prop · G503102 · 1981-12-31 00:00:00 — Utredningenframhåller all några särskilda bestämmelser om på vilket säll distributören börgenomföra beredskapslagringen inle bör anges i samband med lagstiftningen.Sydgas vill understryka viklen härav med syfte all inle låsas vid lagringsalternalivsom kan visa sig orationella vid noggrannare överväganden. ställer sig bakom yttrande men vUl dessutom påpeka: Föreningenhar gjort en granskning av belänkandel mol bakgmnd av vad som tidigare uttalatsi propositioner och avtal. Belänkandelär anpassat lill nu aktueUt Sydgasprojekt och är som sådant Prop.1981/82:102 Bilaga 3 134 tillalla delar liilfredsslällande. Föreningen vill dock påpeka all nya naturgasprojektsenare kan tillkomma, vilket genom att del tekniskt integrerade underiagel dåökas skuUe kunna påverka lagringskraven. SwedegasAB, som i Sydgasprojeklet samarbetar med , har under hand fåttkännedom om dess yttrande i detta ärende och Swedegas kan lill fullo instämma iSydgas särskilda påpekanden. SwedegasAB bedriver geologiska undersökningar för att fastställa möjligheterna fillgeologisk lagring av naturgas. Dessa undersökningar beräknas Ln. alt under1983 leda fill ett faslställande om det finns tekniska och kommersiellamöjligheter alt anlägga eU lager. Om beslut härom då fallas bör ett sådantlager kunna vara i drift 1987-1989. har noterat alt kommitténframhållit all dessa undersökningar bör forlsälla. Prisstabiliserande lager av olja InomlEA diskuteras f. n. olika åtgärder för all dämpa häftiga prisreakfioner påoljemarknaden, bl.a. uppbyggnad av särskUda lager och utnyttjande avbefintliga lager. I avvaktan på en lösning i internafionellt sammanhang finns enliglÖEF inle anledning all överväga ensidiga svenska åtgärder. ÖEF ansluter sigdärför lill oljelagringskommUléns förslag. Irapporten nämns en rad exempel på åtgärder som vid behov kan vidtas för allstabilisera den inhemska prisnivån. Kommittén diskuterar dock inle vilkenkombination eller vilka kombinafioner av åtgärder som är mest fördelaktiga. Industriverketanser all kommittén i räkneexemplen inle lillräckligl belyst de olikaalternativens effekter på prisbildningen i hela ekonomin, framför allt dåeffekterna av alternativet "inga åtgärder". Verket anser vidare attkommittén borde ha, utifrån de resultat som framkommer i rapporten, framhålliten eUer flera strategier för all hanlera en kortvarig priskris. Åtgärderna börockså prövas mot priskriser av olika längd och bakgrund. De i rapporten nämndaåtgärderna kan exempelvis indelas i tre stadier på följande säll: I -konsumlionsdämpande älgärder II införande av högslprispå en nivå som överstiger tidigare kon- III -komplettera högstpris med anfingen ett prisclearingssystem eller dispensfrån svavelreslriklionen vid eldning av högsvavlig olja. 1981/82:102 Bilaga3 135 Verketvill dock betona all valet av strategi måste vara flexibelt. Dessutom viUindustriverket betona viklen av del inlernalionella samarbetet för attbegränsa och stävja prishöjningar på spotmarknaden. Om inle dessa höjningar kanstävjas finns det risk för en likartad höjning av kontraktspriserna. Iett sådant läge kan de svenska åtgärderna bara tjäna som en lindring vidövergången liU den högre prisnivån. Det är därför viktigt alt aktivideltar i de samarbelsformer som erbjuds. uppfattning bör i första hand åtgärder vidtas för att ökaomfattningen av långlidskontrakt både för lågsvavliga råoljor ocheldningsoljor. Verket viU med bestämdhet avvisa att upprepade dispenser frånkraven i svavellagsliflningen som följd av ökade bränslepriser på marknadenaccepteras i stor skala. Det skulle innebära all stora utsläpp av föroreningarskulle tillåtas. Enligl förarbetena i svavellagsliflningen kan gedispens från svavelkraven vid brist på lågsvavlig olja och vid övergång i ettområde från normalsvavlig lill lågsvavlig olja. Ökade bränslepriser kan därförknappast vara elt godtagbart skäl för länsstyrelsernas dispensgivning.Emellertid kan ge generella dispenser men då måste enliglverkels uppfattning miljöeffekterna vara små. De återståendeoljereserverna i världen blir allt svavelrikare medförande en pä sikt ökad svavelhalti råolja. kan visserligen räkna med att få en ökad andelav råoljebehovet täckt med leveranser från lågsvavliga oljekällor i ,men detta förändrar ej bilden i någon störte grad. HärtiU kommer allVästeuropas raffinaderier byggs om i relativt snabb takt med crackeranläggningar.Sådana anläggningar omvandlar lågsvavlig Ijockolja lill lätta produkter,varigenom tillgången på lågsvavlig tjockolja kan beräknas minska. Dessaförhållanden kommer all medföra en fördyrad oljeimport under 1980-talel. Delfinns starka skäl all bygga ut kapaciteten för avsvavling av olja. a. del stora spolmarknadsberoendel av lågsvavlig Ijockolja kunnaminskas och elt prisslabUiserande buffertlager av lågsvavliga produkter skullelättare kunna byggas ut. En utbyggd avsvavlingskapacilet skuUe även öka frihetennär del gäller val av oljeleveranlör. Initiativbör således las lill en utbyggnad av avsvavlingskapacilelen i svenskaraffinaderier. Fömtsättningarna för avsvavling av gas från förgasad ålerstodsoijabör även undersökas. Kollegietdelar kommitténs uppfattning att del f. n. inle finns anledning alt bygga uppett särskill buffertlager av olja i prisslabUiserande syfte. Kollegiet harnoterat att kommittén inle gäll närmare in på frågorna om hur ett eventuelltbuffertlager skall byggas upp och fungera. Om del ändå skuUe bli aktuellt attbygga upp ell prisstabiliserande oljelager är del Prop.1981/82:102 Bilaga 3 136 viktigafrågor all la ställning liU. a. handelspolitisk synpunkt är del avbetydelse hur ett sådant lager finansieras och vilka regler som skaU tillämpasvid försäljning från lagret. Energisparkommitténfinner all argumentationen i oljelagringskommilténs betänkande moluppbyggandet av ell särskill prisstabiliserande lager av olja är övertygande. Oljelagringskommitténsargument ulgår dock ifrån förhållanden som snabbi kan förändras. Möjligheterna lillytterligare import av olja för lagring kan vara större . Samtidigtkan också yllerligare erfarenheter av olika åtgärder vid priskriser hatillkommit. Det kan därför finnas anledning all återigen pröva denna fråga imillen av 1980-lalel. Energisparkommitténanser del inle osannolikt all en fredskris kan föregås av en period av kraftigaprisstegringar, vilket erfarenhetsmässigt sannolikt får till effekt all dekommersiella lagren minskar lill betydande del. vill därförframhålla all man vid utarbetandet av olika planer för hur en fredskris skallmötas bör ha klart för sig att de kommersieUa lagren inle självklart kandisponeras i sin helhet då en fredskris inträffar. I sitlbelänkande prövar oljelagringskommittén även olika metoder all vid en priskrisdämpa prisgenomslagel på den svenska marknaden och säkra tillförseln av olja. Ilikhet med kommittén förordar landstingsförbundets styrelse för sådana lägenen styrning av pris- och efterfrågeutvecklingen genom internationelltsamarbete. Kommitténhar genom tiUäggsdirektiv fåll i uppdrag all undersöka förutsättningarna för eltbuffertlager av olja att användas i prisstabiliserande syfte. Institutet delar kommUlénsuppfattning all en isolerad svensk insats för att uppbygga elt prisbufferfiagerinle kan förordas. Skulle del emellertid visa sig möjligt alt inom ramen förvårt medlemskap i lEA överenskomma om gemensamma åtgärder för att vid fillfäUigastörningar på den internationella oljemarknaden stabilisera priserna ochförhindra starka stegringar på den s.k. spotmarknaden, bör vårt land aktivtverka härför. LO delarkommitténs argument mol alt under första hälften av 1980-lalel bygga uppsärskilda bufferllager av olja i prisstabiliserande syfte. Prop.1981/82:102 Bilaga 3 137 Under avsnitt 7 i betänkandet har kommittén diskuterat omåtgärder bör vidtas för att minska Iröskeleffekler för vissa nytillkomnalagringsskyldiga enligt lagen (1957:343) om oljelagring m. m. Del är frånsynpunkten av den allmänna omsättningens trygghet angeläget all dessa regler inleändras från tid liU annan annat än när starka skäl föreligger. Endast med ensådan ordning får de som berörs en rimligt stabil grund all utgå från när degör kalkyler i fråga om l.ex. lagringsutrymmen och priser i elt något längreperspektiv. De alternativ som kommittén redovisar åskådliggör hur ellingripanden av aktuellt slag kan rubba konkurrensförhållandena i branschen.Detta är ägnat all mana liU försiktighet. Såsom kommUtén har funnit lalardärför goda skäl för all sakliga ändringar undviks sä långt som möjligt. Överstyrelsen för ekonomiskt försvar har haft i uppdrag all undersökaolika sätt, däribland ändring av reglerna för beräkning av basmängden somligger tUl grund för lagringsmängden, för all underlätta för nytillkommandelagringsskyldiga eller lagringsskyldiga med ökad försäljning resp. förbrukningatt fullgöra sin lagringspUkt. Motivet härtill skulle vara all dessa förelag inlehaft eller har möjlighet all finansiera lagringen på samma sätt som tidigarelagringsskyldiga. Kommitténs förslag innebär all lagringsskyldiga säljare medförsäljning understigande 40000 m' skaU få generellt tillstånd lillinlagring hos annan lagringsskyldig. Sådant tillstånd skulle aUlså gälla även oljehandelsförelagsom utbyggt egen lagring och cislernulrymmen härför och som för detta ändamålerhållit statliga lån och beredskapslagringsavgifier. För dessa förelag ärenligt ÖEF:s mening någon lättnad inle erforderlig. Endast ell fåtal oljehandelsförelaghar tillkommit som lagringsskydliga och har sålunda inle pådelta säll fåll fullständig täckning för sina investeringskostnader. Delskulle därför i och för sig ha varit motiverat all låta fillslånden lillinlagring gälla endast för företag som tillkommit som lagringsskyldiga efter enviss tidpunkt. Med hänsyn till svårigheten att fastställa en sådan tidpunktvill emellertid ÖEF inte motsätta sig kommitténs förslag. Del bör framhållas all försäljningsgränsen 40000 m', undervilken generellt inlagringslillslånd föreslås medges, kan skapa problem förförelag vars omsällning kanske ena året överstiger och andra understiger dennagräns. En liberal fillämpning av bestämmelsen måste därför ske. Av detta skälbör övervägas om del inle vore lämpligare all i stället för en författningsändringinta den föreslagna regeln i de särskilda föreskrifter som regeringen utfärdarför beredskapslagringen av olja och i samband därmed meddela erforderliga fillämpningsbeslämmelser. Prop.1981/82:102 Bilaga 3 138 Dentröskeleffekt som uppstår för nytillkommande förbmkare har inte ansetts behövaändras, medan kommittén däremot föreslår en ändring av reglerna föråterförsäljare. Kommitténs förslag innebär, all lagringsskyldighelenfortfarande skall inträda vid en årlig försäljningsvolym av 20000 m, men attåterförsäljaren skall få en lagstadgad rätt all överenskomma med sin(a) leveranlör(er)om all fullgöra lagringsskyldighelen helt eUer delvis i hans släUe. SPI delarkommitténs uppfattning och tUlstyrker, att en lagfäst rätt av angivet slaginförs upp fill en volym av 40000 m. Somovan framhållits råder del trots allt en betydande samstämmighet i bedömningarnaav nuvarande Ivångslagringssyslem, dvs. all systemet är behäftat med aUvarliganackdelar från bl.a. konkurrenssynpunkt. Som belysning av denna situation kan SPtjäna som exempel. Bolagetsmyckel snabba och inle fömtsedda utveckling med anledning av krisen /79 ochtiden närmast därefter gör all stora tvångslager enligl nu gäUande regler skallbyggas upp. Uppbyggnaden motsvaras av en nedirappning hos bl.a. de förelag somunder l.ex. krisen /79 inle kunde klara sina försörjningsålaganden. innebära att tidigare givna statliga lån som är avskrivna realiserassom vinst hos berörda företag. Vidutgången av innevarande år kan beräknas att bolaget måste binda 285 milj. kr.för olja i tvångslager. Beloppet kommer all vid utgången av ha vuxit lill740 milj. kr. beräknat på nuvarande oljepriser. Vid en ränta om och inkl.kostnader för själva lagringen stiger den årliga kostnaden från 50 milj. kr. iår till 130 milj. kr. Denbeskrivna situationen för bolaget, liksom för varje oljehandelsföretag somönskar etablera sig på den svenska marknaden eller ökar sin marknadsandel, harsom ovan framhållits naturligtvis en konkurrensbegränsande effekt. Bolagetföreslår att frågan om sättet för basmängdsberäkning m. m. på nytt las upp tiUsärskild behandling. Iavvaktan på resultatet från en sådan, förhoppningsvis snabb, utredning bör denav ÖEF medgivna författningsenliga möjligheten alt lämna dispens för viss tidfrån lagringsplikten kunna utnyttjas på del säll som föredragande statsrådanförde i prop. 1976/77:74. Vid en eventuell begränsning i dispensrällen medavseende på försöijningsberedskapens krav skulle villkorslån från oljelagringsfondentemporärt kunna överbrygga några av del nuvarande systemets negativa effekter. Prop.1981/82:102 Bilaga 3 139 Överstyrelsen för ekonomiskt försvar gällande regler för återbetalning av oljelagringslån ärkomplicerade och medför en betungande administration. harföreslagit vissa förenklingar som ÖEF välkomnar och som innebär all kontrollav lagren för att utröna om återbetalningsskyldighet föreligger inskränks tUlsom regel en gång . Den ändrade handläggningen av dessa ärenden fömtsätterÖEF komma lill ullryck i form av tillägg lill de bestämmelser, som regeringenmeddelar för långivningen. RRV tillstyrker kommitténs förslag när del gäller allbegränsa prövningen av frågan om återbetalning av lån lill en gång årligen.Kommittén anger all om endast Ivångslagrels storlek (och inle den faktiskalagerhållningens storlek) låg lill gmnd för återbelalningsskyldighelen, skullefrågan automafiskt prövas endast en gång . Kommittén anger också all enprövning av återbelalningsskyldighelen grundad på Ivångslagrels storlek vorerimlig och skulle motsvara syftet med lånen. KommUtén nöjer sig med all konstateraatt skuldebreven knappast ger utrymme för en sådan förändring. RRV har studerat skuldebreven och finner sig inle kunnadela kommitténs uppfattning i denna fråga. Enligt skuldebrevens formulering föreliggeråterbetalningsskyldighet "därest låntagaren efter utgången av år 1969förvarar olja i lager till lägre myckenhet än som fömtsalls vid den slutligaberäkningen av till honom utlämnade lån ...". Formuleringen "förvarar... olja lill lägre myckenhet" är olycklig. Den har av ÖEF tolkats som omdet vore fråga om del lager den lagringsskyldige fakfiskt har vid varjetillfälle och inte det tvångslager som den lagringsskyldige ålagts att hålla.Hela skuldebrevet och regeringens föreskrifter för tvångslagring handlaremellertid enbart om Ivångslagret. RRV kan därför inle finna annat än all den hittiUstillämpade tolkningen är felaktig. RRV anser alt ÖEF bör få anvisningar om allövergå till all kräva återbetalning med utgångspunkt i den tvångslagring somförelagen åläggs. En genomgång av de återbetalningar som förekommit underliden , då ca 23 milj. kr. återbetalats, visar att återbetalningarna ifem fall skulle ha blivit betydligt störte om tvångslagret legal till gmnd förberäkningarna i stället för den fakfiska lagerhållningen. En fullständigberäkning har gjorts för två av dessa fall. Återbetalningarna i dessa skullesammantagna ha varit 3 milj. kr. störte om Ivångslagret tagils till utgångspunktför beräkningarna. Del förekommer även fall där återbetalning ej skett men därsådan skulle ha aktualiserats om enbart ivångslagret varit utslagsgivande. Enligluppgift har emellertid dessa faU ingen nämnvärd omfattning. 1981/82:102 Bilaga3 140 SPIhar ingen erinran mot av kommittén föreslagna ändringar, när det gällertillämpningen av de administrativa bestämmelserna. Iyttrande över kommUténs belänkande (SOU 1980:41) Olja för krislid behandlade kammarällenfrågan om hur effektiva remedier skall skapas mot alt lagringsskyldighel inlefullgörs. Domstolen angav att det låg nära till hands att låta slraffsankfionersom dagsböter och fängelse omfatta fall då någon underlåter alt fullgöra sådanskyldighet. Kammarätten fann emellertid alt allmänt sell dylika sanktioner börtillgripas bara om önskad effekt inle kan nås på annat sätt. Kammarrätten fannsig i dåvarande läge böra godta kommitténs förslag om en höjd avgift. Medbeaktande av händelser anser sig domstolen dock nu böra sällai fråga om straffavgifterna verkligen kommer all vara ett tillräckligt remediummol försummelse av lagringspliklen. På grund av de starka kastningar somförekommer i fråga om priserna på bränsle av här aktuella slag, kan del varamyckel frestande all utnyttja beredskapslager för spekulation. Stora vinsterkan göras om saken ej upptäcks. Kammarätlen anser all del bör övervägas om intei preventivt syfte en straffsanktion, som inrymmer frihetsstraff, behöverinföras i förhållande tiU den eller dem som ansvarar för att lagringsskyldighelenfullgörs. I vart fall bör ansvarsbestämmelserna i oljelagringslagen ges sammaräckvidd som motsvarande bestämmelser i de nu föreslagna lagarna omberedskapslagring av ångkol och naturgas. Sistnämnda lagar har sålundafängelsestraff i latituden även för fall där påföljden enligl 19 § förstastycket oljelagringslagen är begränsad lill dagsböter. - Från liUsynsmyndighetenbör stickprovskontroller hos olika lagringsskyldiga göras från tid till annan. 1981/82:102 Bilaga3 ' 141 Utdragur protokoll vid regeringssammanträde .......... 1 1 Inledning ........................................................ ... 1 2 Gällande mål .................................................. 2 2.1 försvarsbeslut ............................... .... 2 2.2 Revidering av oljelagringsprogrammet ............... 4 2.3 Reviderade mål för försörjningsberedskapen på teko-och läderskoområdena 4 3 Genomförd planering ....................................... 4 4 Försvarskommilléns delbetänkande (Ds Fö 1981:1) Säkerhetspolifikenoch totalförsvaret 5 4.1 Planeringsfömtsällningar .............................. 5 4.2 Mål och inriktning i stort .............................. 6 4.3 Programvis inriktning ................................... 6 5 Programplan för ekonomisktförsvar 1982/1987 ....... 7 5.1 Anvisningar för planeringen ............................ 7 5.2 Programplan för ekonomiskt försvar 1982/1987 8 5.2.1 AUmänt ............................................. 8 5.2.2 Inriktning av verksamheten enligl ÖEF:s förslag 9 5.2.3 Förslag fill inriktning av verksamheten på den avregeringen anvisade nivån 11 5.2.4 Medelsbehov och finansiering ................ .. 12 6.................................................................... slutbetänkande (Ds Fö 1981:14) Totalför svaret 1982/1987 .......................................... 14 6.1 Mål och inriktning i stort .............................. 14 6.2 Programvis inriktning ................................... 15 6.3 Ekonomiska planeringsfömlsätlningar .............. 17 6.4 Reservafion till betänkandet ......................... 18 7 Föredraganden ................................................. 18 7.1Del ekonomiska försvarets fortsatta inriktning . 7.1.1 Övergripande mål ................................ 18 7.1.2 Inriktning i stort ................................. .. 19 7.1.3 Långsiktsplaneringen ........................... 22 7.1.4 Handelsutbyte i kriser och krig .............. .. 23 7.1.5 Lagringsverksamheten ......................... 24 7.1.6 Forskning och utveckling ...................... .. 27 7.1.7 Administrativ beredskap ....................... .. 29 7.1.8 Lån och garanfier ............................... .. 30 Försörjningsberedskapslån .................... .. 31 Statliggaranti för säsongkrediler ........... 33 Statliggaranfi för kredit i samband med avskrivningslån 33 Utvärderingav lån och garantier ........... 33 Överväganden ................................... .. 37 7.1.9 Rörliga krediter ................................... .. 39 7.1.10 Oljelagringsfonden ............................... 40 Bakgrund .......................................... .. 40 Användningenav oljelagringsfonden ......... .. 41 1981/82:102 Bilaga3 142 Ökadeanspråk på oljelagringsfonden ....... 42 Sammanfallandesynpunkter .................... . 44 7.1.11 Clearingfonden för olja ........................... .. 45 7.1.12 Ekonomiska planeringsfömtsällningar ....... 46 7.2.1 Programmet Livsmedel .......................... 48 7.2.2 Programmet Beklädnad m.m...................... 50 7.2.3 ................................. .. 51 DelprogrammetBränslen och drivmedel m. m....... 52 7.2.3.1 Oljelagringsprogrammet ................. 52 7.2.3.2 Sanktioner vid bristandetvångslagring 55 7.2.3.3 Beräkning av basmängd ................ 63 7.2.3.4 Administration av oljelagringslån ..... 64 7.2.3.5 Dispositionsrätt lill tvångslager avolja 65 7.2.3.6 Prisstabiliserande lager av olja ...... 66 7.2.3.7 Förberedelser för oljeersältning ikris 67 7.2.3.8 Beredskapslagring av ångkol ........... 69 7.2.3.9 Beredskapslagring av naturgas ...... 71 7.2.3.10 Beredskapslagring av kärnbränsle .. 72 7.2.4.......................................................... ProgrammetÖvriga försörjningsviktiga varor 74 DelprogrammetKemiska produkter m.m.............. .. 74 7.2.4.1 Beredskapslagring av gasbensin ...... .. 74 7.2.4.2 Ammoniakförsörjningen ................ 76 DelprogrammetMetaller m. m.......................... .. 78 7.2.4.3 Försörjningsberedskapeni fråga om torrbalterier 79 7.2.5.......................................................... ProgrammetTransporter 80 DelprogrammetVägar .................................... .. 82 DelprogrammetFlyglransporter ...................... .. 82 DelprogrammetSjötransporter ...................... .. 83 7.2.6 Programmet Arbetskraft ......................... 83 7.2.7 Programmet Övriga försörjningsvikliga tjänster 84 DelprogrammetPenningmedel och betalningsförmedling 84 DelprogrammetPostal kommunikafion ............. .. 85 DelprogrammetÖvrig försäkringsverksamhel ..... 85 7.2.8........................................................... ProgrammetLedning och samordning m.m 86 7.3.1 Anslag /83 ................... 87 7.3.2 Medelsbehov för perioden /87 ............ 87 8 AnslagsframstäUning för ÖEF ........................... .. 89 9 Föredraganden ................................................ .. 98 9.1.1 ................................. .. 98 9.1.2 granskning av anskaffningsverksamhelenvid ÖEF 99 m. för ÖEF 100 1981/82:102 Bilaga3 143 Underbilaga3:1 Förslag till Lag om ändring i lagen (1973:1216) om särskildberedskapsavgifl för oljeprodukter 110 Underbilaga 3:2 Förslag fiU Lag om ändring i lagen (1957:262) om Underbilaga 3:3 Förslag tUl Lag om ändring i lagen (1961:372) om UnderbUaga 3:4 Sammanfattning av belänkandel Ds H 1981:2 ... 113 Underbilaga3:5 Sammanställning av remissyttranden över belän 1981:2......................... 119 Prop.1981/82:102 Bilaga 4 Anmälantill proposition om säkerhets- och försvarspolitiken samt totalförsvaretsfortsatta utveckling såvitt avser verksamhetsområde Övrigt totalförsvar: Programmet Ledning m. m. Polisensställning i krig 1 Inledning Genomsin uppgift alt upprälthälla allmän ordning och säkerhet har polisen en rollinom totalförsvaret som är betydelsefull från flera synpunkter. Under allmänt fredsliUståndeller under krig mellan främmande makter när är neutralt skall polisen bl.a.hindra och beivra spioneri, sabotage och andra brott mol landels säkerhet.Polisen medverkar i gräns- och . Skulle komma i krigeller utsättas för annat väpnat angrepp, kommer polisens verksamhet för all upprällhållaallmän ordning och säkerhet all väsentligt öka i betydelse. Enligtnuvarande planering tilläggs emellertid polisen dessutom vissa särskildauppgifter. Bestämmelser härom finns i lagen (1943:881) om polisens ställningunder krig. Denna lagstiftning kompletteras bl.a. av kungörelsen (1958:262)angående tillämpning av lagen saml av Kungl. Maj:ls anvisningar från år 1958rörande polisens verksamhet vid krig eller krigsfara. Maj:t har vidaremeddelat vissa bestämmelser i olika brev lill länsstyrelserna. a. all störte delen av polispersonalen under krig har ställningsom krigsmän med skyldighet all i viss omfattning medverka i slridsverksamhel.