prop · G50330 · 1981-12-31 00:00:00 — om vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m. m.; Regeringenförelägger vad som har upplagils i bifogade utdrag avregeringsprotokoll för de åtgärder eller de ändamål som framgår avföredragandenas hemställan. Ipropositionen redovisas bakgmnden till nedskrivningen av den svenska kronanoch till de förslag om andra ekonomisk-politiska åtgärder som regeringenpresenterade . Effekterna av dessa åtgärder redovisasjämte en bedömning av de inlernaUonella och inhemska konjunkturutsikterna underåren 1981 och 1982, Avde åtgärder som presenterades vid den nämnda lidpunkten framläggs nu förslagbl, a, om en sänkning av mervärdeskallen. Vidare föreslås en lidigareläggningav besparingar inom ett flertal departements verksamhels-områden.Helårseffeklen av de nu framlagda besparingsförslagen uppgår lill ca 4miljarder kr. Påskatteområdet tas i övrigt upp invesleringsfrämjande åtgärder, bl.a. enanknytning av stimulanserna till mervärdeskalleredovisningen samt vissa merallmänna inkomstskaltefrågor. Ävenandra åtgärder för att sUmulera näringslivet föreslås. Slutligen redovisasvissa åtgärder som faller inom regeringens kompetensområde. 1 1981/82. 1981/82:30 2 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, , , , , , Föredragande:statsråden , , , , , , Propositionom vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m. m. 1 Den ekonomiska politikens mål och inriktning Oljechockernaoch andra förändringar i världsekonomin har skapat stora svårigheter för helavästvärlden. Industriländernas ekonomier har sedan början av 1970-laletpräglats av inflaUon, arbetslöshet och låg tillväxt. beräknas dengenomsnittliga inflationen i OECD-områdel bli , samUdigt somarbetslösheten stiger lill och tillväxten inskränker sig . Sverigesproblem är således ingalunda unika. i ett internationellt perspektiv harSverige i ell viktigt avseende - sysselsättningen - klarat sig bättre än nästanalla andra länder. I andra hänseenden, bl. a. vad gäller industriproduktionen,har den svenska utvecklingen varit sämre. Den svaga utvecklingen i harsina rötter i såväl internationella omständigheter som i interna svenskaförhållanden. Med viss förenkling kan man konstatera att nästan alla defaktorer som under 1950- och 1960-lalen skapade en gynnsam internationell miljöför "den svenska modellen" förbytles i sinmotsats: - kunde ,liksom andra industriländer, dra nytta av successivt fallande realpriser påolja. har som bekant utvecklingen på oljemarknaden präglats avkraftiga fluktuaUoner och stora prisstegringar. - Den snabba liberalisering avvärldshandeln som präglade , gynnade särskilt små naUonersom i vilken den Prop.1981/82:30 3 utlandskonkurterandesektom omfattar en relativt stor andel av ekonomin. Vid ingången lill1970-lalel var handelsliberaliseringens vinster i stort sett uttömda och undersenare år har det funnits en tendens till växande prolektionism. - Decenniema närmast efter delandra världskriget präglades också av hög interaalionell tillväxt vilketskapade goda förtilsällningar för vår exportindustri. - Före Bretton Woods-syslemelssammanbrott präglades den internationella valutamarknaden av stabilaväxelkurser. Inflationstakten var också låg. De utifrån kommandeinflalionsimpulsema var därför små och relativt lätta all prognosera. Deltaförhållande utgjorde en viktig fömtsättning för att lönebildningen enligt dens.k. EFO-modellen skulle kunna fungera i praktiken. Även på denna punkt har endrastisk omsvängning ägt mm som präglats av höginternationell inflationstakt och snabba kast i växelkursema. - kunde i varje fallunder 1950-lalei också dra nytta av en undervärderad krona vilket starktunderlättade strävandena alt upprätthålla balans i utrikeshandeln. Deyttre omständigheterna har således förändrats i ogynnsam riktning. Samtidigtmåste man konstatera all den interna svenska utvecklingen i flera avseendenförvärtal problemen. Ibörjan av 1970-talel genomfördes en skaltereform som medförde en kraftigskärpning av marginalskatter och progression. Ända fram lill slutet av1970-lalel förvärtades de härmed sammanhängande problemen successivt eftersomskatteskalan bara i begränsad utsträckning anpassades till det sjunkandepenningvärdet. Därmed motverkades arbetsinsatser, sparande och förelagandesamtidigt som kostnadsinflalionen drevs på. Vidaregenomfördes åtgärder på arbetsmarknadslagsUftningens område som bl. a syftadetill att på olika sätt förstärka anställningstryggheten men som också leddetill en minskad rörlighet och en sämre fungerande arbetsmarknad. Deoffentliga utgifterna växte i genomsnitt under 1970-talel avsevärt snabbare änden totala resurstillväxten i ekonomin. Den snabba tillväxten i den offentligasektom ledde lill en undanlrängning av den konkurrensut-satla sektorn. Därmedpåskyndades den försvagning av industrisektorn som tog sin början vid millen av1960-lalel. Överbryggningspolilikeni mitten av 1970-talel visade sig i efterhand också bygga på fömtsättningar sominte var realistiska. Framför allt var del inte möjligt all hålla ettväsentligt högre eflerfrågetryck i än i omvärlden utan all vårkonkurrenskraft försämrades allvarligt. steg de svenskalönekoslnadema per producerad enhet i förhållande till ullandel medbetydande förluster av marknadsandelar som följd. Devalveringarnaunder 1977 med sammanlagt ledde all vi Kartong:S. 14, rad 41-42 Står: Lagrådets inhämtas. Rättas till:, vilka inom 1981/82:30 4 undgickfortsatta förluster men vi lyckades endast i begränsad utsträckning återtamarknadsandelar. resultat av denna utveckling, som således har sina rötter långt Ullbaka iUden, präglas dagens situation av djupgående balansbrister. Påtagliga teckenpå detta är de stora underskotlen i statsbudgeten och bytesbalansen samt denlåga investeringsnivån. Som framhölls i den reviderade finansplanen ärunderskollen inflationsdrivande som de beskär den ekonomisk-politiskahandlingsfriheten. De försvårar den ekonomiska politikens strävan attupprätthålla full sysselsättning vid stabila priser. Den låga investeringsnivånmedför också all möjligheterna till framlida ekonomisk tillväxt begränsas. Detär således uppenbart all balansbrislerna försvårar för oss att uppnå de centralamålen för den ekonomiska politiken, dvs. full sysselsättning, stabila priser,god tillväxt, rättvis inkomstfördelning saml regional balans. Dessa mål ärberoende av varandra. De viktigaste fömtsättningarna när del gäller attförbättra villkoren för de sämst ställda i samhället är sålunda fullsysselsättning, stabila priser och god tillväxt. Denmest angelägna uppgiften för den ekonomiska politiken ärdärför att komma till rätta med balansbristerna i den svenska ekonomin. Dessafrågor analyserades långtidsutredning (SOU 1980:52, prop.1980/81:150, FiU 1980/81:40, rskr 1980/81:420). Isyfte att belysa problemställningarna diskuterades i långtidsutredningen tvåhuvudalternativ. I det första angavs de krav som ställs för aft successivtåterskapa balans i den svenska ekonomin. Enligtdet andra huvudalternativet fortsätter utvecklingen i riktning mot allt störreobalanser i ekonomin. Uppenbarligen måste vi sträva efter all få in denekonomiska utvecklingen på en bana som ansluter lill den som skisseras ialternativ 1. har också anslutit sig lill denna slutsals. Sedanberäkningarna i långUdsutredningen gjordes har problemen emellertid snarastskärpts. Industrins relativpriser har fortsatt all sUga med förnyade förlusterav marknadsandelar som följd. Därtill kommer all växelkursutvecklingen under1981 medförde att kronan totalt sett apprecie-rals. Utvecklingen av export,industriproduktion och industrisysselsättning har därmed kommit att t. o. m.ligga under alternativ 2. Däremotär den ökade stramhet på konsumlionssidan som ligger i lång-Udsulredningensalternativ 1 på väg aft förverkligas. Den privata konsum-Uonen har såledesminskat med 1,. Den offentliga konsumtionen har visserligenfortsatt all öka kraftigt såväl som men myckel lyder påalt vi 1982 kommer all få en dämpad utveckling. Del förtjänar att framhållasall nedgången av den privata konsumtionen varit så kraftig att summan av privatoch offentlig konsumtion i stort sett håller sig inom den totala"konsumtionsram" som angavs i långtidsutredningen. lyderutvecklingen hitUlls på att kapacilels-tillväxlen är lägre än enligtutredningens alternativ 1. 1981/82:30 5 Föratt komma lill rätta med balansbristerna i den svenska ekonomin är delnödvändigt att Ullväxten sker i den konkur-rensulsaltasektorn, i första hand industrin. Jag vill understryka alt defta är det endasätt på vilket vi långsikUgl kan trygga den fulla sysselsättningen. Försök allupprätthålla sysselsättningen genom all i olika former expandera inhemskefterfrågan kommer med nödvändighet all leda en sådan uppgång ibytesbalans- och budgetunderskott att politiken snart måste läggas om iåtstramande riktning. En sådan omläggning kan inte undgå att få myckel menligakonsekvenser för sysselsättningen. Närdet gäller att skapa förutsättningar för en exportledd tillväxt spelarkostnadslägel en central roll. Del avtal som träffades mellan parterna för 1981och 1982 ingav förhoppningar om aft konkurrenskraften skulle kunna hållasungefär oförändrad och förbättras något. Utvecklingen på deinlernaUonella valuta- och kapitalmarknaderna har emellertid påtagligt försämratförulsältningama för svensk industri. Del höga amerikanska ränteläget drar medsig höga räntor också i och verkar dämpande på konjunkturen. Av deltaoch andra skäl har lillväxlprogno-serna för industriländerna, och därmed förvåra exportmarknader, måst revideras ner. Den amerikanska penningpolitiken harockså bidragit till att dollam stigit kraftigt gentemot den tyska D-marken ochde andra EMS-valutoma. Tillföljd av kursutvecklingen t. o. m. augusti hade konkurtens-kraflgentemot under den senaste 12-måna-dersperiodenförsämrats med . Verkstadsindustrin, som i vikliga avseenden måsteutgöra motorn i en exportuppgång, drabbades särskilt hårt. Gentemot denamerikanska dollarn förelåg visserligen en förbättring avkonkurtensläget med men totaleffekten för svensk industri innebar enpåtaglig försämring. Omman tar hänsyn lill den svaga utvecklingen av industrins sysselsättning,produktion och investeringar var del uppenbart att del svenska kostnadslägetmåste nedbringas. Om motåtgärder inte vidtagits skulle vi riskerat all enbetydande del av den utlandskonkurterande sektorns kapacitet slagils ul underden . Del hade heller inte varit möjligt för industrin alt i Ullräckligutsträckning dra nytta av en kommande internationell konjunktumppgång. Underdessa omständigheter framstod del inte som ell realistiskt alternativ atthålla fast vid tidigare växelkurs och avvakta alt parterna på arbetsmarknadenslöt avtal som successivt förbättrade det svenska konkurtensläget. I ettkortare tidsperspektiv skulle emellertid en sådan hård-valulapolilik leda kraftig ökning av arbetslösheten. Det skulle i sin tur leda krav påarbetsmarknads- och induslripolitiska insatser av utomordentligt storomfattning. Därmed hade budgelunderskoftel ytteriigare ökat, vilket i sin lurskulle förvärtal inflationstrycket och pressat upp 1981/82:30 6 ränteläget.Detta skulle medfört att fömtsättningarna för den konkurtensutsatta delen avekonomin ytterligare försämrats. Politiken skulle därför ha lett till enolycklig kombination av övervärderad valuta, högt ränteläge och stimulanser avden skyddade sektorn. Ettteoretiskt länkbart alternativ hade varit att sänka arbetsgivaravgifterna. Föralt nå samma effekt på konkurtenskraften som följer av en devalvering med 10 %skulle en sänkning av arbetsgivaravgifterna med närmare 15 procentenhetererfordras. En sådan åtgärd skulle leda lill en stark ökning avbudgetunderskottet och en kraftig stimulans av den inhemska efterfrågan. Dennastimulans skulle vara avsevärt störte än den som ligger i den av regeringenföreslagna sänkningen av mervärdeskallen och således kräva ett väsentligt merambitiöst sparprogram för all hålla den inhemska efterfrågan på rimlig nivå.Lägre arbetsgivaravgifter gynnar i första hand personalinlensiva förelag. Dessaåterfinns, även om man undantar den offentliga sektorn, lill stor del inom denskyddade sektorn. En devalvering ger däremot definitionsmässigt alla fördelarål den konkur-rensutsalta sektorn. Härtillkommer all en devalvering har en omedelbar effekt på industrins relaUvakostnadsläge. Prisrelationerna förändras från till en annan. Sänktaarbetsgivaravgifter får däremot full effekt först när ett exportförelags allaunderleverantörer av insalsvaror och utrustning hunnit sänka sina priser. Dettablir med nödvändighet en utdragen procedur. Detförhållandet att en devalvering framstår som del bästa alternativet får intedölja att det ligger i sakens natur alt det är fråga om en riskfylld operation. Devalveringeninnebär att väridsmarknadsprisema på varor i internaUonell handel höjs räknat i svenska kronor. För att devalveringen skall bli framgångsrik krävsatt denna prisökning endast i myckel begränsad utsträckning får slå igenom ivår inhemska pris- och lönenivå. Det är endast genom all hålla tillbaka vårainhemska priser och löner som devalveringen ger den åsyftade sänkningen av desvenska relaUvpriserna och relativkostnaderna. Densålunda förbättrade konkurrenskraften skall möjliggöra en expansion i denkonkurtensutsatta sektorn. Denna expansionsprocess inleds med en ökadefterfrågan på svenska produkter som vi kommer att kunna avläsa i ökad exportoch minskad importpenelralion på den svenska marknaden. Detta leder till enviss lagerultömning, men det ger också ökad produktion och ett bättresysselsättningsläge än vi annars skulle haft i den konkurtensutsatta sektorn.Dessa effekter gör sig märkbara efterdevalveringen. Förall uppgången skall bli bestående krävs emellertid alt investeringarna kommerigång inom industrin. I annat fall kommer uppgången att bromsas på grund avkapacilelsbrisl i den mest expansiva delen av industrin. Man måste också i ettrelativt tidigt skede förvänta sig en lagerupp- Prop.1981/82:30 7 byggnad.Denna fas kan vi väntas komma in i . Uppgången får dåockså yllerligare näring av den internationella återhämtning som då förefallersannolik. I detta skede med ensamtidig eflerfrågeökning från export, investeringar och lager blir de kravuppgången ställer på den svenska ekonomin betydande. Det är då av yttersta viktall efterfrågan från andra delar av ekonomin hålls tillbaka. I annat fall kanvi närma oss kapacitetstaket för snabbt med efterfrågeinflalion som följd. Förutomgenom ökade investeringar måste också utrymme för uppgången skapas påkapacilelssidan genom en flexibel arbetsmarknad. I annat fall är risken storall inflationsdrivande flaskhalsar uppslår vilka bl. a. leder till ökadlöneglidning. Under1983 kommer de angivna kraven ytterligare all skärpas, allteftersomkapacitetsulnyltjandel i ekonomin ökar. Självfallet är därmed en lugnavtalsrörelse 1983 en viktig fömtsättning för en fortsatt återgång mot balans. Underhela uppgångsfasen kommer inflalionsfaran och flaskhalsproblemen all vara ettlatent hot mol en återgång lill balans. För alt devalveringen skall lyckaskrävs alt dessa faror så långt som möjligt undanröjs. Den ekonomiska politikenmåste därför utformas sä att - inflation ochinflationsförväntningar dämpas - kapacilelslillväxlen i denkonkurrensulsatla sektorn främjas genom en förbättrad produktionsförmåga - efterfrågan från offentlig ochprivat konsumtion hålls tillbaka. Devalveringenkommer all leda till en engångshöjning av prisnivån med ca 2,. Reallönernaminskar i motsvarande mån. I syfte all motverka detta och alt förhindra attavtalens prisklausuler utlöses avser jag alt föreslå att mervärdeskattensänks från den . Den nya skattesatsen blir räknat som påslagpå varans pris exkl. skall all jämföra med 23,f.n. Beräknat på varans prisinkl. skall blir skattesatsen 162/mot nuvarande . Omsänkningen av mervärdeskatten inte genomförs bryts avtalets prisklausul igenommed 1,5 å . Klausulen skulle ge ell extra lönepåslag på inte fullt I %. Dettaskulle därmed ge en automatisk urholkning av den konkurtensförbältringdevalveringen givit. Därtill skulle löneökningen ge en stimulans till inhemskefterfrågan. Den snabbare prisutveckling som följer av det extra lönepåslagelkommer också genom budgelautomaliken alt resultera i en ytterligare uppgång ide offentliga utgifterna. Sänkningenav mervärdeskatten motiveras också av den reallöneulveck-ling som ligger i 1981års avtal. En nödvändig del av den anpassningsprocess står inför är ensänkning av reallönerna. avtal ger också en minskning av reallönernaefter skatt 1981 och en 1981/82:30 8 reallöneminskningmed om prisutvecklingen ligger inom klausulens ram. Jaghar Udigare framhållit alt devalveringen var nödvändig, inte minst avsysselsältningsskäl. Den konkurtenskraftsförbältring som devalveringen ger ålden konkurtensutsatta sektorn måste emellertid motsvaras av en återhållsamefterfrågan i andra sektorer. I annat fall kan industrin inte Ullgodogöra sigdet ökade expansionsutrymme som devalveringen ger på eflerfrågesidan. Löntagarnahar redan tidigare accepterat en betydande nedgång i sin reala standard underavtalsperioden. I det läge vi nu befinner oss är del därför naturligt att denbörda som devalveringen medför fördelas också på övriga grupper i ekonomin. Delär detta som åstadkoms genom kombinationen av sänkt mervärdeskatt ochlidigarelagda besparingar, vilka jag skall återkomma till. Devalveringeni kombination med övriga åtgärder som föreslås eller planeras /83 ger alltså en åtstramande effekt på den inhemska efterfråganför sammantaget. År1982 kommer den inhemska efterfrågan också alt utvecklas myckel svagt. Exkl.lager kommer den alt minska med 0,. Därtill kommer ell positivt lageromslagsom motsvarar av BNP. Av lageromslaget ligger emellertid en betydande delpå olja, varför resurskravet på den inhemska ekonomin blir mer begränsat än vadsiffran antyder. Sammantaget bör en inhemsk eflerfrågeökning strax över noll år1982 vara väl förenlig med de krav på inhemsk åtstramning som devalveringenställer. Delär i detta sammanhang inslmklivl alt jämföra med utvecklingen , dåmervärdeskatten höjdes för att dämpa ett för högt relativt eflerfrågetryck.Avtalet hade delta år givit en ökning av reallönerna efter skall som utan höjdmervärdeskatt hade lett till all den inhemska efterfrågan i ekonomin skulle haökat med mer än 3,med tyngdpunkt . begränsadesBNP-tillväxten från kapacitetssidan och kom delta år endast att uppgå lill ca1,. Höjningen var nödvändig för att ge en utveckling av reallöner och inhemskefterfrågan som stod bättre i samklang med den inhemska resurstillväxten. Närnu mervärdeskatten åter sänks sker det för att inom ramen för en fortsattrestriktiv politik dämpa ett alltför kraftigt fall i reallönerna. Åtgärdernahar kompletterats med prisstopp lill årets slut. Som stopp-priser gäller depriser som rådde . När mervärdeskatten sänks kommerstoppriserna all sänkas i motsvarande grad. Förelagen får generellt höja sinapriser med vad som motsvarar höjda importkostnader lill följd avvalulakursförändringen. Prishöjningar får vidare ske som följd av dekostnadsökningar som följer av att livsmedelssubvenlionema minskar underprissloppsperioden. Delligger i sakens natur alt en devalvering leder högre priser på importeradevaror - ett av syftena med en växelkursjustering är ju att Prop.1981/82:30 9 stärkasvenska förelags ställning gentemot importkonkurtensen men det är angelägetall dessa höjningar inte tillåls generera yllerligare prisstegringar. Etttidsbegränsat prisstopp kan bidra lill all dämpa inflationsförväntningarna isådana sammanhang. Ålgärdema medför attavtalsklausulen inte torde behöva utlösas . Totalt kan man räkna med allprisstegringarna under loppet av 1981 blir inemot . De priser som ingår iavtalsklausulen och som bl.a. exklu-derar stigande energipriser ökar dockväsentligt långsammare. I förlängningen avregeringens ekonomiska politik ligger att inte heller avtalens prisklausul för1982 skall behöva utlösas. Löneökningen på kan, kombinerat med en vissökning av produktiviteten, väntas medföra att kostnadsökningen per produceradenhet ungefärligen ökar . Den strama inriktning som denekonomiska politiken ges med bl.a. en påtaglig uppbromsning av de offentliga utgifternakommer också aft verka dämpande på inflationstendenserna. I detta sammanhanghar växelkurspoliUken en viktig roll all spela. har möjlighet altändra riktmärket för valutaindex så att kronan apprecieras förden händelse detta skulle behövas. I syfte alt motverka denbudgetförsvagning som följer av den sänkta mervärdeskatten och devalveringenbör andra åtgärder vidtas för att stärka statsbudgeten. Därför föreslås alt ca4 miljarder kr. av de i prop. 1980/ 81:150 aviserade besparingarna om 12miljarder kr. Vidare bör den särskilda skattereduktionenavvecklas och vissa andra skatteändringar genomföras vilket netto ökar statensinkomster med ca . Vissa andra åtgärder verkar dock påkort sikt i budgetför-svagande riktning t. ex. de föreslagnainvesieringsstimulanserna. Jagåterkommer strax till effekterna på den kommunala sektorn av nu nämnda förslag. För att mer långsiktigthålla tillbaka inflationen är del också nödvändigt att värna om frihandeln. Deförslag om ökad prolektionism som framförs i olika sammanhang har del gemensamtatt de fördyrar hushållens inköp och urholkar realinkomsterna.Ställningstagandet för frihandel dikteras även av insikten att vårt välstånd iavgörande grad bygger på att vi kan dra nytta av de effektivitetsvinster ochden specialisering som ell fritt internationellt handelsutbyte möjliggör.Försök att isolera oss från omvärlden riskerar att leda till att själva basenför välfärdssamhället - liksom möjligheten att upprätthålla full sysselsättning- rycks undan. Frihandeln medför attdet svenska näringslivet till konsumenternas båtnad utsätts för enkostnadspressande konkurrens utifrån. På motsvarande sätt är del angelägel alläven konkurtensen inom landet stärks. Chefen för avserdärför att senare återkomma med förslag om skärpt lagstiftning mot skadligkonkurrensbegränsning. Devalveringenbör i första hand utnyftjas för prissänkningar i utländsk valuta. Härigenom kanförsäljningsvolymen öka och kapacitetsutnylQan- 1981/82:30 10 Delta medför i sin tur att en nödvändig förbättring av företagenslönsamhet kommer till stånd vilket är en fömtsättning för ökade investeringar.För varor som handelsslål och massa, vars priser fastställs på världsmarknaden,får man räkna med att devalveringen i första hand ger upphov förbättradevinstmarginaler. Enhögre vinstnivå är en önskvärd effekt av devalveringen. I en marknadsekonomiär del just genom en förbättrad vinslsiluation som vi kan få lill stånd dennödvändiga resursöverföringen från den skyddade till den konkurtensutsattasektorn. Till bilden hör också all lönsamheten legat på enmycket låg nivå och bara under det bästa året (1980) nått upp vad som varitboltenlägen i Udigare konjunkturcykler. Isyfte alt skapa incitament för förelagen all utnylQa del förbättrade vinsllågellill ökade investeringar avser jag all föreslå all av vinster över 1 milj.kr. betalas in på tillfälliga vinstkonton i . Övrigaåtgärder för att förbättra näringslivets produktionsförmåga Enförstärkning av den konkurtensutsatta sektorn förutsätter bl.a. ettskattesystem som premierar arbete och sparande. Den av regeringspartierna ochsocialdemokraterna träffade överenskommelsen om en inkomst-skattereform hardetta syfte. Den arbetsgrupp som tillsalls av de berörda partierna kommer altlägga fram sina förslag . Åtgärderhar vidtagits för all stimulera aktiesparandet och öka näringslivets tillgångUll riskvilligt kapital. Dessa åtgärder har haft avsedd effekt och medfört enmyckel stark uppgång i nyemissionsaklivilelen. HitUlls har nyemissioner om1,. Aktiesparfondernaberäknas medföra att hushållen tillför börsen ca . Detta motsvarar väl hushållens andel av det riskkapitalsom enligt långtidsutredningen krävs för all finansiera den nödvändigaexpansionen av näringslivets investeringar. Jaghar tidigare nämnt all arbetsmarknaden fungerat dåligt.