prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — Detta är således en ofrånkomlig följd av den fränallmänekonomisk synvinkel nödvändiga ätstramningspolitiken. En kraftigareinkomsttillväxt kan inte påräknas förrän produktionen på nytt skjuter fart ochsysselsättningen ökar. Det finns dock anledningräkna med att statens inkomstförbättring blir långsammare än vadsom varit fallet i tidigare konjunkturuppgångar. baserarsina prognoser för statsinkomsterna pä antaganden om lönesumman (timlön ochsysselsättning), och privat konsumtion som bestämmer viktiga inkomstslag sominkomstskatt, arbetsgivaravgifter, mervärdeskatt och punktskatter. Eftersom dekommande åren måste präglas av återhållsamhet med avseende på löneökningar ochprivat konsumtion blir inkomstökningarna i första hand beroende av attinkomstbasen vidgas genom en ökad sysselsättning. En real expansion genomexportökningar ger inte kortsiktigt samma statsinkomstökningar som en expansiongenom inhemsk efterfrågan, särskilt privat konsumtion. Däremot ger den underlagför en långsiktig tillväxt i skatteunderlaget. Återhållsamheten medstatsutgifterna har medfört att den totala offentliga utgiftsvolymen och1982 växer med ca 3,resp. . Därmed har utgiftstakten bringats nedtill en ökning i takt med BNP-tillväxten. Utgiftstakten påverkas självfallet avbesparingsprogrammen. Huvuddelen av det i budgetförslaget ingåendebesparingsprogrammet faller på . Den kommunala sektornberäknas volymmässigt öka med 1,vilket är klart högre än det avstatsmakterna formulerade riktmärket på I %. Landstingen svarar för densnabbaste ökningen. Den underliggande ökningstakten, dvs. exkl. förändringar iberedskapsarbeten, av den totala kommunala 1981/82:100 Bilaga 1 40 konsumtionen uppgick fill 3,1980, 3,1981 ochberäknas bli 1,1982. En tredje viktigbalansbrist i vårt lands ekonomi är inflationen. Oljeprishöjningarna under1979 och 1980, den högre efterfrågenivån och den därav föranledda ökningenav mervärdeskatten drev upp inflationstakten tillsom mest räknat pä årsbasis. Den avsaktande internationella inflationen och det lättareefterfrågeläget inom landet har medfört en sänkning av inflationstakten ned tUl vid utgången av 1981. Frånkostnadssynpunkt är förutsättningarna goda att fä ned prisstegringstaktenytteriigare. Den internationella prisstegringen på industrivaror torde gä ned till . Räoljeprisernatorde bli nominellt oförändrade under året.Arbetskraftskostnaden per producerad enhet stiger med endast 3,. En negativ faktorutgörs å andra sidan av den ökande likviditeten i ekonomin somriskerar att underlätta löneglidning och prisökningar på insatsvaror. Densjunkande efterfrågan talar dock mot att deUa skulle bli fallet. Inflationen bördärför kunna avta ytteriigare . Enligt konjunkturinstitutetsbedömning skulle prisstegringarna bli under loppet av 1982 vilketskulle medföra ett genombrott av avtalsklausulen . Denekonomiska politiken har utformats för att motverka en sådan utveckling. Jaghar tidigare erinrat om att valutapolitiken kan användas för att apprecierabort genomslag från utifrån kommande prisimpulser. Detta i kombination med denlåga efterfrågenivån innebär att förutsättningar finns att även 1982 undgåen utlösning av avtalens prisklausul. Den minskadeinhemska efterfrågan betingas både av minskande privat konsumfion och avminskande investeringar. Hushållens realt disponibla inkomster väntasfalla närmare 2,. Härvid har beaktats effekterna av i budgeten ingåendebesparingar, som i och för sig påverkar hushållen obetydligt under1982, och de energiskattehöjningar som jag denna dag kommer att föreslå. Med hänsyn fill atthushållen enligt nu tillgängliga uppgifter mötte de sjunkanderealinkomsterna genom att i någon mån minska sitt sparande är det rimligt atträkna med att så sker också 1982. Den privata konsumtionen skulle därmed fallai något långsammare takt än realinkomslen. Här har antagits attkonsumtionsvolymen minskar med 1,. Därmed minskar konsumtionen 1981och 1982 tUlsammans med . Denproduktionsökning som sker tar sig till en början formen av ett ökat utnyttjande av befintlig kapacitet.Därmed kommer inte industriinvesteringarna att börja öka förrän underandra och . som föreligger tyder på en lägre investeringsnivå 1982 än vad det under höstenfanns anledning räkna med. Konjunkturinstitutethar tolkat enkäten så att denna skulle indikera en investeringsminskning på . Det finns dockbetydande skillnader meUan 1981/82:100 Bilaga 1 41 Det är främst i råvaruindustrierna som investeringarnafaller.Inom verkstadsindustrin, där vinstläget sannolikt förbättras relativt kraftigt, torde investeringsvolymen öka. Vidare förefaller det vara så att destatliga företagens investeringar trappas avmedan de privata företagen ökar investeringarna något. Detta innebär envändning i förhållande till tidigareår. En faktor som riskerar att påverkainvesteringarna negativt är den osäkerhet omframtiden som debatten om kollektiva fackföreningsfonder skapat. För att, utöver deåtgärder som tidigare vidtagits, ytterligare stimulera industriinvesteringarnaunder 1982 bör nu även investeringsfonderna frisläppas förmaskininvesteringar. I jämförelse med bedömning därfondfrisläppet ej kunnat beaktas, har prognosen för industriinvesteringarnaräknats upp något. Det torde dock fortfarande vara realistiskt atträkna med en viss minskning, mellan genomsnitten 1981 och 1982 medanen förbättring sker under loppet av 1982. De statligainvesteringarna ökar som en följd av ökad investeringsverksamhet inomaffärsverken, främst och . Bostadsbyggandettorde minska något, från drygt 43000 påbörjade lägenheter 1981 tillca 40000 1982. Detta innebär en fortsatt dämpning av nybyggnadsinvesteringarna. totala byggnadsproduktionen volymmässigt vuxit med 1/per är.Bostadssektorn svarar för drygt 1/3 av den totala byggproduktionen.Åven bostadsbyggnadsproduktionen har ökat något trots att antaletnybyggda lägenheter i flerfamiljshus och småhus minskat frän 1970 fill drygt 43000 år1981. Det minskade nybyggandet har kompenserats av en snabbt växandereparations- och ombyggnadsverksamhet. Flera faktorersamverkar till att efterfrågan på nya lägenheter kommer att minskaunder . Befolkningsökningen inom de hushällsbil-dande åldersgrupperna avtar under första hälftenav . Efterfrågan på nyabostäder minskar därmed. Realinkomstutvecklingen beräknas utvecklas svagt . Som följd häravbegränsas även efterfrågan på nya lägenheter och den efterfrågan somuppstår vänds alltmer mot mindre och billigare lägenheter. beräknas ocksåboendekostnaderna fortsätta stiga snabbareän den allmänna prisstegringstakten. Besparingarna inom den offentliga sektorn måste avse ocksåsubventionerna till boendet. Inom främst de icke-statligt belånade delarna avbostadsbeståndet höjs boendets relativprisäven genom marginalskatte- och avdragsreformen. Ursamhällsekonomisk synpunkt är det väsentligt att bostadsbyggandet anpassas till enlångsiktigt hållbar nivä genom en omfördelning av resurser både inom byggsektorn och till andraområden. Medaninvesteringarna i fast realkapital inte kan beräknas öka under 1981/82:100 Bilaga 1 42 1982 kommer en viss uppbyggnad av lager att ägarum. Dels kommer oljelagren att fyllas på, dels kommer det att finnas ett behovav att bygga upp lager av i första hand insatsvaror inför produktionsuppgången.Jag finner dock anledning räkna med en något svagare lageruppbyggnad änvad som gjordes i prop. 1981/82: 30 med hänsyn till att bedömningarna förefterfrågan och produktion nedreviderals. En säkrad konkurrenskraftär den yttersta garantin för att produktion och sysselsättning kan förbättras.Devalveringen och med den förenade åtgärder ger förutsättning för detta. Ijämförelse med bedömningen i den nämnda propositionen torde det vararealistiskt att räkna med något lägre tillväxt 1982. I betydande grad förklarasdet av att den internationella konjunkturen nu väntas förbättras i någotlångsammare takt. Det återverkar både direkt på exporten och indirekt genomatt investeringsbenägenheten i näringslivet blir svagare. 1 ett läge med någotsvagare internafionella konjunkturutsikter blir företagen också mera avvaktandenär det gäller att bygga upp lager. Sammantaget innebär detatt BNP-tillväxten 1982 kan beräknas bli I %. Under loppet av året är dockutvecklingen mera positiv. Produktionen faller som enföljd av att åtstramningen dä verkar innan devalveringensproduktionssfimulerande verkan ännu börjat synas. Under det andra halvåretvänder produktionen och visar äter positiva siffror. Omräknat i årstakt tordeBNP-tillväxten bli 3,. Industriproduktionen somföll med 2,1981 vänder i positiv riktning till följd av exportuppgången.Som genomsnitt väntas en ökning på . Utnyttjandegraden iekonomin kommer att stiga. Detta kommer också att märkas i ensysselsättningsförbättring. Under första delen av1982 beräknas arbetslösheten ligga pä en i stort sett oförändrad nivå.Arbetsmarknadspolitiska åtgärder har successivt satts in i syfte att klarasysselsättningen. Sysselsättningslägetpåverkas också av att arbetskraftsutbudet ökar långsammare. Det ökandearbetskraftsbehovet under loppet av 1982 fär till effekt att sysselsättningensuccessivt förbättras och arbetslösheten minskar. Under den senare delen av1982 förväntas arbetslösheten sjunka som en följd av vidtagnaekonomisk-polifiska åtgärder och en förväntad konjunkturuppgång. Konjunkturnedgångensäterverkningar på sysselsättningsläget skulle därmed kunna bli begränsat . 1981/82:100 Bilaga 1 43 -0,8 Import av varor och tjänster -6,5 -2,1 -6,1 -4,4 -8,2 -3,7 -9,0 Statliga myndigheter och affärsverk -1,5 -2,8 -5,9 -9,6 -1,4 -1,3 -1,4 -2,2 -2,8 -1,0 Export av varor och tjänster -0,1 -2,1 Lageromslag i procent av föregående ärs BNP. Den internationellaekonomiska miljön har pä senare år försämrats dramatiskt i förstahand fill följd av de påfrestningar som följt i oljechockernas spär. Som ettresultat härav har vi en internationell situation som utmärks av eninflationstakt på , svag produktionsökning och hög arbetslöshet. Det är ytterstoroväckande att ansträngningarna att fä ned inflationstakten iindustriländerna synes bära frukt endast mycket långsamt och att arbetslöshetensnabbt ökar. Totalt väntas denna nå 28 milj. i motsvarande8% av arbetskraften. Arbetslösheten är mycket hög både i och . Åven i den svenskaekonomin är balansbristerna stora. Sysselsättningsläget är dock bättre än inästan alla andra länder. Vi har också goda förutsättningar att med en målmedvetenpolitik rätta till situationen. Den ökade medvetenheten om deåtgärder som krävs, den tradifionella stabiU-teten på arbetsmarknaden ochvärdegemenskapen i politiken utgör härvid viktiga styrkefaktorer. Regeringensekonomiska offensiv innebär att en rad åtgärder vidtagits för att få fart päden svenska ekonomin. Devalveringen ökar industrins konkurrenskraft ochlägger grunden för en påtaglig exportökning. 1981/82:100 Bilaga 1 44 kommer - med viss tidsförskjutning - ocksåinvesteringarna att öka och sysselsättningslägetatt förbättras. ärinflationstakten, som var uppe i en ärstakt väl över15%, nere i och i fortsatt avtagande. Den svenska inflationenligger nu under det internationella genomsnittet. När det gäller attöka produktionen i den svenska ekonomin torde man knappast kunnaöverskatta betydelsen av den skattereform varom regeringspartierna ochsocialdemokraterna träffat överenskommelse. Reformen medför att detkommer att löna sig att arbeta och spara samfidigt som låneekonomin motverkas.Genom den breda parlamentariska förankringen har en fast grund lagts för desänkningar av marginalskatten som stått överst på regeringspartiernas skattepolifiskaprogram och som utgör en oundgänglig förutsättning för att vi skall kunna återgå fillekonomisk balans. somviktiga åtgärder vidtagits för att öka produkfionsförmå-gan i den svenskaekonomin har ökningstakten i de offentliga utgifterna brutits. Det är nödvändigt attbesparingsarbetet metodiskt drivs vidare. Denprodukfionsökning som vi kan åstadkomma måste i allt väsenfiigt reserveras förökade investeringar i näringslivet och för att förbättra bytesbalansen. Fortsatta besparingsansträngningar ärockså nödvändiga för att lösa de problem som budgetunderskottet skapar. I viktiga avseendenkommer den ekonomiska utvecklingen att bli positiv. En grund har också lagts för en positivutveckling , när deninternationella konjunkturuppgången väntas bli mer markerad, och underkommande är. har chansenatt reda upp sina ekonomiska problem. Det gäUer nu att vi alla politiska partier, stat och kommun,arbetsmarknadens parter, företag ochenskilda tar tillvara de möjligheter som skapats. Regeringens politik bygger pä övertygelsen attmänniskor i samverkan förmår forma ett bättre samhälle. Tillregeringsprotokollet i detta ärende bör fogas såsom bilaga: Preliminär nationalbudget 1982 (bilaga 1.1). Med hänvisning tillvad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslår riksdagenatt godkänna de allmännariktlinjer för den ekonomiska polifiken som jag har förordat i det föregående. Prop.1981/82:100 Bilaga 1 45 1 Deninternationella utvecklingen ............................................................. 1 2 Konjunkturenoch den ekonomiska polifiken i ................... 7 3 Denekonomiska politikens mål och inriktning ....................................... 11 3.1 Utgångspunkter ................................................................................ ...... 11 3.2 Den ekonomisk-politiskastrategin .................................................. ..... 13 3.3 Åtgärder för attförbättra den svenska ekonomins produktionsförmåga 16 3.4 Åtgärder som berör efterfrågani den svenska ekonomin .................. ..... 25 4 Kreditpolitiken ....................................................................................... 32 4.1 Utvecklingen ................................................................. 32 4.2 Utsikterna .......................................................................... 34 5 Utvecklingenunder 1982 ......................................................................... 37 6 Avslutning ............................................................................................... 43 7 Hemställan ............................................................................................... 44 1 Bruttonationalproduktensutveckling i vissa 1979-1982 . 2 Bytesbalansutvecklingeni vissa länder 1979-1981 .............................. ....... 5 3 Bytesbalans1980-1981 ......................................................................... 8 4 Försöijningsbalans1980-1981 .............................................................. ...... 10 5 JämförelseSverige och övriga 1973-1981 ..................... 12 6 Den konsoliderade offentliga sektorns utgifter i reala termer 1970-1982 27 7 Offentligkonsumtion och investeringar 1980-1982 .............................. ...... 28 8 Finansieringav budgetunderskottet 1980-1982 .................................... ...... 36 9 Bytesbalans 1980-1982 ........................................................................ ...... 38 10 Försörjningsbalans 1980-1982 ............................................................... ...... 43 1 Relativarbetskraftskostnad per producerad enhet i nägra industriländer 1977-1981 2 2 BNP-fillväxteninom OECD-omrädet 1973-1982 ................................... ....... 4 3 Relafivefterfrågan /och bytesbalansen 1970-1982 . 4 Marknadsandelaroch relafivpriser för svensk export 1970-1982 . 5 Företagensvinster 1970- 1982 ................................................................ 19 6 Diskontoi resp. vägt genomsnitt för valutakorgens länder 1978-1981 34 Bilaga 2 till budgetpropositionen 1982 Prop. Anmälan till statsbudgeten för /83 såvittavser utgiftsprogrammetoch beräkning av statens inkomster, m. m. 1 Budgetförslaget 1982/83 Jag övergår nu tillatt närmare redovisa budgetförslaget för /83. Jag skall först iall korthet redovisa huvuddragen i budgetutvecklingen ochmålen för budgetpolitiken. Innan jag går in på nästa års budget avser jag också attöversiktligt beröra besparingsarbetet m.m. i andra länder. Budgetpolitikensallmänna inriktning redovisas mot bakgrund av de samhällsekonomiska förutsättningar som jagtidigare angivit. Därefter kommer jag in på besparingsprogrammet ochutvecklingen av statens inkomster och utgifter för innevarande och nästa budgetär. Innanjag avslutningsvis behandlar den kommunala sektorns ekonomi skall jag kort också angevissa utgångspunkter budgetarbete. Jag har tidigare -senast i 1981 ärs kompletteringsproposition - behandlat orsakerna till den snabba ökningen avunderskottet i statsbudgeten . Statens inkomsterär starkt beroende av den reala tillväxten i ekonomin. Utgiftsanslagendäremot utvecklas till följd av gällande regelsystem och fleråriga program i många fall oberoende avresurstillväxten. En omfattande genomgäng av utgiftsstyrande faktorer gjordesi den senaste långtidsbudgeten. Av denna framgår att avstatsbudgetens utgifter ökar automatiskt pä grund av indexbindningar m. m. Inte minststatsskuldräntornastillväxt bör i detta sammanhang framhållas. 1981/82:100 Bilaga 2 Budgetförslaget 48 vartillväxten i ekonomin snabb. Detta möjliggjorde en kraftig expansionav både den offentliga och den privata sektorn. Som ett resultat av den offentligasektorns expansion blev utgifterna som andelav BNP allt högre. När expansionstakten i de offentliga utgifterna under1970-talet bibehölls trots att expansionen då skedde från en större basoch den ekonomiska tillväxten avtog kom ökningen av de offentliga utgifterna att t.o.m. överstiga den totala resurstillväxten. blev det alltmer uppenbartatt en fortsatt expansion av offentligautgifter i samma takt som inte var möjlig utan allvarliga konsekvenserför samhällsekonomin. a. skulle enfortsatt kraftig ökning av skattetrycket i syfte att finansiera de växandeutgifterna leda till mycket negativa effekter på ekonomin. Det skulle hälla tiUbaka tillväxten i ekonomin ochdärigenom i realiteten minskamöjligheterna att balansera den offentliga expansionen. I sammanhanget börockså uppmärksammas sambandet mellan den stafiiga och den kommunalasektorns ekonomi. Den kommunala expansionen har i hög grad möjliggjorts av att staten genom sänkt statsskatt skapat utrymmeför kommunalskattehöjningar och av att statsbidragen ökat kraftigt. Detta harbidragit till försämringen av statsfinanserna. Jag återkommer senare till frägan om den finansiella fördelningen mellanstaten och kommunsektorn. Utvecklingen under1970-talet har resulterat i ett strukturellt underskott i statsbudgeten. Föratt vända trenden måste utgifternas ökningstakt minskas och anpassas till en balanseradekonomisk utveckling. måste denekonomiska tillväxten stimuleras för att öka statens inkomster. Dennaprocess har också inletts med de ekonomiska handlingsprogram och särskilda "sparpaket" som regeringenhar lagt fram . 1.2 Budgetpolitiken i den ekonomiska politiken Budgetunderskottensstorlek och fortsatta tillväxt utgör ett av de centralabalansproblemen i svensk ekonomi. Det råder en bred enighet om behovet av attdämpa de offentliga utgifternas ökningstakt. bör understrykas attbegränsningen av budgetunderskottet inte utgör något överordnat mål för denekonomiska politiken utan är att se som ett bland flera medel som behövs för denna politik. Prövningen av destatliga utgifterna måste, som jag vid min anmälan av finansplanen redanpåpekat, vara mycket stram. Det gäller inte bara statliga konsumtions-och investeringsutgifter, vilka svarar för ca en Ijärdedel av statsbudgetenstotala utgifter, utan också övriga utgifter, främst transfereringar till kommuner, hushåll ochföretag. Möjligheterna attminska budgetunderskottet blir givetvis också beroende avinkomstutvecklingen. Som jag framhållit ter sig dock fortsattaskattehöjningar inte som någon framkomlig väg för att i avgöran- 1981/82:100 Bilaga 2 Budgetförslaget 49 de män minska budgetunderskottet. Inkomstutvecklingenkommer därför huvudsakligen att vara beroende av den allmänna ekonomiskatillväxten. Det bör dock understrykas att budgetunderskottet inte ens vid enmycket godekonomisk tillväxt kommer att minska om inte utgiftsutvecklingen samtidigthälls starkt tillbaka. En stram utgiftspolitik är med andra ord nödvändig för att få ned underskottet. Målen förbudgetpolitiken måste också sättas i relation till bl.a. fördelnings-och stabiliseringspolitiska mål. I fråga om offentlig konsumtion och offentliga transfereringar är målet att växla nedfrån den höga tillväxttakt som förelegat . Dettaär en process som måste fillåtas ta vissfid. En chockpolitik som syftar till mycket snabba resultat skulle sannolikttendera att förstärka obalanserna i ekonomin genom kraftiga förändringar i efterfrågans sammansättning.Dessutom skulle den kunna leda till fördelningspolifiska orättvisor. Kortsiktigt måste takten i denna process,som jag tidigare framhållit, bl. a. i 1981års kompletteringsproposition, också bli beroende av konjunkturutvecklingen. Underskottets storlek påverkasju bl.a. av aktivitetsnivån iekonomin. De budgetpolitiska avvägningarna ett enskilt år måste därför görasmot bakgrund av den ekonomiska situafionen i stort. 1.3 Besparingsarbetet m. m. i andra länder Innan jag redogörför regeringens förslag till besparingsåtgärder vill jag ge en kort redovisning avbesparingsarbetet i vissa andra europeiska länder. I flertaletOECD-länder har de offentliga utgifterna ökatsnabbare än inkomsterna. De offentliga utgifterna utmärks även i andra länderän av en omfattande automafik. Utgifterna har därför fortsatt att växasnabbt även i tider då den ekonomiska utvecklingen varit svag. En grupp mindre länder iEuropa uppvisar den snabbaste ökningen avden offentliga sektorn i förhållande till BNP. Förutom hörNorge, , och till denna grupp. En avgörande förklaring till utvecklingen i dessa länderär den kraftiga ökningen avtransfereringarna. Underskotten i de offentliga budgetarna ligger i storleksordningen512% av BNP. Flera regeringar harlagt fram sparprogram som syftar till att dämpa tillväxten i de offentliga utgifternaoch minska budgetunderskotten. Avsikten har varit att anpassa utvecklingen av de offentligautgifterna till den ekonomiska utvecklingen. Sparprogrammen har vanligenförst presenterats som särskilda paket, men efter hand har sparåtgärderna blivit endel av det ordinarie ärligabudgetarbetet. Olika riktUnjer förbudgetutvecklingen har i många länder ansetts vara av värde för detkonkreta budgetarbetet. I fastställdes är 1978 som mål attstatsutgifterna inte fick öka snabbare än BNP. I 4 1981182. Bilaga 1 och 2 Prop.1981/82:100 Bilaga 2 Budgetförslaget 50 angav regeringen att de offentligautgifterna /84 skulle ligga lägre i reala termer /80 som budgetunderskottet skulle minska frän 4,avBNP till 1,. I sattes som mål att sänkaökningstakten för de federala statsutgifterna till 3,är 1985 jämfört med enökning om 4,. skulle upplåningsbehovetminskas till 17,5 miljarder jämfört med preliminärt 26,5 miljarder år1981. I är målet att få den reala tillväxten av statsbudgeten attupphöra . I och ärmålet att bruttoskattegraden (samtliga skatter i förhållande till BNP) inteskall öka. Det finns vissa drag somåterkommer i de olika ländernas besparingsprogram. Det vanligasteförfaringssättet är att man gör generella nedskärningar av budgetens samtligautgiftsområden. Det kan ske genom procentuella minskningar som i med 2,eller genom att vissa besparingsbeloppfastställts såsom i . Andra metoder är att förändra sättet att geindexkompensation eller generellt begränsa löne- och priskompensationen föroffentliga myndigheter med vissa procentsatser. För att begränsakommunernas expansion har man i exempelvis och påolika sätt skurit ned de statliga bidragen till kommunerna. I harregeringen träffat avtal med kommunerna om att begränsa tillväxten i dekommunala utgifterna från först till och sedan till högst . En form av besparing ärbegränsningar av avtalade eller indexerade höjningar av olika förmåner inomsocialförsäkringssystemet. I har det fastställts att de socialabidragen skall höjas mindre och pensioner, barnbidragoch arbetslöshetsunderstöd med en procentenhet mindre än inflationen.