prop · G503150 · 1981-12-31 00:00:00 — Det är viktigl att förekomsten och omfattningen av sådanaskalleulgifter kartläggs och i ökad ulslräckning prövas inom ramen förbudgetpolitiken. Beträffandestatliga lån och kreditgarantier har åtgärder redan vidtagits för att beskrivade samhällsekonomiska och statsfinansiella konsekvenserna av denna verksamhet.Jag anser att det finns skäl att gå vidare i detta syfte. En strävan bör därvidvaia all så långl möjligt göra realistiska bedömningar av de statsfinansiellaeffekterna av den statliga kreditgaranti-givningen. Ansvariga myndigheter börenligt min mening ägna ökad uppmärksamhet åt dessa och särskilt analyserakostnadskonsekvenserna i sina anslagsframställningar. Vidare bör bl. a.uppmärksammas nettoeffekten av den stafiiga långivningen, dvs. att kostnadernaför lån som ges över statsbudgeten inte tiU fuUo motsvaras av framlidaintäkter av amorteringar och räntor. Jaganser även all del finns anU;dning att ägna ökad uppmärksamhet åt effeklema avstatUg reglering och normgivning. Särskill i ett pressat statsfinansiellt lägekan det finnas en tendens att, i syfte att undvika utgifter över statsbudgeten,föreskriva att diverse åtgärder skall vidtas, t. ex. av den privata sektorn.Detta riskerar alt leda till ökade kostnader för näringslivet, vilket kaninverka på t. ex. industrisektorns möjligheter att expandera. All göra enfullständig kartläggning av de tptala ekpnomiska effekterna av gällanderegelsystem och normer torde vara en närmast omöjlig uppgift. Det har dockunder senare år gjorts särskilda översyner på vissa områden, framför alltsådana som berör kommunsektorn. 1981/82:150 Reviderat budgetförslag 23 nämnasden översyn som gjorts av prisregleringen och den pågåendeöversynen av regleringen på kapitalmarknaden. Jag anser att det finns anledningatt ytteriigare analysera de ekonomiska konsekvenserna av den statligaregleringen. Den reglering som riktar sig mol näringslivel bör därvid särskiltuppmärksammas. Offentliga fonder utanför.statsbudgeten representerar etl betydande kapital och de inkpmster pch utgtfterspm har samband med fpnderna är myckel omfattande. Enligl min mening bör beslulsom leder till ökade utgifter i dessa system föregås av en noggrann prövning.Beslutsunderiaget vid ställningstagande tUl förändringar i berörda system bör iökad utsträckning innehålla analyser av de totala ekonomiska konsekvenserna,t. ex. vad avser fondernas ställning, behov av avgiftshöjningar, effekter påskatte- och avgiftsunderlagen etc. Flera fonder har kopplingar lill statsbudgeten.Vid analyser av ovan nämnt slag bör därför även de direkta statsfinansiellaeffekterna studeras. Det är vidare angeläget att ändamålen med fondernafortlöpande granskas. I den mån fonderingen av medel inte har någon uppenbarfunktion bör fondernas fortbestånd las under omprövning. Sammanfattningsviskan sägas atl en förbättrad överblick och analys av ulombudgetära utgifter ärangelägen. Delta gäller speciellt när en utom-budgetär finansieringsform är etlalternativ till utgifter över statsbudgeten. Iförra årets kompletteringsproposition angavs vissa riktlinjer för budgetpolitikenpå . Den tidigare presenterade långtidsbudgeten och de slutsatsersom jag har dragit härav ger anledning all återkomma till denna fråga. Låt miginledningsvis framhålla vissa allmänna utgångspunkter för mina överväganden. - Delsparmål som uppställts i Qolårels komplelleringspröposition för /83 om . har uppfyllts, förutsatt alt vä sentUga förändringar inte sker av de propositioner som ännu inte har behandlats av . Därmed har ett väsentligt steg lagils mol en successiv sanering av statsfinanserna. Fortsattauthålliga sparinsatser krävs . Behovet av detta framstår tydligt mol bakgrund av resultaten på årets långtids budget. Kraven i dessa avseenden stiger om den ekonpmiska utveck lingen inte länkas in i de banor som avstämnlngen av långtidsutredning en anger. - Statsbudgetensutgifter kännetecknas alltfort av en långtgående automa tik. Vidtagna åtgärder har dock i vissa hänseenden ändrat automatikens innebörd. Enhög inflation leder till en försvagning av statsfinanserna. 1 huvudsak sammanhänger del med slatsskuldränlornas stora andel av budgetutgif- Prop.1981/82:150 Reviderat budgetförslag 24 lerna, men även bortsett härifrän torde denna utgångspunktgälla. Härtill kommer självfallet att ett alltför stort budgetunderskott i sigverkar inflationsdrivande. - En ökning av statsinkomsterna måste framför alllske genom atl tillväxten i ekonomin främjas. Det är inte en framkomlig väg attöka inkomsterna genom ytterligare höjningar av skattetrycket. Av del anfördaföljer atl besparingsanslrängningarna måsle drivas vidare på etl planmässigtsäll och i elt långsiktigt perspektiv. Det av angivna långsikligamålel all minska budgetunderskottet som andel av BNP med i genomsnitt enprocentenhet bör ligga fasl liksom målet atl minska statsutgifternasreala tillväxt, exkl. statsskuldränlor och vissa konjunkturberoende anslag, medca . Enligt min mening har det varit av stort värde atl hakvantifierade mål för del praktiska besparingsarbelet även på . De mål för budgetutvecklingen som här har redovisats ärtill sin karaktär av relativt allmän art. De måste kompletteras med merpreciserade riktlinjer för utgiftsprövningen och besparingsarbetet. I förraårets kompletle-ringsprpposition redovisade jag sådana riktlinjer. Erfarenheterna från den praktiska tillämpningen av dessariktlinjer i del besparingsarbele som har bedrivits sedan fjolårelskompletteringsproposi-fion bygger på de sparförslag som där lades fram elleraviserades i mångt och myckel på det synsätt som låg bakom riktlinjerna. Enligtmin mening bör dessa ligga fasl. I fråga om statliga investeringar bör framhållas alt de ivissa fall avser uppbyggnad av en samhällelig infrastruktur som långsiktigt kange mycket god avkastning. I dessa fall finns slarka skäl atl upprätthålla enhög investeringsnivå. Del har också skett . Med tanke på den stora betydelse som kommunsektornrepresenterar i budgeten finns det enligt min mening anledning atl någolkommentera de fömlsättningar som bör gälla för besparingar på della område. har statsmakterna lagt fast riktlinjerför kommunsektorn som innebär all den kommunala konsumfionstillväxlen måste begränsastill högst I % . Delta förutsätter all omfattande omprövnings-åtgärdersätts in. Något utrymme för nya statligt beslutade reformer som ökar denkommunala konsumlionsvolymen finns inte. Transfereringarna till kommunsektornsvarar för 21,av de totala statsutgifterna exkl. statsskuldränlor.Statsmakternas fortsatta besparingsanslrängningar måste därför mednödvändighet beröra också kommunerna. bör enligl min mening åtgärdersom inskränker kommunernas finansiella utrymme motsvaras av en minskning istatliga krav på verksamhet. Jag har i tidigare sammanhang anfört atl besparingsbehovenär av sådan omfattning all inget område ensamt kan svara för den nödvändigaanpassningen. Besparingsåtgärderna måste med nödvändighet påverka levnads- Prop.1981/82:150 Reviderat budgetförslag 25 villkoren för alla i samhället. fårbesparingarna inte drabba de grupper som har det sämst. Dessa bedömningar harpräglat arbetet med de besparingar som framlagts eller aviserats i 1982 årsbudgetproposition. Kunskaperna kring hur olika individers och hushållslevnadsförhållanden påverkas av förändringar i statliga skatte-, avgifts- ochförmånssystem är emellertid ofullständiga. Det är därför angelägel med eltfortsatt arbete i syfte atl kartlägga dessa effekter. sådant arbete pågårbl.a. Jag vill understryka vikten av all man vidstudier av t. ex. besparingsinsalser väljer relevanta jämförelseallernativ.Alternalivet till besparingar är ofta skattehöjningar med starkt negativaeffekter på den samhällsekonomiska utvecklingen. Jag övergår nu lill all redovisa vissa områden som enligtmin mening tidigare inle har uppmärksammats tillräckligt, men som börintegreras i besparingsarbetet framöver. Det första området rör statens in- och utbetalningar. Debör fördelas på ett sådant sätt alt räntekostnaderna minimeras. 1 takt med denstarkt växande omslutningen p°i statens budget och genom del höga räntelägelökar betydelsen av atl noga bevaka gällande kreditlider och utbelalnings-mtinerm. Vad gäller inbetalningar av bl. a. skatter till statenförekommer varierande kredittider. Dessa är ofta betingade av bl.a. historiskaskäl. Även på della område finns skäl lill en förnyad översyn. Mot bakgrund avdet statsfinansiella läget är det enligt min mening viktigt att staten i ökadutsträckning kontinuerligt ser över de betalningsströmmar statliga regelsystemger upphov till. De framlagda förslagen angående förkortadekredittider för inbetalningar av mervärdeskatt och bensinskatt skall bl.a. sesi delta perspektiv. Jag avser atl senare i vår återkomma lill regeringen medförslag om all dessa förhållanden ses över allsidigt. Utöver löpande in- och utbetalningar har staten fordringaroch skulder gentemot privatpersoner, organisationer och företag. Även här ärdet angeläget all se över gällande regelsystem i syfte alt förbättra statenskassahållning och uppnå besparingar. Från stalsfinansiell synpunkt finns detelt starkt behov av all l.ex. påskynda återbetalningarna av de lån som utestårinom område. Antalet utestående lån är drygt900000. Lånefordringarna uppgår till sammanlagt . Denyligen föreslagna regeländringarna för återbetalning av lån vid överlåtelse avsmåhus har just detta syfte. Del gäller också den beslutade höjningenav garanlitalel inom studiemedelssystemet. Delta tal reglerar denålerbetalningsskyldiges skuld och åriiga återbetalning. Vissa åtgärder harsålunda vidtagits och syftel är all inom olika områden gå vidare och undersökamöjligheterna till ytterligare åtgärder för all uppnå motsvarande effekter. Liknande bedömningar kan behöva göras vad gäller vissa låneformerdär valmöjlighet föreligger i fråga om utlåning över den statliga budgeteneller 1981/82:150 Reviderat budgetförslag 26 upplåningdirekl på kreditmarknaden. Som exempel kan nämnas att inombostadsdepartementets område har en utredare sett över möjligheterna tillrationaliseringar i administrationen av bostadsfinansieringssyslemet. Huvuduppgiftenhar varit att undersöka förutsättningarna att föra över de stafiigabostadslånen till bostadslåneinstituten. Utredningsförslaget har remissbehandlatsoch bereds nu vidare i . Vidsidan av budgeten förekommer olika former av statliga fonder. Vissa av dessatorde numera ha föriorat sin ursprungliga betydelse. Vidare är förvaltningenmånga gånger spridd på flera olika myndigheter. I syfte att effektivisera ochförenkla fondförvaltningen anser jag att fondernas administration i så storutsträckning som möjligt bör sammanföras till effektiva enheter. Dessutom börde fonder som spelat ut sin roll upplösas. Som exempel på åtgärder med dennainriktning kan nämnas förslagen i propositionen om avveckling av vissastafliga fonder (prop. 1981/82:213). Det finns enligt min mening anledning ai tundersöka möjligheterna alt gå vidare på denna väg. Avslutningsvisbör också framhållas viklen av atl i ökad utsträckning ägna uppmärksamhet ålsådana finansieUa konsekvenser av statliga beslut som inte kommer till uttryckpå statsbudgeten. Jag har tidigare redovisat min syn på dessa s. k.ulombudgetära utgifter. Vadjag nu har anfört bör inle bara ligga till grund för ompriorilerings-ochbesparingsarbetet på ulan också för budgetarbetet inför budgetåret1983/84. Jag vill dock någol utveckla min syn på uppläggningen av höstensbudgetarbete. 1.6.2Riktlinjer för /84 Förall på ett medvetet säll kunna genomföra olika besparingar krävs en godframförhållning. Tiden från det en besparing först initieras lill dess denbeslutas är ofta ganska lång. Från beslulsfidpunkten till fullt genomslag ilägre statsutgifter går del ytterligare tid. En orsak fill denna tidsåtgång äratt mer genomgripande besparingsförslag måste föregås av ett omsorgsfulltutredningsarbete. Detta förhållande kommer atl förstärkas allteftersombesparingsarbetet fortskrider. Med hänsyn härtUI är det inte möjligt attbedriva besparingsarbelet med ulgångspunkt i den konjunklurpoliliskautvecklingen. I slällel måste de mer stabila målen för budgetpolitiken varastyrande för besparingsansträngningarna. Denu föreliggande bedömningarna i avstämningen av långtidsutredning,beräkningarna i den reviderade nationalbudgeten saml långtidsbudgeten ingerviss opfimism i så måtto atl effekterna av besparingspoliliken böljar geresultat. En målmedveten fortsättning av besparingsarbelet är dock nödvändig. Somjag anförde budgetproposifion bör ett sparmål uppställas även /84. Långlidsbudgetkalkylerna utgör etl viktigl underlag för attbedöma den rimliga nivån. Budgetunderskottet beräknas i dessa fill ca 86,6miljarder kr. Prop.1981/82:150 Reviderat budgetförslag 27 innebärdet en kraftig underskattning av det underskott som uppkommer vid oförändradpolitik och utan särskilda budgetförstärkande åtgärder. Del sammanhänger medden metodik som används i långlidsbudgelkalkylerna och som jag tidigareutförligt redovisat. Mol bakgrund av de synpunkter jag tidigare framhållitbeträffande svårigheterna atl ytterligare höja skattetrycket, måste slutsatsenbli atl besparingarna för /84 bör vara av ungefär sammaomfattning som de i årets budgetproposition redovisade besparingarna /83. Jagvill i detta sammanhang framhålla den förstärkning av förberedelserna förbesparingsåtgärderna i nästa budgetarbete som har genomförts genom utformningenav de årliga anvisningarna för myndigheternas budgetarbete. Som jag straxåterkommer till har regeringen i dessa lagt fasl skärpta krav vad gällerredovisningen av tekniskt underlag för olika besparingar. Vidmin presentation av budgetpolitiken i förra årets komplelleringspröpositionanförde jag att besparingsanslrängningarna borde vara ell viktigt inslag i denreguljära budgetprocessen. Erfarenheterna av denna hanteringsordning frånsistlidna budgetarbete är positiva. Även fortsättningsvis bör därförutgångspunkten vara att besparingarna i sin helhet behandlas i budgetprocessenoch sedan samlat presenteras i budgetpropositionen. På detta sätt får såvälriksdag som regering de bästa förutsättningarna att pröva besparingsförslagen ietl sammanhang och mot bakgrund av en beskrivning av den totalasamhäUsekonomiska bilden. Detär inte möjligt att redan nu precisera vilka områden som kan kommaatt beröras av olika sparåtgärder. Bl.a. bör myndigheternasanslagsframställningar avvaktas innan stäUning tas härtiU. Jag vill likvälnågot kommentera vissa frågor som blir aktuella. Allmänt bör självfallet gällade riktlinjer för budgetpolitiken på som jag har angivit. Inomramen för dessa principer räknar jag med atl besparingsarbelet kommer attberöra ett flertal anslag inom varje departements verksamhetsområde.Neddragningar av utgifter och i vissa fall personal blir med andra ord aktuellaöver ett mycket brett fäll. Eftersom budgetarbetet inriktas på besparingar kannya eller utökade utgiflsåtaganden bli aktuella endast i undantagsfall och dåenbart om de finansieras genom omprioriteringar eUer besparingar utöver debesparingskrav som den allmänna budgetpolitiken kommer att stäUa. Med dellasätt all hanlera budgelulvecklingen faller det sig också naturligt atl liksomhittills begränsa antalet särpropositioner som medför ökade kostnader. Dettabör innefatta även sådana förslag som finansieras med avgifter. Denframförhållning som ett målmedvetet och rationellt inriktat besparingsarbetekräver har, som jag antydde, kommit fill ullryck bl. a. i de årligaanvisningar till myndigheterna som regeringen har beslutat om. I anvisningarnafår myndigheterna i uppdrag alt för sakanslag (dvs. främsttransfereringsanslag) som omsluter minst 100 milj. kr. Prop.1981/82:150 Reviderat budgetförslag 28 underlag som visar hur en neddragning om kangenomföras. 1 anslagsframställningen skall sålunda bl.a. följande uppgifterredovisas: besparingens beloppsmässiga storlek, förulsätlningarna förbesparingen, personalpolitiska konsekvenser samt effekter ifördelningspolifiskt hänseende. Alt på delta sätt engagera myndigheterna påelt tidigare stadium i besparingsarbelet bör enligt min rnening skapa bäitre förulsällningarför alt planera för och även kunna genomföra de förändringar som blirnödvändiga för att effektivt begränsa de offentliga utgifterna. I deårliga anvisningarna slås fasl att myndigheterna skall beräkna sitt medelsbehovmed utgångspunkt i det s. k. huvudförslaget. Delta gäller såväl för budgetåret1983/84 som för de påföljande fyra budgetår som omfattas avlångtidsbedömningsperioden. Enligl min bedömning bör myndighelerna räkna medall huvudför;>laget i allt väsentligt kommer atl tillämpas inom överskådligframlid. anvisas i de årliga anvisningarna en nylillämpningsmöjlighet. Av störst allmän betydelse är alt myndigheterna gesmöjlighet att lämna förslag till tidsmässig omfördelning av den rafionaliseringom som huvudförslaget innebär för den kommande femårsperioden. Sålunda kanmyndigheterna bättre anpassa genomförandet till de specifika förutsättningarsom gäller i del enskilda fallet. Dock gäller två cenlrala förutsättningar,nämligen dels att uppnås , dels allunderlagsmaterialet i anslagsframställningen är så genomarbetat atl det kantjäna som underlag för etl beslut som sträcker sig längre än det närmastebudgetåret. Av särskill värde för vissa myndigheter bör de möjligheter vara somnu öppnas i de årliga anvisningarna all minska anslagsbelastningen genomneddragning av lokalkostnaderna. Etl genomarbetat underlag för det fortsattabesparingsarbelet bör även komma fram genom de översynsprojekt som regeringenhar initierat och som jag har redovisat i tidigare propositioner. Etl ökalutnyttjande av de kvalificerade utredningsresurserna vid riksrevisionsverketoch slalskon-tpret bör pckså kunna avsälla värdefulla resultat. Denna möjlighetatl få fram besparingsunderlag bör framgent kunna få en större betydelse. (KU 1981/82: 10, rskr 1981/82:25) har beslutat att ändra riksdagsordningen(RO) så att de krav som finns i RO, 3 kap. 2 §, atl prpposifioner medförslag om nytt eller väsentligt höjt anslag också skall innehålla enuppskattning om framlida koslnader för det ändamål som förslaget avser,utvidgas till att gälla även sådana propositioner som innehåller riktlinjerför viss statsverksamhet (RF, 9 kap. 7 §). Den beslutade ändringen träder ikraft (SFS 1981: 1097). Mol bakgrund av beslul harregeringen utfärdat riktlinjer för arbetets bedrivande inomregeringskansliet så all även förslag om ändrad eller ny lagstiftning avriktlinjekaraktär så långt som möjligt redovisar tillförlitligakostnadsbedömningar. Redovisningen bör, bl. a. mol bakgrund av riksdagensuttalande, göras mer utföriig och i möjligasle mån 1981/82:150 Reviderat budgetförslag 29 angede beräknade statsfinansiella effekterna i form av belopp eller beloppsintervall. Motbakgmnd av del ansträngda budgetläget tillämpades i årets budgetpropositionstriktare principer för omräkning av bidragsanslag samt för statliggarantigivning. Även om denna uppstramning bara har begränsad betydelse försaidoutvecklingen är den väl motiverad av det övergripande kravet att uppnåbalans i prövningen av olika typer av statliga aktiviteter liksom mellan storaoch små verksamhetsområden. Även nästkommande budgetarbete bör därför deprinciper som fillämpades för statlig garantigivning och förberäkning av bidragsanslag äga giltighet. Samma sak bör gälla i fråga om denutomordentligt hårda prövningen av överskridanden. Som jag harframhållit bör också arbetet med atl se över de statliga utbetalningsreglernaför olika anslag drivas vidare. Fortsattuppmärksamhet kommer atl ägnas ål kostnadsutvecklingen för det statligautredningsväsendet. Jag vill bl. a. erinra om att regeringen genom enändring i 5 § kommilléförordningen (1982:37) ålagt alla kommittéer att snarastgöra upp en plan för utredningsarbetet och ange den beräknade kostnaden förfullgörandet av uppdraget. Vidare har jag erfarit att statsrådet senare denna dag atl la upp bl. a. frågan om kommittéernas konsultkostnader(bil. Jag vill även ta upp ettannat område av viss betydelse. De taxor för statliga tjänster som tillämpasutanför direkt uppdragsverksamhet har traditionellt höjts med tämligen långamellanrum. Fortsättningsvis bör enligt min mening i normalfallet en justeringmed hänsyn lill kostnadsul-veckUngen ske . Självfallet innebär inledella på någol säll att kravet på fortsatta rationaliseringar ikostnadsbesparande syfte får eftersättas. Det förhållandet att en verksamhetär eller kan bli avgiftsfinan-sierad innebär således inte att kraven påeffektivitet blir mindre än vid anslagsfinansiering. I många fall, där inlekonkurrens eller andra förhållanden framtvingat en sådan effektivitet, måsledet även fortsättningsvis bevakas i den vanliga budgetprocessen. Somframgår av den redpgörelse jag just givit kommer del fortsatta arbetet med attdra ned de statliga utgifternas tillväxttakt att fordra en ökad medverkan frånde statliga myndighelerna. Fömtsättningarna för en rationell budgeteringförbättras avsevärt om den kan baseras på underlag från de organ som besittersakkunskapen pä olika områden. Detta konstaterande är särskilt relevant dåbudgetarbetet inriktas på omprioriteringar och besparingar. 1981/82:150 Reviderat budgetförslag 31 2.1Utnyttjande av finansfullmakten, m. m. Somjag redovisade i förta årets kompletteringsproposition gäller numera nyaformer för redovisning av utnyttjandet av finansfullmakten (jfr prop.1979/80:150 bil. Avsikten är att genom en samlad redovisning avutnyttjandet av finansfullmakten och övriga konjunktur- och arbelsmarknadspolitiskabemyndiganden skall kunna få en bättre överblick över hur olika bemyndigandenhar utnyttjats. En sådan redovisning bör vara så fullständig som möjligt ochlämnas först i komplelteringspropositionen. Hemställan om en ny finansfullmaktför det nästföljande budgetåret görs vid samma tillfälle. Omarbetsmarknadsläget skuUe kräva insatser, utöver vad som kan tillgodoses genomianspråktagande av den givna finansfullmakten, ankommer det på regeringen allpå tilläggsbudget begära en utvidgad finansfullmakt. Jagskall i det följande redovisa hur regeringen har utnyttjat finansfuU-maklenfrån föregående redovisningstillfälle t.o.m. . Dennaredogörelse, som alltså avser av /81 ochstörre delen av /82, bör bringas lill kännedom. Regeringenhar av bemyndigats atl, om arbetsmarknadslägel kräver del, /81 besluta om utgifter intill elt sammanlagt belopp av 2500milj. 1979/80: 150 bil. 2, FiU 1979/80:40, rskr 1979/80:421). 1980/81:150 (bil. 2) redpvisades de åtgärder spm under /81t. o. m. hade beslutats med stöd av finansfullmakten.Härutöver aviserade jag att jag avsåg återkomma med en närmare redovisning avde åtgärder i sysselsältningsbefrämjande syfte som regeringen beslutade om den23 . Genom beslul sagda dag utnyttjades finansfullmakten försysselsättningsskapande åtgärder inom byggarbetsmarknaden. Beslutet avsågtidigareläggning av bl. a. byggnadsarbeten för polisväsendet (39,4 milj. ),domstolsväsendet (22,1 milj. och statens verk (50 milj. )saml byggande av statliga vägar (113,3 milj. Sammantaget uppgicktidigardäggningarna lill . Under ålerslpden av det gångnabudgetåret utnyttjade regeringen inle finansfullmakten. Totalt disponeradesunder budgetåret . Närdet gäller utnyttjandet av finansfullmakten för innevarande budgetår vill jagerinra om att har bemyndigat regeringen att, om arbetsmarknadslägetkräver det, för detta budgetår besluta om utgifter infill ell sammanlagt beloppav 2500 milj. kr. 1980/81:150 bil.2, FiU 1980/ 81:40, rskr 1980/81:421).FuUmakten får, liksom föregående budgetår, användas för finansiering avtidigareläggning, utvidgning eller påskyndande av statliga investeringar somnormalt finansieras med anslag på Prop.1981/82:150 Reviderat budgetförslag 32 statsbudgeten saml för beredskapsarbeten och för bidraglill kommunala projekt för investering och sysselsättning. Bidragsprocenten förkommunala projekt får fastställas av regeringen med hänsyn lill ändamålet,dock högsl lill . Vidare får finansfullmakten användas för bidrag till näringslivetoch bpstadssektorn.