prop · G503214 · 1981-12-31 00:00:00 — Enligt uppfattning kan den kraftigaexpansionen av denna handel mer eller mindre ha sin förklaring i tillkomsten av rätten till avdrag för fiktiv skatt och möjligheternaatt härigenom erhålla återbetalningarfrån statsverket. Inom dessa branscherförekommer också företag varsomsättning så gott som helt redovisats som export av varor som köpts eller uppgetts vara inköpta fränprivatpersoner. I den vid svaret fogade proraeraorian, som tidigare tillställts lämnas följande exempel på vad som i frågaora tillärapningen av reglerna om avdragsrätt för fiktivskatt framkommit i mervärdeskatteenhetenskontrollverksamhet. Enheten har undersökthur kontroll av att det är fråga om seriös verksamhet skall ske då återbetalningav överskjutande ingående skatt skall göras till "guld-handlare" . Med nuvarande förhållande är en sådankontroll omöjlig. Om enheten kräver in underlaget för det fiktiva avdraget, fårman in ett stort antal inköpsnotor där säljarens namnoch personnr finns angivna. Någon möjlighet förenheten att kontrollera om dessa personer såltlegalt förvärvat guld, eller om det varit frågaom försäljning av stöldgods, finns inte. För att kontrollera angiven exporttransaktion kan enhetenbegära in exporttillstånd. Detta utfärdas av kommerskollegium,som endast har att ta ställning till om - avhandelspolitiska och försälj-ningsmässiga skäl - utförselfår ske. har ingenskyldighet att hos polisen kontrollera ora den som söker exporttillständhar tillstånd att handla med guld.Exportlicensen, där kvantitet och värde är angivet,skall stämplas av tullen, men någon fysisk kontroll av godset görs inte. Ytterligare kontroll av att det är guld som förtsut kan ske genom att enheten Prop.1981/82:214 30 begär in affineringsnota (intyg på guldhalt) och bevis för att likviden hemtagits. Inte heller detta är tillräckligtsom bevis för att exporten förelegat, enäravdragsrätten för fiktiv skatt inträder då inköpet gjorts. Enheten kan inte krävaatt inköp och export görs . Eftersom guldpriserna varierarförekommer dessutom att guldet förs in påett guldkonto hos affineriet i avvaktan pälämplig tidpunkt för försäljning. Fräninköpsallegaten finns ingen möjlighet att räknafram vikten för guldet för kontroll av exporterad .kvantitet. Då möjlighet sålunda saknas att kontrollera om allt inköpt guld, som uppgivits har exporterats, verkligenexporterats kan det inte uteslutas att försäljning sker inom landet utan att moms redovisas härför. I ett fall har ett bolag vars huvudsakliga verksamhetenligt bolagsordningen är handel med fastigheter ochfastighetsförvaltning låtit registrera sig till mervärdeskatt förinköp och export av guldskrot. Bolaaet harbedrivit sådan verksamhet och erhöll exportlicens, varefter första exporten gjordes . Inkomna deklarationer utvisade skatt att återfå för tiden med ca 146 000kronor, som återbetalades efter kontroll av inköpsallegat. Dådeklaration för december kom in fick via kontakt raed polisen veta att delägaren och hans medhjälpare var anhållna för häleri och beslagtagit guldskrot påArlanda. Vid besök uppgav denansvarige personen i bolaget att guldhanteringen ligger helt utanför den ordinarie verksamheten och att det är med den fiktiva momsen som man finansierarguldhanteringen. Någon annan vinst skulle inte föreligga. Bolaget har inte tillstånd av polisen att få handla med guld, men erhöllexportlicens av kommerskollegium föratt få utföra guldskrot vid i vart fall 2 tillfällen för 1,2 resp. 16,7 milj. kronor. Vidunderhandskontakt med polisen har framkorarait att det är mycket svårtatt identifiera det beslagtagna godset. Trots att man genom erkännande av inbrottstjuvar vet att bolaget köpt stöldgods för ätskilliga tusentalskronor är. det osäkert om den ansvarige kan dömas för häleri. Däremothar bolagsägaren meddelat att han p.g.a.prisras på guld partiet varbeslagtaget/ kommer att resa skadeståndskravmot staten på . Vid en stickprovskontroll av redovisningen frän någraantikhandlare har framkommit att dessa Ökatsin export avsevärt efter . I ett fall där enheten fören 2-mänadersperiod återbetalat i överskjutande ingåendeskatt har i efterhand konsta- Prop.1981/82:214 31 terats att inköpför , varav fiktiv skattavdragits med , varit stöldgods.Den skattskyldige, sora tidigare var kändsom halare, har åberopat godtroförvärv och har ingen möjlighet att återkräva den utbetalda morasen, trots att polisen tagitgodset i beslag. I ett annat fall har ett aktiebolag köpt böcker för ca från en "stiftelse", som enligt uppgift hade erhållit böckernasom gåva och som sålde dem till bolaget. Detta yrkade avdrag för fiktiv skatt med ca . Vid kontrollframkom att någon stiftelse inte existerade, utanatt bolagsägaren på detta sättarrangerat en försäljning av sin boksamling till sitt bolag. Någon försäljning av böckernai bolaget hade inte kommit till stånd. Etablerade konsthandlare i har tidigare förmedlat konst till utländska köparemot provision. Sedan den fiktiva momsens införandehar dessa konsthandlare i ökad utsträckning övergått till att köpakonstverken av de svenska ägarna för att sedan säljapå export till sina utländska uppdragsmän,oftast etablerade auktionsfirmor såsomSothebys och Cristiés. En konsthandlare har för perioderna juli-aug. 1979 t.o.m. sept.-okt 1980erhållit i återbetalning. har denne betalat in skatt. har en tavla värd 1 miljon köpts, varav fiktiv skatt utgjorde171 . Vid ett annat tillfällehar 2 st. oljemålningar värda 7,1 miljon köpts,varav fiktiv skatt utgjorde . Dessa tavlor har sedan sålts till etablissement "D.C." Enheten har f.n. inga bevis för att missbruk föreliggerbeträffande konsthandeln. Men sammarisker som åberopats i fråga ora guld och antikviteter föreligger givetvis även vad gäller konst. En i mantalsskriven person - löntagare -sålde sin myntsamling för till en raynthandlare i . Denne sålde saralingen pä export för samraa pris sora inköpspriset. Vinsten utgjordes av den fiktiva raorasen. 1981/82:214 32 som hade en inkomst av tjänst understigande 30 tkr., uppgav i sin inkomstdeklaration att han sålt en myntsamling sora han förvärvat successivtunder 60-talet. Enligt 35 § 4 mom. kommunalskattelagen föreligger inte någonskattepliktig realisationsvinst efter 5 årsinnehav av lös egendom av typ mynt o. likn. Då några inkomstdeklarationer ej finns bevarade än 6taxeringsår kan någon kontroll av om ekonomiska förutsättningarfunnits för den nämnde löntagarensinköp av mynt, konst, guld etc. ej göras. I praktiken saknas också kontrollmöjligheternär varorna väl exporterats frånlandet. Värdet pä varorna kan ej kontrolleras inte heller kankontrolleras om någon reell export skett. Nämnda omständighetergör att riskerna för angrepp påmervärdeskattesystemet, i avsikt attobehörigt utfå överskjutandeingående skatt, ökat sedan rättentill avdrag för fiktiv skatt infördes. Efter det länsstyrelsernassvar lämnades har det framkommitytterligare fall där avdragsrätten utnyttjats påett otillbörligt sätt. Bl.a. pågår f.n. rättsligprövning av ett fall som gäller export av guld i stor omfattning. Vi frågade länsstyrelserna ävenom den betydelse som den nya lagstiftningen för handeln med begagnade varor kunde förväntas fä förskattekontrollen. Av de lämnade svaren på denna frågafraragår att de nya bestämmelserna har varit i kraft under en alltför föratt några erfarenhetsmässiga uttalanden skulle kunna göras. Uppfattningen synes dock vara att den nya lagstiftningenkan bli av positiv betydelse även för skattekontrollen. Prop.1981/82:214 33 4 UTREDNINGENS ÖVERVÄGANDEN OCH FÖRSLAG4.1 Allmänt Mervärdeskatten är i princip utformad med sikte på att leda till en beskattning av den inhemska konsumtionensom Sr neutral i både konsumtions- och konkurrenshänseende. I detta neutralitetskrav ligger t.ex. attskatten som sådan inte skall påverka allmänhetenskonsumtionsval eller ha inverkan pånäringslivets struktur ellerorganisationsformer. För att mervär4eskatten skall fungera på detta sättkrävs, att beskattningsområdet är generellt,att skattskyldigheten omfattar samtliga led i produktions-ochdistributionskedjan och att beskattningen i varje led begränsas till den därskapade värdetillväxten (mervärdet). Dessutom krävs att "privatimporten" blirföremål för eri ekvivalent beskattning ochatt exporten kan ske utan någon kvarstående skattebelastning samt att skatten i övrigt inte utformas med särbestämmelsersora innebär avsteg från neutralitetskravet. I systemet uppnåsden till mervärdet i varje led begränsade beskattningen genom ett avräkningsförfarandevid skattens redovisning till staten. Det gårut på att den skattskyldige därvid färdra av den skatt som belöper pä förvärv för den skattepliktiga verksamheten(ingående skatt) från skatten som belöperpå den egna omsättningen (utgåendeskatt). överstiger den ingående skatten den utgående återbetalas skillnadsbeloppet tillden skattskyldige. 3 1981/82. 1981/82:214 34 Avdragsrätten är generell i den meningen att den omfattar förvärv av såväl omsättnings- som anläggningstillgångar samt varor och tjänster av omkostnadskaraktär. Genom att avdragsrätten även gäller förvärv somsenare leder till export undviks i princip helt kumulativa skatteeffekter. Systemet erbjuder de skattskyldiga i varje led en prissättning utan nägonkvarstående skattebelastning. Sluteffekten blir att den utgående skattenpå den sista omsättningen till den slutliga konsumenten överensstämmermed det belopp som tillsammans redovisas till staten av de skattskyldiga i deolika leden i produktions- och distributionskedjan. Avdragsrätten ger därmedmervärdeskatten karaktär av en till den inhemska konsumtionen begränsad beskattning som inte belastar exporten. Härför krävs dock att äveni vart fall privatimporten beskattas och detta är en av anledningarna till att raervärdeskattesystemet är utformatmed en skatteuppbörd i fråga om all införselav skattepliktiga varor i samma ordning sora gäller för tull. Vid sidan ora vad som gällerför importbeskattningen är skattskyldigheten för mervärdeskatt begränsad till verksamheter som yrkesmässigt omsätterskattepliktiga objekt (varor och tjänster)inora landet eller genora export. Skattskyldighet föreligger dessutora för sådan verksamhet i vilken orasätts objekt som omfattas av s.k. kvalificeratundantag från skatteplikt. Privat och annanicke yrkesmässig omsättning medförej skattskyldighet. Vissa i och försig yrkesmässiga verksamheter eller omsättningar av skattepliktiga objekt har dessutora av särskilda skäloch genora särskilda bestämmelser undantagits frän skattskyldighet. Prop.1981/82:214 35 Vidomsättningar mellan skattskyldiga ger avdragsrätten för ingåendeskatt automatiskt den åsyftade skatteeffekten enligt den för mervärdeskattengrundläggande principen ora en till mervärdet i varje beskattningsled begränsadbeskattning. Detta gäller även i fräga om varor som importeras för vidareförsäljning här ilandet eller för användning i verksamhet som medförskattskyldighet enligt ML. Avdragsrätten i förening raed skattefriheten ger också denavsedda totala skattefriheten för vår export. Dennaautoraatik bryts när t.ex. en vara som förvärvats raedskatt för privat bruk säljs av den private ägaren och därefter på nyttblir föreraål för yrkesmässig omsättning i begagnat skick. Den private säljaren står utanför mervärdeskattesystemetoch hans försäljning medför vare sig skyldighet att ta ut skatt eller någon rätt tillavdrag för ingående skatt. Köparen, som bedriver yrkesmässigverksamhet, får genom vidareförsäljningenen skattepliktig omsättning för vilken skatt skall redovisas enligt erhålletvederlag. Genora avdragsrätten för fiktiv skatt begränsas beskattningen även idetta fall till mervärdet vid den nya omsättningen av varan i begagnatskick. Därmed undanröjs den kumulativa skatteeffekt som påtalades ikritiken raot den tidigare gällande ordningen för beskattningen av begagnadevaror. Somtidigare nämnts är avdragsrätten för fiktiv skatt i princip generell. Den gäller inteendast för återförsäljning förvärvade varor (omsättningsvaror) som vårt förslag avsåg utan även varorför användning i den skattskyldiges verksamhet, t.ex.investeringsvaror. Den generella avdragsrätten innebär dessutoraatt avdragsrätt föreligger även för andra varor än 1981/82:214 36 sådana sora är eller kan anses som begagnade. Exempel härpå är den av skatteutskottet uppmärksammade rättentill avdrag för uppköp av bäroch svamp. Till en helt dominerande del gäller rättentill avdrag för fiktiv skatt vad man med övergripande begrepp brukar beteckna som begagnadevaror. därför först upp frågan om avdragsrätteni vad avser dessa varor och därefter i ettsärskilt avsnitt avdragsrätten förandra varor. 4.2 Handeln raed begagnade varor m.m. Begreppet begagnade varor är i nu förevarande sammanhang knappastentydigt. Vi vill för vår del göra åtskillnad mellan en varugrupp som vi här betecknar som bruksvaror och en annan som kan betecknas sominvesterings- eller kapitalplaceringsobjekt. Bruksvarorna ärsådana som förvärvas av bl.a.privatpersoner för förbrukning eller egen användning. Vissa av dessa bruksvaror kan betecknas som kapitalvaror med lång användningstid. Typiskt för dessa varor är att de minskar i värde genom förslitning eller av därmed jämförliga skäl,exempelvis personbilar, fritidsbåtar,o.d. Det är vanligt att sådan begagnad kapitalvara lämnas som dellikvid vid köp av en ny. Den kan ocksä utan någonersättningsanskaffning avyttras tillbetydande restvärden. Man kan numera regelmässigt förutsätta att detta restvärde redan är beskattat genom denfullbeskattning av varan som skedde närden omsattes första gången förprivat användning. 1981/82:214 37 En återförsäljning inora den yrkesmässiga handeln av en tidigare beskattad vara innebarenligt de äldre bestäraraelserna en ny beskattning av det tidigare beskattaderestvärdet. Det var den effekten somkunde undvikas genom en skattefri privathandel som ofta skedde genom medverkanav yrkesmässiga förmedlare. I sådantfall inskränktes beskattningen till att gälla den provision förmedlaren uppbar. Som nämnts kan mannumera som normalt utgä från att en begagnad bruksvara som pånytt blir föremål för yrkesmässig omsättninghar beskattats tidigare som ny och enligt det värde varan då hade. Den nu gällande ordningen med avdragsrätt för fiktivskatt innebär att statens beskattningsanspråk vid den nya skattepliktiga omsättningen inskränkstill att gälla det mervärde som varan tillförts hos den yrkesmässige återförsäljaren. Gällerdet en begagnad bruksvara som skattskyldig förvärvar inte föråterförsäljning utan för bruk i den skattepliktiga verksamheten inskränks beskattningen genom avdragsrätten till att gälladen värdeminskning som varan har undergått hos den icke skattskyldige säljaren. Statens beskattningsanspråk inskränksdärmed i detta fall till vad som svararmot den sistnämndes brukande eller konsumtion avvaran här i landet. Pä samma sättbegränsas beskattningen när bruksvaran förvärvas föråterförsäljning genom export och varan kan därmed exporteras skattefritt. Vad gäller den andra varugruppen, som vibetecknat som investerings- eller kapitalplaceringsobje.kt, är förhållandena andra. De varor som vi vill hänföra tilldenna kategori är i första hand konst. antikviteter, smycken samt saralarobjekt av skilda slag. Iflertalet fall undergår dessa varor i privat ägo ingen värdeminskninggenom förslitning eller pä annat därmedjämförligt sätt. Det förhåller sig tvärtom ofta såatt de i stället ökar i värde. Sådana privata investeringsvaror har ofta varit i privat ägo. I de flesta fall torde varorna omsatts i verksamhetersom medfört skattskyldighet till mervärdeskatt. Enligt de äldre bestämmelserna åtnjöt en yrkesmässigåterförsäljare av sådana investeringsvaror ingen rätt till avdrag förfiktiv skatt men skyldighet förelåg att redovisa utgående skatt för det värde varan representerade vid återförsäljningen. Störredelen av detta värde hade i dessa fall skapats utanför den yrkesmässigaverksamheten. Den återförsäljaren tillförsäkrade rätten till avdrag för fiktiv skatt betyder att beskattningen inskränks till att gälladet hos återförsäljaren skapade mervärdet. Vad slutligen angårde av oss sora kapitalplaceringsobjekt betecknade varorna gör det förhållandet att de Sr oraedelbart realiserbara att de närmast äratt jämställa med aktier, obligationer eller andra värdepapper. De kan förvärvas för långsiktiga värdesäkradeinnehav eller i kortsiktigt spekulationssyfte med förhoppningar ora snabb värdeökning. I första hand gällerdetta guld och silver i form av tackor vilka varor dessutom är föremål för dagligainternationellt gällande börsnoteringar. I sarama syfte kan också diaraanter och andra ädla stenar förvärvas. Prop.1981/82:214 39 Personersom förvärvar de här avsedda placeringsobjekten kan sora regel inteanses driva handel med skattepliktiga varor. Trots att ett betydande antal köp och försäljningarkan ske torde vinst- eller förlust på verksaraheten beskattas enligt realisationsvinstreglerna.Verksamheten är därför inte att anse sora yrkesmässig i ML:smening och föranleder därför inte skattskyldighet till mervärdeskatt. Även den yrkesmässiga handeln med ädelmetaller och ädlastenar äger rätt till avdrag för fiktiv skatt vid förvärv avsina varor från ej skattskyldiga med skyldighet att redovisaskatt vid försäljning inom landet. Huruvida förvärvet skeri beskattat eller obeskattat skick saknar betydelse. Effekten blir även idessa fall att endast de värden som här avsedda placeringsobjekt tillförs i denyrkesmässiga handeln beskattas. Hos dessa personer uppkommande vinster och förluster påverkarinte den skatt som utgår vid omsättningen hos de yrkesmässiga återförsäljarna. Enligtvär uppfattning visar redogörelsen att avdrag för fiktiv äcatt får ansesstå i överensstämmelse med en beskattning enligt mervärdeskatteprincipen.I vart fall får detta anses gälla så länge det rör sig omtransaktioner helt inom landet. Länsstyrelsernas svar på vår förfrågan visarinte heller att avdragsrätten i fråga om dessa transaktioner vållat några störreproblem. Vår uppfattning är att avdragsrätten så längt varit till fördel. Denutglidning som tidigare skedde till en ofta obskyr förmedlingsverksarahethar i stort upphört. mervärdeskattespecifikakontrollproblem har undanröjts. I särskild grad gäller detta handeln Prop.1981/82:214 40 med begagnade bilar och andra kapitalvaror. Samma fördelar har dock uppnåtts för samtliga företag som förvärvar varor frånej skattskyldiga personer för yrkesmässig återförsäljning inomlandet. Kontrollbilden föralla dessa företag är i princip den att företagen har en i sin helhet skattepliktig omsättning med en generell rätt till avdrag församtliga förvärv av skattepliktiga varor. De fr.o.m. gällande bestämmelsernaom redovisningsskyldighet innebär att företagen förhelt beskattningsår har att redovisa utgående mervärdeskattpå den enligt avslutade räkenskaper redovisade omsättningen. Rent köntrollteknisktkan man påstå att den skatt berörda företag har att kort-periodiskt inbetala för helt beskattningsår motsvarar en skatt på den i företaget redovisade bruttovinsten med justering för lagerförändringar, köpoch försäljningar av inventarier och med rätttill avdrag för ingående skatt som belöper på förvärv av omkostnadsnatur. För i stort sett samtliga föreligger det därför numera en gemensam beskattningsram för inkomst- och mervärdeskatt. Samma intäkter medavdrag föj. kostnaderna för förvärv av omsättningsvarorskall tas till beskattning för båda skatteslagen. Handeln med begagnade varor skertill större delen hos småföretag. Det är därför enligt våruppfattning av.särskilt värde om fördessa företag en med inkomstskattengemensam beskattningsrara kan upprätthållas förmervärdeskatten. Försöksverksamhetkommer att genomföras inom RSV:s s.k. MOMS-org.projektmed maskinella sammanställningar för helt beskattningsår av de kortperiodiska mervärdeskatteredovisningarnaför överslagsmässiga avstämningar mot inkomstredovisningen i vederbörandes inkomstdeklaration. Prop.1981/82:214 41 En på detta sätt uppbyggd skattekontroll med ett gemensamt ansvarför såväl mervärdeskatte- som inkomsttaxeringsorganen attredovisningarna är så långt möjligt korrekta mäste ha ett särskilt värde. Lika positiv kan dock bedömningen inte bli när objekt för vilket avdrag förfiktiv skatt åtnjutits blir föremål för skattefri exportförsäljning. Vi har dock inte funnit attdet i princip finns nägot att invända mot avdragsrättnär det är fråga om exportav sådan vara som vi här har betecknat som bruksföremål. Normalt blirdet här som.tidigare framhållits frågaom en bestående beskattning som svarar mot värdet av varans brukande här i landet. Annorlunda ställerdet sig emellertid när det blir fråga om export av vad vi betecknat som investerings-eller kapitalplaceringsobjekt efter det avdrag för fiktiv skatt åtnjutits. Den korrigering avavdraget för fiktiv skatt som faktiskt skergenom fullbeskattning av varan vid återförsäljning inomlandet med en kvarstående beskattning av det mervärde varan tillförtshos den yrkesmässige återförsäljaren uteblir vid en omsättning av varan genom export. Enligt vår uppfattning ger de nu gällande bestämmelsernahärvidlag ett felaktigt resultat.Orsaken härtill är att avdrag förfiktiv skatt tillerkänns exportören med belopp som beräknas på anskaffningskostnaden för exportvaran. Detta gäller oavsett om varans värdeskapats i ett tidigare skattskyldigt led eller ej. I princip kan avdragsrätt anses vara motiverad endast i den mån anskaffningskostnaden svarar mot ett tidigarebeskattat restvärde. Ar det däremot frågaom förvärv av en vara som tidigare aldrig belagts med mervärdeskatt eller beskattats enligt lägre värde än exportörensanskaffningspris med- Prop.1981'82:214 42 för rätten till avdrag för fiktivskatt i realiteten en negativ beskattning. Enligt vår uppfattning bördenna möjlighet till omotiverade avdrag förhindras särskiltsom denna möjlighet uppenbarligen har utnyttjatsunder den tid som bestämraelserna var i kraft. Vi vill ocksåframhålla att de skatteläckage som skett i viss exporthandel fått en omfattning som beror på extraordinäraförhållanden. Som exempel härpå vill vi någotberöra vad som förekommit inom guldhandeln. Guldpriset steg mycketkraftigt . Från ettrelativt fast pris på ca /kg steg det fram till ca /kg. och våren1980, dvs. efter det bestämmelserna om rätt till avdrag förfiktiv skatt trätt i kraft, steg priset snabbtytterligare till rekordnoteringen /kg . Prisetsjönk föratt nå en tämligen stabil nivå kring /kg. Motsvarande extraordinäraförhållanden har rätt även inom silverhandeln. Silvret noterades till /kg för att därefterstiga till ca /kg under våren1980. Därefter sjönk priset snabbt igen till ett alltjämt gällande prispå /kg. I detta sammanhang börockså nämnas att tidigare gällande nedsmältningsförbudför svenska kurserande silvermynt harslopats. anförda förhållandengjorde att uppköpen av privat silver och guld underhösten 1979 och våren Prop.1981/82:214 43 1980 fick en oberoende av bestämmelserna om uppköparnas rätt till avdrag för fiktiv skatt onormal omfattning. Uppenbart är dock att exporthandeln vad gäller guld och silver premierats på ett ej avsett sättav dessa bestämmelser. Bestämmelserna har också i ett par uppmärksammade fall frestat till renafalsarier med falska avdrag för fiktiv skatttill betydande belopp. Det är också främst dessa förhållanden somställer krav på åtgärder i frågaom rätten till avdrag för fiktiv skatt. I följande avsnitt redovisas olika tänkbaralösningar och våra ställningstaganden. Enligt våruppfattning kan de missförhållanden som bestämmelserna om rätt till avdrag förfiktiv skatt gett upphov till i allt väsentligtbetraktas som ett exportproblem. Det äromfattningen och betydelsen av vad detta problem egentligen gäller sora enligt vår raening bör bestämma vilka korrigeringsåtgärder som behöver vidtagas. I det följande diskuteras olika tänkbaralösningar för att koraraa till rätta med problemen för mervärdeskattens del. 4.3.1 Rätten tillavdrag för fiktiv skatt slopas Enligt våruppfattning kan problemet angripas utifråntvå vitt skild utgångspunkter.