prop · G503118 · 1981-12-31 00:00:00 — Jag avser emellertid inte attnärmare behandla denna aspekt i detla sammanhang. I grappens rapport föreslås att uppfinnarnas ställningskall stärkas. Så har också skett genom beslut med anledning avregeringens förslag alt ett skatleutjämnande uppfinnarkonto inrättas (prop.1981/82:79, SkU 1981/82:25, rskr 1981/82: lOl). För att stimulera idégivare föreslås i rapporten allersättningar lill anställda som faller inom reglerna för företagensförslagsverksamhet skall schablonbeskaltas med 25 procenl och därmed inleinkomstdeklareras. Inga sociala kostnader skall heller belasta företagen fördenna ersättning. Samma regel bör enligt förslaget tillämpas på ersättningarför arbetstagares uppfinningar samt på ersättningen lill frislående uppfinnareför patenle-rade uppfinningar. Det är emeUertid uppenbart alt regler av dennatyp är myckel problematiska från allmän beskallningssynpunkl. Arbetet i kulturskattekommillén(B 1979:15), som bl. a. utreder uppfinnarnas skattesituation, bör därföravvaktas innan ställning tas lill frågan om vilka åtgärder som kan vara möjligaall vidta. Jag vill i sammanhanget också erinra om all den överenskomnamarginalskattereformen kommer att innebära en lättnad i fråga om just sådanaextrainkomster som förslagsbelöningar m. m. I rapporten föreslås vidare en omformning av det särskildaskatteavdraget för forskning och utveckling så all det bättre stimulerar tillökade satsningar hos nya, små och snabbväxande, egenfinansierade förelag.Riksdagen har på förslag av regeringen beslutat om ändrade regler för dettaforskningsavdrag (prop. 1981/82:70, SkU 1981/82:24, rskr 1981/82:100) som iflera avseenden tillmötesgår gruppens krav. Ett av de viktigaste förslagen i gruppens rapport omfattarökad satsning på teknikupphandling för all stödja utveckling av ny teknik. Jag har därför tagit kontakt med Svenska kommunförbundetoch hur den kommunala ochlandstingskommunala teknikupphandlingen skall kunna ökas. Jag har i sambandhärmed Prop.1981/82:118 184 lämnatkonkreta förslag tUl leknikupphandlingsstödjande åtgärder. Bl.a. har jagföreslagit att två leknikupphandlingsfonder inrättas. Utrymme för dessa fonder,som delvis skaU finansieras med statliga medel, har skapats inom ramen för demedel som står fill regeringens förfogande för stöd lill teknisk forskning ochindustriellt utvecklingsarbete. Inomregeringskansliet undersöks också hur man genom preciseringar i reglerna föroffenllig upphandling kan stimulera lill ökad teknikupphandling. En utredninghar vidare gjorts om hur man särskill stimulerar de mindre företagen genomteknikupphandling. Jag återkommer strax liU delta. Ettannat viktigt förslag i rapporten avser riskkapitalförsörjningen för småförelagmed expansionsmöjligheter och därmed sammanhängande problem. Målsättningen ärall skapa ell syslem som kombinerar egenkapital-tiltförsel med detkompetensinflöde på olika områden, som företagen så väl behöver. Incitamentenmåste därvid förstärkas för såväl förelagarna som kapilalplacerarna för attstimulera dem att ta affärsrisker och satsa långsiktigt på utveckling ochutbyggnad, på nya produkter och ny teknik. Utredningenangående de små och medelstora företagens finansiella situation har ibetänkandet (SOU 1981:95) TiUväxlkapital lämnat vissa förslag för att skapa föratsättningarför privata småföretagsinriklade in-veslmenlförelag av en ny typ. STU harvidare utrett de närmare formerna för detla. Enföratsättning för ell fungerande syslem för att förse de mindre förelagen medriskkapital är all det skapas en marknad för handel med aktier i ickebörsnoterade akfiebolag. Regeringen har därför föreslagit vissaåtgärder för att möjliggöra och stimulera sådan handel (prop. 1981/82:116).Chefen för budgetdepartementet har tagit upp frågan om ytterligaresådana åtgärder. Jag återkommer strax till utredningsförslagen beträffandesmåföretagens riskkapilalförsörining och därmed sammanhängande frågor. Iarbetsgruppens rapport pekas också på alt de tekniska högskolorna bör kunnaspela en betydligt aktivare roU för att förbättra innovalionsklimatel i landet.Bättre förutsättningar för uppdragsforskning för industrin är ell önskemål. Iregeringens forskningspolitiska proposition (prop. 1981/82: 106) anges ocksåvissa möjligheter att bygga upp flexibla särorganisalioner för uppdragsforskningi anslutning till högskolan. Förall stimulera "avknoppning" av projekt som lämpar sig all drivavidare i företagsform bör enligt gruppen s. k. innovationscentra inrättas vidhögskolorna. Dethar länge funnits förväntningar om all den tekniska forskningen vid universitetoch högskolor skaU ge spridningseffekter, bl.a. i form av nya produkter ochföretag baserade på nya produktidéer. 1 förekommer t. ex. en omfattandeföretagsetablering kring vissa högskolor. 1981/82:118 185 ISverige däremot är avknoppningen av nya företag från universitet och högskolori allmänhet av begränsad omfattning. Detta beror inle på bristande lekniskkompelens eller brist på konkreta tekniska idéer. En trolig förklaringsfaklorär däremot all utbildningen vid de tekniska högskolorna Iradifionellt ärstorföretagsorienlerad. De flesta studenter och forskare överväger aldrigseriöst alternafivet att starta ett eget företag. En annan förklaring är attdel krävs kompelens på många områden utöver leknisk utveckling för att tasteget från produklidé lill ett lönsamt förelag. En förelagsorganisation måstebyggas upp och finansieras för utveckling, produkfion och marknadsföring avprodukten. För detla krävs dels konkreta färdigheter i att utveckla sinaffärsplan, bygga upp bankkonlakter och skriva licensavtal, palenlansökningaretc, dels en viss teoretisk överblick, som gör det möjligt att förutse ochidenfifiera problem innan de hotar förelagets existens. IUSA bedriver en försöksverksamhet med s.k.Innovation Centers vid fem universitet med syfte all öka före-lagsetableringenkring dessa. Verksamhetens inriktning skiftar men huvuddragen kan sammanfallaspå följande säll. Inomeller i anslutning fill universitet byggs upp en kompetensresurs inom områdetprodukluiveckling/nyetablering/affärsutveckling. Denna resurs utnyttjas delsför utbildning, dels för konkreta projekt avseende nyetablering elleraffärsutveckling. Utöveratt öka kompetensen hos potentiella företagsstartare, så syftar utbildningenlill alt väcka intresse bland studenter och forskare för företagande, och gede intresserade underlag för att bedöma om de passar som företagare eller ej. Undervisningenbedrivs lill stor del så att deltagarna får arbeta med att ta fram en konkretaffärsplan kring en egen affärsidé. I de faU idén visar sig håUbar finns vissaresurser alt stödja projektet de första stegen mot förverkligande. Arbetet meddessa och andra konkreta projekt, initierade l.ex. från forskningsverksamheten,bidrar till att utveckla personalens kompelens och ger åskådningsexempel förundervisningen. Verksamhetav liknande karaktär bedrivs, med stöd frän STU, i begränsad omfattning vidnågra av de tekniska högskolorna i . För all bU effektiv behöver dennaverksamhet vidareutvecklas och förslärkas, i första hand inom områdetaffärsutvecklingskompetens. Regeringen har beräknat medel härför inom ramenför STU:s anslag (prop. 1981/82:100 bil. 17 s. 164). Arbetsgrappenanser vidare att stora insatser behövs när det gäller tekniköverföring, ochprov bör enligt grappen göras med insamling, bearbetning och överföring avproblem- och behovsbeskrivningar. Jagvill här peka på alt del sedan ell par år tillbaka, i nära anslutning fillinduslridepartemenlet, bedrivs en försöksverksamhel med produklsökning ochteknikimport i teknikimportkommitténs (11979: 14) regi. 1981/82:118 186 tensarbete ansluter nära till det område som arbetsgrappen för fram förslag inom.Kommittén beräknas avsluta sitt arbete med elt slutbetänkande som är planerattill . I avvaktan härpå ärjag inte nu beredd alt taställning till dessa förslag. Irapporten förs slutligen fram vissa förslag till hur arbetet inom regeringskanslietfortsättningsvis bör bedrivas för alt uppnå den samverkan överdepartemenlsgränserna som innovationsfrågorna kräver saml hurinnovationsaspekterna skaU beaktas inom resp. departement i de program, projektoch verksamheter för vilka departementet ansvarar. Delankommer på regeringen alt besluta i dessa frågor. Jag vill emellertidframhålla all den föreslagna omorienteringen av induslridepartemenlels arbetemot en mer offensiv inriktning ligger väl i linje med vad jag har anfört somnödvändigt och önskvärt i flera sammanhang. Inrättandet av eltstraktursekretariat inom industridepartementet under föregående år var ett ledi denna omorienlering. Jag finner del välmotiverat alt också lyfta framinnovalionsfrågorna och ge dem störte tyngd i departementets verksamhet. Somjag har anfört fyller småförelagen viktiga funktioner somunderleverantörer. Under senare lid har konstaterats en viss försvagning av desvenska underleverantörernas ställning. Enligt Industriens utredningsinstituthar andelen köp av rå- och insalsvaror från utländska leverantörer ökat från38 % år . Det är främst maskinindustrin ochelektroinduslrin som har ökat den utländska andelen. Sammantaget konstaterasdock all den svenska tillverkningsindustrin i stort har behållit sina svenskaunderleverantörer . Till liknande slutsatserkommer den informella arbetsgruppen för underleverantörsfrågor mellanindustridepartementet. Svenska Melallinduslriarbe-tareförbundel och . Samstämmigaresultat redovisas också beträffande den höggradiga stabiliteten ileverantörssturkluren. Del råder stort ömsesidigt beroende mellan köpare ochsäljare. Delta beroende ökas yllerligare ju mer produklionsflö-det koncentrerasoch effektiviseras, bl.a. genom snabba transporter och låg lagerhållning. Mångaunderleverantörer avsätter större delen, av sin produktion fill en köpare. Avstudien (SIND PM 1980:20) Svensk bilindustri och dess underleverantörerframgår, alt av de studerade underle-veranlörsföretagen med färte än 50anställda var beroende av bilindustrin för mer än hätften av sin försäljning. Irapporten (SIND 1981:1) Elektronikindustrin i , del 3. Den mindreelektronikindustrin konstaleras att av förelagen helt eller delvisarbetade med marknadsföring och försäljning genom andra förelag. 1981/82:118 187 Delkan vidare konstateras att underleverantörerna är en heterogen förelagsgrupp.Jag kommer därför i fortsättningen alt skilja meUan kompo-nentlillverkare,legoförelag och rena entreprenadföretag. Del är också lämpligt alt skiljamellan underleverantörer lill olika typer av beslällarföre-tag. Jag delardärför in beställarna i två grupper, nämligen serieproduce-rande (t.ex. bilar,dammsugare) och orderproducerande (l.ex. oljebort-platlformar, byggnader). Av den tidigare nämndaGöteborgsundersökningen framgår alt köparfö-relagen får allt svårare att finnakomponenter med lillräckligl hög leknisk nivå hos svenska underleverantörer.Detta gäller särskilt för serieprodu-cerande företag. Andra faktorer som bidrartUl att dessa företag i ökad utsträckning köper från utländskakomponenllillverkare är all inköpsverksamheten i aUt fler störteföretagsgrupperingar har centraliserats, vilket har gjort inköpsvolymernastörre och därmed intressantare för utländska företag. Utvecklingen avkomponenter för den serietillverkande industrin leds av utländska förelag medtillgäng lill stora hemmamarknader. De svenska komponenttillverkarna kommerdärför att vara beroende av att deras komponenter marknadsförs internalionelll,för att de skall få tillräckligt stora volymer att slå ulutvecklingskostnaderna på. Jag vill i detta sammanhang peka på Sverigesexportråds insatser för alt öka exporten av internalionelll konkurtenskraftigaunderleverantörsprodukler. Närdet gäller de orderproducerande beställarföretagen har kravet på närhet ochfiexibUilet större betydelse. Således ökar svenska underleverantörersbetydelse för dessa företag. IGöleborgssludien diskuteras också utvecklingsmöjligheter för olika typer avunderleverantörsförelag. Desmå lego- och detaljtillverkande företagen med högst 20 anställda kännetecknasav god eller tillfredställande lönsamhet och god orderingång. Några viktigaorsaker till framgången är följande. - Ägaren arbetar ofta själv iförelaget och sköter arbetsledning, administration och planering i direktkontakt med produktionen. - Ägaren har bra översikt överföretagets kompelens och kan välja passande uppdrag lill företaget. - Genom närheten liU beställarförelagoch den stora flexibiliteten begränsas konkurtensen. Studiensslutsatser beträffande denna typ av förelag är alt de bör undvika all växa ianlal anställda om de inle ökar produktiviteten. Det är annars riskatt deras smådriflsfördelar försvinner, ulan alt andra fördelar vinns. Enligtstudien är den bästa samhällsinsatsen för dessa förelag att verka för altbeställarföretaget utvecklas. Störteej aulomafiserade lego- och delaljtillverkare med upp lill 200 anställda harofta relativt dålig lönsamhet. Detta beror främst på konkurrens från de mindreföretagen och från de aulomafiserade tillverkarna. Elt viktigt inslag för altförbättra utvecklingsbelingelserna för denna typ av 1981/82:118 188 underleverantörerär att förnya produktionsprocessen. Jag återkommer i del följande med förslag iden frågan på grundval av Dala- och elektronik-kommitténs betänkande (SOU1981:59) Datateknik i industriproduktionen. Underleverantörersom har utvecklat egna komponenter och säljer dessa lill olika kundförelaglorde ha de största möjligheterna all utvecklas som underleveranlörsförelag.Enligt Göteborgsstudien bör samhällets insatser för dennaunderleveranlörskalegori inriktas på inlernalionell marknadsföring så attserielängderna kan ökas. Vidare bör insatser göras så all alll fierunderleverantörsföretag kan utvecklas till komponenllillverkare. Svenska MelaUindustriar-belareförbundel ochSveriges slår också fast all del är myckel viktigt alt de svenskaunderleverantörerna ges möjlighet alt bibehålla och utveckla sin kompetens.Arbetsgruppen betonar all det är viktigt att denna kompetensutveckling sker inära samarbete mellan beställare och underleverantör. Vidare framhållerarbetsgruppen behovel av ökad export för att en tillräckligt storprodukfionsvolym skall kunna upprätthållas. Grappens förslag innebär i huvudsakföljande. Deregionala utvecklingsfonderna bör i större utsträckning än hillills initiera möten mellan underleverantörsförelag och regionens medelstora beställarförelag. SIND bör få i uppdrag att göra en översyn av före komsten och behovet av kunskapshöjande aktiviteter för beställarföre lag. - Mekanförbundetoch exportråd bör öka exporlaklivitelerna bland underleverantörer med iniernalioneUl konkurtenskraftiga pro dukter. SINDbör ta inUialiv till en samordning av utvecklingsfondernas underleveransförmedUng och register över tillverkningskapacitet. En samordning på dessa områden meUan utvecklingsfondernas och Mekan- förbundets verksamhet är önskvärd. - Industridepartementet bör lainitiativ lill en överläggning i syfte all bereda väg för ett internationelltsvenskt mässarrangemang vartannat eller . - Del statsslöddaexportkreditsyslemel bör utformas så all svenska underleverantörers ställningstärks. - FinansieUt stöd bör kunna gpsliU beställare som tUlsammans med svenska underleverantörer utvecklar nyaprodukter eller ny produktionsteknik. Därför bör reglerna för de regionalautvecklingsfondernas produklutvecklingslån och Industrifondens lån ändras. Svenskaunderleverantörer bör mer än involveras i utvecklingsarbetet medstörte offentliga beställningar och utvecklingsprojekt. Deregionala utvecklingsfondernas produktutvecklingslån bör få användas lilloffertslöd fill småförelag som vill samverka vid störte anbuds-projekt inomlandet. 1981/82:118 189 Föregen del vill jag anföra följande. Jaginstämmer i den analys av underleverantörsförelagens situation ochutvecklingsföralsätlningar som kommer lill uttryck i Göleborgssludien ocharbetsgrappens rapport. Flera av de konkreta förslag som arbetsgruppen harredovisat berör de regionala utvecklingsfondernas verksamhet. Jag återkommersenare liU den frågan. Övriga förslag kräver inga riksdagsbeslut. Jag villdock för fullsländighetens skull anmäla följande. Förslagen om inriktning avdet stalsstödda exportkreditsyslemel ligger väl i linje med beslutår (prop. 1980/81:130, NU 1981/82:64, rskr 1981/ 82:425). Jag har erfaritall SIND redan har påbörjat aktiviteter av del slag som arbetsgruppen förordar.Jag har också erfarit att Industrifonden redan stöder projekt med sådaninriktning som arbetsgrappen föreslår. Jag återkommer strax tUl delta. Någonändring av reglerna för fondens verksamhet behöver inte göras. Jag villslutligen nämna att jag avser att la initiativ till en överläggning ominlernalionelll inriktade mässarrangemang för svenska underlevarantörer. 5 Förnyelse av produktionsprocessen Somjagnyss nämnde är del för många underleveranlörsförelag, särskill inomverkstadsindustrin, nödvändigt att öka produktiviteten. Även andra små ochmedelstora lillverkningsförelag behöver förnya produktionsprocessen för allkunna utvecklas och klara en hårdnande internationell konkurrens. Data- ocheleklronikkommillén () har i betänkandet (SOU 1981:59) Datateknik iindustriprocessen lämnat förslag om bl.a. åtgärder för att främja en bredspridning av dalastödd produktionsteknik. Jag avser all i annat sammanhangåterkomma liU vissa av DEK:s förslag men vill här närmare behandla ett avförslagen som direkt är inriktat på små och medelstora företag. EnligtDEK kan satsningar på datateknik bidra lill en önskvärd höjning aveffektiviteten i industriproduktionen. Genom all brett sprida modern datateknikkan man åstadkomma en industriell expansion. Delta förutsätter bl. a. attförelagen har finansiella och kunskapsmässiga föratsättningar alt snabbtutnyttja datateknikens möjligheter. föreslår därför bl. a. all en ny typ avstatliga lån, s. k. produktionsutvecklingslån, införs för små och medelstoraföretag. Sådana produktionsutvecklingslän skaU särskilt inriktas molimmateriella investeringar och lämnas med villkorlig återbetalningsskyldighet.För verksamheten med produktionsulvecklingslån föreslås en ram på 300 milj.kr. Huvuddelenav remissinstanserna har ställt sig tveksamma eller negativa fill att irtföraen ny låneform. Flera remissinstanser anser all befinfiiga statliga låneformerkan täcka de behov som pekar på. Föregen del anser jag del väsentligt alt tillgodose behovel av finansi- 1981/82:118 190 eringför alt utveckla produktionsprocessen. Många små och medelstoraunderleverantörsförelag riskerar alt slås ul om deras produktionsteknik inleligger på en sådan nivå alt de är konkurrenskraftiga i förhållande lillutländska underleverantörer. Någon ny låneform behövs dock inle enligl minmening. Olika typer av befintliga låneformer kan användas för detta ändamål.Jag kommer dessutom alt utforma mina förslag i det följande om de regionalautvecklingsfondernas verksamhet på sådant sätt, att fonderna får godamöjligheter att finansiera åtgärder med syfte att förbättra produkfionsprocessen. 6 Teknikupphandling från småföretag Somjag har framhållit i andra sammanhang innebär teknikupphandling många gångerell effektivt inslrament för all stimulera den tekniska utvecklingen. Inomregeringskansliet pågår också, somjag tidigare nämnde, arbete för att på olikasätl stimulera lill ökad teknikupphandling. HittUlsvidtagna åtgärder har i första hand syftat till att allmänt öka inslaget avteknikupphandling vid offenllig upphandling. Särskill de primärkommunala ochlandstingskommunala sektorerna har bedömts innehålla en outnyttjad potential,vilket styrt åtgärdernas inriktning. Innanjag går vidare vill jag för alt undvika missförstånd precisera vad jag menarmed teknikupphandling. Medteknikupphandling avses en process där utveckling ingår som en nödvändig delnär en vara, tjänst eller elt system upphandlas. Det tekniska utvecklingsarbetesom ingår i processen kan vara omfattande och gälla tUlämpning av avanceradteknik. Del kan även innebära mindre utvecklingssleg eller produktmodifieringoch gälla mer vardaglig teknik. Utvecklingsarbetet kan avse produkten,systemet eller den produktionsprocess i vUken produkten tas fram. Kännetecknandeför leknikupphandUng som utvecklingsstimulerande medel är kopplingen lill eltkonkret behov; det måste finnas en beställare med kompelens alt formulera sittbehov i en kravspecifikation och med vilja fill del risklagande somteknikupphandling innebär. Mot denna bakgrund har del varit naturligt allinsatserna hiltills i första hand har inriktats på att mobilisera polenfiellabeställare. Beställaremed otillräcklig kompetens och otillräckliga resurser för att på egen handgenomföra ett teknikupphandlingsprojekl kan få bistånd av STU i form avrådgivning m. m. Påleverantörssidan är dominansen av storföretag påfallande. Upphandlande organ,slatUga myndigheter, kommuner och företag, går den säkra vägen och väljer oftaetablerade och stora företag som främsta partner. Det viktiga stadium i enupphandlingsprocess som avser studier av olika slag, dvs. en verksamhet somligger mycket tidigt i processen, tycks mer eller Prop.1981/82:118 191 mindrevara reserverad för stora företag. Denna tidiga bindning till ett företag är istort bestämmande för hur själva upphandlingen kommer all utformas. Den sommedverkar i studiearbetet har ell försteg när upphandlingen skall genomföras. Teknikupphandling harsåledes hitfills mera varit en fråga för stora förelag som kan ta på sig rollensom huvudleverantör och medleverantör. De små företagen finns också med men dåsom underleverantörer, vanligen till huvud- och medleverantören, mera sällantill beställaren/upphand-laren. Denna rollfördelning görall de små företagen företrädesvis fungerar som tillverkare och inle somulvecklare. Del lilla förelagels insats ligger efter utvecklingsfasen.Utvecklingsarbetet blir därmed en uppgift för det stora företagel. På etablerade områden ärdenna rollfördelning tydlig. På nya områden är mönstret mindre klart. Här kande små företagen inta en mer akfiv och framskjuten position. Sammantagetkan således konstateras att småföretagen som utvecklingsresurs utnyttjas imycket liten utsträckning i samband med teknikupphandling. Samfidigtslår del klart all en myckel slor andel av de innovationer som kommer fram harsitl ursprung i småförelag. Dessa innovativa småförelag uppvisar också, både iSverige och i andra länder, en myckel kraftig tillväxt. Utvecklingsverksamhetenkostar vidare mindre i småföretagen. Det kan från olika utgångspunkter såledesfinnas goda skäl all öka teknikupphandlingen från småförelag. Avvad jag här har nämnt framgår vidare att en ökning av teknikupphandling frånstorföretag (enligl huvudleveranlörsprincipen) inte självklart leder fill ökadteknikupphandling från småförelag. För all säkerställa detla krävs mer riktadeinsatser. Ifall när elt upphandlingsbehov är känt kan ell sätt all stärkasvenska leverantörers konkurrensförmåga vara alt lägga ul statliga utvecklingskontrakteller studieuppdrag på möjliga svenska leverantörer. Själva upphandlingengenomförs sedan på traditionellt sätt. Det finns fall där utvecklingskontrakl haranvänts i , l.ex. inom rymdområdet, men del är inle särskill vanligtförekommande. För att STU skall kunna arbeta med ulvecklingskontrakl somstödform krävs ändringar i reglerna för STU:s slöd. En sådan ändring skullemedge en lyngdpunklsförskjulning från rena sludieuppdrag som förekommer irelativt större utsträckning fill utvecklingskontrakt med den starkarekoppling till polenfiella beställare som delta innebär. Enligl de av riksdagengodkända rikfiinjerna för statens stöd till teknisk forskning och industrielltutvecklingsarbete m.m. lämnas STU:s finansiella stöd i form av bidrag med eUerutan villkorlig återbetalningsskyldighet saml i form av lån (prop. 1977/78:111, NU 1977/78:75, rskr 1977/ 1981/82:118 192 78:361).Bestämmelser om STU:s stöd finns i förordningen (1978:571 omtryckt 1980:473) omstatUgt stöd till teknisk forskning, industriellt utvecklingsarbete ochuppfinnarverksamhet.