prop · G503156 · 1981-12-31 00:00:00 — 3) att antagandeav nytt släktnamn bör anses vara motiverat på grund av förändrade förhållandeneller av andra synnerliga skäl. Allmänna hinder för godkännande av nytt släktnamn Såsom nytt släktnamn kan inte godkännas namn, som är olämpligteller vars användning eljest kan medföra uppenbar olägenhet. Såsom nytt släktnamn kan inte utan synnerligt skälgodkännas namn, 1) som till formeller skrivsätt står i strid med språkbruket i landet; eller 2) som är mycketallmänt såsom släktnamn; eller 3) som allmäntanvänds såsom förnamn. Skyddade namn och kännetecken 21 1981/82. 1981/82:156 300 Såsom nytt släktnamn kan inte godkännas namn, vilketenligt vad som är Bilaga 8 allmänt känt är hävdvunnet i viss inhemsk ellerutländsk släkt, såvida inte synnerligt skäl till godkännande föreligger. Utan synnerligt skäl kan såsom nytt släktnamn integodkännas namn som kan identifieras med 1) stiftelse,förenings eller annat samfunds namn; eller 2) registreradfirma eller registrerat varumärke eller annat i näringsverksamhet använtskyddat kännetecken; eller 3) konstnärsnamneller signatur, som är allmänt kända. Synnerliga skäl för godkännande av nytt släktnamn Nytt släktnamn, vilket inte uppfyller i 10 § 2 mom. 1punkten uppställda krav, kan godkännas, om sökanden har ett släktnamn avfrämmande ursprung och ibruktagande av det nya namnet bör anses ändamålsenligtmed beaktande av den utredning som förebringats i saken. Nytt släktnamn, som inte motsvarar i 10 §2 mom. och 11 §uppställda krav, kan godkännas, > 1) om sökandenpåvisar, att han eller hans förfäder tidigare lagligen har använt det avsökanden föreslagna nya släktnamnet; eller 2) om antagande avdet nya släktnamn sökanden föreslår bör anses synnerligen motiverat på grund avförändringar i familjeförhållandena eller därmed jämförbara omständigheter. Ärenden angående ändring av släktnamn handläggs avlänsstyrelsen. Särskild sakkunnigmyndighet i frågor som gäller lagenstillämpning är . Angående dess sammansättning,tillsättande och uppgifter stadgas närmare genom förordning. Ansökan om ändring av släktnamn Ansökan om ändring av släktnamn skall göras hoslänsstyrelsen i det län där sökanden är införd i befolkningsregistret. Ansökan skall göras skriftligen. I ansökan skall nämnas deomständigheter som ligger till grund för att ansökan om ändring av släktnamngörs samt det av sökanden föreslagna nya släktnamnet. Är ansökan om ändring av släktnamn bristfällig, skallsökanden beredas tillfälle att inom skälig tid komplettera sin ansökan. 1981/82:156 301 Nämndens för namnärenden utlåtande och sökandens hörande Såvida ansökan inte skall hänskjutas till annan myndighet,avvisas utan prövning eller genast avslås, skall begära utlåtandeav om ändringen av släktnamnet och om det av sökandenföreslagna nya släktnamnet. Om nämnden för namnärenden har ansett att ändringen avsläktnamnet inte enligt 9 § kan anses vara motiverad eller att det av sökandenföreslagna nya släktnamnet inte enligt 10-12 §§ kan godkännas, skalllänsstyrelsen bereda sökanden tillfälle att inom skälig tid skriftligen bemötautlåtandet. Finner , sedan utlåtande i saken, att hinder för ändring av släktnamn, med beaktandeav stadgandena i 9-12 §§ inte föreligger, skall på sökandensbekostnad kungöra ansökan i officiella tidningen. Den som anser att sökanden skulle komma att få nyttsläktnamn i strid med stadgandena i 11 § och att ett godkännande av ansökanskulle kränka hans egen rätt, är berättigad att framföra anmärkning medanledning av ansökningen. Anmärkning skall framföras hos den länsstyrelse däransökan om ändring av släktnamnet är anhängig. Anmärkning skall framföras skriftligen inom trettio dagarräknat från den dag då ansökningen kungjordes genom publicering i officiellatidningen. -Anmärkning som framförs efter utgången av nämnda tid kan dockbeaktas, såframt ärendet inte är avgjort. Ansökans avgörande och motivering av beslut Ansökan om ändring av släktnamn skall efter utgången avden i 18 § 2 mom. stadgade tiden utan dröjsmål upptagas till avgörande. Om ansökningen avslås, skall i beslutet nämnas grundernaför att ändring av släktnamn eller det av sökanden föreslagna nya släktnamnetinte har kunnat godkännas. beslut i ärende angående ändring avsläktnamn skall delgivas sökanden samt den som med anledning av ansökningen harframfört i 18 § avsedd anmärkning. 1981/82:156 302 21 § Bilaga 8 Sökanden samt den som med anledning av ansökningen har framförti 18 § avsedd anmärkning äger rätt att söka ändring i beslut påsätt i lagen om ändringssökande i förvaltningsärenden (154/50) är stadgat. Inverkanav upphävande av faderskap på barns släktnamn Har faderskap genom domstols utslag upphävts, kandomstolen besluta, att barnet är skyldigt att antaga i 2 § 3 mom.avsett släktnamn, såvida det inte med tanke på barnets bästa bör anses viktigtatt barnet behåller sin rått till mannens släktnamn. Har någon på ansökan erhållit nytt släktnamn och kränkeranvändningen av namnet i väsentligt mån i 11 § avsedd rätt till skyddat namneller kännetecken, kan innehavaren av namnet eller kännetecknet vid domstolföra talan om att släktnamnet förklaras förverkat. Talan om förverkande av släktnamn skall väckas inom fem årfrån den dag då det nya släktnamnet har blivit infört i befolkningsregistret.Den som med stöd av 1 mom. har förklarats föriustig sin rätt till släktnamn ärskyldig att återtaga sitt tidigare släktnamn. I ärenden som angår ändring av minderårigt barns släktnamni enlighet med 2 och 3 kap. denna lag skall barnet självt höras, om det harfyllt . Barns släktnamn kan inte ändras, om barn som har nått nämndaålder har meddelat, att det motsätter sig namnändringen. Minderårig, som ämnaringå äktenskap, äger rätt att själv besluta om ändring av släktnamnet vidingående av äktenskapet. I fråga om förande av talan för omyndig i ärenden somavses i 3 kap. denna lag gäller i övrigt vad i 12 kap. 1 § samt 3, 4 och 5 §§rättegångsbalken är stadgat. Prop.1981/82:156 303 25 § Bilaga 8 Bemyndigande att utfärda förordning Närmare stadganden om tillämpningen av denna lag utfärdasgenom förordning. Lagens ikraftträdande och övergångsstadganden Denna lag träder i kraft den 19 Prop.1981/82:156 304 Härigenom föreskrivs följande. Förvärv av efternamn vid födelsen 1 § Barn förvärvar vid födelsen det efternamn somföräldrarna bär, om dessa har samma efternamn. Harföräldrarna olika efternamn när barnet föds, förvärvar barnet det avföräldrarnas efternamn som anmäls till pastorsämbetet efterfödelsen. Görs inte en sådan anmälan, anses barnet vid födelsen ha förvärvatmoderns efternamn. I ställetför namn som avses i första eller andra stycket kan barnet förvärva ettefternamn som någon av föräldrarna senast har burit som ogift, om detta namnanmäls till pastorsämbetet efter barnets födelse. Förvärv av efternamn vid adoption 2 § Den som adopteras av makar förvärvar genom adoptionendet efter namn som adoptivföräldrarna bär, om dessa har samma efternamn. Har adoptivföräldrarna olika efternamn, förvärvar barnet genom adoptionen det av adoptivföräldrarnas efternamn som dessa anmäler i adoptionsärendet eller, om något namn inte har anmälts, adopfivmoderns efternamn. Den som adopteras av en person ensam förvärvar genomadoptionen det efternamn som denne bär. Om en make adopterar den andra makensbarn, medför det dock inte någon ändring av barnets efternamn. Den somadopteras kan genom adopfionen i stället förvärva ett efternamn som en adopfivföräldersenast har burit som ogift, om den eller de som adopterar anmäler detta namn iadoptionsärendet. 3 § Domstolen kan i adoptionsärendet besluta att den somadopteras skall behålla det efternamn som han eller hon hade före adoptionen. Byte till förälders efternamn 4 § Den som vill byta ett efternamn som har förvärvatsenligt 1 § till ett annat efternamn som bärs av någon av föräldrarna kan göra detta genom anmälan fill pastorsämbetet. Har föräldern förvärvat sitt namn enligt 9 § genom äktenskap med någon annan än den andra föräldern, krävs att maken i detta äktenskap samtycker till namnbytet. Genom anmälan till pastorsämbetet kan byte även ske fillett efternamn som någon av föräldrarna senast har burit som ogift. Den somhar bytt efternamn enligt första eller andra stycket kan genom anmälan tillpastorsämbetet byta till ett annat namn som anges i något av dessa stycken. 1981/82:156 305 5 § I fråga om byte av efternamn förett barn krävs att den Bilaga 9 förälder vars namn barnet bär harsamtyckt fill namnbytet, om denne inte är vårdnadshavare, eller att domstol harfunnit att namnbytet är förenligt med barnets bästa. 6 § Bestämmelserna i 4 och 5 §§tillämpas också då den som har adopterats vill byta ett efternamn som harförvärvats enligt 2 § till ett annat efternamn som bärs av någon av adopfivföräldrarnaeller som någon av dem senast har burit som ogift. Detsamma gäller om den somhar adopterats har behållit sitt efternamn från tiden före adoptionen och villbyta det till ett efternamn som har angetts. Byte till fosterförälders efternamn 7 § Ett barn , som för fostran och vårdstadigvarande har omhändertagits av någon annan än barnets föräldrar, kan genom anmälan till pastorsämbetet byta sitt efternamn till namn som bärs av fosterföräldern eller av fosterföräldrarna eller en av dem, om den eller de vars namn avses samtycker fill namnbytet och domstolen har funnit att namnbytet är förenligt med barnets bästa. Den som har bytt efternamn enligt första stycket kan genomanmälan fill pastorsämbetet återfå ett efternamn som han eller hon har burittidigare. Byte till makes efternamn 8 § När äktenskap ingås behållervardera maken sitt efternamn, om inte anmälan enligt 9 § görs före eller isamband med vigseln. 9 § Vill makar ha samma efternamn,kan en av dem med den andres samtycke genom anmälan fill pastorsämbetet bytasitt efternamn fill den andra makens efternamn. Görs en sådan anmälan föreeller i samband med vigseln, förvärvas namnet vid vigseln. En make som under äktenskapet har bytt efternamn enligt 10eller 13 § kan inte därefter byta fill den andra makens efternamn enligt förstastycket. Byte enligt första stycket kan inte heller avse ett namn som den andramaken har förvärvat genom ett tidigare äktenskap. Den som har bytt efternamn enligt första stycket kan genomanmälan fill pastorsämbetet återfå det efternamn som han eller hon senast harburit som ogift. Byte till andra efternamn 10 § Den som vill byta sitt efternamn fillett nybildat efternamn eller till ett efternamn som inte kan förvärvas enligt1-9 §§ kan ansöka om detta hos patent- och registreringsverket. Den som en gånghar bytt efternamn efter en sådan ansökan får på nytt byta efternamn på dettasätt endast om det finns särskilda skäl. 11 § Som nybildat efternamn får integodkännas 1. namn som till bildning, uttal eller stavning har ensådan språklig form att det inte är lämpligt som efternamn här i landet. 1981/82:156 306 2. namn som är i bruk som förnamn, om det inte finnssärskilda skäl att Bilaga 9 namnet ändå skall få bäras som ett nybildatefternamn, 3. dubbelnamn, 4. namn som kan uppfattas som en benämning påjärnvägsstationer, postkontor eller Uknande och därför kan medföra olägenheteller i övrigt kan vilseleda allmänheten, 5. namn som kan väcka anstöt, eller 6. namn som kan antas leda till obehag för den som bärdet. 12 §Som efternamn, vare sig det är nybildat eller ej, får inte godkännas namn som lätt kan förväxlas med 1. ett efternamn som någon annan enligt lag bär ellerhar rätt att bära, 2. ett allmänt känt efternamn som har burits av enutdöd släkt, 3. ett allmänt känt utländskt efternamn, 4. någon annans konstnärsnamn eller ett likartat namnsom är allmänt känt, 5. en beteckning för en stiftelse, en ideell föreningeller någon liknande sammanslutning, 6. någon annans här i riket skyddade firma ellervarumärke eller ett annat kännetecken som har inarbetats för någon annan i ennäringsverksamhet här i riket, eller 7. ett namn som är ägnat att uppfattas som en titel pånågon annans skyddade litterära eller konstnäriiga verk, om titeln äregenartad, eller ett namn som kränker någon annans upphovsrätt till ett sådantverk. Harnågon efter ansökan förvärvat ett nybildat efternamn, utgör vad som sägs iförsta stycket 1 inte hinder för föräldrar, syskon eller syskonbarn att med förvärvarenssamtycke erhålla det namnet efter ansökan hos patent- och registreringsverket.Har det förra förvärvet gjorts av flera, fordras samtycke av dem alla. 13 §Utan hinder av 11 eller 12 § kan byte till ett efternamn ske, om det finns synnerliga skäl. Föratt byte skall kunna ske till ett efternamn, som sökanden har burit fidigareutan att ha förlorat det enligt 15-18 §§, är det dock tillräckligt om det finnssärskilda skäl. som vill byta efternamn inte fyllt , kan patent- och registreringsverketuppställa som villkor för namnbytet att domstol har funnit detta vara förenligtmed barnets bästa. 14 §Ändring av ett utländskt efternamns genusform anses inte som byte till annat efternamn. Sådan ändring sker genom anmälan till pastorsämbetet. 15 §Fastställs det att en man inte är far till ett barn som på grund av faderskapet har förvärvat mannens efternamn eller ett efternamn som mannen har burit, förlorar barnet det efternamnet. I stället förvärvar barnet moderns efternamn vid tiden för barnets födelse. Barnet anses då ha förvärvat det namnet enligt 1 §. 1981/82:156 307 Finns det synnerliga skäl, får domstol tillåta att barnetbehåller sitt Bilaga 9 efternamn. Sådant fillstånd meddelas, om fråganangående faderskapet prövas av domstol, i samband med domen. I annat fallprövas namnfrågan efter särskild ansökan, som skall ha kommit in till domstoleninom efter fastställelsen. 16 § Har någon genom anmälan tillpastorsämbetet förvärvat ett efternamn som han eller hon inte har rätt till ochär det inte fråga om fall som avses i 15 §, skall domstol på talan av den varsnamn sålunda har förvärvats besluta att namnet förloras, om inte synnerligaskäl talar för att namnet får behållas. Den som på detta sätt förlorar sittnamn återfår det efternamn han eller hon hade före anmälningen. 17 § Har någon efter ansökan hospatent- och registreringsverket bytt till ett efternamn som han eller hon infehar burit tidigare och uppstår olägenhet för någon annan till följd av sådanrisk för förväxling som anges i 12 § första stycket, skall domstol på talan avden andre besluta att den som har erhållit namnet förlorar detta, om intesynnerliga skäl talar för att han eller hon får behålla det. Den som på dettasätt förlorar sitt namn återfår det efternamn han eller hon hade föreansökningen. 18 § Förlorar någon sitt efternamnenligt 15-17 §§ skall domstolen, om talan förs om detta, besluta att också densom genom denne har förvärvat eller i övrigt har rätt att bära namnet förlorarnamnet eller rätten att bära det, om inte synnerliga skäl talar mot detta.Detsamma gäller om någon sonti borde ha förlorat sitt efternamn enligt 15-17 §§har avlidit. Förlorar någon sitt efternamn enligt första stycket, skalldomstolen med tillämpning av 1-9 §§ fastställa det namn som förvärvas i ställetför det som förloras. Särskilt skydd för egenartade efternamn 19 § Har någon förvärvat ett egenartat efternamn,får ett namn som lätt kan förväxlas med detta användas av någon annan endast om han eller hon enligt denna lag kan åberopa rätt till namnet eller om han eller hon eller släkten av ålder eller annars enligt ortens sed har burit det som tillnamn. Ingen får obehörigen, till nackdel för den som harförvärvat ett egenartat efternamn, i näringsverksamhet använda en firma, ettvarumärke eller ett annat kännetecken som lätt kan förväxlas med namnet. Medfirma likställs beteckning för stiftelse, ideell förening eller därmedjämförlig sammanslutning. Ett efternamn skall anses som egenartat, om det är ägnatatt utmärka tillhörigheten till en viss släkt. 20 § Har ett konstnärsnamn eller ett liknande namnblivit allmänt känt och har någon annan en äldre rätt till ett egenartat efternamn med vilket konstnärsnamnet lätt kan förväxlas, måste den andre inom rimlig tid inskrida mot användandet. Annars får konstnärsnamnet användas utan hinder av vad som föreskrivs i 19 §. Första stycket tillämpas även i fall då ett kännetecken avdet slag som anges i 19 § andra stycket har inarbetats och någon annan har enäldre rätt till ett egenartat efternamn med vilket kännetecknet lätt kanförväxlas. 1981/82:156 308 I de fall som avses i första eller andra stycket kandomstol efter vad som är Bilaga 9 skäligt föreskriva att konstnärsnamneteller kännetecknet får användas endast på ett särskilt sätt. 21 § Talan om fastställelse huruvidaen rätt fill ett egenartat efternamn består eller inte eller huruvida ettförfarande utgör intrång i en sådan rätt eller inte får prövas av domstol, närdet råder ovisshet om förhållandet och ovissheten är till nackdel för den somför talan. 22 § Den som gör intrång i någonannans rätt till ett egenartat efternamn är skyldig att ersätta den andresskada, om han eller hon har insett eller borde ha insett att förfarandet vartill nackdel för denne. Vid bedömande om och i vad mån skada har uppstått skallhänsyn tas även till lidande och övriga omständigheter av annan än rentekonomisk betydelse. 23 § En make som har förvärvat den andra makens efternamnfår framför efternamnet bära ett tidigare efternamn som mellannamn. Har makar olika efternamn får en av dem, med den andressamtycke, framför sitt efternamn bära den andres efternamn som mellannamn, ominte detta har förvärvats på grund av ett tidigare äktenskap. Rätten för enmake att med den andra makens samtycke börja bära dennes efternamn sommellannamn gäller även sedan äktenskapet har upplösts. En efterlevande make fårutan samtycke börja bära ett sådant mellannamn. 24 § Den som har adopterats och förvärvat ettefternamn som bärs av adoptivföräldern eller av adopfivföräldrarna eller en av dem får framför detta som mellannamn bära sitt efternamn från tiden före adoptionen. Om den som adopterats har behållit sitt tidigareefternamn, får han eller hon framför detta som mellannamn bära ett efternamnsom bärs av adoptivföräldern eller av adoptivföräldrarna eller en av dem. Om enadopfivförälder förvärvar ett nytt efternamn genom äktenskap med någon annan änden andra adoptivföräldern, krävs att maken i detta äktenskap samtycker tillatt den som har adopterats bär detta namn som mellannamn. 25 § Den som vill bära ett mellannamn skall anmäladetta till pastorsämbe tet. Vill han eller hon inte längre bära detta mellannamn, skall det anmälas till pastorsämbetet. 26 § Varje barn skall ges ett ellerflera förnamn, som från födelsen skall anmälas tillpastorsämbetet. Förnamn förvärvas genom anmälningen, om hinder inte möter motatt namnet godkänns enligt 30 §. 27 § Den som har förvärvat ett ellerflera förnamn kan genom anmälan till pastorsämbetet förvärva ytterligare etteller flera förnamn. I samband med detta får ett eller flera förnamn strykas.Sådan anmälan får göras endast en gång. 1981/82:156 309 28 § Ändring av ordningsföljden mellan två ellerflera förnamn, så att Bilaga 9 tilltalsnamnet kommer först, kan göras genom anmälan till pastorsämbetet. Genom en sådan anmälan får även stavningen ändras, om intenamnets uttal ändras genom detta. 29 § Tillägg, ändring eller strykningav förnamn kan i andra fall än som avses i 26-28 §§ ske efter ansökan hospatent- och registreringsverket, om det finns särskilda skäl. 30 § Som förnamn får inte godkännasnamn som kan väcka anstöt eller kan antas leda fill obehag för den som skallbära det eller namn som av någon annan anledning uppenbarligen inte är lämpligtsom förnamn. 31 § Den som vill använda ettgårdsnamn, som han eller hon har anknytning till genom släktskap elleräktenskap och som enligt gammal sedvänja är i bruk som tillnamn, kan tillpastorsämbetet anmäla gårdsnamnet som särskilt förnamn. Vill han eller hon intelängre använda gårdsnamnet, kan detta anmälas fill pastorsämbetet. Förfarandet i mål och ärenden enligt denna lag 32 § Anmälan till pastorsämbetet görs i denförsamling där den som anmälningen avser är kyrkobokförd. Är denne inte kyrkobokförd i , görs anmälningen i den församling där han eller hon vistas eller senast har varit kyrkobokförd. I övriga fall får anmälningen göras fill riksskattever ket. Anmälningen till pastorsämbetet eller riksskatteverketskall göras skriftligen. Som anmälan till pastorsämbetet anses anmälan som vidvigsel görs om efternamn till vigselförrättaren och vid dop inom svenska kyrkangörs om förnamn till dopförrättaren. 33 § Beslut av pastorsämbetet får överklagas tilldomkapitlet genom besvär. beslut får överklagas till kammarrätten genombesvär. 34 § Beslut av får överklagas tillkammarrätten genom besvär. Ansökan hos patent- och registreringsverket 35 § Ansökningar hos patent- och registreringsverket skallgöras skriftligen. De skall innehålla uppgift om sökandens postadress och omskälen för ansökningen. Till ansökningen skall fogas ett personbevis. Tillansökan om förnamn för den som är född här i landet skall också fogas utdrag urfödelse-och dopboken. Sökanden skall betala ansökningsavgift. Regeringenbestämmer avgiftens storlek. Prop.1981/82:156 310 36 § Har sökanden inte iakttagit vad som ärföreskrivet om en ansökan eller Bilaga 9 finner patent- och registreringsverket annars att det föreligger hinder för att bifalla ansökningen, skall verket förelägga sökanden attyttra sig eller göra rättelse samt erinra att ansökningen annars kan avskrivas. Finner verket även efter det att sökanden har yttrat sigatt ansökningen inte kan bifallas, skall ansökningen avslås, om det inte finnsanledning att förelägga sökanden på nytt, 37 § Är i fall som avses i 10 eller 13 §ansökningshandlingarna fullständiga och finns det inte något hinder för bifall till ansökningen, skall ansökningen kungöras av patent- och registreringsverket i Post- och , om verket inte finner att ett sådant kungörande skulle sakna betydelse. När kungörande har skett skall den som vill framställanågon invändning mot ansökningen göra detta skriftligen inom en månad frånkungörelsedagen. Sedan denna fid har gått ut, skall verket avgöra ärendet. 38 § Ett slutligt beslut av patent- ochregistreringsverket får överklagas av sökanden, om beslutet har gått emot honom eller henne. Beslut, som innebär att en ansökan bifalls trots att en invändning har framställts, får överklagasav den som har gjort invändningen. Återkallar denne sin talan får invändningen ändå prövas, om det finns särskilda skäl. Beslut som avses i första stycket får överklagas till patentbesvärsrättengenom besvär. 39 § Ett slutligt beslut av patentbesvärsrättenfår överklagas till regeringsrätten genom besvär. Därvid tillämpasbestämmelserna i 35-37 §§ förvalt-ningsprocesslagen (1971:291) om besvär överkammarrättens beslut. Patentbesvärsrättens beslut skall innehålla uppgift omatt särskilt tillstånd krävs för prövning av besvär till regeringsrätten och omde grunder på vilka sådant fillstånd meddelas. 40 § Har en ansökan om namn bifallits,skall patent- och registreringsverket utfärda namnbevis till sökanden sedanbeslutet har vunnit laga kraft. 41 § En ansökan om förklaring att ett namnbyteenligt 5, 7 eller 13 § är förenligt med barnets bästa prövas av den domstol som tar upp frågor om vårdnaden om barnet. I ärenden enligt första stycket skall domstolen, om detkan ske, höra den vars efternamn barnet bär, om denne inte är vårdnadshavare.Domstolen skall även inhämta yttrande från socialnämnden. 42 § Särskild ansökan enligt 15 § andra stycketprövas av den domstol som tar upp frågor om vårdnaden om barnet eller, om barnet inte står under någons vårdnad, av domstolen i den ort där barnet har sitt hemvist. Finns det inte någon sådan behörig domstol prövas ansökningen ya\ . I ärenden enligt första stycket skall domstolen, om detkan ske, höra den vars efternamn barnet avses få. Är barnet under skalldomstolen även höra modern, om hon inte är vårdnadshavare, samt inhämtayttrande från socialnämnden. Prop.1981/82:156 311