prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — För alt möta den väntade ökningen av behovet av socialhemhjälp för äldre försöker kommunerna finna nya och rafionellareorganisationsformer och satsar på fortbildning av personalen. Den socialahemhjälpen till barnfamiljer väntas fortsätta all minska. Socialstyrelsenberäknar medelsbehovet för /83 fill 1 687 milj. kr. Den sociala hemhjälpenhar stor betydelse för att äldre och handikappade skall kunna bo i egnabostäder. Den är ett viktigt medel för att bryta isolering och skapa godalivsvillkor, socialt och kulturellt. Den utveckling som pågår inom hemhjälpenmed nya och rikt varierade arbetsformer av typen ledsagning och snöröjningfullföljer del politiska programmet inom dessa områden. Svenska kommunförbundethar i en skrivelse föreslagit en viss principiellutvidgning av statsbidraget fill social hemhjälp. Som jag har nämnt iinledningen till delta avsnitt, kommer jag att ta initiativ lill en översyninom av statsbidragsregler m.m. i syfte alt åstadkomma bästamöjliga vård och omsorg inom ramen för bästa möjliga resursutnyttjande avvärdinsatserna för de äldre. Jag är bl.a. med hänsyn härtill f.n. inle bereddatt föreslå någon ändring i gällande stalsbidragsregler. 1981/82:100 Bilaga 8 101 Den statsunderstödda sociala hemhjälpen kanberäknas komma att kosta ca 4 370 milj .kr. under nästa budgetär, och anslagsbehovetför statsbidrag till kommunerna för ändamålet bör beräknas lill 1 530 milj.kr.Jag hemställer alt regeringen föreslår att lill Bidrag tiUsocial hemhjälp för /83 anvisa ett förslagsanslag av . Från anslaget betalasstatsbidrag till landsting ochkommuner för färdtjänst ät handikappade. Bidraget är avbrutlodriflkoslnaderna, inräknat kostnaderna för arbetsledare. Bidraget fårdock inte öka med mer än ett belopp som står i visst förhållande lill antaletpersoner som är samt utvecklingen av konsumentprisindex.Bidragsbestämmelserna finns i kungörelsen (1974:840) om statsbidrag lillfärdtjänst (ändrad senast 1980:786). Bidraget betalas för kalenderår iefterskott. Anslaget för /83 avser således bidrag förverksamheten under är 1982. Ökningen av antaletäldre, främst i de högre åldrarna, och kommunernas och landslingens satsningarpå eget boende och på fler dagcenlraler ställer större krav på färdtjänsten.Den begränsning av ökningstakten för statsbidraget som gäller från den 1januari 1981 påverkar ännu inte nämnvärt volymökningen av färdtjänsten. Såledeskan antalet fårdtjänslberättigade liksom antalet resor förväntas öka i sammaomfattning som . beräknar medelsbehovetför /83 lill 315 milj. kr. Färdtjänsten är liksomden sociala hemhjälpen betydelsefull för att handikappade i alla åldrar skallkunna leva ell normalt och självständigt liv. En bra färdtjänst är enförutsättning för att målen integrering och normalisering skall förverkligasför dem som är förflyttningshandikappade. Färdtjänsten tilldrar signaturligt nog stor uppmärksamhet i den handikap-poliliska debatten. väckts alt vidta åtgärder för all förslärka färdtjänsten för de svårtförflyttningshandikappade. Även jag anser, att förutsättningarna härför bör kunnaprövas närmare. Jag har dock, efter samråd med statsrådet , funnit detlämpligt alt bedömningen bör Prop.1981/82:100 Bilaga 8 102 anstå, tills bilslödskommilién (S 1979:04) harredovisat sill uppdrag om bl.a. personkretsen för samhällsstöd till kostnadernaför bil. Det kan enligl min mening finnas ytterligare motiv att undersökamöjligheterna att erhålla elt bättre utnyttjande av de resurser som slår lillbuds för denna service. Denna kan beräknas dra en kostnad i sinstatsunderstödda del av närmare 900 milj.kr. under nästa budgetår, och anslagetför statsbidrag bör las upp med 310 milj.kr. Jag vill även erinra om allregeringen, med anledning av begäran i samband med behandlingen avförra budgetpropositionen, har uppdragit ål att utvärdera deändrade bidragsregler för färdtjänsten som gäller från (SoU1980/81:17, rskr 242). Jag hemställer all regeringen föreslår alt lill Bidrag tiUfärdtjänst för /83 anvisa ett förslagsanslag av . 1982/83 Förslag 1 (nyttanslag) har i november1981 på grundval av förslag i proposition (1980/81:205) om förenklade statligaregler inom barnomsorgen beslutat om vissa riktlinjer beträffande den kommunalabarnomsorgen samt om förenklade stalsbidragsregler för barnomsorgen (SoU1981/82:1, rskr 38). Statsbidrag lill kommunalbarnomsorg skall fr.o.m. utgå av kommunens brutlokostnader(exklusive administrations-utgifter) för daghem, fritidshem, familjedaghem,dellidsförskolor och öppna förskolor. I bidragsunderlaget får ingå kostnaderför personal, inklusive vikarier, fortbildning samt enligl en schablonmässigberäkning kostnaderna för den pedagogiska ledningen. Vidare fär kostnader förlokaler, inventarier, kost, lekmaterial, utflykter och liknande ingå ibidragsunderlagel. Statsbidraget förbefintlig verksamhet i daghem och fritidshem i viss kommun får öka iförhållande till föregående år högst motsvarande den genomsnittliga årligalöneutvecklingen för anställda i offentlig tjänst. Kostnaderna för under åretnedlagd verksamhet skall dras ifrån bidragsunderlaget före uppräkningen. Omkostnaderna för nytillkommande verksamhet väsentligt avviker från kommunenskostnader per enhet för barnomsorgen i övrigt fär frångåkommunens redovisning, såvida avvikelsen inte beror på särskildaomständigheter. Statsbidraget skallbetalas ut av genom fyra förskottsbetalningar och enslutbetalning. Det sammanlagda förskotlsbelop-pel skall vara av det tolalabidraget . Verksamheten skall vara angiven i kommunensbarnomsorgsplan. För institution med annanhuvudman än kommun skall, under förutsättning att institutionen är upplagen ikommunens barnomsorgsplan, statsbi- 1981/82:100 Bilaga 8 103 drag utgå för daghem som är öppet minst sjutimmar per dag och utnyttjas minst per barn och dag och förfritidshem som är öppet minst fem limmar per dag. Bidrag utgär till kommun med40 % av en av beräknad genomsnittskostnad per plats. Beloppetskall räknas upp motsvarande den genomsnittliga ärliga löneutvecklingenför anställda i offentlig tjänst. Antalet platser bestämms av kommunen.Socialstyrelsen får om särskilda skäl föreligger beräkna bidrag för ell annatplalsanlal än det som bestämts av kommunen. Som jag har anfört iinledning lill delta avsnitt kommer det nya statsbidragssystemet all innebäraväsentliga förenklingar för kommunerna. Den statliga regleringen avbarnomsorgen minskar i betydande omfattning och kommunerna ges möjlighet alt iökad grad anpassa sin barnomsorgsverksamhet till de lokala förhållandena.Delta får dock inte innebära att kvalitén i barnomsorgen eftersatts. har i principgodtagit de riktlinjer för barnomsorgsverksamheten som föreslagits ipropositionen. I enlighet med dessa förslag har regeringen givitsocialstyrelsen i uppdrag all i samråd med studerabarnomsorgens nuvarande organisation för att sammanställa erfarenheter ochfinna modeller för verksamheten som är anpassade lill morgondagens behov av engod barnomsorg. I uppdraget lill ingår all i särskild ordningredovisa del arbete som pågår och planeras för all konkretisera förskolansmålsättning och innehåll för kommunerna. I redovisningen skall ingå en noggrannlidsplanering för utgivningen av allmänna råd i form av arbetsplaner. Jag kommer att noga följautvecklingen bl.a. med tanke på utfallet av det nya statsbidragssystemet. Jagkommer senare att begära regeringens bemyndigande att tillkalla en särskildarbetsgrupp med uppdrag all, i enlighet med vad jag anfört i propositionen,utvärdera effekterna och erfarenheterna av del nya statsbidragssystemet. Under /83kommer att betalas ut statsbidrag dels förskottsvis enligl de nyabidragsreglerna och dels slutligt enligt äldre bidragsregler. Statsbidragenligl de nya reglerna bör därvid tas upp under ett särskill anslag. Medtillämpning av del nya statsbidragssystem för barnomsorg som jag härredogjort för beräknar jag anslagsbehovet för nästa budgetår till 1 030 milj.kr. Jag hemställer all regeringen föreslår all lill Bidrag tillkottimunal barnomsorg för /83 anvisa ett förslagsanslag av . 1981/82:100 Bilaga 8 104 Bidrag till driften av förskolor ochfritidshem 3 155 170 633 4 140 000 000 3 250 000 000 Från anslaget ulgårt.o.m. är 1982 statsbidrag lill driften av förskolor och fritidshem enligl nugällande regler. Bidraget är värdebeständigt och skall räknas upp medhänsyn lill den genomsnittliga årliga löneutvecklingen för anställda ioffentlig tjänst. För är 1981 har bidragsbeloppet före slutlig uppräkningfastställts lill . för platser i daghem. För platser i fritidshemutgär driflbidrag med hälften av detta belopp. I bidragsbeloppet har beaktatsbehov av extra insatser för barn med behov av särskilda stödåtgärder. Bidrag utgår för platserför barn under skolåldern under förutsättning att minst två tredjedelar avantalet platser i kommunen som helhet utnyttjas för barnomsorg minst 5 limmarper barn och dag saml all avdelningen hålls öppen minst . Föromsorg av barn i skolåldern utgår driftbidrag till avdelning i fritidshem somhälls öppen minst 5 limmar per dag. Driftbidragel utgår förkalenderår och utbetalas i förskoll med en fjärdedel av bidragsbeloppet ivardera april, under bidragsårel. Resterande fjärdedelutbetalas påföljande år. Slutavräkning sker i april året efterbidragsåret. Reglering av bidragsbeloppen enligt index sker vid slutbetalning. Bidragssystemetfinansieras genom en socialavgift. Avgiften är av det löneunderlag somgäller för de allmänna socialförsäkringsavgiflerna. Bidragsbestämmelsernaåterfinns i förordningen (1976:396) om statsbidrag lill förskolor ochfritidshem saml i förordningen (1981:251) om anpassning av statsbidrag tilldaghem m.m. med hänsyn lill löneutvecklingen för anställda i offentlig tjänstvid slutavräkning för m.m. beräknarmedelsbehovet för /83 utifrån en sammanställning av kommunernasbarnomsorgsplaner för perioden . Antalet driftbidragsberätfigade platserhar beräknats vara 154 200 resp. 169 400 vid slutet av kalenderåren 1981 och1982. För fritidshem har antalet platser nämnda år beräknats lill 61 200 resp.70 500. beräknarkostnaderna för fortbildning av personal inom barnomsorgen lill 1,48 milj. kr.saml för fortbildning i samband med föräldrautbildning till 0.57 milj. kr. framhållerbehovet av resurser för forskning och kvalificerat utredningsarbete inombarnomsorgen och behovet av fasta forskningsresurser med inriktning påbarnomsorg vid högskolan. 1981/82:100 Bilaga 8 105 Vidare föreslår styrelsenalt anslaget för förskolekonsulenterna för synskadade barn förs över frånutbildningsdepartementet lill huvudtitel. Vidare påpekasatt ansvarsfördelningen för hörselskadade och döva barns förskolevistelse äroklar. beräknardet totala medelsbehovet för /83 fill 4 690,8 milj. kr. UnderTöregäende anslaghar jag redogjort för del nya statsbidragssystemet för barnomsorgen från den 1januari 1983. Förär 1982 gäller emellertid nuvarande statsbidragssystem. Underdetta anslag beräknar jag således medel för statsbidrag som . Fortbildning av personalinom barnomsorgen genomförs i samverkan mellan , kommunerna ochpersonalorganisationerna. har därvid planerande ochövergripande uppgifter. I dessa uppgifter ingår att tillsammans medkommunförbundet och i samråd med personalorganisationerna utveckla metoder ochinnehåll i en lokal allmän forlbildningsverksamhel samt att utforma utbildningenav lokala studievägledare. I samarbete med nämnda organ skall vidaresocialstyrelsen framställa lämpligt material samt följa och utvärderaverksamheten. För denna verksamhet hos beräknar jag för nästabudgetår 1.4 milj. kr. Med tillämpning av nugällande stalsbidragsregler beräknar jag anslagsbehovet för nästa budgetårtill 3 250 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslär att till Bidrag tilldriften avförskolor och frUidshem för /83 anvisa ett förslagsanslagav 3 . Bidrag till hemspråksträning i förskolan Från anslaget utgårstatsbidrag lill kostnader förhemspråkslräning för invandrarbarn. Statsbidraget räknas upp med hänsynlill löneutvecklingen för anställda i offentlig tjänst. harbidragsbeloppet före slutliguppräkning fastställts till . Bidragsbestämmelserna återfinns iförordningen (1977:628) om statsbidrag till hemspråksträning i förskolan samtförordningen (1981:251) om anpassning av statsbidrag till daghem m.m. medhänsyn till löneutvecklingen för anställda i offentlig tjänst vid slutavräkningför m.m. 1981/82:100 Bilaga 8 106 anser allbidraget till hemspråkslräning börutgå oberoende av barnens ålder. Styrelsen anser vidareatt det fordras en höjning av anslaget till förLäromedelsinformation (SIL) och dess produktionsslöd för läromedel inombrislomrädel invandrar- och minoritetsundervisning om även förskolans behovskall kunna täckas denna väg. I detta sammanhang bör enligl styrelsen ävenbehovet av förskolemalerial på samiska uppmärksammas. Det tolala medelsbehovelberäknas lill 43,3 milj. kr. för /83. Enligt barnomsorgslagen(fr.o.m 1982 socialtjänstlagen) har kommunerna ansvar för all dels allasexåringar anvisas plats i förskola, dels att barn, som av fysiska, psykiska,sociala, språkliga eller andra skäl behöver särskill stöd i sin utveckling,anvisas plats i förskola tidigare än del år då barnet fyller . Förskolanhar därigenom ett ansvar för bl.a. invandrarbarnens språkliga utveckling. Statsbidrag tillkostnader för hemspråkslräning för sexåringar inom den kommunala barnomsorgeninfördes . utvidgades bidraget till att omfattaäven femåringar. En särskild kommitté omhemspråkslräning för förskolebarn (S 1979:3) har till uppgift att kartläggaspråksituationen för invandrarbarn i förskoleåldern och föreslå erforderligaåtgärder. Kommittén föreslog i en särskild promemoria en lagregleringav hemspråksträningen för fem- och sexåringar i förskolan. Promemorian har isedvanlig ordning remissbehandlats. Kommittén beräknar att avlämna sitlslutbetänkande . Förslagen kommer bl.a. att grundas på praktiskförsöks- och utvecklingsverksamhet. I avvaktan pä kommitténs slutbetänkande ärjag inle beredd att föreslå nägra förändringar i lagstiftning ellerstalsbidragsregler. I sammanhanget vill jaginformera om att ur allmänna arvsfonden beviljats särskildamedel till utvecklingsarbete rörandesamiskt förskolemalerial. Jag beräknar anslagsbehovet för nästa budgetärlill 31 milj. kr. Jag hemställer alt regeringen föreslär att till Bidrag tiUhemspråksträning i förskolan för /83 anvisa ett förslagsanslagav . Bidrag till kommunala familjedaghem 1 240 000 000 1 240 000 000 1981/82:100 Bilaga 8 107 Från anslaget ulgårt.o.m. statsbidrag till kostnader för kommunala familjedaghem enligtnu gällande regler. Statsbidrag utgår av kommunens bruttokostnader förlön, sociala förmåner och omkostnadser-sällning till dagbarnvärdare. Sammabidrag utgår också för kommunens kostnader för föreskrivna hälsokontroller avdagbarnvärdare och deras familjemedlemmar. Därutöver utgår elt grundbelopp förförskolebarn som vistas minst i familjedaghem. Grundbeloppetär värdebeständigt och skall räknas upp med hänsyn till löneutvecklingenför offentligt anställda. För är 1981 har bidragsbeloppet före slutliguppräkning fastställts lill . För förskolebarn som vistas mindre än sjutimmar per dag i familjedaghem och för skolbarn ulgår halvt grundbelopp, dvs. Statsbidraget utgår iefterskott för kalenderår. Anslaget för /83 avser alltså bidragför verksamhet under . Bidragsbestämmelserna återfinns ikungörelsen (1968:236) om statsbidrag fill familjedaghemsverksamhel(ändrad senast 1976:397) samt förordningen (1981:251) om anpassning avstatsbidrag till daghem m.m. med hänsyn till löneutvecklingen för anställda ioffenllig tjänst vid slutavräkning för m.m. beräknarmedelsbehovet för /83 utifrån antalet platser i familjedaghemenligt kommunernas barnomsorgsplaner . Den genomsnittligabrutlokostnaden för en familjedag-hemsplals har för beräknats lill . Därvid har, utifrån faktiska uppgifter för , antagils att 24 %av barnen har heltidsplals () och har deltidsplats i familjedaghem.Socialstyrelsen beräknar det totala anslagsbehovet för /83 till1247 milj. kr. Under anslaget D 3 harjag redogjort för det nya statsbidragssystem för den kommunala barnomsorgen somgäller från den . För är 1982 gäller emellertid nuvarandestatsbidragssystem. Under detta anslag beräknar jag således medel förstatsbidrag som avser . Med tillämpning av nu gällandestatsbidragsregler beräknar jag anslagsbehovet för nästa budgetår lill 1 240 milj. kr. Jag hemställer attregeringen föreslår alt lill Bidrag tillkommunala familjedaghem för /83 anvisa ett förslagsanslag av . 1981/82:100 Bilaga 8 1980/81 Utgift 2098 853 1981/82 Anslag 2423 000 1982/83 Förslag 2 621000 sominrättades , är en central förvaltningsmyndighet med uppgiftatt handlägga frågor rörande barns miljö och barns säkerhet. Rådet har övertagitde uppgifter som tidigare handlagts av lekmiljöråd. I barnmiljörädetsuppgifter ingär att verka för förbättringar i barns miljö, med särskild tonviktpå lekmiljö, och för en ökad säkerhet bland barn och ungdom. Instruktion förbarnmiljörådel framgår av särskild förordning (1980:572). Barnmiljörådel leds av enstyrelse bestående av en ordförande och tio övriga ledamöter. I styrelsen, somutses av regeringen, ingår ledamöter med anknytning bl.a. till ,, , bostadsslyrelsen. statens planverk ochstatens trafiksäkerhelsverk. ring 1982/83 Förvaltningskostnader (därav lönekostnader) Lokalkostnader (1389 000) (+427 000) (+ 83 000) Omorganisationen tillegen myndighet har för barnmiljörådel inneburit betydande ökningar avarbetsuppgifterna säväl vad gäller verksamhet som administration. Därtillkommer elt från både privatpersoner och myndigheter/organisationer ökandeintresse för barnmiljöfrågor. För /81har barnmiljörådel redovisat en resultatanalys. Av denna framgår att rådetkunnat salsa pä information genom skrifter, konferenser, utställningar,seminarier m.m. i frågor rörande barnolycksfall, barns säkerhet och barns miljöi samarbete med kommunala och statliga organ samt olika organisationer. Rådet saknar emellertid egna konferens- ochutställningslokaler och kan 1981/82:100 Bilaga 8 109 inle la emot större studiebesök. Vakansernaunder verksamhetsåret motsvarar drygl tre tjänster vid rådets kansli. Dettahar fält lill följd alt elt arbete med miljö och material för handikappade barninle kunnat fullföljas. Pris- och löneomräkning +255 000 kr. som förts över från socialstyrelsensanslag /82. Den besparing sombarnmiljörådet redovisat enligl det obligatoriska huvudförslaget innebär enminskning av verksamheten motsvarande . Delta alternativ är svårt attgenomföra för en liten myndighet som barnmiljörådel. Medel begärs för entjänst med uppgift att handlägga frågor rörande miljö och material förhandikappade barn {+ . För att kunna rekryteravikarier i samband med långtidssjukskrivning och gravidiletsledighel begärsmedel för vikariats- och övertidstillägg (-H . Med hänsyn tillfaktiskt ulfall /82 förutses ökade kostnader för expenser (4- .) och för lokaler (+ . Med utgångspunkt i huvudförslaget och medhänvisning till sammanställningen beräknar jag anslaget för nästa budgetärlill . Jag hemställer alt regeringen föreslår all till Barnmiljörådetför /83 anvisa ett förslagsanslag av . 1981/82 Anslag 2 515 000 (nytt anslag) 1982/83 Förslag 3092 000 förinternationella adoptionsfrågor () är en central förvaltningsmyndighet medansvar för information, tillsyn ochkontroll i frågor rörande internationella adoptioner. Nämnden, som inrättadesden , har övertagit de uppgifter som tidigare handlagts avsocialstyrelsens adoptionsfrågor. från övertagit frågor rörande godkännande av utländskabeslut om adoption (1976:834 ändrad 1981:674) saml frågor rörande auktorisationav organisationer för internationell adoptionshjälp (1979:552 ändrad 1981:580). Efter ansökan ochsärskild prövning kan ge auktorisation till ideella organisationer somavses arbeta med internafionell adoptionshjälp. beslutar också omfördelningen av statsbidrag till sådana organisationer. Nämnden beslår av nio ledamöter, som förordnasav regeringen. 1981/82:100 Bilaga 8 dring 1982/83 (därav lönekostnader) (1.377 000) (+ 232 500) (+ 81 000) + 1 040 000 Omorganisationen av NI Atill egen myndighet den har inneburit ökade arbetsuppgifterspeciellt beträffande personal- och ekonomiadministration. Antaletauktoriserade organisationer har under senare är ökat, vilket inneburit en ökadarbetsbelastning för . Vidare kräver det förhållandevis storaantalet privata adoptioner stora insatser från kansliet bl.a. genom fortlöpandekontroll i kontakt med kommunerna och genom telefonrådgivning till enskilda. Pris- och löneomräkning-I- . som överfördes från anslaget E 1Socialstyrelsen /82. Den besparing somredovisats enligt del obligatoriska huvudförslaget innebär en minskning avnämndens verksamhet motsvarande . Vissa delar av nämndens verksamhetmåste därvid bli åsidosatta. Nämnden har redan med de medel som tilldelats för1981/82 svårt alt kunna fullfölja sina uppgifter enligt sin instruktion. Medel begärs förinplacering i högre lönefält för 3 omrädesansvariga handläggare (4- 49 000). Medel begärs förvikariats- och semestertillägg (-t- .) på grund av attarbetsbelastningen ökat vid nämndens kansli i samband med övergången till egenmyndighet. För anordnande av tväkonferenser för nämndens ledamöter saml för utbildning i personal- ochekonomiadministration önskas extra medel (-H . För bidrag lillauktoriserade organisationer för internationell adoptionshjälp begärs extramedel på grund av auktorisation av två nya organisationer (. 1981/82:100 Bilaga 8 111 Med utgångspunkt i huvudförslaget och medhänvisning till sammanställningen beräknar jag medelsbehovet för nästa budgetär för nämndens verksamhet och för bidrag till auktoriseradeorganisationer för internationell adoptionshjälp fill . Jaghemställer all regeringen föreslår att till Statens nämndför internationella adoptionsfrågor för /83 anvisa ettförslagsanslag av . 1981/82:100 Bilaga 8 112 Myndigheter inom hälso- och sjukvården,socialvård m.m. Under del senastedecenniet har vårdpolitiken i allt högre grad syftat lill att ge hälso- ochsjukvärden en ändrad inriktning. Det råder politisk enighet om all densjukhusanknutna sjukvärden inte bör byggas ut ytterligare. Den öppna hälso- ochsjukvärden utanför sjukhusen och långtidssjukvården prioriteras. En ökadsamverkan mellan olika verksamhetsområden och en social helhetssyn kännetecknarden pågående utvecklingen. har också behovet avförebyggande insatser allt mer uppmärksammats. Under de närmastedecennierna fortsätter andelen äldre alt öka. Det gäller framför allt de allraäldsta som ofta har många och sammansatta vårdbehov. Kraven på samhälletsinsatser för att på olika sätt bistå de äldre växer också som följd av all alltfler äldre bor ensamma med små möjligheter till hjälp och stöd från anhöriga. Utvecklingen inom hälso-och sjukvården har inneburit att kvaliteten på vården har förbättrats. Bl.a.genom ökade kunskaper och nya metoder inom l.ex. kirurgi och ortopedi harmöjligheter skapats för att återställa funktionsförmåga och minska lidande isamband med bl.a. olika ledsjukdomar. Den medicinskaforskningen ger fortlöpande nya möjligheter att upptäcka, diagnostisera,behandla och lindra människornas sjukdomar. Resultat frän hälso- ochsjukvärdsforskningens sida och från omvårdnads- och primärvårdsforskning ger nykunskap som ökar förutsättningarna att framgångsrikt angripa hälsoproblem. De totala hälso- ochsjukvårdskostnaderna uppgår f.n. lill . Deltamotsvarar av bruttonationalprodukten mot . Ca 400 000personer år sysselsatta inom hälso- och sjukvården motsvarande av dettotala antalet sysselsatta i landet, vilket kan jämföras med . Under 1950- och1960-talen koncentrerades insatserna inom hälso- och sjukvården på attförbättra och bygga ut den slutna akutvården. Resultaten av denna utvecklingpräglar resursanvändningen och kommer att göra det under lång tid framåt.Vid en internationell jämförelse är tillgängen pä akutvårdplalser mycket hög iSverige som antalet läkarbesök i öppen värd är lågt. Huvuddelen avläkarbesöken i värt land sker fortfarande vid sjukhus.