndigheter som medverkar i PMK, har uttfrån sinasakområden elt stort eget intresse i verksamheten, varför PMK-anslaget i aUmänhetendast belastas med marginalkostnaderna för projekt inom programmet. Jaklvårdsfondenbyggs som bekant upp av avgifter som jägare erlägger för att utöva sinverksamhet. Fonden är tämligen unik i sUt slag och äger exempelvis inle sinmotsvarighet inom fritidsfiske, friluftsliv m.m. Den har getts ett betydandekostnadsansvar och det måste enligt verkels mening betecknas som obilligt atten kår på ca 300000 jägare, utöver sina friviUiginsalser och nuvarandeåtaganden, skulle ges ett väsenfiigt utökat allmänansvar i enlighet medutredningsförslaget. Del hade för övrigt varit av värde om även jägarorganisationernassynpunkter hade inhämtats i delta sammanhang. Förhoppningsviskommer, utöver , även lanlbmksstyrelsen, ,livsmedelsverket m.fl., att uppmärksamma och vidkännas sitl ansvar när delgäller faunaundersökningar enligl ovan. Eljest kommer sannoUkl dess fortbeståndalt äventyras. Frivilliginsalserna kan nämligen befaras komma alt begränsas omde genom sin omfattning påtagligt bidrar fill ökade jaktvårdsavgifler, som enföljd av förslaget att SVA:s viltundersökningar skulle bekostas avjaktvårdsmedel fiU väsenfiig del. Verketanser att en instans för veterinärmedicinsk undersökning av fauna bör finnasoch att det allmänna bör svara för dess basresurser. SVA har utgjort en välfungerande serviceenhet härvidlag, även om dess arbetsbörda varitför stor med beaktande av knappa personella och ekonomiska resurser. Även omundersökningarna varit beroende av frivilliginsatserna när det gäUer att sändain faUviU har de gett tillfredsställande information om smitlhärdar (tularemi,rävskabb m.m.) och kemiska förändringar i miljön (exempelvis kvicksilver,försurningseffekter m. m.). Del är även av stor betydelse alt verksamhetendärvid har en stark viUekolo-gisk anknytning eller förses med egen expertis inomdelta område. För all överföra vissa effekter av observationer på enskildaindivider fiU popula-tionsnivå, vUket är väsentligt i naturvårdssammanhang,erfordras nämligen specieU kompetens. Hur en sådan veterinärmedicinsk och viltekolo-giskserviceenhet organisatoriskt skall inordnas avstår verket emellertid från attuttala sig om i detla sammanhang då denna del ändock måste spela en begränsadroll vid översynen av . Inte heller lar verket ställning tUlden grad av kostnadstäckning verksamheten bör ges inom olika ansvarsområden.Täckningsgraden måste ju ytterst endasi vara elt styrmedel då ansvarsområdet isin helhet huvudsakligen återfaller på detallmänna. Sammanfattningsvisanser verket all en central serviceenhet för faunaundersökningar med nuvarandeeller helst utökade resurser bör bestå och att det allmänna tar dethuvudsakliga ekonomiska ansvaret för denna. 1981/82:122 90 5.6 Sverigeslantbruksuniversitet; tillstyrks förslaget alt överföra konsulenttjänsternai husdjurshygien och i livsmedelshygien tUl lantbmks . Samfidigt vill styrelsen påpeka alt den senare tjänsten bör tiltföras vissa basresurser för att vid laboratoriet kunna upprätthåUa den cenlrallaboratoriefunktion som utredningen föreslår. Aktiviteternainom försöksdjursområdet har varit splittrade. Den koncentration som utredningen nu föreslår är angelägen och skapar fömtsältningar för kvalificerade insatser både vad avser forskning, under visning, rådgivning och informafion. Givelvis är den nära kontakten med denna samlade expertis inom försöksdjursområdel en viktig lUlgång för lantbmksuniversitetel både för grundutbildning och för forskning. Den villforskningsom utförs inom SVA finansieras delvis med externa medel, främst från jaklvårdsfonden.Verksamheten har klart dokumenterat sin allmänt samhäUsnytliga karaktär, inlebara inom viltvården utan också för folkhälsan genom zoonosbevakning samt genomsin miljö- och livsmedelshygieniska betydelse. Styrelsen föreslår därför atttjänsten som statsveterinär inom viltområdet överförs på SVA:s stat. 5.7 ; SVA vill föreslå att tjänsten som statsveterinär inom viltområdet överförspå SVAs stat. Verksamheten har klart dokumenterat sin allmänt samhällsnytfigakaraktär, inle bara inom viltvården ulan också för folkhälsan genom zoonosbevakningsaml genom sin miljö- och livsmedelshygieniska betydelse. Därutöver fungerartjänsten som lantbruksstyrelsens expertinslans i djurskyddsfrågor i samband medjakt och hållandel av vilda djur i fångenskap. 5.8 ; föreslårCFN en praktisk-administrativ samordning av UHÄ:s och SVA:s försöksdjursverksamhetså att en central försöksdjursenhel bUdas och får i uppgift att handlägga defrågor som ovan nämnts. Den principiella ansvars och kompetensfördelningenmellan de berörda myndigheterna förutsätts däremot inle ändras i sammanhanget. 5.9 Lantbrukarnas riksförbund:Sjukdomsövervakning, utredningsverksamhet, rådgivning m. m. föreslås bedrivasdjurslags- eller funktionsinrik-tat samt vid epizootologiska avdelningen ochstatens ansvar bör främst omfatta bevakning och bekämpning av smittsammahusdjurssjukdomar. Enligt LRF får statens ansvar inle begränsas fill endasismittsamma sjukdomar utan SVA bör ha ett totalt ansvar för sjukdomsbekämpandet,omfattande även produktionssjukdomar. Utredningenföreslår alt två konsulenttjänster i husdjurshygien överförs tUl SLU medplacering i . Enligl LRF bör konsulenlverksamhelen inom husdjurshygienvara nära kopplad till diagnostik och det djurslagsinriktade sjukdomsbekämpandet.En fasl placering av dessa tjänster i är därför olycklig, utan man böreftersträva en flexibel placering med förslagsvis en tjänst vid SVA. LRFtillstyrker utredningens förslag om inrättandet av en försöksdjursenhet vidSVA. EnligtLRF är den veterinärmedicinska informationen elt myckel viktigt led i sjukdomsbekämpandetoch placeringen av en sådan tjänst vid SVA är nödvändig. InnehåUet i tjänstenbör dock vidgas lill att omfatta veterinärmedicinsk informafion även fillrådgivare inom animaUeområdel, djurägare och allmänhet. Ett intimt samarbetemed SLUs konsulentavdelning bör Prop.1981/82:122 91 eftersträvas.Eftersom de nuvarande konsulenterna vid SVA ersätts av djurslagsinriktade stalsveterinärerbör även dessa ha ell informationsansvar inom sitt verksamhetsområde. Utredningensförslag innebär en viss markering av verksamheten för animalieproduktionensdjur, vilket LRF ser som positivt. LRF vill betona viklen av samverkan överdjurslagsgränserna. Den djurslagsinriktade verksamheten föreslås ledas avstatsveterinärer. Kompetenskravet på dessa tjänster har inte specificerats ochinte heller hur dessa skall samverka med näringens verksamheter. Näringenställer krav på hög vetenskaplig kompelens för att näringen skall vara bereddatt finansiera verksamheter vid SVA. I detta sammanhang vill LRF klartframhålla alt det finansiella läget innebär alt tillgången till medel ärbegränsad för näringen. Möjligheten lill kollektiv finansiering har beskurits,eftersom alla ansträngningar måste inriktas på att hålla betalningsförmåganuppe. LRFtillstyrker den förstärkning av resurserna inom nötkrealursenhe-ten, som sedanlänge varit befogad. Beträffande ulplacering av Ijänster vid Svelab i ochKristianstad anser LRF alt en ulplacering ej bör vara en fasl lösning. Vidbehov kan tillfälligt vissa tjänster utplaceras vid Svelab. Delta borde ocksågälla centrallaboratoriets personal. 5.10----------------------------------------- CentralorganisationenSACO/SR; /SR vill påpeka aU utredningeninte gjort någon analys eller redovisat något övrigt utredningsunderlag, närdet gäller sammanslagningen av resurser på försöksdjursområdel fillen enhel placerad på SVA. Utredningen behandlar följaktligen t. ex. inte devetenskapliga problem som är knutna till denna viktiga del av medicinsk ochbiologisk forskning. En central ledningsfunktion är önskvärd, men bör kommatill stånd först efter en noggrannare penetrering av problemen under medverkanav de mest berörda expertorganen inom verksamheten. /SR måste dessutom medförvåning konstatera alt vare sig berörd personal eller fackligaorganisationer på UHÄ kontaktats av utredningen. 5.11 : delar utredningens uppfattning all arbetet vid SVA med sjukdomsövervakning, utrednings verksamhet, rådgivning m. m. med fördel kan ske inom djurslagsvisa enhe ter eller funktioner. Utredningens förslag är pä denna punkt emellertid ofullständigt, och förbundet förutsätter därför, som tidigare påpekats, att den nya organisationen utarbetas i nära samarbete med berörda parter, inklusive personalorganisationerna. Beträffandede två tjänsterna som konsulenter i husdjurshygien tillstyrker förbundet fillsvidare att dessa överförs till under fömtsättningatt de placeras vid i . I enlighet medvad tidigare anförts beträffande det livsmedelshygieniska laboratoriet ulgördock enligt förbundets mening även området husdjurshygien ett komplement tillverksamheten vid SVA. Ett ytterligare argument är att delar av det sombehandlas inom husdjurshygienen har klara beröringspunkter medveterinärmedicinsk epidemiologi. bör man därför enligt förbundetsuppfattning undersöka hur en samverkan mellan dessa aktiviteter bäsl kan lösasför att underiätta för utomslående myndigheter/organisationer all utnyttjakompetensen. Förbundetvill särskill framhålla del positiva i utredningens förslag alt UHÄ:s och SVA:sförsöksdjursverksamhel sammanförs till en enhel med placering vid SVA. Prop.1981/82:122 92 Förbundetnoterar med uppskattning all utredningen anser veterinärme dicinsk information angelägen och hälsar därför med tUlfredsställelse all en tjänst för sådan information inrättas vid SVA. Enligt förbundets bestämda uppfattning bör tjänsten innehas av en veterinär som helst är vetenskapligt meriterad.--- ---- SVAmåste marknadsföra sig och sina tjänster bättre. oftaär fäUarbelande veterinärer och andra avnämare dåligt informerade om vad SVAkan ulföra och hjälpa lill med inom diagnoslik, rådgivning m.m. Velerinärförbundetutger den enda periodiska veterinärmedicinska tidskriften i landet. Föragronomer och jägmästare har lanlbruksvelenskapliga fakulteten respektiveskogsvetenskapliga fakuUeten inom tagit på sigansvaret och kostnaderna för motsvarande forskningsinformation. Dettaåterspeglas också av del faktum att dessa båda yrkesgmppers fackligaorganisationer inom /SR, Agrifack och jägmästares och forslmästaresriksförbund, inle ger ul någon tidskrift som motsvarar reagerar med skärpa mot denna orättvisa fördelning av statensinsatser för forskningsinformafion. anser del skäligt krävaall staten lar på sig ett motsvarande ansvar för forskningsinformation tillveterinärkåren. De samlade resurserna bör emellertid utnyttjas så rationelltsom möjligt. Förbundet anser del därför naturligt att en organiseradsamordning på informationsområdet kom lill slånd mellan SVA/veterinärmedicinska fakulteten och förbundet. SVA och fakulteten börexempelvis svara för framtagning och bearbetning av material medan förbundetåtar sig redigering och spridning av informationen genom . Dessutomtorde det vara önskvärt om resurser fanns fillgängliga för veterinärmedicinskinformation till lanlbmkets organisationer och till allmänhet via press och radio/TV. Förbundetanser mol bakgrund av del ovan framförda att om del angelägna behovet avveterinärmedicinsk information skall bli tillgodosett, det torde varanödvändigt med ytterligare minst en tjänst utöver den föreslagna knuten tUl SVA/veterinärmedicinska fakulteten. 5.12Läkemedelsindustriföreningen: Det är beklagligt att utredningen ej presenterarnågon beskrivning av försöksdjursverksamheten på samma sätt som skett för andraverksamhetsgrenar. Det hade således varit önskvärt med en belysning av deakuta och långsiktiga problemen inom hela försöksdjursområdet. avbefintliga resurser inom försöksdjursområdet, såsom utredningen föreslår,borde medföra en effektivisering av verksamheten vUken kommer att vara tillgagn både för avnämare av försöksdjuroch för producenter av sådana djur. attSVA/SVI:s kommande styrelse vare sig kommer att ha avnämarintressen ellerkompetens inom försöksdjursområdet. LIF vill därför framhålla nödvändigheten avatt försöksdjursverksamheten i landet får ett centraU ledningsorgan i vilket destörsta avnämarna, dvs. UHÄ, medicinska och naturvetenskapliga forskningsrådensamt LIF, skall ha ett reellt inflytande. Delta ledningsorgan bör också styraverksamheten vid försöksdjursenheten. Vid sidan av ovanstående arbetsuppgifterför försöksdjursenheten anser LiF del angelägel att det centralaledningsorganet genom enheten svarar för iniliering av kursverksamhet inomförsöksdjursområdet. LIFanser alt kostnaderna för försöksdjursverksamheten vid SVA/SVI bör täckas avstatsmedel samt intäkter från försålda tjänster och uppdrag. Prop.1981/82:122 93 Underfömtsättning alt nämnda centrala ledningsorgan inrättas tillstyrker LIFinrättandet av en försöksdjursenhet vid SVA/SVI. 5.13 : Enligt senaste beslut om taxa för fiskhäl sokontrollen får fiskodlarna betala av de direkta kostnaderna för fiskhälsokontrollen. Enligt utredningen är en förutsättning för fortsatt ar bete med fiskhälsokontrollen full kostnadstäckning. Taxanför fiskhälsokontrollen är nu såpass dyr, att särskilt de mindre fiskodlingarnaav ekonomiska skäl kommer all tvingas ur kontrollen. Detta kan leda tUl ohämmadhantering av såväl fisk som behandlingspreparat. En sådan utveckling skulleskada såväl näringen och miljön som hela landet. Närdel gäller övrig djursjukvård och djurforskning inkl. rena nöjes- och sällskapsdjur,betalar uppdragsgivarna endasi av verkliga kostnadema. Det är då myckelförvånansvärt att förslag framläggs all en annan mindre och för sinlivsexistens yrkesverksam grupp skall betala inle bara sin egen del avkostnaden utan även vara med och ta kostnader som tveklöst är av nationeUtintresse. Jämfört med andra kategorier djurägare i landet drabbas såledesfiskodlaren synnerligen hårt. Fiskodlingenär en näring under utveckling. Fiskodlingsverksamheten har mer änfördubblats i . Det är nu viktigt attfiskodlings verksamheten kan etablera sig ordenfiigt som en egen näringsgren iSverige. Skall näringen fortsätta att utvecklas positivt måste resurser fram.Sveriges Fiskodlareförening kräver därför betr. verksamheten medfisksjukdomar, att personalen ökas från nuvarande tre personer till fyrapersoner, förslagsvis 1 staisveterinär, I laboratorievelerinär, 1 fiskerikonsulentoch 1 laboratorieingenjör, särskilda medel erhålles för forsknings- ochutvecklingsarbete, fiskhälsokontrollen och annan fisksjukvård bekostas avfiskodlarna i lika slor utsträckning som andra djurägare bekostar sindjursjukvård, dvs. 5.14 Styrgruppenför vattenbruk: Utredningen har inle beaktat det myckel viktiga området fiskpalologi och sjukdomsbekämpning på ell tillfredsstäl lande sätt med hänsyn tiU områdets betydelse. Föreslagna nedskärningar innebär katastrof för fiskpatologin, som redan nu är ett mycket eftersatt område i . Slyrgmppen vill framhålla följande: 1.Fiskpatologi har betydelse för såväl yrkesfisket som fiskodlingen i . 2.Fiskpatologi i är starkt eftersatt i jämförelse med i många andraländer. Den föreslagna nedskärningen kommer att innebära stora nackdelarför den nu expanderande fiskodlingen i . Den nya näringen -vattenbruk i - kan ännu inte bära höjda kostnader förfiskhälsokontrollen. Redan nu anser många odlare att fiskhälsokontrollen ärför liten med hänsyn till betalade avgifter. Det finns därför stor risk allmånga odlare går ur densamma, då den nu aviserade avgiftshöjningen träder ikraft som servicen, som en följd av minskad personal, måste blimindre. Den av Styrgruppen för Valtenbmk tiUsalta arbelsgmppen försjukdomsfrågor kommer alt framlägga sina resultat under februarimars 1982 ien tryckt publikation. På basis av denna kommer Slyrgmppen all komma med ettförslag lill framlida organisation för sjukdomsbekämpning inom områdetfiskodling. 5.15 : SPR anser att, SVA:s funktion vid bevakning av smittsamma sjukdomar är utomordentligt vikfig. Denna kräver dessutom en kontinuitet med expertis så att denna viktiga 1981/82:122 94 funktionkan upprätlhåUas , även , sjukdomsperioderoch i samband med personalförändringar. Den satsning staten således gör med enheltidsanställd veterinär, anser SPR mot bakgrund av den uppsattamålsättningen ofillfredssläUande. SPR vill också påpeka att ännu en halv velerinärtjänst,vilken tidigare funnits delat med "Qäderfä" vid konsulentavdelningenunder /81 och tidigare, nu har förts över helt lill dettadjurslag. Halvtidstjänsten finns således inle med vare sig i"Nuläge" eller "Förslag" på sid. 126 i"Pälsdjur", vUkel SPR finner egendomligt, inle minst därför att SPRredan beslutat svara för ännu en halv velerinärtjänst som förstärkning vid SVA,vilket beslut nu inte kan effektueras. ---- attplasmacyloslaboratoriet, vilket 1980/81 analyserade 86000 blodproverenligt AGAR-metoden, får fortsätta utvecklas som hiltills, att Projekt får bibehålla den för de besättnings-, regions- och central- köksulredningar så nödvändiga organisafionen för att kunna verkställa de epidemiologiska utredningar, som varit rutin vid sjukdomsutbrott sedan minst tio tUl i fiden. 5.16Nordiska : anser beträf fande utredningens förslag att tillskapa en samlad organisation för hand läggning av försöksdjursfrågor att denna enhet måste understäUas centrala försöksdjursnämndens huvudmannaskap. Enligt förordning om använd ning av djur för vetenskapligt ändamål (SFS 1979:286) åligger det centrala försöksdjursnämnden alt svara för den långsiktiga planeringen av för söksdjursverksamheten i landet. 6 Forsknings- och utvecklingsarbete 6.1 Statensbakteriologiska laboratorium: Den definition som utredningen här indirekt har gjort av innehållet i den kliniska mikrobiologin har emeller tid bara i ringa grad anknytning till kUnisk bakteriologi, virologi och immu nologi. Desto starkare är bindningarna fill epizootologin. De medel som kan komma att frigöras bör därför, enligt SBL:s uppfattning, satsas på en enhet som redan arbetar inom området. SBL instämmer i så motto i experten särskilda yttrande all medlen bör användas för all förslärka den epizootologiska verksamheten vid SVA. SBL lar däremot inle ställning liU förslag tiU ändrad organisation av denna. SBLutgår från att medverkan från SLU:s sida enligt utredningens förslag inleinnebär all SLU ges någon direktivrätt beträffande SVA:s FoU-arbete. SVA måstesjälv kunna få utforma sin FoU-policy, eftersom denna är en viktig del av dess sjukdomsbekämpandearbele. SBLförutsätter att man i de fortsatta organisationsövervägandena ägnar särskilduppmärksamhet ål FoU-samarbetet. 6.2 Lantbruksstyrelsen:Metodologisk forskning i förhållande fill SVA bör vara sådan forskning som utvecklar cenlrallaboratoriefunktionen och övri ga expertkapacUeter i förhållande liU avnämarna. Starka skäl talar därför för att den bedrivs av SVA själv. Detkan vara svårt att avgöra om de båda ämnesområden som fokuseras: klinisk mikrobiologioch immunologi bör inrikta sin verksamhet på gmndforskning, metodologi elleraktuella sjukdomar. Att de båda verksamhe- 1981/82:122 95 ternaär angelägna och bör prioriteras högt lorde vara ställl utom alll tvivel. Mendet är därmed också svårt avgöra om verksamheten bör bedrivas vid SVA eller vidfakulteten. Det finns därför skäl som talar för att den aktuella tjänsten - somexperten förordat - får verka vid epizootologiska enheten. Begreppetklinisk lorde innebära att den är i störst utsträckning prakfiskt inriktad. Utredningenföreslår alt gäUande behörighetsbestämmelser och befordringsgmnder bör kvarståför högre Ijänster vilket styrelsen tillstyrker. 6.3 lantbruksuniversitet:Överflyttningen från SVA fill av medel motsvarande tvåhögre tjänster jämte basresurser kommer att fylla vikfiga behov och innebärenligt styrelsens mening en vetenskaplig kraftsamling för forskning inomangelägna veterinärmedicinska områden. Beskrivning av dessa tjänstersämnesinnehåll saml en översyn av inslituiionsindelningen, i enlighet medutredningens intentioner, lorde till stora delar kunna undanröja i särskildayttranden framförda invändningar mot utredningens förslag i delta avseende.Det ankommer på styrelsen att fortlöpande pröva frågor av detta slag. 6.4 : Målsättningen med utredningens samverkansförslag är all detla skallleda till ökade forskningsinsatser inom SVAs verksamhetsområde och ökadeffektivitet. Det är då väsentligt all den närmare utformningen avsamverkansförslaget sker på ett sådant sätt att målsättningen uppfylls. Mol denbakgrunden kan SVA tillstyrka utredningens förslag endast på de villkor somexperterna framför och som experten beträffandetjänsten i klinisk mikrobiologi ansluter sig till. 6.5 ; LRFanser att ökad grundforskning inom området mikrobiologi är nödvändig. Däremothör den kliniska delen av verksamheten logiskt liU SVA och beteckningen kliniskmikrobiologi är därför missvisande. LRF anser det angeläget att ökade resursertilldelas ämnesområdena virologi och immunologi och tillstyrker därmed inrättandetav en professur i immunologi. En närmare precisering av professuren i "kliniskmikrobiologi" är nödvändig. 6.6 ;Enligt veterinärförbundets uppfattning är det angeläget att satsa på de avutredningen angivna ämnesområdena, varvid resurserna mycket väl, med nedanangivna förutsättningarna, kan användas till inrättande av en professur i immunologioch en professur i s. k. klinisk mikrobiologi. Det bästa för svenskveterinärmedicin måste enligt förbundets mening vara om de båda tjänsternaplaceras så att de kan samutnyltjas på optimalt sätt, eftersom resurserna ärbegränsade. Medtanke på de kommande arbetsuppgifter som följer av utredningens egen motiveringför införandet av tjänsten "tillämpning av immunologiskt gmndkunnande somen absolut nödvändighet för diagnostik, utveckling av vaccinations- och immuniseringsprogram"torde det falla sig naturligt att placera tjänsten vid diagnostik och kvalificerat FoU-arbele inom veterinärmedicinsk immunologibedrives, dock med otillräckliga resurser. Beträffandetjänsten som professor i s. k. klinisk mikrobiologi ansluter sig förbundet heltlill den uppfattning som framförs i de båda särskilda yttrandena av , Pääjärvioch Nordblom, där tjänsten föreslås till- 1981/82:122 96 förasen för veterinärmedicinska fakulelen ny inslilufion för epidemiologi knuten lill statsepizootologen. Varde nyinrättade tjänsterna skall placeras bör enligt förbundels bestämdauppfattning klargöras redan nu och inte uppskjutas lill den översyn av inslilutionsindelningenm.m. som styrelsen för skall göra. Vidare bördirektiven för denna översyn utarbetas så att inte SVA återigen blirföremål för utredning. SVA behöver av utredande nu arbetsro. 7.1 ;instämmer i utredningens förslag all ansvaret för den stafiiga kontrollen av veterinärmedicinska bakteriologiska preparat helt bör överflyttas till . ---- Styrelsenvill---- inte utesluta att den satsvisa kontrollen kan kommaatt organiseras på ett annat sätt än hitfills, bl.a. för alt mer överensstämmamed motsvarande verksamhet på humansidan. Detla kan i sin tur leda tUlmarginella kostnadsökningar. Enannorlunda organisation av kontrollen antyds för övrigi av utredningen i detman konstaterar "att SVA genom sin sakkunskap på olika områden är vällämpad att medverka i kontrollarbetet". anser att dettabör prövas. Socialstyrelseninstämmer i utredningens huvudförslag att avskaffa importmonopolet menansluter sig till det särskilda yttrandet av m.fl., som anser altdet av principiella skäl är viktigt all staten som vaccinimportör uppträder iendast en skepnad.