prop · G50344 · 1981-12-31 00:00:00 — Om vederbörandemyndighet inte efter en viss angiven tid reagerat negativt på en sådan anmälanskall bekämpningen kunna ske. I annat fall skall det åligga myndigheten attföre besluta om förbud, inskränkning eller andra villkor föråtgärden. Demyndigheter, som kan vara aktuella för mottagande av anmälan och beslut iärenden av detta slag, är kommun, skogsvårdsstyrelse och länsstyrelse. Dessatre myndigheter bör givetvis ha ett nära samarbete i dessa frågor.Länsstyrelsen vill för sin del förorda att anmälan regelmässigt bör ske tillskogsvårdsstyrelsen, som mycket snabbt bör kunna bedöma när lövslybekämpning ärmotiverad ur skoghg synpunkt eller känslig i miljövårdshänseende. I tveksammafall bör ärendet överlämnas till , som bör ges befogenhet attförbjuda, begränsa eller villkora bekämpningsåtgärder. beslutskall kunna överklagas. 2.10 Länsstyrelseni : I har reaktionen mot giftan vändningen i skogsbruket varit synnerligen stark både bland allmänhet och politiker. En lag med absolut kommunalt veto mot användningen av ke miska bekämpningsmedel mot lövsly skulle med säkerhet få som följd att samfiiga kommuner i länet beslutade om förbud. anser att en sådan lag skulle ha vissa fördelar genom att den skulle möjliggöra användning av bekämpningsmedel i de få områden som är otillgängliga och där röjning är förenad med stora svårigheter. Eftersom utredning en inte lyckats framlägga ett sådant förslag, som ger kommunerna en oinskränkt vetorätt, anser att det nu gällande totalförbudet bör fortsätta att gälla. Ett sådant totalförbud har också den fördelen att skogsbmket mera definitivt måste planera och inrätta sig för en röjning. Som exempel kan nämnas att det vid en analys gjord i norra Prop.1981/82:44 244 Värmlandangående tillkommande arbetstillfällen genom röjning så skulle därtillkomma ca 600 nya fasta arbetsfillfällen om man väljer att tillämpa manuellmetod i stället för kemisk lövslybekämpning. Sådanaarbetstillfällen bör samordnas med kommunernas planering för beredskapsarbeten.Det är också viktigt att utbildningsinsatserna för skogsvården ökas. 2.11 Länsstyrelseni län: utgår vid sitt ställningsta gande från att den prövning av preparatens giftighet som sker genom produktkontrollnämnden är tillfyllest och att preparat som har bestående giftverkan eller på annat sätt är långsiktigt skadligt för naturmiljön därför inte kommer att bli registrerade för användning. Utredningen har inte närmare berört denna fråga och föreslår inte heller någon ändring av detta prövningsförfarande. Länsstyrelsenbedömer det lämpligt att kommunerna ges möjlighet att inom ramen för denfysiska planeringen undanta från kemisk bekämpning de områden som är värdefullafrån naturvårds- och friluftslivssynpunkt. Enligtlänsstyrelsens uppfattning innebär de prövningsförfaranden som föreslås enligtalternativ 2 att en stor del av de olägenheter och intressekonflikter, somtidigare uppstått vid den kemiska lövslybekämpningen, kan elimineras. Samtidigtundviks orimligt höga röjningskostnader på den skogsmarksareal där extrema föryngringsproblemfinns på grund av riklig lövslyuppväxt. Utredningenbedömer att en kemisk bekämpning från arbetsmiljösynpunkt är att föredragaframför röjning i aktuella typer av röjningsobjekt. Länsstyrelsendelar den uppfattning. Länsstyrelsenförordar därför det av utredningen framtagna alternativet 2. 2.12 Länsstyrelseni : Det förslag till anpassad lövslybe kämpning, som utredningen förordar, får ses som en på kort sikt accepta bel kompromiss mellan miljövårdens intresse att begränsa användningen av kemiska medel i skogsbruket resp. skogsbrukets intressen av att kom ma till rätta med den höga och ökade andelen lövsly i plant- och ungskogar. bör emellertidreglering av lövsly med kemiska medel ersättas av andra metoder med mindre påverkan av naturmiljön. förordar-- alternativ 2--- . 2.13 Länsstyrelseni : Utredningens huvudförslag utgör en lämplig kompromiss i detta avseende och ger även berörda kommuner möjligheter att påverka utvecklingen. ansluter sig till detta förslag. Entillståndsprövning av samtliga ärenden som avser kemisk bekämpning iskogsbruket är en administrativ apparat som kräver resurser. Denna fråga har ejbelysts i betänkandet. Med hänsyn till de riktlinjer som angivits för besparinginom statliga myndigheter, däribland , är det angeläget att varjeföreslagen utökning av tillståndsprövningen analyseras med avseende påresursförbrukningen. Betänkandet bör därför kompletteras på denna punkt. Länsstyrelsenvill slutligen framhålla vikten av utbildning av piloter och övrig personal somhandhar den kemiska lövslybekämpningen, så att regler och bestämmelser verkligenefterföljs. Prop.1981/82:44 245 2.14 i Vä.sterboftenslän: instämmer i utredningens bedömning att kemisk bekämpning avlövsly måste tillåtas i viss utsträckning för att möjliggöra ett rationelltskogsbruk med hög avkastning och ansluter sig i princip till det av utredningenförordade "Alternativ 2: Anpassad lövslybekämpning". 2.15 i Norrbottenslän: Utredningen föreslår regler för en s.k. anpassad lövslybekämpning.Länsstyrelsen kan för sin del fillstyrka att lövslybekämpning tills vidare skerenhgt regler som syftar till en sådan anpassning som uttalats i motiven. Det äremellertid tveksamt humvida de föreslagna reglerna är lämpligare för att uppnådetta. En brist är också att utredningen inte tar upp frågan om hur herbicidanvändningenpå skall kunna minskas med ekonomiskt godtagbara konsekvenser. 2.16 : Nyaresultat avseende den kemiska löv-slybekämpningens effekter på fauna och floratalar för en ökad försiktighet vid både planering och spridning av herbicider.Med hänsyn till skogsnäringens intressen anser sig styrelsen dock ej kunnaförorda ett generellt förbud. Det kunde i stället övervägas att utredningensalternativ 2 kompletteras så att även kornmunerna bereds tillfälle att gesynpunkter på spridning över annan skogsmark än för vilken kommunen utfärdatförbud. Avslutningsvisvill styrelsen föreslå att ett sådant kompletterat alternativ blir närmare klariagtunder det fortsatta utredningsarbetet. I avvaktan på ställningstagande härtillbör nuvarande temporära förbud mot spridning av bekämpningsmedel över skogsmark(SFS 1980:368) fortsätta att gälla. 2.17 ():Pä likartat sätt som skogsutredning gjorde i sitt betänkande finner SSRatt denna utredning medvetet eller omedvetet söker sopa inverkan på renskötselnunder mattan. SSR ser det följaktligen oundgängligen nödvändigt att en överarbetningav utredningens förslag kommer till stånd för det fall att regeringenöverväger att upphäva gällande förbud mot flygbesprutning. SSR får därförförbehålla sig möjlighet till vidare yttrande i anslutning fill kommandeöverläggningar eller på annat sätt. I avvaktan härpå vidhåller SSR ståndpunktenatt flygbespmtning med fenoxisyror med hänsyn till risker och olägenheter intefår utföras. 2.18 Svenska naturskyddsföreningen:Enligt föreningens mening finns en rad omständigheter, vilka alla i störreeller mindre utsträckning redovisas i utredningens betänkande, som antyder atthandlingsalternativen borde ha utformats annorlunda än som föreslagits avutredningen . Exempelvisär skillnaderna på den ena sidan och de därpå följandeåren på den andra så uppenbara att det inte är rimligt att - som utredningengör - låta för- och nackdelar med olika alternativ under de allra närmaste årenavgöra vad som skall gälla för i princip obegränsad framfid. ---- Avdet förda resonemanget kan enligt föreningens mening dras slutsatsenatt ett bespmtningsförbud för och därefter inte skulle behöva få någranegativa konsekvenser på virkesproduktionen utan tvärt om vara positivt fråndenna synpunkt och inte heller vara särskilt kostsamt. Fördelarna frånnaturvårdssynpunkt, rekreationssynpunkt etc. skulle emellertid vara stora. mening bör därför - oavsett 1981/82:44 246 vadsom beslutas gälla ett besprutningsförbud för år1986 och därefter. Dehandlingsalternativ som kan formuleras bör enligt föreningens mening avseperioden . Mot bakgmnd av vad som anförts ovan kan för denna periodföljande båda alternafiv ställas upp: 1. besprutning tillåts inomgenerella ramar (altemafivt efter en till kommunen och skogsvårdsstyrelsendelegerad prövning), dock att en styrande avgift enligt vad som diskuteras ibetänkandets avsnitt 8.9 alltid tas ut vid bespmtning för att sådan endast skaske på områden som det är mycket angeläget att bespruta från skogsekonomisksynpunkt. 2. nuvarande bespmtningsförbudförlängs och kombineras med åtgärder som av skogsvårdsskäl och arbetspoUtiskaskäl stimulerar fram en tillräckligt stor och motormanuellröjningsinsats. Väljsalternativ 1 är det synnerligen viktigt att regler för besprutnings-vaksamhetenutarbetas inte endast från arbetarskyddssynpunkt utan också frånnaturvårdssynpunkt. I utredningens bilaga 3 finns exempelvis ett antal punktersom därvid måste tillgodoses. Väljs å andra sidan alternativ 2 är det påmotsvarande sätt viktigt att regler utarbetas för de slyförebyggande åtgärdernaoch för den röjningen. 2.19 : Med desynpunkter och reservationer som redovisats (jfr avsnitt 1.17) tillstyrkerförbundet . 2.20 Svenska skogsarbetareförbundet:Eftersom kemiska medel används i såväl jordbmket, industrin, hushållen,trädgårdsnäringen som skogsbruket, med de minsta kvantiteterna använda i skogsbmket,får frågan närmast karaktären av ett val mellan ett totalförbud över helalinjen eller ett val av bästa kända metoder för användning av kemiska medel.Förbundet tror inte, att ett totalförbud är möjligt att genomföra i dag.Förbundet fillstyrker därför utredningen - dock med krav på största möjliga restriktivitetvid användningen. Förbundet kräver också, att den lokala fackliga organisationenfår inflytande vid planeringen av lövbekämpningsarbetena i skogen. 2.21 anser att utredningen borde ha rekommenderat det första alternativet,eftersom inget i det framlagda utredningsmaterialet talar för att de tidigarerestriktionerna har varit otillräckliga. Vi vill hävda denna uppfattning trotsatt vi är medvetna om den ängslan som finns hos vissa delar av befolkningeninför skogsbesprutning-arna. Man måste nämligen enligt vår mening i dettasammanhang beakta vissa demokrafiska spelregler. Vi har upplevt starka uttryckför en miljöopinion vars representativitet är okänd. Politikernas naturligareaktion inför denna opinion har varit fillsättandet av en utredning ochinförandet av ett temporärt totalförbud. När utredningens betänkande nuföreligger med ett så entydigt resultat måste vi acceptera sakförhållandena ochbesluta i enlighet med dem. Sakkunniga miljövårdsintressenter bland både pohfiker,myndighetspersoner och industriföreträdare har uppgiften att beskrivaverkligheten för allmänheten. 2.22 kemiskaindustrikontor: Det är Kemikontorets förhoppning att det framlagda förslaget -om det genomföres - kommer att skapa en långsiktig gmnd för skogsindustrinsplanering liksom också för bekämpningsmedelsindustrin. Kemikontoret har ingaprincipiella erinringar mot utredningens förslag. 1981/82:44 247 Likvälhar förslaget en del nackdelar och brister som försvårar industrins planering.Särskilt är risken stor att bestämmelserna om det s. k. kommunala vetot ledertill betydande olikheter mellan enskilda kommuner för skogsbmkets praktiskamöjligheter att använda flygbespmtning över härför lämplig skogsmark. Dettabetyder bl.a. att förutsättningarna att bedriva ett rationellt skogsbruk kankomma att påverkas av skogsmarkens lokalisering till olika, men närgränsandekommuner. 2.23 Landsorganisationeni (LO): De kemiska medel som står till buds i lövslybekämpning är av en farlighetsgrad som är lägre än många andra använda medel i arbetslivet. De bör kunna användas i den begränsa de utsträckning som utredningen föreslår. I första hand skall den minst riskabla flygbespmtningen användas. LOtillstyrker därför utredningens huvudförslag. Denmanuella hanteringen på marken bör begränsas och omgärdas av säkerhetskrav i föreskrifter av arbetarskyddsmyndigheten. Forskning bör fortsätta för att ytterligare klargöra om risker föreligger. När nya forsk ningsrön ger anledning därtill får frågan omprövas. manuellröjning med sågkUngor och andra redskap innebär avsevärda alternativrisker medframför allt allvarliga olycksrisker som följd. LOvill i likhet med därför också förorda att samråd skallske med den lokala avdelningen av klargöravilken typ av röjning som skall ske och hur den skall genomföras. 2.24 (): Alternativ 1, dvs. fillåten kemisk bekämpning inom vissa generella ramar, är den mest logiska slut satsen av utredningens framlagda material och analys. Alternativet har den bästa anpassningen till 1979 ärs skogspolitiska beslut, skogsindustrins situation samt berörd speciallagstiftning. Alternafiv3, totalförbud, avvisas som omotiverat och i strid med skogspolitiska ochandra näringspolitiska målsättningar. Alternativ2, anpassad lövslybekämpning, innebär ytterligare begräns ningar för skogsägare i valet av beprövade metoder i rationellt skogsbmk. får ändå tillstyrka att detta förslag läggs till gmnd för beslut. Vad som främst talar för ett förord för alternafiv 2 är enigheten bland ledamö terna frän de demokratiska partierna, . Videlar kommitténs bedömning att alternativ 2 - restriktionerna till trots - påden helt övervägande delen av skogsmarken skall möjliggöra ett fortsattrationellt skogsbruk med hög avkastning och sysselsättning. Det förutsatteshärvid att och utformas med storhänsyn till de näringspolitiska målen. Viktigt är bl.a. att s.k. känsligaområden definieras endast med hänsyn till besprutningens miljöpåverkan påallmänt frekventerade områden. föreslår att även skogsbmkets intressenterfår medverka i utarbetandet av de generella bestämmelserna. Utredningenhar genomgående - med undantag för några avsnitt, där det klart framgår annat -likställt "kemisk behandling" med "flygbespmtning". Vitolkar därför innebörden av alternativ 2 och dess författningsförslag så attannan appliceringsmetod, punktvis behandling eller fickning, kan fillätas påall skogsmark. Villkoret är givetvis att arbetsmiljökraven kan uppfyllas. 1981/82:44 248 2.25 Kalixkommun: , som beretts tillfälle inkomma med synpunkter, har bl. a. framhållit att en kemisk lövslybe kämpning med flygbespmtning innebär att arbetstillfällen exporteras till andra delar av landet. Detta bidrager till arbetslöshet och undersyssel sättning i länet. Nämnden ifrågasätter därför starkt ett återinförande av denna form av lövslybekämpning. Eftersomett totalförbud skulle få allvarliga konsekvenser för skogsbruket och förskogsindustrin har dock kommunstyrelsen för sin del beslutat förorda att lövslybekämpningenfår ske enligt i utredningen redovisat alternativ 2, varigenom kommunerna inomramen för den fysiska planeringen skulle få möjligheter aU förbjuda besprutningi områden, som är känsliga ur miljövårds- och friluftslivssynpunkt.Kommunstyrelsen förutsätter dock därvid att lövslybekämpning alltidskall ske i de fall detta är ekonomiskt försvarbart. 2.26 kommun: Östhammarskommun delar utredningens uppfattning. Kommuner som har lokalkännedom böravgöra var kemisk lövslybekämpning skall förbjudas. Kommunen förutsätter dockatt en omprövning av lagstiftningen sker om framfida forskningsresultatresulterar i andra bedömningar beträffande den kemiska lövslybehandlingen. Kommunenfömtsätter vidare att eventuella kostnader - vid ett förbud mot kemisk lövslybehandling- icke kommer att belasta kommunen eller enskilda. 2.27 kommun: Kommunen kan iprincip fillstyrka utredningens förordande av alternativ 2. Detta sker då mot bakgmndav att detta alternativ anses innebära betydande restriktioner i den kemiska lövslybekämpningen. 2.28 Borlängekommun: Att såsom i alternativ 2 indela kommunen i områden för rekreation där bespmtning ej skall förekomma innebär en inskränkning av människans utnyttjande av allemansrätten. Om alternativ 2 införes kommer fortfarande oron från allmänhetens sida att vara stor att vid sina svamp- och bämtflykter komma in i bespmtade områden. vet att det är svårt att få ut information om exakt var En omfattande inventering krävs föratt ta fram de känsliga områden som skall undantagas för bespmtning. Dåinventeringstiden är kort är det lätt att man missar områden som borde haskyddats från bespmtning. Alternativ3 är den enda utveckling som ger ett lönsamt rafionellt skogsbmk på lång siktoch är ekologiskt riktigt. 2.29-------------------------------- Lyckselekommun: Kommunstyrelsen beslutade förorda alter nafiv 3 i utredningens förslag innebärande ett fortsatt totalförbud för all kemisk lövslybekämpning inom skogsbruket . Skogensfunktion som levnadsmiljö för andra växter och djur samt som rekreationskällaför människor riskeras att även fortsättningsvis, om kemisk bekämpningtillåts, utgöra källa för stor oro. Enoro som förstärks av att utredningar trots allt visar att vissa hälsorisker ejkan uteslutas. Vidarenoteras att kemiska bekämpningsmedel vanligtvis ej verkar se-lekfivt, dvs. detslår mot de växter man önskar få bort (lövsly) men även mot andra växter ochdjur. 1981/82:44 249 2.30 Markskommun: Inom har tlygbespmtningarna av skogsmark mötts av mycket stort motstånd. Rädslan för påverkan på miljön är påtaglig. Farhågorna för de långsiktiga effekterna på det ekolo giska systemet är en bidragande orsak till oron. Vid besprutningarna har alltför ofta hänt att besprutningsmedel hamnat utanför de fastställda områ dena och där orsakat skada på annan växtlighet. även uppfattats som ettmycket starkt intrång på allemansrätten. Ettförbud ger ökad sysselsättning och behovet av arbetskraft torde kunna anskaffas då det endast utgör av nu registrerade arbetslösa . Markskommun förordar alternativ 3 innebärande generellt förbud mot kemisk bekämpningav lövsly. 2.31 Norrköpingskommun: Utredningen förordar att alternativ 2, Anpas sad lövslybekämpning, läggs fill grund för beslut. Föreskrifter för sprid ning av bekämpningsmedel anges i en särskild lag. Kommunstyrelsen kan inte acceptera lagförslagets utformning. § I som medger för kommunfull mäktige att förbjuda spridningen av bekämpningsmedel kommer att be gränsas genom föreskrifter av regeringen och , vil ket innebär en inskränkning i fullmäktiges befogenheter. Kommunstyrelsenvill därför förorda att kompletterande alternativ utreds under det fortsattaarbetet, som innebär ett absolut veto för kommunerna. Kommunerna bör gesmöjlighet att stoppa besprutning inom kommunens område även över annanskogsmark än för vilken kommunfullmäktige utfärdat förbud. I avvaktan pä dettaföreslår kommunstyrelsen att nuvarande temporära förbud mot spridning avbekämpningsmedel över skogsmark (SFS 1980:368) fortsätter att gälla. 2.32------------------------- Skinnskattebergskommun: Kommunen förordar därför att utredningensalternativ 3 genomförs, dvs. fortsatt totalförbud mot kemisk lövslybekämpninginom skogsbruket. Kommunenanser att ett generellt förbud bättre tillgodoser önskemålen från allmän hälso-och miljövårdssynpunkt om både minskad användning och försikfigare hantering avbekämpningsmedel i samhället. Volymen av bekämpningsmedlen inom skogsbruket ärvisserligen liten jämfört med giftanvändningen inom andra delar av näringsHvet,men om användningen skall minskas måste man börja någonstans. Kommunen anseratt det av utredningen föreslagna alternativ 3 erbjuder ett bra tillfälle. Omriksdagen bedömer att alternativ 3 är ett alltför långtgående förbud motbekämpningsmedel, föreslår att ett något modifieratalternativ 3 genomförs. Detta bör innebära ett förbud men med vissdispensmöjlighet. Dispens skulle kunna medges i fråga om otillgängligt belägnamarker långt från bebyggelse och som saknar intresse för fritids-ochrekreationsändamål. Dessutom skulle det krävas att mekanisk röjning är teknisktsvår att genomföra p. g. a. markens beskaffenhet eller dylikt. Omriksdagen väljer att genomföra utredningens alternativ 2 får det enligt Skinnskattebergskommuns uppfattning inte genomföras utan att vissa villkor uppfylls. Kommunensrätt att helt förbjuda kemiska bekämpningsmedel inom vissa områden får inteväsentligt inskränkas genom de tillämpningsföreskrifter som meddelas enligtförslaget till lag om spridning av bekämpningsmedel över skogsmark. När områdendär bekämpningsmedel är förbjudna avgränsas i exempelvis den fysiskaöversiktsplaneringen, får kommunerna inte åläggas något informationsansvar somgår längre än Prop.1981/82:44 250 vadsom gäller för det översikfiiga planeringsdokument eller motsvarande där dennafråga behandlas. ---- Detbör även övervägas att införa vetorätt när det gällerspridning av bekämpningsmedel i de områden där tillstånd föreslås lämnas avskogsvårdsstyrelserna. 2.33 Torsbykommun: Trots att det således från ekonomisk synpunkt är fördelaktigare, att vid bekämpning av lövsly använda kemiska bekämp ningsmedel genom flygbesprutning kan inte kommunen under nu rådande förhållanden tillstyrka något av utredningens alternativ utan yrkar på, att totalförbudet förlängs till dess att det är vetenskapligt klarlagt att prepara ten är ofarliga. Kommunens uppfattning överensstämmer således i princip med utredningens alternativ III. Människornai berörda bygder känner en stor osäkerhet för verkningarna av dessa preparat.Denna osäkerhet och oro har förstärkts genom den allmänna debattenom dessa preparat. Forskningenhar inte heller kunnat undanröja dessa farhågor. Snarare synesfarhågorna genom olika vetenskapliga undersökningar accentuerats. 2.34 kommun: kommunavstyrker förslag till lag om spridning av bekämpningsmedel över skogsmark ochförordar förbud mot användning av kemiska bekämpningsmedel i skogsbruket. 2.35 : Kommunenkräver totalförbud mot kemisk lövslybekämpning i skogsbruket. Då aktuellaskogsbruksmetoder har lett till en mycket svår situation kan kommunen tänka sigen bespmtningspe-riod av förebyggande åtgärder måstebli föremål för utvärdering och forskning. Framförallt måste alternativa bmkningsme-toderutvärderas och en större andel skogsarbetare ges fast anställning. Vidare måstetillfällig arbetskraft ges nödvändig utbildning. I fråga om flygbesprutningförutsätter kommunen att lövslybesprutning utföres enbart från helikopter.Under de fem åren förutsätts att samråd sker mellan kommunen ochskogsvårdsstyrelsen i fråga om enskilda bespmtningsom-rådet med möjlighet förkommunen att tillämpa ett kommunalt veto. 2.36 miljövårdsgrupp: Det ärMarks Miljövårdsgrupps uppfattning att endast alternativ 3 totalförbud motgiftspridningen i skogen motsvarar svenska folkets krav och politikernasvallöften. 2.37 :-- Man kan---- utgåfrän, att skogsvärdssty- relserna skulle lämnatillstånd för kemisk bekämpning på alla ytor där det enligt gängseföretagsekonomiska kalkyler är lönsamt att spruta, vilket är betydligt störtearealer än de 30000 ha som besprutats . Någon begränsning avskogsägarnas besprutningsplaner kommer inte att åstadkommas genom entillståndsprövning hos skogsvårdsstyrelserna. Utredningenhävdar i sin diskussion, att dess förslag innebär betydande restriktioner i denkemiska lövslybekämpningen. Det är ett helt gmndlöst påstående. För det förstakan ingenting sägas om förslagets effekter så länge inte de riktlinjer somskall vägleda kommunerna i deras beslut har presenterats. Och även om dettaskett, vilket alltså inte är fallet, råder ju fullständig ovisshet beträffandei vilken mån kommunerna kommer att Prop.1981/82:44 251 utnyttjade möjligheter till förbud som kan tänkas bli följden av dessa riktlinjer. Sanningenär, att utredningen lagt ett förslag vars effekter på användningen av enkemisk lövslybekämpning i skogsbruket inte kan förutses. Av de skäl vi anförtovan anser vi för vår del, att det finns anledning att befara, att det systemutredningen förslår inte skulle leda till någon begränsning av den kraftigtökade insats av herbicider som planeras av storskogsägave och skogsvårdsmyndigheterna. Vimenar alltså, att ambitionen att så långt som möjligt minska giftanvändningeni skogsbmket nu måste resultera i ett förbud mot kemisk lövslybekämpning, heltenkelt därför att ett sådant förbud nu är möjligt utan allvarliga konsekvenser.Arbetskraften finns. Kostnaderna är mycket måttliga.