prop · G503102 · 1981-12-31 00:00:00 — Denna förbällring kan dockläggas ul även på andra förmåner, t. ex. ulryckningsbidrag och bostadsförmåner.I avvaktan på utredningens förslag anser de socialdemokratiska ledamöterna iUkhet med övriga ledamöter att regeringen bör lägga fram förslag lillförbättringar av förmånerna i samband med försvarsbeslutet. Fråganom finansiering av värnpUktsförmåner har kommittén behandlat i anslutning fillförslaget om nytt priskompensationssyslem. Prop.1981/82:102 Bilaga 2 Försvarsdepartementet 28 Kommitténär enig om all åtgärder bör vidtas för all förbättra ledning, styrning ochuppföljning av ADB-verksamheten inom försvarsmakten. Samordningsarbetet i olikaprojekt måste bedrivas ulan onödig tidsfördröjning. Genom prioriteringarmellan olika projekt och kortare projekttider skaU en bättre totalekonomi inomADB-ulvecklingen uppnås. Resurserna för systemutveckling bör koncentrerasytterligare i syfte all åstadkomma ett effektivare utnyttjande av tillgängligapersonal- och kapitalfill-gångar. Informations- och datakraflplaner måste iolika avseenden kompletteras och vidareutvecklas. Försvarskommitlénanför bl.a. all den industriella kapaciteten all inom landet utveckla,tillverka och underhåUa försvarsmateriel har betydelse både för vårsäkerhetspolitiska trovärdighet och för försvarsmaktens utformning och utnyttjande. Tillgångenlill en svensk kvalificerad försvarsindustri gör det möjligt att utformaförband och syslem med särskild hänsyn lill vårt värnpliktssystem, våraspeciella försvarsbelingelser, vårt klimat och vår försvarsstrategi. Enminskande materielanskaffning lill försvarsmakten skapar emellertidsvårigheter att vidmakthålla de induslrieUa resurserna. Det är därför vikfigtatt la ställning tUl vilka verksamheter som är mest angelägna att behålla.Under alla förhållanden måste inom landet finnas kompelens all utvärderautländska system, utforma egen taklik, utbilda personal och sköta underhållet ikrig. Försvarskommillénsförslag i dessa avseenden redovisas närmare i avsnittet 1.6 Försvarsindustrin(s. 120) och 1.7 Underhäll av försvarets materiel (s. 129). Kommitténser de frivilliga försvarsorganisationernas verksamhet som ell nödvändigtkomplement till plikttjänstgöringen. Frivilliga åtaganden är av avgörandebetydelse, inle minst med avseende på insalsberedskapen. Frivilligorganisationernasverksamhet är en så viktig del av vårt totalförsvar att den bör erhålla slödfrån alla berörda myndigheter. Så bör exempelvis medverkan ifrivilligorganisafionernas utbildning inle uppfattas som en uppgift enbart fördet miUtära försvaret och arbetsmarknadsverket. Det bör vidare övervägas altutnyttja frivillig personal för flera uppgifter inom de civila delarna avtotalförsvaret. Förmånssystemetför frivilligtjänslgöring bör ses över i avsikt att skapa balans mellan olikakategorier av frivilliga. Det bör även skapas bättre förutsättningar förkvinnor all delta i frivillig utbildning samt all avtals-binda sig förtjänstgöring i krig. Likaledes bör möjligheterna för anstäUda att få ledigt föralt genomgå frivillig utbildning ulan all förlora arbetsinkomst förbättras. 1981/82:102 Bilaga2 Försvarsdepartementet 29 Försvarskommitlénkonstaterar all regeringen i anvisningarna för programplaneringen för perioden1982/83 - 1986/87 föreskrev all försvarskommitténs betänkande (SOU 1979:42)Säkerhetspolitiken och totalförsvaret skulle ligga lill grund för planeringen. Överbefälhavarenhar genomfört programplaneringen på en ekonomisk nivå som benämnsprogramplanenivån. Därutöver har utvecklingen och konsekvenserna belysts omplaneringsramarna minskas resp. ökas med 400milj. Utgångspunktenför programplanenivån har varit den i regeringens anvisningar angivnaplaneringsramen för perioden om 85600 milj. kr. i prisläget februari 1981.Kostnader för försvarsdepartementet m.m. har lagts utanför ramen. Efterjustering till lönelägel omfattar pro-gramplanealtemalivet84900 milj. kr. Överbefälhavarenföreslår att försvarsmakten ges en utveckling enUgt den högre nivån iregeringens anvisningar, vilket innebär en planeringsram om 87100 milj. kr. Enliglöverbefälhavaren är realismen i planeringen helt avhängig av all fömtsattarationaliseringar och ambitionssänkningar inom fredsorganisalionen fullföljssaml av all ett i förhållande tiU den ekonomiska ramen och avdelade reserverrealistiskt priskompensationssyslem införs. Sedanlång lid fattas fleråriga försvarsbeslut som bl. a. innebär all elt system medfemåriga planeringsramar och ett automatiskt verkande pris-kompensationssystemtillämpas för det militära försvaret och civilförsvaret. Nuvarandepriskompensafionssyslem, som har fillämpats /70 innbäratt kompensation för pris- och lönestegringar utgår i enlighet mednelloprisindex (NPI). I den mån försvaretsfaktiska pris- och löneutveckling skiljer sig från NPI måste den planeradeverksamheten anpassas liU delta förhållande, om skillnaden inle har kunnatförutses i planeringen och reserver avdelats. Del faktum alt stora pris- ochlönereserver som regel har ansetts behöva avdelas kan ses som ell uttryck förden osäkerhet i planeringen som följer med del gällandepriskompensationssyslemel. Mellan NPI och försvarels pris- och löneutvecklingkan dels föreligga långsikliga skillnader av irend-mässig karaktär, delsskillnader på kort sikt, vilka ger en dålig tidsmässig samvarialion mellanförsvarels behov av betalningsmedel och tilldelad priskompensafion. Dessaförhållanden har skapat betydande planeringsproblem för försvarets myndighetersom vid upprepade fillfällen har framhålUt behovel av all förändra delgällande priskompensationssyslemel. Försvarskommitlénhar ingående studerat frågan om priskompensafionssyslem och därvid låfilgenomföra tvä särskilda experlutredningar i ärendet, (Ds Fö 1981:4) Priskompensalionoch planeringsosäkerhel i försvaret saml (Ds Fö 1981:12) Priskompensalion fördel militära försvaret och civilförsvaret. Detta arbete har resulterat i ellförslag från kommittén Prop.1981/82:102 Bilaga 2 Försvarsdepartementet 30 omatt priskompensationen av försvarets planerings- och utgiftsramar fr. o. /83 skall baseras på en ny index som är en sammanvägning av tvåolika indextal. Del ena indexlalet bör återspegla utveckUngen av lönekostnadenper arbetad timme för anställd personal. Del bör grundas på statensarbetsgivarverks beräkning av lönenivåns förändring för anställda inom stafiigverksamhet och justeras med hänsyn till eventueUa förändringar ilönekostnadspålägg och arbetstidens längd. Det bör vägas in med en andel somsvarar mot lönekostnadernas andel av den totala planeringsramen iprogramplanerna för det militära försvaret och civilförsvaret. För del militäraförsvaret är andelen . Delandra indexlalet bör grundas på NPI. Det bör vägas in med återstående andel avplaneringsramen. Kostnadsminskningarnagenom rationaliseringar och organisationsförändringar i myndigheternasplanering är av stor omfattning och svarar mol rimliga krav påproduktivUetsulveckling . Därför bör ingen reduktionsfaklorföras in i den nya indexen. Kommittén föreslår vidareatt försvaret skall tUldelas särskilda medel för sådana förmånsökningar förvärnpliktiga i grundutbildning som är föremål för särskilda statsmaktsbeslutoch som bedöms bli relativt sett större än vad förändringen avförsvarsprisindex blir. Sådana ökningar bör i budgetarbetet behandlasparallellt med finansieringen av kostnaderna härtor och således föranleda enjämkning av ramen, när ställning tas fill förmånsökningarna. Någon särbehandlingi priskompensationssyslemel behövs därför inte. Medhänsyn till alt del föreslagna priskompensafionssyslemel ger en bättreföljsamhet gentemot lönekoslnadsulvecklingen än vad NPI ger, anserförsvarskommittén all ett underutnyttjande om högst mot nuvarande avutgiftsramen bör få föras över från ett budgetår lill näsla. Denna regel börgälla även för /82. Denordning som innebär all ett överskridande under ell budgetår räknas av undernästa budgetår anser kommittén bör fillämpas även i fortsättningen. Försvarskommitténär inte enig om den planeringsram som bör läggas fasl för perioden /83 -1986/87. I förhållande lill överbefälhavarens programplan innebär förslagenföljande (prisläge ; milj. Överbefälhavarensplanering (s) (c -I- fp) (m) Deolika planeringsramarna innefattar inle kostnaderna för försvarsdepartementet.Orsaken härtill är all kommittén finner del naturligt alt före- 1981/82:102 Bilaga 2 Försvarsdepartementet 31 slådimensionering och avvägning av totatförsvarel utan att därmed ta ställningfill verksamheten i . I sina bedömningar omerforderliga resurser har kommittén utgått från alt tillämpning av detprisregleringssystem som kommittén föreslår inte ger anledning till att avsättanågra reserver för skiUnaden mellan löneutveckling och kompensation. Denangivna ramen utgår Ukaså från att reserver för skillnaden mellanprisutveckling och kompensation enligt nelloprisindex i överbefälhavarensplanering är tillräcklig. Jagbehandlar i det följande den grundläggande inriktningen av del militäraförsvaret, krigsorganisationens utveckling saml vissa frågor rörande beredskapoch värnpliktsulbildning. Jag lar slutligen upp frågan om ekonomiska resurserför det militära försvaret /83-1986/87. Grundläggandeinriktning för det militära försvaret 1978års försvarskommitlé har behandlat den grundläggande inriktningen av detmilitära försvaret i sina betänkanden (SOU 1979:42) Vår säkerhetspolifik, (DsFö 1981:1) SäkerhetspoUtiken och totalförsvaret saml (Ds Fö 1981:14)Totalförsvaret 1982/1987.1 del följande redovisar jag mina ställningstagandenlill den grundläggande inriktningen av del militära försvaret. De ansluter ihuvudsak lill försvarskommilléns rekommendationer. Jag bedömer att isig självt inle utgör något primärt strategiskt mål men att svenskt territoriumkan beröras av militära operationer som syftar lill kontroU över viktigastrategiska områden i vår närhet. Den styrka som en angripare kan avdela i ettangrepp mol oss begränsas genom alt huvuddelen av resurserna måste avdelas molhuvudmolslåndaren. För kortare lid kan dock avsevärda flygstridskrafter avdelasmol oss. Delta gäller i viss mån även för sjöstridskrafler saml sjö- ochflyglransportmedel. Förall vårt försvar skall verka krigsavhållande måste del vara uppbyggt så att enoperation mol oss kan väntas medföra stora uppoffringar i förluster och fid ochatt angriparen även om han når vissa mål måste avdela avsevärda resurser förockupafion och försvar av taget område. VårtmiUtära försvar skall snabbt kunna skapa en tillräcklig styrka och uthållighetför all avhålla de krigförande parterna från all utnyttja svenskt territoriumsom genomgångsområde eller framskjuten försvarsposition. För all vår neutraUletskall bli respekterad vid krig i vårt närområde måste vårt mUitära försvar haen sådan styrka och sammansättning alt ingen finner det förenligt med sinaintressen alt utnyttja svenskt territorium. Vi måste också kunna upptäcka ochavvisa kränkningar av svenskt territorium och skydda den trafik som vi enligtneutralitetsrällen är skyldiga all medge. 1981/82:102 Bilaga2 Försvarsdepartementet 32 Respektenför del svenska territoriets integritet måste grundläggas och upprätthållasredan i fredstid genom all vårt militära försvar har förmåga att upptäcka ochmöta kränkningar. Motbakgrund av den miUlärlekniska utvecklingen och lägel i det nordiska områdetkommer luftförsvaret att få ökad betydelse. Svenskt luftrum får vid en konflikti vår omvärld inle kunna utnyttjas av någondera parten ulan att vi kan vidtamotåtgärder. Tillkomsten av kryssningsrobotar släUer i detta sammanhang utökadekrav, främst på luftbevakningen. För all vår säkerhetspolitik skall varatrovärdig måste vi kunna göra troligt för omvärlden att vi har förmåga attupptäcka och bekämpa flygplan och kryssningsrobotar. Även förmågan allupptäcka och avvisa kränkningar av sjöterritoriet måste upprätthållas. Detfaktum all angrepp kan sällas in mol oss med kortare varsel än tidigare ökarkraven på all del militära försvaret kan mobiliseras snabbi och i huvudsak ärstridsdugligt direkt efter mobUisering. För all vi skall ha möjlighet allmobilisera och i tillräcklig omfattning krävs en välfungerande underrättelsetjänst. Denna verksamhet måste därför enligt min meningprioriteras. Mobiliseringssäkerhelen måste hållas på en hög nivå genom bl.a.utspridning av mobiliseringsförtåd, lämplig fördelning av mobUiseringsansvar,övningar saml genom till läget anpassad mobiliseringsberedskap. I fredorganiserade stridskrafter, snabbi mobiliserade förband och hemvärn skall medslöd av förberedda fältarbeten kunna försvåra angriparens slyrkefillväxl,åsamka honom förluster och skydda vår mobilisering. Del krävs härvid ökadförmåga lill stridsinsalser med fredsorganisationens resurser. Del är enliglmin mening väsentligt att vår beredskap inger respekt och förtroende iomvärlden. Vi måste därför kunna visa alt vi har möjligheter fill och ärberedda all variera styrkan i vår beredskap i takt med lägels krav. Avvägningenmellan satsning på åtgärder som ger effekt först på lång sikt och åtgärder somkan ge effekt i närtid måste vara flexibel, så att en anpassning kan göras alltefter lägels krav. Detmilitära försvaret skall kunna ställa resurser till förfogande inom ramen förFörenta Nationernas fredsbevarande verksamhet. förberett försvarskall finnas i områden som bedöms vara särskill betydelsefuUa för oss såsomhamnar, flygfält och särskill utsatta landslig-nings-, luftlandsättnings- ochgränsområden. Angriparens ökade möjligheter all snabbi och med kort förvarningvälja tid, plats och metod för olika åtgärder mot oss medför all vår rörlighetfår ökad betydelse. Väsentliga delar av försvarsmaktens stridskrafter måstedärför vara rörliga för alt kunna kraflsamlas och snabbt komma lill verkan iaktuella riktningar. Kraftsamling skall kunna ske ulan alt avgörande svagheteruppslår i andra för vårt försvar väsentliga områden. Avdetta följer all krigsorganisationen bör innehålla dels förband med en kvalitetsom svarar mot kraven på ett förberett områdes- och punktförsvar, dels förbandför rörliga operationer. Dén materiella och personella 1981/82:102 Bilaga 2 Försvarsdepartementet 33 kvalitetenkan tillåtas variera, varvid det enligl min mening år nödvändigt att prioriterade rörliga förband som i samverkan skall insättas fill anfall för att bekämpa,hejda och slå en angripares moderna enheter. Vårtlands storlek och mililärgeografiska läge kräver all vi kan organisera ettstort antal förband för försvar av hela landet. Landels begränsadebefolkningslillgångar måste därför utnyttjas i sin helhet i oUka former inomtotalförsvaret, varvid del militära försvaret gmndas på aUmän värnplikt. Den ären nödvändig gmnd för att tillgodose försvarsmaktens behov av personal ochmöjliggör en värdefull växelverkan mellan civil och militär verksamhet. Förförsvarels trovärdighet utåt och därmed för dess fredsbevarande förmåga allmänna värnplikten en avgörande betydelse. Denallmänna värnplikten måste också vara trovärdig inål. De vämplik-tiga och denfasl anställda personalen liksom befolkningen i sin helhet måste varaövertygade om alt våra krigsförband har en sådan utbildning och utmslning attde kan lösa sina uppgifter i krig. Del är därvid viktigt att det råder balansmeUan organisationens storlek och dess personella och materieUa kvalitet. Jagåterkommer i del följande lill fillämpningen av den allmänna värnplikten. Degeografiska betingelserna och den militärtekniska utvecklingen kan rättutnyttjade erbjuda stora fördelar för oss. MUilärgeografin i och kring vårtland innebär begränsningar för en angripare både vad avser insats ochutnyttjande av förband. Även mol en stark angripare finns därigenomfömtsätlningar och möjligheter att genomföra ell meningsfullt försvar. Åtgärderbör vidtas beträffande taktik, organisation, materiel och utmslning samlutbildning så att individens överlevnad främjas när kärnvapen saml biologiskaoch kemiska stridsmedel används. Åtgärder bör vidare vidtas vid de viktigasteförbanden lill skydd mol verkningarna av s.k. elektromagnetisk puls (EMP) frånkärnvapenexplosioner på hög höjd saml för att öka möjligheterna lill fortsaltförsvar vid insatser av kämvapen och kemiska stridsmedel samt punktinsatser avbiologiska stridsmedel. Jag vill i detta sammanhang erinra om vad jag haranfört i dessa frågor vid min anmälan till denna proposition såvitt avserSäkerhetspoUtiken och rikfiinjer för totalförsvarets fortsalla utveckling, m.m. Omvi blir indragna i en konflikt och militärt angripna kommer angriparen attstödja anfallet med avsevärda flygslridskrafler. Vi tvingas därvid attinledningsvis koncentrera våra miUtära åtgärder på luftförsvar och skydd, påall störa angriparens övriga anfallsförberedelser, på att vidmakthållastridsvärdet hos våra stridskrafter saml på all samla dessa till aktuellaoperationsområden och att förbereda den fortsatta striden. Syftet med dessaåtgärder är att tvinga motståndaren liU en inledande bekämpning under så långlid att vi hinner genomföra förberedelser för fortsall strid. Luftförsvarsförbandeni form av jaktflyg och luftvärn måste i kombinafion med passiva skyddsåtgärdermöjliggöra den operativa och taktiska rörlighet och del skydd som är enfömlsättning för den fortsatta striden. Prop.1981/82:102 Bilaga 2 Försvarsdepartementet 34 Viden kustinvasion skall angriparen kunna mötas och åsamkas kännbara förlusterredan under transporterna över sjön och genom luften. Vi skall koncentreratkunna sälla in stridskrafter i landstigningsområdel för att hindra angriparenatt få fast fot på svensk mark. Den samlade försvars-insatsen skall syfta tillatt bryta angriparens anfallskraft. Viden invasion över landgränsen skall angriparen mötas . Vi skaUkoncentrerat kunna sätta in stridskrafter för att bryta angriparens anfallskraft.Den samlade försvarsinsatsen skall syfta lill all hindra angriparen all trängafram genom vårt land eller att nå mål djupt inne i landet. AUa möjligheter attslå en angripare skall tiUvaralas. Omen angripare lyckas komma in i landet skall del fortsalla försvaret inriktas påatt göra hans operationer så fidsödande och förlustbringande som möjligt.Angriparens möjligheter alt förstärka och underhålla sina stridskrafter skaUkunna försvåras och hans operationsfrihet begränsas. DenmiUtärtekniska utvecklingen medför kvalitetsökningar i flera för oss viktigaavseenden. Dessa ger en angripare ökad handlingsfrihet när det gäller alt väljatid, metod och plats för ell angrepp mol oss. Detta ökar enligt min meningkraven på all vi kan använda våra stridskrafter på många alternativa sätt. Detär härvid vikfigt att vårt försvar inte har luckor som en angripare lätt kanutnyttja. Vårt miUtära försvar måste avvägas mol denna bakgmnd och innehåUa ettstort anlal förband som i samverkan kan ge hög effekt i invasionsförsvarel. Riskenför all motståndaren skall upptäcka våra förband och vår verksamhet kanminskas genom passiva åtgärder i form av lämpligt val av gmpperingsplats,maskering, vUseledande åtgärder och utspridning. Vidare kan vapenverkanminskas genom spridning, rörlighet och skydd. För vikliga funktioner som inlekan göras rörUga måste skyddet ägnas särskUd uppmärksamhet. DenmUitärtekniska utvecklingen innebär också fördelar för oss som vi måsteutnyttja. Utvecklingen inom spanings- och ledningsområdel kan tillvaratas fören bättre samordning och effekfivitet inom undertättelseom-rådet och vidledning av våra egna stridskrafter. Utvecklingenav precisionsslyrda vapen bör tiUvaralas. Förändringar i vapensystem fill följdav den tekniska utvecklingen kan ske myckel snabbt. Kampen mellan medel ochmolmedel leder lill att successivt högre anspråk stäUs på vapenprestanda avolika slag. För vissa vapensystem ställs även höga absoluta kvalitetskrav. Vimåste anpassa oss tiU detta. Våra vapen bör dessutom vara konstruerade så attvi med begränsade åtgärder kan förbättra deras funktion, l.ex. genom byle avmålsökare i robotar. Likaså bör vapenbärare ha förmåga att bära efter handförbättrade vapen, t. ex. med längre räckvidd och effektivare stridsmedel. Vikan inte avsätta resurser i samma utsträckning som maktblocken och därmed integenom nyanskaffning av materiel följa med på alla områden. Vi måste, när delbefinns lämpligt, modernisera befintlig utrustning och därmed genom 1981/82:102 Bilaga 2 Försvarsdepartementet 35 enbegränsad ekonomisk insats anpassa våra stridskrafter liU de förändradeförhållanden som den miUtärtekniska utvecklingen medför. En angripares förmåga allutnyttja sin eldkraft och leda sina förband är starkt beroende av ett välfungerande sambandssystem. Genom leleslör-ning av dessa kan denna förmågareduceras i betydande grad. Likaså är del väsentligt att våra förband kan verkai kraftigt telestörd miljö. Telekrigföringen måste därför ägnas särskilduppmärksamhet. Kompetentförsvarsforskning och materielförvallning saml en kvalificerad inhemskförsvarsindustri är väsentliga förulsätlningar för all vi skall kunna utnyttjaoch anpassa oss lill den mililärtekniska utvecklingen. Jag återkommer tillförsvarsindustrin i del följande. Jagkommenterar först osäkerheten i överbefälhavarens perspektiv- ochprogramplaner. Erfarenheternaunder föregående och innevarande försvarsbeslulspe-riod har visat att de planersom har legal fill grund för försvarsbesluten har varit behäftade med betydandeosäkerheter i fråga om förhåUandel mellan verksamhet och resurser.Osäkerheterna har dels rört de bedömda kostnaderna i fast pris för inplaneradverksamhet, dels prisutvecklingen och priskompensalionen saml de därmedsammanhängande reserverna i planerna. Överbefälhavarenhar under en följd av år påtalat den osäkerhet i planeringen som rörprisutvecklingen och priskompensationen. Jag redovisar i det följande pågrundval av försvarskommitténs rekommendation ell förslag till nytt priskompensationssyslemsom enligl min mening lill större delen eliminerar detta slag av osäkerhet. Denosäkerhet som ligger i de bedömda kostnaderna i fast pris för inplaneradverksamhet berörs inte av valet av priskompensationssyslem. Denna osäkerhelsbetydelse för förhållandel mellan krigsorganisationens utveckling ochplaneringsramen har inte särskilt behandlats av försvarskommittén. Enligl minmening bör den beaktas så tUl vida alt statsmakternas ställningstaganden nulUl krigsorganisationens långsikliga utveckling inte lill aUa delar bör varaUka precisa som kommitténs ställningstaganden. Frågan om osäkerheten iplaneringen inför näsla försvarsbeslut bör uppmärksammas tidigt iförberedelserna för detta. Jag avser att återkomma till regeringen i denna fråga. Överbefälhavarenhar i sin programplan redovisat försvarsmaktsutveck-Ungar på tre olikaplaneringsnivåer som han benämner "4-400-nivån", programplanenivånoch " 400-nivån". Överbefälhavaren förordar en utveckling enligt" 4- 400-nivån". överväganden beträffande delmilitära försvarels fortsatta utveckling ansluter i huvudsak till deplaneringsinriktningar som redovisas i överbefälhavarens programplan. Jagredovisar i det följande mina förslag ifråga om krigsorganisationens Prop.1981/82:102 Bilaga 2 Försvarsdepartementet 36 Förslagen utgår från överbefälhavarens programplan och derekommendationer som har gjorts av regeringspartiernas företrädare iförsvarskommitlén. Det är enligt min mening varken möjligt eller nödvändigt attnu binda sig i detalj i fräga om den långsikliga utvecklingen. Beträffandearméstridskraflernas krigsorganisation vill jag anföra följande. Jag delarförsvarskommilléns bedömning att anfallsförmågan och pansarvärnsfunkfionen börprioriteras. Fällförbanden bör ges förmåga lill rörlig strid över stora ytor.De kvalificerade fältförbanden, varav huvuddelen utgörs av de modernainfanleribrigaderna, bör prioriteras före övriga markslridsförband. Härvid ärdel väsentligt att modernisera och om möjligt öka andelen förband som ärsärskilt utbildade och utrustade för strid i norta samt att öka andelenmekaniserade förband. Överbefälhavarenhar inriktat sin planering sä all de moderna brigaderna ges en god kvalitet ifråga om materiel och personal.