prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — 14 Främjandeav hemslöjden, reservationsanslag 15 Medelstillskotttill Norrlandsfonden, reservationsanslag 16 Kostnaderför statsstödd exportkreditgivning genom AB ,/öw/agiani/ag 17 Kostnaderför viss kreditgivning hos , förslagsanslag 18 Låntill investeringar inom glasindustri, reservationsanslag 19 Kostnaderför räntebefrielse vid särskilda strukturgarantier för manuellglasindustri,/öri/agia«j/ag 1 Bidragsverksamhet,förslagsanslag 2 Lokaliseringslän,reservationsanslag _ 3 Åtgärderi glesbygder, reservationsanslag 4 Täckandeav förluster på grund av kreditgarantier till företag i glesbygder m. m.,förslagsanslag m. i anslutning till länsplanering, reservationsanslag M 002 200 000 * 100 000 000 *35000000 1137 201000 geologiskaundersökning: Geologisk kartering samt information och dokumentation,reservationsanslag Uppdragsverksamhet, förslagsanslag Prospektering m. m.,reservationsanslag Utrustning, reservationsanslag Bergsstaten, förslagsanslag Statens gruvegendom: Prospektering och brytvärdhetsundersökningar, m. m., förslagsanslag Delegationen för samordning av havsresursverksamheten,reservationsanslag Förvaltningskostnader,/örs/agsans/ag Utredningar m. m. och information,reservationsanslag ,/öri/agiflni/ög Utbildning och rådgivning m. m. för att sparaenergi, Främjande av landsbygdens elektrifiering,reservationsanslag Solmätning vid meteorologiska ochhydrologiska Ersättning för försenad idrifttagning avkärnreaktorer, Statenskämkraffinspektion: Förvaltningskostnader, reservationsanslagKärnsäkerhetsforskning, reservationsanslag Åtgärder för hantering av radioaktivt avfall, reservationsanslag 12 : Kraftstafioner m. m., reservationsanslag 13 VisstinternationeUt energisamarbete,/öri/agiani/og 14 MedelstiUskotttill Svenska , reservationsanslag F Teknisk utveckling m. m. Styrelsen för teknisk utveckling: 1 Tekniskforskning och utveckling, reservationsanslag 2 Driftav forskningsstationer,/öri/agiani/ög 3 Utrustning,reservationsanslag 4 Europeisktrymdsamarbete m.m., förslagsanslag 5 Statensprovningsanstalt: Uppdragsverksamhet, förslagsanslag 6 Bidragtill statens provningsanstalt, reservationsanslag 7 Statensprovningsanstalt: Utrustning, reservationsanslag : 8 Uppdragsverksamhet,/öri/ögiöni/flg 9 Bidragtill verksamheten, reservationsanslag 10 Utrustning,reservationsanslag 13 Energiforskning,reservationsanslag 14 BidragtUl verksamheten vid , reservationsanslag 15 Avvecklingav forskningsreaktorn , reservationsanslag 16 Byggnadsarbetenför teknisk utveckling m. m., reservationsanslag 17 Stödtill industriellt utvecklingsarbete, reservationsanslag 18 Stödtill svensk-norskt industriellt samarbete, reservationsanslag 1 Ersättningtill domänverkets fond för utgifter för övertalig personal, förslagsanslag 2 Kostnaderför kronotorp,/öri/agiani/ag 3 Förenadefabriksverken: Byggnader och utrustning, reservationsanslag 4 Betalningav ränta och amortering på statens skuld till ,reservationsanslag 5 Täckandeav förluster pä grund av garanfier till den statligavarvskoncernen,/öri/flgiöni/ag 6 Kostnaderför skuldebrev till , förslagsanslag 7 Räntestödtill varvsindustrin,/öw/agians/ag 1 Kommundepartementet,/Ö/-i/agia«i/ag m., reservationsanslag 3 Extrautgifter, resen-ationsanslag B Länsstyrelserna m. m. 1 Länsstyrelserna,förslagsanslag 2 Lokalaskattemyndigheterna, förslagsanslag 3 Kronofogdemyndigheterna,/öw/agiani/ag 4 Civilbefälhavarna,förslagsanslag 1 Domkapitlenoch stiftsnämnderna m.m.: FörvaUningskostnader,/öri/agia/ji/ag 2 Ersättningarfill kyrkor m.m., förslagsanslag 3 Vissaersättningar till kyrkofonden 4 Kurserför utbildande av kyrkomusiker m.m., förslagsanslag 5 Bidragtill restaurering av äldre domkyrkor, reservationsanslag 6 Bidragtill restaurering av , reservationsanslag 7 Bidragtill ekumenisk verksamhet 8 Bidragfill de svenska ufiandsförsamlingarna 9 Bidragtill reparationsarbeten på de svenska utlandsförsamUngarnas kyrkobyggnader,reservationsanslag 11 Bidrag fill anskaffandeav lokaler för trossamfund, reservationsanslag D m. m. 1 ,/öri/agiani/ag 2 Beredskapför oljebekämpning tUl havs m. m., förslagsanslag 3 Ersättningför verksamhet vid räddningstjänst m. m., förslagsanslag 4 Strandbekämpningsbåtar,reservationsanslag XVI.Riksdagen och dess verk m. m. 5 6 7 8 9 10 11 12 : Arvoden m. m.till ledamöter,/öri/agi-anslag Reseersättningar m. m. till riksdagensledamöter, förslagsanslag Riksdagsledamöters deltagande i Europarådetsverksamhet, /öri/agsani/ag Riksdagsutskottens studieresor utom ,förslagsanslag Parlamentariska delegationer, förslagsanslagBidrag till studieresor, reservationsanslag Representafion m. m., förslagsanslagBidrag tUl interparlamentariska grupp, förslagsanslag Bidrag till Sällskapet och forskareBidrag fiU utrikespolitisk informationsverksamhet Kontorshjälp tillriksdagsledamöter, förslagsanslag Pensioner åt f. d. riksdagsledamöter m. fl.,förslagsanslag Stöd till partigrupper,/ör5/agia«i/ag Utgivandeav otryckta ståndsprotokoll, reservationsanslag Den inreriksdagsförvaltningen: Förvaltningskostnader,/öri/agsans/ag Kostnader förriksdagstrycket m. m., förslagsanslag Utgivande av särskilda publikationer,reservationsanslag utåtriktade informationsverksamhet,förslagsanslag Nytt riksdagshus, reservationsanslag 1 Allmänt kyrkomöte,/öri/ag5a«j/ag 1 Förvaltningskostnader,förslagsanslag 2 Vissakostnader vid emission av statslån m. m. förslagsanslag Administrationskostnader förlönsparandet, förslagsanslag Administrationskostnader i samband med premiering avfrivilligt sparande av överskjutande preliminär skatt, förslagsanslag ombudsmän, jusfitieombudsmannen, revisorer och deras kansli, förslag.sanslag Nordiska rådetssvenska delegation och dess kansli: Förvaltningskostnader,/öri/agsa«j/ag Andel i gemensamma kostnader för , förslagsanslag 1 Kommittéerm.m.,/ö«/agäani/ag 2 Utgivning av tidningen , förslagsanslag Prop.1981/82:100 52 XVII.Räntor pä statsskulden, m. m. 1 Räntor på statsskulden, m.m.,/öri/flgjarti/ag 39400000000 Prop.1981/82:100 53 1 Oförutsedda utgifter,/örs/ag5ani/ag 1000000 Prop.1981/82:100 54 till huvudtiteln på statsskulden,m.m. beräkningav utgifter för räntor på statsskulden, m. m. för /83 1 Räntapå uppköpta obligationer 200()0000 2 Räntapå röriiga krediter 510000000 3 RäntapåkortfristiguppläningtiUbanker m.fl. 1000 4 Räntapå övriga ufiånade medel 17000000 547001000 B Uppgäld, kursvinster m.m. 1 Preskriberadeobligationer och kuponger m. m. 3 Avgiftför fartygskreditgaranti m. m. Underskott att föras av på statsbudgeten A Räntor på statsskulden Räntor på upplåning inom landet Ränta påräntelöpande obligationslån,/ö«/agjvis Vinster påpremieobligationslån,/öri/agivi* Ränta på statsskuldförbindelser, förslagsvisRänta på sparobligationer,/öw/agivis Ränta på av staten övertagna lån,förslagsvis Ränta på lån hos statsinstitutioner och fonder m. m., förslagsvis Årlig ränta tiU Hans Maj:t Konungen (den s. k.Guadelou-peräntan) Ränta på köpeskillingen för fastigheten nr 1 ikv. Ränta pä Konung hemgiftskapitalRänta på kortfristig upplåning hos banker m.f\., förslagsvis 11 Ränta på skattkammarväxlar, förslagsvis b Räntor på upplåning i utlandet 1 Räntapå upplåning i uflandet för , förslagsvis 2 Räntapå krediter hos internationella banker, förslagsvis 3 Räntapå lån på den internafionella kapitalmarknaden, förslagsvis Räntapå beräknad ny upplåning inom och utom landet, förslagsvis B Kapitalrabatter, kursförluster m.m. 1 Kapitalrabatter,/öri/agsvw 2 Kursförluster,förslagsvis 3 Valutaförluster,/ör5/ag.yvis 1 Försäljningsprovisionerm.m., förslagsvis 2 Inlösningsprovisionerm.m., förslagsvis 3 Kostnadför börsnotering av obligationslån,/örs/agsvM 4 Övrigadiverse utgifter,/öw/agsv/s 250000000 800000003000000 100000 333100000 Anm. Valutaomvandling harskett till kurser ' Motsvarar milj och Bfr 62,5 milj. 2 Motsvarar ,6milj., DEM 35,3 milj. CHF 6,1 milj., SDR 71,9 milj. MotsvararUSD 410,4 milj., DEM 262,4 milj., CHF 85,1 milj., NLG 51,0 milj., JPY 9623,0 FRF 87,8milj., GBP 6,8 milj. Prop.1981/82:100 56 Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden , , , , Åsling, Söder, ,, , , , , , Elmstedt, Tilländer,Ahrland, Föredragande: statsråden , , ,, Åsling, Söder, , , , , , , , Elmstedt, TUlander, Ahrland, MoUn Proposition med förslag till statsbudget för budgetåret1982/83 Statsråden föredrarde förslag till i frågor om statens inkomster och utgifter m.m. sorn skall ingå i regeringens förslag till statsbudget för /83samt inriktningen av den ekonomiska polifiken under nästa budgetår. Anförandena och i förekommande fallöversikter över förslagen redovisas i underprotokollen för resp. departement. Statsrådet anför: Med beaktande av de föredragnaförslagen har förslag tUlstatsbudget för nästa budgetår med därtill hörande specifika-fioner avinkomster och iitgifter upprättats. Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen att beräknainkoinster och besluta om utgifter för staten i enlighet med det upprättadeförslaget fill statsbudget för / 83. Regeringen anslutersig fill föredragandenas överväganden och beslutar att genomproposition förelägga vad föredragandena har anfört för den åtgärdeller det ändamål som föredragandena har hemställt om. Regeringen beslutaratt de anföranden som redovisas i underprotokollen jämte översikter överförslagen skaU bifogas proposifionen som bilagorna 1-22. Bilaga 1 till budgetpropositionen 1982 Prop. Anmälan till statsbudgetenför /83 såvitt avser finansplanen 1 Den internationella utvecklingen Den internationellaekonomin befinner sig fortfarande i en lågkonjunkturfas. Under loppet av 1982förutses dock en viss återhämtning. Den politik som har förtsefter den andra stora oljeprishöjningen 1979/ 1980 har varit inriktad på attsnabbt få företag och hushåll att absorbera oljeprishöjningarna och dämpagenomslaget på priser och löner. Det främsta vapnet i denna strategi har varitpenningpolitiken, som också har varit stram. I ochi hölls t. ex. tillväxttakten för penningmängdennära den undre gränsen för det uppsatta målet. Trots restriktivbudgetbehandling i mänga har budgetunderskotten tenderat attstiga. Orsakerna till detta kan sökas i den låga aktivitetsnivån, indexering avutgifterna, ökande räntebörda på statsskulden och stigande transfereringar. Den stramapenningpolifiken i kombination med ökande budgetunderskott har lett tUlundanträngning av bostadsinvesteringar och andra privata investeringar och tillstigande räntor. Denna utveckling har varit särskilt accentuerad i Förentastaterna. m. steg dollarn gentemot övriga valutor dramatiskt. Mot t. ex.D-marken blev apprecieringen . Som förklaring kan nämnas den stramaamerikanska penningpolitiken och de höga räntorna. Den successiva försvagningenav bytesbalanserna under 1 1981182. Bilaga 1 och 2 Prop.1981/82:100 Bilaga 1 2 Relativarbetskraftskostnad per producerad enhet i några industriländer 1977-1981 90 80 -70-60 Anm. Indexseriema ärbaserade på beräkningar i gemensam valuta. Noteringen för1981 är ekonomidepartementets prognos. 1981 i (bl. a. i )och motsvarande förstärkning i torde också ha varitbidragande, liksom rent poli-fiska faktorer, t. ex. händelserna i . harväxelkursförändringarna lett till ändrade konkurrensför-hällanden mellanOECD-länderna. 1 diagram 1 redovisas den relativa arbetskraftskostnaden perproducerad enhet, mätt i gemensam valuta. Härvid har hänsyn tagits också tillförändringar i löner och produktivitet. I försämradeskonkurrenskraften med 1981 medan den förbättrades i Förbundsrepublikenmed i jämförelse med de viktigaste konkurrentländerna. Det är ocksåvärt att notera utvecklingen i resp. under de senasteåren. har kraftigt förbättrat sin konkurtenskraft medan utvecklingen iStorbritannien har varit den rakt motsatta. Den amerikanska ekonominuppvisade ett oväntat starkt vinterhalvår 1980/1981. Fram emot senvåren skeddeen försvagning som yttrade sig i ett smärre fall för BNP. Eftersläpandeeffekter av de höga realräntorna påverkade kännbart den inhemska efterfrågantotalt sett och bostadsinvesteringarna i synnerhet. Under andra halvåretplanade produktionen ut men 1981/82:100 Bilaga 1 3 uppvisade tydliga tecken påytterligare försvagning. Sammantaget steg BNP med 1 3/. I påverkadesutvecklingen i hög grad av dollarns appreciering. För det första stegimportpriserna och därmed, med viss eftersläpning, även konsumentpriserna.Detta höll i sin tur tillbaka den privata konsumfionsutvecklingen. Efterfråganpåverkades negativt också av en avsevärd räntestegring som delvis varfratntvingad av utvecklingen i . För det andra innebarvalutakursutvecklingen en förbättring av konkurrenskraften som något motverkadeden ovan nämnda effekten. I kunde t. ex. en markant ökningav exportorderingången noteras . En icke oväsenfiig del av denökade efterfrågan på europeiska varor och tjänster kom från OPEC. Utrikeshandeln fortsatteatt också bära upp tillväxten i . Totalt steg BNP med ca 3 3/4%1981 vilket i en intemationeU jämförelse ter sig imponerande. I de nordiska länderna var tUlväxten 1981 mest uttalad iFinland, där såväl den inhemska efterfrågan som utrikesbalansen bidrog. IDanmark var exporten en expansiv faktor 1981 liksom 1980. Tabell 1.Bruttonationalproduktens utveckling i vissa 1979- De sju stora länderna 1 3/4 -0,5 3 3/4 3 3/4 1 1/4 -2,0 -0,2 -1,0 -0,8 -1,5 1 1/4 1 1/4 1 1/4 ' priser ochväxelkurser. 1981/82:100 Bilaga 1 Säsongrensade halvårsdata i ärstakt Procent -2 -I J_ LJ LJ LJL 1973 74 75 76 77 78 79 80 81 82 ' Ekonomidepartementets prognos. som vanns med devalveringarna 1979 höll i sig.Norges traditionella export mötte svårigheter främst pä grund av det försämraderelativa konkurrensläget. Totalt steg BNP med 11/i hela OECD-området , se tabell 1. Pä arbetsmarknadenförvärrades läget ytterligare. För OECD-området som helhet var i genomsnittnärmare 25 miljoner arbetslösa 1981, vilket motsvarade av den totalaarbetskraften och en ökning med knappt en procentenhet frän 1980. 1 stegarbetslösheten från i genomsnitt 7,till ca 8,1981. Bland ungdomarna varförhållandena ännu sämre. De allmänna utsikternaför pekar på en tillväxt runt 1 1/i hela OECD-området. Tyngdpunkten iuppgången ligger , se diagram 2. Konjunkturuppgången förVästeuropa och torde snart komma att inledas om än i långsam takt. 1Förenta staterna förväntas bli mycket svagt, varefter enuppgång även där sannolikt kan påböijas. En försiktig uppgång iEuropa understöds av flera efterfrägekompo-nenter. Den förbättradekonkurrenskraften för medför sannolikt att utrikeshandeln ger ettpositivt bidrag till totalproduktionen, särskilt i 1981/82:100 Bilaga 1 5 Dessutom kan lagercykeln komma att svänga. Efter hand som inflationendämpas förstärks också hushällens realadisponibla inkomster varvid den privata konsumtionen kan öka något. Denna utveckling motverkas emellertid delvisav en fortsatt restriktiv ekonomisk polifik, undantaget. Om de högarealräntorna består kan även investeringsutvecklingen bli svag. Mot slutet av1982 kan dock investeringarna kommaatt uppvisa en något bättre utveckUng i takt med ökande kapacitetsutnyttjande och bättre avsättningsmöjligheter. Ledande indikatorerför den amerikanska ekonomin pekar pä ett svagt första halvår. En stram ekonomiskpolitik, höga realräntor och ett försämrat konkurtensförhållande är de viktigaste faktorerna somhäller tillbaka utvecklingen. Under loppet av 1982 och troligtvis först kan en uppgång komma till stånd. För en sådan utveckling talar de 10-procentiga inkomstskattesänkningarna från 1 juli1982 och de ökade försvarsutgifterna.Sammantaget för året som helhet minskar dock BNP med närmare 1/. En ytterligareökning av arbetslösheten, till för OECD-området som helhet och fill ca 9,förVästeuropa, tillsammans med en generellt låg aktivitet verkar sannoliktåterhållsamt på löneökningarna under 1982.Mot detta står emellertid den ihållande höga inflationstakten i Västeuropaunder , vUken kan utlösa kompensationskrav vid kommande löneförhandlingar.Sammantaget ter det sig ändå troligt att löneökningarna blir lägre än 1981.Därför kommer sannolikt också inflationstakten att dämpas. Med den väntadegradvis tUltagande ekonomiska akfiviteten, kan OECD-områdets totala handel förutsesöka med 3 ä 1982. Världshandeln väntas öka något snabbare. Prisökningarna päexport- och importvaror stannar troligtvis kring , mätt i inhemskvaluta. Under antagande om oförändrade växelkurser och nominellt oförändradeoljepriser kan det samlade bytesbalanssaldot för hela OECD-omrädet komma attförbättras något iförhällande till 1981. Bytesbalansutvecklingen i vissa länder19791981 -10,7 5 1/2 -16,4 -31,0 -72,7 ' Ekonomidepartementets bedömningar. 1981/82:100 Bilaga 1 6 Men även om dettotala underskottet inte ändras nämnvärt kan detta innebära kraftigaomslag för enskilda länder. går sanno-Ukt mot jämvikteller underskott och bytesbalansen i torde förbättraskraftigt. De små länderna inom OECD-omrädet fär även 1982 bära en stor del av det samladeunderskottet. Det är möjligt att OPEC:stotala överskott kan komma att minska från 1981 fill meUan 35 och 1982fill följd av minskad oljeexport och ökad import. Internationellavalutafondens, IMF, roll har stärkts efter den andra stora oljechocken. IMF:sbetalningsbalansstöd till medlemsländerna åtföljs av förslag tillstabiliseringspolifiska åtgärder med inriktning på att struktureUt återanpassaekonomierna. IMF:s ökade finansiella roU har ställt ökade krav pä medlemsländerna att tiltföra Fondenmedel. Den 7:e allmänna kvothöjningen innebär att IMF:skapitalbas blev större och motsvarar 60miljarder särskilda dragningsrättigheter, SDR. Utöver detta har Fonden tecknatbilaterala kreditavtal med den saudiara-biska valutamyndigheten , och med InternationeUa regleringsbanken, BIS. De ökande behov avbytesbalansfinansiering, som förutses för åren framöver ställer större krav på IMF:s möjligheter att tUlhandahällakrediter. Grunden för en sådanresursökning, baserad på bidrag frän samtliga medlemsländer, har lagts med den nu pågående 8:e kvotöversynen. Den här angivnakonjunkturprognosen överensstämmer med bedömning. Även om den, såvitt nu kanbedömas, ger en trolig bild av utvecklingen ligger det i sakens natur attprognoser av denna artalltid måste omges med betydande reservationer. Den internationellaränteutvecklingen och dess effekter utgör en svårbedömbar faktor. De höga amerikanskaräntorna har drivit upp räntorna också iandra länder. Mot bakgrund av risken för ett stigande federaU budgetunderskotti kommer kredit- och kapitalmarknaden att bli ansträngd, särskUt som det a v myndigheterna uppsatta måletför penningmängdens tillväxtreduceras ytteriigare . Dessutom är mänga företag i behov av attkonsolidera sin mycket omfattande kortfristiga skuldsättning. En mera markeradnedgång av de länga amerikanska räntorna förefaller därförinte trolig. Höga realräntor hartidigare varit ett ovanligt fenomen i den fas av konjunkturcykeln vi nu befinner oss i.Effekterna på den ekonomiska utvecklingen är därför svåra att kvantifiera pä basis avhistoriska erfarenheter. De höga reala räntorna kan, om de blir beståendeen , inte undgå att ge menliga effekter på näringslivetsinvesteringar, och därmed ävenpå de långsiktiga tillväxtmöjligheterna. En annan risk kanvara den negativa inverkan på det internationella kreditsystemet somstora föriuster pä län till öst- och med skuld-tjänstproblem skulle aktualisera. Den angivna prognosen bygger pä en lugn utveckling päoljemarknaden. Prop.1981/82:100 Bilaga 1 7 Låg efterfrågan talar för ett läge med fortsattöverskott. Dessutom tyder överenskommelsen inom OPEC på en lugn prisutveckling.Även om störningar när det gäller oljetillförseln snabbt kan ändra dagensrelativt gynnsamma bild, förefaller det rimligt att anta nominellt oförändraderäolje-priser . Det förutsedda omslaget i bytesbalansernakan fä effekter på växelkurser och räntor.En försämrad amerikansk och en förbättrad tysk bytesbalans kan ge upphov tillspekulationer om en försvagning av dollarn och en appreciering avD-marken och övriga EMS-valutor under loppet av 1982. En sådan utveckling torde dämpa takten i prisökningarna och stimulera den privata konsumtionen i . Enförbättrad västtysk bytesbalans kan också medföra att räntorna sänks iFörbundsrepubliken och i övriga , vilket torde åtminstone dämpaden nuvarande nedgången i investeringarna. 2 Konjunkturen och den ekonomiska politiken i Möjligheterna attöka exporten påverkades av en stagnerande värlshandel, kraftigaväxelkursrörelser och en hög internationell räntenivå. 1 industriländernakrympte våra exportmarknader för bearbetade varor . Däremot var efterfrågan från omvärldeni övrigt större sä att marknaderna totalt för dessa produkter ökade med någon procent. Den faktiska exporten av bearbetade varorminskade emellertid något vilket innebär att vi förlorade marknadsandelar. Därtill kom attexporten av råvaror också minskade medan fartygsexporten ökade sä att dentotala export volymen låg kvar på 1980 ärs nivå. Valutakursutvecklingenunder årets första åtta mänader påverkade vär ekonomi på ett avgörande sätt. Densvenska kronans yttre värde steg, apprecierades, med fram fill mitten avseptember gentemot våra viktigaste konkurrentländer. Denna begränsadegenomsnittliga appreciering döljer dock kraftigare förändringar gentemotenskilda valutor. Under den angivnaperioden deprecierades de västeuropeiska s. k. EMS-valutorna med gentemotden svenska kronan. En så kraftig försvagning av vår konkurrenskraft skulle, om den blivitbestående, ha medfört omfattande strukturella problem för viktigaexportbranscher såsomverkstadsindustrin. Exportorderingångentyder pä att effekterna av konkurrenskraftsförsämringen hade böljat visa sig innandevalveringen ändrade bilden. De negativa effekterna hadedock visat sig fuUt ut och . Hade de under vårenoch uppkomna kursrelationerna fått råda en längre fid hade effekterna sannolikt blivit förödande. En växelkursjustering var därför nödvändig för att kunnavända utveck- 1981/82:100 Bilaga 1 kr., löpande priser Export av varor Import avvaror Sjöfartsnetto Resevaluta Övriga tjänster, netto Korrigeringav tjänster Bytesbalans för varor ochtjänster Transfereringar, netto Bytesbalans för varor, tjänster ochtransfereringar skrevs den svenskakronans värde ner . Härtill kommer att den inom EMS genomfördakursjusteringen ytterligare förbättrade konkurrenskraften motfrämst . Ertarenheterna frän 1977 tyder pä att dettar innan effekterna i form av förbättrad orderingång ochproduktion blir märkbara. En viss förbättring av exportorderingången kan dockskönjas . beräknas den totala exportenha ökat med 1,i volym i jämförelse med . Den inhemska efterfråganföll med drygt 2,1981. Detta är en viktig förklaring till den förbättring avhandelsbalansen som kunnat konstateras. Hade efterfrågan legat kvar pä 1980 årsnivå hade importen sannolikt varit ca . större, detta utan att hänsyntagits till de effekter på priserna och därmed konkurrenskraften som en högreefterfrågenivå kunnat ge. En viktig faktor när detgäller utvecklingen av handelsbalansen är verkningarna av den fördaenergipolitiken. Till följd av bl. a. ökade besparingsinsatser samt enkonsekvent prispolitik som syftar till att hälla uppe realpriset på olja inomlandet har förbrukningen minskat kraftigt. Den totala efterfrågan påoljeprodukter minskade 1981 med , motsvarande ca , varavungefär hälften kan beräknas bero av minskade lager och hälften av en lägreslutUg förbrukning. Även andra lager än oljelager har minskat vilket ocksåbidrar till att förklara den sjunkande importnivån. Handelsbalansensunderskott begränsas till ca . vilket är en förbättring meddrygt . Bytesbalansen visar ett underskott påca . Den största underskottsposten utgör transfereringarna därräntebetalningen på utlandsskulden utgör den tyngsta posten. Det negativatransfereringsnettot uppgår till . eller ungefär 2,avBNP. Eftersom denna negativa post kan nedbringas endast på lång sikt måste ettöverskott skapas i utbytet av varor Prop.1981/82:100 Bilaga 1 9 Någon positiv inverkan avdevalveringen syns inte i de löpande handelssiffrorna eftersom denprimära effekten är att importkostnaderna stiger. De positiva effekterna kandock beräknas börja märkas .