prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — En given utgångspunkt förden fortsatta utvecklingen av hälso- och sjukvården är att ange vilkeninriktning och vilka åtgärder som krävs för att förbättra folkhälsan. Denlångsiktiga planeringen måste emellertid balansera en begränsad volymökningtotalt för hälso- och sjukvårdssektorn mot fortsatt utbyggnad av öppenvård,långtidssjukvård, psykiatri och förebyggande insatser. För att klara deltamåste utrymme skapas för dessa prioriterade områden i huvudsak inom ramen förbefintliga resurser. 1981/82:100 Bilaga 8 113 resurser från sjukhusvården till de andravårdområdena blir sålunda nödvändig. Det är i delta sammanhang angelägel altunderstryka viklen av all insatser görs så långt som möjligt för all förebyggaohälsa genom att finna och reducera orsaker lill sjukdom och skador. Inom socialdepartementetssjukvårdsdelegation har publicerats flera utredningar som är avsedda all bildaunderlag för den framfida hälso- och sjukvården med sikte på åren 1990-2000(HS90). Avsikten är alt dessa underlagsstudier samt del fortsatta arbetet medHS 90 skall utgöra ett konkret underlag för såväl statens som landsfingenslångsikliga planering. Frågor som rördimensioneringen och utbildningen av personal för hälso-och sjukvårdenuppmärksammas särskilt i HS 90. Regeringen har inhämtatlagrådels yttrande över ett förslag fill en ny hälso-och sjukvårdslag m.m. Jagräknar med att en proposifion skall kunna föreläggas inom kort.Enligl förslaget skall den nuvarande sjukvårdslagen ersättas av en målinriktadramlag. I lagförslaget slås fastall målet för hälso- och sjukvården är en god hälsa och en vård på lika villkorför hela befolkningen. Den nya lagen ger stortutrymme för landsfingen att utforma vården efter lokala behov ochförutsättningar. tillsyn kommer främst att avse allmännariktlinjer, erfarenhetsutbyte och rådgivning till huvudmännen. Möjligheterfinns emellertid även i fortsättningen till inspektion och tillsyn i enskildafall. För att nå enstörre effekt på befolkningens hälsa åläggs landslingen i lagförslaget ellansvar även för all förebygga ohälsa hos befolkningen. Ansvaret gäller såvälindividinriktade insatser som l.ex. hälsoupplysning saml miljöinriktadeinsatser. Samstämmighet har nåtts med företrädare för sjukvårdshuvudmännen altlagen som sådan inte medför några omedelbara merkostnader förlandstingskommunerna. För vården skall gällavissa krav, nämhgen all den skall vara av hög kvalitet och tillgodosepafienternas behov av trygghet i vården, vara lättillgänglig, bygga på respektför patientens självbestämmande och integritet samt främja kontinuitet ikontakterna mellan patient och personal, bl. a. genom alt den öppna vårdenorganiseras enligt husläkarprincipen. Sjukvårdshuvudmännen skall ha elt ansvarför att patienterna ges erforderlig information och att vården så långt möjligtutformas och genomförs i samråd med patienten. Staten kommer liksom f.n.att ha ett ansvar för den övergripande centrala samordningen inom hälso- ochsjukvården. Avsikten är all staten efter samråd med sjukvårdshuvudmännen skallutarbeta förslag fill ramar för hälso- och sjukvårdens utveckling bl.a. ufifrånstatsmakternas ställningstaganden lill del samhällsekonomiska utrymme som kanställas till förfogande för detta ändamål. nyaorganisation har trätt i kraft . Den skall i huvudsak varagenomförd /85. Utgångspunkten för den nya 1981/82:100 Bilaga 8 114 organisationen har varit att iökad utsträckning skall ägna sig åt samordning och utvecklingsarbete samtidigtsom styrelsens detaljkonlroll minskas. Primärkommuner och landsting skall inomde ramar som statsmakterna anvisar ha frihet att utforma vårdorganisationen medhänsyn till de lokala behoven och förutsättningarna. I socialstyrelsensframtida organisation skall finnas 607 heltidstjänster, varav 144 tjänster vidstyrelsens läkemedelsavdelning. Det totala antalet helårsarbelare inomsocialstyrelsen, exkl. läkemedelsavdelningen, uppgick till683. Den successiva aweckhngen innebär för /83 att antalet(hel-årsjtjänster kommer all minska med drygl 40. Med hänsyn till balansenav registreringsärenden vid har förinnevarande budgetår anvisats särskilda medel i syfte att minskahandläggningstiderna. Genom olika åtgärder harbalansen nu börjat avarbelas. uppgick dock antalet balanseradeärenden lill 417. Ansträngningarna all minska ärendebalansen måste fortsätta.Särskilda medel beräknas i det följande för nästa budgetär för all påskyndaarbetet med läkemedelsregistrering. Läkare och tandläkare haratt rapportera allvarliga biverkningar hos läkemedel lill socialstyrelsen.Antalet biverkningsrapporler har fortsatt att öka. I syfte att bl.a. förbättrabiverkningsrapporteringen har regeringen anvisat medel för vissainstallationskostnader för anslutning fill en ny dator. Enligl beslut avriksdagen (prop. 1980/81:5, SoU 7, rskr 55) gäller fr.o.m. allnaturmedel för injekfion får tillhandahållas vid sidan avläkemedelsförordningens bestämmelser under förutsättning att de är oskadligasamt all vissa kvalitetskrav är uppfyllda. Del av regeringen tillsattaläkemedelsinformationsrådel har för läkare och övrig sjukvårdspersonalutarbetat en informationsbroschyr om naturmedel för injekfion. harendast ell fåtal sådana naturmedel anmälts lill . Mot bakgrund av det ringaantalet nyetableringar av privatpraktiker har inomsocialdepartementet tillsatts en arbetsgrupp vars uppgift äratt föreslå åtgärder som kan underlätta nyetablering av privatpraktiserandeläkare, speciellt i de delar av landet där läkarvårdsresurserna ärotillfredsställande. Det ingår också i arbetsgruppens uppdrag att utreda hursamarbetet mellan privatpraktikerna och den offenfiiga vården kan utvecklas,bl.a. vad gäller jourverksamheten. Arbetsgruppen räknar med att redovisa sitluppdrag . Utredningen (S 1974:09)beträffande sjukvård i livels slutskede har avslutat sitl arbete. Utredningensförslag (SOU 1979:59) har remissbehandlats. Ärendet bereds f.n. inomregeringskansliet. För att i högre grad änhittills förebygga uppkomsten av ohälsa krävs bl.a. kunskaper och analys avolika sjukdomsframkallande miljöfaktorer. Tvä statliga myndigheter inrättadesden , statens miljömedicinska laboratorium och statens institut förpsykosocial miljömedicin, med viktiga Prop.1981/82:100 Bilaga 8 115 uppgifterinom detta område. Verksamheten vidstatens miljömedicin omfattar målinriktad forskningsamt utbildning, dokumentation och information. Insfilutels verksamhet är särskiltinriktad på studier av psykosociala risksilualioneroch riskgrupper. Statensmiljömedicinska laboratorium bedriver långsiktig forskning saml undersöknings-,utrednings- och viss utbildningsverksamhet samt informafion inom denfysikalisk-kemiska miljömedicinen och den allmänna hälsovården. Genomförstärkningar av främst de toxikologiska och epidemiologiska resursernahar laboratoriet en bred kompelens all studera effekterna på människan av faktorer och förändringari den yttre miljön. Anslagen lill myndigheter m. m. underdelta avsnitt har med några undanlagberäknats med utgångspunkt i huvudförslagen, dvs. en minskning av delpris- och löneomräknade anslaget . 1980/81 Utgift 114 874 054 1981/82 Anslag 124 626 000 1982/83 Förslag 125 578 000 ärcentral förvaltningsmyndighet för ärenden som rör socialtjänst, hälso- ochsjukvård, tandvård, läkemedelsförsörjning, allmän hälsovård, omsorger ompsykiskt utvecklingsstörda saml frågor som rör alkohol och andra missbruksmedel. har pågrundval av proposifion 1979/80:6 fallat beslut om den principiellauppbyggnaden av framtida uppgifter och organisafion (SOU 45,rskr 386). Detaljutformningen av organisationen har handlagts av ensärskild organisationskommitté. Den nya organisationen har trätt i kraft den 1juli 1981, men förutsätts vara i huvudsak genomförd under /85. Socialstyrelsenskall vara organiserad på fem avdelningar, en för förebyggande arbete ochplanering, en för socialtjänst, en för hälso- och sjukvåi J, en förläkemedelsärenden saml en för administration. Styrelsen utgörs avgeneraldirektören, en överdirektör och elva särskilt förordnade ledamöter. I styrelsen ingår även personalföreträdare. Läkemedelskonlrollenbekostas från anslaget E 2. Statlig kontroll av läkemedel m.m. Prop.1981/82:100 Bilaga 8 Beräknad ändring 1982/83 (därav lönekostnader) (84 215 000) till kontorsdrift m.m. i kv. + 1 105 000 till allmänheten om den nya 2 720 000' -2 720 000' -2 720 0001 -1- 473 000 der, kontorsservice samt för Avgifter för godkännande av Av anslagsposten utgör , en överföring frän1980/81, 1, Pris- och löneomräkning m,m. föreslår att dentotala besparingen skall uppgå fill , vilket motsvarar ett huvudalternativ. förslag skall sammanlagt 41 tjänster kunna avvecklas den1 . Enligl finns endast förutsättning att avveckla cahälften av dessa tjänster. Vidare kan geriom bl.a. rationaliseringarbetsuppgifter motsvarande ytterligare fyra årsarbetskrafter inbesparas. Om ävenomkostnader reduceras pä motsvarande sätt uppnås en minskning av anslaget lotall . Prop.1981/82:100 Bilaga 8 117 nyaorganisation har trätt i kraft . Den skall i huvudsak varagenomförd /85. skall totalt 2 tjänster avvecklas. hari en delrapport redovisat visst underlag förstatsmakternas närmare beslut om överförande av viss slatisfik-produkfion lillstatistiska centralbyrån (SCB). Styrelsen har i sin rapport endast behandlat de s.k. hälso- ochsjukvårdspersonalregistren. Dessa registeranvänds bl. a. för personlig krigsplacering och information omlegilimalionsförhållanden. Styrelsen föreslår att del s.k. regisleransvaret fördessa dataregister skall ligga kvar i styrelsen samt att SCB skall svara för sammanställning och publicering av statistik somgrundas på registren. Rapporten har behandlats i socialsektornsslatistikdelegation. SCB har därvid förordatatt även regisleransvaret skall föras över fill SCB. Datainspekfionen har för sin del uttalat allregisleransvaret enligt datalagen ligger på den myndighet för vars verksamhetregister förs och att regisleransvaret förhälso- och sjukvårdspersonalregislren således bör ligga kvar hos . I förordningen omtjänsteplikt för hälso- och sjukvårdspersonal m.m. stadgas altsocialstyrelsen i den utsträckning som behövs skall registrera den tjänstepliktigapersonalen samt att denna personal skall lämna de uppgifter för registreringsom föreskriver. Av propositionen 1980/81:57 om hälso- ochsjukvården i krig framgår all oförändrade regler skall gälla bl. a. i fräga om registrering. fårsocialstyrelsen enligl förordningen en möjlighet att efter samråd med landstingskommun överlåta pådenna att registrera och krigsplacera visshälso- och sjukvårdspersonal. En arbetsgrupp med uppgift att utreda frågan omdecentralisering av beredskapsuppgifter från kommer inom kortatt tillsättas. I avvaktan på förslag från arbetsgruppen börregisteransvaret för hälso- och sjukvårdspersonalregistren tills vidare ligga kvar i . Jag har idenna fråga samrått med chefen förekonomidepartementel. Jag har för detta ändamål beräknat medel för sammanlagttre tjänster. aweckhngsplan skall 41 tjänster avvecklas den 1 juli 1982.Förutsättningar saknas nu för en avveckling av ca fio av dessa tjänster. Å andra sidan bör delvara möjligt all lidigarelägga avvecklingenav vissa arbetsuppgifter som enligl kommittén skulle kunna awecklas först senare och härigenom uppnåmotsvarande besparingseffekter. Jaganser säledes alt en aweckling i den storleksordning som kommittén föreslagit är möjhg. Detta innebär enmedelsreduklion med ca 4,8 milj. kr. Jag har därvid räknat med en minskning avde omkostnader som är direkt beroende av antalet anställda som relativt sett ärlika stor som minskningen Prop.1981/82:100 Bilaga 8 118 För kostnader för redovisningscentralenhar jag räknat med en ytterligare besparing bl.a. till följd av att vissaunderförvaltningar övergår till kommunalt huvudmannaskap den 1 januari 1983.Jag har vidare räknat med en besparing motsvarande ell huvudförslag för de utgiftersom inlestår i direkt relafion fill antalet anställda. Jag har slutligen räknat med enmedelsredukfion med . för den tjänst vid läkemedelsavdelningen som hittillsfinansierats från anslaget E 1. men som enligt organisationskommittén skall avvecklas . Den framlidaverksamhetsinriktningen vid innebär att styrelsens resurserförstärks inom vissa områden med knappt 20 tjänster. I del ansträngdaekonomiska läge som föreligger torde en sådan förstärkning inte varamöjlig all uppnå redan under /83. Minskningen avinkomstposten Ersättning för telefonkostnader m.m. är avredovisningsteknisk karaktär. får använda samtliga under denna post influtnaersättningar för sina utgifter för denna service. Med hänvisning tillsammanställningen beräknar jag anslaget för nästa budgetår lill . Jag hemställer att regeringen föreslår att tillSocialstyrelsen för /83 anvisa ell förslagsanslag av . Statlig kontroll av läkemedel m.m Farmacevtiskspecialitet får i regel inte säljas utan att vara registrerad hossocialstyrelsen. Registrerad farmacevtisk specialitet skall fortlöpande kontrolleras genomsocialstyrelsens försorg. Inom svarar en särskildläkemedelsavdelning för granskning och analys av läkemedel m.m. harläkemedelsavdelningen fillförls nya arbetsuppgifter, bl.a. kontroll avfabrikssleriliserade engångsartiklar för hälso- och sjukvårdsändamål, radioakfiva läkemedel ochnaturmedel. Läkemedelsavdelningenär lokaliserad fill . Samtliga kostnader förkontrollen av läkemedel m.m. skall läckas med registrerings- och årsavgifter. Prop.1981/82:100 Bilaga 8 Beräknad ändring 1982/83 (därav lönekostnader) (20 743 000) (+1904 000) Försäljning av publikationer Nettoutgifter 255 000 37 312 000 + 1 105 000 Inkomster för den statliga läkemedelskontrollen som redovisas på statsbudgetens inkomstsida' ' Fr.o.m. den 1 januari1978 täcks samtliga kostnader för kontrollen av läkemedel m.m.med ansöknings- (anmälnings-) och årsavgifter (prop. 1976/77:150, bil. 3, FiU30, rskr 341). I enlighet härmed tas avgifter ut för farmacevtiskaspecialiteter, nya indikationer för farmacevtiska specialiteter,naturmedel, fabrikssleriliserade engångsartiklar för hälso- ochsjukvårdsändamål, radioaktiva läkemedel samt diabetestest, som utgörkostnadsfria förbrukningsartiklar enligt särskild förordning. 2Inkomsterna skall täcka även andra utgifter än de för vilka medel har anvisatsunder anslagetE2. Inriktningen avläkemedelsavdelningens verksamhet har varit all urvalsarbetel, d.v.s.ställningstaganden kring registreringsansökningar för nya läkemedel, harprioriterats. Den s.k. registreringsbalansen är f.n. nere på sin lägsta nivåför . En koncentration av delta slag leder emellertid fillalt antalet läkemedel på marknaden ökar samfidigt som avdelningens resurser förkontroll av marknadsförda produkter minskar. Från säkerhetssynpunkt är dettaotillfredsställande, inte minst mol bakgmnd av att den s.k.registreringsbalansens innehåll av läkemedel som är värdefulla för sjukvårdenär relativt begränsad. Enligt styrelsens bedömning är efterkontrollresursema nuså långt neddragna att risken är väsenfiig för alt allvarliga säkerhetsprobleminte uppmärksammas eller uppmärksammas . Enligl styrelsens bedömningtalar myckel för alt en i förhållande fill omvänd prioritering är den mestangelägna ur folkhälsosynpunkt. Inom läkemedelsområdet finns vidare ett antalarbetsuppgifter som måste Prop.1981/82:100 Bilaga 8 120 tillmätas stor betydelse från sjukvårdens synpunkt. Ensådan är läkemedelsavdelningens hantering av framställningar frånläkemedelsindustrin om alt få klinisktprova nya läkemedel. Styrelsen harföreslagit regeringen nya regler rörande handläggning och dokumentafion avkliniska prövningar. Reglerna har ännu inle antagits av regeringen, medandäremot läkemedelsindustrin redan på förhand anpassat sig fill kraven. Detta har ökat arbetetför avdelningen utan att de med reformenförknippade personalförstärkningarna anvisats avdelningen. Utökningen av dokumentafionskraven har dessvärreinte lell lill en nedgång i det totala antalet ansökningar. Pris- och löneomräkning m.m. 4- . Huvudförslagetskulle innebära en besparing med . Enligt bör besparingen heltläggas inom verksamhetsområdet kontroll avfabrikssleriliserade engångsarfiklar för hälso- och sjukvårdsän-damäl. Enutgångspunkt för styrelsens förslag har vidare varit att verksamhetsområdenaregistrering och kontroll av farmacevtisk specialitet så långt möjligtskall ställas utanför besparingarna. Frågan om kliniskaprövningar av läkemedel har enligt styrelsen den högsta prioriteten. Mol bakgrund avläkemedelsavdelningens ansträngda personal- och arbetssituation kan denna frågainte genomföras utan personaltillskott. Styrelsen begär medel för sex nyatjänster och vissa konsultinsatser(4- .) För övrigauppgifter inom läkemedelsavdelningen begär styrelsen medel för utökad verksamhet beträffande delsADB, dels resor utom (4- .) För att minskabalansen av registreringsärenden har för innevarande budgetår anvisatsett engångsbelopp om 1,1 milj. kr. Med hänsyn fill den föreliggandebalansen av registreringsärenden, som uppgick fill 417 ärenden,anser jag all avdelningen under /83 bör få disponera ett engångsbelopp om 800 000kr. för alt ytterligare minska balansen ochförbättra efterkonlrollen av befintliga läkemedel. Enligt min mening är detangelägel all nya och förbättrade läkemedel kan komma ut i sjukvården såsnart som möjligt. Det är också angeläget all en viss efterkontroll av läkemedel på marknaden sker. Det ankommer på myndigheten alt med utgångspunkt i här angivnaförutsättningar inom givna medelsramarprioritera sin verksamhet. Jag vill hår nämna att regeringen har anvisat . för vissainstallationskostnader för ell nytt dalasystem. Vid beräkning av anslaget harjag beaktat medelsbehovel för dalabearbetning. Med utgångspunkt i huvudförslaget och med hänvisning fillsammanställ- 1981/82:100 Bilaga 8 ningen beräknar jag anslaget till 38 417 000 kr.Jag hemställer all regeringen föreslår alt till Statlig kontroUav läkemedel m.m. för /83 anvisa ett förslagsanslag av . 1980/81 Utgift 1981/82 Anslag 1982/83 Förslag inrättadesden (prop. 1978/79:220, SoU 1979/80:16, rskr 1979/80:130). Nämndenhar fill uppgift att pröva ärenden enligl lagen (1980:11) om fillsyn överhälso- och sjukvårdspersonalen m.fl. Närmare bestämmelser för nämndensverksamhet återfinns i förordningen (1980:497) med instruktion för hälso- ochsjukvärdens ansvarsnämnd. Nämnden består av ordförande och åtta andraledamöter. Beräknad ändnng 1982/83 Förvaltningskostnader 2 726 000 (därav lönekostnader) (1 820 000) Anslag enligt statsbudgeten 2 968 000 (+468 000) Pris- och löneomräkning 4- . Det föreskrivna huvudförslaget innebär enbesparing med . En konsekvens av huvudförslaget skulle enligl nämndenbli, att någon tjänst måste hållas vakant. Del i sin tur medför längrehandläggningslider och ökade ärendebalanser. Den genomsnittligahandläggningsliden för ell ärende uppgår f.n. lill drygt ell år. Nämnden yrkar medel för avarbetning avärendebalansen motsvarande kostnaden för en tjänst för handläggare saml entjänst för assistent/ kansliskrivare (. Nämnden begär en uppräkning av anslagetmed sammanlagt . för ökade kostnader för resor, utbildning avpersonalen, inköp av litteratur m.m. 1981/82:100 Bilaga 8 122 Med hänsyn tillärendebalanserna anser jag det inte lämpligt att tillämpa huvudförslaget vidanslagsberäkningen. Med hänvisning till sammanställningen beräknarjag anslaget för nästa budgetår till . Jag hemställer attregeringen föreslår att till Hälso- ochsjukvårdens ansvarsnämnd för /83 anvisa elt förslagsanslag av . Bidrag till sjukvårdens och socialvårdensplanerings- och rationaliseringsinstitut Från anslaget ulgårbidrag lill sjukvårdens och socialvårdens planerings-ochrafionaliseringsinstitut (Spri). Inslilulel har lill uppgift all främja,samordna och medverka i huvudmännens planerings- ochrationaliserings-verksamhet inom hälso- och sjukvården samt socialvården.Huvudmän för institutet är staten och landstingsförbundet (prop. 1967:68, SU105, rskr 251). Bidragen skall utbetalas kvartalsvis i förskott. Enligl del avtal som gäller fr.o.m. den 1januari 1978 skall staten och svara för driften av Spri.Med utgångspunkt i att institutets verksamhet enliglavtalet mellan staten och totalt budgeterats lill 135,4 milj.kr. skall staten svarar för bidrag med 13,7 milj. kr. och underår 1983 med 15,0 milj. kr. För /83 bör anvisas 14 675 000 kr.för statens bidrag till institutets verksamhet. Jag hemställer att regeringenföreslår all lill Bidrag tiUsjukvårdens och socialvårdens planerings- och rationaliseringsinstitut /83 anvisa elt förslagsanslag av . Statens bakteriologiskalaboratorium (SBL) är i samverkan med landets centrala organför epidemiologiskt befolkningsskydd. Dess dominerande uppgift består i allförebygga infektionssjukdomar, speciellt 1981/82:100 Bilaga 8 123 Laboratoriet utför diagnoslik,framställer bakteriologiska preparat och utövar epidemiologisk övervakning. Enspeciell gren av verksamheten är upprätthållandet av civil och militärberedskap mol epidemier. SBL leds av en styrelseoch under denna av en föreståndare. Laboratoriet är organiserat på åttaavdelningar, nämligen bakteriologiska avdelningen, virologiska avdelningen,immunologiska avdelningen, produktionsavdelningen, epidemiologiskaavdelningen, kemiska avdelningen, tekniska avdelningen och ekonomiavdelningen.En självständig parasitologisk sektion är direkt underställd föreståndaren. SBL tillämpar programbudgetering. Programmet Diagnostiska undersökningaromfattar diagnostiska undersökningar av prov från människa saml frånläkemedel, livsmedel, vatten eller annat material. Programmet Preparatförsörjning innefattartillhandahållande av bakteriologiska preparat (vacciner, immunglobulinerm.fl.) och vissa hjälppro-dukter för laboratoriearbete genom egen produkfioneller inköp från annan tillverkare. Här ingår även leveranser lill civila ochmilitära beredskapslager. ProgrammetCentrallaboratorieuppgifter omfattar funkfioner för bekämpning av och beredskap mol infektionssjukdomar, speciellt epidemis ka. I uppgifterna ingår verifikation av epidemiologiskt vikfiga diagnoser; faglypningar för att spåra smittkällor; introduktion, standardisering och ulprovning av nya metoder; framställning och standardisering av laboralorie- reagens; konferenser för all främja enhetlighet i teknik och tolkning av diagnostiska undersökningar och för avancerad fortbildning. Programmet omfattar även vallenundersökningar och utbildning av behöriga vattenun dersökare, slerilitelsundersökningar av medicinska engångsartiklar, interna tionell referensverksamhet samt resurser för bekämpning av sjukhusinfek- lioneroch cancerimmunologisk verksamhet. Centrallaboratorieuppgiflernautgör grunden för SBL:s viktigaste funktion: bekämpning av och beredskap motinfektionssjukdomar, speciellt epidemiska. De är också basen för SBL:s funktionsom fackinslans till departement och i epidemiska ochmikrobiologiska frågor. ProgrammetFörsvarsmedicinsk verksamhet omfattar utveckling av diagnostiska metoder och tillverkning av vacciner av betydelse för totalför svaret. ProgrammetEpidemiologisk verksamhet omfattar bevakning av epide miläget i och utomlands, informations- och rådgivningsverksamhet av olika slag (inkl. undervisning), epidemiologiskt fältarbete vid utbrutna epidemier, ulprovning av nya vacciner saml undersökningar för att följa befolkningens immunitet mol vissa sjukdomar, l.ex. 1981/82:100 Bilaga 8 124 Programmet Servicetill utomstående omfattar service lill institution förvirologi vad avser lokaler, substrat, diskgods, djur m.m. Vidare innefattarprogrammet leverans av värme och varmvallen till i ochviss deslruktionsverksamhet för externa kunder. Forsknings- ochutvecklingsarbete inom programmet Diagnostiska undersökningar tar bl.a. siktepä alt förbättra diagnostiska metoder för identifiering avinfektionssjukdomar. Del syftar också lill att öka kunskapen ominfektionssjukdomars uppkomst och utveckling. Forsknings- och utvecklingsarbetetomfattar även bl.a. områdena lumörvirologi, hepalit och utveckling av snabbaoch arbelsbesparande testmetoder samt immunologiska reaktioner vidbindvävssjukdomar (reumatiska sjukdomar m.fl.), lever-oclisköldkörlelsjukdomar.