prop · G503182 · 1981-12-31 00:00:00 — Redovisararbetsgivare enligt lagen (1967:531) om tryggande av pensionsutfästelse m, m,i sin balansräkning en post Avsatt till pensioner, äger punkt 2 avanvisningarna till 29 § motsvarande tillämpning i fråga om jordbruksfastighet. Skattskyldigsbarn, som har fyllt , taxeras självt för den inkomst av arbete påfastigheten, som barnet kan ha haft i form av pengar, naturaförmåner ellerannat, dock högst för vad som motsvarar marknadsmässigt vederlag för barnetsarbetsinsats. Den skattskyldiges kostnad fär med motsvarande begränsning drasav som driftkostnad. För lön och underhåll till skattskyldigs barn, som intehar fyllt , får avdrag inte göras. Lönen och underhållet skall då inteheller tas upp som inkomst för barnet. Punkt 18av anvisningarna till 29 § äger motsvarande tillämpning beträffande inkomst avjordbruksfastighet, 4, Utgifter för anskaffande av en 4, Utgifter för anskaffande av en markanläggningpå en jordbruksfas- markanläggning på en jordbruksfastighet, vilken anläggningär avsedd tighet, vilken anläggning är avsedd för driften i förvärvskällan,dras av för driften i förvärvskällan, dras -genom årliga värdeminskningsav- omannat inte följer av punkt 1 - a\ drag. Avdrag medges, om inte annat genomårliga värdeminskningsav-följer av andra eller sjätte stycket,, drag. Avdragmedges, om inte annat endast för sådana utgifter som har följer av andra ellersjätte stycket, bestritts av den skattskyldige själv endast för sådana utgiftersom har och endast om utgifterna avser arbe- bestritts av den skattskyldigesjälv ten som har utförts under tid då han och endast om utgifterna avser arbe- - Senaste lydelse 1981:295. 1981/82:182 42 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse har ägt fastigheten. Avdraget beräk- ten som har utförts under lid då han nas enligtavskrivningsplan till 10 har ägt fastigheten. procentför år räknat av anskaff- nas enligt avskrivningsplan till 10 ningsvärdetav täckdike och till för år räknat av anskaff- procentför år räknat av tre fjärdede- ningsvärdet av täckdike oc/i skogs- lar avanskaffningsvärdet av andra väg ochtill för år räknat av Beräkningen tre fjärdedelar av anskaffningsvär- görs frånden tidpunkt då anlägg- det av andra markanläggningar, ningen harfärdigställts, I fråga om Beräkningen görs från den tidpunkt enanläggning, som är avsedd att dåanläggningen har färdigställts, I användasendaslettfåtal år, får dock fråga om en anläggning, som är anskaffningsutgifternai sin helhet avsedd att användas endast ettfåtal dras av det år då anläggningen år, får dock anskaffningsutgifterna i anskaffades, sinhelhet dras av del år då anlägg ningen anskaffades. Till markanläggning hänförs sådant markarbete som behövsför att marken skall göras plan eller fast, såsom röjning, schaktning ellerrivning av byggnad eller annat som har funnits på fastigheten. Tillmarkanläggning hänförs också körplan, parkeringsplats e. d,, täckdike, öppetdike, invall-nings- och valtenavledningsföretag. mark- eller skogsväg ellerbrunn. Till anskaffningsvärdet för markanläggning hänförs även värdet av enmarkanläggning som enligt punkt 4 andra stycket av anvisningarna till 21 §utgör intäkt av jordbruksfastighet för jordägaren. I anskaffningsvärdet fårinräknas utgifter för iståndsältande och omläggning av ett förut anlagttäckdike, 1 täckdike inbegrips täckt avlopp i direkt anslutning till etttäckdike. Till markanläggning hänförs inte sådana anordningar som äravsedda att användas tillsammans med vissa maskiner eller andra förstadigvarande bruk avsedda inventarier i driften (markinvenlarier), 1 enlighethärmed hänförs till markinventarier exempelvis sådan anordning somgödselbassäng som är belägen utanför djurstall, urinbrunn eller liknandeanordning eller ledning för vatten, avlopp, elektrisk ström, gas eller annat.Till markinvenlarier hänförs också stängsel och annan jämförligavspärrningsanordning. Anskaffningsvärdet för en ledning som är avsedd försåväl den på fastigheten bedrivna verksamheten som en allmännaanvändning fördelas mellan markinventarier och byggnaden i förhållande till hurstor del av ledningen som tjänar den på fasligheten bedrivna verksamhetenrespektive byggnadens allmänna användning. Ledningen skall dock i sin helhethänföras till markinventarier om utgifterna för ledningen till minst trefjärdedelar kan anses hänförliga till den på fastigheten bedrivna verksamheten.Om utgifterna till minst tre fjärdedelar kan anses hänförliga till byggnadens allmännaanvändning skall ledningen i sin helhet hänföras till byggnaden. 1 fråga om markinventarier tillämpas de föreskrifter somenligt punkt 5 gäller för maskiner och andra för stadigvarande bruk avseddainventarier. Har en investeringsfond e.d, eller statsbidrag tagits ianspråk för anskaffning av en markanläggning skall som anskaffningsvärde förmarkanläggningen anses den verkliga utgiften för markanläggningen minskad medfyra tredjedelar av det ianspråktagna beloppet. Övergår en fastighet till en ny ägare på annat sätt ängenom köp, byte eller därmed jämförligt fång, får den nye ägaren göra devärdeminskningsavdrag Prop.1981/82:182 43 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse för markanläggning som skulle ha tillkommit den förreägaren om denne fortfarande hade ägt fastigheten. Vad sagts gäller ocksåom ett moderbolag eller en övertagande förening övertar en fastighet från ettdotterbolag eller en överlåtande förening vid sådan fusion, som avses i 28 § 3mom. Övergår en fastighet lill en ny ägare genom köp, byteeller därmed jämförligt fång, får överlålaren det år då överlåtelsen sker göraavdrag för den del av del avskrivningsbara anskaffningsvärdet för vilket han inletidigare har medgetts avdrag. Vad nu sagts gäller även när verksamheten påjordbruksfastigheten läggs ned utan samband med avyttring av fasfigheten. Denna lag träder i kraft och tillämpasförsta gången vid taxering, I fråga om dike och skogsväg som harfärdigställts före ikraftträdandet gäller äldre bestämmelser. Lag om ändring i skogskontolagen (1954:142) Härigenomföreskrivs att 2 och 9 §§ skogskontolagen (1954:142)' skall ha nedan angivnalydelse. Beträffande viss förvärvskälla får uppskovet för ett ochsamma beskattningsår, om annat ej följer av andra och tredje styckena, avsehögst ett belopp motsvarande summan av a) av den på beskattningsåret belöpandeköpeskillingen för skog, som har avyttrats genom upplåtelse av avverkningsrätt, b)fyrUo procent av den på beskattningsåret belöpande köpeskillingenför avyttrade skogsprodukter saml z) av saluvärdet av skogsprodukter, somunder beskattningsåret har tagils ut för förädling i egen rörelse. Medför stormfällning, brand, insektsangrepp ellerliknande händelse att en betydande del av förvärvskällans skog bör avverkastidigare än vad som annars skulle ha vant fallet, får skatlskyldig, om och iden män han med intyg från i länet eller på annat sättvisar all intäkt hänför sig till avverkning som har sagts, uppskov med högsteU belopp motsvarande summan av a) av den på beskattningsåretbelöpande köpeskillingen för skog, som har avyttrats genom upplåtelse av avverkningsräu, b) av den påbeskattningsåret belöpande köpeskil-Ungen för avyttrade skogsprodukter saml c) av saluvärdet avskogsprodukter, som under beskatl- Beträffande viss förvärvskälla får uppskovet för ett ochsamma beskattningsår avse högst ett belopp motsvarande summan av a) den på beskattningsåret belöpandeköpeskillingen för skog, som har avyttrats genom upplåtelse av avverkningsrätt, b) av den påbeskattningsåret belöpande köpeskillingen för avyttrade skogsprodukter samt c) av saluvärdet avskogsprodukter, som under beskattningsåret har tagits ut för förädling i egenrörelse. ' Senaste lydelse av lagens rubrik 1975:263. -Senastelydelse 1979:.501, Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse ningsåret har tagits ut för förädling i egen rörelse. Uppskov med belopp som anges i andra stycket medges ocksåi fråga om sådan ersäuning för skog eller skogsprodukter som avses i punkt 4tredje stycket av anvisningarna lill 35 § kommunalskattelagen (1928: 370). Vid tillämpningen av första .j/ycÄ;e/ avses med köpeskilling även försäkringsersättning för skog och skogsprodukter. Vid tillämpningen av första-tredje styckena avses medköpeskilling även försäkringsersättning för skog och skogsprodukter. Uppskov medges inte med så stort belopp att underskott iförvärvskällan uppkommer vid beräkning av nettointäkt enligtkommunalskattelagen. Har iförvärvskällan redovisats utdelning från samfällighet, som avses i 53 § 1 mom,första stycket f) kommunalskattelagen, medges uppskov för den del avutdelningen som härrör från intäkt av skogsbruk i samfälligheten under detbeskattningsår som utdelningen hänför sig til! på samma sätt som om denna delutgjort intäkt av skogsbruk, som den skaltskyldige drivit själv. Övergår skatlskyldigs fastighet till annan på annat sätt än genom köp, byte eller gåva skall, såvida fastigheten utgör den väsentliga delen av förvärvskälla för vilken insättning på skogskonto har gjorts, innestående medel genast tas upp som intäkt av skogsbruk, skall beskattning äga rum för det Övergår skattskyldigs fastighet fill annan skall, såvidafastigheten utgör den väsentliga delen av förvärvskälla för vilken insättningpå skogskonto har gjorts, innestående medel genast tas upp som intäkt avskogsbruk. Har dödsbo innestående medel beskattningsår då reglernaom handelsbolag tillämpas första gången på dödsboet. Har avtalträffals om överiålelse eller pantsättning av medel på skogskonto, skallmedlen genast tas upp som intäkt av skogsbruk. Beskattning skall inte ske av denanledningen att den skattskyldige efter framställning från skogsvårdsstyrelsehar förbundit sig att inte utan styrelsens tillstånd förfoga över medel somstår inne på skogskonto. Denna lag träder i kraft och tillämpasförsta gången vid taxering. 'Senaste lydelse 1979:501. 1981/82:182 46 skrivelse om ändradebeskattningsregler vid skogsuttag med anledning av skador på skog Till Statsrådet och chefen för budgetdepartementet Åndrade beskattningsregler vid skogsultag tned anledtungav skador på skog har en stor mängd växande skog förstörtsav skadeinsekter, särskilt i . En starkt bidragande orsak till inseklsan-greppenhar varit de stormfällningar som inträffade . Skogsvårdslagstiftningen gör det möjligt att föreskrivaatt skogsägare skall ingripa mot insektshärjningar. Statligt stöd i form av bidragoch lånegaranfi underlättar finansieringen av kostnaderna förskogsskyddsåtgärderna. Förutom kostnadsfrågorna har givetvis även frågorna om denskattemässiga behandlingen av de skogsintäkter som flyter in vid avverkning avskadad skog stor betydelse för skogsägaren. har manfrån olika håll krävt en lindrad beskattning i skadefallen. Åtgärder i syfteatt åstadkomma sådan lindring har också vidtagits. Det har därvid främst gälltåtgärder inom ramen för skogskontosystemet. innehåller skogskontolagen(1954:142) en regel om förhöjd rätt till insättning på skogskonto för intäktersom hänför sig till avverkning av skadad skog. När denna förhöjdainsättningsrätt föreslogs i prop. 1978/79:81 behandlades även vissa andra frågorom förändrade beskattningsregler i skadefallen. Det gällde bl, a, skogskontotslöptid. Föredraganden ansåg att dessa frågor borde övervägas vid det fortsattaarbetet med skogsbeskattningens utformning. Regeringen har därefter överlämnatframställningar i ämnet till virkesförsörjningsutredningen. För intäkter från avverkningar på1970-talet till följd av stormfällningar och insektsangrepp gällde särskildabestämmelser om insättning på skogskonto. Vid taxering skall skogskontomedelsom drogs av vid taxering och som fortfarande står inne tas upp tillbeskattning. Det har därför hävdats att en förlängning av löptiden förskogskonto som även omfattar redan innestående medel bör genomföras med verkanfr, o, m, taxering. Mot den nu angivna bakgrunden har virkesförsörjningsutredningenmed förtur tagit upp frågan om en förlängd löptid för skogskonto i skadefallen. Utredningen delar uppfattningen att det krävs särskildaåtgärder för att Prop.1981/82:182 47 lindra beskattningen av inkomster på grund av tidigarelagdaavverkningar till följd av stormfällning, insektsangrepp och andra skador påskogen. Del är lämpligt att detta sker inom ramen för skogskontosystemet. När denvidgade insättningsrätten på skogskonto i skadefallen permanentades genomändringen i skogskonlolagen sköts frågan om förlängd löptid till fortsattutredningsarbete med hänvisning till att den väckte vissa frågor av principiellnatur. Förutsättningarna för det resonemang som därvid fördes har i viss månförändrats bl, a, genom de krav som den nya skogsvårdslagen ställer. Dessutomhar en skogsägare som efter skogsskador satt in medel på skogskonto fr, o, m,taxering möjlighet att åstadkomma en förlängning av tiden förinkomstutjämning genom att använda allmän investeringsreserv. mening visar det nu sagda att en förlängning av löpfiden förskogskonto i skadefallen inte innebär det avsteg från beskattningsprincipernasom antyddes i samband med ändringen 1979, Det framstårsom angeläget att med olika medel förbättra förutsättningarna för altskogsägarna aktivt skall medverka i bekämpningen av t, ex, insektsangrepp.Frågan har också en virkesförsörjningsaspekt, I vissa fall kan nämligen kravetpå att ta upp skogskontomedel till beskattning leda fill att skogsägaren avskatteskäl underlåter att avverka. När det slutligen gäller de ekonomiskakonsekvenserna för stat och kommun av en förlängd löptid bedömer utredningendessa som marginella. Genom systemet med skatteutjämning gäller detsagda även för de kommuner som i särskilt hög grad utsatts för skador på skog. Vid ensamlad bedömning har virkesförsörjningsutredningen funnit att en förlängning avlöptiden för skogskonto i skadefallen bör genomföras. Tiden bör lämpligensättas till . Ett förslag till ändring i skogskontolagen bifogas. Somframgår bör ändringen genomföras så att den kan gälla fr, o, m, 1982 årstaxering. När det gäller tillämpningen av den föreslagna övergångsbestämmelsenkan vissa problem förutses. Det har inte varit möjligt att få närmare uppgifterom det antal skogsägare och skogskonton som kommer alt omfattas avövergångsregeln. Det beror bl, a, på att de skogskontoinsättningar som gjortsi samband med avverkning av skadad skog inte har särbehandlats iskogskontosystemet. Därmed är det inte heller möjligt för bankerna att direktavgöra vilka konton som berörs av den nya bestämmelsen. Del bör ankomma på denskogsägare som vill utnyttja den förlängda uppskovsliden att genom intyg frånskogsvårdsstyrelsen styrka grunden för den ursprungliga insättningen. Med stödav ett sådant intyg kan banken föra över skogskontomedlen lill ett nytt kontosom omfattas av den längre löptiden. Den maximala tiden - - skall därvidräknas från den ursprungliga insättningen. Banken bör vara skyldig attunderrätta taxeringsmyndigheterna om den vidtagna åtgärden. Skogsägaren skallockså lämna en motsvarande redovisning i sin deklaration. När det sedan gällernya insättningar på skogskonto torde bankerna vara beredda att lägga upp sina 1981/82:182 48 rutiner så alt skogskontomedel som satts in efteravverkning av skadad skog kan särskiljas från övriga skogskonton, I beslutethar deltagit Bo S, (ordf.) Per Lag om ändring i skogskontolagen (1954:142) Härigenom föreskrivs att 6 § skogskontolagen (1954:142)skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 6§ Skattskyldig får ta ut del insalta beloppet efter insättning. Uttag fär avse hela det innestående beloppeteller del av detta, dock inte lägre belopp än . Om särskildaförhållanden föranleder del, får regeringen medge att innestående medel tas uttidigare än som har sagts. förflutit från ingången förflutit från ingången av det år då inbetalning enligt 5 § av det år dåinbetalning enligt 5 § senast skall ha gjorts, skall banken senast skall ha gjorts, skall banken betala ut kvarstående medel, betala ul kvarstående medel. uppskov medgetts med slöd av 2 § andra stycket år docktiden tjugo Denna lag träder i kraft den , Därvid iakttas följande, 1, Den nyabestämmelsen tillämpas första gången vid taxering, 2, Den nyabestämmelsen skall också tillämpas i fråga om kvarstående medel på skogskontosom före ikraftträdandet föranlett uppskov med beskattningen av intäkter somhänför sig till sådan avverkning som avses i 2 § andrastycket skogskontolagen(1954:142), Därvid skall den tid inom vilken banken senast skall betala utkvarstående medel räknas från den ursprungliga skogskontoinsättningen. 1981/82:182 49 Sammanställning av remissyttranden över dels virkesförsörjningsutredningensbetänkande Skogsindustrins virkesförsörjning (SOU 1981:81), dels utredningensskrivelse om ändrade beskattningsregler vid skogsuttag rhed anledning av skadorpå skog Efter remiss har yttranden över betänkandet avgetts avriksförsäkringsverket, kammarkollegiet, (), (), lanlbruksstyrelsen, styrelsen för ,, , , slatens lantmäteriverk(LMV), statens industriverk, domänverket, hovrätten för nedre ,kammarrätten i , länsstyrelserna i , , ,, , och , allmänningsutredningen(Jo 1979:04), Centralorganisationen / SR, i (LO), landstingsförbundet. (), (), . , arbelsledareför-bund, , . Sågverkens råvaruförening.Tjänstemännens centralorganisation () samt virkesråden i region 1, 2 och 3.Skrivelser har kommit in även från i län, häradsallmänningsförbundoch civiljägmästaren . Kammarkollegiet har överlämnat yttranden från stiflsnämndernai , , , och . Lantbruksstyrelsen har överlämnatyttranden från lantbruksnämnderna i , , ,, , , , , ,, och . har överlämnatyttranden från skogsvårdsstyrelserna i , , ,, , , , , och , ,, , , , , ochNorrbottens län. har överlämnat yttranden från överlanlmätarmyndigheternai och . Till i yttrandehar fogats yttranden från i länet. i länet, i och LO-dislriktet i Jönköpings-Kronobergslän,Till i yttrande har fogats yttranden från och i länet. Till i Västernorrlandslän yttrande har fogats yttranden från Norrskog ek, för. 4 1981/82. 1 saml Nr 182 Prop.1981/82:182 50 samt och läns handelskammare.Till i yttrande har fogats yttranden frånskogsvårdsstyrelsen i länet. i länet samt Norrskogek, för. Till i yttrande har fogats ett yttrandefrån i länet, LRF och Sveriges skogsägareföreningars riksförbundhar överlämnat ett gemensamt yttrande. 1 frågan om skatter och avgifteråberopas dessutom ett utlåtande av Lantbrukarnas skatledelegation. och åberopar SISU:s yttrande.Svenska pappersindustriarbetareförbundet. Svenska skogsarbetareförbundel ochSvenska har överlämnat ett gemensamt yttrande, I sammanställningen av remissyttrandena tas upp endast dedelar som berör budgetdepartementets sakområde. Efter remiss har yttranden över virkesförsörjningsutredningensden dagtecknade skrivelse om ändrade beskattningsregler vidskogsuttag med anledning av skador på skog avgells av (),länsstyrelserna i , och , bankinspektionen,. , föreningsbankers förbund ochTaxeringsnämndsordförandenas riksförbund (). har överiämnalett yttrande från i . 2 reform av skogsheskattningen Skogsavdragsreglerna reformerades år 1979.Beräkningen av avdrag baseras numera på beskattningsårets intäkter på grund avavyttring av skog. Avdrag kan normalt medges med ett belopp motsvarande högst50 % av summan av beskattningsårets intäkter till följd av rotpostförsäljningoch högst av intäkterna fill följd av försäljning eller uttag avskogsprodukter. Har en fysisk person förvärvat en fastighet höjs dock, såvidaförvärvet medfört mer ändamålsenliga brukningsenheter (rafiorialiseringsförvärv),avdragsnivån under viss fid till del dubbla. Det sammanlagda avdragsbelop-pelunder innehavstiden får, såvitt gäller fysiska personers skogsinnehav, uppgåtill högst av skogens anskaffningsvärde. För juridiska personer är avdragsulrymmetbegränsat lill högst av anskaffningsvärdet. De nya reglerna gäller ihuvudsak fr. o. m. Utredningen har av lidsskäl inte analyserat effekterna av1979 års skogsbeskaltningsreform. Beträffande de nya reglerna om skogsavdragifrågasätter dock utredningen om dessa mera långsiktigt står i samklang medriktlinjerna för skogspolitiken. Utredningen anser alt det valda avdragsulrymmetär tilltagel så att ett maximalt utnyttjande i många fall förutsätter ennedgång av virkesförrådet som skogsvårdslagen inte medger. Denna konfliktmellan beskattningsreglerna och skogsvårdslagen är enligt utredningen inletillfredsställande. För att förhindra att planerade avverkningar skjuts på 1981/82:182 51 framtiden anser utredningen dock alt en omprövning av degällande reglerna bör anstå till dess att den aviserade marginalskaltereformenhar genomförts. delar utredningens uppfattning att detfinns en konflikt mellan beskattningsreglerna och skogsvårdslagen och att dettaförhållande bör föranleda en omprövning av gällande regler för skogsavdrag. Lantbrukarnas skatledelegation anser däremot att det ärolyckligt att utredningen ifrågasätter om de nuvarande skogsavdragsreglernalångsiktigt står i samklang med riktlinjerna för skogspolitiken och antyder attde gällande reglerna bör omprövas. Enligt delegationen är uttalandet inte ägnatall skingra den osäkerhet och tveksamhet som råder kring skogsskaltefrå-gorna.Delegationen anför: Det finns enligt delegationens uppfattning inle någonkonflikt mellan skogsavdragsreglerna och skogsvårdslagen. Skogsavdrag - liksommånga andra inslag i skattesystemet - kan naturligtvis utnyttjas endast omförutsättningar därför verkligen finns. En avgörande utgångspunkt förskogsavdrag är att skogsinläkt föreligger vilket i sin tur förutsätter attavverkning kan ske i enlighet med vad skogsvårdslagen medger. Mot dennabakgrund finns således inga skäl att ompröva skogsavdragssystemet. Principiellt kan den nuvarande skogsbeskattningsmodellenanses förenlig med de grunder som allmänt gäller för beskattning avnäringsverksamhet. I stor utsträckning tillgodoser reglerna om skogsavdrag (i kombinafionmed realisationsvinstbeskattningen vid avyttring) inte annat än ofrånkomligakrav på möjligheter till självfinansiering och reservbildning. a,skogskontoreglerna kan en nödvändig inkomstutjämning uppnås. Inte heller frånprincipiell utgångspunkt finns några bärande skäl för en omprövning av dennuvarande skogsbeskattningsmodellen. Tillämpningsproblem gör det nödvändigt alt fillgripaschabloner för de avdrag som i princip skall motsvara den värdeminskning avskogen som ett skogsultag kan innebära. Schabloner leder naturligtvis iblandtill vissa ojämnheter i beskattningen men detta måste av prakfiska skälaccepteras. En återgång till tidigare avdragssyslem eller liknande med myckelbesvärliga, osäkra och kostsamma utredningar av värdeminskningarna voreverklighetsfrämmande. De krav på utredningar som tidigare ställdes gav f, ö,endast skenbart en bättre överensstämmelse mellan avdrag och faktisk värdeminskning. Enligt LMV:s uppfattning bör nuvarande nivå på tillåtetavdrag kvarstå i rationaliseringssammanhang. Det är vikfigt alt skattelagstiftningen är så utformad attden inte motverkar strukturrationaliseringen utan tvärtom stimulerar den, Avdragsmöjlighelengör del lättare för en markägare som skall betala likvid alt skaffa fram medelför denna. Delta är speciellt viktigt i tider när det är svårt alt inomerforderlig tid låna upp nödvändigt kapital och när räntenivån är hög. Ettspeciellt problem i delta sammanhang uppstår för de markägare som medgetts såstora värdeminskningsavdrag enligt de regler som gällde innan nuvarande sysleminfördes all mer än hela avdragsutrymmet enligt nuvarande regler harutnyttjats. För dessa tillkommer i en del fall ingen avdragsrätl ens vid fillköp. Prop.1981/82:182 52 3 Alternativa beskattningsmodeller och avgifts- ochbidragssystem Utredningen har prövat möjligheterna alt lägga omskogsbeskattningen eller att använda avgifter och bidrag för att få ettgenerellt ekonomiskt styrmedel med vilket avverkningarna kan påverkas.Utredningen har dock funnit att de modeller som därvid diskuterats är förenademed betydande olägenheter. Det gäller framför allt en definitivschablonbeskattning av finsk modell. Utredningen har funnit att även systemenmed preliminär skogsbeskattning och särskild skogsskatt medför stora problemvid tillämpningen.