prop · G503127 · 1981-12-31 00:00:00 — Denna lag träder i kraft , då lagen(1978:479) om försöksverksamhet med närtadio skall upphöra att gälla. 1981/82:127 40 Sammanställning av remissyttrandena över närradiokommitténsbetänkande (SOU 1981:13) Närradio överbetänkandet har efter remiss yttranden avgetts av justitiekanslern (),hovrätten för , , statskontoret, (), , radionämnden, statens invandrarverk, länstyrelsernasorganisationsnämnd, länstyrelsen i , upphovsrättsutredningen (Ju1976:02), arkivet för ljud och bild (), , , , , , Kumla,, och kommuner, (), (), (), Landsorganisafionen i (LO), (), Centralorganisationen /SR,Konstnärliga och litterära yrkesutövares samarbetsnämnd (KLYS), ,. Svenska artisters ochmusikers intresseorganisation (), Svenska tonsättares internafionellamusikbyrå (), (), , , radiohandlares riksförbundgemensamt med radioleverantörer, . Folkets Husföreningarnas riksorganisaUon, (), ideell förening (LRF), Rörelsefolkhögskolornasinlres-seorganisafion. , lOGT-NTO, ,och Skola, . (), StudieförbundetMedborgarskolan, kyrkliga studieförbund, ,frikyrkoråds samarbetsnämnds delegation (här benämnd Sverigesfrikyrkoråd), Filadel-fiaförsamlingen i , Pingstkyrkan i med Föreningen i , iMalmö, närradioföreningarna i , , , , , ,, , , , , och samt RadioKlara, , universitets studentkår, Västoch Ljudmixarna SBC. Hämtöverhar skrivelser inkommit från , filadelfiaförsamhngarnai , och , Ad-ventistsamfundet, Scientologkyrkans närradioverksamheti och , . kultur, socialdemokratiska ungdomsdistrikt. för kommunikationssamverkan, , (), (), , VästraHälsinglands avdelning av Prop.1981/82:127 41 Vuxenskolanoch kommuns kulturnämnd samt gemensam skrivelse från närtadiosändandeorganisationer i . 1 Förslaget om en successiv utbyggnad av närradion Detpositiva intresse som visats försöksverksamheten liksom den uppskattning somuttryckts av många sändande sammanslutningar har övertygat närtadiokommitténom behovet av närradio. Lyssnamndersökningar och forskarrapporter har stärktkommittén i denna uppfattning. Med hänvisning till redovisade erfarenheterföreslås en successiv utbyggnad av närtadion med stöd av en ny närtadiolag frånden . överlämnade detta förslag hade sändningarna pågått i närmare två är.Riksdagen förlängde kommitténs arbete för attförsöksverksamheten skulle kunna fortsätta till utgången av . Efterett riksdagsbeslut gavs kommittén tilläggsdirektiv om samarbete medSveriges Lokalradio i en försöksverksamhet med föreningssändningar. Kommitténskall följa och delta i utvärderingen av en del av denna verksamhet och avseralt återkomma fill detta i del betänkande som kommer att överlämnas sedanförsöksverksamheten med närradio avslutats. Med utgångspunkt från huvuddirekfivenhar kommittén dock ansett sig kunna fullfölja arbetet alt lägga fram förslag omnärradion trots att kommittén skall delta i utvärderingen avlokalradioförsöket. Isin reservation hävdar utredningens minoritet (s-ledamöterna) att ett ställningstagandebör anstå till efter , då den nuvarande och planeradeförsöksverksamheten genomförts. Inledningsviskan nämnas att av de yttranden och skrivelser som inkommit från 98 myndigheteroch organisafioner tar man i 71 fall ställning till humvida ett beslut om attpermanenta närradio skall tas nu i enlighet med kommitténs förslag. Tankenpå ett beslut om permanentning stöds av en stor grupp, 35 remissinstanser, somtill klart övervägande del beslår av organisationer med frikyrklig anknytning,näringslivet och närradioföreningarna. En lika stor gmpp, 36 remissinstanser,vill inte att ett beslut tas . Merparten av dessa anser att det är för tidigtatt ta ställning innan försöksverksamheten med närtadion slutförts . Endast6 av dessa remissinstanser uttalar sig i en riktning som innebär att närtadioverksamhetenkan upphöra helt. Gmppen av remissinstanser som inte vill att ett beslut tas nubestår till klart övervägande del av offentliga institutioner med statlig ellerkommunal anknytning, och arbetstagarorganisationerna. 1981/82:127 42 Intresseorganisationer och föreningsliv i övrigt fördelarsig någorlunda jämnt på nämnda två grupper. Tanken på en fortsatt närradioverksamhetstöds allmänt av Hovrätten för , , SAF, (), ochSveriges Radioleverantörer i gemensamt yttrande. och Skola,Rörelsefolkhögskolornas intresseorganisation. , , , , , ,Universitets Studentkår, Pingstkyrkan och Föreningen iMora i gemensamt yttrande, Filadelfiaförsamlingen i , i , Radio samt närradioföreningarna i ,, , , , , , , ,och . I skrivelser uttalar sig vidare ,alternativ kultur, KDS, Filadelfiaförsam-lingarna iEskilstuna, och samt närradiosändande sammanslutningar i Kumlaför en permanentning. En del av de remissinstanser som stöder tanken på en permanentningav närradion anför dock vissa förbehåll eller kritiska synpunkter. Hovrätten för påpekar att kommitténsförslag brister i precision på vissa punkter och svarar illa motregeringsformens krav på garantier mot onödiga ingrepp i yttrande- ochinformationsfriheterna. Åtskilliga remissinstanser de flesta med en posifivinställning till någon form av närtadioverksamhet anser att del är för tidigtatt ta ställning till dess sludiga utformning eftersom försöksverksamheten ännuinte avslutats och beslutsunderlaget därför är otillräckligt ellerbristfälligt. Till denna ståndpunkt ansluter sig allmänt statskontoret,, , statens invandrarverk. , Kumla, , , ochPiteå kommuner, , Lokalradio, Utbildningsradion, LO,TCO, . Konstnärliga och ,, Svenska Artisters och Musikers ,, , Folkets ,, , , Väst,, och Närradions samarbetsorganisationi . Liknande inställning uttrycks i skrivelse från Stockholmssocialdemokratiska ungdomsdistrikt, Riksradio, av och kommuns kulturnämnd. a. anförs följande synpunkter. Statskontoret avstyrker att kommitténs förslag och rekommendafionerläggs till gmnd för ett riksdagsbeslut om en reguljär verksamhet. Kommitténföreslås få i uppdrag att under en förlängd försöksverksamhet komplet- Prop.1981/82:127 43 Statskontoret vill framför allt ha de ekonomiska fömtsättningarnaoch finansieringsalternativen samt organisationsfrågorna tillräckligt belysta. RRVanser att kommittén inte presenterat det underlag som krävdes i direktiv ochtilläggsdirektiv. har funnit att närradioförsöket är intressant för invandrarorganisalionerna,men avstår från att ta ställning till värdet av närtadion i stort. Enutvärdering av sändningarna på polska och arabiska i och Järva pågåroch kommer att avslutas . ser det som mycketbeklagligt att denna utvärdering inte redovisas innan kommitténs förslag läggsfram, men förutsätter att är berett att ta del averfarenheter från den särskilda utvärderingen. Statenskulturråd anser atl försöksverksamheten måste förlängas som krävsför utarbetande av slutrapport, remissomgång och beslut. Ett visst uppskov meden eventuell närradioreform anser vara en mindre olägenhet än attgenomföra en reform på ett ofullständigt beslutsunderlag. SverigesRadio finner det tillfredsställande, att en första sammanställning averfarenheter nu offentliggörs och att frågeställningar och problem i sambandmed etablering av närtadio förs fram och diskuteras. SR finner emellertid attförslaget om formerna för en etablerad närradio vilar på en alltför bräckliggrund. Riksradio ser det som svårt att erhålla en samlad bild av närradioverksamheleneftersom försöken inte är slutförda och man kan ej heller instämma i delar avkommitténs argumentering. Lokalradio framhåller alt närradioverksamhelenpå flera sätt innebär ett avsteg från de grundläggande principer som styretermedierna i landet. Det enda sättet att mäta effekterna av denna nyaverksamhet är genom att utvärdera de försöksverksamheter som pågår. SverigesUtbildningsradio anser att det inte går att på grundval av de resultat somredovisats efter den begränsade försöksverksmheten, dra sådana slutsatser atten närtadioverksamhet kan permanentas. KFframhåller att kommitténs förslag bygger på endast 1,5 års praktiskaerfarenheter. Det har inneburit att en rad frågor blivit ofullständigt utreddaoch att föreslagna lösningar inte prövats i praktiken. De skäl som reservanternaliksom experterna i kommittén har anfört varför ett beslut om närtadion böruppskjutas förstärker KF;s uppfattning att tillräckliga erfarenheter ännu intevunnits för ett ställningstagande. Lika lite har KF på grund av den kortaförsökstiden seriöst kunnat utvärdera provverksamheten inom de egna leden, i defyra konsumentföreningar som sänt närradio. Någraremissinstanser uttalar sig en riktning som innebär att närradioverksamhelenkan eller bör upphöra, nämligen , LRF, SACOISR och CUF,, . Prop.1981/82:127 44 Det saknas fortfarande väsendiga delar i förslagetframhåller medan LRF anser att den redovisadeförsöksverksamheten inte ger fillräckligt underlag för förslag om en fortsattutbyggnad. Tvärtom har den enligt LRF:s uppfattning dokumenterat aft deeventuella förhoppningar man från olika håll haft inte har infriats. Närradionfyller således inte någon funkfion av särskild betydelse varken för allmänheteneller föreningslivet. CUF förordar en fortsalt satsning på lokalradion och desssamarbete med föreningslivet. SACOISR anför att från organisationens utgångspunkt finnsdet inte några skäl som talar för närradioverksamhet överhuvudtaget. Allraminst finns det skäl att forcera ett beslut om att permanenta närradion innanförsöksperioden går ut. anser att kommitténs förslag är svagt underbyggt och huvudsakligentycks ha sin gmnd i politiska motiv. uttalar tveksamhet inför enlagstiftning om en permanent närradio. Förbundet frågar sig om det kanske bästasättet är att avveckla hela verksamheten och låta den väl utveckladelokalradion även kanalisera det organiserade föreningslivels budskap i etern. Flera av de remissinstanser som önskar en fortsaltutvärdering av försöksverksamheten framhåller dessutom värdet av eller viktenav att även försöken med föreningsradio inom lokalradions ram avslutas ochutvärderas innan beslut om närradions framlid fattas. Sådana synpunkterframförs av statskontoret, , , , Kumla,och kommun, , riksradio, Lokalradio,, /SR, TCO, , , , ,. Konsutn Väst, Närradions samarbetsorgan i ,socialdemokratiska ungdomsdistrikt och V. avdelning avStudieförbundet . 2 Behovet av närradio Yttrandefriheten fungerar ofta som ett minoritetsskyddframhåller kommittén. Många av de sammanslutningar som deltar iförsöksverksamheten med närtadio upplever sig som minoriteter i samhället somhar svårt att komma fram i andra media än dem m.an själv oinskränkt disponerar.Den yttrandefrihet dessa sammanslutningar erövrat har deupplevt mycket positivt. För många framstår den som den betydelsefullastevinsten av att delta i försöksverksamheten. Medieutvecklingen rymmer betydande risker förkoncentration av makt menar kommittén. Tillkomsten av radio och television hargjort det lättare att sprida värderingar och information över hela land ochfolk även på det 1981/82:127 45 Möjligheten att styra informationöver sådana distributionskanaler är betydande för enskilda, institutioner ochföretag med makt och ekonomiska resurser. Om medborgarna genom folkrörelser ochandra folkligt förankrade organisationer skall kunna hävda sig, behövs enutveckling i motsatt riktning, mot en småskalighet som förstärker derasinflytande i det lokala samhället. Det är av vikt för demokratin atl de mångasmå, lokala gmpperna får ett stort inflytande över medieutvecklingen, att en motrörelsebildas mot tendenserna till maktkoncentrafion. Närradion kan med sindecentralisering och sitt inflytande för de små gmpperna, vara en väsendig delav en sådan motrörelse. Den kan i detta perspektiv ses som en udöpare av sammautveckling som lett till decentralisering av makten inom tillflera dotterbolag och till distrikten samt till införandel av lokalradion. Närradions syfte är att tillgodose önskemål frånfolkrörelser och andra grupper att få utnyttja de ökade sändningsmöjligheternai etern. Erfarenheterna från försöksverksamheten visar att även småsammanslutningar kan delta i närtadion till låg kostnad, om verksamheten byggerpå frivilliga insatser. För att komma ut i etern fordras endast en ringaekonomisk insats hävdar kommittén. Farhågor uttalades redan före försöksverksamheten för attnärradion i alltför hög grad skulle bli en tätortsradio. De för närradion fillgängligafrekvenserna på FM-bandet är begränsade, men det finns dock möjlighet att nå av befolkningen med god hörbarhel. Att närtadion enligt en teoretiskmodell inte kan nå samdiga landets invånare bör enligt kommittén inte utgöraett skäl att hindra föreningslivet atl sända program inom områden där delta ärtekniskt möjligt. Utredningens minoritet konstaterar att många av detraditionella folkrörelsernas lokalavdelningar har valt att stå utanförförsöksverksamheten. Vidare anser man atl förslaget innebär atl närradionkommer att bli en utpräglad tätortsradio. 2.1 Yttrandefriheten som argument för närradion Flera remissinstanser ansluter sig till synsättet att närradioverksamhelenär ett sätt att främja yttrandefriheten; Hovrätten för ,, , ,närradioföreningarna i , , , och samtFolkpartiets stockholmsförening, filadeIfiaför-satnlingen i och närradiosändandeorganisationer i . Dessa remissinstanser anför bl. a. följande synpunkter. Hovrätten i konstaterar att kommittén visatatt försöksverksamheten har haft gynnsamma verkningar med avseende på möjligheternaför grupper med mer eller mindre fast organisation att sprida infor- 1981/82:127 46 mationoch bilda opinion bland sina medlemmar och sympatisörer och bland allmänheten iövrigt. Närradion kan i detta hänseende på radions område ses som enmotsvarighet till det ökade tryckfrihetsskyddet för mångfaldigade skrifter sominfördes . Närradion är på så sätt ett viktigt steg mot en vidsträcktyttrandefrihet anser hovrätten. framhåller att försöksverksamheten har varit ett led i en fördjupadyttrandefrihet. Svensk frikyrklighet har en lång erfarenhet av hur viktigt detär atl lokala församlingar själva tar ställning och avgör verksamhetsfrågorefter de lokala behoven. Närradion passar i delta traditionella mönster avoberoende församlingar. anser atl närradion innebär en förbättrad yttrandefrihetoch svarar fint mot de allmänpolitiska kraven på "närde-mokrafi" och"låt fler forma framtiden". Närradiosändande organisationer i att närradion förstärker en av våra självklara rättigheter nämligenyttrandefriheten. Med hänsyn till de relativt låga kostnaderna har närradionöppnat en ny informationskanal för små lokala organisationer som av traditionarbetar ideellt. I yttrandet frågar man sig hur många organisationer som nårens av befolkningen med regelbunden information genom möten, flygbladeller andra medier. Statenskulturråd, Frikyrkoråd, och Stockholmssocialdemokratiska ungdomsdistrikt intar en avvaktande hållning tillresonemanget att närradion befrämjar yttrandefriheten. Statenskulturråd instämmer i kommitténs betoning av närradions möjlighet att ge mångaökade yttrandemöjligheter. Men utredningen bortser från det problem som liggeri att små och även extrema grupper kan skaffa sig en informationskanal.Självklart måste närradion bygga på ideal om respekt och tolerans. Det får inteförekomma inslag av diskriminering t.ex. på grund av nationalitet framhållerkulturrådet. SverigesFrikyrkoråd anser inte att tillkomsten av närradion innebär några omfattandesteg mot större yttrandefrihet och förbättrad kulturpolitik. Därtill ärbegränsningarna och behovet av speciella personella och ekonomiska resurserfortfarande alltför avgörande. Rådet anser del dock vara ett betydande värdealt församlingar och andra i egen regi och på eget initiativ kan använda ettetermedium i det ordinarie arbetet. Medborgarskolanställer sig frågande till den väl optimistiska bild av närtadion som motrörelsemot tendenserna till maktkoncentration som målas upp i betänkandet. SverigesRadio, Lokalradio, , , HCK,och är tveksamma till eller ifrågasätter näradionsbetydelse för yttrandefriheten. Följandesynpunkter framförs bl. SverigesRadio med anslutning av Utbildningsradion framhåller alt närradion ensamaldrig kan garantera att yttrandefrihetens idé om en mångfasetterad debattförverkligas. En väsendig förutsättning för yttrandefrihe- 1981/82:127 47 tensförverkligande är mediets tillgänglighet. Närradion skall vara ett språkrör föri verksamheten deltagande föreningar, som på dessa villkor avgör, vilka somskall ha frihet att yttra sig i sändningarna. Lokalradio anser atlbristen på informationsfrihet i närradion inte är godtagbar i en vital ochlevande demokrati. Om människor hyser misstro till vad som sägs i etermediadärför alt informationen är begränsad, sektoriserad och inte underkastad någrakrav på saklighet och opartiskhet kan informationen bli meningslös. Lokalradion ifrågasätterom ett tillhandahållande av medier i kvantitaliv mening verkligen är en garanfiför att yttrandefriheten ökar. I närradion begagnas yttrandefriheten av dem somär resurs- och röstslarka. En viktig uppgift för radiojournalisten är atthjälpa människor att komma till tals, att bedriva en uppsökande verksamhet ochbli till tolk för de röstsvaga. Ett liknande ansvar finns inte angivet förnärradion framhåller företaget. HCK anser attförsöksverksamheten inte gett handikapprörelsen någon reell ökadyttrande- eller informationsfrihet. HCK tror att kommitténs förslag kommer altfå till följd att små och resurssvaga organisationer ställs utanför närradion. Svenska journalistförbimdetkonstaterar alt formellt är yttrandefriheten lika för alla. Reellt äremellertid yttrandefrihet en resursfråga där faktorer som utbildning,sammanslutningar, kapitaltillgång m.m. är av stor betydelse för enskildamänniskors möjligheter att komma till tals och la del av andras budskap.Närradion ger föreningar en stärkt yttrandefrihet och därmed föreningarnasmedlemmar, eller i varje fall vissa av medlemmarna, bättre möjligheter att görasig hörda. Men de individer och gmpper som redan har sämst möjligheter attpåkalla andras uppmärksamhet via skilda mediakanaler erbjuds inga nämnvärdaförbättringar.Närradion förefaller i huvudsak ha utvecklats till en relativtintern föreningsradio anser förbundet. Förbundet finner att av detta torde tväslutsatser kunna dras: å ena sidan innebär närradio i föreningsregi inte någonbetydande utvidgning av yttrandefriheten för de individer eller gmpper somredan har svårt att få ut sina budskap, ä andra sidan tar den i ringautsträckning lyssnartid från andra radiosändningar. CUFanser atl det är de ekonomiskt starka föreningarna som har möjlighet attengagera sig reellt i verksamheten. Därför kan yttrandefriheten aldrig vara ettargument för närradion. 2.2Andra synpunkter på behovet Iremissyttrandena redovisas åtskilliga andra såväl positiva som negativasynpunkter på erfarenheter och behov av närradion. Frikyrkorådredovisar de dominerande positiva erfarenheter som anförts frånfrikyrkoförsamlingarna. Kontakten med äldre människor framförallt dem somgenom handikapp eller sjukdom är förhindrade att Prop.1981/82:127 48 deltagai offendiga samlingar - har blivit mer kontinuerlig. Vidare att samarbetetmellan kyrkor och församlingar har utökats och funnit nya former.Radioprogrammens krav på nya former och uttryckssätt att aktualisera budskapethar stimulerat kreativiteten. Programbegåvningar har genom närradion funnitett nytt område för ideella och nyskapande insatser. Isamband med närradiosändningar tycks den allmänna uppmärksamheten påförsamlingen/föreningen ha ökat framhåller rådet. ser posifivt på att närradion kan komma att utvecklas olika påskilda orter och menar att just denna "oberäknelighet" är en av dessatillgångar. framhåller atl närradion dessutom bidragit lill att göraradion mer lokal och lättillgänglig. Närradion har samlat många ungdomar isamband med programarbetet. Föreningen närradio tror att en fullt utbyggdoch rätt använd närradio, skall på mycket positivt sätt befrämja varje bygdsspeciella kultur och föreningsliv. säger sig kunna få ut sitt budskap snabbt till allmänheten.Man har också fått en förbättrad dialog med sina medlemmar, som själva tillstor del svarat för sändningarna. ÄvenStockholms socialdemokratiska ungdomsdistrikt redovisar en del positivaerfarenheter, bl.a. "telefonväkteri" med olika diskussioner med lyssnarna.Genom sändningarna har föreningens budskap och värderingar också kunnat nå framtill andra än dess traditionella väljargrupper. En annan positiv sida har varitden avdramalisering av radiomediel som man kunnat märka i näradions spår. Angåendefarhågorna för att närradion skulle blien tätortsradio har bl. a. följandesynpunkter framförts. Hovrätten för VästraSverige anser att begränsningen bör godtas om man vill se närradion som ettmedel för de lokala sammanslutningarna för att få kontakt med sina sympatisöreroch som ett billigt medium som inte utgör någon tyngre belastning för det allmäna.Hovrätten menar alt det för organisationer i glesbygderna troligen är lättarealt hålla kontakt med sympatisörer på traditionella vägar än vad fallet är i demera tätbefolkade regionerna. ser intebegränsningen som ett skäl atl hindra landets ideella sammanslutningar att nådrygt 5,8 miljoner medborgare med sina budskap. framhåller att högre lyssnarsiffror har uppnåtts även påsmå orter såsom Svanö närradio i kommun, som har relativt kortsändningslid. anser att delta talar för att den eventuella närradioutbyggnadenbör ta hänsyn lill glesbygdskommuner. anser att närradions särskilda svårig- 1981/82:127 49 heter i glesbygd bör uppmärksammas. Även i ser det som angelägel alt också glesbygden beredsmöjlighet alt utnyttja närradion. socialdemokratiska ungdomsdistrikt har svårt atltro på ett genomslag för närradion över hela landet eftersom erfarenheternavisat alt den fungerat bäst i storstadsområdena. Man tror dock attnärradion kan bli ett viktigt komplement till lokalradion i tätorterna medanden s.k. allemansradion på ett betydligt bättre sätt skulle kunna speglaföreningslivet i mindre orter och i glesbygden. och ser en utbyggd närradiosom en tätortsreform. Att närradion är en utpräglad tälortsföreteelse anserockså LRF som framhåller att denna i vissa avseenden skulle kunna förstärkatätorternas försprång i fråga om bl.a. kommunikationer. Angående sändningar på minoritetsspråk framförs bl.a, följandesynpunkter. I kommitténs utvärdering särredovisas inte erfarenheternaav sändningar på minoritetsspråk påpekar . De invandrademinoriteterna kan och bör inle utveckla massmedier som är förminskade kopiorav de svenska framhåller verket. Olika språkgrupper har olika behov, olika fömlsättningaroch olika massmediatraditioner. Därför är det rimligt att samhällets stöd intelåses till några särskilda medieformer. har statsmakterna inrättat ettpresstöd för tidningar på andra språk än svenska, men några möjligheter tillreguljärt stöd för andra medier finns inte. Delta kan komma att innebära attnationalitetsgrupper, som saknar tradition när det gäller att sprida och taemot tryckt information, ändå försöker göra tidningar. kan detinnebära att språkgrupper som av tradition är vana och har stort kunnande vadgäller radiomediet av ekonomiska skäl utestängs från möjligheten att arbeta meddelta. har funnit att närradioförsöket ärintressant för invandrarorganisalionerna, speciellt för de språkgrupper som ärovana vid skriftlig iformation eller språkgrupper som är sä små att de aldrigkan komma ifråga för sändnigar i . Det är rimligt att de språkgruppersom har mycket begränsad tillgång fill andra medier får samhällets stöd för sinnärtadioverksamhet. förordar att det av verket administreradepresstödet (till tidningar på andra språk än svenska) utvidgas till att omfattaäven andra medier. Reglerna för stöd åt närradioverksamhet bör utformas så alldet i första hand utgår till språkgrupper som inte har tillgång fill andramassmedier av betydelse i . På så sätt skulle varje språkgrupp gesmöjlighet att arbeta med det medium som passar den bäst, ett mer jämliktförhållande skulle uppstå mellan språkliga minoriteter som har olika massmedietraditioner.4 Riksdagen1981/82. 1981/82:127 50 Sverigesfrikyrkoråd anser att kontakten med och inom invandrargmp-perna har påverkalsgynnsamt genom närradion.