prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — 1 Av statsmakterna redan godtagenkostnadsram. 2 a Förslag fill ändrad kostnadsram(tidigare fastställd som definifiv). 2b Förslag till ändrad kostnadsram (tidigare fastställd som delram). 3 Förslag till ny kostnadsram. 1980/81: 125 bil. 5, FiU 1980/81:33,rskr 1980/81:309. 1981/82:100 Bilaga 11 Jag förordar att följandeulrustningsplan läggs fill grund för medelsberäkningen nästa budgetär: Utrustningsplan (1 OOO-tal kr.) ändring av tidigare ram Färdigställda,ej slutredovisade objekt Om-och nybyggda lokaler för i : telefonväxelm. m. övrig gemensam utrustning Utrustningför försöks-stafioner för FOA Nybyggnaderi Klara-omrädet:telefonväxel övrig utrustning Art av kostnadsram förresp. 1 Avstatsmaktema redan godtagen kostnadsram. 2 aFörslag lill ändrad kostnadsram (fidigare fastställd som definitiv). 2 bFörslag lill ändrad kostnadsram (fidigare fastställd som delram). 3 Förslagtill ny kostnadsram. Jag beräknar att medelsförbrukningen förinredning och utrustning under innevarande och nästa budgetår kommer all uppgåfill ca 62 milj. kr. Behållningen på anslaget var vid ingången av innevarandebudgetår ca 7,5 milj. kr. För innevarande budgetår har anvisats 30 milj. kr.Anslagsbehovet för nästa budgetär uppgår således till ca 24,5 milj. kr. Jagförordar att anslaget förs upp i statsbudgeten med delta belopp. Jag hemställerall regeringen föreslår all lill Inredning avbyggnader för statUg förvaltning för /83 anvisa ettreservationsanslag av . Prop.1981/82:100 Bilaga 11 118 Inköp av fastigheter m.m. 1980/81 Utgift 22244181 Behållning 59859604 1981/82 Anslag 55000000 1982/83 Förslag 30000000 Anslaget används förfastighelsförvärv efter beslut av regeringen i varje särskill fall, bl.a. förmarkinköp i samband med omlokalisering av statlig verksamhet och förvärv avtomtmark för förvallningsbyggnader och polishus. har avregeringen bemyndigats all - om kostnaden i del enskilda fallet inleöverstiger . - själv besluta i frågor som gäller bl. a.fastighetsregleringar och kompletleringsköp. Under /81har utbetalats ca 22,2 milj. kr. Härutöver hade vidbudgetårets utgång ca 5,4 milj. kr. enligl tidigare åtaganden ännu inleutbetalats. hade vid utgången av budgetåret till regeringenredovisat förslag om ytterligare förvärv till en sammanlagd kostnad av ca 11milj. Förhandlingar pågårfortlöpande med kommuner och enskilda om mark-och fastighelsförvärv förutbyggnad av statlig förvaltning, bl. a. länsförvaltningen saml domstols- ochpolisväsendet. Styrelsen bör vidare hålla en viss beredskap för sådanabyggnadsobjekl som kan komma att tidigareläg-gas. Byggnadsstyrelsenberäknar all elt genomförande av nu aktuella förvärv skulle ge ell medelsbehovav ca 74 milj. kr. för nästa budgetår. Därvid har vissa medel beräknats förförvärv av sådana fasligheter där styrelsen är ensam eller dominerandehyresgäst. Enligt styrelsen ökar statens kostnader kraftigare för sådanalokaler än för del egna fasfighelsbeslåndet. Anslaget för nästa budgetår föreslåsföras upp med oförändrat 55 milj. kr. Jag räknar med attmedelsbehovet för förvärv av tomtmark för förvaltningsbyggnader kommer allminska nästa budgetår. Enligl min mening bör frågan om förvärv av sådanafasligheter där staten är ensam eller dominerande hyresgäst prövas med hänsynfill de särskilda omständigheterna i varje enskilt fall och fill delstatsfinansiella utrymmet. Jag är inle beredd all nu beräkna särskilda medelför delta ändamål under anslaget. Med beaktande av all viss beredskap föroförutsedda förvärv bör finnas beräknarjag anslagsbehovet till 30 milj. kr. Jag vill i deltasammanhang la upp frågan Om försäljning av fastigheter i fall som huvudsakligengäller en fortlöpande anpassning av fastighetsbeståndet lill ändradeförulsätlnirgar och inom begränsade värden. Enligl 1809 årsregeringsform (77 §) fordrades samtycke för försäljning eller annanavhändelse av statens fasta egendom. 1981/82:100 Bilaga 11 119 tycke lämnas genom generellaförsäljningsbemyndiganden. Enligt gällande regeringsform, 10 kap. 8 §, gäller allstatens medel och dess övriga tillgångar står lill regeringens disposition.Grunder för förvaltningen av statens egendom och förfogandel över den fastställsdock enligl 10 kap. 9 § av i den omfattning som behövs. Enligtövergångsbestämmelserna till den nya regeringsformen har förutsatts alltidigare givna bemyndiganden skallgälla tills dess bestämmer annorlunda. Hillills gällande bemyndiganden i fråga om försäljning m.m. av statens fasta egendom innebär bl.a. att regeringen utan värdemässig begränsning fär besluta om försäljning av mark lUl kommun församhällsbyggnadsändamål. Enligt del senast givna bemyndigandet (prop.1975/76:25, FiU 1975/76: 13, rskr1975/76:92) får regeringen i varje särskill fall besluta om försäljning ellerbyte av staten eller allmänna arvsfonden tillhörig fast egendom om taxeringsvärdet eller, om taxeringsvärde inle äråsätt, egendomens saluvärde uppgårfill högst 2 milj. kr. Vidare har bemyndigat regeringen all delegera sin beslutanderätt inomvärdegränser, som regeringen bestämmerlill centrala förvaltningsmyndigheter som förvallar staten tillhörig fast egendom. Beslutanderätten i frågor somgäller allmänna arvsfondens egendom får delegeras till länsstyrelserna. Värdeulvecklingeninom fastighetsomrädet har left till all värdegränsen enligl gällande bemyndigande får anses alltför låg och leder lill altriksdagens medverkan krävs i enomfattning som inte kan vara motiverad. Vid föregåenderiksmöte har slalsmaklerna beslutat (prop. 1980/81:150, CU 1980/81:361, rskr1980/81:361) aft statens bestånd av bosladsfaslig-heler för permanentbruk skall avvecklas bl. a. genom försäljning. I fall där taxerings- ellersaluvärdet överstiger gränser för gällande bemyndigande blir det säledes, trotsriksdagens beslut om avveckling, nödvändigt alt underställa elt anlalfrågor om försäljning av sådan fastighet. Mot bakgrund av vadjag här har anfört förordar jag aft nu gällande bemyndigande ändraspå så sätt, all frågor om överlåtelse av fast egendom generellt får avgöras avregeringen. Liksom hillills bör regeringen kunna delegera sin beslutanderättinom värdegränser som regeringen fastställer för vatje särskildförvaltningsmyndighet. Genom budgeldeparlemenlels försorg har lämnatsredogörelser till för de försäljningar som med slöd avgivna bemyndiganden har skett under närmast föregående kalenderår. Jaganser att dessa redogörelser mot bakgrundav ell generellt försäljningsbemyndigande inle längre fyller någon uppgift. Avlämnandet av sädana redogörelser bördärför upphöra. Jag hemställer att regeringen föreslår att 1. lill Inköp av fastigheter m.m. /83 anvisa ell reservationsanslagav , 2. medge med ändring i denna del av fidigare lämnade bemyndiganden - allregeringen ulan samtycke i varje särskill fall beslutar omförsäljning eller byte av staten eller allmänna arvsfonden tillhörig fast egendom. 1981/82:100 Bilaga 11 F. STATLIG PERSONALPOLITIK M. 1980/8! Utgift 1981/82 Anslag 1982/83 Förslag 2620813026 849 OCO 29242000 () är central förvaltningsmyndighet för dels förhandlingar i och samordningav frågor som rör reglering av förhållandel mellan offenllig arbetsgivare ocharbetstagare, såvitt gäller anställnings-eller arbetsvillkor som fastställsunder medverkan av regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer, delsarbetsgivarpolitiken inom statsförvaltningen. SAV leds av en styrelse. Vidare finns inomstyrelsen en förhandlingsdelegation. Organisationen i övrigt fastställs enligtSAV:s bestämmande. Chef för SAV är en generaldirektör. Beräknad ändring 1982/83 Förvaltningskostnader (därav lönekostnader) Lokalkostnader (+1525 000) Pris-och löneomräkning m. m. De besparingar som SAVenligl del obligatoriska huvudförslaget har redovisat belöper sig lill 493000kr. Jag beräknar SAV:s anslagför nästa budgetår med utgångspunkt i del obligatoriska huvudförslaget. Med hänvisning lillsammanställningen hemställer jag att regeringen föreslår alt fill för /83 anvisa ett förslagsanslag av 29242000kr. 1981/82:100 Bilagall 121 Statens löne- och pensionsverk 1980/81 Utgift 48613106 1981/82 Anslag 42337000 1982/83 Förslag 43600000 Statens löne- ochpensionsverk (SPV) är central förvaltningsmyndighet för ärenden som rör denstatliga personalpensioneringen och därmed sammanhängande frågor, i den månsådana ärenden inle ankommer på annan myndighet. Vidare handlägger SPV ärendenom sådan grupplivförsäkring som meddelas av staten, i den mån detta inleankommer på statens grupp-Uvnämnd. SPV är förvaltningsmyndighet också för de centralapersonaladminislrativa ADB-systemen hos staten. SPV leds av en styrelse.Chef för SPV är en generaldirektör. Inom SPV finns en pensionsavdelning, enulbelalningsbyrå, en lönebyrå och en administrativ byrå. Dessutom finnsövergångsvis inrättad en enhet i Slockhoim för aktualisering avtjänslematriklar. Huvuddelen av lönebyråns verksamhet finansieras genomavgifter och redovisas under ett särskill anslag (. Statligpersonaladministrativ informationsbehandling). 1981/82 Beräknad ändring 1982/83 Personal 267 -8 -8 Förvaltningskostnader (därav lönekostnader) Lokalkostnader Vid beräkning av förvaltningskostnaderna har tagits hänsyn till följande delposter: Inkomster för avgifter till Statens löne- och pensionsverk Pris- ochlöneomräkning m. m. Inom administrativa byrånkan två tjänster dras in (-. Under budgetåret börsystemet med maskinell utskrift av pensionsbevis ha vunnit sådan stadga all tvåtjänster inom pensionsavdelningen kan dras in (-. På aktualiseringsenhelenkan antalet tjänster minskas med tre, varav en tUl följd av pensionsavgång(-. Prop.1981/82:100 Bilagall 122 Föratt inom verket få ett samlat systemansvar för de skilda systemen inompensionsområdet samt för att få erforderlig kompelens för dalabas-hantering behövs tvånya tjänster (+344374 kr.). Som kompleftering med förslag till motsvarandeminskning föreslår verket bl.a. att ytterligare tre tjänster dras in på pensionsavdelningen (-332 147kr. Enbesparing inom ADB-området görs (-.) som kostnaderna ökarberoende på höjd fondavgifi till statskontoret (+60000 kr. Ersättning till görs en besparing pä grund av sänkta avgifter för utbetalning av pensioner(-. Jag beräknaranslaget för statens löne- och pensionsverk (SPV) för nästa budgetår medutgångspunkt « det obligatoriska huvudförslaget. Jag har därvid tagit hänsynbl. a. till alt två tjänster kan dras in inom administrativa byrån, att tvåtjänster kan dras in inom pensionsavdelningen och all tre tjänster kan drasin inom aktualiseringsenhelen. Jag har vidare tagit hänsyn till att enminskning kan göras av anslagsposten Ersättning lill PKbanken. Jag har ävengodtagit SPV:s förslag om inrättande av två nya tjänster för systemansvar resp.databashanlering mot att bl. a. yllerligare tre tjänster dras in på pensionsavdelningen. Med hänvisning tillsammanställningen hemställer jag att regeringen föreslår alt till för /83 anvisa ett förslagsanslag av . 1980/81 Utgift 1981/82 Anslag 1000 1982/83 Förslag 1000 Från anslaget bestrids utgifier för drift, underhåll ochcentral administration av de personaladministraliiva informationssystemenSLÖR och PI. De myndigheter som är anslutna till systemen erlägger avgift härför enligl principen om fullkostnadstäckning. Under anslaget redovisas även inkomsterna från uppdragsverksamheten. Jag hemställer altregeringen föreslår all till Statlig personaladministrativinformationsbehandling för budgetåret1982/83 anvisa elt förslagsanslag av . 1981/82:100 Bilagall 123 Avlöningar till personal på indragningsstatm. 1980/81 Utgift 45005 1981/82 Anslag 50000 1982/83 Förslag 50000 Från anslaget bestrids främst utgifterna förvissa ersättningar lill personal på indragningsstat. Statens löne- och pensionsverkföreslår all anslaget kvarstår oförändrat. Jag hemställer att regeringenföreslår att till Avlöningar tUlpersonal på indragningsstat m. m. för /83 anvisa ettförslagsanslag av . 1980/81 Utgift 1981/82 Anslag 1982/83 Förslag Statenspersonalbostadsdelegafion (SPD) är rådgivande organ åt de myndigheter sombeslutar om hyror för eller förvaltar tjänstebosläder för statstjänstemän ochandra tjänstemän, vilkas avlöningsförmåner fastställs under medverkan avregeringen eller myndighet som regeringen bestämmer, eller beslutar om hyroroch förvaltar andra bosläder som mot hyra upplåts av statlig myndighet. SPD består av sexledamöter. Den har elt kansli, som föreslås av en chef. 1981/82 Beräknad ändring 1982/83 Förvaltningskostnader (därav lönekostnader) Lokalkostnader (+43 000) (+41 000) Pris-och löneomräkningar m. m. De besparingar somdelegationen har redovisat enligt det obligatoriska huvudförslaget innebärminskade medel lill löner, reseersättningar och expenser (-. 1981/82:100 Bilaga 111 124 har under våren1.981 beslutat om en successiv avveckling av statens bestånd avulhyrningsbosläder. Verksamheten vid statens personalbostadsdelegation kommerlill följd härav efter hand all minska. Sä snart erfarenheter vunnits av bl.a.avvecklingstakten bör lidpunkten för elt avskaffande av delegationen övervägas.Jag avser all återkomma lill denna fråga i annat sammanhang. Med hänvisning tillsammanställningen hemställer jag att regeringen föreslår all lill Statenspersonalbostadsdelegation för /83 anvisa ell förslagsanslag av1 . Personaladministration ochpersonalutbildning: Förvaltningskostnader 1980/81 Utgift 17589680 1981/82 Anslag 15040000 1982/83 Förslag 14964000 Statens insfitut förpersonaladministration och personalutbildning (SIPU) är centralservicemyndighet för de statliga myndigheter som lyder under regeringen ifrågor om personaladministrativ konsultation och personalutbildning. Inom sillverksamhetsområde får SIPU mot avgift bistå även och dess myndigheteroch andra offentliga organ. SIPU leds av en styrelse.Ledamöter av denna är en generaldirektör och åtta andra ledamöter.Generaldirektören är ordförande i styrelsen och chef för . 1981/82 Beräknad ändring 1982/83 Förvaltningskostnader (därav lönekostnader) Lokalkostnader Driftbidrag (II 812000) ( + 2 577000) (-2459000) Pris- ochlöneomräkning m.m. . Beloppet inkluderar ell särskill medelstillskoftom . Prop.1981/82:100 Bilagall 125 2, Debesparingar som SIPU har redovisat enligt det obligatoriska hu vudförslaget belöper sig till . Driftbidragelfill stöd för den uppdragsfinansierade verksamheten om . förpersonaladministration och personalutbildning (SIPU)inrättades den I juU 1979 (prop. 1978/79:133, AU 1978/79:30, rskr 1978/79:294) genom en sammanslagning avverksamheten vid dåvarande statenspersonalutbildningsnämnd (PUN) och vissa delar av dåvarande statenspersonalnämnd (SPN), bl.a. nämndens regionala organisation. Verksamheten skullei huvudsak finansieras genom avgifter. SIPU har under sinatvå första verksamhetsår väsentligt ökat sin produktivitet. har SIPU haftvissa omställningsproblem. I avsikt all begränsa personalövertalighel i sambandmed omorganisationen inrättade organisationskommUlén för SIPU 33 tjänster utöver denorganisation som hade fastställts av regeringen. SIPU kom härigenom att inleda sin verksamhet med enfaktisk övertalighel av denna omfattning. SIPU har vidare haftomställningsproblem, bl.a. lill följd av all den personal som komfrån de tidigare myndighelerna - PUN och SPN -endasti begränsad omfattning hade erfarenhet av att arbeta inom en avgiftsfinansierad verksamhet i konkurrens medandra liknande organ på marknaden. Svårigheterna haråterspeglats bl.a. i SIPU:s resultatutveckling. SIPU redovisar sålunda elt balanserat underskoll från de tvåförsta verksamhels-åren om sammanlagt 5,1 milj. kr. Av delta är ca 550000 kr.räntor på underskotten. För budgetåren 1981/82 och 1982/83 beräknar SIPU underskott om resp. 3,2 milj. kr. och 4,8milj. Underskott av denstorleksordningen kan självfallet inle accepteras. Regeringen hardärför uppdragit åt SIPU all i samråd med () bl.a.se över och lämna förslag fill förbättringar av SIPU:s rutiner örplanering, budgetering och redovisning i syfte all under /82anpassa verksamheten lill disponibla resurser, så all dessa kan finansieras iföreskrivna former fr. o. m. /83. SIPU har i sinrapport med anledning av regeringsuppdraget angett all, vid sidan av rationaliseringar i denregionala organisationen, åtgärder främstmåste vidtas beträffande den centrala organisationen. bibehållande av den nuvarande regionala organisafionenskulle förutsätta ett ökat medelbehov om 4 milj. kr. En avveckling avden nuvarande regionala organisationen i dess helhet skulle enligl SIPU medföra en besparingpå 5 milj. kr. SIPU förordaremellertid ell alternativ som i korthet innebär att den regionala verksamhetenkoncentreras, genom all samordning och administration förläggs lill fyra slorregioner med centrum iSlockhoim, , 1981/82:100 Bilaga 111 126 Personalen kan dock enligl förslaget varaplacerad på i huvudsak nuvarande stalioneringsorier. Den nödvändigakostnadsminskningen älsladkoms genom minskning av i första hand administrativ personal och genomminskade lokal- och administrationskostnader. Ca tio anställda vidregionkontoren skuHe enligt SIPU direkt beröras av minskningen. En förtJtsätlningför det förordade alternativet är enligl SIPU all slalsmaklerna ställer 2milj. fill SIPU:s förfogande utöver del obligatoriska huvudförslaget.SIPU utgår vidare i sina beräkningar av olika alternativ från all detbalanserade underskottet från budgetåren 1979/80 och 1980/81 avskrivs fr.o.m. och allSIPU tillförs elt statskapital med 1,2 milj. kr. RRV anför i sittsamrädsytlrande att inget av del alternafiv som SIPU redovisar för allnå ekonomisk balans under /83 leder lill att detta måluppfylls. RRV konstaterar dessutom all inget aUernativ har presenterats, därföruisältningen finns all avbetalningar och ränta på ackumulerade underskott skall medräknas. Ettsådant alternativ hade enligt RRV behövtinnehålla begränsningar i den centrala verksamheten genom förändringarinom ett eller flera utbildningsområden. RRV menar för sin del aft av de alternativsom SIPU redovisar kan endast en avvecklingav den regionala organisationen i dess helhet leda till målet, dock under förutsättning bl.a. att gjorda marknadsbedömningar för budgetåren 1981/82 och 1982/83 visarsig vara riktiga. Avveck-lingskoslnadernabör finansieras och redovisas separat, skilt från SIPU:s verksamhet i övrigt.De bör engångsavskrivas och inle belasta SlPU:s framlida verksamhet. RRV har i övrigtinle anfört någon erinran mol SIPU:s uppfattning att besparingsåtgärden iförsta hand bör inriktas mol den regionala organisafionen. För egen del vill jag framhålla följande. Personalutbildningenmåste utgå från myndigheternas och de enskilda anställdas behov och utgöra elt led ien fortlöpande personalutveckling. Ofta är utbildningsinsatser liksom övrigpersonalutveckling effektivast när de kan planeras och genomföras i näraanslutning till den dagliga verksamheten. Personalutbildningen är också ell viktigt medelför all ge förutsättningar för större anställningstrygghet, förbättra möjligheternaalt få mer kvalificerade arbetsuppgifter och all öka tillfredsställelsen iarbetet. Det är därför angeläget all inle grupper av anställda ställs utanför som avolika skäl,exempelvis problem med barntillsyn, inle kan delta i utbildning som är förlagdlill annan ort och som innebär övernattning. Del är bl. a. ell jämslälldhelskravalt personalutbildning så långt möjligt förläggs lUl tjänstgöringsorten eller dess närhet. Del kan också finnasekonomiska fördelar med att förlägga personalutbildning inomtjänstgöringsorten och under reguljär arbetstid. Inlernatul-bildning på annanort ställer sig oftast avsevärt dyrare för myndighelerna Prop.1981/82:100 Bilaga 11 127 med tanke på bl. a. kostnaderna för resor ochtraktamenten. Jag ulgår ifrån alt myndighelerna noggrant beaktar dessa förhållanden isamband med sin utbildningsplanering. Efter hand somdecentraliseringen av statlig verksamhet fortsätter förändras också i vissaavseenden förutsättningarna för den statliga personalutbildningen och förSIPU:s regionala verksamhet. Dessa frågor behöver enligl min mening ses övernärmare. Jag har därför för avsikt alt föreslå regeringen att tillsätta en utredning med uppgift all seöver och lämna förslag om inriktning och former för en ökad decentralisering avden statliga personalutbildningen.Utredningen bör därvid belysa bl. a. de ekonomiska effekterna. Utredningen bör vidare mol bakgrund avsina övriga överväganden lämna förslag om enökad decentralisering av SIPU:s verksamhet. SIPU:s möjligheter bör förbättras all biträda och stödjamyndigheterna på de orter där de harsin verksamhet. Utredningen bör därför också se över förutsättningarna att bättre anpassa förläggningen avSIPU:s regionala verksamhet lillmyndigheternas lokalisering. Olika former av regionala insatser bör kunna övervägas som ersättning för den nuvarandekontorsorganisafionen. En vikfigutgångspunkt för utredningen bör vara all SlPU:s regionala verksamhet skaU kunna bedrivas effektivare ochanpassas bättre fiU den efterfråganpå personalutbildning som finns hos myndigheter som är lokaliseradeutanför Slorstockholmsområdet. I samband med denstrukturomvandling som pågår inom statsförvaltningen och den snabba tekniska ochadministrativa utvecklingen kommer behov all finnas av breda utbildnings- ochinformationsinsatser för mycket stora grupper av stalsanslällda. I de sammanhangen är detredan av praktiska skäl nödvändigt all insatserna genomförs lokall av de enskildamyndighelernamed stöd av centralt producerat utbildningsmaterial. Jag skall här ge elt par exempel som äraktuella. Den statligaverksamheten är i många avseenden speciell när det gäller införande avdatorer och ny teknik. Kraven på effektivitet när del gäller handläggning avärenden kompletteras i statsförvaltningen med krav på rättssäkerhet,offentlighet, sekretess och högt ställda krav på kvalitet hos tjänsterna för altallmänhetens förtroende inle skall rubbas. När handläggning och beredningav tjänster som rör medborgarna alltmer sker med datorstöd är det särskiltangeläget all uppmärksamma effekterna på verksamheten av delta. Införandel avdatatekniken inom den statliga verksamheten berör också allt större grupperav statsanställda. Stor hänsyn måste tas till att utformningen avorganisation och informationssystem måste samordnas när datateknik skällinföras. Informations- och utbildningsfrågorna haren betydelsefull roll i defta sammanhang. Detgäller också med hänsyn fill den personal som mer indirekt blir berörd avtekniken. Inom den privata sekiorn förbereds nuutbildningsinsatser från flera håll. 1981/82:100 Bilaga 11 128 all ha utarbetatell brett upplagt utbildningsmateriallill . Staten kan emellertid i flera vikliga avseenden, somjag gav exempel på, inlejämföras med andra sektorer isamhället. Del är därför enligl min uppfattning viktigt all en ADB-orientering för användare utvecklas somläcker slalsförvallningens behov. Orienteringen bör behandla datatekniken, dessanvändning och effekter, begränsningar, risker och möjligheter för dem somberörs av datorisering inomförvaltningarna. Särskild vikt bör läggas vid teknikens betydelse förmedinflytande i arbetslivet och arbelslivsfrågor i övrig. SIPU utvecklar f. n. ell utbildningsmaterial förmyndighelsintern utbildning med i huvudsak detta innehåll. Jag har tidigarevid min anmälan av punkt 6 i bil. 3 lill budgetpropositionen (Gemensammafrågor) lämnat en redogörelse för chefsutbildnings-kommitténs verksamhet ochförslag. Chefsulbildningskommillén konstaterar i sill slutbetänkande (Ds B 1981:14) all kraven på ochbehoven av högre chefsutbildning påtagligthar accentuerats i och med alt de ekonomiska villkoren för statsförvaltningen har förändrats. Frågor om omprövning, besparing och effektivering imyndighelsarbelel har lill följd härav kommit all stå i centrum förchefsutbildningen. Jag vUl i likhetmed kommittén betona vikten av all sådan utbildning, som genomchefsulbildningskommitléns försorg har startats i myndighetens högstaledning, måste föras vidare fill övriga chefsnivåer i myndigheten för att fåfull effekt. Chefsutbildning bör uppfattas som en del i en fortlöpanderafionaliserings- och utvecklingsverksamhet.