prop · G503168 · 1981-12-31 00:00:00 — Utredningen föreslår vidare att barnet med stigande ålderoch mognad skall få ell ökal inflytande på sina personliga angelägenheter. Ivissa hänseenden föreslås också en vidgad självbestämmanderätt för barnet, t.ex. vad gäller möjligheterna all ingå arbetsavtal. I ett visst avseende haremellertid utredningen helt avstått från att la ställning. Del gäller frågannär barnet själv skall få bestämma om medicinska ingrepp och behandlingar. F. n. får del anses som myckel oklart vad som gäller idetta avseende. Den unge kan redan i viss utsträckning vägraatt genomgå medicinska åtgärder utan att föräldrarna eller samhällel kan läggasig i detta. En sådan situation finns t. ex. beskriven av Bramstång i hansuppsats i publikationen Uppsatser isocialförvallningsrätt. Viss speciallagstiftning kan också lägga hela ansvaretför ett medicinskt ingrepp på den unge. En sådan lagstiftning är abortlagen.Ingen annan än kvinnan - oavsett hennes ålder- kan bestämma om abort skall ske.Endast om kvinnan inte kan avge ett giltigt samtycke, skall hennes uttalademening inle beaktas. Detta medför emellertid att aborten inte kan genomföras,eftersom ingen annan kan besluta på hennes vägnar. Även andra medicinska ingrepp eller åtgärder torde iblandförutsätta samtycke från den unge för alt kunna genomföras. Som villkor gälleremellertid an del är den unges EGEN vilja, som kommer till uttryck i hansuttalande, samt an den unge uppnått viss ålder. Del hade varit värdefullt omutredningen haft möjligheter att närmare analysera denna fråga och lägga framförslag hur man bör förfara om den unge inle vill fä genomförd åtgärd ellerbehandling, som är av betydelse för hans liv eller hälsa, och från vilken ålderden unge i princip bör få ha bestämmanderätt över sin egen kropp. Tänkesätten bakom 6 §. som föreskriver samråd med barnet ipersonliga angelägenheter och att barnet skall ha rätt till självbestämmande, hari utredningen beskrivits på ett utmärkt sätt. Når man tar del härav slås man aven önskan att information i dessa angelägna frågor genom föräldrautbildningeller på annat sått skall föras ut till personer med föräldraansvar och andra,som har befattning med barn. Det blir eljest fråga om en kunskap endast förinitierade. Prop.1981/82:168 75 3.2.8 Barnavårdskonsulenten i Bilaga 3 Några synpunkter på barns behov Jag vill i anslutning till delta kapitel uttrycka minstora tillfredsställelse över alt utredningen har som utgångspunkt all försökaange barns behov. Del hade varit önskvärt att även socialutredningen i sinabetänkanden och i den följande propositionen velat behandla barnavårdsfrågornautifrån ell barnens-behov-tänkande. Delta kap. ser jag som detcenlralaibelänkandet. I olika avsnitt hänvisas till kap. 4 varför jag gärna skulle se enstarkare betoning av kapitlets betydelse. De grundläggande behov som utredningen anger anser jag välöverensstämma med vad barn har rätt alt få tillgodosett, men jag saknar enstarkare skrivning om att barn har rätt att få bli fostrade till självständigaindivider. Utredningen anger att den bl. a. har haft som mål altlagen klart bör ge uttryck för barnens behov och deras rätt att utveckla sinpersonlighet. Trols detta finner jag all det generellt är svårt att omvandla degrundläggande behoven till den i BFB 6: 1-8 föreslagna lagtexten och viceversa. Jag efterlyser en bättre överensstämmelse vad gäller del direktaordvalet. I kapitlet anges att man med begreppet förälder avserbiologisk förälder, adoptivförälder, fosterförälder även som den eller de someljest varaktigt har barnet i sin vård. 1 lagtexten fastslås endast den ellerde föräldraansvarigas skyldighet att tillgodose barnens behov. Var finner vi några skyldigheter för fosterföräldrar ellerför den eller de som eljest varaktigt har barnet i sin vård att tillgodosenågra av barns grundläggande behov? Fosterföräldrar eller motsvarande bör påsamma sätt som föräldraansvariga vara skyldiga all tillgodose vissa av de ikap. 4 angivna behoven. Här är önskvärt med en koppling till socialtjänstlagenoch LVU. Se vidare avsnitt 4.11 Umgängesrältens omfattning m. m. I vissa fall anförtros enligt gällande rätt vårdnaden särskilt förordnad förmyndare. Barnet har i dessa situationer inte sällanvistats i fosterhem, blir kvar i fosterhemmet, medan vårdnadshavaren förblir enutomstående person som inle har barnet hos sig. Enligt min uppfattning är detriktigare som utredningen anser all till föräldraansvarig utse en person somverkligen kan bli en bra ersättningsförälder för barnet. Utredningens resonemang om att dela på funktionernaföräldraansvarig och förmyndare förslår jag däremot inte riktigt. Jag kan intelänka mig så många situationer där del måsle anses befogat med enföräldraansvarig och en annan som förmyndare. Tänkbara situationer kan vara närbarnet har en stor förmögenhet, eller är involverat i omfattande ekonomiskatransaktioner. Hur gör man klart all föräldraansvaret innebärförmyndarskap även när man överflyttar del på annan person? Skall man alltidräkna med att föräldraansvaret endast innefattar vad som anges i BFB 6: 1-8 ochall förmyndarskapet ligger kvar där del fanns före förändringen? Begreppetförmyndare behandlas i FB 9-16 kap., emedan BFB 6 kap. enbart talar omföräldraansvaret. Utgångspunkten bör enligt min mening vara att föräldraansvaretäven i dessa situationer skall (liksom nar förälder är föräldraansva- Prop.1981/82:168 76 rig) innefatta en förmyndares funklon. Utredningensskrivning på denna Bilaga 3 punkt bör nog bli föremål för ett klargörande,även om specialmotiveringen till BFB 6:9 ger en viss ledning, "Denne(föräldraansvarige) måste inte nödvändigtvis vara även barnels förmyndare....". I specialmotiveringen till BFB 6:9 anges vidare attföräldraansvaret föreslås kunna anförtros flera personer, l.ex.fosterföräldrar, i stället för som en person. Lagtexten säger "annanperson", varför jag finner den missvisande på denna punkt. Förslaget i sigär positivt. Föräldraansvarets innehåll och varaktighet Det innehåll som utredningen vill ge föräldraansvaretfinner jag vara välbetänkt. På några punkter vill jag dock kommenteraförslaget. Utredningen föreslår att bestämmelserna i 6 kap. omföräldrarnas ansvar för barnels uppehälle kan utmönstras. Dä del jufortfarande, trots de modifieringar som skett rörande gränsen mellan samhälletsrespektive föräldrarnas ekonomiska ansvar, i första hand är föräldrarna somsvarar för barnens uppehälle har jag svårt alt förslå varför delta inleförtjänar att bli omnämnt i BFB 6 kap. Enligt min mening bör i BFB 6 kap. görasen hänvisning till BFB kap. 7. Utredningen anser inle all någon särskild bestämmelse omintegritelsskydd för barnet behövs. Man exemplifierar integritelskränkandehandling med öppnande av barns brev, avlyssnande av deras telefonsamtal m. m.Utredningen menar att inlegritetsskyddet får anses ligga i att föräldraansvarigskall se till all barnels behov av omsorg, trygghet och förståelse tillgodoses.Jag saknar här en koppling till begreppet "annan kränkandebehandling" i BFB 6:2. 1 avsnittet som behandlar medbestämmanderätt för barnetskriver utredningen "rent allmänt bör föräldrarna vid utövande avföräldraansvaret i möjligaste mån försöka tillgodose barnets bästa". Ärdet inte en självklarhet alt föräldrarna alltid skall försöka tillgodosebarnels bästa vid utövandet av föräldraansvaret? SÖ ser med tillfredsställelse all förslaget till barn-ochföräldrabalk inleds med bestämmelser om barnels rätt till fysisk och psykiskomsorg, trygghet, förståelse för sina särskilda behov och förutsättningar samtfostran och utbildning. 2 § har dock fått en formulering som enligt SÖ:s meningkan ge ordet fostran en negativ klang. Eftersom fostran är något positivt kankroppslig bestraffning eller annan kränkande behandling inte vara en del ellerett led i fostran. SÖ föreslår därför att ordet "men" i 2 § utbytsmot "och" varigenom 2 § skulle få följande lydelse: "Barn harrätt till fostran och får inle utsättas för kroppslig bestraffning eller annankränkande behand-ling"\ SÖ vill i anslutning till formuleringen i denna paragrafpeka pä de kullurkollisioner som kan uppstå för vissa invandrarfamiljer när detgäller uppfostringsmetoder. Tvåspråkig social eller psykologisk expertis kanhjälpa och stödja dessa familjer i sådana situationer. I 7 § sägs att barn som tagit arbete med samtycke av densom har föräldraansvaret får, när han fyllt , säga upp avtalet. SÖ anseralt del år lämpligt att barnet både skall ha fyllt och ha fullgjort sinskolplikt för alt själv få säga upp ett avlal om arbete. Prop.1981/82:168 77 SÖ vill särskilt understödja utredningens förslag (s. 68)om att föräldra- Bilaga 3 ansvaret inle i något fall skall upphöra förränbarnet fyllt . Delta är viktigt för alt tillförsäkra barnet den totalatrygghet del har rätt till all känna även under tonåren. Det gäller bl. a. detstöd barnet behöver för att skaffa sig utbildning och inför inträdet iarbetslivet. Föräldrarnas ansvar för sina tonåringars levnadsmönster, l.ex.alkoholvanor, blir också tydligare om föräldraansvaret gäller till dess barnetfyllt . 3.2.10 , juridiska fakultetsnämnden Barnets bästa Hur förhållandel mellan föräldrar och barn bör fungera ärbehandlat i regler om innebörden av vårdnaden. Hur förhållandel har fungeratoch kan väntas fungera i framliden skall prövas i vårdnadsmål enligt denlagiekniska lokutionen barnets bästa. Utredningen har föreslagit normer för förhållandet mellanbarn och föräldrar i 1-7 §§. a. har man framhållit barnels behov av omsorg,trygghet och förståelse samt behandlat frågor om föräldrarnas bestämmanderättoch barnets rätt till själv-och medbestämmande. Vad gäller regler för prövningav hur del förhållit sig i ett konkret fall och prognosslällande har manföreslagit en "redaktionell" förändring av lagtexten. Lokutionenbarnets bästa skulle anges endast i en paragraf med hänvisning för tillämpningi samtliga mål om "föräldraansvar". Härigenom har man åstadkommit ettförslag som även innebär en bevisrätislig förenkling. De nu gällande olikastyrkekraven på bevisning om barnets bästa i olika typer av vårdnadsmål skulleautomatiskt falla bort. Detta synes innebära att domstolarna bör söka det bästalänkbara alternativet för barnet ulan alt ge föräldrarna företräde vidkonkurrens med utomstående. Ändringen skulle -om den gick igenom - få storbetydelse och förslaget innehåller väsentligen något mer än en redaktionelländring. Av motiven framgår all utredningen tillmätl sammaomständigheter betydelse vid diskussion om tolkning av begreppet barnets bästasom vid angivande av barnets behov som exempel på "föräldraansvaretsinnebörd". anser alt denna tanke bör komma till uttryck ilagtexten. Detta kan ske mycket enkelt genom en hänvisning i 18 § att domstolenvid bedömning av frågan om vad som är "barnels bästa" skall sökaledning av innehållet i reglerna i 1-7 §§. Domstolarna skulle i enlighet härmedi varje konkret fall pröva exempelvis hur barnets behov av "omsorg,trygghet och förståelse" tillgodoselts och kunde länkas bli lillgodosell iframtiden av vardera föräldern. Genom att i lagtext ge en dylik hänvisning skulle manförse reglerna om "föräldraansvar" med en typ av sanktioner ochdärigenom förslärka den "attitydpåverkande" effekten. Del framstårsom angeläget all framhålla denna effekt därför att utan en sådan kan enlagstiftning om barnels psykiska behov framstå som meningslös. 3.2.11 , juridiska fakultetsnämnden Utredningen föreslår att 6 kap. skall inledas med fyraparagrafer i vilka barnels rätt till omsorg m. m. och föräldrarnas skyldigheterhärvidlag anges. instämmer i lämpligheten av alt enmålangivelse för 1981/82:168 78 vårdnaden sker i lagtexten. Del blir emellertid en någotkatekesliknande Bilaga 3 uppräkning att låta innehållet i barnets rättfördelas på tre olika lagrum. Vad som sägs i dessa hänseenden skulle enligtnämndens mening med fördel kunna sammanföras i en enda lagparagraf. Utredningen om barnens rätt har i uppdrag att undersöka ivilka fall och på vilka sätt barns rättsliga ställning bör stärkas. Uppgiftenär att kartlägga problemområdet och ange vilka lagändringar som kan komma ifråga. 1 det här aktuella belänkandet behandlas reglerna om vårdnad,umgängesräll och överfiyttning av barn. Ett förslag till ändradelagbestämmelser lämnas. Vidare presenteras några tänkbara alternativa förslag.Från statsvetenskapliga utgångspunkter kan vi emellertid inte finna alt vi harspeciell sakkunskap att förmedla vad gäller utredningens problemområde. Delförefaller i stället vara jurister och beleendevetare som tillför områdetkunskap. Vi vill emellertid göra en kommentar i anslutning tillföräldraansvarels innebörd, 3-4 §§6 kap. i förfallningsförslagel till ny barn-och föräldrabalk. I 3 § anges all barn har rätt till utbildning som motsvarardess önskemål, behov av förutsättningar. 4 § ålägger föräldrarna att bevakabarnels rätt enligt 3§. Vad utredningen inte tagit upp till behandling ärsamhällets roll i utbildningsväsendet. Det synes emellertid väsentligt att taupp till granskning konsekvenserna vad avser barnets rätt ochföräldraskyldigheten inom området. Samhället har åtagit sig att svara förutbildningsväsendet både vad gäller resurser och tillgång påutbildningsplatser. Att överföra en del av detta åtagande tillföräldraskyldighet innebär en ändrad målsättning från statsmakternas sida. Vårslutsats blir därför att vid utformningen av de nämnda paragraferna bör beaktassamhällets åtagande i fråga om utbildning ställt i relation till den eventuellaföräldraskyldigheten. Det kan naturligtvis råda delade meningar om vilka av derättigheter som bör tillkomma barn som uttryckligen ska anges i lagtexten. Deninledande bestämmelsen i 6 kap. uttrycker allt nog väl de allmänna krav sombarn bör kunna ställa oavsett vilka rättigheter del rör sig om. Styrelsen anseratt man, som utredningen gör, särskilt bör peka ut barnels rätt till fostranoch utbildning. Rätten att bo hos föräldrarna Frågan är dock om inte ytterligare en specialbestämmelsebör införas, som uttrycker barns rätt att bo hos de personer som bärföräldraansvaret. Någon av de föräldraansvariga bör alltså, typiskt sett, hanågon del i den faktiska vården av barnet. En sådan bestämmelse förefallernaturlig med hänsyn till innebörden av reglerna i 14 och 15 §§ om överfiyttnadav föräldraansvaret till annan än en biologisk förålder och den vikt som fästsvid rätlen för barn till umgänge med personer som är betydelsefulla för det. Då föräldraansvaret bärs gemensamt och föräldrarna intesammanbor får det inte bli så att föräldrarna tror. att det eemensamma ansvaretmedför alt Prop.1981/82:168 79 barnet ska bo ungefär lika lång lid hos vardera föräldern.Regeln bör Bilaga 3 emellertid kunna formuleras så att misstag av den typenundviks. Regeln måste också innehålla en reservation för de fallbarnet inte kan få bo hemma - t. ex. i samband med alt samhället funnit detnödvändigt att bereda barnet särskild vård, eller all barnet måste vistas påsjukhus eller annan vårdinrättning. Den skulle kunna införas som en ny 4 § och lyda: "Ominte särskilda omständigheter omöjliggör det, har barn rätt alt bo hos någon avde personer som bär föräldraansvaret och rått till umgänge med föräldraansvarigsom barnet inte bor hos". För att ytterligare stryka under denna barnets rätt bör 6§ förses med ett nytt stycke av följande lydelse: "Innan föräldraansvarigbeslutar att barri mer varaktigt ska bo hos annan bör samråd ske medsocialnämnden". En reglering av detta slag slår i god överensstämmelse medsocialulred-ningens önskemål (se SOU 1977:40 s.209 f). Mot del sätt på vilket utredningen vill lagfästainnebörden av föräldraansvaret har vi ingen erinran. Såvitt avserföräldraansvarets varaktighet föreslår vi dock att orden"från barnelsfödelse" i 6 kap. 8 § balkförslaget får utgå. Denna begränsning finns intei nuvarande lag och torde vara obehövlig. Vidare vill vi när det gällerförslaget att föräldraansvaret skall oinskränkt gälla till dess barnet fyllt 18år och alltså inte längre upphöra om barnet ingår äktenskap anföraföljande. Del är rimligt att utgå från principen attföräldraansvaret består till dess barnet fyllt . I stigande grad måstedock barn i en ålder som närmar sig denna gräns ha rätt att själv bestämma ipersonliga angelägenheter, något som särskilt kan bli aktuellt då barnet flyttalhemifrån. Man kan jämföra med vad som gäller om barnets rätt att i en sådansituation själv ingå rättshandlingar enligt FB 9 kap. 2a §. Motsvarandebefogenheter dä del gäller rätt att bestämma i personliga angelägenheter synesicke ha kommit till ett riktigt uttryck i 6 §, då där sägs att denföräldraansvarige skall "ge"' barnet en sådan rätt. Bestämmelsen böromformuleras så alt därav klart framgår att denna rätt med stigande ålder ochmognad verkligen tillkommer barnet. Sedan gammalt gäller den oskrivna principen att en makesom är underårig detta till trots äger själv föra sin talan i äktenskapsmålsåvitt avser rent personliga förhållanden. Med denna princip har stämt välöverens att vårdnadsansvaret upphört vid den underåriges gifte. I sak bör givetvisfortfarande gälla att den underårige själv - förutsatt alt han eller hon överhuvud är processbehörig - har att bestämma exempelvis om ansökan omäktenskapsskillnad skall inges eller om andra makens ansökan därom skall medgeseller bestridas. Att till förebyggande av missförstånd om innebörden av denföreslagna bestämmelsen om föräldraansvarels varaktighet ta in en särskildföreskrift om talerälten i GB är en lösning som tidigare avvisats (se NJA II 1916 s. 255 ff). En strävan synesför övrigt numera vara att samla bestämmelser om verkan av omyndighet i FB (jfrupphävandet av GB 15 kap. 3 §, prop. 1974:142 s. 192). Utredningen för emellertid själv ett utförligt resonemangom den med stigande ålder och mognad allt större självbestämmanderätt som börtillkomma barnet i frågor som rör dess person (5. Vidare konstaterarutredningen i samband med den föreslagna betämmelsen om föräldraansva- Prop.1981/82:168 80 rets varaktighet, att del sedan barnet flyttat hemifrån pågrund av äktenskap Bilaga 3 eller samboende kommer all röra sig om ell myckeluttunnat föräldraansvar och att vad som kommer att finnas kvar blir vissabeståndsdelar som har betydelse för barnels välfärd och framlid, t. ex. atttillgodose barnets rätt till utbildning (s. 68). Mot den bakgrunden tror vi detvara tillräckligt om det i propositionen görs uttalanden av den innebörden atttalerätl i äktenskapsmål angående rent personliga förhållanden är något somklart faller under barnels självbestämmanderätt enligt det föreslagna andrastycket i 6 §. Reservation av ledamoten : Enligt min mening är del myckel viktigt alt föräldrarnasansvar för barnet betonas. Även om utredningen i motiven är inne på sammatanke, har lagtexten i förslaget inle fåll en utformning som tillräckligttydligt framhäver detta ansvar. Jag anser att 6 kap. i balkförslaget börinledas med en bestämmelse som slår fast att ansvaret för barnet åvilar dessföräldrar. Enhgt nuvarande lagstiftning gäller vårdnaden till dessbarnet fyllt eller ingår äktenskap. Allt fler ungdomarväljer alt sammanbo ulan att gifta sig. I dessa fall har föräldrar kvaransvaret för barnets välfärd och framlid. Utredningen anser att barns viUkorskall vara likställda vare sig de ingår äktenskap eller ej. Man föreslår därföratt föräldraansvaret skall gälla till dess barnet fyllt . Delta är alltsåen utvidgning av förälders skyldigheter i positiv riktning för alt likställabarns villkor. Barnet skall bestämma mera Barnets medbestämmanderätt i för barnet väsentliga frågorskall öka i takt med dess utveckling, mognad och stigande ålder. Utredningenföreslår en del smärre ändringar. Barnet skall fortsättningsvis ha rätt altsjälv ingå avlal om förvärvsarbete, efter att ha fått föräldraansvarigessamtycke. Efter fyllda kan även barnet själv häva ell sådant avtal ochingå ett nyfl vad gäller arbete av liknande slag. En annan ändring gäller, attbarn som flyttar samman med annan skall jämställas med barnsom ingår äktenskap vad avser dess förhållande tillföräldraansvaret. Utredningen har i del här avsnillet uttryckt sig synnerligenoklart. Del kan inle vara utredningens mening all en tonåring kan genom ettsammanboendeförhållande utom hemmet undandra sig föräldrainflytandet.Utredningen menar att barn som ulan att gifta sig flyttar ihop sakligt sättbefinner sig i samma situation som barn som ingår äktenskap . Enligt nuvarandelagstiftning kan barn inle ingå äktenskap utan tillstånd frånlänsstyrelsen (2:1). I samband härmed företas viss utredningom lämplighet innan tillstånd beviljas. Om föräldraansvaret skall upphöra vidsammanboendeförhållanden kan ifrågasättas om inle samma regler bör gälla. Detfinns knappast enligt uppfattning några vägande skäl för attlagstiftningsvägen underlätta sammanboende under äktenskapsliknande former förungdomar . Utredningen nöjer sig med all konstatera vad den har föruppfattning, men anvisar inte på vilket Prop.1981/82:168 81 sätt den skall få praktisk användning. Del är av synnerligvikt att utredningen 3 preciserar sig i denna fråga. 3.2.17 sociala centralnämnd . Utredningens överväganden kring föräldraansvarets innebörd- barnets grundläggande behov etc. - finner vi vara väsentliga. En lämpligavvägning mellan föräldrars och barns ställning synes ha skett i den föreslagnalagtexten. När del gäller bestämmelserna om samrådsförfarande i 6 §BFB, torde i vissa fall komplikationer kunna uppslå och medföra osäkerhet hosföräldrarna om vilken hänsyn som skall tas till barnens egna ståndpunkter. Delta torde dock balanseras av huvudregeln i 5 § BFB omföräldrars principiella skyldighet att bestämma över barnens personligaförhållanden. I sådana sammanhang torde möjligheten till kontaktpersonvara en hjälp för den enskilde föräldern. Belänkandet med avseende på de psykiskt utvecklingsstörda Alla barn har vissa grundläggande behov och alla barn harrätt att få dessa tillgodosedda. I betänkandet anger utredarna nio behov somgrundläggande i den meningen att det i första hand är sådana som föräldrar,eller de som eljest varaktigt har barn i sin vård, bör tillgodose. - Barn behöveromvårdnad och skydd - Barn behövermänniskor som de kan la emot kärlek av och ge kärlek till - Barn behöverett stabilt och varaktigt förhållande till föräldrar - Barn behöverutvecklas i en miljö som tillgodoser dess behov av stimulans - Barn behöverföräldrarnas hjälp med att sätta gränser för sitt handlande - Barn måste fåkänna all de behövs och all de får la ansvar - Barn behöver fåpåverka sin situation - Barn behöverefler hand frigöra sig från sitt beroende av föräldrarna - Barn har behov av samhörighet med båda föräldrarna ävenom dessa är i konflikt med varandra Det utsågs klart all också de företrädare för samhälletsom har att ta ställning till barns framtid måste la hänsyn till dessa behovvid sina överväganden och beslut. Vi vill kraftigt understryka detta. Inteminst är det viktigt när det gäller psykiskt utvecklingsstörda barn ochungdomar. När det gäller utvecklingsstörda förekommer det all densom har vårdnaden om barnet i rättslig mening tvingas lämna över den faktiskavården till annan t. ex. fosterföräldrar, elevhems-personal. Vi vill i del härsammanhanget speciellt framhålla vad utredningen säger om barnets behov av enmot insyn skyddad sfär. "Vi finner det angeläget - för all barnet skallkunna utveckla en sund självkänsla - att det åtnjuter ett rimligt integritets- 6 1981/82. 1 saml Nr. Prop.1981/82:168 82 skydd gentemot föräldrarna". (Med föräldrar avses häräven "ersättnings- Bilaga 3 föräldrar"). Begreppet vårdnad innebär enligt gäUande rätt ensammanfattning av olika rättsliga skyldigheter och befogenheter som gäller iförhållande till barn. Man har alltså all skilja på rättslig vårdnad ochfaktisk vård, vilket lätt skapar begreppsförvirring. a. därför föreslårutredningen alt uttrycket vårdnad i lagen ersätts med ullrycket föräldraansvar.Enligt gällande rätt knyts föräldraansvaret till särskilt förordnad förmyndareom föräldrarna inte kan eller skall ha delta ansvar.