prop · G50374 · 1981-12-31 00:00:00 — Handelsflottanspensionsanstalt (HPA): gäller att sjömanspension tillsjömän i regel beräknas efter den fid under vilken sjömansskatt erlagts. Dettainnebär att fr.o.m. den för svenskar och fr. o. m. den 1 januari1974 för utlänningar uppgifter om tid vamnder varil pämönslrad fartygsaknar betydelse i pensioneringsavseende. Ur de synpunkier som direktionen haratt beakta skulle därför föreslaget slopande av nuvarande mönslringsförfarandesakna betydelse. Enligtövergångsbestämmelserna till Kungl. Maj:ts kungörelse (1972:412) omsjömanspension gäller emellertid att vid beräknande av en pensionsrältockså skall beaktas anställningstid, som fullgjorts före den 1 januari 1973resp. Härvid gäller tidigare meddelade föreskrifter ompensionsgrundande anställningsfid. Delta innebär att i flertaletpensionsärenden en pensionsrätt i hög grad beror av hur lång fid hanföre nämnda tidpunkter varil påmönstrad svenskt fartyg i utrikes fart, mönslringstid. Uppgiftom en mönstringstid erhålls frän sjömansregistret. Eftersom det härvidär fråga om mönslringstid men oftast väsentligt äldretid finns grundmaterialet samlat i sjömansregislrels arkiv. Åven omsjömansregistret numera upprättat sjöQänstutdrag avseende mönstringstid förede nämnda tidpunkterna för flertalet av de sjömän som kan komma i fråga förerhållande av pension frän handelsflottans pensionsanslalt, förekommer någongång att dessa sjöQänstutdrag visar sig vara ofullständiga och måstekompletteras med ledning av arkiverade handlingar. Innebördenav nu angivna förhållanden är att det för pensionsanstalten och naturligtvisytterst för berörda sjömän är av stor betydelse att sjömansregislrelsarkivhandlingar förvaras så att de är lätt åtkomliga och kan UtnytQas förframtagande av betydelsefulla uppgifter. Mönslringsulredningenhar inte föreslagit någon annan ändring beträffande sjömansregistrets arkiv änatt huvudmannaskapet skulle överflyttas från arbetsmarknadsverket tillsjöfartsverket. Under förutsättning att vid överlagande avansvaret för registret tillser alt för arkivvården finns kompetent personal,skulle därför utredningens förslag i denna del inte medföra någon olägenhet i pensionsanslaltensverksamhet. Reglernaom sjömäns pensionsrätt är mycket komplicerade. Pensionens storlek är bl. a.beroende av vid vilken ålder en söker pension. För den enskilde sjömannenär det ofta synnerligen svårt alt bedöma huruvida Prop.1981/82:74 53 hanhar någon pensionsrält och när han bör göra ansökan om pension från handelsflottanspensionsanslalt. Åven om pensionsanslalten självfallet pä olika sätt biträdersjömannen i dessa avseenden, är likväl särskilt betydelsefull den hjälpsjömännen lämnas av sjömansregistret och av mönstringsförrättare. Mönstringsförrättarnasmedverkan som rådgivare i pensionsfrågor för sjömän är emellertid enligt pensionsanslaltensuppfattning inte av sådan betydelse alt den kan tillmätas någon avgörandebetydelse i fråga om mönslringsförfarandels slopande. Det bör emellertidframhållas all om mönstringsförrättarna dras in, betydelsen av sjömansregistretsservice ål sjömän i pensionsfrågor ökar i motsvarande mån. Enligt pensionsanslaltensmening är väsentligt att denna sjömansregislrels betydelsefulla funktionbeaktas vid utformningen av en ny organisation för registret under en ny huvudman. Sammanfattningsvis villdirektionen för handelsflottans pensionsanstalt uttala, all de av mönslringsulredningeni dess principbetänkande skisserade förslagen inte påverkar anstaltensverksamhet under fömtsättning dock all sjömansregislrels arkiv behålls intaktoch kan utnytQa arkivet för aktualiserade undersökningar samt vid behov biträdasjömän i frågor om ansökan om pension från pensionsanstalten. 1981/82:74 55 t') dul..n. hemställde om statskontorets hjälp med att utreda frågan om ett ADB-baserat sjömansregister.Bifogade promemoria är resultatet av dettautredningsarbete. Statskontoret har endast haft möjlighet att avsättabegränsade resurser för detta utredningsarbete. Resultatet visar ändå att ett ADB-baseratsjömansregister är ett realistiskt förslag. Fortsatt utredningsarbete börha uppbyggnaden av ett sådant register som huvudinriktning. I detta ärende haravdelningschefen beslutat. Närvarandevid den slutliga handläggningen var i övrigt byrådirektören , föredragande. 1981/82:74 56 In n ehå 11L' f ö r t e c kn i n J 1 Inlednin;? 2 nuvarande sid 1 uppbyggn idoch fuiiKtion 3 Alternativa utforinningarav sid 2 sjömansregistret 4 Ett översiktligt förslagtill sid 4 systemlösning för ADB-baserat sjöma.nsregister 4.1 Samordningraed andra register sid C 4.2 Systemförslag sid 5 5 Kostn[ideroch besparingar sid S 6 Slutsatser sid 9 Bilaga Kostnader förutrustning, utveckling och drift av ADB-baserat sjömansregister tillsattes 1979 för att se överlagstiftningen om r.önstring och registrering av sjö.nSn. I direktiven ingick bl a itt undersöka fördelarna ....-i =tt lägga över sjömansregistret påADB, och hemställde utredning'-'nom statskontorets bistånd att utbreda denna fråga. Statskontoretanvänder nedanstående modell försystem-utvecklingsprojekt ;onstrukti(n Drift och Varje ruta illustrerar en arbetsfas som avslutas medbeslut om - att fortsätta arbetet med nästafas - att göra om tidigare arbete Denna PM motsvarar initieringsfasens resultat och avsesalltså att ligga till grund för beslut om och hur det fortsatta arbetet skallbedrivas. 1 direktiven till mönstringsutredningenframhålls vikten av att utöver nuvarande användningsområdenäven kunna använda sjömansregistret som ett effektivtinstrument i bemannings kontrollen . Detta har varit utgångspunkten för utredningsar betet om ett ADB-baserat sjömansregister. 2 Sjömansreistrets nuvarande uppbyggnad och funktion Grunden för sjömansregistret ärmönstringsförordningens krav att svensk sor; äranställd pä svenskt handelsfartyg på20 registerton eller mera skall vara inskriven i ett särskilt register, sjömansregistret. Sjömansregistretligger i och lyder direkt underarbetsmarknadsstyrelsen (AHS). Hos registret finns 16 personer anställda, varav 7 arkivarbetare . består av fyra delregister - register över aktuellasvenska sjömän - register över inaktuellasvenska sjö.-.iän - register över aktuellautländska sjömän - register över inaktuellautländska sjömän Sjömän som under föregående kalenderår ej varit till sjöss överförs till inaktuellt register. När sjömän som finns i inaktuella registret går till sjössigen överförs de till aktuellt register. Rc;~isterkorten kallas sjötjänstoversikteroch iitger sorterad;, i :j':rr-.onrjumi;in:rordninj(ident itetc;nu.'ji. 'iic.r-.ordnin- for utliindkA .. j..:iin ;. ::j':t j'irictöv'rri:ikt inneh:'ill'rr- 5 1981/82. bl a uppgifter om namn, adress, utbildning, behörighet samt om sjömannensresor. Det förs också hjälpregister.Ett register innehåller perso,-i-avier frän över sjömännen i de aktuella registren. Ett annat registerinnehåller nann och pfrrson-nur.mer. Det är sorterat i alfabetisk ordning på efterna;_n och fungerar som referensregister när man vill fåfram personnummer med hjälp av efternamn. Information föruppdatering av sjöraansregistret kommer från olika källor.Inskrivningshandlingarna då en skrivs in i registret är en sådankälla. Förändringar iadress, civilstånd m m aviseras frän respektive länsstyrelse.Tjänst-göringsbesked från arbetsgivare eller befälhavare skickas till registret när dels påbörjar delsavslutar resa. Tjänstgöringsbeskedet innehållerinformation om fartyg, rederi, tillträdes-ortoch -datum, fränträdes-ort och -datum, befattning samt huvudsakligt fartområde under resan. Förutländska sjömän fungerardet också som inskrivningshandling. mottar också sjömansrulloroch manskapsförteckningar som bl a används för attkontrollera uppgifterna i sjömansregistret. aviserar i sin turskattemyndigheterna om Inskrivningar i registret sant om de sjömän som överförts tillinaktuellt register. Det ger ocksåupplysningar till enskilda, myndigheter och organisationer samt utfärdar sjötjänstutdrag. Detta redovisar sa.mmainlagd sjötid och användsdels vid ansökan om pension hos handelsflottanspensionsanstalt (HPA) dels för bl a ansökanom inträde vid sjöbefälsskola ochvid sökande av behörighet. 1979 innehöll registret över aktuella svenska sjömän 9 00 personer och registret överaktuella utländska sjömän 4 459 personer,dvs totalt 13 859 personer. Ca 2 5OO personer skrivis in i de aktuella registren . För att kunna göra en bedömningav för- ooh nackdelar med ett ADB-baseratsjöraansregister bör vissa jämförelser görasmot ett manuellt fört sjöraansregister. Nedanstående figur kanvara en utgångspunkt för sådana jämförelser Av intreL;se '.iv delsinfoiT.iation om respektive komponent dels infoimation ojn ;-..iinband i;iell.inkomponenter för att kunna söka sig fram till önskadinformation. sjömannen villnan ha information -om namn, adress, nationalitet, utbildning, behörighet, hälsotillstånd n m. Om fartyget vill .Tan veta namn, i.torlek, r.askinstyrka,farto:.-;råde ::. Prop.1981/82:74 59 rederi är det främst adressuppgifter som är intressant. Komponenten resa knyter ihop en viss med ett visst fartyg. Här vill man ha uppgifter om tillträdes-datum och -ort, frånträdes-datum, -ort och -orsak,befattning under resan samt huvudsakligt farto:::råde. De sjö.r-.än ccm en visa tidpunkt är på resa på c-::. ;'ia fartyg utgör det fartygets besättning. Saraband sora ärav intresse är anställningsförhållande raellan sjömanoch rederi sr.rat ägarförhållandena mellan rederi och fartyg. nr bemanningskontrollen är det primära att utifrån fartyg fåfram dess aktuella besättning. Denna information används för att undersöka om kraven päminimibesättning är uppfyllda samt vid orabordkontroll omminrapporterad besättning stämmer med den faktiska besättningen. Om missförhållanden upptäcks är det önskvärt att kunnagå bakåt i tiden för att få fram besättningsläget samt till- och fränträden somgjorts efter viss tidpunkt. Vidare ärdet önskvärt vid sådana tillfällen att undersökaom rederiet har andra fartyg och i säfall besättningsläget på dessa. I sin nuvarande utformning medger inte sjömansregistret att man för ett visst fartyg kan ta fram dess besättning. Ett sättatt manuellt lösa detta vore att förvara sjötjänstöversikternaper fartyg och inte i personnun.merordning som f n. Detta skulle dock kräva ytterligare ett referensregister som talar om pä vilket fartyg en viss tjänstgör eftersom behovet att komma åt viapersonnummer kvarstår exempelvis i samband med aviseringarfrån . Åtkomsttill fartyg och sjömän via rederi skulle kräva ytterligarereferensregister, men sådan åtkomst har ganska underordnad betydels* och motiverar inte sådana register. Ansvarig för bemanningskontrollenär . Den sköts avverkets bemanningssektion och inspektionsdistrikt. En viktig fråga är hur enkeltoch snabbt önskad information kan överföras. Ett ADB-baseratregister raed terminalåtkorast medger att berörd tjänsteman själv snabbt kan ta fram önskade uppgifter. Dessa uppgifter kan fås fram i "dialog" med datorn, dvs svar frän datorn ger upphov till nya frågor som ger nya svar frän datorn etc tills den som frågar är nöjd. Vid ett manuellt fört register får önskad information anges per brev eller telefon och informationen överförs sedantillbaka per brev eller telefon. Att ta fram uppgifter ora aktuell besättning förett fartyg ur ett manuellt register och sa.mmanställa är inte gjort i en handvändning. Det kan vidare noteras att ora man för sjötjänstöversikternafartygsvis inte har möjlig--het att fä fram besättningsläget för visstidpunkt bakåt, eftersom man inte vet vilka sjömän som lärimat fartyget efter denna tidpunkt och tjänstgör på andra fartyg. Ett ..D";-baserat register .-edger att inf or:;,at ionsutbyte:ned Prop.1981/82:74 , 60 Sammanfattningsvis krävaför att nuvarande sjömans-register skall kunna fungera stim instrument ibemanningskontrollen, att åtkomst tillbesättning kan ske via fartyg. Detta kräver ytterligare ett manuellt register. I jämförelse medett ADB-baserat registor blir åtkomst till önskad infor:iia-tion långsannare och o:nö tänd I igare och endast det .iktuella beGätt. ''iing3läset kan tas fram. 4 Ett översiktligt förslag till systemlösning för 4.1 Samordning med andra register I direktiven till mönstringsutredningenanförs att det är naturligt att övertar huvudmannaskapet för sjömansregistretfrån AMS. Enligt uppgii". har mönstrings-utredningen i sitt arbete inte hellerkommit till någon annan ståndpunkt. I ADB-propositlonen (prop 1978/79:121)framhålls att ADB bör ses sora ett hjälpmedeloch att ansvaret för dess användning normalt börknytas till den myndighet i vars verksamhet ADB används. Det gällersysterautveck]ingsarbetet, utformningen av systemlösningar, datordriftens bedrivande etc. För ett ADB-baserat sjömansregister faller därför ansvaret päsjöfartsverket i första hand och detta förhällande utgör utgångspunkten viden diskussion av samordningsfrågorna. Sjömansskattekontoret i har ett ADB-baserat sjöraans-skatteregister. Arbete har påbörjats medatt utarbeta en kravspecifikation förkonvertering till modernare datorutrustning. Att integrera sjömansregistret med detta register skulle innebära ett komplicerat och utdraget utvecklingsarbetesamt även svårigheter vid planering, underhåll och drift av det färdiga systemet. Sjöraansskattefrågor hör i första hand ihop med övriga skatte- och folkbokföringsfrågor och inte med frågor oro bemanning och sjösäkerhet. Samordning kan lämpligen ske genora aviseringar med magnetband exempelvisdå sjömän skrivs in isjöraansregistret (behandlas närmare under 4.2). Ett ADB-baserat sjömtnsregister ger vidare bättre möjligheterän att ge sjöminsskattekontoret upplysningar om var en viss befinner sig dä sjö.mansskattekontoret söker kontakt med denne. Pä sikt kan övervägas om inte sjömansskattekontoretbör kunna ansluta en egen terminal. tingsrätthar ett ADB-baserat sjöfartsregister för att registrera inteckningar i fartyg. i har ett ADB-baserat register på DAFä om sjömän med påmönstringsförbud. Mönstringsutredningenkomraer att i sitt fortsatta utredningsarbete ta upp frågan om sjö.iiänsnä.Tnden längrebehövs. Dessa tvä register synes inte föranleda några aärskilda samordningsåtgärder. :"jöfart£verkct har ett fartygsregister som körs på DAFA och somframför allt används förfakturering av sjöfartsavgifter och påminnelser ora besiktning. En samordning raed ett ADB-baseratsjömansregister skulle kunna vara attför sjöraansregistret göra uttag på magnetband frånsjöfartsregistret. I såda.na uttag skulle inte ingå onödigatekniska uopgifter och inte heller fartyg under 20 registerton.' Med utgångspunkt från redovisade förutsättningar lämnashär ett förslag till hur ett ADB-system för sjömansregistretskall kunna utformas. mottagare/avsändareav information De inringade siffrorna hänvisar till förklarande text längre fram. Det ADB-baserade registret innehåller uppgifter om - s j ö män och ersätter denuvarande fyra delregistren särat även registret med personavier ochreferensregistret. Att en sjöm.an inte varittill sjöss föregående kalenderår visas av en markering i sjömannens datapost - någon överföring till inatkuellt register behövsej. I början av varje är görs en körning däralla sjömän gås igenom och om sjömannnen varit till sjöss föregående kalenderår. sä inte ärfallet markeras sjömannens datapost. />'\ J-i c -< '-' \ '-' \ »4-1 .p-( u -o :o 4J \ >« 3 \ CO i: \ U ,1-, 0) u I c -1 / CO 0) to CO -H iJ U M 'r U. ÖO (fl (fl 0(0 Q U-l (X JJ :0 03 (0 CO *H T) Prop.1981/82:74 63 bemanningsaektion ochinspektionsdistrikten (inkl inspektionskontoret i ) anslutas med textskärmsterminaler som till sig har lokala skrivareanslutna för att kunna skriva ut intressantinformation. Pä sjöraansregistret finns ocksälokala textskärmsterrainaler för dataregistroring och for att kunna ge svar på frågor. Siffrorna nedan hänför sig till siffrorna på figuren över aystemflodet. Detta motsvarar den avisering som sker med personavi er. Man bör sträva till att få aviseringen direkt från riks skatteverket ich inte från varje länsstyrelse. Här är detviktigt att få in uppgifterna snabbt tillregistret. De större rederierna använder telex eller automatisk telex (MARITEX) för att kommunicera med fartygen om frän- och tillträdandebesättningsmän. Om dessa meddelanden utformas sä att det innehållererforderliga uppgifter skulle kopior kunna skickas in till sjömansregistret. I andra fall kan post användas om det inte tar än säg , överföring pä datamedia är tänkbart då det är frågan ora byte av större delar av besättning. Denna fråga behöverdock utredas närmare liksom telex direkt till sjömansregistret. En gemensamblankett för svenska och utländska sjömän bör kunna användas. .Änringsuppgiftersom inte komraer till sjömansregistret på annat sättbör kunna anges på samma blankett. Om exempelvis övergått till annat rederi markeras i blanketthuvudet attdet rör sig om. ändring och namnet på det nya rederiet fylls sedan i. npp.5iftema om resa och grunduppgifterna inregistreras pä sjömansregistretmed terminal. Det förefaller lämpligtatt när utfärdar behörighetsbevis man i samband raed detta registrerardessa uppgifter direkt med terminal. I saraband medatt sjöfartsregistret uppdateras överförs erforderligauppgifter till magnetband som sedan användsför att uppdatera sjöraansregistrets fartygsuppgifter. När bemanningskontroll görs på fartyg bör någon form av återkoppling görastill registret. Det kan dels vara uppgifter av mer operativ karaktär som exempelvis att en brist i bemanningen skall rätt.as till vid nästahamnanlöp och som sedan kan kontrolleras avett .annat inspektionsdistrikt ora villkoret uppl"yllto, dels uppgifter för att ta fram saramanställningar förplanering och priori teri.Tg av fra.T.tida be.Tianningskontroll. I detta sammanhang börövervägas om resultatet vid kontroll av utländsk., fartyg skall registreras. Härfinns inte minimibesättningsbeslut att tillgå utan bemanningskontrollen baseras pä effekterna jä.sjösäkerheten i mer allmän mening. Skattemyndigheterna aviseras om sjömän son inskrivitsi registret samt om de sjömän som ej varit till sjöss före- Prop.1981/82:74 64 gående kalenderår med magnetband. Strävan bör vara att avisera direkt till riksskatteverketoch inte till varje länsstyrelse . Här skall raan kunna få fram aktuellt besättningsläge men ävenbesättningsläget b.?.käti tiden liksom till- och från-träden. Man skall ocksä kujina få fram rederiets andra fartyg.Diskussion har förts om minimibesättningsbesluten skall föras in i registret. Varje sådant beslut har en omfattande notapparat och detmest praktiska verkar vara att varje inspektionsdistrikt fär kopior päbesluten och noterna. Dessa kan sedan förvarasi pärmar och tas fram och jämföras mot terminalensbesättningsuppgifter. Ett A.DB-baseratsjömansregister ger större sökmöjligheter' änför närvarande. Om man sökeruppgifter om raed ett vanligt efternamn somexempelvis kan det kräva en genomgäng av mångareferenskort. Ett ADB-baserat register medger ytterligare sökvillkor som ålder,fartyg, befattning, senaste tillträdesort,rederi m m förutom dagens möjligheter raed personnummer och namn. De flestauppgifterna kan man få ut direkt, men förhållanden somatt sjötid pä färjor tillgodoräknas till hälfteni praktikhänseende gör att komplettering krävs. Genom att använda sig av ett databassystem för lagring och hantering av data ges goda möjligheter att ta fram olika sammanställningar oc)i statistik både för önskemål som finns idagoch framtida önLikemäl. 5 Kostnader och besparingar Som påpekades i avsnitt 1 baseras Övervägandena pä ett sjö-raansregistersora utöver nuvarande funktioner även fungerar som ett effektivt instrument ibemanningskontrollen. I bilagan finns närmareuppgifter om de direkta kostnadema förutrustning, utveckling och drift av ett ADB-baserat sjöraansregister. Kostnadsberäkningarna baseras på att registret körs på en minidator, raen detta börej tolkas som att en servicebyrålösning ej kan visa sig fördelaktig. Enligt bilagan blir investeringen ca och de ärliga driftkostnaderna . Ominvesteringen fördelas medkalkylräntan 10 blir den ärliga kostnaden . Dessa kostnader börställas mot de inbesparingar sora kangöras i relation till ett manuellt fört sjömansregistermed de funktioner sora beskrivs i avsnitt 3. Ett ADB-baserat sjöm.ansregis-ter medger utrymme för personalinbesparingar, men det är inte härmöjligt att bedöma i vilken takt och utsträckning dessa inbesparingar faktiskt kan utnyttjas. l) Databassystem ärj.rogram som underlättar strukturering, lagri.ng och åtkomst av data i jämförelse med traditionell datahantering.D.ataba3. ';ystem medger också ökad säkerhet och attdata ej dubboll;t,;r;ir; j flera filer. Prop.1981/82:74 65 En inbesparing med 4 årskraftertorde vara helt möjligt med hänsyn till att sästor del av den register-hanteringen bortfaller. Eftersom dettillkommer 1 årsarbetskraft för datordriften ger det en nettoinbesparing pä 3 årsarbetskraftersom med samma antagande om personalkostnader i bilagan motsvarar ca 0,36 rakr.I kalkylen över driftkostnaderna för ett ADB-baserat sjömansregister svarar teleav-gifterna för en betydande del, 25 j Ävenraed ett manuellt baserat register skulle det krävas omfattande telefonkontakter mellan registret å ena sidan ooh inspektionsdistrikten ochbemanningssektionen å andra sidan för att fåfram önskade besättningsuppgifter. Om man antar att teleavgifterna är lika stora i bådaalternativen skulle det krävas för att alternativen skall "gäjämnt upp" att det manuellaalternativet kräver ytterligare 5-4 personer jämfört med idagför att uppfyllabemanningskontrollens krav. Dessa krav innebäraktuell besättning för viss fartyg och olika sammanställningar börbemanningskontroll och detta leder i sin tur till ytterligare minst ettmanuellt register. Det torde säkert krävas minst 3 -4 personer för att uppfylla detta. Resonemanget ovan ora besparingar och kostnader ovan är av naturliga skal översiktligt, men ur kostnadssjTipunkt kan inte hävdas att ett ADB-baserat register är sämre än ett manuellt. Ett ADB-baserat register ger också fördelar som intenås med ett manuellt register. En fråga som inte hunnit utredas närmare ärhur uppgifter ur nuvarande register bör överföras till ett ADB-baserat register; Det torde vara lämpligast att göraett uttag pä magnetband fi'ån över personer som är S- och U-märkta, dvs de ärmarkerade att de finns i sjömansregistret.ADB-registret byggs sedan upp utifråndetta magnetband och uppgifter om resor, sjötidm m matas sedan in med terminal av personal på sjömansregistret. Kostr naderna för detta färnärmare studeras i ett eventuelltfortsatt utredningsarbete. Statskontoret anser att hittillsvarande utredningsarbetevisar att ett ADB-baserat sjömansregistersom förutom nuvarande funktioner också används i benanningskontrollenär ett realistiskt förslag. Fortsatt utredningaarbete bör därför bedrivas med inriktningen att bygga upp ett sådant ADB-baserat register. Prop.1981/82:74 66 Kostnader förutrustning, utveckling och drift av ADB-baserat sjömansregister Dat_o£ut_rustning m m 1 CPU inkl operativsystem 48O 1 konsol Primärminne256 Kb 1 minikasettenhetför laddning av systemprogram 2 skivminnesenhetera 30 Ml» 2 teckenskrivare I80tecken/sekund med tangentbord för att kunnaanvändas för programutveckling ocksä 1 kommunikationsenhet föranslutning av lokala och externa terminaler Systemprogramvara som kompilatorer.editor, 70 formulärhanterare, sorteringsprogram m m , frakt och installationsavgifter 70 Lås, inredning, belysning, eljobb mra 20 4 terminalbord päsjömansregistret 10 Prop.1981/82:74 67 10 buffrade textskärmsterminalerå 15 tkr 240 0':h 9 lokalaskrivare ä 10 tkr, dvs 2 på bemanningssektionen (bara 1 skrivare) och 1 på varje distrikt och på inspektionskontoret i eller 8 st. 4 textskärmsterminalerpä sjömansregistret 40 å 10 tkr eftersom de ej behöver vara Da t_ak_o mraun i_k a t ion_ Gruppnummer med 7 linjer eftersom det är 4 osannolikt att alla 10 terminaler ringer upp saratidigt.Uppringda förbindelser raed 1 200 b/s överföringshastighetantas. Anslutningsavgifter för17 modem 33