prop · G503106 · 1981-12-31 00:00:00 — Rådethar fr.o.m. omorganiserats och dess uppgifter förändrats iriktning mot ett större ansvar för allmänt kunskapsuppbyggande forskning än tidigare,dock utan att rådet förlorat sin karaktär av sektorsorgan. Rådetssammansättning speglar alltjämt seklorsbeho-ven på så sätt att företrädare fiirsamhälle och näringsliv, i motsats till vad som gäller vid övrigaforskningsråd, är i majoritet. Forskninginom stöds också av NFR, MFR och BFR.Ansvarsfördelningen mellan råden och bör därfölja samma princip som mellan UHÄ och råden inom utbildningsdepartementetsområde. Ettantal institutioner och myndigheter inom kulturområdet har traditionellt enverksamhet som till betydande delar knyter an lill forskningsverksamhet.Myndigheter såsom , och harsålunda ansvaret för det forskningsarbete som bör bedrivas för att en rafionellutveckling av resp. sektor skall komma lill slånd. Även museerna representeraren viktig forskningsresurs med i viss mening ett sektoriellt ansvar förforsknings- och utvecklingsarbetet inom sina resp. områden. Jagfinner det angelägel alt även den forskningsverksamhet somkultur-insfitutionerna representerar beaktas när riktlinjerna nu dras upp förden framtida forskningspolitiken. Somjag i del följande kommer att redovisa,avser jag att senare föreslå regeringen all uppdra ål de sektorsansvarigamyndigheterna att redovisa omfattningen och inriktningen av deras forsknings-och utvecklingsarbete. Denna redovisning kommer givetvis också alt omfattaberörda kulturinslilulioner. Prop.1981/82:106 37 Forskningsrådeninomutbildningsdepartementels verksamhetsområde har enligl sin inslmklion iuppgift bl.a. att göra utvärderingar av den forskning de finansierar. Regeringenuppdrog ijuni 1980 åt forskningsråden inom utbildningsdepartementetsverksamhetsområde alt som ell led i förberedelserna för denna proposifionredovisa resultaten av de utvärderingar av svensk forskning som har företagitsinom resp. forskningsråds verksamhetsområde. NFRinledde i samband med den förändrade forskningsrådsorganisalionen eltutvärderingsförfarande av forskningsverksamheten inom de olika ämnesområden sområdet stöder. Rådet har utvärderat 21 olika ämnesområden, sjuområden är under utvärdering och ytterligare fem sådanautvärderingar planeras. Huvuddelen av rådels ämnesområden är därmed täckta. Syftetmed utvärderingarna är alt ge upplysningar om kvaliteten på forskningsprojektenvid en internafionell jämförelse saml om produktivitet och kompetens hos de avrådet stödda forskningsgrupperna. Granskningarna är också framåtsyflande ochavser inriktning och omfattning av forskningen på . gerde upplysningar om slmklurella och organisatoriska problem saml resursproblem isamband med projekten. Rådelsfyra programulskott svarar för val av de ämnesområden som skall utvärderas ochfastställer vårderingsgmppernas sammansättning. Utgångspunkten för denna äratt gmpperna skall bestå av kvalificerade forskare som inle är beroende avrådet. är antalet forskare fyra till sex. Det utländska inslaget igmpperna har ökat markant alltefter som formerna för rådels utvärderingar harutvecklats. Utvärderingarnasker med utgångspunkt i skriftligt material som projektgrupperna redovisarsamt genom besök hos gmpperna. Varje medlem av värderingsgruppen utarbetar enpersonlig bedömning. Dessa individuella bedömningar arbetas sedan samman ochdet sålunda gemensamma ställningstagandet anmäls sedan i rådet i form av enrapport. Undersenare tid har utvärdering i några fall skett i samarbete med andra myndighetersom antingen själva har bidragit med projektmedel inom del aktuellaämnesområdet eller på annat säll har haft direkt intresse av att medverka. NFR:s utvärderingar, som är de mest konsekvent genomförda vid en västeuropeiskjämförelse, har väckt internationellt intresse. De har inte enbart lelt fill enbedömning där svensk forsknings ställning inom olika naturvetenskapligaämnesområden ges ell gott betyg internationellt sell. De har också utgjort ettvärdefuUt underlag för rådels egna fortsatta ställningstaganden därrekommendationerna i utvärderingsrapporterna i mycket stor utsträckning harblivit utslagsgivande. Utvärderingarna har med mycket få undantag bemöttsposifivt av berörda forskare och har enligl forskarna själva vid ca hälften avde utvärderade projekten påverkat 1981/82:106 38 denfortsatta forskningsverksamheten genom att nya frågeställningar har tagils upp,att mål och metodik har modifierats eller att en förändring har skett mot ettökat samarbete med andra forskargrupper. 1 ett par fall harutvärderingsrapporterna verksamt bidragit lill all regeringen initierat utredningarav bl. a. resursbehovet inom specifika ämnesområden. MFRhar i sin redovisning av regeringens uppdrag inledningsvis beskrivitprioriteringsförfarandet i samband med ställningstagande lill nya forskningsprojekt.Sedan år 1964 sker detta inom programkommittéer, 12 medsammanlagt 60 medicinska experter och ell 10-lal andra experter. Rådet sägerall de ställningstaganden som sker för s. k. icke rekommenderade anslagoch vart annat eller för s.k. rekommenderade anslag i självaverket utgör en kontinuerlig utvärdering av de projekt som erhåller slöd frånMFR. Genom rådande konkurrens om projektmedel kan enligt rådet endast projektsom ger resultat av hög kvalitet och som är av medicinskt intresse påräknafortsatt stöd. En väl så viktig värdering av den av rådet stödda forskningengörs i samband med refereebedömning vid publicering av forskningsresultat, som islor utsträckning sker i internationella tidskrifter. Av MFR stödda forskareär vidare enligt rådet väl och proportionellt klart mer representerade sominbjudna vid internationella kongresser och symposier än medicinska forskarefrån flera andra induslrilärder. MFR anser sig sålunda ha goda skäl att ansealt svensk medicinsk forskning fortfarande har elt myckel gott internationelltrenommé. Rådetanser inte alt behov föreligger alt i utvärdering av MFR-slöddaforskningsprojekt anlita utländsk sakkunskap. IHSFR: s utvärdering av forskningen inom rådels ansvarsområde berörs först deproblem av principiell natur som är förknippade med utvärdering just påhumanioras och samhällsvetenskapernas område. Därefter följer en beskrivning avläget på skilda övergripande kunskapsfält och en redogörelse för angelägnaforskningsområden inom skilda discipliner. Slutligen berörs även vissa frågorav forskningspolitisk natur. HSFRhar inte gjort någon utvärdering i den meningen all en genomgång har gjorts avvad rådels satsningar har lett till på skilda forskningsområden eller inomskilda disciplitAev. Rådet har med hänsyn fill de svårigheter som det harpåträffat i sill arbete m(d utvärdering dragit slutsatsen alt del är merafmktbart att blicka framåt, dvs. att definiera angelägna forskningsområden. Deforskningsområden av tvärvetenskaplig natur som rådet nämner är studier avbefolkningen, inkl. kvinnoforskningen, tekniken inkl. förhållandel mellanteknisk utveckling och social förändring, den mikroelektroniska revolutionenssamhälleliga följder och datoriseringen, beslutssystemet inkl. makropolitiskaanalyser och studier av lagars och reformers genomförande, dvs. implementeringoch effekter, forskning om informationssamhället, dvs. massmedie- ellermasskommunikalionsforskning, problem som Prop.1981/82:106 39 berörlagstiftningen om sekretess och integritet, språkels förändrade karaktär ibyråkrat- och mediesamhället, jämförande undersökningar av förhållanden iskilda länder och världsdelar inkl. afrikanistik, forskning rörandearabvärlden och rörande samt historisk antropologi. Vad beträffar forskningeninom de enskilda disciplinerna anför följande. Gmndforskningsaspekten ärden centrala vad gäller angivna tvärvetenskapliga forskningsområden men dettagäller i än högre grad situationen inom de enskilda disciplinerna. HSFRredovisar brister inom de enskilda disciplinerna och föreslår satsningar påsärskilda delområden. De utvärderingar som hargjorts av NFR visar att de utvärderade forskningsprojekten till övervägandedel får goda omdömen av de internationella bedömarna. Det ligger ettobestridligt värde i att utvärderingar avseende forskning genomförs inom såmånga områden som möjligt. Utvärderingarna ger vetenskapligt värdefull kritikoch stimulans. De ger också allmänhet och politiska beslutsfattare en bild avhur forskarna förvaltar de allmänna medel som bekostar deras verksamhet.Utvärderingarna ger vidare underlag för att bedöma var önskemål om förstärktaresurser är mest motiverade och på vilka områden insatserna kan minskas. har enligt min meninggjort en noggrann redogörelse för brister och förtjänster inom skildadiscipliner och delområden. vill jag framhålla att det skulle havarit intressant med en utvärdering i mer tradifionell mening, som något visatvad rådets satsningar resulterat i. har en i och för sig lovvärd ambitionalt så långt möjligt tillgodose önskemål om forskningsanslag från ett stortantal håll. Rådet stöder således ett myckel stort anlal projekt där anslagenrelativt sällan överstiger ett par . En förskjutning i riktningmot större satsningar enligl vad jag har anfört är värd att pröva. Enviss koncentration av resurserna torde för övrigt också underlättautvärderingar av del efterfrågade slaget. har i sin redovisningpekat på de särskilda svårigheter som är förknippade med internationellautvärderingar inom rådets verksamhetsområde. Även pekar påsvårigheterna att få en internationell bedömning av den huvudsakligen påsvenska redovisade humanistiska forskningen. Kommittén uttalar sill stöd förett i annat sammanhang framfört förslag om en fond för översättning av svenskaforskningsresultat till utländska språk. Problemet är detsamma för stora delarav bl. a. den samhällsvetenskapliga forskningen. Ur samhällets synpunkt är detgivetvis angeläget att också denna forskning kan bh föremål för noggrannprövning och jämföras med vad som görs inom motsvarande områden i andra länder.Jag ulgår från all prövar olika möjligheter att åstadkomma delta, t. ex.genom alt kräva sammanfattningar på engelska av resultaten från olikaforskningsprojekt. Detär enligt min mening angelägel att forskningsråden i fortsättningen regelbundetredovisar resultaten av de utvärderingar som görs inom deras 1981/82:106 40 verksamhetsområden.Jag förordar därför alt en ny samlad redovisning görs inför nästaforskningsproposition. Jagvill i delta sammanhang också betona angelägenheten av att motsvarandeutvärderingar utvecklas med avseende på högskoleenheternas forskning. Detär också väsentligt alt liknande utvärderingar görs av den sektorielltfinansierade FoU-verksamheten. Jag utgår från att berörda myndigheter finnerlämpliga former härför. Ensådan utvärdering har gjorts i den tidigare nämnda försvarsforskningsstudien("Ett effekfivare FOA"). Därvid har såväl forskningens vetenskapligakvalitet som forskningsorganisationens förmåga all uppfatta och tillgodoseavnämarnas behov blivit undersökta. Ettannat exempel på en samlad översyn av ett sektorsforskningsområde ärskolforskningskommitténs arbete, vilket redovisats i betänkandet Skolforskningoch skolutveckling (SOU 1980:2). Vidarehar delegationen för energiforskning gjort ett antal utvärderingar av olika områdeninom energiforskningsprogrammet. Dessa utvärderingar har i första hand gälltmåluppfyllelse och verksamhetens bedrivande. I vissa fall har dock granskningframför allt skett av vetenskapligt innehåll. Jagvill också erinra om att chefen för industridepartementet i prop. 1980/81:130uttalade all utvärdering är elt nödvändigt instmmenl inom STU: s verksamhet ochalt han bedömt en ökad användning av internationell expertis i sammanhangetsom värdefull. STU har genomfört fyra sådana utvärderingar och beslutat omytterligare tre. En av dessa görs gemensamt med NFR. Ävenbyggnadsforskningen är f. n. föremål för en översyn. Chefen förbostadsdepartementet uppdrog åt landshövdingen alt biträda med en analys och utvärdering avverksamheten vid statens råd för byggnadsforskning och statens institut förbyggnadsforskning. Dessutom har rådet för avsikt att göra en sammanställning avresultaten av forsknings- och utvecklingsverksamheten under den gångna treårsperioden.Mol den bakgrunden har regering och riksdag inte varit beredd alt ta ställningfill inriktningen av verksamheten i detalj. Vissa riktlinjer för forsknings-och utvecklingsarbetet fram /84 ges dock i årets budgetproposifion(prop. 1981/ 82:100 bil. 16 s. 79 ff)- Föredraganden framhåller bl.a. viklen avforskningsinsatser som syftar till kostnadsbesparingar i byggandet ochboendet, undanröjande av miljö- och hälsorisker i byggnader ochenergihushållning. Vidare bör resultat eftersträvas :5om höjer den tekniskautvecklingsnivån och därigenom bidrar till alt främja export av teknik,komponenter och material. Regeringenbör inhämta godkännande av vad jag har förordat om utvärdering avforskning. Prop.1981/82:106 41 Övergripandeprioriteringar av forskningsområden Prioriterade områden Regeringenuppdrog ijuni 1980 åt FRN att göra en analys av möjligheterna lillövergripande innehållsmässiga prioriteringar inom forskningsområdel frånregeringens och sida och all i samband därmed lämna förslag påforskningsområden som med hänsyn lill samhällets forskningsbehov börprioriteras. FRN har redovisat detta uppdrag i rapporten 1982-1986 Vägar Värderingar . I rapporten görs en översiktliganalys av utvecklingen inom olika delar av forskningsverksamheten. Därvidredovisas dels fillgängliga resurser för resp. forskningsråd, dels dehuvudsakliga forskningsinriktningarna inom dessa, dels också vissaseklorsorgans bedömningar av vilka problemområden som är mest angelägna. Medutgångspunkt i vissa allmänna forskningspolifiska kriterier för prioriteringargör FRN sedan en bedömning av vilka problemområden som bör skjutas i förgrundeni den fortsatta forskningsplaneringen och hur de bör ses i förhållande tillvarandra. Dessa bedömningar sammanfattas i förslag till innehållsligaprioriteringar som slutligen följs av förslag rörande ansvarsfördelningenmellan olika myndigheter inom forskningsorganisationen för genomförande avdessa prioriteringar. Till kriterier förbedömningar och prioriteringar hänför FRN behovet av förnyelse inomforskningen, att fånga upp nya forskningsproblem och all stödja uppkomsten avnya forskningsområden. Ett annat kriterium är att stödja forskningsmässigtnydanande arbete i sådana gränsområden där metodkunnande från olika områden kanmötas och vidareutvecklas. tredje kriterium är att söka skapa konsekvensoch sammanhang i forskningssatsningar på olika områden. Ett Qärde kriteriumslutligen är balansproblemen inom forskningsverksamheten. FRN exemplifierardessa med slmklurella problem som balansen mellan interna basresurser ochexterna projektmedel, balansen mellan allmän kunskap och kompetensuppbyggnadoch tillämpningsnära forskning, balansen mellan olika disciplinärt avgränsadeområden och balansen mellan forskning som kräver stora investeringar,specialiserad och dyrbar utmslning och ämnesmässigt näraliggande men mindrekostnadskrävande forskning. Nämnden har delat in sitlförslag lill prioriteringar i två gmpper. Den första gruppen innehåller förslagsom FRN anser bör ges högsta prioritet. Också den andra gmppen innehållerangelägna nya satsningar. Nämnden anser dock att dessa vid ett val bör komma iandra hand. Förslagen inom resp. grupp är inte uppförda i någonangelägenhetsordning. Till den första gruppen hör a) forskning som är enfömlsättning för och konsekvens av den starka nationella satsningen på tekniskutveckling. Del innebär både naturvetenskaplig forskning i anslutning lill ochsom slöd för prioriterade teknikområden och samhällsvetenskapligt ochhumanisfiskl inriktad forskning om tekniksamhällets utveckling ochfömtsältningar. Prop.1981/82:106 42 b) forskning som vänder sig molvikliga problem inom social- och hälsovärdsområdel. börinom området prioriteras alkoholforskning, epidemiologi och forskning omsjukvården som system. Samtliga dessa områden, som har inbördesberöringspunkter, kräver breda ansatser med bidrag från flera discipliner;genomgående är dock behovel av kvalificerad samhällsvetenskapligmetodulveckHng, c) markekologiskt inriktadgmndläggande forskning om förutsättningar för odling och vård av skogs- ochjordbruksmarker. Ökade kunskaper härom är av avgörande betydelse både från deareella näringarnas och miljövårdens synpunkt, d) insatserför en allmän volym- och kompetenshöjning inom del sam- hällsvetenskaplig-humanisliska området till stöd för den breda och otill räckligt tillgodosedda efterfrågan på riktad forskning. Tillden andra gmppen hör e) forskningom kulturyttringar och kulturfrågor med strävan efter sam lade större satsningar, f) forskningom den offenfiiga verksamheten; dess styrning, ekonomi och förändring, g) forskningpå livsmedelsområdet; produktion, konsumtion, kostvanor och livsmedelspolilik. Närdet gäller ansvaret för planering och genomförande av de föreslagnaprioriteringarna föreslår FRN all naturvetenskapliga forskningsrådet (NFR) inära samarbete med styrelsen för teknisk utveckling (STU) svarar för dennaturvetenskapliga delen under punkt a). (HSiFR) bör hålla samman satsningar kring tekniksamhälletsutveckling och fömtsätlningar. Huvudman för iniliering och stöd tillalkoholforskning, epidemiologi och sjukvårdsforskning bör vara delegationen försocial forskning i samarbete rned bl.a. medicinska forskningsrådet (MFR), ,och arbetarskyddsfonden. Den gmndläggandemarkekologiska forskningen bör anförtros åt skogs- och jordbmksforskningsrådetoch NFR. Forskningen om kulturyttringar och kulturfrågor bör anförtros HSFR.Samma gäller prioritering av forskning inom den offentliga verksamheten. Förforskning inom livsmedelsområdet bör skogs- och jordbmksforskningsrådet ha etthuvudansvar men samverka med NFR, MFR, delegationen för social forskning(DSF), , , () och STU. Fören utförligare redovisning av innehåll hänvisas fill densammanfattning som har fogals till protokollet i detta ärende som bilaga 4. Rapportenhar inte remissbehandlats. Däremot har den varit föremål för diskussion dels ielt särskill seminarium med deltagare från högskolan, sektorsorgan,arbetsmarknadens parter, IVA, och berörda departement, delsvid ett gemensamt sammanträde mellan forskningsberedningen och detindustriella och . Prop.1981/82:106 43 FRNhar haft förhållandevis kort lid till sitt förfogande för all fullgöra sittuppdrag. Det är därför med fillfredsställelse jag konstaterar all nämndenhkväl har lyckats teckna en klar och sammanfattande bild över utvecklingeninom olika forskningsområden och också lagt fram förslag om prioriteringar somär väl ägnade all utgöra en utgångspunkt för regeringens och riksdagensställningstaganden. Samma uppfattning har också kommit fill uttryck i dediskussioner om rapporten somjag har nämnt. Det ligger i sakens natur allen och annan enskildhet i beskrivningen av forskningsverksamheten kan brista iprecision. Detta mbbar dock inle den helhels-bild som nämnden ger. Av särskiltintresse är enligt min mening all FRN har lyckats klargöra desektorsöverskridande sambanden för olika slags forskningsverksamheter. Därmedhar regering och riksdag fåll ell tydligare underlag för att kunna bedömaeffekterna av satsningar på ell visst forskningsområde för också näraliggandeområden. De balansproblem FRN talar om blir därmed lättare alt förstå ochbeakta. Mångaav de allmänna resonemang och rekommendationer som FRN har redovisat i sinrapport har anknytning dels till vad jag har anfört, dels lill olikaförslag somjag i del följande lar ställning fill. Jag går därför inte nu in pådessa. Rapporten utgör enligt min mening ell vägande inlägg i diskussionernakring forskningsplanering. Jag ulgår därför från all såväl seklorsorganen somhögskolans myndigheter kommer att foga in rapporten i sina allmänna underlagför den fortsatta forskningsplaneringen. Innan jag går in på deföreslagna prioriteringarna vill jag först något beröra deras art. Deövergripande prioriteringar som förs fram i del följande görs utifrån enomfattande forskningsverksamhet som har byggts upp under en lång följd av år.Inom dess olika delar har fortlöpande gjorts prioriteringar, dock ofta utan attrelateras till varandra. Därigenom har, som FRN har framhållit, obalansermellan forskningsområden uppstått som andra forskningsbehov lillföljd av prioriteringarnas långsiktiga konsekvenser inle i tillräckligutsträckning har uppmärksammats. Syftet med de prioriteringar som här förs framär främst att knyta samman redan befintliga prioriterade områden ochkomplettera dem med forskning som belyser de långsikliga effekterna av deraspåverkan på samhällsutvecklingen. Därigenom blir del också möjligt all stegvisforma ett långsiktigt prioriletsmönster för den samladeforskningsverksamheten. Deav FRN föreslagna övergripande innehållsliga prioriteringarna är enligt minmening i huvudsak väl avvägda. Jag vill dock efter samråd med berörda statsrådnågot kommentera de olika punkterna. Närdet gäller forskning som är en fömtsättning för och konsekvens av den starkanationella satsningen på teknisk utveckling anser jag alt det är nödvändigt attgöra ett par förtydliganden. Jag kan ansluta mig till uppfattningen att dennaforskning måste ha myckel hög prioritet. Mina förslag i en följd avbudgetpropositioner har också syftat till att stärka just denna forskning. Jagvill också erinra om att såväl resurserna för energiforskning Prop.1981/82:106 44 somför teknisk forskning och utveckling efter en myckel intensiv uppbyggnadsperiodnu ligger på en nivå där en viss utplåning av resurstillskotten kan väntas.Detta innebär all den prioritering FRN här föreslår ler sig ännu viktigare ochalt den bör ge en god grund för all förbättra balansen mellan de olika delarnaav forskningsverksamheten som knyter an fill detta prioriteringsområde. Densnabba tekniska utvecklingen för också med sig krav på omläggning avproduktionsprocesser, administrativa mtiner m. m. Den griper därför djupt in ifrågor rörande arbetsmiljö och arbelslivsförhållanden i övrigi. 1 dettasammanhang kan dalatekniken tjäna som exempel på en teknik som har storbetydelse för landels ekonomiska utveckling som dalateknikenstillämpning kan påverka skilda förhållanden i samhället på elt icke önskvärtsätt, bl.a. inom arbetslivets område. Jag ulgår från all samhällsvetenskapligtinriktad forskning om tekniksamhällets utveckling och fömtsältningar, som FRNnämner under denna priorileringspunkl, som en viktig del innesluter justforskning kring arbetslivels villkor. En annan viktig del av denna forskningbör vara att klarlägga småförelagens betydelse för näringslivets förnyelse ochutveckling. Jag avser all återkomma till forskningen rörande datafrågorna iett annat sammanhang. Jagdelar FRN: s uppfattning att slor vikt måste läggas vid forskning som rörviktiga problem inom social- och hålsovårdsområdet. I fråga om särskildaprioriteringar inom detta område gör jag emellertid delvis andra bedömningar änFRN. FRN anger tre områden inom social- och hälsovårdsområdet som särskilt börprioriteras , nämligen alkoholforskning,epidemiologi och forskning om sjukvården som system. När del gälleralkoholforskning och forskning om sjukvården som syslem delar jag i huvudsakFRN: s bedömning. Utöveralkoholforskningen b(jr dock även narkotikaforskningen uppmärksammas. Jag villi detta sammanhang fästa uppmärksamhet på att chefen försocialdepartementet föreslår regeringen att överlämna en propositionom åtgärder mot alkohol- och narkofikamissbm-kel. Denna proposition behandlaräven vissa forsknings- och utvecklingsfrågor, bl. a. frågan om hur missbmkelsutveckling skall följas och om behandlingsforskning pånarkofikaområdel. Del gäller således att prioritera forskningen ommissbmksfrågorna i stort. Närdet gäller forskningen om sjukvården som system finns enligt min meninganledning alt vidga perspektivet. Såväl hälso- och sjukvården som socialvårdengenomgår f. n. en genomgripande förändring i samband med ny lagstiftning. Ettfullföljande iw denna kommer att ställa stora krav på FoU-insatser inom densociala sektorn . Mot denna bakgmnd finns starka mofivatt prioritera bl.