prop · G503222 · 1981-12-31 00:00:00 — I 4 § första stycket allmännaverksstadgan (1965:600) fanns fram /81 en föreskrift om attmyndigheterna skulle gå varandra till hända med de upplysningar och det biträdesom de kunde lämna. Föreskriften var tillämplig på de allra flesta statligamyndigheter men inte på kommunala myndigheter. Den upphävdes som en följd avden nya sekretesslagen (1980:100). Enligt 15 kap. 5 § sekretesslagen är numeravarje myndighet skyldig att på begäran lämna andra myndigheter uppgifter somden förfogar över i den mån hinder inte möter på grund av bestämmelser omsekretess eller av hänsyn till arbetets behöriga gång. Denna föreskrift är tillskillnad från den äldre föreskriften i verksstadgan tillämplig också påkommunala myndigheter. Enligt vallagskommittén harvalprövningsnämnden inte haft några svårigheter att få utredningar ochyttranden från andra myndigheter. För att skapa garantier för att nämnden ocksåi fortsättningen får det bistånd den behöver även av de kommunala valorganenföreslår kommittén emellertid att det i vallagen tas in en föreskrift om attstatliga och kommunala myndigheter till valprövningsnämnden skall lämna deuppgifter och avge de yttranden som nämnden begär. ifrågasätter i sitt remissyttrandeom inte Prop.1981/82:222 30 förslaget är onödigt vidsträckt. Övriga remissinstansertillstryker förslaget eller lämnar det utan erinran. Jag håller med om attvalprövningsnämnden bör ha rätt att fordra in uppgifter inte bara från statligamyndigheter (t.ex. ) utan också från de kommunala valnämnderna.Enligt min mening är regeln i 15 kap. 5 § sekretesslagen i de allra flesta fallen tillräcklig garanti för detta. kan nämnden emellertid behövafordra in uppgifter som omfattas av sekretess enligt sekretesslagen, t.ex.uppgifter som polisen har samlat in under en sedermera nerlagd förundersökningom misstänkt valfusk. Med tanke på sådana situationer vill jag inte motsättamig att man i vallagen tar in en särskild regel om skyldighet för myndigheternaatt lämna uppgifter till valprövningsnämnden. Av 14 kap. 1 § sekretesslagenföljer då att sekretessregleringen inte hindrar att uppgifter lämnas tillnämnden. En bestämmelse av i huvudsak sammainnebörd som den vallagskommittén föreslår har därför tagits in som ett nytttredje stycke i förevarande paragraf. Genom hänvisningarna i 51 § lagen omkyrkofullmäktigval och 16 § folkomröstningslagen blir den nya regeln tillämpligockså i sådana besvärsärenden hos valprövningsnämnden som rörkyrkofullmäktigval och folkomröstningar. En av förutsättningarna för attupphäva val anges i denna paragraf genom en hänvisning till 17 kap. 8 § BrB,där det stadgas straff för otillbörligt verkande vid röstning och tagande avotillbörlig belöning vid röstning. I paragrafen har gjorts den ändringen attförutsättningarna för att upphäva val i de ifrågavarande fallen angesuttryckligen. Bestämmelsen har utformats i nära anslutning till de objektivarekvisiten för brottet otillbörligt verkande vid röstning. Avgörande för bestämmelsenstillämpning enligt den nya lydelsen är om någon har vidtagit en otillbörligåtgärd vid valet. Som exempel nämns i lagtexten att någon har hindratröstningen eller förvanskat avgivna röster. Bestämmelsen kan alltså blitillämplig, om väljare har hindrats från att rösta eller om innehållet iavgivna valsedlar har ändrats. Vidare kan nämnas det fallet att någon harfuskat med valsedelsförsändelser genom att anordna sådana utan att väljarensjälv har varit närvarande. Bedömningen av om ett visst förfarande är att ansesom otillbörligt bör i stor utsträckning kunna ske med ledning av den praxissom har utvecklats kring 17 kap. 8 § BrB. Det räcker emellertid inte attvalprövningsnämnden konstaterar att en otillbörlig åtgärd har vidtagits för attden skall kunna upphäva ett val. Liksom krävs det dessutom att det medfog kan antas att åtgärden har inverkat på valutgången. I praktiken torde dettainnebära att det även i fortsättningen kommer att bli sällsynt attvalprövningsnämnden beslutar att upphäva ett val. Genom hänvisningen i 51 § lagen om kyrkofullmäktigvalkommer den Prop.1981/82:222 31 föreslagna ändringen att gälla även vid besvär övervalutgång i kyrkofullmäktigval. Motsvarande ändring föreslås i 17 § folkomröstningslagen. Motiveringen i övrigt har redovisats i avsnitt 2.5. 4.2 Förslaget till ändring i lagen omkyrkofullmäktigval Med anledning av att 14 kap. 21 § ValL upphävs behöver enföljdändring göras i förevarande paragraf. I övrigt hänvisas till den allmännamotiveringen (avsnitt 2.2) och till specialmotiveringen till ändringarna i 14kap. Ändringen i andra stycket innebär att partier under vissaförutsättningar får rätt att överklaga beslut om utgången av val och avsärskilda förrättningar för att utse efterträdare till avgångna ledamöter ellersuppleanter. Se i övrigt den allmänna motiveringen (avsnitt 2.3) ochspecialmotiveringen till 15 kap. 4 § ValL. Genom ändringen i tredje stycket förlängs besvärstidenfrån . Motiveringen till den ändringen har också redovisats idet föregående (avsnitt 2.4). 4.3 Förslaget till ändring i folkomröstningslagen Ändringen i andra stycket innebär att partier ochkampanjkommittéer får rätt att överklaga beslut om utgången av folkomröstningar.I fråga om motiven till bestämmelsen hänvisas till avsnitt 2.3 i den allmännamotiveringen. Se även specialmotiveringen till 15 kap. 4 § ValL. En av grunderna för att upphäva enfolkomröstning är att det vid omröstningen har förekommit ett sådant otillbörligtförfarande som avses i 17 kap. 8 § BrB. I paragrafen har gjorts den ändringenatt förutsättningarna för att upphäva en omröstning i de ifrågavarande fallenanges uttryckligen. Motiveringen har redovisats iavsnitt 2.5 och i specialmotiveringen till 15 kap. 7 § ValL. 1981/82:222 32 Jaghemställer att regeringen föreslår att anta förslagen till 1. lag om ändring i vallagen (1972:620), 2. lag om ändring i lagen (1972:704) omkyrkofullmäktigval, 3. lag om ändring i folkomröstningslagen (1979:369). Regeringen ansluter sig till föredragandensöverväganden och beslutar att genom proposition föreslå att anta deförslag som föredraganden har lagt fram. Prop.1981/82:222 33 Kommitténssammanfattning av sitt förslag Kommittén har haft i uppdrag att göra en allmänöversyn av vallagen (1972:620), särskilt med utgångspunkt från de praktiskaerfarenheter som vunnits vid genomförandet av 1973 och allmänna val.Delar av kommitténs arbete har redovisats tidigare i betänkandena Översyn avvallagen 1 (SOU 1978:64), Översyn av vallagen 2 (SOU 1980:45) och Tiden förextra val till (Ds Ju 1981:21). Återstående frågor i utredningsarbetet,flertalet med anknytning till valprövningsnämndens verksamhet, redovisas idetta slutbetänkande. Isyfte att precisera valprövningsnämndens befogenheter att begära biträde avandra myndigheter med utredningen i besvärsärenden enligt valförfattningarnaföreslår kommittén ett tillägg till 15 kap. 6 § vallagen av innebörd attstatlig och myndighet är skyldig att lämna valprövningsnämnden uppgiftoch avge yttrande när nämnden så begär. Enligtrådande praxis får endast en röstberättigad person föra talan mot beslut omvalutgång. I de fall ett politiskt parti fört sådan talan har besvärenavvisats. Med utgångspunkt från den allmänna principen inom förvaltningen attbesvärsrätt tillkommer den som beslutet angår har kommittén funnit det stå bästi överensstämmelse med den ställning partierna numera har att även ett partifår föra talan mot beslut om valutgång. Enligt kommitténs förslag skallmotsvarande besvärsrätt tillkomma parti och kampanjkommitté i folkomröstning. Förfarandet vid besvär över beslut enligtvalförfattningarna uppvisar ganska stora variationer. I flertalet fall gällerdock huvudregeln inom förvaltningen att besvärshandlingen skall ges in till denmyndighet som skall pröva besvären (besvärsmyndigheten) och att fristen föringivande av besvär är . I fråga om besvär över valutgång gäller dockatt besvärshandlingen skall ges in till den myndighet som meddelat beslutet(beslutsmyndigheten). Besvärstiden är i riksdagsval och ikommunala val. Enligt valprövningsnämndens erfarenheter har det nuvarandebesvärsförfarandet berett de klagande vissa svårigheter. Kommittén förordaratt besvärsförfarandet enligt valförfattningarna görs mera enhetligt och imöjligaste mån anpassas till vad som i allmänhet gäller inom förvaltningen. Ev.ändringar bör emellertid anstå tills den pågående översynen avförvaltningslagen är klar. Kommittén föreslår dock att besvärstiden i kommunalaval skall förlängas . Enligt15 kap. 7 § vallagen kan ett val upphävas om det i den verksamhet förförberedande och genomförande av val som myndighet svarar för har förekommitavvikelse från föreskriven ordning eller om det har förekommit sådantotillbörligt förfarande som avses i 17 kap. 8 § (otillbörUgtverkande vid röstning eller tagande av otillbörlig belöning vid röstning). 1981/82:222 34 någon av dessa omständigheter med fog kan antas hainverkat på valutgången skall valprövningsnämnden upphäva valet. För att såsnart som möjligt få ett slutgiltigt besked angående valutgången är detangeläget att valbesvärsären-den avgörs snabbt. Detta har haft till följd attvalprövningsnämnden oftast, utan föregående domstolsprövning, fått ta ställningtill frågan huruvida brottet otillbörligt verkande vid röstning begåtts.Prövningen i nämnden är emellertid huvudsakligen inriktad på vad som objektivtsett förekommit av otillbörligt handlande i samband med valet och vilka effekterdetta med fog kan antas ha haft på valutgången. Frågan om den handlandes uppsåtär däremot av underordnad betydelse i jämförelse med vad som gäller viddomstolsprövningen. Av dessa skäl har kommittén funnit lämpligt att, i ställetför hänvisningen till , förutsättningarna för upphävande av valuttryckligen anges i vallagen. Valmyndigheterna har begärt vissaförändringar beträffande valbarhets-prövningen. Begäran har föranletts av i enstaka fall, p. g. a. försenade aviseringar om ändringar i fråga omkyrkobokföringsort eller medborgarskap, inte haft riktiga uppgifter Om dessaförhållanden på valdagen. Detta har i sin tur påverkat valbarhetsprövningen,som sker vid förrättning för slutlig sammanräkning och mandatfördelning.Kommittén har emellertid funnit att nuvarande förfarande kan godtas i avbidanpå resultatet av den föreslagna omorganisationen av folkbokföringen. Kommitténföreslår alltså ingen ändring i fråga om valbarhetsprövningen. I syfte att underlätta valmyndigheternas arbete medmandatfördelningen föreslår kommittén vissa ändringar i 14 kap. vallagen.Ändringarna innebär att reglerna för mandatfördelning m. m. ikommunfullmäktigval såvitt möjligt har bringats i överensstämmelse medmotsvarande regler för landstingsval. Sakligt sett innebär förslaget bl. a. denändringen att samma kandidat inte kan erhålla platser från två eller flerapartier i kommunfullmäktige. I sådant fall föreslås, i överensstämmelse medvad som gäller i riksdags-och landstingsval, att kandidaten skall tillträda detmandat för vilket hans jämförelsetal är störst. Förslaget innebär också vissaändringar i förfarandet i de sällsynta fall då antalet kandidater på ett partisvalsedlar inte räcker till för att besätta det antal mandat som partieterhållit i valet. De poströster som valförrättarnakasserar vid preliminära rösträkningen i vallokalen, t. ex. på grund av attnågot formellt fel begåtts då försändelsen ställts i ordning, läggs i s. k.H-omslag. Dessa röster granskas inte vid den slutliga sammanräkningen hoslänsstyrelsen, något som sker med övriga valsedlar. För att stärka garantiernaför en enhetlig praxis vid bedömningen av poströster föreslår kommittén att deröster valförrättarna kasserat och lagt i H-omslag skall granskas också avvalnämnden vid nämndens rösträkning efter valdagen. Kommittén föreslår att länsstyrelsernas skyldighet attunderrätta riksskat- Prop.1981/82:222 35 teverketom beslut angående indelning av kommun i valdistrikt skall upphöra. Kommitténsförslag bedöms inte medföra ökade kostnader, för genomförandet av val. Ev.lagändringar i anledning av kommitténs förslag bör kunna träda i kraft i sådantid att de kan tillämpas vid val. Lag om ändring i vallagen (1972:620) Härigenom föreskrivs i fråga om vallagen (1972:620) delsatt 14 kap. 21 § skall upphöra att gälla, dels att 3 kap. 3 §, 13 kap. 9 §, 14 kap. 3, 15 d, 16, 17,19 och 22 §§ samt 15 kap. 4, 6 och 7 §§ skall ha nedan angivna lydelse. Varje kommun är indelad ivaldistrikt. Är kommun indelad i valkretsar för val av kommunfullmäktige, skallvarje sådan valkrets bilda ett eller flera valdistrikt. Valdistrikt bör omfatta 1 200-1 500 röstberättigade.Endast om särskilda skäl föranleder det, får valdistrikt omfatta mer än 1 800eller mindre än 300 röstberättigade. beslutar om kommuns indelning i valdistriktpå förslag av fullmäktige i kommunen. Det åligger kommun att närmastföre år då ordinarie val till skall äga rum se över indelningen. Omdet är påkallat får självmant besluta om indelningen ivaldistrikt sedan fullmäktige i kommunen har beretts tillfälle att yttra sig. Beslut om indelning i valdistrikt om indelning i valdistrikt skallmeddelas senast en månad före skall meddelas senast en månad före ingången av det år under vilket beslutet skall träda i tillämpning. Regeringen eller annan myndighet som beslutar om ändring i rikets indelning i landstingskommuner eller kommuner kan dock vid behov bestämma att beslut om indelning i valdistrikt får meddelas . skall kungöra sådana beslut i ortstidning inom valdistrikten. ingångenav det år under vilket beslutet skall träda i tillämpning. Regeringen ellerannan myndighet som beslutar om ändring i rikets indelning i landstingskommunereller kommuner kan dock vid behov bestämma att beslut om indelning ivaldistrikt får meddelas . skall kungöra sådanabeslut i ortstidning inom valdistrikten samt tillställa centralavalmyndigheten avskrift av beslutet. Vid offentlig förrättning sompåbörjas så snart det kan ske, dock tidigast onsdagen efter valdagen, granskarvalnämnden de ytterkuvert som kommit in till nämnden och behållits där samtkuvertens inne- Vid offentlig förrättning sompåbörjas så snart det kan ske, dock tidigast onsdagen efter valdagen, granskarvalnämnden de ytterkuvert som kommit in till nämnden och behållits där samt kuvertensinne- Därvid äger 3-5 §§ motsvarande tillämpning.Godkända val- och innerkuvert lägges i urnor. För varje val och valkretsanvändes en urna. I samband med att kuvert lågges i urnan antecknas vidväljarens namn i röstlängden att han utövat sin rösträtt. Avgivna röster räknas. Därvidäger 6 § motsvarande tillämpning. Därvid tillämpas 3-5 §§. Pä samma sätt granskarnämnden innehållet i de ytterkuvert som valförrättarna enligt 13 kap. 3 och 5§§ lagt åt sidan. Godkända val- och innerkuvert läggs i urnor. För varje valoch valkrets används en urna. I samband med att kuvert läggs i urnan antecknasvid väljarens namn i röstlängden att han utövat sin rösträtt. Avgivna röster räknas. Därvid tillämpas 6 §. 14 kap. 3§ I fråga om riksdagsval bestämmer ordningen mellan kandidatnamnen på partiernas valsedlar i valkretsen i den utsträckning som behövs för utseende av riksdagsledamöter och ersättare för dem. I fråga om landstings- och kom- I fråga om landstings- och kom- munfullmäktigval fördelar länssty- munfullmäktigval fördelar länssty- relsenplatserna mellan partierna. Platserna fördelas i fråga om kommunfullmäktigvalför varje valkrets. fastställer även för varje valkrets vilkapersoner som skall erhålla platserna samt utser suppleanter förlandstingsledamöter och kommunfullmäktige. Förrättningen skall genomföras utan dröjsmål. Vid avbrotti förrättningen skall valsedlarna och övriga valhandUngar läggas i säkertförvar. Innan förrättningen återupptages, skall länstyrelsen se till attobehörig åtgärd ej vidtagits med valhandlingarna. relsenmandaten mellan partierna. fastställer även för varje valkretsvilka personer som skall erhålla mandaten som ledamöter samt utser suppleanterför landstingsledamöter och kommunfullmäktige. Förrättningen skall genomföras utandröjsmål. Vid avbrott i förrättningen skall valsedlarna och övrigavalhandlingar läggas i säkert förvar. Innan förrättningen återupptas, skalllänsstyrelsen se till att obehörig åtgärd ej vidtagits med valhandlingarna. Skall två eller flera platser besättas vid val tillkommunfullmäktige, fördelas de mellan partierna så att platserna, en efterannan, tilldelas det parti som för varje gång uppvisar det störstajämförelsetalet. Jämförelsetalet beräknas enligt andra stycket. Den förstaplatsen som tilldelats parti besattes med den kandidat som står främst i denenligt 15 § bestämda ordningen mellan namnen, den andra med den kandidat somdärefter Mandaten i kommunfullmäktige fördelas för varje valkretsproportionellt mellan partierna på grundval av valresultatet i valkretsen.Härvid tilldelas mandaten, ett efter annat, det parti som för varje gånguppvisar det största jämförelsetalet. Jämförelsetalet beräknas, så långepartiet ännu ej tilldelats något mandat, genom att partiets röstetal ivalkretsen delas med 1,4. Därfter erhålls jämförelsetalet genom att partietsröstetal delas med står närmast i ordningen och så vidare efter sammagrund. Jämförelsetalet beräknas, så längepartiet ännu ej tilldelats någon plats, genom att partiets röstetal delas med1,4. Därefter erhålles jämförelsetalet genom att partiets röstetal delas meddet tal som är 1 högre än det dubbla antalet av de platser som tilldelatspartiet. Har samma kandidat erhållit platser från två partier, skall vidberäkning av det antal platser som utdelats vardera platsen anses blott som enhalv plats och, om kandidaten erhållit platser från tre partier, som entredjedels plats och så vidare efter samma grund. Har ett parti tilldelats lika mångaplatser som motsvarar antalet namn på partiets valsedlar, skall det uteslutasfrån vidare jämförelse. Skall blott en plats besättastillfaller platsen den kandidat som står främst i namnordningen inom det partisom har det största jämförelsetalet enligt andra stycket. Mellan lika jämförelsetal avgöresföreträdet genom lottning. det tal som är 1 högre än det dubbla antalet av de mandatsom redan tilldelats partiet i valkretsen. För varje mandat som ett parti har erhållit ikommunfullmäktige utses en fullmäktig. Det första mandatet som tilldelats ettparti besätts med den kandidat som står främst i den enligt 15 § bestämdaordningen mellan namnen, det andra med den kandidat som därefter står närmast iordningen och så vidare efter samma grund. Har ett parti erhållit flera mandatän antalet på partiets valsedlar upptagna namn skall överskjutande mandatvara obesatt för vilken valet gäller. År kommunen indelad ivalkretsar skall dock överskjutande mandat, med tillämpning av 15 b § fjärdestycket, flyttas till annan valkrets. Kan mandat inte besättas med tillämpningav detta förfarande, skall det vara obesatt för vilken valet gäller. Mellan lika jämförelsetal avgörsföreträdet genom lottning. Har kandidat vid val till landsting fått plats i ordning imer än en valkrets eller för mer än ett parti och skulle han till följd däraverhålla mandat i mer än en valkrets eller för mer än ett parti, skall hantillträda det mandat, för vilket hans jämförelsetal är störst. På grundval av de valsedlar som gällde för kandidatens namn när Har en kandidat vid landstings-eller kommunfullmäktigvalfått plats i ordning i mer än en valkrets eller för mer än ett parti och skullehan till följd därav erhålla mandat i mer än en valkrets eller för mer än ettparti, skall han tillträda det mandat, för vilket hans jämförelsetal är störst. På grundval av de valsedlar som gällde för kandidatens namn när 1981/82:222 39 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse detta erhöll plats i ordningen/fl.s det genom lottning. Har till följd av denna paragraftvå eller flera mandat ej tillträtts, tillsätts de ett och ett allt efterstorleken på jämförelsetalen för namnen enligt 6 §. Bestämmelserna i första - tredjestyckena äger motsvarande tillämpning för det fall att kandidat vid val tillkommunfullmäktige fått plats i ordning i mer än en valkrets och till följddärav skulle erhålla plats i mer ån en valkrets. Är vid tillämpningen av andrastycket fråga om plats för mer ån ett parti skall sammanräkningen ske inom detparti för vilket plats först skulle ha tilldelats kandidaten. 17 § ärplatserna i landsting och kom- När mandaten i landsting och munfullmäktige fördelats mellan kommunfullmäktige fördelats mel- partier och besatts med ledamöter, lan partier och besatts med ledamö- skall utse suppleanter ter, skall utse supple- för landstingsledamöter och kom- anter för landstingsledamöter och utses suppleanter på följande sätt. För varje ledamot görs ensammanräkning inom det parti, för vilket han har blivit vald. Vid varjesammanräkning tas hänsyn endast till de valsedlar som upptar ledamotens namnoch som på grund härav gällde för detta namn, när det fick plats i ordning.Varje valsedel gäller som hel röst. Med iakttagande av att namn på kandidat somhar blivit genom valet utsedd till ledamot skall anses som obefintligttillgodoräknas röstvärdet det namn som står främst på sedeln. Den som fårhögsta röstetalet är utsedd till suppleant för den ledamot som sammanräkningenavser. Mellan lika tal avgörs företrädet genom lottning. Om det antal suppleanter som harutsetts enligt andra stycket är mindre än det antal som kommunfullmäktige harbestämt enligt 2 kap. 2 § kommunallagen (1977:179) och samma suppleant harutsetts för tre eller flera ledamöter, görs ytterligare en sammanräkning för var ochen av dessa ledamöter. Därvid skall även namn på kandidat som har blivit genomvalet utsedd till suppleant för den ledamot som sammanräkningen avser anses somobefintligt. I övrigt förfars på sätt som anges i andra stycket. Om antalet suppleanter fortfarandeär mindre än det antal som kommunfullmäktige har bestämt enligt 2 kap. 2 §kommunallagen och samma suppleant har utsetts för fem eller flera ledamöter,görs ytterligare en sammanräkning för var och en av dessa ledamöter. Därefter görs på motvarande sättsuccessivt ytterligare sammanräkningar för de ledamöter vilkas suppleanter harutsetts för sju eller flera ledamöter, nio eller flera ledamöter, och såvidare, så länge antalet suppleanter är mindre än det antal somkommunfullmäktige har bestämt enligt 2 kap. 2 § kommunallagen. Kan föreskrivet antal suppleanter inte utses enligt andra- femte styckena skall därvid bero. Har landstingsledamot avgått föreutgången av den tid för vilken han blivit vald, skall på anmälanav ordförande till ordinarie landstingsledamot inkalla densuppleant som enligt den mellan suppleanterna bestämda ordningen står i turatt inträda. Har fullmäktige avgått för utgångenav den tid för vilken han blivit vald, skall på anmälan avfullmäktiges ordförande vid offentlig förrättning genom ny sammanräkning inomdet parti för vilket den avgångne blivit vald utse efterträdare för honom.Blev den avgångne vald för flera partier, skall sammanräkningen ske inom detparti från vilket plats först tilldelats honom. Vid sammanräkningen äger 7§andra stycket motsvarande till-lämpning. Har ledamot i landsting eller kommunfullmäktigeavgått före utgången av den tid för vilken han blivit vald skall länsstyrelsenpå anmälan av respektive kommunfullmäktiges ordförande tillordinarie ledamot inkalla den suppleant som enligt den mellan suppleanternabestämda ordningen står i tur att inträda. Finns ej någon som enligt förstastycket kan inkallas till ordinarie ledamot skall vid offentligförrättning genom ny sammanräkning inom det parti för vilket den avgångneblivit vald utse efterträdare för honom. Vid den nya sammanräkningen tillämpas15 b, 15 c, och 16-18 §§ när det gäller efterträdare för landstingsledamot och15 d, 17 och 19 §§ när det gäller efterträdare för fullmäktig. Finns ej någon som kan utses tillefterträdare för landstingsledamot eller fullmäktig, skall därvid bero. 15 kap. 4§ Talan mot beslut, varigenom centralavalmyndigheten eller fastställt utgången av val eller av sådanförrättning som avses i 14 kap. 13,14, 22 eller 23 § föres hosvalprövningsnämnden genom besvär.