prop · G503150 · 1981-12-31 00:00:00 — För1983 leder konjunktumppgången till att världshandeln för industrivaror totalttorde öka med . Under fömtsättning att våra produktionskostnader inteökar snabbare än kommer vi även då all kunna dra nytta av ett gynnsamtrelativt prisläge så alt vi vinner marknadsandelar i viss utsträckning. Då böräven råvamexporten ha kommit igång varför den totala exporttillväxten skullekunna bli ca 7,. Enfömtsättning för att exportökningen skall ske är all företagen använder enväsenfiig del av det utrymme som devalveringen skapade för att hålla lägreprisökningar än konkurrenterna. I annat fall kan inte induslri-sektom växatillräckligt för alt långsiktigt förbättra bytesbalansen. Så vilt man kan se avstatistiken över exportulfallet under senare delen av Qolåret tycks företagenha sänkt sina relativpriser i störte ulslräckning än jag räknade med ifinansplanen. Siffrornaöver månatliga expprt- och importpriser skulle dock kunnatolkas så atl benägenheten hos de svenska förelagen atl hålla lägre prisökningarän konkurtenlerna skulle ha upphört. De höjda exportpriserna kan emellertidockså bero på att av devalveringen föranledda kostnadshöjningar först nu slårigenom på priserna. Denbedömning av de svenska exportföretagens priser jämfört med konkurrentemas somkonjunkturinslilulet gjort får därför anses realisfisk. Samtidigtfinns det anledning räkna med att priserna internationellt kommer att ökamycket svagt . Orsaken är lägre oljepriser och låga löneavtal. Detinnebär alt konkurtensläget skärps. Vi kommer att möta konkurtens baserad på enökning av arbetskraftskostnaden per producerad enhet på kanske under 5%.Priserna på industrivaror väntas i genomsnitt öka . Föratt vi långsikfigt skall kunna öka exporten krävs därför en godproduktivitetsutveckling och en utomordentligt återhållsam lönekostnads- 'Export prognosen i finansplanen redovisade av indextekniska skäl enhögre voiymsiffra, se närmare kapitel 3 i den reviderade nationalbudgeten. 1981/82:150 Bilaga1 Reviderad finansplan 30 ökningi den svenska ekonomin samt en prispolifik från de svenska företagens sida somutnyttjar dessa konkurrensfördelar. Jag har tidigare berört frågan omlöneutrymmet . Vadgäller prisutveckhngen bör beaktas att den avsaktning ikonsumentpriserna som de sänkta oljepriserna för med sig inte direkt påverkaravtalsindex. Där är det direkta genomslaget av energiprisökningar bortrensat.Avtalsindex kommer därför att ge en överdriven uppfattning om de prisökningarsom konsumenterna möter . Realinkomsterna kommer därmed att utvecklasbättre än avlalsindex visar. Av vikt i sammanhanget är också att 1981 årsindexklausul underskreds med nästan I procentenhet. Konjunkturinsfituleträknar med att hushållens reaUnkomsler sjunker med . Det är dockinte troligt att hushållen fuUt ut anpassar sin konsumtion fill dennainkomstförändring. Istället kommer de sannoUkt att minska sparandets andel avinkomsten så att konsumtionsminskningen begränsas till . Därmed har under1981 pch 1982 en betydande anpassning uppnåtts av den privata konsumtionen iriktning mot vad våra produktionsresurser medger. Förden händelse kombinationen av internationella priser, lönekostnader ochprodukfivitet blir gynnsam skulle en real köpkraftsökning om högst varamöjlig utan att målet att förbättra den externa balansen uppges.Standardökningen faller i allt väsentligt på pensionärerna. För löntagarnablir köpkraften ungefär oförändrad. Transfereringarna ökar obetydligt ochminskar realt sett bl. a. som en följd av besparingsarbetet. Denoffentliga sektorns konsumtion och investeringar beräknas som nämnts bliungefär oförändrade 1982 och minska något 1983. Sammantageträknar jag med att de totala offenfiiga utgiftema ökar med ungefär I % och2 % nästa iir. Volymberäkningarna kommenteras närmare i den revideradenationalbudgeten. är innebörden att utgiftstakten bringatsned under BNP-tillväxten. Detlåga kapacitetsutnyttjandet medför att en produkfionsökning kan ske under åretutan större ökningar av produktionskapaciteten. Detta framgår också av attindustrins investeringar sjunker med enligtkonjunklurinstitutets tolkning av företagens planer. Under loppet av åretstiger dock investeringsnivån och kan en fortsatt uppgång påräknas.Ökningen k;in mot bagrund av vad vi vet pmkapacitetsutnyttjandet Pch vinstutvecklingen samt erfarenheterna från uppgången1979-1980 bedömas bli . Detfinns anledning att räkna med att relativpriserna på boende kommer att stigaunder kommande år vilket kommer att påverka nybyggandet av bostäder. Antaletpåbörjade lägenheter kommer dock att minska relativt långsamt eftersom detkommer att byggas fler mindre lägenheter. För1982 kan påbörjandet beräknas tiU ca 40000 lägenheter. Prop.1981/82:150 Bilagal Reviderad finansplan 31 tagithänsyn till den positiva inverkan som del tidigare i vår framlagda förslaget pmprpduktipnskostnadsbelåning för småhus har. Ökningari reparations-, ombyggnads- och energisparverksamheten bidrar till att hållauppe aktiviteten inom byggsektorn. Chefen för kommersenare denna dag att framlägga förslag om vissa stimulansåtgärder för ombyggnads-och reparationsverksamheten med huvudsaklig effekt /1983. Kommunernasinvesteringar påverkas dels av anpassningen ned mot en enprocentigvolymtillväxt, dels av det lägre bostadsbyggandet. Det innebärinvesteringsminskningar om . Destatliga investeringarna ökar 1982 . karakteriserasinvesteringsutvecklingen av att det sker en förskjutning från offentligainvesteringar mot ett störte inslag av näringslivsinvesleringar. Produktionenstiger också som en följd av elt ökat lagerbehov. Närefterfrågan ökar erfordras en viss uppbyggnad av råvam-och insatsvamlagersamtidigt som volymen varor i arbete ökar. En del av denna lagemppbyggnadfillgodoses genom import. Även för oljelagren är en viss åtemppbyggnad underperioden trolig. Ifinansplanen räknade jag med en BNP-tillväxt på . Konjunkturinstitutetsprognos innebär en något snabbare ökning, 1,. Med hänsyn till de föreslagnastimulansåtgärderna kan fillväxten beräknas tiU 1,. Under fömtsättning attden internationella utveckUngen blir som här skisserats samt attkostnadsutvecklingen här hemma håller sig inom de angivna ramarna skulletillväxten kunna bli knappt 21/, dvs. vi skuUe närma oss denlångsiktiga kapacitetstillväxten. Underloppet av 1982 torde industriproduktionen öka med . Räknat som skUlnadenmellan årsgenomsnitt blir dock uppgången mera begränsad eller och 4,. Konjunktumppgångenmedför att efterfrågan på arbetskraft från industrin börjar öka under loppetav 1982. Erfarenheterna tyder på att det tar drygt ett halvårfrån det industriproduktionen börjat stiga påtagligt tUl dess sysselsättningenpåverkas. Industrikonjunkturen nådde sin botten . Där är därförrimligt att vänta en sysselsättningsförbättring och under1983. Denna ökade arbetskraftsefterfrågan har ännu inte registrerats ikonjunkturinstitutets industribarometer och i allmänhet inteheUer i länsarbetsnämndernas rapporter. Arbetslöshetenuppgår f.n. till ca 130000 personer (säsongrensat). Under loppet av andrahalvåret bör en viss sysselsättningsförbättring kunna märkas. Dennaförstärks av de föreslagna åtgärderna. För1983 fömtses en relativt kraftig ökning av produktionen. Även omproduktionsökningen tiU en del kan tiUgodose en befinflig arbetsstyrka finnsdet anledning att räkna med att den också drar med sig en ökadarbetskraftsefterfrågan. Det finns således anledning att räkna med att arbetslöshetenfortsätter att minska . 1981/82:150 Bilaga 1 Fteviderad finansplan Detblir således möjligt alt bättre uppfylla målen när detgäller sysselsättning och inflafion genom alt arbetslösheten sjunker och inflafionendämpas. Det är dock viktigt att notera au detta kräver atl de här tidigareangivna fömtsättningarna uppfylls. Import, varor och tjänster -4,2 -5,6 -7,5 -8,4 -11,3 -7,7 -0,7 -4,8 -4,2 -2,6 -4,2 -1,8 -0,6 -0,5 - 2,4- -2,7 Export, varor och tjänster -1,6 ' Lagerförändring i procent av föregåen! därav: överföring av sjukhus -0,5 därav: överföring av sjukhus -1,1 -1,5 Vadgäller den externa balansen så sker en viss förbättring av bytesbalansenmellan 1981 och 1982. Underskottet sjunker från 15,7 lill 14,4 miljarder kr.Det senare motsvarar 2,av BNP. Under1982 uppnås enligt konjunklurinstitutets bedömning etl överskott i handeln medvaror på , dvs. något mera än vad jag räknade med ifinansplanen. Sedan beräkningen har oljenotan blivil ca 4 miljarderkr. Delta motverkas dock kortsiktigt av atl exportpriserna nu synes blilägre än vad som då antogs. På är detta positivt eftersom lägreexportpriser ger utslag i marknadsandelsvinster och ökad exportvolym. Tjänstebalansenvisar nu dessutom elt större underskott än del fanns anledning räknamed i finansplanen. 1981/82:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan Medden gynnsamma ulveckling av del svenska konkurrenslägel som här fömtsätts för1983 skulle det vara möjligt atl då förbättra handelsbalansen med ytterligareca . Även förbättringen av bytesbalansen skulle kunna bli ca 4miljarder kr. Detta ger ett bylesbalansunderskott på av BNP. Delvis berordella av de lägre oljepriserna. Skulle dessa på nytt bölja stiga som en följdav att oljeefterfrågan närmar sig den befintliga produktionskapacitetenfördyras oljenotan som den internationella konjunkturen ochexporttillväxlen börjar mattas av. Det förhållandet attvi skulle kunna nå ett bylesbalansunderskott på av BNPinnebär inle att vi långsiktigt säkrat en sådan förbättring. Till bilden hörockså atl med de gjorda oljeprisantagandena kan OECD-ländemasbylesbalansunderskott i genomsnitt beräknas bli lägre. kr., löpande priser Export, varor, fob Import, varor, cif Export av tjänster exkl. restpost Import av tjänster inkl. korr. Andel av BNP, % -2,8 -2,3 -1,6 Skulletimlöneökningen bli större än 5,bhr det inte möjligt att hålla inflationenpå den nivå om 5,som regeringspartiema och socialdemokraterna satt upp sommål i samband med skatteuppgörelsen. Vid en lönekostnadsökning på exempelvis1213% kommer inflationen sannolikt att uppgå till 8 å nästa år.Under följande år ökar inflationen ytterligare. Detta sker även om deninternafionella inflationen blir så låg som här fömtsätts. Iett sådant läge blir det inte möjligt att hålla nere inflationen genom enappreciering. En sådan kan inte vinna trovärdighet när vår konkurrenskraftförsämras kraftigt. Man får också räkna med att produktiviteten blir sämre viden högre kostnadsutveckling. Den svenska ekonomin skulle få stora svårigheteratt klara ökningar av arbetskraftskostnaden per producerad enhet på närmotsvarande ökningstakt för våra konkurrenter ligger på kanske . Prop.1981/82:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan 34 Problemenkommer atl visa sig men med än större kraft åren därefter. HushåUensreala disponibla inkomster skuUe i detta högkoslnadsaltema-tiv komma att ökasvagt 1983 men därefter blir det på nytt minskningar. Det är inte minst skatteuppgörelsenskonstmkfioner med en indexreglering baserad på en fömtsatt inflation om 5,5%som innebär att en högre inflation på viss sikt får en kraftigt åtstramandeverkan. Denförsämrade konkurtenskraften leder till att investeringsbenägenheten blirmindre. Industrins och det övriga näringslivets investeringsverksamhet bUråterhållsam. Enogynnsam kostnadsutveckhng ger inte utslag i en sämre bytesbalans.De höjda relativpriser som följer av kostnadsökningarna ger till en börjanökade exportintäkter, som skedde 1975 och 1976, så att den underliggandeförsämringen av bytesbalansen inte kan avläsas. Den åtstramning somsker i fråga om privat konsumtion, främst för pensio-närema, håller också nereimportefterfrågan. Bytesbalansunderskottet stiger därför inte på kort sikt. Däremotblir effekterna betydande på . Höga relativpriser kommer att slåut vår exportindustri från viktiga marknader. Aktiviteteni ekonomin bUr betydligt lägre än vid den lägre kostnadsutvecklingen. Nedanjämförs hur de olika delarna av ekonomin kommer att utvecklas vid en låg resp.hög kostnadsökning (procentuell volymförändring 1983). -0,1 Viden ogynnsam kostnadsutveckling torde en viss del av den lägre inhemska privataefterfrågan i form av konsumtion och investeringar fyllas på med offentligefterfrågan, bl.a. konsumfion. En sådan mera expansiv kommunalutveckling to:rde leda tiU kommunalskattehöjningar, i varje fall efter 1983,vilka ytterligare pressar ner den privata efterfrågan. Detstörsta efterfrågebortfallet kommer på exportsidan. Möjligheterna till enexpansion med exporten som drivande inslag reduceras ordentligt, krav påkostnadsanpassning efter 1983 kommer att ställas. Dettainnebär också att arbetslösheten kommer att börja öka på nytt. Både ifråga ominflation, bytesbalans och sysselsättning försämras således läget. Prop.1981/82:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan 35 Denekonomiska kris som följt efter de två oljechockerna har medfört attutvecklingen i västvärlden karakteriserats av höginflafion, hög arbetslöshet och låg tillväxt. Världshandeln har ökat betydligtlångsammare . Dessaförhållanden har i hög grad påverkat förutsättningarna för den svenskaekonomin. Vår välfärd bygger i avgörande grad på att vi kan dra nytta av denspecialisering som den internationella handeln möjliggör. Samfidigt medför vårtstarka internationella beroende att vi i hög grad påverkas av utvecklingen iomvärlden. Denekonomiska polifiken i har anpassats lill den efter den andraoljekrisen på nytt försämrade situafionen. Devalveringen och olika åtgärderför att förbättra ekonomins funktionsförmåga har, i förening medavtalsuppgörelsen, skapat fömlsättningar för ökad tillväxt i den utlandskonkurterandesektorn. Vi håller på att återta förlorade marknadsandelar och exportenberäknas öka med . Deoffentliga utgifternas tillväxt har dämpats genom vidtagna besparingsåtgärder.Besparingarna har inget egenvärde. De genomförs för att bereda utrymme förexpansion i näringslivet, för att dämpa budgetunderskotten, minskainflafionstakten och skydda reallönerna. Vikan inte lösa de problem som budgetunderskotten ger upphov fill genom kraffigthöjda skatter. Sådana skulle driva på inflationen och försämra vårinternationella konkurrenskraft. Därmed skuUe sysselsättning, reallöner ochvälfärd komma i farozonen. Regeringensbesparingsförslag har utformats så att svaga gmpper i vårt samhälle skyddas,som de nödvändiga kostnadsbegränsningarna kommer till stånd. Trotsden svaga internationella utvecklingen har det varit möjligt atl begränsaarbetslösheten tUl ungefär den - i sig olyckligt höga - nivå som registreradesi . Även om detta i ett internafionellt perspektiv är enbetydande framgång är det uppenbart atl i längden kan den fullasysselsättningen endast försvaras genom att vi uppnår en god fiUväxt i denuflandskonkurterande sektorn, i första hand industrin. Skattereformenär av avgörande betydelse när det gäller att öka den svenska ekonominsproduktionsförmåga. Det kommer att löna sig bättre att arbeta och spara. Depositiva verkningarna beror såväl på de betydande minskningarna avmarginaleffektema som på den breda uppslutningen bakom reformen och dessfömtsätlningar inom det politiska livet och på arbetsmarknaden. Detråder ingen tvekan om att en ekpnpmisk återhämtning med återställd balansligger inom det möjligas gränser. Export, marknadsandelar ochindustriproduktion är på väg uppåt. Inflation, oljeberoende, bytesbalansunderskottoch ökningslakt i de offentliga utgifterna är på väg nedåt. 1981/82:150 Bilaga1 Reviderad finansplan 36 Föratt återställa balansen i den svenska ekonomin krävs inle enbart all denekonomiska politiken fullföljs utan även att partier och intresseorganisationeröver hela fältet medverkar till etl samhällsklimat där sänkt inflationstaktoch framgångar på exportmarknaden varaktigt kan uppnås. Endast därmed kansysselsättning och välfärd tryggas. Detfinns i en betydande värdegemenskap och en lång tradition avsamförstånd och samverkan. Tar vi vara på dessa tillgångar kommer attreda upp sina ekonomiska problem. Tillregeringsprolokollel i detta ärende bör fogas såsom bilaga: Revideradnalionalbudgel 1982 (bilaga 1.1). Medhänvisning fill vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen alt godkännade allmänna riktlinjer för dep ekonomiska politiken som jag har förordat i delföregående. 1981/82:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan 37 Innehållsförteckning 1 Denekonomiska politiken .................................. I 1.1 Utvecklingenföre Pch efter oljechockerna 1 1.2 Den internationella miljön undci den närmasteframliden .... 4 1.3 Huvudinslagen i den ekonomiska polifiken .......... 10 Åtgärder för att förbättraekpnpmins produktionsförmåga 13 - Skattereformen .............................................. 13 - Finanspolitiken ............................................... .. 18 - Kreditpolitiken ............................................... .. 22 2 Utvecklingen 1982 och 1983 ............................. .. 28 3 Avslutning ..................................................... .. 35 4 Hemställan .................................................... .. 36 OPEC:s bytesbalans 1973-1982 .............. ... 8 Den konsoliderade offentliga sektorns utgifter i reala termer Offentlig konsumtion och investeringar 1980-1983 20 Betalningsbalansens ulveckling 1979-1981 saml vissa upp skattningar ......... 23 Finansiering av budgetunderskottet 1980-1982 25 Försörjningsbalans 1980-1983 ................ 32 Bytesbalansen 1981-1983 ..................... 33 Reallönegapet för 1970-1982 ..... 3 Reala oljeproduktpriset och specifika oljeförbmkningen i Driflsöverskottets andel av förädlingsvärdet i tillverk ningsindustrin exkl. varv 19631983 ........ 15 Börsbolagens börsvärde i procent av substansvärdet 1981/82:150 Bilaga 2 vid regeringssammanträde1982-04-22 Föredragande: statsrådet Anmälantill slutlig reglering av statsbudgeten för /83 såvitt avserutgifter och beräkning av statens inkomster, m. m. 1 Det reviderade budgetförslaget Underskotteti statsbudgeten har ökat snabbt . Budgetpolitiken måsleinriktas på att bryta denna utveckling. har (prop. 1979/80:150, FiU1979/80:40, rskr 1979/80:421) som långsiktigt mål för budgetutvecklingen angettalt budgetunderskottet som andel av bruttonationalprodukten (BNP) borde minskamed en procentenhet . kompletteringsproposition (prop.1980/81:150) uttalades alt det med hänsyn tiU budgetsaidols starka beroende avkonjunktumtvecklingen vore lämpligt atl också ange elt mål för utvecklingen avde icke konjunkturberoende statsutgifterna. Utgiftsutvecklingen uppvisarnämligen betydligt större stabUitet över konjunkturcyklerna än budgetsaldolsutveckling och elt utgiftsmål borde därför vara värdefullt i det kontinuerligabudgetarbetet. Sålunda slogs fast att stalsutgifterna exkl. statsskuldränloroch vissa konjunkturberoende anslag borde minska i fastapriser. (FiU 1980/81:40, rskr 1980/81:420) har ställt sig bakom ävendetta centrala budgetpolitiska mål. Utöverde kvantifierade mål för budgetpolitiken som har fastställts har även olikariktlinjer för budgetprövningen på lagts fram. Jag vill särskiltpeka på de riktlinjer som togs upp kompletteringsproposition (prpp.1980/81:150). De pmfaltade bl.a. begränsning av automatiken i statsbudgeten,begränsning av generella subventionssystem och ytteriigare effekfivisering ochbegränsning av statsförvaltningen. (FiU 1980/81:40, rskr 1980/81:420)har ställt sig bakom dessa riktlinjer, som också tiUämpades i besparingsarbelettill årets budgetproposition. Underinnevarande år har ytterligare underlag för den ekonomiska budgetpolitikentillkommit. I betänkandet (SOU 1982: 14) "Tillväxt eller stagnation,avstämning av långtidsutredning" har utsikterna för den I 1981182 saml. Prop.1981/82:150 Reviderat budgetförslag 2 svenska ekonomin under första hälften av 1980-talelbehandlats. Jag har , vid min presentation av den reviderade finansplanen(bilaga 1), kommenterat della. Det kan dock finnas anledning alt i dettasammanhang påminna om att vissa av de slutsatser jag då drog har betydelse föruppläggningen av budgetpolitiken framöver. Arbetet med långfidsbudget har avslutats ochbör redovisas som bilaga (bilaga 2.1) till denna ])roposifion. Ilångtidsbudgeten kartläggs de statsfinansiella konsekvenserna siktav redan fattade beslul och gjorda åtaganden. Vidare ingår bl.a. analyser avautomafiken på statsbudgetens utgiftssida samt en diskussion av de statligaåtaganden som inte återfinns i statsbudgeten, s. k. ulombudgetära kostnader. 1årets budgetproposition aviserade jag min avsikt att i komplelteringspropositionenredovisa effekterna i ell längre perspekfiv av vidtagna besparingar. En sådananalys återfinns i långtidsbudgeten. Jag kommer i del följande all återkommatill denna fråga. En god gmnd föreligger sålunda för att ange olikautgångspunkter för budgetpolitiken på såväl kort som lång sikt. 1.2 Bakgrunden till den budgetpolitiska utvecklingen under1970-talet Elt gemensamt drag för utvecklingen i och iflertalet av de industrialiserade länderna är atl de statligabudgetunderskotten vuxit under 1970-lalel. I löpande priser ökade svenskastatens budgetunderskott från ca . /71 till ca 60miljarder kr. Mätt som andel av BNP ökade underskottet från1,5 fill 10,. Då budgetunderskottet är infimt förknippat med övrigaekonomiska balansbrister är det av intresse vid överväganden om den framtidabudgetpolitiken att närmare analysera budgetunderskottets utveckling under1970-talet. Statsinkomsterna i reala termer' ökade under 1970-laletmed ca 2,. Inkomstutvecklingen skiljde sig emellertid åt mellan1970-lalets första och andra hälft. Under budgetåren 1970/71-1974/75 ökadestatsinkomsterna med för att /76 öka med hela 14,6%.Under resten av decenniet stagnerade inkomstutveckUngen. De direkta skatternas andel avstatsinkomsterna sjönk. Denna utveckUng var speciellt påtaglig under1970-talets senare hälft. De direkta statsskatternas andel av statsinkomstemasjönk således från 1975/76 fill 1980/81. Statsutgifternas ulveckling under 1970-lalel var tämligenstabil och oberoende av förändringar i den ekonomiska tillväxten. I genomsnittökade statsutgiflerna med drygt 5,i fasta priser . Detvar betydligt snabbare än tillväxten av BNP, som i genomsnittuppgick till 2,. Det ledde i sin tur till att statsulgifternas andelav BNP ökade från 1970/71 fill 1980/81. ' Vid justering från löpande till fasta priser harimplicitprisindex för BNP använts. Basåret vid deflatering är 1975. 1981/82:150 Reviderat budgetförslag 3 Idiagram 1 iUustreras budgetens utveckling under 1970-talel. Som framgårförblev statsinkomsterna på en nivå i reala termer under 1970-taletssenare hälft som utgifterna fortsatte all öka. Då olika faktorerpåverkar inkomsternas och utgifternas tillväxt kan utvecklingen under decennietmed avseende på dessa faktorer grovt sett indelas i fyra faser. Den första omfattarperioden /71 -1974/75, då budgetunderskottet ökar men från en låg nivå.Den andra fasen utgörs av / 76, då budgetgapet sluts genom enextremt kraftig inkomstökning. Denna fas följs av en period då utgifterna ökarsnabbi som inkomsterna stagnerar. Den fjärde fasen, perioden1979/80-1982/83, karakteriseras av en klar uppbromsning av utgifterna förstatlig verksamhel samt transfereringar som statsskuldräntorna ökardramatiskt. Jag övergår nu fiU att närmare belysa utvecklingen under dessafaser. Budgetsaldots utveckling priser, miljarder kr. j Statsutgifter exkl. statsskul räntor 1982/83 Budgetår * "Hoppet" i kurvorna beror på ändraderedovisningsregler Ettunderskott i bytesbalansen föranledde en stram budgetpolitik under de tvåförsta åren . TUI följd av konjunkluravmattningen budgetåret1972/73 minskade statsinkomsterna i reala termer som utgifternasökningstakt förblev i stort sett oförändrad. 1981/82:150 Reviderat budgetförslag 4 fördapolitiken blev ett överskott i bytesbalansen med ett försämrat bud-getsaldp. Underslutet av kom den första oljeprischocken. De kraftiga prishöjningarnapå insatsvaror inom produkfionen medförde en snabb internationellkonjunkluravmallning. I syfte att motverka den internationella konjunkturen inleddesi den s.k. överbryggningspoliliken. Under /74 varstatsutgifternas ökningstakt dubbelt så snabb som tillväxten i .