prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — Anslaget kan med hänsyn till belastningenminskas med . Jag hemställer att regeringen föreslår att lill Bestridande av resekostnader för inomFörenta Nationerna utsedda svenska stipendiater för budgetåret1982/83 anvisa elt Information ommellanfolkligt samarbete och utrikespolitiska frågor 1980/81 Utgift 1981/82 Anslag 1982/83 Förslag UtrikespolitiskainstUutet begär för /83 ell statsbidrag över tredje huvudtitelnom , en ökning jämfört med anslaget för innevarande budgetår med345000 kr. Svenska FN-förbundetbegär ell bidrag över tredje huvudtitelns anslag E 3 på sammanlagt 1562000 kr.för /83, vilket skulle inne-6 1981182. Prop.1981/82:100 Bilaga 6 82 bära en ökning med . i förhällande tillbidraget för innevarande budgetår. Svenska UNICEF-kornmitténanhåller om statsbidrag för /83 om totalt , vilketskulle innebära en ökning med . i förhållande till innevarande år. Svenska sektionen avInternationeUa och frihet anhåller om statsbidrag /83 om . Bidraget för innevarande budgetår uppgår till46000 kr. Det begärda beloppet innebär en ökning i förhällande till bidragetför innevarande budgetär om . Svenska freds- ochskiljedomsföreningen anhåller orri ett statsbidrag för /83 om250000 kr., vilket skulle innebära en ökning med . jämfört med det förinnevarande budgetår beviljade bidraget, . anhåller om ett statsbidrag för /83 om240000 kr., en ökning om . i jämförelse med bidraget för innevarandebudgetär, . Kristna fredsrörelsenanhåller om statsbidrag för /83 om , vilket skulleinnebära en ökning med . i förhållande till bidraget för innevarandeår, . Institutet förEuropa-information erhåller för innevarande budgetär elt bidrag om 100000 kr.För /83 äskar institutet ell bidrag om . Arbetsgruppen för Svenskfolkriksdag ell samarbetsorgan mellan ochSveriges Fredsråd. Dess syfte anges vara att fungera som samarbets- ochkontaktorgan för informationsspridning och opinionsbildning inedrustningsfrågor. Organisationen bildades inför FN:s generalförsamlingsexli;asession om nedrustning är 1978. Arbetsgruppen har inte erhållit löpandebidrag över anslaget E 3. Därernot erhöll arbetsgruppen av utrikesdepartementetett engångsbelopp om . under /79. Arbetsgruppen har /82 erhållit ett engångsbidrag på förinformationsakliviieter inför FN:s andra extra session om nedrustning är 1982.För /83 har arbetsgruppen begärt ell bidrag om . Jag förordar att anslagetenligl huvudförslaget räknas upp med . för nästkommande budgetår. Denföreslagna anslagsuppräkningen bör fördelas enligt följande: Bidraget tillUtrikespolitiska instUutet bör i första hand ökas med . med hänsyntill stigande kostnader för institutets administrafion och verksamhet vidnuvarande nivå. Därutöver föreslår jag i samråd med chefen förförsvarsdepartementet att del bidrag för forskningsprogram som ges lillinstitutet över IV:e huvudtiteln fr. o. m. /83 lämnas över III:ehuvudtiteln. Dessa medel bör även framgent reserveras för 1981/82:100 Bilaga 6 83 För budgetåret1982/83 beräknar jag . för denna verksamhet. För nästkommandebudgetår skall således bidraget lill ökas med sammanlagt1875000 kr. Bidraget fill bör höjas med104000 kr. För SvenskaUNICEF-kommUtén beräknarjag eU med . Med hänsyn lillkaraktären och inriktningen av kommitténs verksamhet finner jag del motiveratatt kostnaderna för bidraget räknas av mot ramen för del internationellautvecklingssamarbetet. Bidragen till Svenskasektionen av för fred och frihet, . Utrikespolitiska föreningarnas ,samt InstUutet för Europa-information bör öka med 1 000kr. Arbetsgruppen för Svensk folkriksdag för nedrustning föreslås ickefå något ordinarie bidrag. I likhet med förfarandet vid första extra mötet medFN:s generalförsamling avser jag föreslå regeringen att ställasärskilda medel till förfogande för vissa enskilda organisationer föruppföljning av del andra extra mötet är 1982. Dessa medel beräknas uppgå tillca . Prövning av bidrag kommer att ske efter särskild ansökan frånorganisationerna. Med hänvisning till vad jag ovan har anförthemställer jag alt regeringen föreslårriksdagen att lill Information om mellanfolkligt samarbete ochutrikespolitiska frågor för /83 anvisa ell anslag av . 1980/81 Utgift 9880000' Reservation 1981/82 Anslag 10213000' 1982/83 Förslag 12 203000 ' Inkl. engångsbidrag på . - Inkl. engångsbidrag pä . 1981/82 Beräknad ändring 1982/83 Handläggande personal Övrig personal () är en stiftelse, för vilkenKungl. Maj:l fastställt stadgar . Stiftelsen har fill ändamålatt i enlighet med de grunder för bidrag som godkänt Prop.1981/82:100 Bilaga 6 84 1966:76, SU 1966:88, rskr 1966:203, prop.1979/80:106, UU 1979/80:21, SKU 1979/80:48, rskr 1979/80:304) bedrivavetenskaplig forskning i konflikt- och samarbetsfrägor av betydelse förinternationell fred och säkerhet i syfte all söka ge bidrag lill förståelsen avbetingelserna för fredliga lösningar av mellanstatliga konfiikter och för enstabil fred. Sfiftelsen leds av eninternationell styrelse, som har sitt säte i . finnsen institutsdireklör, som är institutets chef, och en biträdande direktör. finns i övrigt personal enligt särskilda föreskrifter eller andrabeslut som regeringen meddelar saml forskare och annan personal i mån av behovoch tillgång av medel. begär /83 ett anslag av , vilket skulle innebära enökning i förhållande till innevarande budgetår med . Det begärdabeloppet avser kompensation för automatiska kostnadsökningar och merkostnaderhänförliga till institutets nya lokaler, medel för vissa forskningsprojekt,bortfall av restitution av mervärdeskatt m.m. samt medel för personalförstärkningar. begär medel för att finansiera 5 nyaforskartjänster. Av det begärda anslagetför 1982/83 avser . kostnader för löner och lönekoslnadspålägg,vilket innebär en ökning med . i förhållande lill anslagna medel för innevarandebudgetär. Av detta belopp avser . stigande kostnader för befintligabefallningar enligl SIPRLs aktuella organisationsplan. begär vidare ökademedel för administrativa kostnader, projektverksamhet m.m. hemställer ianslagsframställningen att sex av de tjänster som f.n. innehas avarvodesanställd personal överförs till den av regeringen fastställdapersonalförteckningen. Motivet härför är enligt att befattningarnaifråga fyller permanenta behov inom organisationen. För /83beräknar institutet intäkter från försäljning av publikationer på . har beräknat etthuvudförslag uppgående lill . (+ ). I pris- och löneomräkning beräknarjag i enlighetmed riktlinjerna för huvudförslaget sammanlagt , varav 779000 kr.avser merkostnader lill följd av kursutveckling, bortfall av restitution avmervärdesskatt, aviserade hyreskostnader m. m. Jag bedömer all anslagshöjningenmöjliggör en utökad forskningsverksamhet vid institutet. Jag hemställer altregeringen föreslår all lill Bidrag tillStockholms internationeUa fredsforskningsinstitut anvisa ell reservationsanslagav . 1981/82:100 Bilaga 6 Vissa åtgärder för rustningsbegränsning ochkontroll 1980/81 Utgift 1981/82 Anslag 1982/83 Förslag Beräknad ändring 1982/83 Handläggande personal Övrig personal Insamling och analys av luftburen radioaktivitet + 275000 + 115000 + 250000 + 250000" + 115 000 + 220000 ' Inkl. engångsbidrag om150000 kr. ' Inkl. engångsbidrag om . Inkl.engångsbidrag om . '' Inkl. engångsbidrag om . FOA begär för budgetåret1982/83 elt anslag av . vilket skulle innebära en ökning med 2765000kr. i förhållande lill anslaget för innevarande budgetår. Vidare föreslås allen ny programdel inrättas: T4. Särskilt inhumana vapen, som harfinansierats över Qärde huvudtiteln. FOA redovisar i sinanslagsframställning två alternativa nivåer för anslagsberäkningen /83. Nivå A innebär reala resursminskningar med 2 procentårligen fram t. o. m. 1985/86. Trots detta räknar man med i stort selloförändrad ambitionsnivå. Nivå B innebär en höjning av ambitionsnivån. FOAhemställer att sistnämnda, högre alternativ läggs lill grund föranslagsberäkningen för /83. I pris- ochlöneomräkningen beräknarjag i enlighet med riktlinjerna för huvudförslagetsammanlagt . Därutöver bör anslaget räknas upp med 1 675 000 kr.avseende engångsbidrag för ersättning av viss utrustning. I samråd med chefen förförsvarsdepartementet anser jag att finansieringen av forskningen kringsärskilt inhumana vapen skall föras över från fjärde huvudtiteln till tredjehuvudtiteln från och med /83. Forskningsprogrammet skall utgöraen ny programdel under anslaget E 5. Prop.1981/82:100 Bilaga 6 86 slaget E 5. Vissa åtgärder för rustningsbegränsning ochkontroll och föras upp medett belopp om . Medhänvisning till den inledande sammanställningen och till vad jag ovan haranfört hemställer jag att regeringenföreslär att fill Vissa åtgärder för rustningsbegränsning ochkontroU för /83 anvisa ett förslagsanslagav . Prop.1981/82:100 Bilaga 6 I. Beskickningar med angivande inom parentes avsubsidära ackredite-ringsorter () * AddisAbeba (Djibouii) * () BernBissau* Bogolä () BudapestBuenos Aires (Monlevideo) BukarestCanberra (, ) * DaccaDamaskus* (, , , ) (Mälé) Jeddah (Muscal, Såna) (Brazzaville, , (, ,Manarna) (, ) LondonLuanda (Säo Tomé) () MadridManagua* Med * betecknad beskickning förestås av en t. f.chargé d'affaires. Med betecknad myndighet avses upprättas under budgetåret1982/83. 1981/82:100 Bilaga 6 () *Monlevideo (, , , (, ,) () Tokio * Warzawa Wellingtong (, ,) Sändebudeti , , , och Quagadou-gou är stationerad iStockholm. Sändebudet i ,, , , 's och ärstationerad i . Sändebudet i ,, , , Tananariveoch är stafionerad i Slockhoim. ständiga representation vid Förenta Nationernai ständiga delegation vid de internationella organisationerna iGeneve Sverigesdelegation vid och utveckling () iParis delegation vid de Europeiska gemenskaperna iBryssel Sverigesdelegation vid i Med ' betecknad myndighet avses nedläggas under budgetåret1982/83. Med betecknad myndighet läggs ned under /82. 1981/82:100 Bilaga 6 89 Med ' betecknad myndighet läggs ned under budgetåret1981/82. Prop.1981/82:100 Bilaga 6 91 - Svenskabiständsmyndigheter och -organ - Internationellabiståndsprogram, som får svenskt stöd Biståndet till enskilda programländer Prop.1981/82:100 Bilaga 6 92 Statliga myndigheter och organ för Sverigesbistånd UDs avdelning för internationellt utvecklingssamarbete samladesansvaret inom för det svenska biståndet avdelning i ulrikesdepartementel, avdelningen för internationellt utvecklingssamarbete, i dagligt tal"u-avdelningen". U-avdelningenförbereder regeringens beslut och förslag till både i fräga om del direkta (bilaterala) biståndet lillmottagas-länderna, och del biståndsom ges via olika FN-organ, utvecklingsbanker eller andra internationellaorganisationer (multilateralt bistånd). Huvuddelen av det bilaterala biståndet genomförs och administrerasav SIDA. Avdelningen ärorganiserad på tre enheter (multilaterala enheten, bilaterala enheten ochplaneringsenhelen) och har totalt ca 50 tjänstemän. Den, leds av en statssekreterare. Styrelsenför internationell utveckling (SIDA) SIDA, sominrättades 1965, är elt centralt ämbetsverk under regeringen med uppgift altplanera, genomföra och administrera det direkta (bilaterala)biståndssamarbetet med . Delta bistånd omfattar dels samarbete medett 20-tal huvudmollagarländer, dels andra typer av bistånd, t exkatastrofinsatser, bidrag till utvecklingsprojekt via enskilda svenska organisationer,bistånd till flyktingar och befrielserörelser, rekrytering avbi-sländspersonal etc. SIDA leds av enstyrelse, som utses av regeringen. Den består av SIDAs generaldirektör,som är ordförande, och tio andra ledamöter, som representerar riksdagspartier, folkrörelseroch intresseorganisationer. SIDA är organiseratpå elva byråer. I 14 motlagariänder har SIDA biståndskontor, som är knutna lill densvenska ambassaden. På SIDA finns ca500 anställda, varav ca 80 vid biståndskonloren. Beredningen för internationellt tekniskt samarbete(BITS) Utbildningsberedningeninrättades 1975 och fick 1979 ställning som självständig myndighet underutrikesdepartementet. Beredningens namn ändrades1981 till beredningen för internationellt tekniskt samarbete (BITS). Beredningens uppgiftär att genom s k bredare samarbete främja förbindelser med vissa u-länderutanför kretsen av huvudmottagarländerför det bilaterala biståndet. Sådant samarbete bedrivs med bl a 1981/82:100 Bilaga 6 93 , , , ,, , ,och . Del bredaresamarbetet skall grundas på ömsesidigt intresse och skall i första hand beståav kunskapsöverföring pä områden där är väl rustat med kunnande och kapacitet. BITS bereder ochfattar beslut om hur anslaget för bredare samarbete skall utnyttjas. Ekonomiskt stöd gesfrämst lill: - svenskakonsultinsatser och förinvesteringsstudier - samarbetemellan institutioner i och i - utbildningsinsatseroch korta specialkurser i , - kulturellt samarbeteoch personutbyle. BITS har också lilluppgift att delta i beredningen av ansökningar om förmånliga u-landskrediter. Beredningen leds aven styrelse som utses av regeringen. Vid beredningen finns sju anställda. Fonden för industriellt samarbete med () Fonden förindustriellt samarbete med () är en stafiig stiftelse,som inrättades.1978. Fonden, vars grundkapital är , har rätt all laupp lån eller utfärda länegarantier till elt belopp som motsvarar högst tre gångergrundkapitalet. - all medverka lilletablering av samägda förelag, s k joinl , tillsammans med u-landspartner och svenska företag, - attförmedla kontakter mellan intressenter i och svenska företag, attmedverka lill all förinvesteringsstudier genomförs och bidra till finansieringav dem, att bidra med aktiekapital och lån samt ge garantier vidgenomförande av projekt. skall iförsta hand samarbeta med länder med vilka bedriver långsiktigtutvecklingssamarbete. I den män andra länder blir aktuella, börendast sådana komma ifråga vars utvecklingspolitik år förenlig med målsättningen för svenskbiståndspolitik. Fonden leds av enstyrelse som utses av regeringen. Vid fondens kansli finns älta tjänstemän. Biståndsutbildningsnämndeninrättades för all leda och samordna den utbildning i språk ochu-landskunskap som bedrivs vid i Prop.1981/82:100 Bilaga 6 94 Kramforskommun som förberedelse för uppdrag i . - anordna allmänna enterminskurser iu-landskunskap, - geförberedelseutbildning för fredskårsdeltagare, - anordnaspråkutbildning som förberedelse för uppdrag i , - anordnaspeciella kurser i u-landsfrågor och språk, - isamarbete med SIDA bistå myndigheter och andra med information och rådgivning omlämplig förberedelse- och språkutbildning inför uppdrag i . Till enterminskursenantas sådana sökande, inklusive vapenfria tjänstepliktiga, som bedöms lämpliga förutbildningen. Nämnden utses avregeringen och har sitt kansli vid i . Vid nämnden ochskolan finns ell 40-lal anställda. Styrelsen för u-landsforskning (SAREC) Beredningen föru-landsforskning inrättades 1975 och ombildades till en självständigmyndighet under ulrikesdepartementel - styrelsen för u-landsforskning (SAREC). SAREC har tilluppgift alt främja forskning som kan underiätta för att utvecklasmot ökat självbestämmande och mol ekonomisk och social rättvisa. Huvudmålet för SARECs verksamhet är allge stöd till strävan alt byggaupp och stärka en egen kapacitet inom vetenskap och teknik. SARECs verksamhet är uppdelad på fyraolika program: - direktstöd lill vissa , f n 13 stycken, - stödlill samarbete mellan , t ex regionala forskningsorgan, och lill särskilda forskningsprojekt, - stödlill internationella forskningsprogram, bl a inom (),konsultativa gruppen för jordbruksforskning (CGIAR) och internationella arbetsorganisationen(). - stödtill svensk u-landsforskning, elt 90-tal olika forskningsprojekt. SAREC leds av enstyrelse som utses av regeringen. Generaldirektören i SIDA ingår i styrelsen.SAREC är administrafivt knutet fill SIDA. Vid finns ca 20 anställda. Nordiska Afrikainslitutel tillkom 1962 på initiativ avNordiska Rådet. Institutet har till uppgift att i främja studiet avafrikanska förhållanden genom att: 1981/82:100 Bilaga 6 95 främja och driva forskning och undervisning om , utgöra ett .dokumentationscentrum för afrikaforskningen, genom kurser, föreläsningar, seminarier etc spridainformation om ochaktuella afrikanska förhållanden, stödja utbildningen av personal för u-landsuppdrag iAfrika. Verksamhetenleds av en styrelse, som utses av regeringen. är bl a rektorn vid i , som också ärstyrelsens ordförande, samt överbibliotekarien vid universitetsbiblioteket i . Istyrelseningår även representanter för de övriga nordiska länderna. Vid institutet finnsell 20-lal anställda, varav åtta tjänster finansieras över biständsanslagen. Importkontoret för u-landsprodukter (IMPOD) Importkontoret föru-landsprodukter (IMPOD) tillkom och är ell statligt organunderställt men finansierat med biståndsmedel. Kontoret har tilluppgift alt ge exportörer i hjälp med att avsätta sina varor i . Det sker genom informationoch handledning om avsättningsmöjligheter och marknadsförhållanden i Sverige.IMPOD skall även förmedla kontaktermellan u-landsexportörer och förelag i . IMPOD deltar också i konkreta marknadsföringsprojekt. IMPOD har dessutom lilluppgift att vara svensk kontaktpunkt för /GATTs internationellahandelscentrum (ITC) i konkreta frågor, som rör avsättning av u-landsprodukter pä den svenska marknaden. IMPOD leds av enstyrelse och chef för är en direktör. Kontoret har elt tiotal anställda. Internationella utvecklingsprogram FNsutvecklingsprogram (UNDP) FNsutvecklingsprogram (UNDP), som bildades då två mindre biståndsfonder slogssamman, har som mål att vara FN-systemets centrala källa förfinansiering av tekniskt bistånd. Projekten genomförs främst av FNs fackorgan.Programmet har också ansvar för att FNs verksamhet samordnas i de mottagande länderna. UNDPs uppgift är attfrämja mottagariändernas utveckling genom olika former av kunskapsöverföring ochförinvesleringar. UNDPs huvudsakliga biståndsformer är expertrådgivning, stipendier,utruslningsleveranser och Prop.1981/82:100 Bilaga 6 96 omfattade UNDPs verksamhet 5 200 projekti 150 länder. UNDPs verksamhetbygger i huvudsak på landprogrammering. Denna innebär alt man för varje mottagarlandfastställer hur myckel UNDP-bi-stånd landet kan räkna med . Isamarbete med motlagariandel och UNDPs plalsrepresentanl utarbetas sedan ell detaljerat landprogram förhur medlen skall utnyttjas. Delta program fastställs av . Storleken pä varjemottagarlands program bestäms främst av bruttonationalinkomsten per capita ochbefolkningens storlek. De fattigasteu-länderna - med en bruttonationalinkomst per capita pä högst -kommer att få av programmets länderfördeladeresurser jämfört med underprogramperioden - 1981, en ökning . Rikare , med en per capita-inkomst ,skall ha som mål att, efter en medper capita-inkomsten stigande skala, återbetala en del av sill bistånd lillUNDP vid programperiodens slut. UNDP har sedan 1972elt sårskilt program för de minst utvecklade länderna. Detta program omfattade 1980drygt men kommer all öka väsentligt genom de utfästelser om ytterligarebidrag som gjordes av bl a vid om de minstutvecklade länderna. En mindre del avUNDPs resurser används för program som berör flera regionala,interregionala och globala program. UNDPs högstabeslutande organ är styrelsen, som har 48 medlemmar. Av dessa är 27u-länder, 17 västliga i-länder och 4 socialistiska i-länder. Styrelsenbestämmer bl a fördelningen av UNDPs resurser och godkänner landprogrammen.UNDPs styrelse är också beslutande organ för FNs reguljära tekniska biståndsprogram, FNskapitalulvecklingsfond, FNs befolkningsfond , FNs nalurresursfond samt en rad mindrespecialfonder. UNDPs sekretariat ligger i och har f n drygt 550anställda. Under 1970-lalethar en omfattande decentralisering av UNDPs verksamhet ägt rum. Tyngdpunkten iarbetet med all förbereda och genomföra landprogrammen har föriagls lill 116 fältkontor medomkring 3 500 anställda. Fältkontoren leds av s k "residentrepresentatives", som även har till uppgift alt samordna de andra FN-organensUNDP-finansierade verksamheti landet. UNDPs verksamhetfinansieras genom frivilliga bidrag. De uppgick lill 268milj dollar. 1975 lill och 1980 fill . För programperioden - 1981 var bidragsmälet totalt . Prop.1981/82:100 Bilaga 6 97 vilket förutsätter all bidragen ökar per år.Även om bidragen endast ökade kunde bidragsmålet nästan uppnås. För programperioden1982 - 1986 har UNDPs resurser också förutsatts öka och sammanlagt uppgåfill . Med hänsyn lill att bidragen ökatlångsammare ån beräknat ärdel högst osäkert om detta mål kan nås. Detta kan fä allvarliga följder förplaneringen av verksamheten. Till dettakommer all UNDP i praktiken gör femåriga biständsutfästelser gentemot mottagarländerna medan givarländerna, med fäundanlag, lämnar ettårigabiständsutfästelser. har därför verkat för all alla bidragsgivare, liksom , skall lämnafleråriga bidragsutfästelser, vilket dock flera stora givarländermotsätter sig. De största enskildabidragsgivarna är och . Därnäst följer med 335milj kr, vilket 1981 utgjorde av UNDPs resurser. gav dessutomsamma år lill UNDPs särskilda program för de minst utvecklade . Defyra nordiska länderna svarade 1981 för 26,av de ordinarie bidragen tillUNDP. Från all ha finansierat mer än två tredjedelar avFN-systemets tekniska biståndi början av 1970-lalet svarar UNDP numera endast för ca en tredjedel.Förklaringen är att det s k multibi-bislåndet, dvs biståndsinsatser som genomförs av fackorganen menfinansieras med bilaterala biståndsmedei, och fackorganens egnabiståndsprogram ökat myckel snabbi under 1970-lalel. harmed tilllagande oro sett denna ökade uppsplittring av FNsbiståndsverksamhet, som i viss mån innebär ett underkännande av landprogrammeringsprincipen.Styrelsen har därför betonat att den FN-resolution från 1970som ger UNDP den ledande och samordnande rollen i FNs biståndsverksamhet skallrespekteras. UNDP-sekrelarialet har också föreslagit att UNDP skall ta över det administrativaansvaretför olika särfonder inom FN-systemet. Detta skulle minska de administrativakostnaderna, som det skulle kunna ge givar- och mottagarländer en bättre överblick överFN-biståndet. stödjer dessa tankar. FNs kapitalutvecklingsfond (UNGDF) FNskapitalutvecklingsfond tillkom 1966 med uppgift att ge gåvobistånd eller lån påförmånliga villkor lill investeringsprojekt i . De västligaindustriländerna motsatte sig att fonden skulle inrättas med motiveringen att den föreslagnaverksamheten kunde skötas av andra organ. bidrog dessa länderinle heller till fondens finansiering. 1981/82:100 Bilaga 6 98 beslöt generalförsamlingenatt kapitalfonden i fortsättningen endast skulle finansiera projekt i de minstutvecklade , inriktade på folkflertalels basbehov (bostad, kläder,mal, undervisning, grundläggande hälsovård). Fondens mål är alt nä defattigaste människorna i de minst utvecklade länderna. Projekten skall utformasså alt befolkningen aktivt deltar i de projekt som genomförs. Fonden kan tahand om projekt som andra givare bedömer vara för små. För femårsperioden1976-1980 godkände fonden 168 projekt i 35 länder till en sammanlagd kostnad av122,. Fonden är underställdUNDPs styrelse och arbetar främst genom UNDPs fältorganisation. Fonden finansieras genomfrivilliga bidrag. Bidragen beräknas fill jämfört med26,för . De viktigaste bidragsgivarna är några mindregivarländer. bidrag uppgår till vilket är ca 25%av de tolala bidragen. är den största bidragsgivaren efter . FNs befolkningsfond (UNFPA) Ända fram till 1960-taletvar del svårt att nå överenskommelse om FNs insatser på befolkningsområdet. Säsmåningom ökade dock FNs engagemang, vilket verkat för. År1967 inrättades en särskild fond. Det administrativa ansvaret för fonden liggerpå UNDP. Fonden hade till enbörjan nästan uteslutande en finansiell och rådgivande funktion. FNsekonomiska och sociala räd antog 1973 nya riktlinjer för fondens verksamhet.Enligl dessa skall fonden leda och samordna FN-systemets insatser inomfamiljeplaneringen. Fonden har sedan nägra årsökt koncentrera resurserna till 40 s k prioritetsländer. Styrelsen haremellertid begärt alt stora folkrika länder med en snabbi växande befolkning iförsta hand skall fä del av UNFPAs bistånd.