prop · G503118 · 1981-12-31 00:00:00 — Eftersom arbetsmiljön i hög grad påverkas även avinvesteringar med annat huvudsakligt syfte ingick i utredningsuppdraget allockså pröva om de anställda i det fall företaget sökte statligt stöd i någonform för investeringarna kunde ges större möjlighet att yttra sig över dekonsekvenser från arbelsmiljösynpunkt som dessa ev. kunde ha. Utredningenöverlämnade sill förslag (Ds A 1981:12) Om slalligl slöd fillarbelsmiljöinvesteringar. Utredningen har inle gjort några egna omfattandestudier av situationen för de mindre och medelstora företagen utan dessslutsatser baseras i huvudsak pä av andra redovisade studier ochundersökningar. Prop.1981/82:118 155 Efteratt ha analyserat materialet konstaterar utredningen att de mindre ochmedelstora företagens lönsamhet allmänt sett inle tycks vara sämre än i storaföretag. Däremot synes såväl soliditet som likviditet vara sämre i de småföretagen. Vidare konstaleras att skillnader i arbetsmiljö företag emellansnarare synes bero pä verksamhetens art och organisation samt arbetsplatsernasutformning än på förelagens storlek. Enligl utredningens uppfattning kan detdärför inle hävdas all arbetsmiljön allmänt sett är sämre i små och medelstoraföretag än i stora företag. I slällel lyder snarare mycket på motsatsen. Demindre företagen kan emellertid i olika avseenden ha sämre resurser förarbelsmiljöinsatser än de stora förelagen. Deflesta av de mindre företagen har t. ex. inte tUlgång till förelagshälsovård.Kunskapema i arbelsmiljöfrågor är i regel också sämre i små företag än i stora.Brister i de mindre företagens planering, budgetering etc. kan avspeglas även ioförmåga all i takt med samhäUets krav reservera resurser för förbättringar avarbetsmiljön. Motdenna bakgrand finner utredningen alt det inte finns övertygande skäl för eltsärskUt stafiigt ekonomiskt stöd för arbelsmiljöinvesteringar i mindre ochmedelstora företag. Ilikhet med de remissinstanser som berört frågan delar även jag dennauppfattning. Utredningenkonstaterar vidare att det finns ell anlal statliga stödformer som ipraktiken kan användas även för arbelsmiljöinvesteringar. Det finns dock skälatt framhäva denna möjlighet för de förelag som kan utnyttja stödformeraa ochför de slödadminislrerande organen. Utredningen föreslår därför all del i deförfattningar som reglerar ifrågavarande stödformer skrivs in att de utöverredan preciserade syften också kan användas för åtgärder som helt eUer delvisär all anse som arbelsmiljöinvesteringar. Flertaletremissinstanser delar utredningens uppfattning på denna punkt. och anser dock att förslaget är onödigteftersom de berörda författningarna redan nu är formulerade så, att ingethindrar alt de används för arbelsmiljöinvesteringar. Föregen del anser jag att utredningens förslag har stora förtjänster. Om deldirekt av författningarnas ändamålsparagrafer framgår att det är möjligt altstödja även arbelsmiljöinvesteringar så underlättar detla och gör stödorganetsbedömningar mer precisa, som en bred information förs ut om behovetav alt cckså beakta arbetsmiljöaspekler i ulveckligen av det svenskanäringslivet. Ändringar bör alltså enligt min mening göras i vissa av deförfattningar som reglerar statligt ekonomiskt stöd och vars ändamål inte äralltför allmänt formulerade. Det ankommer på regeringen all bedöma i vilkaförfattningar dessa förändringar bör göras. UtredningenframhåUer att arbelsmiljöförbältringar oftast uppnås i samband med åtgärdersom höjer effektiviteten och stimulerar produktionen. Beslut om investeringar iproduktionen blir därmed till slor del styrande 1981/82:118 156 förutvecklingen av arbetsmiljön. Arbetstagarna har bl.a. genom lagstiftningen ommedbestämmande i arbetslivet och lagen om slyrelserepresenlalion för deanställda i akfiebolag och ekonomiska föreningar saml arbelsmiljölagenlUlförsäkrats möjligheter att få information om och påverka UtveckUngen såvälprodukfionsmässigl som ekonomiskt. mening är del mot denna bakgrand naturiigt, att de organ somhandlägger samhäUeligt stöd till företagens investeringar underrättar sig omarbetslagarnas syn på förändringar i produkfionsprocessen m.m. och för vilkaslöd sökts. Underlaget för att bedöma bl.a. investeringarnas konsekvenser förarbetsmiljön kan därigenom bli mer allsidigt. Från fackligt håll har framförtsatt företrädare för de anställda inte alllid bereds möjlighet att föra fram sinmening då företagel ansöker om samhäUeligt stöd. Det kan därför enligtutredningens uppfattning vara befogat om del uttryckligen regleras iförfattning alt ansökan om samhällsstöd tiU företagens investeringar alltidskall innehålla yttrande från företrädare för berörda arbetstagare. Utredningenpåpekar alt frågan om fackligt inflytande på frågor om stafiigtarbetsmarknadsstöd har behandlats av (prop. 1980/81:126, AU1980/81:21, rskr 1980/81:404). I förordningen (1965:667, ändrad 1981:546) med instrukfionför arbetsmarknadsverket har sålunda införts regler av innebörd alt innan eltärende om samhällsstöd fill arbetsgivare avgörs, skall berördaarbetstagarorganisationer ha beretts tillfälle all avge yttrande. Vidare harsärskilda former föreskrivits för avgörande av ärenden, där enarbetstagarorganisation har avstyrkt en ansökan om samhällsstöd. Motsvaranderegler om fackligt inflytande bör enligl utredningens mening gälla beträffandesamhällsstöd till företagsinvesteringar som administreras av även andra organ.Således föreslås alt regler införs i inslrukfio-nema för statens industriverk,de regionala utvecklingsfondema. Norrlandsfonden och statens skeppsfarten m.fl. organ. Det kan enligl utredningen vara lämpligtatt ange för vilka stödformer reglerna gäller. Ett enkelt sätt alt uppfyUa delföreslagna villkoret är enligt utredningen att yttrande från de anställdasföreträdare alltid ska ingå i beslutsunderlaget. Sådant yttrande kan bestå iatt protokoll från förhandUng enligt medbestämmandelagen biläggs företagetsansökan om stöd. Vid en författningsreglering torde det därför inte varalämpligt att begränsa yttrandet och därmed beslutsunderlaget till all avseenbart arbetsmiljökonsekvenser av planerade åtgärder. har fogals ell särskill yttrande enligt vilket någon författningsregleringav del fackliga inflytandet inle bör genomföras eftersom detla redan regleras iden arbelsrältsliga lagsttflningen. Remissinstansernainstämmer i utredningens uppfattning om betydelsen av fackligt inflytande vidarbetsmiljöinvesteringar. Beträffande författningsreglering av de anställdasinflytande går dock åsikterna isär. 1981/82:118 157 tillstyrkerLO och TCO m. fl. Arbetarskyddsstyrelsen finner deföreslagna författningsändringarna obehövliga, men motsätter sig inteutredningsförslaget. , , SHIO-familjeföretagen m. fi.avstyrker förslaget. Föregen del vUI jag betona betydelsen av fackligt infiylande på arbelsmiljöinvesteringar.Detta inflytande regleras i den arbelsrältsliga lagstiftningen. Deslödadminislrerande organen bör därför kunna utgå från all de anställda haftmöjlighet att påverka beslut om planerade investeringar. Trots detla har jag vissförståelse för utredningens förslag beträffande en något fylligaredokumentafion som belyser hur delta fackliga inflytande kommit till uttryck.Protokoll från medbestämmandeförhandUngar kan utformas på många sätt. 1 vissafall ger protkoUen en utförlig redovisning för parternas ståndpunkter. I andrafall framgår endast att förhandling ägt ram avseende viss fråga. Däremotredovisas inte parternas ståndpunkter och bedömningar till exempelvis enlilllänkt investering. Detla gör del svårt för slödadminislrerande organen attgöra en allsidig bedömning av parternas ståndpunkter. Om staten genomförfattningsreglering ställer krav på att protokoll frånmedbestämmandeförhandling skall bifogas en ansökan måste man därför ocksåställa krav på dess form. Enligl min mening vore delta att gå formerna för denfria förhandlingsrällen för när. Jag kan därför inte ställa mig bakom en sådanordning. Jagförordar en ordning där varje ansökan om stafiigt stöd till investeringar iproduktionsprocessen på lämpligt säll kompletteras med ett yttrande sombelyser hur de anställdas företrädare bedömer den föreslagna åtgäi'den urarbelsmiljösynpunkt. Det är också den lösningen som har valts i fråga omsamhällsstöd inom arbetsmarknadspolitikens omräde. Lämpligafillägg bör således göras i berörda stödorgans instraktioner resp. stadgar. Förde regionala utvecklingsfonderna, vars stadgar baseras på avtal mellan statenoch respektive landsting, bör ändring göras i den förordning som reglerarstatligt kreditslöd genom dessa organ. Det ankommer på regeringen all avgöra ivilka författningar, instraktioner, stadgar e.d. det är lämpligt all göraändringar på det sätl jag här har förordat. Förändringarna bör kunna träda ikraft som utredningen också föreslagit. Förall yllerligare understryka att de olika stödformerna kan användas förarbetsmiljöförbätlringar bör dessutom enligl utredningen vissa informationsåtgärdervidtas. Det vidgade användningsområdet bör 1. ex. framgå i den informations-och upplysningsverksamhet som de olika samhällsorganen bedriver fillförelagen. , den kommunala tillsynens ochföretagshälsovårdens personal, bransch- och näringslivsorganisationer,fackliga organisafioner samt andra berörda organ måste också ges kunskap ommöjligheter tUl stöd för arbelsmiljöförbältringar så att de i sina kontaktermed företagen också kan informera om detta. 1981/82:118 158 Tjänstemännenvid de slödadminislrerande organen bör dessutom genom utbildning ochinformation ges bättre kunskaper i arbelsmiljöfrågor så att de kan bedömaarbelsmiljökonsekvener av olika investeringar. Det är också väsentligt attdessa tjänstemän får fördjupade insikter om att en tiltfredsstäUandearbetsmiljö är en väsentlig produktionsbetingelse. 1 utbildningen av deregionala utvecklingsfondernas personal förekommer redan viss orientering iarbelsmiljöfrågor. Utbildningen bör enligt min mening fördjupas och spridaslill personal vid andra berörda organ. Utredningen föreslår attarbelarskyddsslyrelsen bör fillse all arbetsmiljöfrågorna på liilfredsslällandesäll uppmärksammas i utbildningen av personalen vid de slödadminislrerandeorganen. Förslagetatt alla berörda arbetsmiljöorgan ska medverka i informafion kringmöjligheterna liU stöd för bl.a. arbelsmiljöinvesteringar, har mottagitspositivt av de flesta remissinstanserna. Arbetarskyddsstyrelsen anseremellertid inle all tillsynsorganen ska fullgöra informalionsuppgifler beträffandede olika stödformer som kan komma ifråga vid arbelsmiljöinvesteringar. För egendel har jag svårt att instämma i arbetarskyddsstyrelsens synpunkt. Tvärtom serjag det som värdefullt om l.ex. en yrkesin-spektör vid ett besök på ett förelagkan ge upplysning om och var lån fill arbetsmiljöinvesteringar kan sökas. Dettainnebär ju inte all förelaget lovas lån ulan är bara ett tecken på god servicefrån fillsynsmyndighetens sida. Härtill kommer att tillsynsmyndigheternaspersonal ofta torde komma i kontakt med de företag som har sämst kunskaperinte bara om arbetsmUjökrav ulan också om de möjUgheter till stöd som finns.För egen del ser jag del också som värdefullt att kunskaper och informafionsprids genom så många kanaler som möjligt. Förutom arbelarskyddsverkel tänkerjag här bl.a. på arbetarskyddsfonden, branschorganisationer, yrkesmedicinskakliniker, företagshälsovården och arbetsmarknadens parter. Fiertalelremissinstanser har också varit positiva till att handläggande tjänstemän vidslödadminislrerande organ ges fördjupade kunskaper inom arbelsmiljöområdetgenom utbildning och information. Arbetarskyddsstyrelsen har emellertidifrågasatt lämpligheten av att denna uppgift åläggs styrelsen. Jag delarutredningens uppfattning beträffande vikten av informafion och utbildning förden berörda personalen. Utbildningsansvaret bör dock enligl min mening ävenfortsättningsvis åligga respektive organ. Detta hindrar självfallet inte attden kunskap som finns hos arbetarskyddsstyrelsen bör kunna tas fillvara vidplaneringen och genomförandet av UlbUdningen. Utredningensförslag om vidgade informafionsinsatser och ökad arbetsmiljöutbildning innebärinte krav på några ökade resurser utan bör kunna inom resp. organsnuvarande medelsram. 1981/82:118 159 Medhänvisning tUl vad jag nu har anfört hemsläller jag all regeringen föreslårriksdagen all 1. godkänna de grander för enförsöksverksamhet med vidgade möjligheter att lämna näringshjälp som jag harförordat 2. godkänna vad jag anfört omstatligt stöd till arbelsmiljöförbältringar 3. utöver vad som föreslagits iprop. 1981/82:100 bil. 15 fiU Särskilda åtgärder för arbetsaripassning ochsysselsättning för /83 under totfte huvudfiteln anvisa ettreservationsanslag av . 1981/82:118 160 Sammanfattning av betänkandet (Ds A1981:12) Om statligtstöd till arbetsmiljöinvesteringar. Utredningenom arbetsmiljöinvesteringar i mindre och medelstora företag skulle enligtdirekfiven se över de små och medelstora företagens möjligheter att klara sinaarbelsmiljöinvesteringar inom ramen för befintliga kreditmöjligheter samtlämna förslag till åtgärder som underlättar sådana investeringar i framtidenm.m. Utredningensuppdrag var alt söka klarlägga om arbelsmiljöproblemen i de små och medelstoraföretagen är så stora eUer deras ekonomiska läge så ansträngt att de anställdai dessa förelag löper risken att få en sämre arbetsmiljö än sina kollegor påandra typer av arbetsplatser. DetStatUga kreditstöd som är inriktat på de små och medelstora företagen bordesärskilt studeras, men även andra existerande former av statliga stödåtgärderborde uppmärksammas. Molbakgrand av genomgången av de små och medelstora förelagens arbetsmiljö ochekonomi och deras möjligheter all klara sina arbetsmiljöinvesteringar inomramen för befintliga kreditmöjligheter, hade utredningen i uppdrag att lämnaförslag lill åtgärder som utvisar hur man med nuvarande stödformer kan främjainvesteringar som heU eller delvis avser arbelsmUjöförbällringar. Engenomgång av de små och medelstora företagens arbetsmiljö och ekonomi skulleenligt direktiven kunna komma att visa all nödvändiga arbelsmiljöinvesteringari vissa fall kan medföra alt förelagens existens äventyras. Utredningen skulledärför klarlägga hur omfattande detta problem är samt diskutera länkbara lösningar,så all de anställda i dessa företag inte utsätts för större hälsorisker änanställda i andra förelag. Förslagenborde utgå från principen att arbetsmiljökostnadema skall bäras avproduktionen. Föratt arbetsmiljöaspekler bättre skaU kunna beaktas vid alla typer avinvesteringar som utförs med stafiigt ekonomiskt slöd av olika slag, hadeutredningen också all pröva om de anställda kan ges störte möjlighet all yttrasig över ansökningar om sådant stöd när det gäller de arbetsmiljömässigakonsekvenserna av planerade investeringar. Utredningen skulle i deltasammanhang utnyttja de erfarenheter som vunnits vid prövning av ansökningar omarbetsmiljögaranfilån samt vid ansökningar om all utnyttja arbelsmiljöfond,dvs. två fidigare typer av stafiigt stöd fill arbetsmiljöinvesteringar.Utgångspunkten för utredningsarbetet har varit att söka belysa följandefrågeställningar: - Är problemen i de små och medelstora företagen så storaeller deras 1981/82:118 161 ekonomiskaläge så ansträngt all de anställda i dessa förelag löper risk att få en sämrearbetsmiljö än sina kollegor på andra typer av arbetsplatser? - Kan de små och medelstoraföretagen klara sina arbelsmiljöinvesteringar inom ramen för befintligakreditmöjligheter? - Äventyrar nödvändiga arbelsmiljöinvesteringarföretagens existens? - Hur kan investeringar som helteller delvis avser arbetsmiljöförbätlringar främjas med nuvarande former förstatligt stöd lill förelag? - Kan de anställda ges störtemöjlighet att yttra sig över ansökningar om statligt stöd till investeringarmed hänsyn tiU investeringarnas arbetsmiljökonsekvenser? Utredningenhar dels sökt belysa arbetsmiljösitutationen allmänt i de mindre och medelstoraföretagen, dels försökt göra vissa jämförelser mellan små och medelstora företagå ena sidan och stora förelag å andra sidan för all utröna om och i så fall hurarbetsmiljön skiljer sig ål i företag av oUka storlek. Övervägandenoch förslag rörande arbetsmiljöinvesteringar i mindre och nidelstora företag Samhälletsroll i arbetet för att skapa en sund och säker arbetsmiljö har i varitall genom lagsttftning och föreskrifter lägga fast hur en tUlfredsställandearbetsmiljö skall vara ordnad, alt övervaka efterlevnaden av lagsttflningensamt alt genom forskning, utbildning, information och rådgivning verka förutbyggnad av kunskaper om arbelsmiljöproblem, skyddsåtgärder m. m. Av traditionhar investeringar för att förbättra arbetsmiljön betraktats som led iåtgärderna att trygga goda produklionsför-bällringar. Kostnaderna förarbelsmiljöinvesteringar har därför i likhet med andra investeringskostnaderfått läckas av produktionen. Den grandsynen på arbelsmiljöinvesteringar harkommit lUl uttryck när slalsmaklema behandlat åtgärder för förbättring avarbetsmiljön och delas också av företrädare för arbetsgivare och arbetstagare.Några avsteg frän grundregeln har som tidigare nämnts under senare årgjorts genom bl.a. skatlelindring för förelagen i fråga om arbelsmiljöfondersom skulle användas fill arbelsmiljöförbällrande åtgärder och genom statensåtagande all teckna garantier för lån som skulle användas föralt finansiera förbättringar av arbetsmiljön. Följandeskäl kan urskiljas för ett samhälleligt ekonomiskt stöd fill företagen i syfteatt underlätta för dem att vidta åtgärder som kan förbättra arbetsmiljön. l.Del är samhälleligaorgan som formulerar kraven på vilken arbetsmiljöstandard som skall gällasåväl inom förelag som inom organ i den gemensamma, offenfiiga sektorn.Samhället har därför intresse av all se kraven omsatta i praktiska åtgärder.11 1981182. 1981/82:118 162 Samhälletskrav drabbar företagen olika hårt beroende på skUlnader i verksamhet, produktionsföralsättningar, åldern i förelagens anläggningar och ulrastning samt ekonomiska och andra förhållanden. Delär ur samhällets synpunkt angelägel all arbetslagarna i landet har entiltfredsstäUande arbetsmiljö oavsett i vilken verksamhet eller i vilketföretag de arbetar. Samhälleligt stöd tiU vissa typer av förelag kan därförunderlätta för dem all vidta arbetsmiljöförbätlringar som de annars skulle hasvårt all klara. Vissa arbetsställen ligger iorter med sådan arbetsmarknad all arbetsstället står för en slor del av desysselsällningsfillfällen som finns på orten. Om erforderliga åtgärder för allskapa en sund och säker arbetsmiljö kräver sådan kapitalinsats att företaget istället för all vidta åtgärderna väljer att lägga ned produktionen kanarbetslösheten på orten öka mer än vad som kan tolereras. Samhälleligt slöd kani sådana fall kortsiktigt bidra lill all trygga sysselsättningen på orten. Samhället bär en slor del avkostnaderna för de skador och sjukdomar som orsakas av brister i arbetsmiljön.Om kravet på förebyggande, arbelsmiljöförbällrande åtgärder leder lill allskador och sjukdomsfall blir färte och mindre aUvarliga så har i viss månkostnaderna för dålig arbetsmiljö "vältrats över" från samhälletlill förelagen. Detla kan anföras som mofiv för all samhället skall ge bidraglill viss täckning av förelagens kostnader för arbetsmiljöförbätlrandeåtgärder. Del kan ur samhällets synpunktbedömas så angeläget alt snabbi åstadkomma kraftiga standardförbättringar förall undanröja en viss typ av miljöproblem att ekonomiskt och annat stöd lilldem som har att vidta förbyggande åtgärder kan anses mofiverat. Skälkan också anföras mot samhälleligt stöd tUl arbelsmUjöförbällringar i förelag.Bland dem kan nämnas: Skyldigheten all åstadkomma engod arbetsmiljö åvilar enligl arbetsmiljölagen (1977:1160) arbetsgivare isamverkan med arbetstagare. Arbetsgivare skall sålunda enligl lagen vidta allaåtgärder som behövs för alt förebygga alt arbetstagare utsätts för ohälsa ellerolycksfall. Så länge den grundregeln gäller är samhällets roll i princip begränsadlill att påverka förelagen genom att utfärda lagar och regler, kontrollera altdessa följs samt alt ge indirekt slöd till arbelsmiljöförbältringar genomforskning, utbildning, information och rådgivning. och säker arbetsmiljö ären av föratsättningarna för god produktivitet. Det är oftast i samband medeffektivitets- och produktionsstimulerande åtgärder somarbetsmiljöförbätlringar uppnås. Del är därför svårt all särskiljainvesteringar som förbättrar arbetsmiljön från övriga investeringar. För miljöfarlig verksamhetsåsom den definierats i miljöskyddslagen (1969:387) gäller att den som utövareller ämnar utöva miljöfarhg verksamhet skall vidta de skyddsåtgärder, tåladen begränsning av verksamheten Prop.1981/82:118 163 ochiaktta de försiktighetsmått i övrigi som skäUgen kan erfordras för allförebygga eller avhjälpa olägenhet. Stöd lill förelag föralt täcka kostnaderna för arbelsmiljöförbällrande investeringar kan betraktas som selektiva stödåtgärder från samhällets sida. Det finns både fördelar och nackdelar med selekliva stödåtgärder till arbetsmiljöförbättringar. De kan å ena sidan bidra lill att ekonomiskt svaga företag får råd att anpassa sin arbetsmiljöslandard efter samhällets krav, fortsätta sin verksamhet och därmed fortsätta att erbjuda sysselsättning för sina anställda. Å andra sidan kan emellertid selektivt stöd komma all ges fill företag som samhällsekonomiskt sett inte skulle behöva stöd. Det kan bl. a. då förändra konkurrensförhållandena på ett från samhällets synpunkt olämpligt säll. Denackdelar som är förenade med selekliva stödåtgärder kan anföras som skäl motsärskUt ekonomiskt stöd tiU vissa företags investeringar iarbetsmiljöförbätlrande syfte. Iöverväganden om särskilt ekonomiskt slöd till företagens arbetsmil jöinvesteringar från samhällets sida, måste hänsyn också las fill landels ekonomiska sUualion och utveckling och inte minst lill del statsfinansiella lägel. Sammantagetbehövs det tungt vägande skäl för att förorda avsteg från principen attarbelsmiljöinvesteringar skaU finansieras ur produktionen. Ett sådant skäl kanvara om arbelarskyddsverkel genom nya föreskrifter ställer krav, vUka innebärall stora och oväntade investeringar snabbi måste göras av de stora företag somskall uppfylla kraven. Bedömningav behovet av statligt stöd för arbetsmiljöinvesteringar i mindre ochmedelstora företag Delhar tidigare visals alt skillnader i arbetsmiljö företag emellan mera beror påskillnader i verksamhetens art och organisation samt arbetsplatsernasutformning än på företagens storlek. Arbelsmiljöproblemen är allmänt sett inteallvariigare i mindre och medelstora förelag än i stora företag, utanarbetsmiljön är snarare bättre i små företag än i stora. Småförelagenssituation karaktäriseras dock av alt de har sämre resurser än vad de storaföretagen har för att identifiera arbetsmiljöproblem och vidta erforderligaåtgärder. Många mindre företag saknar förelaghälsovård och har ofta inle hellerkunskaper i den egna organisafionen för att snabbi anpassa arbetsmiljön tUl nyakrav. Därtill kommer alt de mindre förelagens begränsade möjligheter att fåfram kapital för investeringar till rimliga kostnader, kan innebära svårigheterför dem som vill höja arbetsmiljöns standard i takt med de krav samhälletformulerar. Kraven på bättre arbetsmiljö kan allmänt bidra fill att förslärkafördelarna med kapitalintensiv verksamhet och fill en strakturomvandling, därproduktionen koncentreras lill störte företag. 1981/82:118 164 Viden bedömning av behovet av slalligl stöd för arbelsmiljöinvesteringar i mindreocb medelstora företag är det några frågor som bör beröras: Vilken verksamhethar en arbetsmiljö av sådan art att samhället för den får bära kostnader förvård, arbetsmarknadsanpassande åtgärder etc. som är högre än för annanverksamhet? Är del verksamhet som bedrivs vid många mindre och medelstoraföretag? I vilken utsträckning fordras stora investeringar för att fillgodosekraven på sund och säker arbetsmiljö? Det finns ganska litet material som kananvädnas för att formulera ett utförligt svar på frågorna.