prop · G503113 · 1981-12-31 00:00:00 — företag som är, har varit eller väntas bliföremål för bevaknings-eller uppföljningsälgärder anskaffning av omsättningstillgångar, patent,licenser eller liknande om stödet gäller enbart sådan anskaffning ellerslödunderlagel för sådan anskaffning överstiger . kostnadsfördyring och/eller liUäggsinvestering somuppkommit sedan investeringen påbörjats samt slöd lill företag som omfattas av del genomavtal mellan staten och näringslivet gällande system med lokaliseringssamråd. Arbetsmarknadsstyrelsenbeslutar i övrigt om lokaliseringsstöd för investeringar under 15 milj. kr.utom i följande fall där regeringen är beslutsinstans: stöd till verksamhet utanför stödområdet, stöd till verksamhet som bedömts som stödberättigadenligt 10 § 5 förordningen (1979:632) om regionalpolitiskt slöd. 1981/82:113 128 - stöd till turistverksamhet inom stödområde 1, 2 och3, - slöd med högre belopp än maximal procentsats föravskrivningslån och lokaliseringslån i resp. stödområde, - lån som inte leder till ökad sysselsättning ochinte heller avser en investering som har avgörande betydelse för en ort, - slöd lill koslnadsfördyring och/ellertilläggsinvestering som uppkommit sedan investeringen påbörjats eller - stöd lill förelag som omfattas av del genom avtalmellan staten och näringsUvet gällande systemet med lokaliseringssamråd och somarbetsmarknadsstyrelsen väljer all överlämna lill regeringen. Dennuvarande beslutsordningen har gällt . Den har inneburU enkraftig ökning av antalet länsstyrelsebeslut. / 81 fattadelänsstyrelsen beslut i av antalet ärenden, ochregeringen i 35 respektive av ärendena. Det är de nämndaundanlagsreglerna snarare än beloppsgränserna som är avgörande för var beslutenfattas. Under1970-lalel har den ekonomiska situationen förändrats högst avsevärt och därmedäven betingelserna för regionalpolitiken. Dessa ändrade föratsättningar har somjag tidigare behandlat avspeglats i ändrad inriktning av reigonalpolitiken motinsatser inriktade mol tidigare faser i företagens utveckling. De största stödinsatsernalämnas dock fortfarande lill expansionsinvesleringar i byggnader och maskiner. Underden första hälften av 1980-lalet förstärks behovet av att ökaindustriproduktionen. En minskning av landels bylesbalansunderskott förutsällerökad industriproduktion. Delta kommer alt ställa krav på ökade investeringarinom industrin och även att ytterligare arbetskraft överförs tillindustrisektorn. Del kan emellertid förväntas att en slor del av produktionsökningenunder första delen av en uppgångsfas kommer all ske vid befinfiiga anläggningari form av ökat kapacilelsulnylljande. Underdessa betingelser är möjligheten all med regionalpolitiska medel styraindustrisektorns lokalisering av naturliga skäl starkt begränsade. Dennagrundläggande bedömning av de närmaste årens utveckling inom industrin är avväsenlUg betydelse när det fortsatta regionalpolitiska slödel skall utformas. Delslår klart alt regionalpolitiken i större utsträckning än hillills måsteinriktas på att stimulera utvecklingen av i resp. region befintliga företag.För all uppnå detta krävs all del regionala inflytandet över och ansvarstagandetför del regionalpolitiska stödet förstärks. Dentidigare nämnda arbetsgruppen inom industridepartementet har från dessautgångspunkter prövat möjligheterna all yllerligare decentraliserabeslutsrätten om regionalpolitiskt slöd till näringslivet. Arbetsgruppenkonstaterar alt erfarenheterna av den nuvarande besluts- Prop.1981/82:113 129 fördelningenvisar att de regionala organen i stort visat prov på god beredning av ärendena.Arbetsgruppen anser all flera skäl lalar för en yllerligare decentralisering avbeslulsfallandel: Fördet första anser grappen att en yllerligare delegerad beslutanderätt medför enönskvärd förstärkning av del regionala inflytandet över den industriella ochsysselsältningsmässiga utvecklingen i resp. region. Gruppen anser vidare allen förkortning av handläggningsliderna är önskvärd. Den genomsnittligahandläggningsliden med nuvarande beslutsordning är, räknat från den fidpunkt denursprungliga ansökan inlämnades, vid länsslyrelsebeslut ca 1,5 månad, vidbeslut av ca och vid regeringsbeslut ca 3,5månader. Delär vidare enligl arbetsgruppen av betydelse all få lill slånd en bättrekontinuitet i uppföljningen av kredilbeslul. Genom decentralisering av dessaförstärks motiven för alt följa upp slödförelagens utveckling. Vidstöd till framförallt småföretag är personkännedomen särskill betydelsefull.Handläggning på regional nivå fångar enligl gruppen på ett bättre sätt uppdenna. Detnuvarande systemet med en uppdelning av beslutsbefogenheterna mellan regionaloch central nivå har dock också fördelar anser arbetsgruppen. Centrala beslutinnebär l.ex. störte förutsättning för enhetlighet i bedömningar ochställningstaganden. Vidare har centrala organ bättre överblick överutvecklingen inom olika näringsgrenar och branscher saml elt vidare perspektivpå regionala förändringar. I elt centraliserat syslem begränsas också detendenser lill konkurrens mellan regioner om företag och projekt som inte ärbundna lill en viss investeringsort. Del finns vidare en risk, menararbetsgrappen, alt elt regionall beslutsfattande kan leda lill alt denbefintliga produktionsstrukturen konserveras. De regionala beslutsfattarna kansåledes komma all utsättas för elt hårt tryck alt bevara existerandearbetsliUfällen även om verksamheten saknar förutsättningar att bedrivaslönsamt. Demotiv som framförs för en yllerligare decentralisering av beslut omlokaliseringsstöd anser arbetsgruppen väga så tungt att ytterligaredecentralisering bör genomföras. Arbetsgrappen betonar all de nämndariskerna med elt regionall beslutsfattande måste beaktas. Denpositiva inställningen lill yllerligare decentralisering delas av de flestaremissinstanserna, exempelvis , statens industriverk,statskontoret samt ett stort anlal länsstyrelser och utvecklingsfonder. Del saknas emellertidinle negativa synpunkter på decentraliseringen. anser visserligenalt det är angelägel att förkorta handläggningsliden och förenkla hanteringenav ärenden. Styrelsen är däremot inte beredd alt fillslyrka förslag som innebärborttagande av restriktioner för regionalt beslutsfattande för branscher medöveretablering. () anser att de regionalpolifiskapro-9 1981182. Prop.1981/82:113 130 blemeni slor utsträckning är av den karaktären alt en hög grad av nafionelllbeslutsfattande och styrning är nödvändig. Beslut om stödinsatser måste därförenligl LO fattas på högre nivå än den regionala. LO kan dock utifrånexisterande syslem med decentraliserad beslutsrätt i vissa mindre ärendenstödja en fortsatt uppdelning av beslutsbefogenheter mellan regional ochcentral nivå. Föregen del vill jag anföra följande. Den nuvarande beslutsordningen i ärenden omlokaliseringsstöd infördes efter en treårig försöksperiod meddecentraliserat beslutsfattande. Del kan konstateras all även omdecentraliseringen nått relativt långt vad avser anlalel ärenden, så gäUer beloppsmässigt största delen fortfarande beslutas på central nivå. Vidareföljer av de nuvarande undantagsreglerna för regionala beslut att ett stortantal beslut som avser mindre belopp fattas på central nivå. Jag instämmer iarbetsgrappens bedömning all en yllerligare decentralisering är önskvärd. Jagdelar även arbetsgrappens bedömning att de risker med ett decentraliseratbeslutsfattande som noterats av både arbetsgruppen och vissa remissinstansermåste beaktas. Närdet gäller genomförandet av en sådan decentralisering vill jag först ta upp detförslag som arbetsgrappen lämnat om all utvecklingsfonderna skall besluta omlokaliseringsstöd tUl företag som ingår i de berörda utvecklingsfondernas målgrupp. Detlaförslag har mötts av en delad remissopinion. ,statens industriverk och statskontoret anser det viktigt att slå vakt omutvecklingsfondernas roll som serviceorgan åt små och medelstora företag ochavstyrker därmed förslaget. a. anser det tveksamt allålägga de regionala ulveckUngsfonderna nya myndighetsuppgifter. Fleralänsstyrelser anser all frågan är av sådan principiell natur och vikt att denborde varit föremål för en parlamentarisk utredning. De flesta länsstyrelseranser vidare all del föreligger risk all stödets regionalpolitiska profiltunnas ut och att handläggningen inle kommer all lillräckligl beaktaarbetsmiljöfrågor, plansynpunkler och arbels-kraflsfrågor m.m. Förslagetstöds av och flertalet utvecklingsfonder som menar attlokaliseringsstödsverksamheten ulan svårighet kan integreras i fondens arbete.Länsstyrelsen i biträder också förslaget. Föregen del anser jag att de regionala utvecklingsfonderna nu har byggts upp ochutvecklats lill samlande organ på länsplanel för samhäUets näringspolitikriktad främst mot små och medelstora företag. Jag bedömer därför gmppensförslag som intressant. Jag delar emeUertid vissa remissinstansers åsikt altfrågan är av sådan principiell vikt att den bör utredas ytterligare. Jagär därför inte f. n. beredd att föreslå några organisatoriska förändringar påregional nivå beträffande handläggningen av lokaliseringsstöd. För all få framett underlag för ställningstagande lill denna fråga avser jag Prop.1981/82:113 131 senareföreslå regeringen alt la inifiativ fill ett utredningsarbete bl.a. vad gällerde regionala utvecklingsfondernas roll i handläggningen av lokaliseringsstöd. Jaganser att den framtida fördelningen av beslutanderätt mellan regionala ochcentrala organ även fortsättningsvis bör bestämmas av bl.a. investeringensstorlek. Den nya gränsen för regionalt beslutsfattande föreslår jag bli 7milj.kr. och gälla det sammanlagda godkända stödunderlaget för den i ärendetaktuella investeringen. Genom denna begränsning anser jag att de farhågor förbranschmässiga störningar etc. som framförts av vissa remissinstanser ihuvudsak elimineras. Därför anser jag det befogal alt endast i mer begränsadomfattning frångå denna grundregel. Jag ämnar föreslå att länsstyrelsernasbeslutsbefogenheter i ärenden om lokaliseringsstöd utöver nämnda beloppsgränsbegränsas i följande falk-Ansökningen avser slöd lill åtgärd som innebär överflyttning avverksamhet mellan olika län, stöd till investeringar som inle leder lill ökadsysselsättning, stöd utanför stödområde AC (begränsningen gällerinte investeringsbidrag), stöt utöver maximala procentsatser för resp.stödområde, - stödtill kommunala och privata industrilokaler, slöd fill fastbränsleframställning, slöd till privata investmentbolag, - stöd till kostnadsfördyring och/ellerfilläggsinvestering som uppkommit sedan investeringen påbörjats eller - slöd till företag som omfattas av det genom avtalmeUan staten och näringslivet gällande systemet med lokaliseringssamråd. Ifråga om avgränsning av beslutanderätt mellan regeringen och den centralamyndigheten i ärenden om lokaliseringsstöd avser jag föreslå regeringen att dencentrala myndighetens beslutanderätt begränsas i följande fall, där alltsåregeringen även i fortsättningen är beslutande: - slödfill investering där del sammanlagda slödunderlagel överstiger 20 milj. slödlill verksamhet utanför stödområde A-C och där regeringen inte genom speciellt bemyndigande delegerat beslutanderätt, - slöd utöver maximala procentsatser för resp.stödområde, - stöd till verksamhet som bedömts som stödberättigadenligl 10 § 5 ordningen om regionalpolitiskt stöd och där regeringen förbehålUlsig rätten att fatta beslut om stöd, - stöd fill företag som omfattas av det genom avtalmellan staten och näringslivet gällande systemel med lokaliseringssamråd ochsom väljer all överlämna till regeringen, stödtiU privata investmentbolag eller - stödtill kostnadsfördyring och/eller tilläggsinvestering som uppkommit sedan investeringen påbörials 1981/82:113 132 Mina förslag sammanfaller på dessa punkter medarbetsgruppens. Jag vill i detta sammanhang erinra om all jag med stödav regeringens bemyndigande tillsatt en utredningsman all utreda statensindustriverks framlida organisation och verksamhet. Utredaren har bl.a. enligldirektiven all behandla frågan om det är lämpligt all föra över handläggningenav lokaliseringsstödet på central nivå från till statensindustriverk. Jag vill för kännedom göra ytterligare någraklarlägganden vad gäller beslut i ärenden om lokaliseringsstöd. Mina fidigareförslag innebär att lokaliseringsstödsverksamhelen i de ärenden därlänsstyrelsen har beslutanderätt bör styras av tillgången på medel. Sådanaärenden där har beslutsrätt bör därför inte kunna bli föremål förprövning av centralt organ. Detta innebär all någon besvärsrätt överlänsstyrelsens beslut inte bör finnas. Besvärsrätt skulle innebära nackdelarnär det gäller ansvar för hushållning med tillgängliga resurser. Jag anser sålunda alt del inle bör finnas någonbesvärsrätt över beslut av i dessa ärenden. Jag anser dock att nuvarande regler för besvärsrätt överbeslut av central myndighel bör bibehållas. 3.8 Regionalpolitiskt utvecklingsarbete på regional ochcentral nivå I detla avsnitt behandlar jag regionala projekfinsatser,lokaliseringssamråd inom industrin och den privata service- och tjänstesektornsaml produklsökning m. m. i vissa regioner. 3.8.1 Utvecklingsarbete på regional nivå beslut 1979 (prop.1978/79:112, AU 1978/79:23, rskr 1978/79:435) innebar bl. a. all elt nyttanslag. Åtgärder m.m. i anslutning tUl länsplanering i del följande benämntåtgärdsansla-gel infördes. Delta innebar också att den verksamhet somdessförinnan bedrivits, bl. a. i de s. k. problemortsgrupperna, och somfinansierats i särskild ordning, inordnades i länsstyrelsernas ordinarieverksamhet. Länsstyrelserna gavs därmed ökade möjligheter all följaupp olika förslag i länsplaneringen och göra länsplaneringen mer konkret ochåtgärdsinriklad. Medlen var inte avsedda att användas till investerings- ellerdriftstöd utan till att ge utrednings- och projekleringsresurser - för allfullfölja länsplaneringen genom all förbättra beslutsunderiagel för olikaorgan. Genom att ge länsstyrelserna medel för egna prioriteringar fördes ocksåbeslut ut fill länen. För de två hela budgetår som anslaget funnits (1979/80 och1980/81) har 35 milj. kr. anslagils för projektarbete i länen. Dessutomanvisade ytterligare 5 milj. kr. på tUläggsbudget (prop. 1980/81:125bU. 10, AU 1980/81:25, rskr 1980/81:359) för /81. 1981/82:113 133 fördelat medlen i huvudsak efter sysselsättningsproblemenssvårighetsgrad i länen. Under de två budgetåren har länsstyrelserna sammanlagtdisponerat följande belopp. ' De 5 milj. kr. som anvisades över tilläggsbudgetupparbetas huvudsakligen under innevarande budgetår. Av länsstyrelsernas redovisningar i samband medanslagsframställningarna framgår att del konkreta regionalpoUliska arbele sombedrivs med dessa medel berör många olika områden. Länsstyrelsernas redovisning av arbetet under budgetåret1980/81 ger följande bild av fördelningen mellan de vanligast förekommandeprojektområdena. Projektområde Industriell utveckling Energi Speciella glesbygdsprojekt /regionprojekt offentlig sektor i länet Projektarbetet i länen har således omfattat många typer avuppgifter och arbetssättet har varierat. Många projekt eller uppgifter hargenomförts eller pågår, finansierade helt av länsstyrelserna eller tillsammansmed 1981/82:113 134 statligaorgan, kommuner, landsting, utvecklingsfonder och enskilda företag. Antaletprojekt som länsstyrelserna redovisar uppgår till ca 400. Ettarbetssätt, som har använts i flera län, har varit all samlat behandla ettflertal viktiga samhällssektorer som rör en kommun eller en viss region.Samordnade insatser har på det sättet gjorts i flera kommuner med långsiktigtsvag utveckling eller med betydande inslag av krisdrabbade företag. Jag villkort beskriva arbetsinriklningen med exempel från , del s. k.Filipsladsprojeklet. Projektet har genomförts i samarbete mellan ,utvecklingsfonden i läns och Filipslads kommun. Arbetet har bedrivitsefter fyra huvudlinjer. För del första att identifiera, utveckla och stödjaföretagsinlerna entreprenörer - intrapre-nörer för start av nyaaffärsverksamheter inom de etablerade företagens ram. De gäller såväl de storaförelagen som de mindre och medelstora. För del andra att identifiera ochmedverka till förverkligande av utvecklingsmöjligheter i etablerade mindre ochmedelstora företag. För det tredje att finna entreprenörer, företagsstartareoch medverka till att deras planer förverkligas. För del fjärde alt försökapåverka miljön och därigenom attityder i positiv riktning beträffandeföretagande och näringsUvsutveckling. Enannan inriktning av projektverksamheten är att med t. ex. länsprogrammen somutgångspunkt arbeta vidare med konkreta handlingsprogram för olika verksamhetert. ex. jordbraks- och skogsbruksprogram för hela eller delar av länet. Arbetethar genomgående ulförts av resp. myndighel som givit resurser förextra insatser under viss fid. Deregionala utvecklingsfonderna har ofta varit nära samarbetsparl lilllänsstyrelserna i projektarbetet. De industripolitiska projekten varierar ibredd från t. ex. handlingsprogram för hela länet, resurser för intensifieradförelagsservice i en viss region, produktförnyelse och affärsutveckling fillkonsuUinsatser i enstaka företag. Som ett ytterligare exempel här vill jagnämna den administrativa företagamlbildningen i därlänsstyrelsen och finansierat studierna och komvux svarat förUlbUdningen i samverkan med utvecklingsfonden. Vidarehar med dessa medel tillsammans med olika ansvariga organmedverkat i olika slag av försöksverksamheter i liten skala för att få fram ettbättre beslutsunderiag. Det gäller såväl inom näringspolitiken som andraangelägna sektorer. Så har t. ex. i vissa kommuner i och Kalmarläns skärgårdsområde bedrivits försöksverksamhet med slöd lill lungatransporter. Berörda kommuner och länsstyrelser har delat på kostnaderna förstödet. Försöksverksamheten har visat att relativt små insatser på detta områdekan få god effekt och komplettera övriga glesbygdsinsalser. Attlänsstyrelserna har disponerat åtgärdsanslagel på ett relativt fritt sätt harenligt min mening på flera sätt inneburit positiva förändringar i arbetssätteti länen. Länsstyrelserna har kunnat göra egna prioriteringar och påverka detpraktiska arbetet även om föratsättningarna på olika sätl 1981/82:113 135 förändrats.Jag ser som naturligt all medlen i betydande utsträckning inriktas pånäringslivet eftersom ett livskraftigt näringsliv är en viktig föratsättningför en fungerande region. Eftersom regionalpolifiken spänner över i stort settalla samhällsområden ser jag det dessutom som vikfigt att ätgärdsanslaget kananvändas över sektorsgränserna. Vad gäller användning inom statlig sektormåste denna självfallet ligga i linje med den övergripande resursfördelning ochprioritering som regering och riksdag har gjort inom ramen för bl. a. denårliga budgetprövningen. Projektarbetethar engagerat ett stort antal myndigheter och organ. Förekomsten av länsstyrelsernasresurser har också stimulerat andra lill insatser. Många projekt hardelfinansierats av länsstyrelserna tillsammans med kommuner, landsting,utvecklingsfonder, enskilda företag osv. De totala resurser som satsals påolika utvecklingsprojekt har därmed i många län varit betydligt större änlänsstyrelsens egna ålgärdsmedel. Genomlänsstyrelsernas centrala roll i projektverksamheten har dessa insatser kunnatsamordnas bättre än vad som annars lorde ha varit fallet. Att länsstyrelsendärigenom kan föra över information och erfarenhet mellan olika projekt sparardessutom resurser. Deresultat och erfarenheter som hiltills framkommit anser jag varafillfredsställande. Jag förordar därför att verksamheten fortsätter med i stortsell nuvarande inriktning. Detär enligl min mening angelägel att inom givna ramar förstärka de regionalautvecklingsinsatserna vad avser nyförelagande och industriell förnyelse i demest utsatta regionerna och jag redogör för detta i del följande. Särskildainsatser för regionalt nyförelagande Dentidigare nämnda arbetsgrappen inom industridepartementet har lagt fram eltförslag fill sammanhållet program för regionall nyförelagande i nuvarandestödområdena 4-6, som bygger på alt särskUda medel ställs till de regionalautvecklingsfondernas förfogande i berörda län. Programmetför regionalt nyförelagande bör sammanfattningsvis enligl arbelsgmppen kunnaomfatta bl. a. följande punkter: Informationom förelagandels villkor och samhällsekonomiska betydel se med speciell inriktning på särskUt utsatta regioner. Olika slag av utbildningsinsatser förförelagsledare och förelagsledande personal. Fördjupade förelagsservice- och konsulfinsatser isamband med etablering av nya och expansion av befinliga företag. Möjlighet att genom mindre bidrag stödjaproduktutveckling och marknadsföringsprojekt i samband med nyetablering ochexpansion. Bidrag till hyreskostnader under ett inledningskedeför att underlätta etablering av förelag. Prop.1981/82:113 136 6.Bidrag lill kostnaderna för projektering av större byggnadsinvesteringar,exempelvis sådana som senare leder lill ansökningar om lokaliseringsstöd. Arbetsgruppensförslag har fått elt positivt bemötande i remissbehandlingen. Förmin del ansluter jag mig i huvudsak lill arbetsgruppens förslag. Allmänt sellbör del systematiska arbetssätt som arbetsgruppen förordar tillämpas i helalandet. a. industriverket framhåller är de regionalautvecklingsfondernas verksamhet i hög grad inriktad på sådana åtgärder somarbetsgruppen föreslår. Detär emellertid nödvändigt att prioritera de industrisvaga regionerna istödområdena A-C och där göra särskill kraftfulla satsningar för all latillvara de möjligheter lill nyetablering och expansion inom näringslivet somfinns. Annars kommer de regionala obalanserna att ytterligare förvärras. Förmin del anser jag all slödel i första hand bör användas till olikautbildningsinsatser och till all hjälpa förelag alt skaffa erforderlig kompelensfrån externa källor t. ex. i form av konsulttjänster. Delta innebär i huvudsaken prioritering av de fyra första punkterna i arbetsgruppens förslag. Stödetfår inle vara permanent ulan skall användas för all överbryggainilialsvårigheter. För alt säkerställa all slödel går till företagsekonomisktmotiverade projekt bör mottagaren till väsenfiig del medverka i finansieringen. Jagvill erinra om alt länsstyrelser och utvecklingsfonder , med medel frånåtgärdsanslagel, gör betydande insatser av detla slag. Jaghar tidigare föreslagit att vissa medel till företagsstöd i form av visslregionalpolitiskt slöd fill näringslivet saml medel till glesbygdsstöd och lillprojektverksamhet ersätts av ett nytt anslag för regionalpolitiska insatser pålänsnivå. Denprojektverksamhet i länen som jag har förordat, inklusive åtgärder förregionalt nyförelagande, bör benämnas Regionalt utvecklingsarbete och vara ettav de ändamål för vilka länsstyrelserna kan anvisa medel från del nya anslaget. Jagåterkommer senare i anslagsfrågan, men vill här anmäla all jag avser föreslåregeringen att medelstilldelningen görs så att län med stödområde A-C ges ökaderesurser för att arbeta med åtgärder för regionalt nyförelagande. Närdel gäller projektarbetets innehåll i allmänhet finns det anledning all antaall del successivt sker en förskjutning från "förberedande" projekt,av t. ex. programtyp, mol mer konkreta följdprojekl och delprojekt. En sådanutveckling bör enligl min mening eftersträvas. Så kan l.ex. vissa typer avförsöksverksamheter - som medlen i viss mån redan använts till vara angelägnaall stödja, dock under förutsättning att andra medel saknas och all sådanaverksamheter enligt länsstyrelsernas prioriteringar ryms inom tUldeladeresurser. 1981/82:113 137 Jagvill också framhålla vikten av alt projekt- och utvecklingsarbetet bedrivs medsådan inriktning alt genomförandet av del som arbetet syftar lUl kan ske medbefintliga medel inom regionalpolitiken eller andra områden. Delankommer på länsstyrelserna all prioritera mellan olika delar av detregionalpolitiska utvecklingsarbetet, fördela medel och lämna riktlinjer förverksamheten. I övrigi bör ansvarsfördelningen mellan olika organ i länen inteförändras.