prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — När del gäller programmetPreparalförsörjning syftar forsknings- och utvecklingsverksamheten tillkvaltletsförbättring av nuvarande vaccinsortiment men också lill allfortlöpande i fällprövningar undersöka egentillverkade samt importeradevacciners effektivitet. Medel för laboratorietsverksamhet anvisas under följande anslag: E 5. : Uppdragsverksamhet E 6. -'- Driftbidrag -"- Centrallaboratorieuppgifter -"'- Försvarsmedicinskverksamhet Epidemiberedskap m.m. (Vissa anslagsposter) SBL:s verksamhet berörs vidare av följandeanslag för statens insatser inom den sjukdomsförebyggande verksamheten. E 2.Statlig kontroll av läkemedel m.m. för visskontroll av fabrikssleriliserade engångsartiklar. Beredskapslagring för hälso- och sjukvårdenm. Driftkostnader för beredskapslagring m.m. AnslagetUppdragsverksamhet är ett förslagsanslag som las upp med ett formellt belopp päI . Under anslaget redovisas kostnader och intäkter för programmen 1. Anslaget fär i princip inte belastas. För att lösa tillfälliga ellersäsongsmässiga likviditetsproblem för uppdragsverksamheten samt för att tillsvidare tillgodose behovet av rörelsekapital disponerar SBL en rörlig kredit iriksgäldskontorel på 18 milj.kr. Prop.1981/82:100 Bilaga 8 125 Uppdragsverksamhetenomfattar tjänster och fillhandahållande av olika preparat lill andra statligamyndigheter, enskilda kunder, kommuner och landsting samt viss export av preparat.För undersökningar och preparat uppbär SBL ersättning enligl taxa som SBL fastställerefter samråd med . Antalet debiterade undersökningar framgår av följandetabell. 1979/80 Utfall 1980/81 Utfall 1981/82 Budget 1982/83 Petita Bakteriologisk diagnostik Virologisk diagnostik Immunologisk diagnostik Parasitologisk diagnostik 292 819 64 089 46 657 17 945 295 501 67 404 46 979 17 987 292 930 63 990 45 200 19 075 295 840 66 240 44 900 19 375 Utvecklingen vadbeträffar antalet begärda diagnostiska undersökningar styrs på längre siktav dels den vetenskapliga utvecklingen och utbyggnaden av landslingenslaboratorier, dels gränsdragningen mellan upptagningsområdet för SBL resp.Stockholms läns landsfings laboratorier. Regeringen har genom beslut den 29mars 1979 uppdragit åt statens förhandlingsnämnd att förhandla med Stockholmsläns landstingskommun om dess fortsatta utnyttjande av SBL. I anslagsframställningenulgår SBL från all nuvarande trender ochupptagningsområden i stort är oförändrade. Programmet ärframför allt inriktat på att förse den svenska förebyggande sjukvården mederforderliga vacciner och immunglobuliner. Viss export till övriga nordiskaländer och lill hjälpprojekt i svenska frivilligorganisationers regi förekommer.Exporten har ökat från 1,3 milj. kr. /79 till 3,5 milj. kr. SBL:s sortimentdomineras av preparat som ingår i officiellt rekommenderade och av samhället betaldavaccinationsprogram. Fr.o.m. har del ekonomiska ansvaretför skyddsymp- 1981/82:100 Bilaga 8 ningsverksamhelen överlagils av vederbörandesjukvårdshuvudman (prop. 1978/79:95 bil 2, FiU 35, rskr 335). Den ekonomiskautvecklingen av de viktigaste produkterna i SBL:s sortiment framgår av följandesammanställning. (intäkter tkr.) Mässling eller mässling/ ' Inkl.kassationsersättning I 569 tkr. För uppdragsverksamheteneftersträvas i princip full kostnadstäckning. Varje tjänst eller produktbehöver dock inte helt bära sin kostnad. Huvudsaken är att kostnadstäckning förverksamheten som helhet uppnås. SBL:s officiella taxabetraktas som normgivande för debitering ay bakteriologiska och virologiskaundersökningar vid andra laboratorier inom landet. vid export av preparat och utförsäljning av resllager. I fråga omdiagnostiska undersökningar har SBL möjlighet att medge rabatter eller bonusför större kunder eller för kvantitativt betydelsefulla prov. Taxan fastställs av SBLefter samråd med riksrevisionsverkel i fråga om grunderna för taxan. Dekraftiga kostnadsökningarna på materialsidan och låglönesatsningarna under desenaste åren samt åläggandet att finansiera vissa momskoslnader har för SBL:sdel nödvändiggjort rejalivt kraftiga taxeökningar. beräknar SBL taxehöjningarna fill12 % resp. per är. 1981/82:100 Bilaga 8 ResultatutvecklingResultatutvecklingen för program 1-6 framgår av följande tabell (tkr). 'därav avser 1 076 tkr 1978/79 För SBL:suppdragsverksamhet gäller i princip all full kostnadstäckning för verksamheteni dess helhet skall uppnås, även om enskilda sektorer kan uppvisa över- ellerunderskott. Sådana över- eller underskott bör dock vara fillfälliga. I eltlängre tidsperspektiv bör varje program bära sina egna kostnader. 1981/82:100 Bilaga 8 128 Regeringen har i juli1981 godkänt ell avtal mellan SBL och läkemedelsföretaget , Inc.angående licenstillverkning av ell vaccin mol mässling, påssjuka och röda hund.Avtalet ger SBL rätt lill försäljning på hela den nordiska marknaden saml lillinternationella hjälpprogram i svensk regi. Regeringen har vidare i september1981 bemyndigat att utfärda rekommendation om allmänvaccinering mol mässling, påssjuka och röda hund av barn vid 1 2 och . Medel för nödvändiga investeringari lokaler och utrustning lill detta vaccinationsprogram har av riksdagenanvisats på tilläggsbudget I för /82. Regeringen har den 29mars 1979 uppdragit åt statens förhandlingsnämnd att förhandla med Stockholmsläns landstingskommun om dess fortsatta utnyttjande av resurserna vid SBL.Samtidigt har inom pågått en översyn av SBL:s organisation.Därvid har också behandlats frågan om en samordning av vaccinproduklionen vidSBL och statens veterinärmedicinska anstalt (SVA). Sedan denna översyn nu ärslutförd har förhandlingsnämnden tagit upp förhandlingarna med länslandsting. Jag avser att föreslå regeringen att lägga fram enproposition beträffande SBL:s framlida organisafion och verksamhet. Jag hemställer all regeringen föreslår att till Statensbakteriologiska laboratorium: Uppdragsverksamhet för /83 anvisaell förslagsanslag av . 1980/81 Utgift 4 400 000 Reservation 5 000 1981/82 Anslag 1000 1982/83 Förslag 1000 Anslaget avser all täckakostnader för forsknings- och utvecklingsarbete inom programmen 1 och 2 sominte kan täckas genom taxeinkomster. Inom vissa områden därforsknings- och utvecklingsarbetet är särskill omfattande har del varit svårtför SBL att läcka alla kostnader enbart med intäkterna från rutinverksamhelen. Trots genomfördalaxehöjningar har SBL inle haft full kostnadstäckning inomdiagnosfikprogrammet. Programmet Preparalförsörjning har däremot redovisatvisst överskoll. Vid kostnadsjämförelsemed landslingsdrivna laboratorier har SBL:s kunder funnit det principielltofillfredsställande att det statliga laboratoriet vid debitering avrutinundersökningar belastar sina kunder med forsknings- 1981/82:100 Bilaga 8 129 och utvecklingskostnader, som ofta avser arbeteför all uppnå metodförbättringar och tekniskt utvecklingsarbete i övrigt av entyp som enligt landstingen närmast borde vara hänförligt fill SBL:sriksfunktion som centrallaboratorium. Vidare har SBL som statlig myndighet atttillämpa arbelsgivarinträde vid anställdas sjukdom och föräldraledighet. Enliglen utredning som SBL gjort åsamkas SBL merkostnader med ca 3 milj.kr. p.g.a.arbetsgivarinträ-del jämfört med motsvarande kostnader vid landslingskommunalalaboratorier. Jag föreslår att anslagettas upp med ett formellt belopp av . och hemställer att regeringenföreslår att till Statensbakteriologiska laboratorium: Driftbidrag för /83 anvisa ettreservationsanslag av . Statensbakteriologiska laboratorium: Centrallaboratorieuppgifter 1980/81 Utgift 16670 000 1981/82 Anslag 17004 000 1982/83 Förslag 18188 000 Detta anslag finansierar program 3,Centrallaboratorieuppgifter. SBL föreslår att anslageträknas upp med . Uppräkningen avser i sinhelhet pris- och löneomräkning. Vid tillämpning av huvudförslaget skulle detta beloppreduceras med . ProgrammetCentrallaboratorieuppgifter har under senare är redovisat underskott. SBL hargenom besparingsåtgärder och omprioriteringar kunnat avveckla underskotten fr.o m. /80. Med hänsyn till svårigheterna att nä balans iprogrammets ekonomi föreslär SBL att huvudförslaget inle skall tillämpas /83. Med utgångspunkt ihuvudförslaget föreslår jag all anslaget las upp med . ochhemställer alt regeringen föreslår att till Statensbakteriologiska laboratorium: Centrallaboratorieuppgifter för budgetåret1982/83 anvisa ett förslagsanslag av . Prop.1981/82:100 Bilaga 8 130 Detta anslag finansierar program 4, Försvarsmedicinskverksamhet. SBL begär attanslaget räknas upp enligt huvudförslaget med . I beloppet ingår . för ökade löne- och materialkostnader saml en minskning med . för besparing om2 %. Med utgångspunkt ihuvudförslaget föreslår jag att anslaget tas upp med . Jaghemställer alt regeringen föreslår att till Statensbakteriologiska laboratorium: Försvarsmedicinsk verksamhet för /83anvisa ett förslagsanslag av . 1980/81 Utgift 1 994 591 Reservation 1 153 710 1981/82 Anslag 5 245 000' 1982/83 Förslag 2 225 000 ' Därav 3 750 000 på filläggsbudget SBL:s anskaffningav utrustning finansieras dels genom utnyttjande av dettareservationsanslag för anskaffning av ulruslningsobjekt, vars värde överstiger 10 000kr. och har en livslängd överstigande , dels genom anlitande av resp.programanslag för ulruslningsobjekt, vars värde inle uppgår till nämndabelopp. Medel motsvarande avskrivning och förräntning avutrustningskapitalel belastar SBL:s budget och inlevereras fill statsverket. Under /81 uppgickifrågavarande kapitalkostnad fill . SBL beräknar investeringsbehovet under /83lill , fördelat på reinvesteringar ,nyinvesteringar . och skyddsutrustning m.m. . Prop.1981/82:100 Bilaga 8 131 Utredningssilualionenvad gäller lokalisering och organisafion av SBL har negativtpåverkat SBL:s möjligheter alt investera i utrustning. SBL:s förslag /83 måste ses mot bakgrund av del sålunda uppkomna ackumulerade utrustningsbehovet. SBL:s långsikligakapacitet styrs i stor utsträckning av de resurser som ställs till förfogandeför ny- och reinvestering i utrustning. Bl.a. bestäms möjligheterna fillen fortlöpande rationalisering av verksamheten i hög grad av fillgången på investeringsmedel. Under en följd avår har SBL:s möjligheter att investera i utrustning för diagnosfik ochpreparalproduklion varit myckel begränsade. SBL:s återbetalningar på detlångfristiga lån som ulruslningsanslagel utgör har således under senare åravsevärt översfigit tillskottet i form av nytt invesleringsut-rymme. Som jag tidigarehar anfört under anslaget E 5. har SBL träffat ell avtal om licensfillverkningav ett vaccin mot mässling, påssjuka och röda hund. Medel för utrustningavseende denna tillverkning - . - har anvisats av på filläggsbudget I /82. För budgetåret1982/83 beräknar jag för skyddsutrustning och ersättningsanskaffning av försliten utrustning samlför vissa nyinvesteringar . Avdetta belopp avser . anskaffning av viss utrustning somförstörts genom brand vid laboratoriet. Jag hemställer att regeringen föreslår att lill Statensbakteriologiska laboratorium: Utrustning för /83 anvisaelt reservafionsanslag av . Statensmiljömedicinska laboratorium (SML), som inrättades , har filluppgift alt inom den fysikaliska och kemiska miljömedicinen samt den allmännahälsovården bedriva långsiktig forskning samt undersöknings-, utrednings- ochutbildningsverksamhet. Laboratoriet medverkar i del internationellahälsovärdsarbelel, främst inom WHO:s miljömedicinska program. centralt laboratorium för dricksvattenkontroll. är chefsmyndighetför laboratoriet. En rådgivande nämnd med företrädare för huvudintressenternaär knuten till laboratoriet och skall medverka i planeringen av verksamheten. Laboratoriet äruppdelat på en allmänhygienisk, en toxikologisk, en epidemiologisk och en åiJihinislralivenhet. 1981/82:100 Bilaga 8 Iring 1982/83 Förvaltningskostnader (därav lönekostnader) Lokalkostnader (10 778 000) (+ 827 000) (+609 000) Pris- ochlöneomräkning m.m. 4- . Del föreskrivnahuvudförslaget innebär en besparing med . Besparingen möjHggörs genomomprioriteringar och förbättrad verksamhetsplanering. Under den långaprovisoriefid som föregick bildandet av laboratoriet och under vilken denförutvarande omgivningshygieniska avdelningen var knuten fill statensnaturvårdsverk, tillfördes verksamheten endast mycket begränsade resurserför utrustning. Detsamma gäller resurstilldelningen i samband med själva omorganisationen.Basal forskningsutrustning är en förutsättning för att laboratoriet skall kunna bedrivaverksamheten enligt instmktionen. En ökad avgiftsfinansiering innebär vidareökade krav på modern och adekvat utrustning . Mol bakgrund härav begär socialstyrelsenatt . anvisasför inköp av utrustning. Med utgångspunkt i huvudförslaget beräknar jag anslaget lill . Jag hemställer att regeringen föreslår att fill Statens miljömedicinskalaboratorium för /83anvisa ett förslagsanslag av . 1980/81 Utgift 1981/82 Anslag 1982/83 Förslag 2 086000 2187 000 Prop.1981/82:100 Bilaga 8 Statens insfitut förpsykosocial miljömedicin inrättades . Institutet har tilluppgift att utveckla, värdera och förmedla kunskaper om psykosocialarisksituafioner, riskgrupper och riskreakfioner. Verksamheten omfattarmålinriktad forskning samt utbildning, dokumentation och informafion. Institutet är organiserat pä tre enheter:enheten för värdmiljö och hälsa enheten för arbetsmiljö och hälsa samt enhetenför allmän social miljö och hälsa. Institutet leds av en föreståndare under enstyrelse med representanter för huvudavnämarna av institutets tjänster. Beräknad ändring 1982/83 Förvaltningskostnader (därav lönekostnader)Lokalkostnader Engångsanvisning 1 681 000 (1 273 000) 205 000 200 000 (+351 000) + 77 000 (+ 87 000) + 124 000 -100 000 Pris- och löneomräkningm:m. Det föreskrivnahuvudförslaget innebär en besparing med . Denna besparing kan integenomföras om institutet skall kunna bedriva sin verksamhet enligt deintenfioner som förelåg vid institutets inrättande. Styrelsen bedömer del somytterst angeläget att viss vetenskaplig basutruslning anskaffas för all verksamhetenskall kunna bedrivas effektivt. För delta ändamål begärs . Fören tjänst som kontorist samt för att möjliggöra anställning av vikarier behövsen ökning av lönemedlen med . Med utgångspunkt i huvudförslaget beräknar jaganslaget till . Jaghemställer att regeringen föreslår all fill Statens institutför psykosocial miljömedicin för /83 anvisa ett förslagsanslagav . 1981/82:100 Bilaga 8 Statens rättskemiskalaboratorium (SRL) har till uppgift all ulföra undersökningar av rätlskemisk ochblodgruppsserologisk art samt all bedriva annan hithörande verksamhet med praktiskt ochvetenskapligt syfte. Laboratoriet är underställt och äruppdelat på en kemisk och en blodgmppsserologiskavdelning. Den av beslutade omlokaliseringen av laboratoriet fill hargenomförts beträffande den blodgruppsserologiska avdelningen samt denkemiska avdelningens toxikologiska sektion. Kvar i är denkemiska avdelningens alkoholsektion. Omlokaliseringen av alkoholsektionen ärbl.a. beroende av utfallet av den försöksverksamhet med utandningsprov vidmisstanke om brott mol trafiknyklerhelslagslift-ningen som f.n. genomförs avrikspolisstyrelsen och statens rältskemiska laboratorium. Etapp 1 av försöksverksamhetenredovisades för regeringen och etapp 2 . Regeringenhar vidare tillsatt en särskild utredare med uppdrag all utredafrågan om alkoholulandningsprov som bevismedel vid trafiknykterhelsbrott. Den kemiskaavdelningen bedriver vidare en försöksverksamhet vid rättsläkarslafionen iStockholm för att utreda möjligheterna till viss decentralisering av rufinanalyser avrätlskemisk art fill rätlsläkarslalionerna i landet.En redovisning av resultaten överlämnades till regeringen . Beräknad ändring 1982/83 Förvaltningskostnader (därav lönekostnader) Lokalkostnader (11924 000) (+ 808 000) (+ 732 000) som redovisas pä budgetens inkomstsida Prop.1981/82:100 Bilaga 8 135 Den kemiskaavdelningen har tvingats arbeta under ogynnsammabetingelser efter omlokaliseringsbeslut, som skapat osäkerhet omavdelningens framtida verksamhet och medfört hög personalomsättning m.m. Antalet analyser somutförts vid den toxikologiska sekfionen har ökat . Antalet analyserunder minskade dock jämfört med men innebar en ökning med 10 %jämfört med . Analyserna har efter hand blivit allt mer omfattandesamtidigt som kraven på undersökningarnas kvalitet ökat. En kraftig ökning harskett beträffande avdelningens försöksverksamhet med analys av förekomst av narkotika i urinprov frånpersoner intagna på kriminalvårdsanstalter. Antalet ärenden vidalkoholsektionen har varit i stort sell oförändrat. Vid denblodgruppsserologiska avdelningen har en fortlöpande kvalitetsförbättring skettoch den teorefiska uteslutningskapaciteten är nu i basundersökningen.Vid utvidgade undersökningar är den teorefiska uleslul-ningskapacitelen ca98 %. Antalet ärenden ökade . Pris- ochlöneomräkning m.m. 4- . Det föreskrivnahuvudförslaget innebär en besparing med . Denna kan genomföras med100 . vid blodgruppsserologiska avdelningen genom övergång tillHLA-undersökningar (vävnadslypningar) i egen regi. Vissa förändringar av rutinernavid den kemiska avdelningens alkohol-sektion innebär vidare att . kaninbesparas av medel för provtagningsmaterial. inbesparas genomytterligare ökat vakanshållandeav tjänster vid laboratoriet. Med utgångspunkt ihuvudförslaget och med hänvisning till sammanställningen föreslår jag altanslaget tas upp med . Jag hemställer att regeringen föreslår att till Statensrättskemiska laboratorium för /83 anvisa ett förslagsanslag av . Statensrättsläkarstafioner har fill huvudsaklig uppgift att utföra rättsmedicinskaundersökningar av olika slag såsom obdukfioner, undersökningar av Prop.1981/82:100 Bilaga 8 misshandlade eller för brott misstänkta personer samllaboratorieundersökningar. Rätlsläkarslalionerna är underställdasocialstyrelsen. Rättsläkarstafionerfinns i , , , , och . g 1982/83 Förvaltningskostnader (därav lönekostnader) Lokalkostnader (11656 000) (+ 523 000) (+287 000) Verksamheten vid rätlsläkarstationernaminskade under är 1980 . Antaletförrättningar var lägre än innan, medanproduktionen jämfört med senare hälften av minskade . Pris- ochlöneomräkning m.m. 4- . Det föreskrivnahuvudförslaget innebär en besparing med . En besparing avdenna storlek måste huvudsakligen ske genom indragning av tjänster och ökadåterhållsamhet när det gäller anställning av extra personal vid stationerna. Ettsådant förfarande kan medföra att vissa myndighelsupp-drag måste avvisas eller att långaväntefider uppslår. bedömerall medlen för övriga utgifter efter prisomräkning som besparingsåtgärdkan reduceras med . Med hänsyn lill allövrig verksamhet vid rättsläkarstalionerna länge fåll slå fillbaka förobduklionsförrättningarna bedömer att huvudförslaget innebärsänkt ambifionsnivå för statens rättsläkarstafioner. Verksamhetensomfattning i motiverar att stafionen förfogar över en avdelningsläkartjänst.Socialstyrelsen har därför medgivit en förstärkning med en avdelningsläkartjänsl i ,vilken styrelsen hemställer blir ordinarie inrättad inom ramen för pris- ochlöneomräknade anslag. Svårigheter attklara den ökade verksamheten vid sjukdom, semester m.m. har gjort detnödvändigt för styrelsen att inom ramen för befintliga medel inrätta en tjänstsom assistent vid stafionen i , en halvfidsljänsl 1981/82:100 Bilaga 8 137 som obduklionsassislenl och en halvfidsljänslsom laboratorieassistent vid stationen i och en halvtidstjänst somlaboratorieassistent vid stationen i . Styrelsen begär alt dessatjänster inrättas som extra ordinarie tjänster inom ramen för pris- ochlöneomräknade anslag. hemställer dessutom att medel anslås förarvode till odontologvikarie (-. För praktiskt forsknings-och utvecklingsarbete samt för driften av ell datorbaseraterfarenhetsåterföringssyslem begär styrelsen . För ökaderesekostnader i samband med brotlsplatsundersökningar behövs en förstärkning avexpensmedlen med . Vidare begär styrelsen . som ellengångsanslag för anskaffning av bårvagnar fill den planerade tillbyggnaden avbårhuset i . För ochrikspolisstyrelsens expertgrupp för biträde med idenfifiering av svenskar somomkommit utomlands begär styrelsen medel för expenser som faller inom delrättsmedicinska området (4- ). Med utgångspunkt i huvudförslaget och medhänvisning till sammanställningen beräknar jag medelsbehovel för budgetåret1982/83 under anslaget fill . Därvid har jag beräknat 228 000 kr.för anskaffning av bårvagnar lill rättsläkarslafionen i Slockhoim. Jaghemställer all regeringen föreslår all lill Statensrättsläkarstationer för /83 anvisa elt förslagsanslag av . Bidrag till driften aven WHO-enhet för rapportering av läkemedelsbiverkningar 1980/81 Utgift 1015 747 1981/82 Anslag 1200 000 1982/83 Förslag 1273 000 Från anslaget utgårbidrag till driften av de operativa delarna av verksamheten vidvärldshälsovårdsorganisationens enhet för läkemedelsbiverkningar () som fr.o.m. har överförts lill Sverigeoch verkar som ell . Verksamheten bedrivs isfiftelseform. Prop.1981/82:100 Bilaga 8 Beräknad ändring 1982/83 Förvaltningskostnader (därav lönekostnader) Lokalkostnader (707 000) (+ 59 000) (+55 000) Verksamhetensomfattning har ytterligare vuxit under /81 och flerbiverkningsrapporler än har kommit in och bearbetats. Genom utvecklingenav effektiva sökprogram och förbilligande mfiner har verksamheten, trotsvolymökningen, kunnat bedrivas inom den totala anslagsramen. l.cPris- och löneomräkning m.m. + . Det föreskrivnahuvudförslaget innebär en minskning av anslagen för lönekostnader ochdatabearbetning med . Besparingen skulle medföra att denpågående uppbyggnaden av verksamheten vid centret motverkas, vilket stridermol intentionerna i del avtal som slufils mellan svenska staten och WHO. Styrelsen har ejfunnit underlag för andra förslag om resursförstärkningar än vad somföljer av driftfunktionen och den allmänna kostnadsutvecklingen vid centret (4- .) Med hänvisning fill sammanställningen beräknar jaganslaget till 1 273 000 Jag hemställer alt regeringen föreslår all till Bidragtill driften av en WHO-enhet för rapportering av läkemedelsbiverkningar för budgetåret1982/83 anvisa ett förslagsanslagav . 1981/82:100 Bilaga 8 139 F. Förebyggande hälso- och sjukvård Verksamheten inom hälso-och sjukvärden har i ökad utsträckning inriktats päförebyggande åtgärder. Allt flera är överens om att en fortsatt utbyggnad avakutsjukvården kommer alt befrämja folkhälsan endast i mycket begränsadomfattning. För all kunna påverka allvarliga hälsoproblem som följd avarbetsmiljö, alkoholbruk, tobak och olämpliga kostvanor måste insatserna inomden traditionella sjukvården kompletteras med andra åtgärder. Sådana insatserbör i princip kunna komma fill stånd genom omprioritering av landslingensverksamhet. Inle bara hälso- och sjukvårdshuvudmännen bör ägna uppmärksamhet ålhälsoproblem. Alla samhällssektorer måste i sin planering ta hänsyn till ochförsöka minska eller eliminera kända hälsorisker. Hälso- och sjukvården kangenom kunskaper om miljöfaktorers betydelse för människors hälsa ochvälbefinnande bidra med underlag tillförändringar inom andra samhällssektorer i syfte att förbättra befolkningenshälsa. Del bör här framhållas alt verksamheten vid de yrkesmedicinskaklinikerna utgör eft vikfigt inslag i den förebyggande hälsovården. Landslingenbör la lill vara, sammanställa och utnyttja den informafion om dessa risker imänniskornas livsmiljö som observeras i hälso- och sjukvårdsarbetet. Landsfingens beredskapnär det gäller samhällsinriktade förebyggande åtgärder har ökat.Samhällsmedicinska resurser har eller kommer alltillskapas vid samtliga landsfing. Denna verksamhet har kofnmit till som ellled i länsläkarorganisalionens aweckling . Länsläkarnasarbetsuppgifter överfördes då lill landsfingen. De direkt myndighetsutövandeuppgifterna som länsläkarna hade ligger dock kvar på . Inom den förebyggandevården spelar hälsoupplysningen en viktig roll för att stärka den enskildesmedvetenhet om den personliga livsföringens betydelse för hälsan och ge stödför egna aktiva åtgärder i hälsofrämjande syfte.