prop · G503102 · 1981-12-31 00:00:00 — 1981/82:102 Bilaga2 Försvarsdepartementet 221 Överbefälhavarenanger i sin redovisning för verksamheten under /81 att denslutligt planerade verksamheten har kunnat genomföras inom ramen fördisponibla resurser. Bristande personalresurserinom vissa områden har medfört alt arbetsuppgifter har uppskjutits. a. verksamheten inom sektionerna 5 och 8 vidmilitärområdesstaberna. Molbakgmnd av förändringar i del miUlärpoUliska lägel saml inträffade incidenterhar beredskapshöjningar och insatser av större omfattning än normall fåttvidtas under vissa delar av budgetåret. Omorganisafionenav försvarsstaben har påbörjats och flyttningar lill förvallningsbyggnaden ikvarteret förberetts. Omorganisationen av den högre regionalaledningen samt andra etappen i omorganisationen av militärkommando medförvaltningar har förberetts. Fortsattaförsök med en provisorisk organisation av militärområdenasmaterielförvaltningar saml de regionala molorfordonsförråden har genomförts. I Nedre Nortlandsmilitärområde har försöken med decentraliserad produktionsledning (DEPROL)utökats med bl.a. myndigheterna inom huvudprogram 4. Deninriktning av verksamheten som anges i prop. 1980/81:100 bil. 7 (FöU 19, rskr291 och 331) och regleringsbrevet för /82 för de delprogram m.m.som nu ingår i anslaget beräknas i stort sell kunna följas. Planeringeninriktas mot all behålla sex mUitärområden. Personalminskningaroch decentralisering av beslutsbefogenheter m. m. genomförs enligt besluten(prop. 1977/78:63, FöU 9, rskr 174 och prop. 1979/80:135, FöU 15, rskr 318) omförsvarsmaktens centrala ledning m. m. samt om omorganisation regionala ledning m.m. Budgetåret1982/83 Överbefälhavaren Överbefälhavarenanför följande huvudmotiveringar för den föreslagna verksamheten /83. Verksamheteninriktas i första hand att säkerstäUa den operativa ledningen under beredskapoch krig. Strävanskall vara att begränsa produkfionskostnaderna lill förmån förkrigsorganisationens materielinnehåll, del operafiva krigsförberedelsearbetetoch utbildningen. Omorganisationav den högre regionala ledningen samt den andra etappen i omorganisationen avGollands mililärkommandostab med förvaltningar genomförs. Gollandsmililärkommandostab med förvaltningar överförs i samband med omorganisationenliU huvudprogram 1. Prop.1981/82:102 Bilaga 2 Försvarsdepartementet 222 Somett led i strävan alt minska personalkostnaderna fortsätter försöken medintegrerade tyg- och inlendenlurförvaltningar saml med regionalamolorfordonsförråd. Personaltjänslenprioriteras i syfte alt möta negativa verkningar för de anställda av defredsorganisaloriska förändringarna, personalminskningarna m. m. Intensifieraderationaliseringar och personalminskningar inleds inom förevarande huvudprogram. Förändringarnai förhållande lill /82 delaljmoliverar överbefälhavaren påföljande sätt. A. Pris-och löneomräkning Pris-och löneomräkningen innebär all kostnaderna ökar med . B. Förändringarenligl regeringens beslut Planeradepersonalförändringar innebär all kostnaderna minskar med . Den fillfälliga ledningsorganisationen i sambandmed omorganisation av mUUärområdesstaberna upphör (- . Kostnaderna för de centrala stabernas flyttninglill Bastionen upphör (-. Kostnadernaför flyttning av Gofiands mililärkommandostab med förvaUningar upphör ihuvudsak (- 1,8 milj. Fördriften av sjöbevakningscenlralen vid bevaknings område beräknas kostnaderna lUl . Kostnaderna för överbefälhavarensberedskapskonlroller beräknas öka med 1,3 milj. kr. Hyreskostnaderna för två drivmedelsanläggningarinom vai'dera Östra mUilärområdet och Nedre mUilärområde beräknasfill 1 milj. kr. Kostnaderna har tidigare täckts av fortifikationsförvallningenmen skall enligl de nya principerna för fastighetsförvaltning belasta huvudproduktionsområde1. Ledning och förbandsverksamhet. Omsättningskostnader för viss bensin som inlelängre kan användas som flygbränsle på grund av vissa kemiska förändringarberäknas fill 2,4 milj.kr. Överbefälhavarenhar i sill yttrande över myndigheternas anslagsframställningar kompletteratsin anslagsframställning enligt följande. Överbefälhavarenberäknar all förevarande anslag minskar med . genom att GollandsmiUtärkommandostab med förvaltningar förs över till huvudprogram 1. genom överföring av tre kryptologer från försvarsstaben . Prop.1981/82:102 Bilaga 2 Försvarsdepartementet 223 Beträffandeinriktningen av verksamheten får jag hänvisa fillvad jag har anfört under avsnittet 1.3 Det militära försvarets fortsattautveckling (s. 31) och 1.4 (s. 75). Under budgetåret1982/83 kommer mililärområdesslaberna och verkstads-förvaltningarnasledningsorgan all omorganiseras. Jagkan i huvudsak godta vad överbefälhavaren har anfört om verksamheten /83 liksom hans beräkning av kostnaderna under primämppdragen.Jag har dock räknat med en mindre ökning av personalkostnaderna änöverbefälhavaren. Jaganser liksom överbefälhavaren all Gollands mUitärkommando skall föras över tillhuvudprogram 1. TUlföljd av de överföringar av personal m.m. liU andra myndigheter somöverbefälhavaren föreslår har jag minskal anslaget med . Upplysningarom primämppdragel 40211 kommer all lämnas försvarsutskott. Minberäkning av del totala medelsbehovet framgår av sammanstäUningen överkostnader och medelsbehov. Jaghemställer att regeringen föreslår atttiU Operativ ledning m. m.: Ledning och förbandsverksamhet för budgetåret1982/83 anvisa eU förslagsanslag av . 1980/81Utgift 87682206' 1981/82Anslag 77800000 1982/83Förslag 78000000 'Varav 15 milj. kr. Verksamhetenunder anslaget omfattar anskaffning av databehandlings-ulmstning medindikatorer och lelemateriel, uppbyggnad av signalförbindelser samtanskaffning av bl.a. fortifikatorisk materiel. Verksamheten inriktas genomtilldelning av beslällningsbemyndiganden medan anskaffningstidpunkt ochanskaffningstakt bestäms av medelstilldelningen. För /82 har lämnatell beslällningsbemyndigande om 128,6 milj.kr. och anvisat ett anslag om 77,8milj.kr. Den beräknade bemyndigandeskulden blir därmed(129609538 4-128600000-77800000) . Prop.1981/82:102 Bilaga 2 Försvarsdepartementet 224 Beställningsbemyndigandenoch betalningsmedel (1 OOO-tal kr.) Primäruppdrag m. m. Operativ ledning m. m.: Materielanskaffning för delprogrammen 4.1-4.99 (se s. 218) Justering på grund av överplanering m. m. -h 32 800 4-700' -800 'Betalningsmedel för skillnaden mellan bedömd prisutveckling och nettoprisindex. Överbefälhavarenanger i sin redovisning av verksamheten under /81 att denmaterielanskaffning som var planerad i stort sett har kunnat genomföras. Bemyndigandeplanerhar fastställts i regleringsbrevet för /82 och ändrats genombeslut och . Planerna innebär bl.a. altverksamheten under budgetåret främst inriktas mol en fortsall anskaffning avmateriel och installationer för försvarsmaktens gemensamma sambandsnät ochsambandsnälet för vissa staber samt för sjöbevakningscenlralen i Södramilitärområdet. Budgetåret1982/83 Överbefälhavaren Anslagetbör föras upp med 78 milj.kr. och elt beslällningsbemyndigande om 128,3 milj.kr. Verksamheteninriktas främst mol en forlsall anskaffning av materiel och installationer förförsvarsmaktens gemensamma staber m. m. Avbegärda bemyndiganden avser 40 milj. kr. Beloppet har beräknatsenligt vad som framgår av följande sammanställning (milj. 1981/82:102 Bilaga 2 Försvarsdepartementet 225 Omräkning av den beräknade bemyndigandeskulden från prisläget lill prisläget efter bedömd pris utveckling enligl nelloprisindex () 13,3 Omräkning av begärda beställningsbemyndiganden för nya objekt under /83 från prislägel lill prislägel februari 1983 efter bedömd prisutveckling enligt netto prisindex (16,) 14,7 Underskott på prisregleringsbemyndiganden från Min beräkning av del totala bemyndigande- ochmedelsbehovet framgår av sammanställningen över beställningsbemyndiganden ochbetalningsmedel. Med ulnylljande av de belopp som har tagils upp isammanställningen blir bemyndigandeskulden (1804095384-122600000-78 000 000) . Detta belopp bör emellertid justerasmed hänsyn fill den beräknade fördelningen av prisregleringsmedel förbudgetåren 1981/82 och 1982/83. Den beräknade bemyndigandeskulden den 30 juni1983 blir därmed ca 205 milj. kr. Liksom tidigare bör det få ankomma på regeringen alt tastäUning lill vilka anskaffningar m. m. som bör ske inom ramen för delbeslällningsbemyndigande som kan komma all lämna. Jag hemställer all regeringen föreslår all 1. bemyndigaregeringen alt medge all beställningar av materiel m. m. för operaliv ledningm. m. får läggas ul inom en kostnadsram av , 2. fill Operativledning m.m.:Materielanskaffning för /83 anvisa ellförslagsanslag av . Operativ ledning m.m.: Anskaffning av anläggningar 1980/81 Utgift 133765438 1981/82 Anslag 88700000 1982/83 Förslag 90500000 Verksamheten under anslaget omfattar nybyggnad m. m. avoch centralt beslutade ombyggnads- och underhåUsålgärder i lokaler m. m. ochbefästningar för huvudprogrammen Operaliv ledning m. m. och Gemensammamyndigheter m. m. saml markförvärv för dessa ändamål. Prop.1981/82:102 Bilaga 2 Försvarsdepartementet Kostnaderoch medelsbehov (1 OOO-tal kr.) Operaliv ledning m. m.: för centrala och högre regionala staberm. Nybyggnad m. m. för delprogrammen 34 200 23 700 för centrala och högre regionala staberm. Centralt beslutade ombyggnads- och underhållsåtgärderför delprogrammen för centrala och högre regionala staberm. Reducering på grund av överplanering -H4000 -4850 anmäler i sin redovisning förverksamheten under /81 all planerad verksamhet i stort sell harkunnat genomföras.Bl. a. har nybyggnad av en köldprovanläggning i iallt väsenfiigt slutförts. Nybyggnaden av en slabsbyggnad på Golland har fortsattplanenligt. Ombyggnad av ämbelsbyggnaden i pågår ochberäknas färdigställas under /82. Planerad verksamhet beräknas kunna genomföras. Underbudgetåret beräknas bl.a. ombyggnaden av militärslabsbyggnaden i påbörjas.En apleringsverkslad i bedöms kunna böija byggas under budgetårelssenare del. Prop.1981/82:102 Bilaga 2 Försvarsdepartementet Medelsbehovel för /83 beräknas lill 100milj. enligl vad som framgår av sammanställningen över kostnader ochmedelsbehov. För nybyggnadsobjekl som har påbörjats eller avses kommaalt påbörjas före beräknas medelsålgången under budgetåret1982/83 till 11,8 milj. kr. I övrigi avses medel las i anspråk under budgetåret1982/83 för att påbörja bl. a. utbyggnad av en slabsbyggnad förmilomalerielförvall-ningen i lill en kostnad av 6,6 milj.kr.,nybyggnad av lokaler för försvarels radioanstalt på för ca 16 milj. kr.För ombyggnads- och underhållsarbeten som har påbörjats eller avses komma allpåböijas före beräknas medelsbehovel under /83till . För objekt som avses påböijas under nämnda budgetår beräknasbl. a. medelsbehovet för ombyggnaden av förvallningsbyggnaden iSlockhoim lill 15,5 milj. kr. Min beräkning av medelsbehovel framgår avsammanställningen över kostnader och medelsbehov. Jag förordar alt medelanvisas enligl följande anskaffningsplan. I detta sammanhang vill jag anmälaall nybyggnaden av en slabsbyggnad för Övre Nortlands materielförvallning f.n.utreds. Del är därför osäkert om byggnadsåtgärderna kan påbörjas /83. För all vissa delar av försvarels materielverk som f. n.är lokaliserade utanför förvaltningsbyggnaden i skall kunnaflytta in där behövs vissa ombyggnadsåtgärder. Jag har beräknat 2 milj.kr. Fortifikationsförvallningen skall redovisa huvudhandlingarför de nya byggnadsobjekl som finns intagna i anskaffningsplanen. Om riksdageninle har något alt erinra bör det få ankomma på regeringen all, efter prövningav huvudhandUngarna och inom ramen för det anslag som anvisar,besluta om de redovisade byggnadsföretagen. Anskaffningsplan(1 OOO-tal kr.) 1981/82 1982/83 Bygg- Färdig start stäl- år-mån. Delprogram 4.3 1. Delprogram 5.6 2. 1981/82:102 Bilaga 2 Försvarsdepartementet Summa B (a-c) Centralt beslutade ombyggnads- och underhåUsålgärder a. Förelag påbörjade före I98I-07-0I b. Förelag påbörjade etter avsedda att Företag avsedda att påbörjas 1982183 Delprogram 4.99 4. Diverse ombyggnader och underhåll av Summa C (a-c) Reducering på grund av överplanering -1030 -4850 88700 90500 1981/82:102 Bilaga 2 Försvarsdepartementet 229 Jaghemställer att regeringen föreslår attlill Operativ ledning m. m.: Anskaffning av anläggningar för /83anvisa ett förslagsanslag av . 1981/82:102 Bilaga2 Försvarsdepartementet 230 Försvarbeslutetår betydde för civilförsvarels del alt intentionerna i 1972 årsförsvarsbeslut skulle fullföljas. Detta innebar bl.a. all den nyakrigsorganisation (organisation 80) som fastställdes skuUe vara uppbyggdi början av 1980-lalet och att civilförsvaret i första hand skulle inriktas motatt bereda befolkningen skydd mol verkningarna av konventionella stridsmedel. 1 försvarsbeslutet ladesökad vikt vid åtgärder som förbättrar krigsorganisationens förmåga attsäkerställa skyddet för befolkningen, främst genom alarmering, ett bättreutnyttjande av befintliga och planerade skyddsfillgångar saml utrymning avriskområden, när skyddsfillgångarna med hänsyn lill rådande läge ärotillräckliga. Grundutbildningen av befäl skulle prioriteras med bibehållenbalans mellan grundutbildnings- och övningsverksamhel. Anskaffningenav materiel och anläggningar skulle fortgå i oförändrad omfattning. Underperioden /78-1981/82 har flera av de grundvärden som användes som underlagför försvarsbeslut förändrats. Detta har medfört att produktionen måstbegränsas. Minskningarna har genomförts främst inom områdena utbildning avcivilförsvarsplikliga och anskaffning av anläggningar för civilförsvarelskrigsorganisation. 1981/82:102 Bilaga2 Försvarsdepartementet 231 Innanjag behandlar civUförsvarels fortsatta utveckling vill jag lämna en kortöversikt över hur försvarels planerings- och ekonomisystem fillämpas inomcivilförsvarets verksamhetsområde. Gmndtankeni systemet är att särskUd vikt skall läggas vid all ange de långsikliga målen,så att de kan tjäna som vägledning vid planering och genomförande avverksamheten. Planeringeninom civilförsvaret är inriktad dels på all underhålla och utveckla enheter ikrigsorganisafionen för ledning och undsättning m.m., dels på att vidtaåtgärder i förebyggande syfte, främst genom all bygga skyddsmm. Vidgenomförandel av den planerade verksamheten skall eftersträvas all delegerabesluten så långt ned i organisafionen som möjligt. Liksom i det miUtäraförsvaret utgörs huvudfunktionerna i civilförsvaret av en operaliv funkfion, enprogramfunkfion och en produkfionsfunklion. Den operativa fu n k t i o n e nomfattar del operativa krigsförberedelsearbetet. Inom civilförsvaret utförsdetta arbete i civilförsvarsslyrelsen saml hos civilbefälhavare ochlänsstyrelser. Arbetet beslår fill stor del av planläggning för all genomförautrymning och inkvartering av befolkningen, användning av tillgängligaskyddsrum, alarmering m.m. Programpunkt i o n e nsom avser ansvaret för attformulera mål för programmen, fördela resurser och kontrollera alt målenuppfylls-utövas under regeringen av och länsstyrelsernasaml vad gäller skyddsrum även av kommunerna. Civilförsvaretbildar ett huvudprogram. Inom detta finns delprogram för Skydd förbefolkningen, och Administration. Delprogrammen är i förstahand all betrakta som avvägningsprogram som främst används i den långsiktigaplaneringen och vid avvägningsdiskussioner. Verksamheteni civilförsvaret indelas i följande produktionsområden. Anskaffning av anläggningarför krigsorganisationen Anskaffning avanläggningar för fredsorganisalionen Forskning, försök ochutveckling 1den långsiktiga planeringen sker en avvägning mellan produktionsområdenaenligl indelningen Vidmakthållande, Omsättning och tillförsel saml Forskningoch utveckUng. 1981/82:102 Bilaga2 Försvarsdepartementet 232 AnslagentiU civilförsvaret är följande. Regeringenuppdrog ål civilförsvarsslyrelsen alt enligl samma aUmännagrunder som för det militära försvaret genomföra perspektivplanering förcivifförsvarels fortsalla utveckling . Ekonomiskt skullestudieområdena förläggas mellan 150 och 250 milj.kr. per budgetår förverksamhet som inle avser skyddsmm och mellan 100 och 250 milj.kr. förverksamhet som avser skyddsrum eller tiUsammans för de båda områdena mellan 250och 500 milj. kr. Samtliga belopp angavs i prisläget februari1977. Civilförsvarsslyrelsen överlämnade i febmari 1979 del 1 av sinperspeklivplan. Regeringen gav i juni 1979anvisningar för perspektivplaneringen under fas 2. De allmänna gmnderna var iprincip desamma som för det militära försvaret. Dessutom angavs bl.a. alt deåtgärder som krävs för all införa en s.k. närskyddsorganisalion skulle belysaspå varje ekonomisk nivå.' Alternafiva möjligheter att i fredslid förbereda s.k.skyddade utrymmen skulle redovisas. Vad försvarskommitlén hade anfört ompersonalutnyttjandet inom totalförsvaret och om en ökad samordning mellancivilförsvaret och den verksamhet som kommunerna bedriver skulle beaktas. Tvåekonomiska fömtsätlningar angavs. Enligt den ena skulle en planeringsram på2100 milj.kr. gäUa både för perioden /83- 1986/87 och för perioden1987/88-1991/92. Enligl den andra skulle en planeringsram på 2800 milj. kr.gäUa för perioden /83 1986/87 och en planeringsram på 3 300 milj. kr.gälla för perioden /88-1991/92. Samtliga belopp angavs i prislägel febmari1979. överlämnade del 2 av sinperspekfivplan. av sin perspeklivplan påpekar civilförsvarsslyrelsen all försvarsmaktenssätt alt föra striden har stor betydelse för civilförsvarets utformning. Denbetydelse som de icke-konventionella stridsmedlen har i hotet mol oss betonasmer . Betydelsen av oUka samhällsförändringar, bl.a. i fråga omsamhällets sårbarhet, redovisas också. Vidare behandlas frågor som hängersamman med en ökad samordning mellan civilförsvarsverksamhet och kommunalverksamhet. Vikten av förvarning och alarmering, bl. a. behovel av allförstärka uthålligheten i förvarningssystemet, framhålls. Vidare påvisasnödvändigheten av långt gående prioriteringar och reduceringar iskyddsrumsbyggandet inom de studieramar som anvisats. 1981/82:102 Bilaga2 Försvarsdepartementet 233 Exempelpå utformningen av ell framlida civilförsvar ges på fem olika ekonomiskanivåer, varav tre ligger inom ramen för regeringens anvisningar och två ärhögre än vad dessa anger. På den högsta nivån går det att snabbi bygga upp ettcivilförsvar med den styrka som anser att del bör ha.På näsla nivå, den s. k. referensnivån, går det att åstadkomma elt civilförsvarmed en helt utbyggd krigsorganisation 80 och en skyddsrumsproduktion i enlighetmed skyddsrumsbeslul. I anvisningarnas högsta nivå blir ulhåUighelennågot eftersatt men förmågan att verka i olika situationer bedöms ändå bligodtagbar. Den näst lägsta nivån ger ett civifförsvar som, om det inriktas motenstaka konfliktsituationer, får en godtagbar förmåga just i dessasituationer. I den lägsta nivån går det bara att åstadkomma elt civilförsvarsom enligt är helt otillräckligt. 2 av perspektivplanen presenteras civilförsvarets situation somutgångspunkt för den fortsatta planeringen. Brister inom olika verksamhetsområdenredovisas, bl.a. i fråga om skyddsmm, skyddsmasker och utbildning avundsätlningsorganisalionen. Civilförsvarsslyrelsen framhåller på nytt att ökaduppmärksamhet måste ägnas ål skyddet mol A-, B-och C-slridsmedel och ål derisker som den tekniska utvecklingen i fråga om konventioneUa stridsmedel medför.Vidare framhålls att risken för ett övertaskande angrepp medför krav på ensnabb mobilisering och god insatseffekt för enheterna i krigsorganisationendirekt efter mobiliseringen. Iplanen redovisas fem oUka alternativ för utformningen av det framfidacivilförsvaret. Alternativen hänförs till tre olika ekonomiska nivåer, dels detvå nivåer som anges i regeringens anvisningar, dels en högre nivå om 800milj.kr. per budgetår i prisläget som har valts av civilförsvarsstyrelsenoch kallas referensnivån. På referensnivån redovisas endast ett alternafiv. Påde två lägre nivåerna redovisas två alternativ på varje, ett s.k.beredskapsallernativ och elt s.k. långsiktigt alternativ. Gemensamt för de femalternativen är främst att de innefattar åtgärder för att vidmakthållabefintliga skyddslUlgångar och åtgärder för all möta verkningarna av ettöverraskande angrepp samt en strävan all bibehålla förmågan liU skydd molABC-slridsmedel. Alternativen skiljer sig ål främst beträffande omfattningen avanskaffningen av skyddsrum och skyddsmasker och beträffandekrigsorganisationens storlek och beredskap. Enligtcivilförsvarsstyrelsen innebär det alternativ som redovisas på referensnivånalt civilförsvaret på lång sikt får goda möjligheter all verka vid olika formerav angrepp. Förmågan att möta verkningarna av elt överraskande angreppförbättras. Hela befolkningen kan förses med skyddsmasker ochskyddsmmsprodukfionen leder på lång sikt fill att hela befolkningen iskyddmmsorterna får tillgång till skyddsmmsplalser. Påden högre av de två nivåer som anges i regeringens anvisningar måste ett valgöras meUan olika mål på lång sikt för utformningen av civilförsvaret.Styrelsen redovisar två alternativ. Båda medger alt de allvarligaste Prop.1981/82:102 Bilaga 2 Försvarsdepartementet 234 bristernai civilförsvaret avhjälps på kort sikt. Om del s. k. beredskapsal-ternalivelväljs, kommer förmågan all möta verkningarna av ell övertaskande angrepp allförbättras. Krigsorganisafionens yttäckning och uthållighet blir dockbegränsad. Vidare kan hela befolkningen i skyddsrumsor-lerna inle ens på mycketlång sikt ges tillgång lill skyddsrumsplalser. Om det s. k.långsiklsalternalivet väljs, kommer behovel av skyddsmmsplalser iskyddsrumsorterna all bli tillgodosett på lång sikt. Krigsorganisafionensförmåga att verka vid elt övertaskande angrepp blir begränsad. Den begränsadeskyddsmaskanskaffningen kan komma all leda fill svåra fördelningsproblem. Påden lägre av de två nivåer som anges i regeringens anvisningar redovisarstyrelsen också ell beredskapsallernativ och ell långsiktigt alternativ. Ibåda alternativen måste långtgående prioriteringar och reduceringar göras iförhållande tiU de mål som civilförsvaret hitfills har inriktats mol. Storarisker måste tas när del gäller civilförsvarels förmåga all möta depåfrestningar som uppslår vid olika former av angrepp. Av de båda alternativenmedför egentligen bara beredskapsallernalivet en viss förbällring av förmåganall verka vid ett överraskande angrepp. I övrigi uppslår stora brister äveninom de för resp. alternativ prioriterade verksamhetsområdena. Programplanenför perioden 1982183 - 1986187 Enliglde anvisningar som regeringen har meddelat för civilförsvarels programplaneringför perioden /83-1986/87 skulle som allmän förulsällning i huvudsak gällade mål för civilförsvarsverksamhelens utveckling som försvarskommUtéhar angett i belänkandel (Ds Fö 1982: 1) Säkerhetspolitiken och totalförsvaret. Somutgångspunkt för planeringen av den verksamhet som inle avser skyddsmm skulleenligl anvisningarna för vart och ell av budgetåren gälla en planeringsram av273 milj.kr. I anslutning lill programplanen skulle civilförsvarsslyrelsenbelysa den utveckling och de konsekvenser del skulle få om planeringsramarnaökas med i genomsnitt 50 milj. kr. För den verksamhet som avserskyddsrum skulle gälla en planeringsram (bemyndiganden) om 283 milj.kr. förvart och ell av budgetåren. I anslutning till programplanen skullecivilförsvarsslyrelsen lämna en redovisning av skyddsmmsbyggandets omfattningoch inriktning vid en ökning av bemyndiganderamarna med ca 70 milj.kr. Samfiiga belopp angavs i prislägel . Enliglanvisningarna skulle de organisatoriska och finansiella konsekvenserna av attföra över den lokala ledningen av civilförsvarsverksamhelen i krig tillkommunerna redovisas. Vidare skulle civilförsvarsslyrelsenmed utgångspunkt iförsvarskommilléns uttalande all en hårdare styrning av skyddsmmsproduklionen lillprioriterade riskområden bör vara möjligdels pröva om den nuvarandeförteckningen över skydds- 1981/82:102 Bilaga2 Försvarsdepartementet 235 mmsorterbör ändras, dels överväga skyddsrumsbyggandets lokala avgränsning med hänsynlill en förnyad riskbedömning.