prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — Till följd av devalveringen av densvenska kronan med i genomsnitt har Sverigeskonkurrensläge förbättrats förhållandevis mycket i förhällande till de till EMSanslutna länderna. De mer påtagliga effekterna av devalveringen pä den svenskaexportvolymen kan emellertid knappast väntas förrän ett stycke in pä 1982. ' innehöll två färrearbetade dagar än motsvarande kvartal 1980.Rensat fullt ut för denna effekt skulle minskningen i stället bli ." Till EMS, det europeiska monetära systemet, är följande länders valutoranslutna: ,, , , , ochNederländerna. Diagram 3:1Marknadsandelar och relativa priser för export av bearbetade varor till OECD-länderna1970-1982 Li L-_l I I 1 I llllll 1970 1972 1974 1976 1978 1980 1982 Det i relativprisetingående svenska exportpriset är angivet enligt "hybridindex"av typ Paasche. Denna index har även använts som deflator för den svenska exporten. Kä/Zor Setabell 3: 1. Efterfrågan pä import tillOPEC-länderna, övriga utvecklingsländer samt slatshandelsländerna synes havarit klart livligare än OECD-områdets importefterfrågan . Totaltberäknas marknadstillväxten för bearbetade varor utanför OECD-omrädet hauppnått till 1980-1981. Den svenska exporttillväxten till dessa länderområden blev uppskattningsvisav ungefär samma storleksordning. Bilaga 1.1 Preliminär nationalbudget 59 Tabell 3:1 exportav bearbetade varor (exkl. fartyg)' till OECD-området* 1975-1982 Löpandepriser, Skr. Pris\ Skr. -6,5 -4,5 -1,5 -1,5 -7,5 -1,5 -0,5 -3,5 -5,5 -5,5 ' SITC 5-8, exkl. 68, 793. Utom , NyaZeeland. , , , . ' Exportvärdet i löpandepriser deflaterat med hybridindex typ Paasche. '' Enligt hybridindex typ Paasche. Begreppet"marknad" avser importförändringen för de olika länderna sammanvägdamed deras andelar i export. Härigenom elimineras eventuella förmånligaeller oförmånliga effekter av exportens strukturella ländersammansättning.Procenttalen är avrundade till närmaste hel- eller halvtal. Källor: FN,utrikeshandelsstatistik från , nationella statistikproducenter, samt beräkningar ochbedömningar inom . Tabell 3:2 exportav bearbetade varor (exkl. fartyg)' till olika länderområden 19751982 -0,6 -3,3 -1,2 därav: Osteuropa och -16,2 -9,9 -2,8 -9,1 -6,6 -10,0 -0,1 -0,4 ' SITC5-8, exkl. 68, 793. Utom , , , , , , och . ' , , , , , , . Källor: Statistiskacentralbyrån samt beräkningar och bedömningar inom . Sammantaget beräknas densvenska exporten av bearbetade varor ha minskat med knappt 1/. Råvaruexporten beräknas haminskat mer, drygt 4 1/. Exporten av fartyg, vilken här inte räknas in blandde bearbetade varorna, beräknas, efter att ha minskat , ha ökatmed 1980-1981. Utsikterna för exporten 1982 Marknadsutrymmet försvensk export av bearbetade varor i har beräknats öka med 4%1981-1982. Detta skulle innebära en markant förstärkning av importefterfrågan1982 jämfört med då imporlefterfrågan i OECD-omrädet, sammanvägd medhänsyn till ländernas betydelse i den svenska exporten, beräknas ha sjunkit med1 1/(tabell 3: 1). Beräkningen bygger på förutsättningen attkonjunkturen i industriländerna undergår en, om än måttlig, förstärkning underloppet av 1982, (se närmare kapitel 2). Importtillväxten kan väntas bliförhållandevis stark i och , dvs i länder därden inhemska industrins konkurrensförmåga försvagats avsevärt, inte minst tillföljd av växelkursernas utveckling . Marknadstillväxten iländerna utanför OECD-området kan, totalt sett, även 1982 väntas bli högre änmotsvarande tillväxt i . Sålunda har importen av bearbetade varortill OPEC-länderna beräknats öka med 1981-1982. I övrigautvecklingsländer samt i statshan-delsländerna har importefterfrägan päbearbetade varor kalkylerats stiga med 4 ä . Det totala marknadsutrymmet försvensk export av bearbetade varor skulle därmed öka med ca 4 1/frän 1981 till 1982. Tabell 3:3Världsmarknadspriserna (enhetsvärdeindex) för bearbetade varor 19731982 1973 1974 1975 1976 1977 1978 1979 1980 1981 1982 US dollar GenomsnitUiganationella valutor Svenska kronor 133 162 182 183 199 230 263 291 317 339 Anm Sammanvägt med hänsyntill ländernas betydelse i världshandeln. Källor: FN samt beräkningaroch bedömningar inom . Lönekostnaderna perproducerad enhet kan förutses öka i en lägre takt i än i Sverigesviktigaste konkurrentländer 1981-1982. Uttryckt i nationella valutor harökningen för konkurrentländernas exportindustri beräknats uppgå till 1981-1982 medan motsvarande ökning i kan förutses stanna vid omkring 31/. Denna konkurrenskraftsförbättring förstärks påtagligt av devalveringenav den svenska kronan . Devalveringen kan, sedd försig, beräknas medföra en sänkning av de svenska relativa exportpriserna förbearbetade varor med . Skälen till att devalveringen inte fullt utkan väntas ta sig uttryck i en sänkning av de relativa exportpriserna är fördet första att de i exportindustrin använda insatsvarorna till följd avdevalveringen blivit dyrare. Vidare torde det vara realistiskt att räkna medatt den svenska exportindustrins vinstmarginaler ökar till följd avdevalveringen. Detta gäller framför allt den del av den svenskaexportvaruproduktionen för vilken priset mera brukar anpassas tillett givet väridsmark-nadspris. Så ärfallet för de stapelbetonade produkterna inom gruppen bearbetade varor såsom vissa stål- ochpappersprodukter samt för råvarorna.För dessa varor torde devalveringen inte leda till någon nämnvärd relativprissänkning utan större delen av devalveringsutrymmet kan i sådana branscher väntas automatiskt tas i anspråk till förbättringar av vinstmarginalerna. Detta kan emellertid, i sin tur,väntas leda till en ökning av exportutbudet; i vissa fall dock först efter ennödvändig utbyggnad av produktionskapaciteten. Med det sedvanligaantagandet att växelkurserna inte ändras - deväxelkursrelationer som var rådande har, i etthuvudalternativ, antagits råda årsslut' - har världsexportpriset för bearbetade varor uttryckt i svenska kronor beräknats öka med frän 1981 till 1982. Detta skulle motsvaras av enökning med uttryckt i nationella valutor. Det svenska exportpriset för bearbetade varor beräknas under sådana omständigheteröka 1981-1982. De svenska relativa exportpriserna skulle sålunda sjunkamed 5 3/frän 1981 till 1982. 1 en alternativkalkyl har antagits att USA-dollarn deprecieras i förhällande tillden svenska kronan under loppet av 1982. Detta innebär att USA-dollarn kalkylmässigt sjunker till vid slutet av 1982. Vidare har i detta sidoalternativantagits att de till EMS anslutna valutorna samt de japanska, schweiziska ochösterrikiska valutorna apprecierasmed gentemot den svenska kronan . Den svenska kronans kurs i förhällande till dei "korgen" ingående valutorna skulle därmed förbli oförändrad, under förutsättningen att de till "korgsystemet" använda vikterna används vid sammanvägningen av de antagnavalutakursförändringarna. Omemellertid samma valutakursförändringar sammanvägs med vikter som enbart avspeglar de olika ländernas betydelse som konkurrenter till den svenska exporten av bearbetade varor blir resultatetatt den svenska kronan deprecieras med ytterligare en halv procentenhet 1981 - 1982 i förhällande till huvudalternativet med oförändrade växelkurser . Det torde emellertid vararealistiskt att räkna med att de isidoalternativet antagna växelkursförändringarna fär till följd att exportprisernas ökningstakt i nationella valutor blir någon procentenhet lägre i förhällande till huvudalternativet i de apprecierande länderna. Detta i första hand pä grund av att importkostnadernaskulle bli lägre och till följd av att konkurrensläget skulle skärpas för dessaländers exportproduktion. ' För t. ex. USA-dollarns del räknas med kursen5,. - Ökningstakten blir densamma oavsett om de olika ländernasexportprisförändringar vägs samman med världshandelsvikter eller med viktersom avspeglar ländernas betydelse som konkurrenter till . Prop.1981/82:100 62 Tabell 3:4 Exportutvecklingen för olikavarugrupper 19801982 Exportvärde, milj 1980 1981 -6,4 -7,0 -12,0 -3,0 -14,5 -7,9 -17,0 -0,9 -1,6 -1,3 -14,4 -12,0 -13,6 -4,3 -11,2 -8,7 -8,0 -2,8 -4,0 -3,4 -0,5 -0,6 -1,2 -1,3 -33,6 -16,1 -0,4 -0,4 -4,2 -4,7 -1,7 -0,8 -2,5 -0,6 ' Prisutvecklingen angesenligt "hybridindex" av typ Paasche. Denna index används även somdeflator för Volymutvecklingenblir därmed återgiven i enlighet med volymindex typ Laspeyres. Papper och papp, järn och stål,verkstadsprodukter exkl. fartyg samt övriga industriprodukter utom ' Export exkl. fartygminus de i not 2 nämnda varugrupperna. '' 1 uppgifterna förhandelsbalansen (tabell 3:7) har NR:s exportvärde 1980 använts. Anm. 1980 årsexportvärden enligt utrikeshandelsstatistiken. Vamgrupperna är definierade iSNI-termer. har vamgruppernadefinierats i SITC-termer. Denna omläggning har medfört att uppgifterna för1980 är ändrade i vissa fall.Detta är också skälet till att uppgifterna för exporten av bearbetade varor i dennatabell skiljer sig fränuppgifterna i tabell 3:2 där denna varugrupp är definierad i SITC-termer.Uppgifterna är baserade på utvecklingenunder årets tio första månader. Uppgifterna avser prognoser. A:ä//or. 1 - för vilket land valutanantas bli deprecierad - kan exportpriserna å andra sidan antas bli någonprocentenhet högre i nationell valuta jämfört med huvudalternativet på grund avatt säväl importkostnaderna som vinstmarginalerna torde komma att bli högre idetta alternativ. Sammanvägt med ländernas betydelse som konkurrenter till densvenska exporten skulle emellertid de till följd av de antagnaväxelkursförändringarna beräknade förändringarna i prissättningsbeteendet istort sett helt motverka den "extra" depreciering av den svenskakronan - konkurrensvägt - som skulle komma till stånd i sidoalternativet. Bilaga 1.1 Preliminärnationalbudget 63 pris som ur konkurrenssynvinkel är relevant förden svenska exporten av bearbetade varor skulle sålunda öka ungefär lika mycketi båda alternativen för växelkursutvecklingen. Den svenska exportproduktionenkan beräknas åtnjuta lägre importkostnader i alternativet med förändrade växelkurserunder 1982. Med förutsättningen att vinstmarginalutvecklingen för den svenskaexportindustrin blir densamma i båda alternativen skulle relativpriset isidoalternativet sjunka med , dvs med ca 1/mer än vadsom beräknats i enlighet med huvudalternativet. Sidoalternativet skulle därmedinnebära en något mer gynnsam utveckling av de svenska marknadsandelarna under1982 och troligen även 1983 än huvudalternativet. Kalkylerna i enlighet medsidoalternativet för växelkursutvecklingen framgår av tabell 3:5. Tabell 3:5 export19811982 enligt alternativet med växelkursförändringar Pris, Skr" varor" tiU OECD- -2,5 ' SITC 5-8, exkl. 68, 793. Utom ,, , , , , och ' Exportvärdet i löpandepriser deflaterat med hybridindex typ Paasche. " Enligt hybridindextyp Paasche. Anm. och källor: se tabell3:1. Utöver relativprisetseffekter på marknadsandelarna måste hänsyn tas till att den svenska exporten,åtminstone under de senaste fem ä tio åren, drabbats avmarknadsandelsförluster, i genomsnitt i storleksordningen I % per är, som intehar kunnat sättas i samband med utvecklingen av de relativa exportpriserna. Ensådan "strukturell" marknadsandelsförlust har antagits inverka påandelsutvecklingen för bearbetade varor även 1981-1982. I alternativet medoförändrade växelkurser 1982 har de svenska andelarna av importav bearbetade varor beräknats öka med drygt 3 1/frän 1981 till 1982 ivolymtermer. I sidoalternativet har motsvarande ökning beräknats uppgå tillnågot . De beräknade marknadsandelsvinsterna kan huvudsakligenföras tillbaka på deval- Prop.1981/82:100 64 veringen av den svenska kronan i september 1981.Huvuddelen av devalveringseffekten beräknas inträffa 1982. En del av effektenkan väntas mogna ut först eller möjligen ännu senare'. I länderna utanförOECD-området kan efterfrågans anpassning tillden svenska exportens relativpris antas ske med större tröghet än iOECD-länderna. Marknadsandelarna för den svenska exporten av bearbetade varor idessa länder har beräknats öka med 1981-1982. Sammanfattningsvisberäknas den totala svenska exporten av bearbetade varor öka med från1981 till 1982. Exporten av rovrtrorberäknas totalt öka med 1981-1982. Exporten av trävaror, vilket minskadepåtagligt 1980 och 1981, kan förutses stiga med 1981-1982.Efterfrågeläget pä avsättningsmarknaderna väntas bli bättre, åtminstone motslutet av 1982, men bör exportförsäljningarna röna inflytande aven konkurrenskraftsförbättring som framför allt är en följd av devalveringen iseptember 1981. Exportpriset pä pappersmassasteg kraftigt i anslutning till USA-dollarns appreciering 1980-1981. Enfortsatt kraftig prisökning, i svenska kronor räknat, kan förutses för 1982.För denna bransch, liksom för de fiesta råvaruexporterande sektorerna, kankrondevalveringen 1981 väntas bidra till en förstärkning av konkurrensläget iförsta hand genom förbättringar i lönsamheten. 1 alternativet med sänktdollarkurs etc kan råvaruexportpri-sernas ökningstakt 1982 väntasbli lägre än i huvudalternativet (se tabell 3:5). Någon större - positiv -skillnad vad beträffar exportvolymen mellan detta alternativ ochhuvudalternativet är emellertid knappast att vänta för råvarornas del. Ennärmare genomgång av utvecklingen inom olika delbranscher återfinns i kapitel4. Sammantaget resulterarberäkningarna för varuexporten i alternativet med oförändrade växelkurser i envolymökning uppgående till 6 1/2 a 1981-1982. 1 löpande priser beräknasvaruexporten öka . 1 alternativet med sjunkande dollarkurs och stigandekurser på bl.a. EMS-valutorna är motsvarande beräkning 6 3/resp. 17 1/. ' Dessa beräkningargrundar sig pä en total priselasticitet för de svenska marknadsandelarna för bearbetadevaror med avseende på det relativa exportpriset uppgående till 1.7. Effekternapå marknadsandelarna är fördelade på tre är sä att elasticiteten är0,9 samma är (tolvmånadersperiod) en relativprisförskjutning sker. 0,6 året därefter och 0.2 efterrelativprisförskjutningen. Elasticiteterna är skattade på data . Bilaga 1.1 Preliminärnationalbudget 65 Utveckhngen av varuimporten 1981 Efter att ha hållitsoförändrad föll totala varuimport kraftigt 1981.På helårsbasis beräknas nedgången i volym till knappt 91/(eller enligtnationalräkenskaperna'), vilket bl.a. kan återföras på betydandeimportminskningar av säväl bearbetade varor som råvaror (se tabell 3:6). Pä bearbetade varusidanberäknas minskningen av importvolymen till 1980-1981. Denna utvecklingsynes till största delen vara avhängig av den betydande minskning av inhemskaefterfrågan som registrerades 1981. Såväl privat konsumtion som investeringari maskiner, byggnader och lager sjönk förhållandevis kraftigt. Som framgår avtabell 3:6 blev nedgången i importvolymen av bearbetade varor lika påtaglig förvarugruppen verkstadsprodukter - där investeringsvaror beräknas utgöra närmarehälften av importen som för övriga industriprodukter där importen främstgår till privat varukonsumtion". En faktor som dock verkati importökande riktning 1981 för bearbetade varor var den oförmånligarelativprisutvecklingen för hemmaproducerade varor och de första trekvartalen av 1981. Relativprissänkningen för importen under loppet av dessatvä är beräknas till ' vilket beräknas ha medfört ett bidrag tillimportvolymen med "*. Importen av råvarorberäknas totalt ha minskat med 1980-1981. Denna påfallandereducering av råvaruimporten kan främst återföras pä en mycket stark volymnedgångför importen av säväl råolja (-) som petroleumprodukter (-). (Se diagram3:2 och tabell 3:7)'. ' I nationalräkenskaperna görsfastprisberäkningar priser. De volymuppgifter som redovisas i dettaavsnitt utgår - om inget annat anges - från närmast föregående års prisnivå. Sefotnot, tabell 3:6. För en beskrivning av hybridindex, se även inledningen tillKapitel 3. Importen av bearbetade varor består av i tabell3:6 redovisade varugrupperna verkstadsprodukler exkl. fartyg, övrigaindustriprodukter inkl. livsmedelsprodukter samt träfiberplattor, järn och ståloch papper och papp. Tillsammans utgör verkstadsprodukter och övrigaindustriprodukter av importvärdet för bearbetade varor. Bearbetadevaror utgör ca 2/3 av värdet för tolala imporien. Enligt Laspeyresenhetsvärdeindex för importen och producentprisindex för svenska marknaden. * Härvid har antagits enimportpriselasticitet för bearbetade varor pä 0.4 under det år somrelativprisförändringen sker, 0.5 därefter, och 0,1 under tredjeåret. ' Råolja och petroleumprodukter svarar för drygt70% av värdet av samlade råvaruimport. > lo r " oc" r- » oo rj- Ov o o q_ ViON (xTo' oo" r~- vr-, o On 00 rF o' q q r-; q_ Tt o ri --t' O >/~t " 5 - Ml,-"g q q_ r~; q o' ' rn Vi o\ r \n 'O ri o m Vi n \c> o\ o oo' o Tt' -t »ri ri '- Tt On O \0 OO Tt On r* r- >/ 00 iz>vi Vi in o m 00 " t--' O o w_ o o r; ' Tj- 'tt o\ oo' \6 r vT '' o o o "O c o6 Vi \6 v, vi r-x q, a\ q o oo r a\ T 1 j" r£ ri' o" lo r-~' o "*, " O r ri O V-) O 1 1 lO o lo rJ o rj- r- r- 00 [~ \0 \D n -D lo n Csl n r Ti- o r- 00 r ri n o Vi r-A \c »n iri r<-i \0 rn v-i OC Tt »o m r iri \D <7s u (N CT\ r-i ~ Vi Vi in O r r-l »/-I Tt r -: iS c i > D T3 O 2 c- o c c E,;5 TD u _C o 1-; U c 2 i, c *-y OC3 o. >, u. 'u r: OO nj -i _ ra i- -a -C t- :CQ r- = T3 -= o -a & a;2,. o u > . -- T 5 ö- on 01) c SP £- = :§ *5o n, T3 t/= = :fl .D 00 " ;= o ; oo j<:t/n >-C .£ =fe 3 tS ..- ' E '.3 "E mjS'" (Ug ooj: " X v *- OJ o t-0013 a.:»: c " a o "O 4J .. OJ t/o m fl c «fei ;fl > fl 3 -- i> .b t/= S5 -o fe c b: C3 fl 3 O g oog 3S £.E:S"" (S 00 : c D.l3 :S 'c D. Bilaga 1.1 Preliminär nationalbudget Diagram 3:2 Importpris- ochvolymutvecklingen 19761982, totalt och för vissa varugrupper 350 330 310 290 270 250 230 210 190 170 150 130110 90 Tolol import Jeorbefade var (ivsmedelsprodulrrer ..... Petroleumprodukrer ----------- Råolio 1976 1977 1978 1979 1980 1981 1982 MIJI kr, pr;ser ---'LSN<: I I I ' I . 1976 1977 1978 1979 1980 1981 1982 Anm. Importvärden ilöpande priser enligt handelsstatistiken. Importpriser enligt hybridindex.Uppgifterna är baserade på utvecklingen . Uppgifterna för1982 avser prognoser. Nedgången av importen vadgäller råolja var till stor del en direkt följd av en betydandeproduktionsneddragning vid de svenska raffinaderierna. Denna i sin tur härrördefrån en minskad lönsamhet, då råvarupriset (dvs. råoljepriset) ökade snabbareän priset på färdiga petroleumprodukter. För petroleumproduktervar den reducerade importen en följd av en lägre förbrukningsnivä och av enminskning av oljelagren inom landet. Av den totala efterfrågeminskningen påoljebränslen' om beräknas exempelvis den lägre förbrukningsnivånoch neddragningen av lagren ha svarat för 8 resp. . Denminskade åtgången var mest påtaglig för eldningsoljor. För tunna eldningsoljor,som huvudsakligen används för uppvärmning av småhus, beräknas nedgången till ca8 1/. För tjocka eldningsoljor minskade förbrukningen med . Förbrukningav tjocka eldningsoljor i el-, gas- och värmeverken beräknas ha sjunkit med ca23 %.- ' Oljebränslen svarar fördrygt av värdet av import av petroleumprodukter. ' Den ökade elproduktionenvid kärnkraftverken beräknas ha bidragit medknappt till den totala minskningen av nettoimporten avråolja och petroleumprodukter enbartgenom neddragning av den oljebaserade elkraftproduktionen. beräknas tillskottet av kärnkraftsproduktion hareducerat åtgången av tjock eldningsolja i kondenskraftverken med 1,2 milj.m'. En motsvarande grov kalkyl för1981 visar på en reducering av behovet av tjocka eldningsoljor med knappt 2 milj. m' i förhållande till1980. Därutöver har den ökade elproduktionen vid kärnkraftverken bl. a. lett till en ökning av neltoexporten av elström. Prop.1981/82:100 68 Avvecklingen av lagren avoljebränslen beräknas ha varit betydande . Som framgår av tabell 3:7minskade nettoimporten av råolja och petroleumprodukter sammantaget med drygt30% . beräknas förbrukningen inom landetav dessa varor ha minskat med . En icke obetydlig del av importnedgångenkan således återföras på en minskning av lagerinvesteringarna 1981 efter enavsevärd lageruppbyggnad . Prisstegringen 1980-1981för totala importen blev enligt preliminära beräkningar ca 12 1/(eller beräknad enligt nationalräkenskapernas metoder). Detta var en betydligtlägre ökningstakt än året innan, då genomsnittsnivån för importprisindex stegmed . Som framgår av tabell 3:6 beror den minskade takten till stordel på prisutvecklingen inom varugrupperna råolja och petroleumprodukter. Densammanvägda prisökningen för dessa grupper 1980-1981 beräknas preliminärt tillca . Ökningen 1979- 1980 var . Av prisstegringen1980-1981 för råolja på , härrörde endast 9 p. '-ocentenheter från deprishöjningar som genomfördes i samband med OPECs möten på i december 1980och i . Resterande del kan föras tillbaka på dollarkursensutveckling. Gentemot den svenska kronan steg USA-dollarn med drygt 19 1/2%mellan 1980 och 1981. För bearbetade varor blevökningen av importpriset 1980-1981. Året innan registrerades en ökningpå ca 8 1/. Prisstegringen 1980-1981 för denna varugrupp framstår sam låg medtanke på att nedskrivningen av den svenska kronan beräknas habidragit med till den genomsnittliga importprisökningenmellan kalenderåren 1980 och 1981. Detta förklarades delvis av de betydandeväxelkursförändringar som skedde under de första tre kvartalen 1981. Samtidigtsom den svenska kronan deprecierades kraftigt gentemot USA-dollarn höjdes den ivärde i förhållande till valutorna för många av de länder varifrån en betydandedel av vår import av bearbetade varor kommer. I förhållande tillEMS-valutorna, apprecierades sålunda den svenska kronan med mellanaugusti 1980 och (se avsnitt 3.1). Sammantaget resulteradestegringen av importpriserna och minskningen av importvolymen i en värdeökningför totala varuimport 1980-1981 på . Konjunkturinstitutetskalkyler tyder på en volymmässig ökning för den totala varuimportenmed ca 41/(eller knappt 31/enligt nationalräkenskapernasberäkningsmetoder). Merparten av denna ökning kan emellertid återtoras på enförväntad uppgång vad gäller importen av råvaror. För införseln av bearbetadevaror väntas endast en förhållandevis måttlig ökning. Den svaga tillväxt 1982av importen av bearbetade varor med ca 2 1/som beräkningarna pekar påbetingas främst av fortsatt svag inhemsk efterfrågan. Utvecklingen av såväl denprivata som den offentliga varukonsumtionen verkar klart återhållande påimporten. Även utvecklingen av investeringar på maskin- och byggnadssidanförutses begränsa importtillväxten. Den enda faktor av betydelse - förutom dentrendmässiga ökningen av importandelen i den inhemska förbrukningen - sompåtagligt beräknas påverka importen i uppdrivande riktning är produktionen förexport. Importen av verkstadsprodukter som bl.a. används som insatsvaror iexporten beräknas exempelvis öka . Omslaget i lagercykeln till en visslageruppbyggnad beräknas även i viss mån öka importen 1982. Effekten på importen avbearbetade varor 1982 av den genomförda devalveringen av densvenska kronan är av två slag. För det första stiger importpriserna vilket vialägre reala inkomster verkar återhållande på efterfrågan i allmänhet(inkomsteffekten). För det andra leder de stigande importpriserna till att densvenska industrins konkurrenskraft på hemmamarknaden förstärks. Benägenhetenatt ersätta utlandsproducerade varor med hemmaproducerade varor ökar således(priseffekten). Relativprisförbättringen för hemmaproducerade varor har för1982 beräknats till 3 1/. Den sammanlagda uppbromsningseffekten påimportvolymen 1982 av relativprisutvecklingen - inkl. eftersläpande effekter avrelativprisförsämringen 1981 - har här beräknats till ca I 1/. För importen av råvarorförutses en volymökning 1981-1982 på . Denna förhållandevis starkauppgång är huvudsakligen hänförlig till en kraftigt ökad import avpetroleumprodukter. Som framgår av tabell 3:6 (se även tabell 3:7) beräknasimporten av dessa produkter öka , till följd främst av attlagerminskningen som skedde upphör. Dessutom beräknas den ökadeindustriproduktionen som förutses inom tillverkningsindustrin leda till en ökad förbrukning av tjocka eldningsoljor.