prop · G50341 · 1981-12-31 00:00:00 — Kommitténs förslag på denna punkt innebär inga störreförändringar av när åtal skall ske. Som utredningen framhåller "har manmed nuvarande lagstiftning och dess tillämpning nått så långt man kan komma i åtalsbegränsningshänseende"(sid. 26). Den fråga man kanske har anledning att ställa sig är om man möjligent.o.m. gått för långt. Utan att ta ställning därtill vill /SR framhålla attungdomskriminaliteten är ett kärnproblem inom kriminalpolitiken och kanskeockså det mest svårhanterade. Vad gäller handläggningsmtinema föreställer sig /SRatt man kan gå längre i förenkling än utredningen föreslagit. Man bör t. ex.kunna överväga att begränsa åklagarens skyldighet all inhämta skriftligtyttrande till fall där ålal sedermera väcks. Det skulle betyda att yttrandeinte skulle behövas i andra fall än när ålal allvarligt övervägs. För övrigasituationer skulle enklare rufiner för underhandskontakter kunna utvecklas,något som kommittén för övrigt är inne på. Den föreslagna lydelsen av 2 § 2 p. LUL är mindre jyckad.Negationen bör placeras framför "av tillgänglig utredning". Åtalsunderlåtelse beträffande underåriga avses kunna skedå brottet skett av okynne eller förhastande, då fråga är om förstagångsbrottslingarsaml då den underårige blir föremål för åtgärd enligt barnavårdsnämndsbedömande. Det är alldeles uppenbart att de invändningar somföreningen funnit anledning göra beträffande kommitténs förslag avseende bötesbrottslighetej äger samma styrka i de situafioner som avses. Då dessutom kommitténanfört bärande skäl, framför allt kriminalpolitiska, för ökade möjligheter lillåtalsunderlåtelse i angivna fall tillstyrker föreningen förslaget i denna del. 1981/82:41 187 Beträffandeungdomar i åldern under innebår kommitléförslagel viss utvidgning avmöjligheterna lill åtalsunderlåtelse utöver vad som föreslagils i betänkandeti övrigt och utöver vad som gäller. Motindikatio-nerna mot åtalsunderlåtelseförsvagas sålunda genom att anges såsom hinder med hänsyn till viktigt allmänteller vikfigt enskilt intresse - i st. f. alt åtal skall väckas om det ärpåkallat ur allmän synpunkt. Som förstagångsbrottsling betraktas var och ensom inte fömt dömts eller fått åtalsunderlåtelse för brott, för vilketfängelse är föreskrivet -f.n. brukar normalt åtalsunderlåtelseinte meddelas vid återfall i brott. Del skall vara fillräckligt att barnavårdsnämndförklarat, att den underårige kommer att bli föremål för åtgärd som enligtnämndens mening är ägnad att främja hans anpassning i samhället - nu prövaråklagaren om del med skäl kan aniagas att genom åtgärden vidtages vad som är lämpligasiför hans tillräitaförande. Förbundetfinner erfarenheterna av den gällande ordningen, som varit i kraftsedan 1971, gynnsamma och har i och för sig intet att invända mot att manförsiktigt fortsätter på den inslagna vägen. Förslaget synes alltförlångtgående, med tanke på bl.a. att barnavårdsnämnderna har rält olika praxisvid bedömning av behandlingsfrågor och kommunerna högst varierande resurser.Alt som förstagångsfall behandla dem som kanske upprepade gånger av lagtrots förbmfitsig mot lindrigare lagrum än sådant, som föreskriver fängelse i mer än sexmånader, förefaller inte riktigt. Enligt kommitténs förslagskall åtal mot förstagångsbrottslingar under i allmänhet underlåtas, ävenom det inte finns anledning antaga att brottet skett av okynne ellerförhastande. Förbundet delar uppfattningen all erforderliga åtgärder i nuavsedda fall i regel bör vidtagas av barnavårdsnämnden. att den av kommittén föreslagna handläggningen av dessa fall ärlättvindig. Att här besluta om åtalsunderlåtelse utan att ens försöka utredaom brottet begåtts av okynne eller förhastande och utan att inhämta yttrandefrån barnavårdsnämnden är ägnat att inge både den misstänkte och bamavårdsnämndenden föreställningen, att del inte finns anledning att fästa något störreavseende vid brottsligheten. Detta förefaller betänkligt, eftersom bland dessabrottslingar återfinns en stor grupp som kan befaras återfalla i alltallvarligare brottslighet om inte effektiva åtgärder vidtas på ett tidigtstadium. Tydligen är det just från denna gmpp som flertalet återfallsbrottslingarrekryteras. Det kan inte vara tillräckligt skäl för att skapa en dylik återfallsriskatt såsom kommittén gör (s. 260) mofivera det föreslagna förfarandet med attåklagare och barnavårdsnämnder därigenom får mindre arbete. Beträffandeungdomar i åldem föreslås i betänkandet ingen utvidgning avmöjligheterna till åtalsunderiåtelse utöver dem som följer av förslaget iövrigt. Även förbundet anser följdrikfigt att de i lagtexten inte undantas frånvad som skulle gälla för vuxna. Förbundet utgår därvid ifrån 1981/82:41 188 att ungdomar i denna ålder - med det utrymme för åtalsunderlåtelsesom slutligen kommer att ges i lag - behandlas med den särskilda hänsyn somåldern påkallar. I detta avsniu må även framhållas angelägenheten av altbestämmelserna om åtalsunderlåtelse lag överförs tillrättegångsbalken. Utredningens invändningar häremot förefaller inte bärande. Lag med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare Kommittén konstaterar att problem med fillämpningen av1964 års lag förelegat därigenom att tidsutdräkt förekommit, särskilt när detgällt remissförfarande i förhållande till bamavårdsnämnd. Konstaterandet är ioch för sig riktigt. Förhållandet är beklagligt. Allvarligare är dock att barnavårdsnämndernaicke blott dröjer med sina remissvar utan också senl kommer igång med sinaåtgärder mot den underårige. Detta trots att nämnden erhåller anmälan frånpolisen redan då förundersökningen inledes (93 § bamavårdslagen). Anledningentill fördröjningarna hos bamavårdsnämndema anges ofta vara personalbrist.Kommitténs förslag innebär ej något botemedel mot dessa fördröjningar, vilketberor på att kommittén missuppfattat siituationen. Det är icke yttrandet till åklagamasom utgör den reella arbetsbelastningen för nämnderna, utan den utredning somnämnden ändå måste göra för att få underlag för sitt eget beslut i ärendet.Tyvärr medför således förslaget icke någon förbättring av missförhållandet attde underåriga får vänta alldeles för länge på nämndens beslut i ärendet. 2 § punkt 2 Bestämmelsen syftar till en förenkling hos åklagarna avhandläggningen av förstagångsfallen. Åtalsunderlåtelse får enligt förslagetmeddelas om av "fillgänglig utredning" framgår att den underårige ejbegått brott. Enligt föreningens mening bör till "fillgängligutredning" räknas även socialregister. En kontroll i detta register börske i varje ärende och kan göras per telefon utan formaliteter. I övrigt har föreningen ingen erinran mot förslaget idenna del. 4.20 Föreningen tillstyrkes. Föreningen biträder-- förslaget om åtalsunderlåtelse förbrott som begåtts av unga lagöverträdare. Prop.1981/82:41 189 Närvarande:f.d. justitierådet , regeringsrådet , justitierådet . tillhandakommet utdrag av protokoll vid regeringssammanträde den 24september 1981 har regeringen på hemställan av statsrådet och chefen förjustitiedepartementet beslutat inhämta lagrådets yttrande över förslagtill 1. lagen om ändring irättegångsbalken, 2. lagen om ändring i lagen(1964:167) med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare, 3. lagen om ändring isekretesslagen (1980:100). Förslagen har införlagrådet föredragils av hovrättsassessorn . Förslagen föranlederföljande yttrande av lagrådet: Enfömtsättning för beslut om åtalsunderlåtelse under rättegången är, liksom närsådant beslut meddelas under fömndersökningen, att det är klarlagt att denmisstänkte begått brottet i fråga. Beslutet innebär därför i realiteten att enmyndighet konstaterar att han gjort sig skyldig till den åtalade gärningen. Sompåpekats i remissprotokollet kan åtalsunderlåtelsen på flera sätt medföra enmenlig rättsverkan för honom, t. ex. enligt 17 § lagen om beredande av slutenpsykiatrisk värd i vissa fall och 18 § körkortslagen. En tilltalad person kandärför ha ett starkt intresse av att motsätta sig ett sådant beslul. Det ärtänkbart att han förnekar brott; att märka är att åtalsunderlåtelse är möjligockså utan att gärningen erkänts (jfr NJA II 1964 s.145), om under rättegången framkommit sådana förhållanden som åklagarenuppfattar som bindande bevisning. Den tilltalade kan också anse gärningen börabedömas lindrigare än åklagaren påstått. En åtalsunderlåtelse i detla senaskede kan medföra särskilda olägenheter för den tilltalade, eftersom åtalet kanha blivit känt och han kan ha nedlagt tid och arbete för att förbereda sig fillhuvudförhandlingen. Från processekonomisk synpunkt kan också en åtalsunderlåtelsesom sker först under rättegången ha mindre värde. Vadsom nu sagts motiverar att den tilltalade ges rätt att trots åklagarensinställning få till stånd en prövning av det väckta åtalet. Situationen synesemellertid inte böra jämställas med sådana fall där åklagaren lagt ned åtalet Prop.1981/82:41 190 pågmnd av bristande bevisning (20 kap. 9 § andra stycket ). Istället bör den tilltalade få rätt att motsätta sig själva åtalsunderlåtelsen.Av detta följer att han alltid bör få fillfälle att yttra sig innan beslutetmeddelas, något som dock inte behöver uttryckligen föreskrivas i lagtexten. Lagrådetförordar därför att andra meningen i förevarande paragraf får lydelsen: "Åtalsunderiåtelsefår dock inte beslutas om den tilltalade motsätter sig del eller om dom redanhar fallit." Lagrådetlämnar dessa förslag utan erinran. Prop.1981/82:41 191 , ordförande, och statsråden , , ,, , , , Elmstedt, Ahrland, Propositionom förundersökningsbegränsningar m. m. 1 Anmälan av lagrådsyttrande Föredragandenanmäler lagrådets yttrande' över förslag till 1. lagom ändring i 2. lagom ändring i lagen (1964:167) med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare, 3. lagom ändring i sekretesslagen (1980:100). Föredraganden redogör för lagrådets yttrande och anför. Lagrådethar lämnat förslagen utan erinran utom på en punkt. Enligt lagrådet börsålunda, i fall då åklagaren vill besluta om åtalsunderiåtelse sedan åtal harväckts, den tilltalade ha rält fill prövning av åtalet. Lagrådet föreslår altdel görs ett tillägg av den innebörden i 20 kap. 7 a § RB. Enligt min meningbör detta förslag godtas. Jaghemställer alt regeringen föreslår att anta de av lagrådet granskadelagförslagen med vidtagen ändring. Regeringenansluter sig fill föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå alt anta de förslag som föredraganden har lagtfram. 'Beslut om lagrådsremiss fattat vid regeringssammanträde . 1981/82:41 192 Proposition ....................................................... ... 1 Propositionenshuvudsakliga innehåll ..................... I Förslag till lag om ändring irättegångsbalken ...... 2 Förslag till lag om ändring ilagen (1964:167) med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare .................................................................... 4 Förslag till lag om ändring isekretesslagen (1980:100) 6 Utdrag av protokoll vidregeringssammanträde 1 Inledning ........................................................ 7 2 Allmän motivering ........................................... ... 8 2.1 Gällande ordning ...................................... ... 8 2.2 förslag ........................ .. 10 2.3 Remissutfallet i stort ................................ 11 2.4 Föredragandens allmännasynpunkter ........... .. 12 2.5 Åtalsunderlåtelse sedan åtalhar väckts ......... .. 14 2.6 Fömndersökningsbegränsningar m.m.............. .. 14 2.6.1 Gällande ordning ................................. .. 14 2.6.2 Kommitténs förslag ............................ .. 16 2.6.3 Föredragandens överväganden ............... .. 18 2.7 Åtalsunderlåtelsebeträffande unga lagöverträdare 26 2.7.1 Inledning ............................................ 26 2.7.2 Ändringar föranledda avsocialtjänstreformen 28 2.7.3 Övriga ändringar ................................ .. 29 2.7.4 Sammanfattning .................................. .. 31 3 Upprättade lagförslag ....................................... .. 31 4 SpecialmoUvering ............................................ 32 4.1 Förslaget till lag om ändring irättegångsbalken 32 4.2 Förslaget till lag om ändring ilagen (1964:167) med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare 35 4.3 Förslaget till lagom ändring isekretesslagen (1980:100) ... 38 5 Hemställan .................................................... .. 38 6 Beslut .......................................................... .. 38 Bilaga1 Sammanfattning av åtalsrättskommitténs förslag 39 Bilaga2 Åtalsrättskommitténs lagförslag ................ .. 54 Bilaga3 Sammanställning av remissyttranden ........... .. 71 Utdragav lagrådets protokoll .... 189 Utdragav protokoll vid regeringssammanträde 1 Anmälan av lagrådsyttrande ..................... .... 191 2 Hemställan .................................................... 191 3 Beslut .......................................................... 191