prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — Detta sammanhänger bl.a. med att den nuvarandebeläggningssituationen inte gör det möjligt att genomföra en differentiering i denutsträckning som skulle ha varit önskvärt. Även om överdrifter 3 1981182. Prop.1981/82:100 Bilaga 5 34 har förekommit i den allmänna debatten när detgäller narkofikasituationen på anstalterna, är de problem som existerarallvarliga nog. avlämnade betänkandet (DsJu 1981:14) Straffverkställighet för vissa längtidsdömda m.m. som innehålleråtskilliga förslag till ändringar i lagstiftningen om kriminalvård i anstalt. Ändringarna,som fill en del är av ganska ingripande natur, innebär dels att vissa särskiltbrottsbenägna längtidsdömda skall avskiljas från andra intagna ochsärbehandlas , dels att den verksamhet som generelltsett förekommer för kontroll av de intagnas kontakter med personer utanföranstalterna intensifieras och effektiveras. Förslaget har remissbehandlats.Min avsikt är att en proposition som gäller behandlingen av främst denarkotikadömda samt narkofikaproblemen i övrigt vid anstalterna skall kunnaföreläggas . Vidare bör nämnas att det inomkriminalvårdsstyrelsen har bildats en särskild ledningsgrupp med uppgift bl.a.att forfiöpande följa omfattningen och spridningen av missbruket samt att initieraåtgärder mot detta. Slutligen vill jag nämna att avsikten är att vissa frågorsom har anknytning till narkotikaproblemen inom kriminalvården skall tas uppäven på anmälan av chefen för i samband med en propositiontill våren om åtgärder mot alkohol- och narkotikamissbruk. 2.10 De särskilda brotten Den forfiöpande översynenav gäller inte bara päföljdssystemet. Också i fråga om deenskilda brotten förbereds ändrad lagstiftning, så att straflljestämmelsernaefter hand kan anpassas till ändringar i samhällsförhållandena ochförskjutningar i de allmänna värderingarna. Jag har i det föregåendenämnt flera exempel på reformer med sådan inriktning som har beslutats eller ärunder förberedande. Härutöver kan erinras om att har beslutatom vissa ändringar i 19 kap. på grundval av prop. 1979/80:176 omspioneri m.m. De förslag som i prop. 1981/82:58 har lagts fram beträffandebl.a. brottet hets mot folkgrupp på grundval av ett betänkande från diskrimineringsutredningenhar ännu inte prövats av . Såvitt gäller pågående utredningar påområdet kan nämnas att militäransvarskommitténs mandat gäller bl.a. en översynav 21 och 22 kap. . (Ju 1980:02) skall kartlägga detsvinn inom handeln som har sin orsak i butikssnatterier och föreslå åtgärderför att minska denna brottslighet. Jag vill tillägga att det är min avsikt attinom kort ta upp frågan om en straffskärpning för brottet övergrepp i rättssak(17 kap. 10 § ). Skälet är främst det hårdnande klimat som harkommit att råda vid huvudförhandlingar i vissa brottmål, särskilt i mål omansvar för narkotikabrottslighet, där det ibland uppges förekomma att vittneninte vågar yttra sig av fruktan för repressalier ( Jfr JuU 1980/81:5). 1981/82:100 Bilaga 5 35 1981/82 Beräknad ändring Förvaltningskostnader 8845000 -1-334000 (däravlönekostnader) (8 152 000) (-l-165 000) Anslaget bör beräknasenligt den tvåprocentiga besparingsmodell som tillämpas i årets budgetförslag. Med hänvisning till sammanställningenberäknarjag anslaget för nästa budgetår till . Jag hemställer attregeringen föreslår att fillStatsrådsberedningen för /83 anvisa ett förslagsanslag av9215000 kr. 1980/81 Utgift 25 250712 1981/82 Anslag 27341000 1982/83 Förslag 28820000 1981/82 Beräknad ändring Förvaltningskostnader 27341000 -1-1479000 (däravlönekostnader) (24 780 000) (-i-1 360 000) Anslaget bör beräknasenligt den tvåprocentiga besparingsmodell som fillämpas i årets budgetförslag. 1981/82:100 Bilaga 5 36 Med hänvisning till sammanställningen beräknarjag anslaget för nästa budgetår till . Jag har därvid beräknat medelför kostnaderna för samordningskansli som fr. o. m den 1 september1981 organisatoriskt har överförts frän filljustitiedepartementet. En biträdestjänst kan dras in. Jag hemställer attregeringen föreslår att fillJustitiedepartementet för /83 anvisa ett förslagsanslag av28820000 kr. Kommittéer m. m. 1980/81 Utgift 19630210 Reservation 3355455 1981/82 Anslag 20000000 1982/83 Förslag 20000000 Tre nya kommittéer hartillsatts . Dessa är polisberedning, kommittén meduppdrag att pröva frågan om utvidgade regler om näringsförbud och utredningenom artificiella inseminationer. harföljande kommittéer slutfört sina uppdrag, nämligen utredningen angåendeföretagsinteckning, småhusköpkommittén, arrendelagskommittén,hyresrättsutredningen, tomträttskommittén, fastighetsdata- ochinskrivningsregisterkommittén (FADIR), grundlagskommittén ochpermissionsutredningen. Jag beräknar högst 1,1milj. under anslaget för fortsatt utredning om rättsväsendetsinformationssystem (RI). Anslaget bör för nästa budgetår föras upp medoförändrat belopp. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Kommittéer m. m.för /83 anvisa ett reservationsanslag av . 1980/81 Utgift 1981/82 Anslag 1982/83 Förslag Anslaget bör för nästa budgetår föras upp med1050000 kr. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Extra utgifterför /83 anvisa ett reservationsanslag av . Prop.1981/82:100 Bilaga 5 37 Information om lagstiftning m. m. 1980/81 Utgift 1981/82 Anslag 1982/83 Förslag Anslaget bör för nästa budgetår föras upp med oförändratbelopp. Jag hemställer attregeringen föreslår att till Information om lagstiftning m.m.för /83 anvisa ett reservationsanslag av . Prop.1981/82:100 Bilaga S . POLISVÄSENDET 1980/81 Utgift 1981/82 Anslag 1982/83 Förslag är centralförvaltningsmyndighet för polisväsendet. Inom styrelsen finns en avdelning medtvå polisbyråer, en avdelning med en teknisk byrå och en utbildningsbyrå samten avdelning med en personalbyrå, en kanslibyrå, en registerbyrå och en enhetför datafrågor. Vidare finns en säkerhetsavdelning med tre byråer (anslag B 2). Beräknad ändring 1982/83 Reseersättningaroch expenser m. m. Avgiftertill datamaskinfonden m. m. Bidragtill kostnader för gemensam kontors-drift m.m. i kv. (450000) 250000 -t--1- Pris- ochlöneomräkningen utgör , varav . avser löner filltjänstemän och . avlöningsförmåner och arvoden till heltidsanställdaextralärare och timlärare vid . Styrelsen föreslår att enpolischefskurs anordnas även /83. Lärariönerna för kursenberäknas till ca . En arbetsgrupp inomrikspolisstyrelsen har arbetat ut ett förslag som innebär att polislärare som lärare skall få tjänstgöra i prakfiskt Prop.1981/82:100 Bilaga 5 39 fältarbete under sex mänader. Styrelsen föreslåratt sex lärare får genomföra sådan praktiktjänstgöring under budgetåret1982/83. Kostnaderna för det beräknas till ca . Vidare föreslårstyrelsen att fyra civillärare får genomföra praktiktjänstgöring under envecka. Kostnaderna för det beräknas fill ca . Huvudförslaget innebär en medelsminskning med4403000 kr. Under anslagspostenReseersättningar och expenser m. m. yrkar sty relsen bl. a. att ramen för utomnordiska resor höjs med . För representation föreslås en höjning med 10000kr. Styrelsen yrkar attposten Centralt anordnad utbildning ökas med bl.a. . för materiel m.m.fill den extra polischefskurs som föreslås. Under anslagspostenAvgifter till datamaskinfonden föreslår styrelsen en ökning med 4374000 kr.bl. a. på grund av att styrelsens centraldator behöver bytas ut. är f.n. föremål för en organisatorisk översyn av polisberedning. Vakanssituationen inompolisväsendet har successivt förbättrats beroende på en högaspirantintagning till som ett förhållandevis litetantal polismanstjänster har inrättats. Några nya tjänsterföresläs inte bli inrättade under nästa budgetår. Med hänsyn till detta har jagbedömt att 400 aspiranter bör tas in till . I likhet medrikspolisstyrelsen finner jag att styrelsens centraldator bör bytas ut. Jag harberäknat medel för detta ändamål. För nästa budgetår börmedel för verksamhet beräknas med utgångspunkt irikspolisstyrelsens huvudförslag. Den besparing som skulle ha följt av entillämpning av huvudförslaget för anslaget B 3. Statens kriminaltekniskalaboratorium tas, somjag nämner i anslutning till det anslaget, ut underförevarande anslag. Med hänvisning tillsammanställningen hemställer jag att regeringen föreslår att tillRikspoUsstyrelsen för /83 anvisa ett förslagsanslag av216512000 kr. 1981/82:100 Bilaga 5 40 Särskild polisverksamhet för hindrande ochuppdagande av brott mot rikets säkerhet m.m. 1981/82 Anslag 108500000 1982/83 Förslag 124660000 föreslär att anslaget försupp med . Anslaget bör föras upp med 124660000 kr.Ökningen av anslaget beror till största delen på automatiska kostnadsökningar.Till anslaget har förts över ett belopp från anslaget B 1. ,posten Avgifter till datamaskinfonden m.m. Jag hemställer att regeringenföreslär att till Särskildpolisverksamhet för hindrande och uppdagande av brott mot rikets säkerhet m. m.för /83 anvisa ett förslagsanslag av . 1980/81 Utgift 13 377000 1981/82 Anslag 14237000 1982/83 Förslag 17883000 ärchefsmyndighet för laboratoriet som är beläget i . Chef för laboratoriet ären professor. Laboratoriet är organiserat på tre avdelningar. Laboratorietsarbetsuppgifter består huvudsakligen i att utföra kriminaltekniskaundersökningar åt polis- och åklagarmyndigheter samt domstolar och aU bedrivasjälvständig forskning inom siU verksamhetsområde. 1981/82:100 Bilaga 5 Beräknad ändring 1982/83 expenser m. m. (-1- 10000) (+ 5000) Bidrag till Centrum för undersökningar m. m. Pris- ochlöneomräkning m. m. Om huvudförslagettillämpas pä anslaget till statens kriminaltekniska laboratorium innebär detatt ca 2,5 tjänster inte kan återbesättas när vakanser uppkommer samt attkostnaderna för resor, expenser och utrustning måste skäras ned. Biologiska sektionenbör tillföras en tjänst som kemist på grund av de alltmer komplicerade utredningarna och den därmed ökade arbetsbelast ningen (-t-123 582 kr. Den kemiska ochbiologiska avdelningen bör tillföras två tjänster som laboratorieassistent(-. Styrelsen yrkar bl.a.1443000 kr. för inköp av en masspektrometer samt . universitethar tagit initiativet till att upprätta ett centrum för forensisk vetenskap.Kostnaderna för ett sekretariat föreslås bli betalda genom bidrag fränpolisverket, och . För /83 beräknaspolis verkets andel till . Personalläget vidlaboratoriet är bekymmersamt. Totala antalet ärenden har under budgetåret1980/81 ökat med . Antalet narkotikaärenden har under samma fid ökat medca . Laboratoriet fyller en vikfig uppgift i samhällets insatser motframför allt den grövre brottsligheten. Prop.1981/82:100 Bilaga 5 42 denna bakgrund inte möjligt att tillämpa huvudförslagetpä anslaget till laboratoriet. Den besparing som skulle ha följt vid entillämpning av huvudförslaget har i stället tagits upp under anslaget B 1.Rikspolisstyrelsen (senämnda anslag). Under anslagspostenUtrustning har jag beräknat en engångsanvisning om ca 1,4 milj. kr. för inköpav en masspektrometer som skall användas bl.a.vid analyser av biandnarkotika och vidkomplicerade analyser vid misstanke om miljöbrott. Med hänvisning till sammanställningenberäknar jag anslaget till . Jag hemställer att regeringen föreslår att tillStatens kriminaltekniska laboratorium för /83 anvisa ettförslagsanslag av . Lokala polisorganisationen: Förvaltningskostnader 1980/81Utgift 3486788000 1981/82 Anslag 3305631000 1982/83 Förslag 3646463000 utövar som central förvaltningsmyndighethögsta inseendet överpolisväsendet. är högsta polismyndighet i länet. I varje län utom i finns hos enlänspolischef. Länen är indelade i polisdistrikt. Antalet polisdistrikt är118. I varje polisdistrikt finns en polisstyrelse. Prop.1981/82:100 Bilaga 5 Beräknad ändring 1982/83 Övrigapolismän (exkl. personal i rekryteringskåren) -I--I50 -I-150 -I--I50 -I-150 extra polismän (po- lisaspiranter) m. fl. ser m. m. -1- 17 794000 ter samt för kost och tagna personer m. m. för biträde åt polisen Vissa kostnader för för- undersökning m. m. -t- 975 000 drift m. m. i kv. -1- 2 782000 ' Dessutom finns ett antal s.k. vakansmedelstjänster, motsvarande 652 årsarbetskrafter.' Avsedda för inlösen av tidigare inrättades. Pris- och löneomräkning . Om huvudförslagettillämpas på anslaget drabbar detta till allra största deien kostnaderna förpersonal, vilket skulle innebära aft ca 700 tjänster inte kan återbesättas närvakanser uppkommer. 1981/82:100 Bilaga 5 44 Polisstyrelsernahar yrkat sammanlagt 1940 och länsstyrelserna 1 670 nya tjänster. För /83yrkar inga nya tjänster. Omfördelning av 46polismanstjänster till verksamhetsområden med akuta resursproblem föreslås i stället enligt följande. Tillfyra nya ekonomiska rotlar i , , och föreslåssammanlagt 16 tjänster. Till förstärkning av befintliga narkotikarotlarföreslås 15 tjänster. För att förstärka kriminalavdelningarna föreslås tiotjänster och slutligen föreslås fem tjänster som polisinspektör vid polisstyrelseskansli. Den tidigare mycketbesvärliga vakanssituationen inom polisväsendet har under senare är successivtförbättrats. Detta har märkts inte minst i storstäderna vars personalstater nu börjar fyllas. Som jag tidigarehar nämnt under anslaget B 1. har jag beräknat medelför 400 aspiranter vid . Detta är samma antal som-rikspolisstyrelsen begärt. För innevarandebudgetår tillfördes inte polisväsendet några nya tjänster. I ställetskedde en viss omfördelning av tjänster till vissa angelägna verksamhetsområden. Jag har inte hellerför nästa budgetår beräknat medel för några nya polismanstjänster. Inte heller för denadministrativa personalen har jag beräknat medel för några ytterligaretjänster. Däremot bör 150 s. k. vakansmedelstjänsterlösas in. Viss verksamhetinom polisen bör emellertid även fortsättningsvis prioriteras. Somjag haranfört förut under rubriken mot brott gäller detta bl. a. kampenmot den organiserade och den ekonomiska brottsligheten och narkotikabrottsligheten. Jag kommer att isamband med utfärdande av regleringsbrev för polisväsendet föreslå attresurserna inom polisväsendet omfördelas så att sammanlagt ett 30-talpolismän avdelas för bekämpande av sådan brottslighet som jag har nämnt.Av dessa skall 16 syssla med insatser mot den organiserade och den ekonomiskabrottsligheten. Jag avser föreslå att fyra nya ekonomiska rotlarinrättas. Vidare bör 15 kriminalpolismän avdelas för narkotikabekämpning. Dessa omfördelningar äri enlighet med rikspolisstyrelsensyrkande. hardet funnits ett behov av att förstärka kriminalavdelningar med särskiltstor belastning. På grund av de speciella satsningar jag har nämnt hardetta inte varit möjligt. I regleringsbrevet för nästa budgetär har jagemellertid för avsikt att föreslå en omfördelning av ytterligare tio polismän till sådana angelägnabehov. Med anledning avuttalanden från sida vid behandlingen av 1981/budget(JuU 1980/81:33 s. 10) vill jag framhålla att omfördelningen skallgenomföras genom att tjänster dras in i de polisdistrikt vilkas Prop.1981/82:100 Bilaga 5 45 personalsituation - även med beaktande av antaletpolismän med fullgjord alterneringstjänstgöring - allmänt sett är jämförelsevisgynnsam. Vid denna prövning bör givetvis i första hand uppmärksammas möjligheten att göra omfördelningeninom det berörda distriktet eller länet. Såvitt gäller verksamhetsområden anserjag, med hänsyn till brottsutvecklingen, att tjänsterna i första hand bör tas frånordningsavdelningarna. Den organiserade och den ekonomiskabrottsligheten är ofta mycket svår att utreda. För att kunna tränga in ikomplicerade transaktioner av olika slagfär åklagare och poliser speciell utbildning. Det finns dessutom möjlighet förbåda myndigheterna att vid behov anlita utomstående expertis från exempelvisrevisionsbyråer. Vid sidan om detta skulle det emellertid vara av värde attkunna anställa kvalificerad ekonomisk expertis vid de berörda enheterna. 1980/81:13s. 123 säger min företrädare bl.a. följande: "Jag kan inte finna några principiella invändningar mot anställer personal utan polisutbildning för att biträda exempelvis iutredningar rörande den organiseradeoch den ekonomiska brottsligheten". Uttalandet har godtagits avriksdagen. Jag vill betona självfallet aldrig kan ersätta erfarna kriminalpolismän med ekonomer ochannan utomstående expertis. Sådan expertis kan dock utgöra ett värdefullt komplementtill de tradifionella utredningsresursernaoch härigenom vara ägnad att öka polisens effektivitet pä detta område. Med anledning avdetta har jag för avsikt att föreslå att fyra tjänster för kvalificeradeekonomer inrättas vid samt vid de ekonomiskarotlarna i , och . Tjänsterna skall inrättas i utbyte mot fyraadministrativa tjänster. Enligt enföreskrift i regleringsbrevet för polisväsendet får medel tas i anspråk förersättning fill ordningsvakter för tjänstgöring vid sådan tunnelbanestation somingår i bevakningsområdet för . Föreskriften gällerhögst 80 samfidigt tjänstgörande ordningsvakter. Denna föreskrift harvarit i kraft . Jag har för avsikt att utreda vilkaeffekter denna bevakning har haft och huruvida omfattningen kan anses stå iöverensstämmelse med behovet av medverkan av ordningsvakter för ordningshållning itunnelbanan. Utbildning av personal i polisdistrikt som harkärnkraftverk m. m. Rikspolisstyrelsenbör inom ramen för de medel som anvisas för utbildning under anslagetB 1. och detta anslag fortsätta utbildningen avpersonalen i de polisdistrikt som har kärnkraftverk och de distrikt somsekundärt skall ansvara för polisaktioner vid kärnkraftverken. I enlighet med vadsom uttalades i budgetpropositionen (prop. 1980/81:IOO bil 5, s. 34 f) har regeringen i slutet av är 1981 gett Prop.1981/82:100 Bilaga 5 4f i uppdrag aft utreda hur den polisiäraberedskapen vid vissa allvarliga brottsliga angrepp bör vara organiserad iStockholms, och polisdistrikt. Uppdraget väntas bh redovisattill regeringen i början avär 1982. Ersättning till polisman för skada på egendom Frågor omersättning till polismän för skador på egendom regleras i kungörelsen(1965:59) om ersättning till polisman för skada på egendom. Kungörelsen ändrades år1974 (SFS 1974:518) till att även gälla den inom polisväsendet som utan att vara polisman fullgörarrestantbevakningsupp-gifter. För att ersättningskall utgå skall polismannen under utövning av tjänsten eller på grundav denna ha fillfogats skada pä lös egendom. I fråga om skador på motorfordonkrävs dessutom att polismannen har ett s. k. biltillstånd. Den för polismänspeciella rätten till ersättning av statsmedel för egendomsskador grundas på den polisiäraverksamhetens särpräglade art i fråga om debetydande risker som finns för polismän att åsamkas skada i olika hänseenden (se prop. Detta innebäratt skadan skall ha uppkommit förpolismannen just i denna hans egenskap, dvs. under utövning av polistjänst iegentlig mening (s. k. ren polisverksamhet). I praxis harbegreppet "under tjänsteutövning eller på grund av denna" tillämpats så attskadan skall ha uppkommit under tjänstetid eller under tjänstemässigaförhållanden utom tjänstetid. Repressalier mot en polisman på grund av dennes ingripande mot enperson har inte beräftigat till ersättning. Utvecklingen undersenare år mot allt fler fall av skadegörelse pä en polismans egendom pågrund av ingripanden som polismannen har gjort i tjänsten är oroande. Det ärotillfredsställande att regleringen på området i vissa fall gör det omöjligt att hålladen enskilde polismannen skadeslös. Möjligheterna till ersättning i dessa fall bör enligt minmening förbättras. En ändring avkungörelsen så att ersättning kan utgå om skadan tillfogas under utövning avtjänsten eller med anledning av denna möjliggör att skador vid hämndaktionerkan bli ersättningsgrundande. Jag anser vidareatt krav pä ett biltillstånd visserligen alltjämt bör uppställas förersättning men att det under vissa omständigheter kan föreligga särskilda skäl att ersätta polismannentrots att ett sådant tillstånd inte finns.Jag tänker dä särskilt på skador som har tillkommit genom hämndaktionermed anledning av polismannens tjänst. Arbetsklimatet fördelgivningsmän har försämrats. Inte sällan utsätts delgivningsmän förskador på sin egendom vid tjänsteutövningen. Kretsen av ersättningsberåttigadeenligt kungörelsen bör därför utökas och även innefatta delgivningsmän. Det ankommer på regeringen att besluta om de berördafrågorna. Prop.1981/82:100 Bilaga 5 47 för avsikt att föreslå regeringen att kungörelsen ändrasi enlighet med vad jag haranfört. I kungörelsen(1964:793) om ersättning till statsverket vid anlitande av polismän förpolisbevakning på enskild bekostnad finns närmare bestämmelser om denersättning som skall betalas fill statsverket för polisbevakning som detåligger en enskild att bekosta. Bestämmelser om i vilka fall sådan ersättning skall utgå finns i allmännaordningsstadgan (1956:17) och lagen (1956:618) om allmännasammankomster. I sitt principbeslutmed anledning av prop. 1980/81:13 om polisens uppgifter, utbildning och organisationm. m. har ställt sig bakom tanken på att denna ordning skall utvidgas tillatt gälla andra områden (prop. 42,JuU 1980/81:24, rskr 1980/81:210). En förutsäftning för aft avgift skall få tas ut bör enligt nämndariksdagsbeslut vara att fråga är om avgifter som i praktiken harutpräglad karaktär av service ät enskilda personereller företag och som förekommer i en vjss ganska regelbunden omfattning. Som exempel pä sådana fall nämndes bl.a. s.k.breda transporter, värdetransporteroch anslutning av larmanordningar till polisstationer. Vad gäller dessa särskilda områden vill jag anföra följande. Ivägtrafikkungörelsen (1972:603) finns regler om fordons längd, bredd, axeltryck,boggitryck och bruttovikt. I lokala trafikföreskrifter kan särskilda regler i dessafrågor beslutas för vissa vägar eller vägar inom vissa områden. Frågor omdispens från dessa regler prövas av kommunerna, länsstyrelserna eller statens vägverk.I sådana dispensbeslut föreskrivs i bland att polisen skall utföra viss polisbevakning isamband med transporten (s. k. eskort). Före förstatligandet och något årdärefter utgick ersättning till statsverket för bevakning av långa, breda ellertunga transporter av sådant slag. har emellertid sådanbevakning skett utan kostnad för den enskilde. Någon ersättningtill staten utgår inte heller vid polisbevakning av värdetransporter. Det äremellertid rimligt att ersättning utges för polisväsendets självkostnader för den polisbevakning somavses här. Denna ersättning bör liksom förpolisbevakning i samband med långa, breda eller tunga transporter beräknasenligt samma grunder som i fråga om bevakning som avses i ovan nämndakungörelsen (1964:793). I betänkandet (Ds I1981:22) Färre falsklarm har larmutredningen föreslagit bl. a. vissabegränsningar i rätten att direkt ansluta larmanläggningar till polisen.Även om utredningens förslag genomförs kommer ett stort antal larmanläggingar att vara direktanslutna.Betänkandet är på remiss. Utredningenhar inte gått in pä frågan om polisen bör ha ersättning för den administrativa service som polisen ger i fråga omdirektanslutna larmanläggningar.Liksom i fräga om polisbevakning vid berörda transporter 1981/82:100 Bilaga 5 anser jag att polisens självkostnader börtäckas. Denna ersättning bör utgå med eft schablonmässigt beräknat åriigtbelopp. De självkostnader som harberörts här beräknas preliminärt uppgå till omkring 6 milj. kr. Med hänsyn till vad jagnu har anfört föreslås att regeringen inhämtar bemyndigande attutfärda bestämmelser om avgifter för polisbevakning i samband med långa, bredaeller tunga transporter, att gälla från den . Beträffande övrigaavgifter behövs inte något sådant bemyndigande. Jag avser att senare återkommatill regeringen med förslag till bestämmelser att gälla från samma tidpunkt. Huvudalternativet börinte tillämpas på anslaget till den lokala polisorganisationen såvitt gällermedlen till lönekostnader förpolismanstjänster. Med hänvisning till vadjag har anfört och till sammanställningen hemställer jag att regeringenföreslår att 1. bemyndiga regeringenatt utfärda bestämmelser om avgifter till staten för polisbevakning i samband med långa, breda eller tunga transporter,