prop · G50377 · 1981-12-31 00:00:00 — om formerna för den kyrkliga lagstiftningen m. m.; Regeringen föreslår att anta de förslag som hartagits upp i bifogade utdrag av regeringsprolokoll. I propositionen föreslås ändringar igrundlagsbestämmelserna om . Det föresläs att reglerna omkyrkolagstiftning i punkt 9 övergångsbestämmelserna till regeringsformenanpassas till regeringsformens huvudprinciper om normgivning. Enligt de föreslagna bestämmelserna om normgivning på detkyrkliga området blir huvudregeln alt ensam stiftar kyrkolag. De nyabestämmelserna har utformats så att garanteras ett inflytandevid normgivningen genom att kyrkomötet i viss utsträckning medverkar vid denframtida kyrkolagstiftningen. får också möjlighet att till kyrkomötetdelegera normgivning i kyrkliga angelägenheter. Vidare föreslås i propositionen att en del av de nuvarandestadgandena om i övergångsbestämmelserna till regeringsformenupphävs. Ändringarna i regeringsformen föreslås träda i kraft den 1januari 1983. 1 1981/82. 1981/82:77 2 Lag om ändring i regeringsformen Härigenomföreskrivs att punkt 9 övergångsbestämmelserna till regeringsformen' skall hanedan angivna lydelse. Ombud för sammanträder till allmäntkyrkomöte enligt vad som är särskilt föreskrivet. Till prästerlig befallning inom får ejannan utnämnas ån den som bekänner kyrkans lära. Medför annan befattning skyldighetalt undervisa i kristendom eller teologisk vetenskap, skall tagas den hänsynUll de sökandes trosåskådning som därav kan påkallas. Befaii-ningshavare, somej tillhör , får icke deltaga i avgörande av mål eller ärende,som angår kyrkans religionsvård eller religionsundervisning, utövning avprästämbetet, befordring eller ämbetsansvar inom kyrkan. När sådant ärende avgöresav regeringen, skall dock hinder som sagts icke gälla för annan änföredraganden. Tillärkebiskop eller biskop utnämner regeringen en av de som har föreslagits iden ordning sotn kyrkolag föreskriver. Om tillsättning av prästerliga tjänsteri församlingarna och den rätt som därvid tillkoi7i-mer regeringen ochförsamlingarna föreskrives i kyrkolag. Utan hinder av vad denna regeringsform föreskriver om attlag stiftas, ändras eller upphäves av skall i fråga om kyrkolaggälla. Grundläggande föreskrifter om somtrossamfund och om kyrkomötet som en församling av valda ombud för meddelas i lagen om . Denna lag stiftas på samma sätt somhuvudbestämmelserna i riksdagsordningen. Innan lagen stiftas skall yttrande avkyrkomötet inhämtas. Föreskrifter om i7iedlemskap meddelasgenom lag, som stiftas av med samtycke av kyrkomötet. Grundläggande föreskrifter om prästerliga tjänster isvenska kyrkan och om stiftsmyndigheter samt andra föreskrifter om kyrkomötetän som avses i första stycket meddelas i lagen om eller i annanlag, som stiftas av efter yttrande av kyrkomötet. Detsamma gällergrundläggande föreskrifter om den kyrkliga egendom som är avsedd för verksamhet. Föreskrifter som innebär ändring av det ändamål för vilketden kyrkliga egendomen är avsedd meddelas dock genom lag, som stiftas på sammasätt som lagen om . Kyrkomötet får med stöd av föreskrifter i lagen omsvenska kyrkan genom kyrklig kungörelse meddela föreskrifter i följande ämnen: Regeringsformen omtryckt 1979:933. an sådanlag stiftas, ändras eller upphäves av regeringen gemensamt med ; dockan därvid erfordras samtycke jämväl av allmänt kyrkomöte. Har av riksdagenantaget förslag angående kyrkolag ej utfärdals som lag före närmasi följande lagtimariksmötes början, är förslaget förfallet. Vad i denna regeringsform föreskrives om prirnärkommunerskall, med undantag av 1 kap. 7 § första stycket andra punkten, äga motsvarandetdlämpning i fråga om kyrkliga kommuner. sakrament, gudstjänst och övrigahandlingar, central verksamhet för evangelisation, mission och övrigtutlandsarbete samt diakoni, kyrkomötets arbetssätt samt verksamheten hos organ somtillsätts av kyrkomötet. Bemyndigarriksdagen kyrkomötet an meddela föreskrifter i en visst ämne, kan riksdagendärvid medge an kyrkomötet genom kyrklig kungörelse överlåter ål organ, somtillsätts av kyrkomötet, att i sådan kungörelse meddela bestämmelser i ämnet.Riksdagen kan i lagen om meddela föreskrifter i de ämnen somanges i fjärde slyckel. Detta gäller även om kyrkomötet har bemyndigats anbesluta föreskrifter i ämnet. Regeringen får inte besluta föreskrifter i dessaämnen. Ifrågaom ändring eller upphävande av lag som avses i första-tredje styckena gällervad som är föreskrivet om stiftande av sådan lag. Närregeringen skall avgöra ärenden som angår religionsvård ellerreligionsundervisning, utövning av prästämbetet, befordring eller ämbetsansvarinom kyrkan, skall föredraganden tillhöra . Vad idenna regeringsform föreskrivs om primärkommuner skall, rned undantag av 1kap. 7 § första stycket andra meningen, tillämpas även i fråga om kyrkligakommuner. Genom denna regeringsform göres ej ändring i vad som hittillshar gällt enligt 2 § i den äldre regeringsformen. Delforna prästeståndets privilegier, förmåner, rälligheter och friheter skaUfortfarande gälla, om de ej har ägt oskiljaktigt sammanhang med den ståndetförut tillkoi7imande representationsrätten och således upphört med denna. Åndringeller upphävande av dessa privdegier, förmåner, rättigheter och friheter fårej ske på annat säd än genom regeringens och sammanstämmandebeslut och med bifall av aUmänt kyrkomöte. Genom denna regeringsform görs ej ändring i vad som hittillshar gällt enligt 2 § i den äldre regeringsformen. Denna lagträder i kraft . Äldreförfattningar och föreskrifter, som har tillkommit genom beslut av Konungeneller regeringen gemensamt med och med samtycke av allmänt kyrkomöte,skall fortsätta att gälla utan hinder av att de inte har tillkommit i denordning som skulle ha iakttagits vid tillämpning av de nya bestämmelserna.Bestämmelserna i 8 kap. 17 § första meningen i denna regeringsform skall gällai fråga om sådana författningar och föreskrifter. Punkt 9 sjätte stycketövergångsbestämmelserna till regeringsformen i deras nya lydelse tillämpasockså i fråga om äldre lag. Utan hinder avpunkt 9 första-sjätte styckena övergångsbestämmelserna till regeringsformen ideras nya lydelse får regeringen upphäva föreskrifter som Konungen ellerregeringen har meddelat före . Sådana föreskrifter skall intetillämpas i den mån de gäller fråga som regleras i kyrklig kungörelse. 1981/82:77 5 Lag om ändring i tryckfrihetsförordningen Härigenom föreskrivs att i 2 kap. 5 och 7 §§tryckfrihetsförordningen' orden "allmänt kyrkomöte" i olikaböjningsformer skall bytas ut mot "kyrkomötet" i motsvarande form. Denna lag träder i kraft . Vad somföreskrivs om kyrkomötet i 2 kap. 5 § i dess nya lydelse skall gälla också ifråga om tidigare allmänt kyrkomöte. I Tryckfrihersförordningen omrryckt 1979:936. 1981/82:77 6 Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden , , Åsling, Söder, , , , ,, , , Elmstedt, Tilländer, Ahrland, Proposition om formerna för den kyrkliga lagstiftningen m.m. För verksamhet gäller ett omfattandesystem av offentligrättsliga regler. En del av reglerna är av grundlags naturoch återfinns i övergångsbestämmelserna till regeringsformen.Andra är avkyrkolags natur. Med kyrkolag förstås allmänt uttryckt sådan lag som omfattargrundläggande bestämmelser om kyrkans väsen, egendom, organisation ochverksamhet. För kyrkolagstiftningen gäller särskild form. I regelsystemet försvenska kyrkan ingår även bestämmelser i vanlig lag, som har beslutats avriksdagen, och bestämmelser som regeringen har utfärdat inom ramen för sin normgivningskompetens. Reglerna om kyrkolagstiftning finns i punkt 9övergångsbestämmelserna till regeringsformen. Dessa regler innebär att kyrkolagstiftas, ändras eller upphävs av regeringen gemensamt med och medsamtycke av allmänt kyrkomöte. Reglerna avviker därigenom från de regler sorngäller i fråga om annan lagstiftning. Enligt 1 kap. 4 § andra stycketregeringsformen är det nämligen som stiftar lag. 1 punkt 9 övergångsbestämmelserna till regeringsformenfinns förutom reglerna om kyrkolagstiftning flera andra stadganden om . a. finns där bestämmelser om kyrkomötet, prästerliga befattningaroch utnämningar, de kyrkliga kommunerna, konungens trosbekännelse ochprästeståndets privilegier. Deutredningar som förberedde grundlagsreformen ansåg att reglerna omkyrkolagstiftning borde behållas i avvaktan på ett ställningstagande tillfrågan om förhållandet mellan stat och kyrka och föreslog att reglerna togs ini regeringsformens övergångsbestämmelser. Enligt det till avlämnadeförslaget (prop. 1973:90) förordades att de gällande reglerna om kyrkolagstrftningbehölls t. v. och att de skulle ha sin plats i övergångsbe- 1981/82:77 7 stämmelserna till den nya regeringsformen. Denna lösningvann bifall (KU 1973:26. rskr 1973:265). Förhållandet mellan staten och har utrettsi olika etapper . Den senaste utredningsetappen togsin början genom de överläggningar i stat-kyrka-frågan som då inleddesmellan företrädare för staten och . Deltagarna i överläggningarnaavlämnade gemensamt sitt förslag (SOU 1978:1) . Efterremissbehandling av stat-kyrka-förslaget beslöt regeringen att inhämtakyrkomötets yttrande över förslaget och remissyttrandena (skr 1979:1). 1979 årsallmänna kyrkomöte uttalade sig emellertid för ett bevarat samband mellanstaten och kyrkan (SäU 1979:1, prot. 1979:20, kskr 1979:20). Mötet förordadesamtidigt inomkyrkliga reformer och tillsatte en och lägga fram förslag om kyrkans organisation på stifts- ochriksplan. Mot denna bakgrund beslöt regeringen att tillkalla enkommitté (Kn 1979:06) rned uppdrag att utreda frågor om kyrkomötets ställning,befogenheter och sammansättning m. m. Kommittén', som antog namnet 1979 årskyrkomöteskommitté, avlämnade betänkandet (SOU 1981:14)Reformerat kyrkomöte, kyrklig lagstiftning m. m. En sammanfattning avkommitténs överväganden och förslag bör fogas till protokollet i detta ärendesom bilaga 1 och de författningsförslag som läggs fram i betänkandet som bilaga2. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning överremissinstanser och en sammanställning av deras yttranden i de delar som gällerdetta ärende bör fogas till protokollet i ärendet som bilaga 3. 2 Allmän motivering 2.1 Reformen som helhet Beslut om att inrätta ett allmänt kyrkomöte fattades av1862-1863 års riksdag. Grundläggande föreskrifter om kyrkomötet finns numera ipunkt 9 övergångsbestämmelserna till regeringsformen och i kyrkomötesförordningen(1949:174, ändrad senast 1971:601). Kyrkomötet består av 96 ledamöter, varav 39 är prästerligaombud och 57 är lekmannaombud. Ärkebiskopen är ordförande i kyrkomötet. Deprästerliga ombuden består av de 13 biskoparna, som är självskrivna ledamöter,samt 26 valda ombud för stiften. Dessa utses genom direkta val av de olika ' Riksdagsledamoten , ordförande, chefskonsulrenUrban . häradsdomarenGunnar A. , riksdagsledamoten och lorhundssckreU. 'rar'enCarl-Eric Lundaren. 1981/82:77 8 Lekmannaombuden väljs genom indirektaval av särskilda elektorer. Dessa utses i sin tur av kyrkofullmäktige,kyrkostämma eller särskilda av dessa organ valda delegerade. Den som är behörigatt utöva prästerlig tjänst får inte vara lekmannaombud. Som ett allmäntkompetenskrav för ombud vid kyrkomöte gäller att ombudet måste tillhörasvenska kyrkan. På kallelse av regeringen sammanträder kyrkomötet vartfemte år. Regeringen kan dock sammankalla mötet oftare. Kyrkomötet får inteutan särskilt medgivande av regeringen sammanträda än 35dagar. Ärendena bereds i olika utskott som tillsätts av kyrkomötet. Tillsammansmed och regeringen deltar kyrkomötet i stiftande av kyrkolag. När detgäller den kyrkliga förvaltningen har kyrkomötet inga beslutsfunktioner. Mötetkan endast som ett opinionsorgan ge sin mening i kyrkliga frågor till känna förregeringen. Kyrkomötet har dock den självständiga funktionen alt det utserledamöter i de fyra centrala kyrkliga styrelserna, centralrådför evangelisation och församlingsarbete, ,styrelsen för i utlandet samt diakonrnämnd.Kyrkomötet granskar också de centrala kyrkliga styrelsernas verksamhetsberättelser. Från kyrkans sida har framförts önskemål omolika organisatoriska reformer. lade en arbetsgrupp inom kyrkan,den s. k. kyrkoorganisationskommittén, fram en skiss till sådana reformer. Medanledning av väckta motioner antog sedermera allmänna kyrkomöte ettkyrkligt reformprogram. Det grundade sig på ett förslag från en inom kyrkan år1964 tillsatt studiegrupp för kyrkoorganisatoriska frågor och innefattade ensammanfattning av önskemål om organisatoriska reformer som ansågs väsentliga,oavsett hur relationerna fill staten för framtiden skulle utformas. Efter inifiaUv av flera kyrkliga institutioner tillsatteärkebiskopen en inomkyrklig arbetsgrupp med uppgift att arbeta framförslag till reformer beträffande kyrkans organisation och arbetsformer,framför allt den kyrkliga organisationen på riks- och stiftsplanen. Arbetetfullföljdes inom ramen för de överläggningar mellan staten och svenska kyrkansom inleddes . De kyrkliga företrädarna i överläggningarna lade år 1978fram en organisationsskiss (SOU 1978:2), som bl. innehåller förslag om ettreformerat kyrkomöte och en central kyrkostyrelse. förslag om ändraderelationer mellan staten och (SOU 1978:1) förelades 1979 årsallmänna kyrkomöte (skr 1979:1), som emellertid ansåg sig inte kunna godtaförslaget. Mötet förordade i stället inomkyrkliga reformer och tillsatte utarbeta och lägga fram förslag om kyrkans organisationpå stifts- och riksplan. lade fram ettpreliminärt betänkande om kyrkans framtida organisation. Nämnden har remissbehandlatbetänkandet och avser att till allmänna kyrkomöte lägga fram ettslutbetänkande i saken. 1981/82:77 9 Sedan jag nu har redogjort för kyrkomötets nuvarandeorganisation och arbetsuppgifter samt de önskemål orn och förslag till reformersom har förts fram på detta område, övergår jag till frågan omlagstiftningen på det kyrkliga området. Dennuvarande ordningen för kyrkolags stiftande tillkom i samband medrepresentationsreformen . Med kyrkolag förstås allmänt uttryckt sådanlag sorn omfattar grundläggande bestämmelser om kyrkans väsen, egendom,organisation och verksamhet. Kyrkolag stiftas, ändras eller upphävs avregeringen gemensamt med och med sanrtycke av allmänt kyrkomöte. Vid grundlagsreformen fördes reglerna omkyrkolagstiftningen över års regeringsform till punkt 9övergångsbestämmelserna till regeringsformen. I denna punkt finns också fleraandra års regeringsform överförda stadganden om svenska kyrkan.Sålunda finns bestämmelser om kyrkomötet, bekännelsekrav för innehavare avvissa ämbeten och tjänster, prästerliga befattningar och utnänrningar. dekyrkliga kommunerna, konungens trosbekännelse och prästeståndets privilegier. De utredningar-författningsutredningen ochgrundlagberedningen-som förberedde grundlagsreformen ansåg att reglerna omkyrkolagstiftning borde behållas i avvaktan på ett ställningstagande istat-kyrka-frågan, som då var under utredning, och föreslog att reglerna togsin i regeringsformens övergångsbestämmelser. anförde idenna fråga (SOU 1963:17 s. a. att de föreslagnaövergångsbestämmelserna angående kyrkolag och kyrkolagstiftning torde kunnautgå sedan ställning hade tagits i frågan om förhållandet mellan stat ochkyrka. Enligt utredningen borde den föreslagna regeringsformen kompletteras medbestämmelser om kyrkolagstiftning, om de nuvarande banden mellan stat och kyrkai allt väsentligt behålls. Grundsatsen att ensam stiftar lag borde dåenligt utredningens mening avse även kyrkolag. Utredningen ansåg det uteslutetatt ta bort regeringens medbestämmande i fråga om kyrkolag och låtakravet på kyrkomötets samtycke stå kvar. Vad som däremot kunde anses naturligtvar enligt utredningens mening, att kyrkomötet avger yttrande över förslagtill kyrkolag. Om kyrkan skiljs från staten, blev enligt utredningen denreglering i lag av kyrkans förhållanden, som kan anses nödvändig, inte längreav offentligrättslig karaktär. Övergångsbestämmelserna om kyrkolag ochkyrkolagstiftning borde då utgå. Grundlagberedningen anslöt sig i denna deltill författningsutredningens förslag (SOU 1972:15 s. 229). Föredragande departementschefen uttalade i propositionen (prop.1973:90 s. 473) med förslag till ny regeringsform och ny riksdagsordning rn. rn.att frågan om hur reglerna om skulle samordnas rnedregelsystemet i övrigt i den nya regeringsformen krävde ytterligare överväganden.Han förordade att de gällande reglerna behölls t. v. Som grundlag- 1981/82:77 10 beredriingen hade föreslagit borde dessa r'egler ha sinplats i övergångsbestämmelserna till den nya regeringsformen. Förslaget vannriksdagens bifall (KU 1973:26. r-skr 1973:265). Reglerna om kyrkolagstiftning avviker sålunda från deregler sorn gäller i fråga om annan lagstiftning. Enligt 1 kap. 4 § andrastycket regeringsformen är det nämligen sorn stiftar lag. Dettastadgande är ett utflöde av den för vårt statsskick grundläggande och i sammaparagraf inskrivna principen att är folkets främsta företrädare. Vidflera tillfällen har motioner väckts i orn upphävande av kyrkornötetslagstiftningsbefogenhet. Motionerna har avslagits av underhänvisning till pågående utredningsarbete om förhållandet mellan staten ochsvenska kyrkan. Frågan omförhållandet mellan staten och kyrkan har utretts i olika etapper sedan mittenav . Den senaste utredningsetappen tog sin böljan genom deöverläggningar i stat-kyrka-frågan som då inleddes mellan företrädare förstaten och . Deltagarna i överläggningarna avlämnade gemensamt sittförslag . Efter remissbehandling av stat-kyrka-förslaget beslötregeringen att inhämta kyrkomötets yttrande över förslaget och remissyttrandena(skr 1979:1). Med röstetalen 54mot 42 uttalade sig mötet för ett bevarat samband mellan staten och kyrkan (SäU1979:1. prot. 1979:20, kskr 1979:20). Sorn jag har nämnt förordade mötetsamtidigt inornkyrkliga reformer och tillsatte en och lägga fram förslag om kyrkans organisation på stifts- ochriksplan. Det var mot denna bakgrund som regeringen beslötatt tillkalla en kommitté, kyrkomöteskommitté, med uppdrag att utredafrågor om kyrkomötets ställning, befogenheter och sammansättning m. m. Idirektiven (Dir. 1979:102) till kommittén uttalade min företrädare bl. a. attdet fanns skäl att pröva i vad mån det behövs särskilda grundlagsregler omsvenska kyrkan. Han framhöll vidare att det inte var tillfredsställande att manlång tid efter grundlagsreformen har övergångsbestämmelser som i fråga omlagstiftningsmakten innebär att de nya principerna inte slår igenom fullt ut.Enligt direktiven skulle kommittén i första hand undersöka om inte reglerna om kvrkolagstiftningi punkt 9 övergångsbestämmelserna till regeringsformen kunde upphävas. Idirektiven uttalades vidare att de principiella ställningstagandena i stat-kyrka-frågan inte börföregripas, även om det // finns behov av förändringar. Enligt direktivenskulle kommittén också överväga frågan om kyrkomötets sammansättning ocharbetsformer och därvid ta del av förslagen frän kyrkomötesutredningsnämnd. Därvid skulle kommittén undersöka i vad n'rån dessa förslag kunde genomförasutan att man befäste statskyrkosystemet eller försvårade en 1981/82:77 11 1 sitt betänkande föreslår kyrkomöteskornmittén att dennya regeringsformens principer om lagstiftning genomförs fullt ut och attriksdagen sålunda ensam stiftar kyrkolag. Kommittén framhålleremellertid att ett direkt överförande av lagstiftningsmakten utan att andraåtgärder vidtas kan rubba det nuvarande förhållandet mellan staten och kyrkangenom att kyrkan utan tvekan skulle inta en mindre självständig ställning . För att upprätthålla den rådande balansen mellan staten och kyrkanföreslår koinmittén att tillämpningsområdet för begreppet kyrkolag begränsasoch att i stället vissa av de områden som karakteriseras som kyrkolagförs över till kyrkomötets självständiga bestämmanderätt. Enligt kommittén kräver de föreslagna nyaarbetsuppgifterna en förändring av det nuvarande kyrkomötet så att detta fåren bredare och en mer demokratisk uppbyggnad. Kommittén föreslår därför attkyrkomötet skall bestå av 251 ledamöter samt att den nuvarandekategoriklyvningen mellan lekmän och prästerliga ombud försvinner. Kommitténföreslår vidare att val till kyrkomötet skall förrättas medbörjan som val av kyrkofullmäktige har ägt rum.Enligt förslaget skall kyrkomötet sammanträda en gång varje treårsperiod.Urtima kyrkomöte skall dessutom kunna inkallas. Det nya kyrkomötet föreslåsinte få någon självskriven ordförande. Kommittén föreslår att både ordförandeoch vice ordförande väljs av kyrkomötet vid dess första sammanträde. För att garantera det kyrkliga läroämbetets inflytande vidbehandlingen av lärofrågor när de särskilt valda prästerliga ledamöterna ochbiskoparnas självskrivenhet avskaffas föreslår kommittén att en nämnd förberedning av lärofrågor inrättas. Kommittén föreslår vidare att kyrkornötet gesmöjlighet att för tid då det inte sammanträder välja ett representantskap.Enligt förslaget skall kyrkomötet vidare kunna välja en centralstyrelse förberedning av kyrkomötets och representantskapets ärenden och för verkställighetav dess beslut. Kommittén föreslår att bestämmelserna i punkt 9övergångsbestämmelserna till regeringsformen om kyrkomötet och omkyrkolagstiftning upphävs. Dessutom föreslår kommittén att bestämmelserna isamma punkt om bekännelsekravet för innehavare av vissa ämbeten och tjänsterupphävs, utom såvitt de avser föredragande statsråd i kyrkoärenden. Kommitténföreslår vidare att bestämmelserna i punkt 9 om utnämning av ärkebiskop ochbiskop och om tillsättning av prästerliga tjänster i församlingarna upphävs.Enligt förslaget skall också bestämmelserna om statschefens tro i punkt 9övergångsbestämmelserna till regeringsformen liksom bestämmelserna i 4 $successionsordningen om prinsars och prinsessors tro upphävas. att bestämmelserna i punkt 9 om det forna prästeståndets privilegier upphävs. Däremot föreslår kommittén ingen 1981/82:77 12 ändring beträffande bestämmelsen i samma punkt om dekyrkliga kommunernas konstitutionella ställning. Kommittén föreslår en särskild lag om svenska kyrkan.Lagen föreslås innehålla bl. a. vissa av de bestämmelser som finns intagna ipunkt 9 övergångsbestämmelserna till regeringsformen. Lagförslaget innehållervissa grundläggande föreskrifter om bekännelse och dessorganisationsstruktur. Det inriehåller också kompetensregler för innehav avkyrkliga befattningar. Enligt förslaget skall i lagen vidare tas in grundläggandeföreskrifter om det reformerade kyrkomötet och dess beslutsområde samtföreskrifter om val till kyrkomötet, kyrkomötets sammanträden m. m. Kommittén föreslår att reformen som helhet genomförs den 1januari 1983. Närmare ett fyrtiotal remissinstanser uttalar sig orn denföreslagna reformen som helhet. Flertalet är övervägande kritiska. Huvudpartenav de krifiska instanserna har anknytning till . Av de 15remissinstanser som i huvudsak är positiva tiil förslaget uttalar en del mereller mindre långtgående förbehåll i fråga om förslagets olika delar. Bland dei huvudsak posifiva remissinstanserna märks flera länsstyrelser, ett pardomkapitel och stiftsråd saml . Av de positiva instanserna ansluter sig en del till de avkommittén framlagda förslagen utan närmare kommentarer. Andra motiverar sinaställningstaganden. Sålunda uttalar kammarrätten i att förslaget ärväl genomarbetat samt att det bör kunna ligga till grund för den ändradelagstiftning angående kyrkan som eftersträvas, oavsett hur den principiellafrågan om förhållandet mellan staten och kan komma att lösas.Länsstyrelsen i anser att förslaget i fråga om den kyrkligaorganisationen på riksplanet innebär påtagliga fördelar, oavsett om man serfram mot en ordning med bevarat samband mellan stat och kyrka eller mot enväsentligt ändrad relation mellan dem. Även i övrigt innehåller enligtlänsstyrelsen betänkandet förslag som i stort synes kunna godtas. Länsstyrelseni finner att förslaget i stort kan läggas till grund förlagstiftning.