prop · G503169 · 1981-12-31 00:00:00 — Efterscm den årliga nyproduktionen endast utgörett marginellt tillskott till bostadsbeståndetkan en mera påtaglig förändring avupplåtelseformernas andelar endast skegenan ändringar i det befintliga beståndet. Länsstyrelsenvill emellertid framhålla vikten av att ansträngningar görsatt öka inflytandet även vid hyresrättsupplåtelser. Försök med denna inriktning pågår redan incmbl a SABO-företa-gen. Denna fråga måste drivasvidare. Endast under förutsättning att möjligheterna till inflytande vidhyresrätt förbättras, er-häller hushållsom önskar boendeinflytande reell valfrihetmellan boendeformerna oberoende av möjlighetenatt anskaffa medel för förvärv av bostaden. Kamnitténs förslag börgranskas mot bakgrund av tidigare fastlagda och allmänt anfattade målsättningar förbostadspolitiken och principer för dessbedrivande. En grundläggande'bostadspolitisk målsättning är att samhället skall verka för en allsidig hushållssnmmansättning i bostadsområden. Medlen att nå detta ayfte är dels att variera hustyper Prop.1981/82:169 129 och lägenhetsstorlekar och dels att varieraupplåtelseformerna, äganderätt,bostadsrätt och hyresrätt. Ansvaret för samhällets åtgärder inom bostadsförsörjningsområdet delas av staten och kommunerna. Statens uppgiftbestår i att svara för erforderlig lagstiftning samt för de finansiella insatser san behövs för att förverkliga det bostadspolitiska må-. Kommunernas uppgift är att svara förplanering och genomförande. Kommunerna är alltsåbl a ansvariga för att utbudet av hustyper, lägenhetsstorlekar och upplåtelseformer varieras så att segregation motverkas. Slutsatsen av det anfördaär enligt mening, att en mera omfattande övergång från hyresrätttill bostadsrätt måste ske enligt en påbostadssociala grunder noga genomfördplanering. I annat fall kan strävandena attmotverka segregation omintetgöras.Ansvaret för en sådan planering måstei konsekvens med gällande ansvarsfördelning påbostadspolitikens område ligga på kommunerna. Kommunerna måste då också få medel attgenomföra plEmeringen. De måste alltsåha ett inflytande över frågor om övergång frän hyresrätt till bostadsrätt. Föreningisbildning och andraorganisatoriska frågor Som framgår av förslaget krävsdet ganska stora administrativa, juridiska, tekniska och ekonomiska insatser från hyresgästemassida, om de skall klara av ombildningsförfarandetsjälva. Att ta över en fastighet, som är i behov av genomgåendereparationer eller som måste moderniseras, är ett stort ansvarsåtagande med mänga osäkerhetsfaktorer. Det är inte heller riskfritt att ta överen fastighet av yngre årgång. För att undvika allt för stora risker förhyresgästerna och för att garantera dessa en grundtrygghet -vid bedömningen av fastighetens kondition, ekonomi osv föreslår därför att föreningsbildningskall ske genom någon av de folkrörelsekooperativa bostadsrättsorganisationerna HSB och . Genom en sådan ordning ges inte enbart hyresgästen en störretrygghet, utan även fastighetsägaren kam kännaen större säkerhet om att cmbildningen kan gencmföras. Förvärv av enskilt ägd fastighet Den av kommitténföreslagna hembudsskyldigheten innebär en komplicerad administration. Genomförandet kan dessutom ta mycket i anspråkoch det är ytterst tveksamt an fastighetsägarna kan klara av en sådan byråkratiskordning som det här kan bli fråga om. Hanbudet skall gällaunder . Hyresgästerna kan komma fram till slutsatsen att de inte kan överta fastigheten. Fastighetsägaren måstedå finna en ny köpare och fåärendet prövat i enlighet med förköpslagen, vilket kan ta 9 1981/82. 1981/82:169 130 ytterligare tre månaderi anspråk. En fastighetsförsäljningkommer ofta till stånd på grund av att ett kapitaltillskott behövs i en annan verksamhet eller att ägarenpå något sätt vill disponera om sina tillgångar. Med hembudsförfarandet kan en försäljning försinkaavsevärd tid och förorsaka mångakomplikationer. Förslaget beskriver i övrigt själ'rten komplicerad och besvärande administration. För att undvika dessa besvärligheter föreslår länsstyrelsenatt gällande kommunala förköpsrätt utvidgas att gälla samtliga typer av flerbostadsfastigheter. Förutom en väsentligtförenklad administration kommerkommunen, inom ramen för sitt ansvar för att upprättabostadsförsörjningsprogram, att lättare kunnastyra socialt motiverade ändringar, när det gällerbostadsområdenas sammansättning med avseende på upplåtelseform. Om hyresgästerna ifastigheter san berörs av förköp anmäler sitt intresse för att i folkrörelsekooperativ form ta över fastigheten, skall kommunen, cm den finner detbostadssocialt motiverat, medverka till detta. Genom denna möjlighet till förköp kommer tiden förfastighetsförväarv att väsentligt kunna förkortas. Hyresgästernafår bättre tid och möjligheteratt diskutera onbildningen och eventuella förändringar i fastigheten med den expertis som defolkrörelsekooperativa organisationernaförfogar över. De boende ges också störreekonomisk 'trygghet i samband med ombildningen, genan att kommunerna noggrantkan granska fastigheten frän såväl teknisk som ekonomisk synpunkt.Genom kommunens aktiva medverkan kommer dessuton förutsättningen för statlig långivningatt vara uppfylld. Förvärv av allmännyttigt ägd fastighet De allmännyttigabostadsföretagen har tillkommit för att utgöraett instrument för samhällets bostadspolitik. Dessa företag ägshelt eller med majoritetsandelar av kommunerna. En övergång tillbostadsrätt i det allmännyttiga beståndetbör med hänsyn härtillenligt kommittén endast kunna ske i den utsträckning som den enskilda kommunen finner detmotiverat. Kommittén föreslär därför bl a att allmännyttigt ägdafastigheter skall undantas från dentidigare föreslagna förköpsrätten förhyresgäster. sålunda anförtöverensstämmer med det synsättlänsstyrelsen -tidigare gett uttryckför och finner ej heller i övrigt anledning erinra mot vad kommittén anfört i dettaavsnitt. Kommittén föreslår att nybelåning i samband med hyresgästernas fastighetsförvärv skall ske på den oprioriterade kreditmarknaden och att lån där skallkunna erhållas av det av vederbörandebottenlåneinstitut fastställda uppskattnings- Prop.1981/82:169 131 värdet för fastigheten. Sådanaregler för denna belåning skall utarbetas av delegationen för bostadsfinansiering och kreditinstituten, att lån inom avuppskattningsvärdet endast kan erhållas .mot säkerheti fastigheten. Dessa län skall endast kunna tas upp av föreningen och inte kunna fördelas pämedlemmarna. ansluter sig till debedömningar, som ligger till grund för kanmitténsförslag men konstaterar att de föreslagna reglerna kan kringgås. För attmissbruk skall kunna uteslutas krävsemellertid att för förfarandet tyngande kontrollregler tillskapas, varför länsstyrelseninte vill motsätta sig förslagen. Länsstyrelsenförutsätter emellertid att utvecklingen kommer att följas noggrant och att, om ett kringgående blir vanligt, kontrollregler tillskapas. kan instämma i kommitténsmotiv för tillskapande av ett behovsprövat lån för förvärv av bostadsrätti cmbild-ningsfallen. Ej heller förslagentill länets konstruktion ochadministration föranleder några erinringar. Däremotställer sig tveksam till det föreslagna sättetför behovsprövning. Kommittén föreslår att endastden beskattningsbara förmögenheten skall utgöra underlagför prövningen. Däremot skall kommuner scm så önskar kunnaställa krav beträffande inkomsten som villkor för sitt borgensåtagande. finner det stötande att hushållmed ringa förmögenhet men väsentlig inkomst skall kunna få lån medan hushåll med relativt blygsam beskattningsbar förmögenhet oeh låg inkomst skall vägraslån, detta i synnerhet somuppgifterna i deklarationen beträffandeförmögenhet torde vara ytterligt osäkra.Från rättvise- och enkelhetssynp-unkt ärdet vidare otillfredsställande att olika behovsprövningsregler skall kunna gälla i olika kommuner. anser således att behovsprövningenskall baseras på både iiikomst och förmögenhet och att reglerna förprövningen skall vara lika utformadeför hela landet. Kommitténs förslag i detta avsnitt tillstyrkes i allt väsentligt av länsstyrelsen.På två punkter har emellertid avvikandeuppfattning. Det gäller längden av den tidsperiod, under vilken prisklausulenskall gälla, samt prisklausulens utformning. I de fall kommunen som villkor för lån krä-vt att prisklausul skall införas i föreningensstadgar, skall klausulen gälla av högst 5 år.Motiven för denna begränsning har angetts Prop.1981/82:169 132 vexa, att man vill förhindraatt samhällets ekonomiska insatser utnyttjasi kortsiktigt spekulativa syften, och att prisbildningen på bostadsrättsmarknadenkan förändras väsentligt . anser att det börövervägas om behov av prisreglering kan föreliggaunder betydligt beroende på utvecklingen på'bostadsmarknaden över hu-vud taget. Vad gäller prisföreskriftens utformning har kommittén redovisat en modell scm finner rimlig. Karanittén anser emellertid inte att en bestäjnmelse on enhetliga prisföreskrifter ärnödvändig utan föreslär en rambestämmelse av innebörd att pris-föreskrifternainte får vara oskäligt betungande förbostadsrättshavaren. vill emellertid ifrågasätta cm detinte -vore lämpligt med en enhetlig prisföreskrift motsvarande den föreslagna. lå aReservation av de borgerliga ledamöternai i har - - - = majoriteten - - - upplåtelseform varieras så att segregation motverkas. Det nu framlagda förslagetatt lösa ett påtagligt behov av ökatboendeinflytande bl a genan övergång frän hyresrätt till bostadsrätt. synes emellertid vara mindre väl gencmtänkt. Allvarlig kritik kan på flera punkter riktas emot förslagets utformning. I samband med fastighetsöverlåtelse kanbetydande problem uppstå och man kan ej bortse från att förslagetkan innebära risk för störningar på fastighetsmarknaden av ej önskvärt alag.Konstruktionen för att ge hyresgäster en ökadmöjlighet att förvärva bostadsrätt till den bebodda bostaden förefaller synnerligen kcmplicerad och frågan är an intedet borde finnas möjlighet att finna ett enklaresystem. Redan det förhållandet att ett mycket stort antal hyreslägenheter påfrivillig väg om-bildats till bostadsrättslägenheterborde leda till möjlighet att finna ett enklare tillvägagångssätt än nu föreslagna. Förslaget innebär vidare problem med olika typer av bostadsrättsföreningarberoende på dels beslut i den enskilda kommunenoch dels varierande statliga bestämmelser.På sätt av reservanterna påtalats medför detta rättsosäkerhet. Att ehum allmän priskontroll på bostadsrätt ansetts olämpligoch opåkallad framlägga förslag omhembiudsskyldighet och prisföreskrifterscm akulle gälla olika i olika delar av landetoch förefflller mindre välbetänkt. Vidare leder förslaget till att hyresgäster i enskilt ägdafastigheter och allmännyttigt ägda fastigheter fårolika möjligheter att begära övergång till bostadsrätt.Dessutom får vi olika arter av bostadsrättsföreningarberoende av vilken som tar initiativ till bildandet. Pä grund av den tveksamhet scm i väsentliga avseenden måste riktas mot förslagets nuvarande utformning synesdetta böra bli föremål för överarbetninginnan det kan ligga till grund förlagstiftningsåtgärder. 1981/82:169 133 14 b Reservation av ordföranden, två ytterligare ledamöter samt föredragandeni länsst.-yrelaen i har enligt - ---- ' = majoriteten frän hyresrätt till bostadsrätt. Föreningsbildning och andraorganisatoriska fråfijor Kommittén uttalaratt en målsättning för tekniken vid övergängar frän hyresrätttill bostadsrätt bör vara att skapa bestämda former för hyresgästernasinflytande samt att ombildningen sker under betryggande former. kan instämma häri och finner att utredningens förslag i dessa avseenden synes i allt väsentligt välägnade att nå det uppställdamålet. Vid sin genomgångav genomförda ombildningar konstaterarkommittén att de ombildningar som skett ide rikskooperativa företagens regi har fungerat bra.Kommittén menar därför att dessaföretag tillsammans med andraetablerade organisationer på bostadsrättsmarknaden börspela den viktigaste rollen vid framtida övergångar. Konmitténredovisar också i detta sammanhang att medverkanav etablerade organisationer ofta medförbindningar för föreningen beträffande den framtida fastighetsförvaltningen . Det ar väsentligt attsakkunskap anlitas vid ombildningar och länsstyrelseninstämmer i bedömningen att de etablerade organisationerna pä bostadsrättsmarknadenbör utnyttjas i största möjligautsträckning. vill emellertid ifrågasätta omdessas medverkan automatiskt skall fåleda till en bindning beträffande den framtida förvaltningen. Genom en sådan bindning begränsasmöjligheterna att anpassa förvaltningsorganisationen till de boendes önskemål. Prop.1981/82:169 134 Förvärv av enskilt äf;d fastighet Som kommittén anfört, är ettfastighetsförvärv utan tvångsinslag det mest önskvärda när hyresgästerönskar förvärva en fastighetför att gä över tillbostadsrätt. En sådan möjlighet föreligger emellertid . , att när det blir aktuellt med försäljning av enfastighet, där det finns en majoritet av hyresgäster som önskargå över till bostadsrätt, bör dessa ha en reell möjlighet att förvärva fastigheten genom någonform av förköpsrätt. En förköpslagstiftningbör konstrueras så att fastighetsägarenstimuleras att i första hand på frivillig vägförsöka nä en uppgörelse med hyresgästernaom förvärv. kan instämma i de angivna utgångspunkterna men vill därtill lägga att det alltid bör finnas möjlighet för kommunen att ingripa om köpeskillingen förfastigheten a-wiker frän den normala prisnivån, eller om övergången till bostadsrätt står i strid med kommunens planeringbeträffande upplätelseformer i området. Kommittén hor föreslagit en konstruktion för hyresgästernasförköpsrätt som innebär att en av hyresgästerna bildad förening kan göra en intresseanmälanoch att hyresvärden i en even-tuell försäljningssituationskall hembjuda fastigheten till föreningen.Kommitténs val synes i första hand ha ståttmellan denna modell och en utvidgad förköpsrätt. tillstyrker den avkommittén föreslagna lösningen. I första hand har länsstyrelsentagit fasta på vad kommittén anfört rörande tidsaspekten vid en utvidgad förköpsrätt. För att interiskera att "bli sittande" med fastigheter, som inte gär att vidareförsälja till hyresgästerna,måste kommunens utredning i varje ärende bli tämligenomfattande. Detta torde kräva avsevärd tid och innebäraen förlängning av tidsfristen förförköp som inte är acceptabel. anser också att den av kommittén föreslagna modellen innebär ett kraftigt incitament för hyresgästernaatt pä ett tidigt stadium organiserasig. Därmed skapas förutsättningar för fri'villiga fSr-vsjrv som knappast kan ästadkoinnas i samband med en utvidgad förköpsrätt. «Som tidigare framhållit kan det i vissa situationer vara angeläget att kommunen har möjlighet att ingripa när hyresgästerna önskaröverta en fastighet. Det gäller dels on köpeskillingenför fastigheten är hög och delsom en övergäng är olämplig med hänsyn till kommunens planering. Köpeskillingen för en fastighet, som skall övertas av en bo-stadsrä-ttsförening, kan som konmittén framhållerbli hög på grund av att bostadsrättshavarna fär vissa skattefördelarmen Prop.1981/82:169 135 också av andra skäl. Om övergängar frånhyresrätt till bostadsrätt blir vanliga, finns alltså viss risk föratt en allmän prishöjning ähyresfastigheter blir följden, vilket skulle försvåra för kommunerna att leva upp till sitt ansvar för bostadsförsörjningen pådet lokala planet. Kommunerna bör alltså enligt länsstyrelsensmening ha en möjlighet att bei-vra höga ,t ex via tillståndslagen. För att segregation i största möjligautsträckning skall kunna motverkas bör övergångar av någonomfattning ske i överensstämmelse med en av kommunen på bostadssociala grunder upprättad planering. hänsyn till kommunernas tidigare nämndaansvar för bostadsförsörjningen är det enligt länsstyrelsensmening nödvändigt att kommunerna har en möjlighetatt m6tverka övergångar, som står i strid med planeringen. Även i detta senman-hang bör tillståndslagenkunna göras tillämplig. I konsekvens med det synsätt här gett uttiyck förbör kommunen i regel ges företrädesrätt vid kollision mellan hyresgästernas förköpsrätt ochkommunens förköpsrätt i de fall sådan finns enligt gällande förköpslag. Det torde få förutsättas att enkommun som beslutat utöva sin förköpsrätt baserat sitt 'beslut på en noggrann planering. Förvärv av allmännyttigt ägd fastighet De allmännyttiga företagen-------- = majoriteten prisföreskrift motsvarande den föreslagna. Prop.1981/82:169 136 15ÄGARLÄGEHHBTSUTREDNINGEH(JU 1980:04) Enligtvåra direktiv skall vi bl.a. överväga om en fastighetsägare vid en försäljningskall vara skyldig att på ett eller annat sätt hembjuda fastigheten tillhyresgästerna. I samband med dessa överväganden har vi - beträffande teknisk lösning - främststuderat ett system som så nära som möjligt liknar det som återfinns i den"kommunala förköpslagen". avfärdaremellertid en modell utformad efter mönster från denna lag (s. 174) på skäl somenligt vår - bedömning inte är övertygande. Vi vill därför till enbörjan uppehålla oss något vid kommitténs skäl för sitt ställningstagande. Utannärmare motivering konstaterar kommittén inledningsvis att enmodell enligt den kommunala förköpslagen torde kräva att en särskildtillståndsprövning anordnas, t.ex. hos hyresnämnden, för att förköp skallkunna medges. Med denna utgångspunkt konstaterar kommittén vidareatt när även kommunen utöver sin förköpsrätt en på tillståndsprövningen ihyresnämnden följande regeringsprövning kommer att göra förfarandetmycket tungrott. Vi anser emellertid att de av kommittén anförda olägenheterna- till- Prop.1981/82:169 137 ståndsprövning hoshyresnämnden varje gång hyresgäster vill förköpa och det mycket tungrodda förfarandetnär såväl hyresgäster som kommun önskar förköpä samma objekt- blir betydligt mindre om hyresgästernas förköpsrätt utformas helt efter mönstret iden kommunala förköpslagen. En dylik lösning innebär nämligenatt tillståndsprövning sker hos regeringen endast om förköpsrättenbestrids. Lösningen innebär vidare att det blir regeringens sak att i ettsammanhang ta ställning till vem som skall ha företräde när såväl hyresgästernasom kommunen vill förköpa samma objekt. Motatt låta den kommunala förköpslagen vara mönster för hyresgästernas förköpsrätt talar enligt kommitténs bedömning även attdet i praktiken kan vara svårt för hyresgästerna att få ta över befintliga lån i fastigheten och att detdärför kan uppstå finansiella svårigheter för dem. Sådana svårigheterkan emellertid enligt vår mening uppkomma oavsett vilket system man väljer för hyresgästernas förköpsrätt. Vidare framhåller kommittén att en konstruktion enligt den kommunala förköpslagen är tillnackdel även för säljare och köpare därför att fastigheten inte kan pantsättasunder den tid som avtalet mellan dessa är svävande. Enligt kommittén kandenna situation äventyra köparens avtal méd säljaren. Vår mening är emellertid att om hyresgästernas förköpsrättkonstrueras efter sagda mönster antalet köpeavtal som inte ändå är svävande på grund avden kommunala förköpslagen kommer att bli högstmarginellt. Vi har därför svårt att inse bärkraften i argumentet. Bostadsrättskommitténredovisar slutligen som skäl mot en förköpsrätt utformad enligt den kommunala förköpslagenatt en sådan modell torde förutsättaregler om krav på säkerhet för den kontantinsats som skall lämnas avhyresgästerna. Enligt vår mening kan det - om sådanaregler alls erfordras - inte vara några svårigheter att hitta Prop.1981/82:169 138 enpraktisk lösning på detta problem (t.ex. krav på attmedel motsvarande kontantinsatsen skall sättas in påspärrat konto i bank). När det därefter gällerkommitténs förslag till lag om förköpsrätt för hyresgäster villvi till en början ifrågasätta om det i egentlig mening innefattar en förköpsrätt.. Detsynes snarare vara en rätt för hyresgäster att före annan teckna avtal om köp av fastegendom (jfr bet. s. 187). Skall uttrycket förköpsrätt. användas bör underalla förhållanden i lagens första paragraf införas en definition. Denna definition kan förslagsvis erhålla följande lydelse: "Med förköpsrätt avsesenligt denna lag en rätt att före annan teckna avtal om köp av fastegendom." Isakligt avseende vill vi framhålla den fördelen med förslaget att det skapar goda förutsättningarför att fastighetsägaren - när han avser att avyttra fastigheten - tar kontaktmed hyresgästerna för förhandlingar. Leder dessa förhandlingartill en överenskommelse om köp kommer inte reglerna i denföreslagna lagen om hembud m.m. till användning. Blir förhandlingarnaresultatlösa får man förmoda att hyresgästerna i de flesta fall godkänner en överlåtelse avfastigheten till annan. Inte heller då behöver reglerna om hembud m.m. komma att tillämpas. Vår bedömning är emellertidatt förslaget har vissa nackdelar som Sammanhänger med valet av modell för hyresgästernas förköpsrätt. Vivill belysa detta enligt följande. Detfår förmodas att hyresgäster i allmänhet harsvårt att bedöma vilket pris en fastighet betingar somhyresfastighet. Härav följer att hyresgäster i många fallkommer att tvingas väga risken att behöva betala ett för högt prisför fastigheten mot risken att fastigheten säljs tillannan utan att de kan hindra detta. Det är troligt. Prop.1981/82:169 139 särskilt nät hyresgästerna är starktengagerade för att ta över fastigheten för övergång tillbostadsrätt, att man vid denna vägninghellre väljer att godta fastighetsägarensbud än att avvisa detsamma. Modellens konstruktion öppnar således enmöjlighet för fastighetsägaren att få ut ett högre pris för fastigheten än vad en försäljning till annan än hyresgästernaskulle ge. Enligt vår bedömning skulle nu berörda effekt utebli om förköpsrättenkontru-. eras efter mönster från den kommunala förköpslagen. Vivill i detta sammanhang tillägga att även den omständigheten att fastighetsägarenenligt förslaget inte skall vara bunden av ett avgivethembud ens sedan hyresgästerna antagit detsamma kan verka i prishöjanderiktning. Denlagstiftning som reglerar fastighetsomsättningen bildar ett svåröverskådligt mönster. Bilden blir än mer komplicerad om bostadsrättskommitténs förslaggenomföres. En annan olägenhet som är förknippad med förslaget är att tiden som åtgår för enfastighetsöverlåtelse kan förlängas med ända upp till . Enligt vår mening kan nu anförda nackdelar i väsentlig månreduceras om förköpsrätten kontrueras enligt den kommunala förköpslagen.Som tidigare framhållits har vi studerat en modell som bygger pä dennalag. Hittillsvarande arbete inom utredningen visar att det går att få enganska god samordning, såväl förfarande- som tidsmässigt, mellan den kommunalaförköpsrätten och en förköpsrätt för hyresgäster som bygger på systematiken i denkommunala förköpslagen. När det gällerenskildheterna i förslaget vill vi som utgångspunktför våra synpunkter ge följande kortfattadebeskrivning av hur vi uppfattat att modellen skall fungera. Sedan intresseanmälanantecknats i fastighetsboken är fastighetsägaren skyldig att hembjuda fastigheten till hyresgästernainnan han kan sälja den till någon annan. En intresseanmälan har rättsverkani för anteckningen. En sådan anmälan måste Prop.1981/82:169 140 gälla underhela hembudsproceduren för att hyresgästerna skall vara bevarade vid sin förköpsrätt. 'Avger fastighetsägaren ett hembud som avvisas av hyresgästerna fårfastighetsägaren sälja fastigheten till någon annaninom för delgivningen av hembudet utan hinder av attintresseanmälan gäller. . Sker detta till ett pris som är lägre ellerpå villkor som sammantagna är avsevärt ogynnsammare för fastighetsägaren än vad somangavs i hembudet och gäller intresseanmälan alltjämt kanhyresgästerna dock få en sådan överlåtelse ogiltigför-klarad. Denföreslagna modellen innebär således att hyresgästerna alltid måste göra en nyintresseanmälan vid två-års-fristens utgång för att deskall vara bevarade vid den rätt de har .. Enligt vår bedömningframgår inte detta med önskvärd tydlighet av kommitténs förslagtill lagtext. Dessutom kan lämpligheten av denna ordning ifrågasättas närfastighetsägaren avgivit ett hembud mindre än före två-årsfristensutgång.