prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — Systemetinnehåller data om personal, organisation och befattningar, tjänster ochlöner, utbildning samt historik. Som komplement till PAF har på vissamyndigheter utvecklats lokala PA-system. Värnpliktsverketssystem för inskrivning, planering och redovisning av värnpliktig personal.Systemet är under omarbetning. Systemför förnödenhetsförsörjning och materielunderhåll. Ett flertal sådanaADB-system finns i drift. F. n. pågår arbete inom medatt driftsätta ett för försvarsmakten gemensamt redovisningssystem förförnödenheter (), som bygger på användning av lokala datorer. Detta systemavser ersätta de försvarsgrensvisa förnödenhetsredovisningssystemen. Envidareutveckling av befintligt reservdelsredovisningssystem har påbörjats.Försök pågår med datorstöd för planering av materielunderhåll på flera lokalamyndigheter. För flygburen materiel finns ett avancerat system för redovisningoch uppföljning av driftdata. Systemför ekonomisk redovisning, bl. a. kassaredovisning, kostnadsredovisning,"koncernredovisning", tidredovisning, revision och ekonomiskstatistik. Systemet är en försvarsspecifik variant av system S. Vissmodernisering pågår. Systemför att underlätta budgetarbetet avseende preliminär och slutlig budget iförsta hand på lokal nivå (DAPU, Datorstöd i Planering budgetering ochUppföljning). Systemet är infört inom armén, marinen och flygvapnet samt vidvissa centrala myndigheter. Systemför produktionsplanering av produk- Prop.1981/82:100 Bilaga 3 Gemensamma frågor 95 tion under perspektiv- och programplaneperioden,budgetering av verksamheten för genomförandeåret samt registrering ochredovisning av genomförd verksamhet (utfallsregistrering). - Systemför verkstadsdrift som bl. a. består av tidredovisning, löneuträkning,redovisning/fakturering, produktions- och likviditetsuppföljning samt budget. - Systemför materiel- och personalredovisning, krigsorganisation samt förövningsverksamheten inom civilförsvaret. I tekniskt hänseende ärflertalet ADB-system s.k. satsvisa system av konventionell typ. Inom de störresystemen förekommer oftast någon form av terminalanvändning. Driftmässigt ärdatabehandlingen i huvudsak förlagd till försvarets datacentral (FDC), sombestår av fem geografiskt spridda driftenheter. Huvuddelen av den nyutvecklingsom sker inriktas dock mot drift på lokala datorer. Till grund för denlångsiktiga inriktningen av verksamheten på ADB-området inom försvaret liggerett regeringsbeslut . FRI har på uppdrag av regeringen sett över dengällande långsiktiga inriktningen. Uppdraget redovisades till regeringen i december1980 genom en rapport benämnd STRUKTUR 90. ADB-system inom den aUmänna försäkringen Statskontoret ochriksförsäkringsverket (RFV) fick 1967 i uppdrag att i samråd med de allmännaförsäkringskassorna utreda möjligheterna att genom användning av ADB och påannat sätt rationalisera administrationen inom den allmänna försäkringen (dets.k. Utredningen gällde inledningsvis sjukförsäkring ochpension men vidgades i tilläggsdirektiv (1968) till att även gälla de allmännabarnbidragen. Preliminärt systemförslag avlämnades till regeringen . Ettetappvist införande av systemen påbörjades . Driften förlades till endatoranläggning i . Efterhand har systemen utvidgats till att omfattaallt fler ärendeslag. Systemen inom den allmänna försäkringen omfattar iförsta hand rutiner för administration av pensioner, allmänna barnbidrag ochbidragsförskott samt sjukförsäkringen. I sjukförsäkringssystemet ingår förutomsjuk- och föräldraförsäkringen även delsystem för bl a studiestöd för vuxenutbildningenoch utbildningsbidrag för arbetsmarknadsutbildningen, värnpliktspenning m. m. Systemen syftar i förstahand till att underlätta arbetet inom de allmänna försäkringskassorna samt attgenom snabbare och bättre tillgång till statistik förbättra förutsättningarnaför planering och personaldimensionering vid kassorna. Systemet för den allmänna pensioneringen omfattar 1,8 milj.pensionärer, medan systemet för barnbidrag och bidragsförskott omfattar 1,8milj. Sjukförsäkringssystemet omfattar 6,8 milj. försäkrade. Via de olika systemeninom den allmänna försäkringen utbetalades medel motsvarande avbruttonationalprodukten (BNP). Vissa registerdatautnyttjas gemensamt i de tre systemen: bidrag, pension och sjukförsäkring. Detär emellertid i princip fråga om tre fristående system med skilda register.Systemen utnyttjar ochdriftorganisation i (tekniska byrån). Dessutom kanterminalutrustningen på försäkringskassornas ute ilandet användas för samtliga system. Till systemet är f. n. omkring I 200textskärmsterminaler anslutna. Prop.1981/82:100 Bilaga 3 Gemensamma frågor 96 Den ständigt ökandevolymen bearbetningar föranledde regeringen att tillsätta en utredning(, S 1977:10) för att studera förutsättningarna för enförändrad datordriftorganisation, bl.a. utnyttjande av regionalt planeradedatorer vid sidan av datoranläggningen i . ALLFA-utredningenöverlämnade sitt betänkande. Socialförsäkringens datorer (SOU1981:24) till regeringen.ALLFA-utredningen föreslår en framtida datordriftstruktur med fördelning avsjukförsäkringssystemet till landets 26 allmänna försäkringskassor(centralkontor) och ett bibehållande av bidrags- och pensionssystem iSundsvall. Utredningen föreslår också ändrade former för huvudmannaskap ochändrade former för systemutvecklingsverksamheten. Riksdagsbeslut omframtida datordriftstruktur m.m. kan tas tidigast i böljan av 1982. Enförändrad datordriftstruktur enligt ALLFA-ufredning-ens förslag kan därvid varagenomförd tidigast omkring 1990. beslöt 1969, isamband med ändrade riktlinjer för fordonsregistreringen, att inrätta ettADB-baserat riksomfattande fordonsregister. beslöts att införaett körkortsregister som tekniskt och organisatoriskt skulle samordnas medbilregistret. Ett särskilt organ -bilregisternämnden - inrättades förplanering, utveckling och idrifttagning av de nya bil- och körkortsregistren.Omläggningen av registren påbörjades och slutfördes . Under1973 flyttades även den datoranläggning som används för registerföringen frånStockholm till . Registeransvaret ochdriften av datoranläggningen överfördes då till trafiksäkerhetsverket (TSV). Bil- ochkörkortsregistren syftar till att underiätta handläggningen avfordotisregistrering. körkort m.m. samt tillhandahålla information för utrednings-och planeringsaktiviteter på en rad områden, bl.a. trafiksäkerhetsområdet. används somhjälpmedel för administration av bl. a. kontrollbesiktning av fordon,fordonsskatt, kilometerskatt, trafikförsäkringskontroll och kontroll avförsäkringsinnehav samt för beredskapsplanläggning. Dessa arbetsuppgifterutförs främst på länsstyrelserna. Registren är vidare enförutsättning för länsstyrelsernas arbete vid en drivmedelsransonering ochviktiga hjälpmedel för polisen i trafikövervaknings- och spaningsarbetet.Polisen kan från terminal via dator hämta upplysningar urregistren. Länsstyrelserna svararför registreringen och TSV för registerhållningen. I bilregistret fanns i juli1981 uppgifter om 5 milj. fordon och i körkortsregistret om 4,3 milj.körkortsinnehavare. Till systemet är ca 350textskärmsterminaler anslutna. Av dessa är 310 placerade hos länsstyrelserna.Resterande terminaler är placerade vid bl. a. TSV och olika försäkringsbolag.Direktförbindelse finns till system. Utöver nyssnämndaterminaler kan därigenom ca 435 textskärmsterminaler och ca 400telexutrustningar hos bl.a. polismyndigheter kommunicera medtrafiksäkerhetsverkets datorsystem. Några av de större försäkringsbolagen äranslutna via en datorväxel direkt till TSVs datoranläggning. Detta resulterar iatt ytterligare ca 2000 terminaler har tillgång till vissa registeruppgifterfrån TSV. Tullen, vissa kommunala gatukontor m.fl. har via telexförbindelsefrågemöjlighet gentemot systemet. TSVs framtida datorbehov har utretts av TSV isamråd med statskon- Prop.1981/82:100 Bilaga 3 Gemensamma frågor 97 F.n. pågår utbyte till nya datorer ochett utbyte av terminaler förbereds. Kostnaderna förADB-driften var /81 21,6 milj. kr. och beräknas för budgetåret1981/82 till 23,6 milj. kr. /83 begärs 23,6 milj. kr. ADB används somhjälpmedel för platsbokning och färdbiljettförsäljning (ca 90000 bokningar ochförsäljningar per dag under vardagar utom lördag och 45000 per dag underlördagar, sön- och helgdagar) kostnads- och intäktsredovisning,materielredovisning (ca 110000 artiklar i förråd, 5000lagerförändringar/vardag), avlöningssystem, lokledning, vagnefterforskning/transportövervakning(godsvagnar), framställning av tidtabeller, tågplaner m.m. Databehandlingen bedrivsmed hjälp av tre stora datorer. Utveckling, underhåll och drift av datasystemenär koncentrerade till ADB-sektionen inom ekonomiavdelningen. Ute i landet är600-700 terminaler anslutna till de centrala datorerna. ADB-sektionen har ca160 anställda varav omkring 100 svarar för drift och underhåll och 60 förutveckling av nya ADB-system. Kostnaderna för ADB-sektionen uppgår till ca 40milj. varav personalkostnaden utgör ca 20 milj. kr. och kostnadernaför central datorutrustning ca 20 milj. kr. F. n. moderniseras ochvidareutvecklas systemen för platsbokning, färdbiljettförsäljning ochmaterielredovisning. provas ett system för kalkylering av hurkostnader och intäkter fördelas per trafikområde. utnyttjarADB för såväl administrativa som tekniska ändamål. harinvesterat ca 2 milj. kr. i datorutrustning för registrering och förbearbetninginom den ekonomiska redovisningen. Den huvudsakliga databehandlingen inomekonomi och personaladministrationen utförs vid DAFA. Vid DAFA finns även ettsamnordiskt system för analys av flyghaveri/ störningsinformation, somluftfartsverket är huvudman för. Några kund-faktureringsrutiner bearbetas vidprivat servicebyrå. Administrativa enheternavid de större flygplatserna har kontorsdatorer medan centralförvaltningenanvänder två mindre datamaskiner. , som har en spriddgeografisk verksamhet, fäster stor vikt vid datakommunikation, och verket haranslutit sig till det allmänna datanätet. tekniskadatortillämpningar förekommer dels inom flygtrafiktjänstens verksamhetsområdendels inom flygplatstjänsten vid de större flygplatserna. Inom flygtrafiktjänstenanvänds datorer vid de största områdeskontroll-centralerna för bearbetning ochpresentation av uppgifter från radarstationer inom aktuellt kontrollområde.Samtidigt bearbetas information från anslutna terminaler vid flygplatserskontrolltorn och samverkande flygvä-dertjänster. I vissa delsystem förekommermindre datorer för fjärrmanöv-rering av radar- och kommunikationsstationer,larmindikeringar samt vissa väderdatagivare. Datoriseringen påböijades under1970-talet och har inneburit investeringar om ca 82 milj. kr. Inom flygplatstjänstenanvänds data vid , och flygplatser för visuellpresentation av passagerarinformation, bagagesortering samt manövrering ochövervakning av el-, VVS- och fältljusanlägg-ningar. Investeringarna har uppgåtttill ca 17 milj. kr. Prop.1981/82:100 Bilaga 3 Gemensamma frågor 98 Inom postverket användsADB i olika produktionssystem. Ett stort system ärpostgirosystemet. Det är uppbyggt kring optiska läsare för inbetalningskortsamt ett stort datasystem som bokför betalningar och sköter postgirokonton.Omfattande serviceåtaganden gentemot postgirots kunder finns också genom enlång rad tilläggstjänster. Postgirot sköter också på entreprenad PK-bankenspersonkontosystem samt vissa reskont-raför sparkonton. Postkontoren är utrustademed sammanlagt ca 3600 postkassemaskiner anslutna till minidatorer. Dessa ståri sin tur i förbindelse med det centrala systemet. För redovisning ochdataregistrering finns separata system vid postverkets åttaredovisningscentraler bestående av en minidator med optisk läsare samttextskärmsterminaler. Dessa system står i förbindelse med det centrala systemetvia telenätet. är en stororganisation med över 2000 tjänsteställen och mer än 60000 anställda. En stormängd olika system finns utvecklade särskilt inom det administrativa området,bl. a. för löner, personalredovisning och ekonomisk redovisning.Resultatenheterna Postens adressregister, industrier ochFrimärksavdelningen har också egna minidatorba-serade system. Systemutveckling,programmering och datordrift sysselsätter omkring 350 personer. håller f. n.på att utveckla vissa nya tjänster baserade på telekommunikation ochdatateknik. Totalt beräknaspostverkets ADB-kostnader 1981 uppgå till ca 158 milj. kr. varav ca 12 milj.kr. använder ADBför flera olika ändamål inom områdena konstruktion, tillverkning ochadministration. De viktigaste administrativa rutinerna berör arbetsområdensåsom beräkningar,prognoser och statistikbearbetning för telenätet personaladministrativarutiner inklusive lönerutiner. Databehandlingen bedrivs på tre orter (,och ). Dessutom finns lokala minidatorer. Systemutvecklingenbedrivs huvudsakligen i . Databehandlingsvolymerna är genomgåendehöga beroende på att det finns över 6 milj. telefonapparater i landet. Somexempel kan nämnas att ca 20 milj. telefonräkningar hanteras och attnyabonnemang och flyttningsärenden uppgår till ca 1 milj./år. Kostnaderna för denadministrativa ADB-verksamheten beräknas för /82 till 175 Mkr.Av dessa utgör 64 miljoner personalkostnader för de ca 510 ADB-verksamma. I.sammanhanget bör ävennämnas att inom ramen för telekommunikationerna även svarar fördataöverföring, bl.a. det allmänna datanätet. Verket tillhandahåller även vissaandra tjänster med anknytning till teleöverföring och datateknik. 1981/82:100 Bilaga 3 Gemensammafrågor 99 () harinformationsproduktion som sin centrala uppgift. ADB-tekniken är sedan långtid det dominerande hjälpmedlet i verksamheten. SCB har ett stort antalstatistikgrensanpassade ADB-system, som i varierande grad är integrerade medvarandra. Grunduppgifter hämtas dels från egna insamlingar och dels från deadministrativa ADB-systemen, som finns inom resp. verksamhetsområde. Vissa uppgifterutnyttjas gemensamt av flera statistikgrenar. Statistikproduktionen är ämnesvisuppbyggd kring ett antal centrala register. Dessa är för individsidanregistret över totalbefolkningen (RTB), för företagssidan det centrala företagsregistret(CFR) och för den areella sidan lantbruksregistret (LBR). De olikastatistikgrenarna producerar statistisk information, som används sombeslutsunderlag i bl.a. densektoriella och övergripande samhällsplaneringen samt är ett underiag för samhällsdebatteni stort. Statistiskainformationssystem karaktäriseras av att uttagen ur systemen alltid är iaggregerad eller sammanställd form, dvs. Ett undantagfrån denna princip är uttag från lantbruksregistret. Detta register har nämligensåväl en statistisk som en individadministrativ användning. Registret användsför beräkning och utbetalning av skördeskadeersättning. Det pågår sedan lång tidett omfattande utvecklingsarbete inom det statistiska databehandlingsområdetinom SCB. I detta arbete ligger bl.a. strävan mot ökad samordning mellan deolika ADB-systemen och en ökad användning av standardprogram inom denstatistiska datainsamlingen, tabellframställningen och presentationen avstatistisk information. Ett omfattande utvecklingsarbete har t. ex. lagts nedpå ett system för presentation av statistisk information via terminal ().SCBs regionalstatistiska databas () och tidsseriedatabas () utnyttjarbåda AXIS-syste-met. RSDB och TSDB är i försöksdrift. Blandanvändarna finns nu några statliga myndigheter, länsstyrelser, kommuner ochvissa företag. SCB kommer att mer aktivt marknadsföra TSDB-systemet. SCBs datorcentral ärförlagd till . Till de två datorerna är ca 100 terminaler anslutna. Regeringen har givit SCBi uppdrag att före utgången av / 84 redovisa ett underlag för enprövning av SCBs behov av ADB-kapacitet förtiden . Statligt person- och adressregister (SPAR) beslöt 1976 attinföra ett centralt befolkningsregister, SPAR. Beslutet hade föregåtts av enlång rad utredningar . Datainspektionen (DI)föreslog 1974 att ett centralt uppdateringsregister, CUR. skulle inrättas.Tanken var att registret i första hand skulle användas för uppdatering av andraregister varför innehållet var ytterst begränsat. Förslaget utmynnade senare iett utredningsuppdrag åt statskontoret, som innebar att statskontorettillsammans med och skulle utarbeta ett nytt förslag. Enligt riksdagsbeslutetskulle registret starta inom ett är och vara fullt utbyggt . Ibeslutet gjordes DAFA totalansvarig för SPAR, dvs. även registeransvarig idatalagens mening. 1978 togs SPAR i drift. Syftet med registretstillkomst var att begränsa antalet befolkningsregister inom såväl den statligasom privata sektorn. Antalet personregister hade under slutet av 60- och börjanav 70-talet nämligen ökat kraftigt Prop.1981/82:100 Bilaga 3 Gemensamma frågor 100 som den allmänna integritetsdebattenhade tagit fart. Det ansågs lämpligt att försöka samla de funktioner som SPARnumera har till ett enda register. Bestämmelser om SPARfinns numera i 26-28 §§ datalagen (1973:289) och i förordningen (1981:4) om det statliga person- ochadressregistret. Regleringen i datalagen innebär bl.a. att de, som begär att få uppgifter ur en myndighetspersonregister för ett sådant ändamål, som kan tillgodoses genom SPAR, skallhänvisas till detta system. Uppgifterna i SPAR används för - aktualisering,komplettering och kontroll av uppgifter i andra personregister, - kompletteringoch kontroll av personuppgifter i övrigt, - uttagav urval av personuppgift (urvalsdragning). SPAR kan erbjudasina kunder full service på samtliga dessa områden. Registret innehålleruppgifter om personnummer, namn, adress, civilstånd, medborgarskap, barn,taxerad inkomst, fastighetsinnehav m.m. Den framtida utvecklingenberäknas medföra ett ökat utnyttjande av SPAR för särskilt vissa tjänster (t.ex. urval av målgrupper). Dessutom måste registerinnehållet i viss utsträckninganpassas till marknadens behov. Utvecklingen av SPAR harunder alltmer koncentrerats till att förbättra möjlighetentill åtkomst av SPAR via terminaler. F. n. ligger transaktionsvolymenpå ca 5000 per dag men förväntas öka kraftigt . 1980 föreslog DALK enbegränsad utökning av SPAR med vissa fastighets- och inkomstuppgifter.Utökningen fastställdes i nyssnämnda förordning (1981:4). I samband medutökningen kommer vissa tekniska anpassningar att ske i registren för attbättre motsvara de krav som marknaden har på SPAR. Med dessa förändringarräknar DAFA framför allt med att kunna höja servicenivån för kunderna. System S: Ett generellt ADB-redovisningssystemför statsförvaltningen. ()fick 1967 regeringens uppdrag att genomföra en omorganisation av redovisnings-och revisionsverksamheten inom den civila delen av statsförvaltningen.Uppdraget innebar också att utveckla och införa ett ADB-baseratredovisningssystem vilket kom att benämnas system S. En första version avsystemet togs i drift vid ett antal myndigheter 1968. Därefter harmyndigheterna successivt anslutits till systemet som - i en eller annanform - omfattar hela statsförvaltningen. Syftet med systemet äratt effektivisera och förenhetliga den statliga redovisningen och att samordnaolika delar därav. System S består av tredelsystem: Ett är i huvudsak avsett för myndighetens redovisning gentemotanslag och av tillgångar och skulder samt för utbetalning visa postgirot. Tillsystemet är knutet vissa hjälprutiner för reskontrabokföring. Ett annat delsystem ärtill för kostnads- och intäktsbokföring och innefattar också rutiner förkostnadsfördelning. Dessa två delsystem är primärt avsedda för denenskilda myndigheten. Det tredje delsystemet ärväsentligen till för att betjäna den centrala riksredovisningen vid RRV. Delsystemen är näraintegrerade med varandra på så sätt att en enda transaktion ger upphov tillregistrering i samtliga delsystem. Prop.1981/82:100 Bilaga 3 Gemensamma frågor 101 Till delsystemet förriksredovisning är samtliga myndigheter anslutna. Försvarsmyndigheterna liksomaffärsverken och vissa större myndigheter har egna redovisningssystem förinternt bruk och utnyttjar följaktligen inte "myndighetsdelen" isystem S. I system S registrerades under /81 ca 14 milj.transaktioner. Den dataregistrering m.m. som sker före den egentliga databehandlingen sker normalt vid ett antalredovisningscentraler (f. n. 27 st.). Systemet är ett s. k. satsvis ochsekvensiellt bearbetande system. All databehandling sker centralt vid DAFA. F.n. pågår ett arbete somsyftar till att i tekniskt avseende förändra systemet så att det bättremotsvarar de krav som användarna ställer på ett modernt redovisningssystem. Detär härvid närmast fråga om att undanröja vissa tekniska ofullkomligheter isystemet. Redovisningscentralernasoch RRVs kostnader för databehandling och registreringsutrustning var /81 15,0 milj. kr. och beräknas för /82 till17,0 milj. kr. För /83 begärs 17,5 milj. kr. ADB-system för folkbokföring och beskattning(RSIAFB) ADB har använts somhjälpmedel inom folkbokföringen och skatteadministrationen sedan mitten av1960-talet. beslöt 1975 att ett nytt system, AFB-systemet, skulleutvecklas och införas. Inom ramen för detta infördes ett utvidgat ADB-stöd vidtaxering i första instans 1979. Nya uppbördsrutiner infördes under perioden1980-1981. Folkbokföringssystemet har programmerats om och togs i drift 1980.Fastighetsredovisningen läggs över till ett nytt system med början i sambandmed fastighetstaxeringen 1981. Nya kontrollrutiner har successivt införtsfr.o.m. 1979 inom företagsbeskattningsområdet. ADB-systemet förfolkbokföring och beskattning syftar till att genom utnyttjande av ADB förenklaoch effektivisera administrationen inom dessa områden. Ett nytt ADB-system varbl. a. förutsättningen för att tjänstemannagranskning (och därmed förlängdtaxeringsperiod) skulle kunna införas. Det gamla ADB-systemet behövde vidarebytas ut bl. a. till följd av det tekniska underhållet. Det nya systemetinnehåller följande funktioner: fastighetsredovisning inklusivefastighetstaxering, personredovisning, allmänna val, registrering av juridiskapersoner, debitering av preliminär skatt, uppbörd av skatt, inkomst- ochförmögenhetstaxering, avräkning mellan preliminär och slutlig skatt, omräkningav slutlig skatt, underlag för kontroll och revision samt mervärdeskatt. De centrala och regionalaskatteregistren omfattar alla skattskyldiga (ca 8 milj.). Därutöver finnsregister över företag och ett antal korsreferensregister. Folkbokföringsregistrenomfattar samtliga folkbokförda fysiska personer (ca 8,3 milj.). Fastighetsregistreninnehåller uppgifter om samtliga fastigheter (ca 3 milj.) och deras ägare (ca3,5 milj.). Systemstrukturen förfolkbokföring och fastighetsredovisning är regional (bearbetning på 21länsanläggningar). För skattesystemet är systemstrukturen central/regional medbearbetningar dels på länsdatorerna dels på central dator på (). Tekniskt består systemet bl. a. av följande komponenter: - en centraldatoranläggning vid RSV Prop.1981/82:100 Bilaga 3 Gemensamma frågor 102 - regionaladatoranläggningar vid 21 länsstyrelser samt en testanläggning - ca575 arbetsplatser för dataregistrering. Den centraladatoranläggningen vid RSV används för det centrala skatteregistret. Iregistret finns uppgifter om fysiska personer och organisationer som äraktuella i olika skattefunktioner. Registret skall vara tillgängligt viaterminal hos skattemyndigheter på olika nivåer. Vid de regionala anläggningarnafinns ett skatteregister som är ett samlingsbegrepp för olika ADB-register vidlänsstyrelserna. Det regionala skatteregistret har motsvaranderegisteruppgifter som det centrala med undantag för vissa administrativauppgifter. Samtliga länsstyrelseroch lokala skattemyndigheter har terminalutrustning för frågor och vissdataregistreringsutrustning för registrering av deklarationer,kontrolluppgifter m. m. Den planeradeutvecklingen inbegriper bl. a. ett fortsatt genomförande av olika delrutiner samtavveckling av föråldrade länsdatorer. Planer finns också på att utveckla ettnytt mervärdeskattesystem till mitten av . Rutiner för val m. m.flyttas till nya datorer .