prop · G503150 · 1981-12-31 00:00:00 — Även igångsättningen beräknas bli lägre eller ca 40000.Bostadsinvesteringarnas volymmässiga nedgång uppskattas till omhänsyn tas till de sfimulansålgärder som föreslås. Även värdemässigtberäknas en nedgång. Behovet av bostadsbyggnadskrediter kan således bli någotlägre 1982 än 1981. Företagssektorns fastainvesteringar beräknas 1982 växa med . Lagren beräknassamtidigt byggas upp med . jämfört med en neddragning på4,. Detta pekar på etl ökat finansieringsbehov fråninvesteringssidan 1982. pekar nuvarande prognoser på en avsevärdförbättring i brutlosparandel varvid företagens finansiella sparande skullefortsätta alt förbättras . Förelagens samlade kredilefterfråganskulle således kunna minska 1982, men Qolårels kraftiga upplåningsökning vidsidan av en finansiell sparandeförbältring gör en sådan bedömning myckelosäker. 1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 194 Statsskuld och realekonomiska effekter av statens ränteutgifter* har ränteutgifterna på statsskulden ökalkraffigt. Syftet med denna studie är att analysera vilken effekt på den realaekonomin dessa ränteutbetalningar har. Effekterna analyseras med utgångspunktfrån nationalekonomisk teori där real avkastning styr sparande och portföljval.Vidare beaktas konsekvenserna av alt ränteinkomsterna på statspapperbeskattas. Studien är begränsad på många säll. Det är inte derealekonomiska effekterna av hela statens budget som studeras. Sådanaberäkningar återfinns i kapitel 9 i den reviderade nationalbudgeten. Häranalyseras enbart effekterna av statens ränteutbetalningar. En annanbegränsning är alt bara inkomsteffekten av de ökade räntebetalningarnastuderas, inle substitu-lionseffekten av en högre räntesats pä statspapper.Exempelvis görs inget försök atl konstalera huruvida en uppdriven ränta påstatsobligationer eventuellt har dämpat de reala investeringarna ("crowding-out").Inte heller behandlas finansieringen av budgetsaldot annal än indirekt. Ytterligareen viktig begränsning är att inflationstakten tas som given vid analysen avränteutgifternas effekter. Problemet med statens ränteutgifter behandlas nedan i tvåsteg. 2 redovisas först hur den reala statsskulden harutvecklats . Den långsiktiga ränlebelaslningen av statsskulden lorde beskrivas bäst genom att en rimlig långsiktig realränta appliceras på skulden. Därigenom blir själva skulden en indikator på den framlida räntebelastningen. I avsnitt 3 redovisas den reala räntesatsen pii statsskulden och fördelning- ' Denna studie har utförts inom avEdward Palmer och . Betydelsen av statsskulden och statsskuldsräntorna förekonomin har tidigare behandlats utföriigt i den svenska ekonomiskalitteraturen av bl. a. , , , Welinderm.fi., särskilt under 1930-och 1940-talen.Se t. ex. : PM angående verkningarna på den ekonomiskakonjunkturutvecklingen i av olika åtgärder inom äen offentligahushållningens område, Bihang till protokoll 1933, 1. saml. BilagaIII; : Finanspolitikens ekonomiska verkningar, SOU 1934:1; ErikLindahl: "Teorin för den offentliga skuldsättningen", Studier iekonom; och historia, tillägnade , 1944; DagHammarskjöld: PM angående principerna för budgetens balansering, Bihang tillriksdagens protokoll 1946, I. saml.Nr I Del 2 Bihang D; : "Budgetpolitiken inför kravet påsamhällsekonomisk balans". Se också LarsLindberger: "Översikt av krigsårens statsflnansiella utveckling i FörentaStaterna, och ", Bilaga 2 till Konjunkturläget Våren1945, för en analys av den statliga räntebördan efter . 1981/82:150 Bilaga 1.1 Revideradnationalbudget 195 en av statens räntebetalningar. 1 detta avsnitt diskuterasockså beskattningen av ränteinkomster pä statspapper. I avsnitt 4 analyserasde realekonomiska effekterna av statens ränteutbetalningar. Dessa effekterpåverkas bl.a. därav att realräntan på kort sikt kan förväntas avvika från vadsom kan betraktas som en långsiktig realränta på statsskulden. De beräkningarsom förekommer i studien baserar sig på elt siffermaterial från januari 1982.Underiagel för den reviderade nationalbudgeten har ej kunnat beaktas. 2 Statsskuld och offentlig förmögenhet I detta avsnitt redovisas hur statsskulden har förändratssedan 1970. För alt ge en mer allsidig bild av utvecklingen redovisas även deoffentliga tillgångarnas förändring. Som framgår av nedanstående tablå uppgick statensfinansiella tillgångar till . ullimo 1981, att jämföra med enskuld på . Statens finansiella nettoskuld var alltså betydligtlägre än statsskulden. Utvidgas perspektivet lill all omfatta den konsolideradeoffentliga sektorn, dvs. stat, kommuner, socialförsäkring och riksbank,erhålles en positiv finansiell nettoförmögenhet pä . Miljarder kr., löpande priser Belopp Kommunernas tillgångar netto -12 Socialförsäkringens tillgångar netto 186 tillgångar netto' 56 Offentliga sektoms tillgångar netto 112 ' Exkl. utelöpande sedlar. Källa: Finansräkenskaper, preliminär nationalbudget 1982och . Socialförsäkringen och lämnar positiva bidragtill förmögenheten för den konsoliderade offentliga sektorn.Socialförsäkringens nettotillgångar beslår nästan uteslulande av AP-fonden.Den ulelöpande sedelmängden (.) har i della sammanhangexkluderats från skulder eftersom den är en skuld av en speciellkaraktär i och med att den dels sannolikt inte behöver amorteras (i allsynnerhet inte vid en fortsatt inflation), dels inte innebär någonränlebelaslning . I diagram 1 redovisas hur statsskulden och de offentligatillgångarna har förändrats prisnivå.' Statsskulden harökat från en ' Tillgångar och skulder har deflaterats medimplicitprisindex för privat konsumtion. Index 1982 har satts till 1.00 ochtillämpats pä tillgångar och skulder vid ingången av 1982 (= tillgångar ochskulder ). Prop.1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Diagram 1 Statsskuld och offentliga tilllgängar 31december 19701982 Miljarder kr., priser iK»:, ..-»J J I_ l± 7071 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 Anm.: Med offendiga tillgångar avses här statensfinansiella bruttotillgångar och fmansiella nettotillgångar i kommuner, socialförsäkringoch riksbank. Källa: Finansräkenskaper, riksgäldskonloret och preliminärnationalbudget 1982. nivå på ca . har även tillgångarnaökat. Ungefär hälften av ökningen har skett i AP-fonden men även staten,kommunerna och har ökat sina fillgångar. Den finansiellanettoförmögenheten ökade 1970-1976 men har därefter till slutet av 1981 minskatmed . (priser). I diagrammet har även prognoserför utvecklingen lagts in. har det förekommit en diskussion om hurunderskottet i staten eller den offentliga sektom bör definieras. De förslagsom har framförts har varierat bl. a. med hänsyn fill hur stor del av denoffentliga sektorn som inräknas, humvida nominella eller reala ränteinkomsteroch ränteutgifter ingår och om underskottet är det fakfiska eller etthypotetiskt under antagandet att produktionskapaciteten skulle ha varit fulltutnyttjad. I nedanstående tablå redovisas två mått på den offentliga sektornsfinansiella situation statens inflationsrensade budgetsaldo och denoffentliga sektorns inflationsrensade fmansiella sparande - som anknyter lillde i diagram 1 redovisade kurvorna (iver statsskuld och offentliga sektornsfinansiella förmögenhet. Av redovisningen framgår också sambandet mellanstatens budgetsaldo och de förändringar som redovisas i diagrammet. 1981/82:150 Biläga 1.1 Reviderad nationalbudget 197 Miljarder kr., löpande priser Belopp Statens budgetsaldo -80 Värdeminskning av statsskulden 27 Inflationsrensat budgetsaldo -53 Statens udåning m. m. Finansiellt sparande i kommunema 3 Finansiellt sparande i socialförsäkringen 18 Finansiellt sparande i 5 Summa ökning av offentliga tillgångar 44 Värdeminskning av tillgångarna -31 Inflationsrensad ökning av offentliga tillgångar 14 Inflationsrensat finansiellt sparande i den offendigasektom 39 Anm.: För har en schablonmässig framskrivninggjorts. Med offentliga tillgångar avses här statens finansiellabruttotillgångar och finansiella nettotillgångar i kommuner, socialförsäkringoch riksbank. Källa: Preliminär nationalbudget 1982. Av tablån framgår att statens budgetsaldo beräknas bli -80miljarder kr. minskar det reala värdet av statsskulden med 27miljarder kr. på gmnd av inflationen. När denna värdeminskning dras av frånbudgetsaldot erhålls ett inflationsrensat budgetsaldo på -, vilketvisar hur den reala statsskulden förändras . I princip är delförändringar av delta slag som redovisas av den prickade kurvan i diagram 1. På motsvarande sätt beräknas den offentliga sektornsfinansiella tillgångar öka med . eller inflationsrensat med 14miljarder kr. (heldragen kurva i diagram 1). Värdeminskningen är då beräknad påsamtliga fillgångar utom aktier, insatser i statliga affärsverk och monetärtguld. Man kan notera att värdeminskningen i den offentliga sektorns finansiellatillgångar är större än värdeminskningen i statsskulden. Den sista raden i tablån visar del inflationsrensadefinansiella sparandet i den konsoliderade offentliga sektorn. Det beräknassåledes uppgå lill -, vilket också är etl mått på hur mycketden offenfiiga sektorns finansiella förmögenhet försämras (streckadkurva i diagram I). Inedanstående tablå redovisas det inflationsrensade finansiella sparandet i denoffentliga sektorn i fasta priser. Av tablån framgår att denoffentliga sektoms finansiella förmögenhet ökade med knappt 20 miljarder kr.per år (priser). Försämringen av detinflationsrensade finansiella sparandet fill 1982 beror huvudsakligen på deökade underskotten i statens budget. Men även socialförsäkringen (huvudsakligenAP-fonden) har bidragit lill försämringen i och med alt den realafonduppbyggnad som i början av 1970-lalel motsvarade ca 15 mil- ' Observera att det är material från den preliminäranationalbudgeten som ligger till grund för beräkningama. Skulden har deflaterats med ökningen avimplicitprisindex för privat konsumtion (9,). Prop.1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 198 (priser) har förbytts i en mindrefondminskning. Man kan också notera att försämringen av det inflationsrensadesparandet avbröts 1981 men all prognoserna tyder på en fortsattförsämring. Miljarderkr., priser År 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 Belopp 17 20 17 15 -1 3 14 -4 -17 -25 -35 -34 -39 Källa:Nationalräkenskaper, finansräkenskaper och preliminär nalionalbudgel 1982. Detfinns givetvis problem med den valda redovisningen. Exempelvis är en del avstatens utlåning av en sådan karaktär alt del kan diskuteras om den börinräknas bland de finansiella tillgångarna eller om den bör betraktas som enlöpande utgift. Vidare bör uppmärksammas att diskussionen i detta avsnittenbart har gällt den finansiella förmögenheten. Den reala förmögenheten i formav mark, byggnader och maskiner hos statliga och kommunala myndigheter har intebehandlats. Slutligenkan del vara av intresse att jämföra statens budgetsaldo 1982 (-80 miljarderkr.) med den offentliga sektorns inflationsrensade finansiella sparande (-39miljarder kr.). Det senare är betydligt mindre. Däremot är försämringen i deoffenfiiga finanserna av samma storleksordning vare sig manmäter försämringen i termer av statens budgetsaldo eller den offentligasektorns inflationsrensade finansiella sparande. Försämringen av budgetsaldotmellan 1976 och 1982 är . och av det inflationsrensadefinansiella sparandel . (båda mätta priser). Det ärsåledes utvecklingen av statens budgetunderskott som har varit avgörande förförsämringen av de offentliga finanserna . Av detta skäldiskuteras i följande avsnitt enbart ränteutgiflerna på statsskulden ochrealekonomiska effekter av dessa. 3 Ränta på statsskulden Iföregående avsnill redovisades hur statsskulden och den offentliga sektomsfinansiella nettoförmögenhet har förändrats . Statsskulden har ökatmycket kraftigt . 1 delta avsnitt redovisas utvecklingen av dennominella och reala räntesatsen på statsskulden. Dessutom redovisas vilkasektorer som erhåller statens ränteutgifter och behandlas beskattningen avränteinkomster på statspapper. Storlekenav räntebetalningarna på statsskulden är fömtom av skuldens storlek beroende avvilken räntesats som tillämpas. 1 en analys av ränteutbetalningarnasrealekonomiska effekter bör man skilja på den nominella och den reala räntesatsen.Enligt ekonomisk teori är det företrädesvis den Prop.1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 199 Diagram 2 Genomsnittlig räntesats på statsskulden19701982 Inflation - .,* I 1 1 lill.................................... II 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 Källa: , nationalräkenskaper och preliminärnationalbudget 1982. reala räntesatsen som är väsentlig för hushållens sparandeoch för hushållens och förelagens portföljval. 1 diagram 2 redovisas dengenomsnittliga nominella och reala räntesatsen på statsskulden under perioden1970-1982. Undernästan hela den studerade perioden har den reala räntesatsen på statsskuldenvarit negaliv. Uppgången i inflationstakten medfördealt den reala räntesatsen sjönk successivt lill -. Anledningarna var att dennominella räntan på äldre statspapper var bunden och att nyupplåningsränlanbara delvis följde med inflationstakten i uppgången. ökade dennominella räntesatsen successivt medan inflationen stannade på en relativtoförändrad nivå. Därmed steg även realräntan. Den tillfälliga dämpningen avinflationen 1979 medförde en positiv real räntesats detta år. Även för 1982förutses en uppgång av den reala räntesatsen till följd av en dämpad inflation. För endiskussion av de reala effekterna av statens ränteutgifter är det viktigt attla hänsyn till placeringen av statsskulden och fördelningen av statensränteutgifter; se nedanstående tablå. Den första kolumnen visar fördelningen avstatsskulden. Av en total skuld pä . ullimo 1981 var 107miljarder placerade i förelag. Av dessa svarade finansiella företag såsombanker och försäkringsbolag för . Del kan anmärkas alt den delav statsskulden som har placerats i utlandet har ökal från praktiskt tagetingenting i början av 1970-lalel lill 1981. Prop.1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 200 Miljarder kr., löpande priser Statliga myndigheter och fonder andra kolumnen redovisas en uppskattning, delvis baserad pä statsskuldensfördelning och schablonframskrivningar, av hur slor del av statensränteutgifter som utbetalas lill olika sektorer. Uppskattningen visar att drygt10 miljarder kr. av statens ränteutgifter tillfaller den ofTentliga sektorn(statliga myndigheter och fonder, och ). Närmare 8miljarder kr. av ränteutgifterna betalas till utlandet. Endast hälften avränteutgifterna, , utbetalas fill den privata inhemskasektom (hushåll och företag). Itablåns tredje kolumn redovisas en kalkyl över fördelningen av statensränteutgifter efter beskattning. De statliga myndigheternas och fondernas,och ränteinkomster beskattas inte och utlandetsränteinkomster beskattas inte i . Hushållens del av statsskulden bestårav spar- och premieobligationer. Sparobligationerna stiger i värde enligt en påförhand uppgjord tabell. Värdestegringen består av en del som motsvarar enränta och beskattas som sådan och en del som är en skattefri bonus'.T tablånhar en marginalskatt på tillämpats för räntedelen av avkastningen påsparobligationer. På premieobligationer det ul vinster på vilka detdras vinstskatt. Företagensdel av statsskulden innehas till största delen av affärsbanker men ävenförsäkringsbolag svarar för en betydande del. Den frän företagen inlevereradeskatten på ränteinkomster är liten. Delvis beror det på att försäkringsbolagenpå gmnd av de speciella regler som gäller för beskattning av försäkringsverksamhelendast betalar en obetydlig skatt. För affärsbankerna har exempelviskursförluster på obligationsslocken till följd av en successivt sfigandenyupplåningsränta begränsat skatteinbetalningarna eftersom kursförlusterna äravdragsgilla. De finansiella företagen sammantagna (exkl. ) hadeexempelvis 1980 ett räntenetto . och betalade mindre än1 miljard kr. 'första sparobligationslån (Spar 82 vårlånet) är räntan och den skattefriabonusen ytterligare 5 3/. För1982 års premielån är vinstsumman före skatt varie år av det nominella Prop.1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 201 dennaanledning har en låg skatteandel, , tillämpats vid beräkningen i tablån närdet gäller företagens ränteinkomster. Dessaberäkningar ulgår från vilken sektor som primärt erhåller statensräntebetalningar. En del av räntebetalningarna till affärsbankerna kanemellertid betraktas som indirekta betalningar till icke finansiella företagoch hushåll. Affärsbankernas ökade innehav av statsobligationer motsvarasnämligen till den del det inte baseras på en minskad annan utlåning av en ökadinlåning. Därmed kan räntebetalningarna fill affärsbankerna indirekt sägas hamedfört en ökad skatt på ränteinkomster i icke finansiella förelag och hushåll. Slutsatsenav de genomförda beräkningarna och resonemangen torde dock bli att skatten påstatens ränteutgifter återför jämförelsevis måttliga belopp lill statskassan.Däremot kan beskattningen av ränteinkomster vara mera väsenthg ur många andrasynvinklar. Exempelvis kan det påpekas all skatten har tagits ut från ennegafiv realränta vilket kan ha haft sin betydelse för sparande ochplaceringar . 4 Realekonomiska effekter av statens ränteutgifter Iföregående avsnitt konstaterades atl ungefär hälften av statens ränteutgifterutbetalas lill delar av den offentliga sektorn eller till uflandet. Deeventuella realekonomiska effekterna av ränteutbetalningar fill den offentligasektorn bortses från i detta sammanhang. Inte heller görs något försök altutvärdera de realekonomiska effekterna av statens ränteutbetalningar fillullandel. Därefter återstår den andra hälften av statens ränteutgifter vilkenefter etl troligen relativt litel skatteavdrag tillfaller den inhemska privatasektorn dvs. hushåll och företag. 1 detta avsnitt diskuteras förstrealekonomiska effekter av statens ränteutgifter med utgångspunktfrån de räntesatser och den inflationstakt som då varit. Därefter diskuterasmöjliga effekter . Analysenav statsskuldsräntornas inverkan på hushållens ekonomi utgår i enlighet mednationalekonomisk teori ifrån alt del är realräntesatsen som är väsentlig förhushållens sparbeslul.' Lika väl som realräntan har sin givna inverkan påutvecklingen av den reala förmögenheten är det rimligl att förutsätta atthushällen åtminstone vid mera långsiktiga överväganden rörandekonsumtionsutgifterna påverkas av ränteintäkter och ränteutgifter i realatermer. 1 synnerhet i ett mera kortsiktigt perspektiv torde dock en 'Standardreferenser är och : "UtilityAnalysis and the Consumption Function" i Post-Keynesian Economics editedby , 1955 och : A Theory of theConsumpiion. Function, 1957. 1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 202 vissgrad av "money illusion" göra sig gällande. I det följande redovisasemellertid i första hand de återverkningar som uppkommer ifall hushållen harett rent realt betraktelsesätt. Enligtteorin kommer hushällen vid inflation atl tillföra sitt nominella sparande ettbelopp som motsvarar den del av de nominella ränteinkomsterna som utgörkompensation för inflationen. Detta beteende gäller i första hand underfömtsättning alt realräntan och de förväntade realin-komstema är oförändrade.Annorlunda uttryckt är sparbenägenheten hundraprocentig för den del av de nominellaränteinkomsterna som motsvarar inflationen. Endasl den del av de nominellaränteinkomsterna som motsvarar en real räntesals kommer till största delen attkonsumeras. Ienlighet med bilden som återges i diagram 2 har hushållens realräntein-komslerpå spar- och premieobligationer varit negativa under nästan hela den studeradeperioden. Förändringarna mellan åren har i allmänhet varit små. Ett undanlag äratt realränteinkomsterna ökade kraftigt och minskade igen 1980 till följdav den tillfälliga dämpningen av prisstegringarna 1979. Inkomsteffektenav de negativa realräntor som hushållen erhållit pä statspapper bör enligl ovanrefererade teorier ha varit en långsamt verkande dämpning av den privatakonsumtionen . När hänsyn tas även till beskattningenav ränteinkomster kan den sammanlagda effekten uppskattas vara atl den privatakonsumfionens nivå har dämpats med knappt 1/. Någonstimulerande effekt av de senaste årens ökande statsskuldsräntor torde alltsåinte ha förekommit när det gäller den del av räntebetailningarna som går direktfill hushållen. Verklighetenmotsvarar naturligtvis inle helt teorin. Skulle exempelvis en viss grad av"money-illusion" förekomma i verkligheten kan det medföra att hushållenbetraktar även en del av de ränteinkomster som utgör kompensation förinflationen som reala inkomster eller annorlunda uttryckt drar ner sitt realasparande vid inflafion. Statens nominella ränteutgifter kan då inverka merstimulerande på ekonomin än vad som har fömtsätts ovan. Deföretag som emoltar statens räntebetalningar är, som redan har nämnts, nästanuteslutande banker och försäkringsbolag. Utvecklingen av realräntan påstatsskulden är otvivelaktigt av betydelse för dessa företags rörelseresultat.Del mest väsentliga i detta sammanhang är emellertid hur de influtnastatsskuldsräntoma påverkar deras kapacitet att öka kreditgivningen till andrasektorer än staten. I sista hand är utformningen av kreditpolitiken avgörandehärför. Förbankemas del finns det skäl som talar för att den del av statensräntebetalningar som motsvarar inflafionen mer eller mindre automatisktplaceras i nya statsobligationer. Vid en inlåning som ökar i takt medinflationen och vid oförändrade likviditetskvoter så måste bankema öka sittinnehav av prioriterade placeringar (bl.a. statsobligationer) i takt med Prop.1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 203 Därför ger den del av ränteinkomsterna pä statspapper som motsvararinflationstakten troligen inte någon väsentlig gmnd för en realkreditexpansion. Däremot kan den del av ränteinkomsterna som motsvarar enpositiv real räntesats i högre grad få en sådan effekt. Som redan framhållitskan emellertid tillämpningen av de kreditpolitiska reglema m. m. bli avgörandeför bankernas faktiska kreditexpansion. Realtsett har avkastningen på statspapper även för banker och försäkringsbolagvarit i varierande grad negativ . ökaremellertid företagens ränteinkomster på statsobligationer kraftigt. Myckettyder på att det förbättrade finansiella sparande dessa ränteinkomster har gettupphov till i banker och försäkringsbolag har placerats i just statspapper somen följd av ökade likviditetskvoter m. m. Därmed torde inte heller under dennaperiod de ökande räntebetalningarna till banker och försäkringsbolag ha haftnågon betydande realekonomisk sfimulanseffekt. Slutsatsenav denna analys är atl det inte torde vara rimligl att räkna med någrabetydande expansiva effekter på samhällsekonomin av statens ränteutbetalningarunder . Avslutningsvisdiskuteras statsskuldsräntomas betydelse . Officiella prognosertyder på en nedgång i inflationen . I avstämningen av 1980 årslångtidsutredning räknar man exempelvis med en inflationstakt på per år1983-1985 Samtidigtär den nominella räntesatsen på statsskulden till stor del bunden . skedde statens upplåning vanligen mol tioåriga lån med faslräntesats. har emellertid statsskuldens genomsnittliga löptidförkortats bl. a. genom att en slor del av skulden har placerats i banksystemetmot kortfristiga obligationer med löptid och mot skattkammarväxlar meden löptid under . Den genomsnittliga löptiden var vid utgången /81 . Vidare har den långsiktiga bindningen avräntesatser mjukats upp genom införandet av lån med regler om räntejusteringefter och lån med rörlig räntesats. Utlandsskulden hade vid utgången av1980/81 en genomsnittlig löptid och var delvis upptagen tillrörlig ränta. 'För hushållens del finns det teoretiska motiv som talar för att dessa så länge relationen mellanrealträntor pä olika typer av tillgångar är oförändrad önskar behålla fördelningen avförmögenheten oförändrad. Detta är en grundläggande tanke iportföljvalsteorin, se t. ex. : "A General to Monetary Theory",JoMrna/of Money Credit and Banking 1 (February 1969). en oförändrad totalförmögenhet i fasta priser skulle hushållen då vilja öka sina