prop · G503169 · 1981-12-31 00:00:00 — Delänesökande torde i huvudsak återfinnas inom den inte fastighetsägandekategorin med ingen eller i vart fall ej beskattningsbar förmögenhet.Taxeringen är därför enligt mening ett aUtför bräckligtinstrument för att kunna tjäna som förstahandsunderlag vid bedömningen. En pantsättning av bostadsrätten som säkerhet för enkommunal borgen är ur juridisk synpunkt möjlig och i och för sig godtagbar. Ursäkerhetssynpunkt är den emellertid behäftad med vissa brister. En sådan ärföreningens företrädesrätt framför panthavare i vissa falL Prop.1981/82:169 178 I har genomkommunens tiUämpning av den s k VärmdömodeUentagits ställning till en priskontroll, som är till tiden obegränsad. Detta principställningstagandeomfattar all fast egendom, som genom kommunen tilldelas bostadsrättsföreningar,alltså i förekommande fall även ombildningsfastigheter. För att inte erhållaolika regler i nu angivna hänseende är det angelägetför säväl som andra kommuner i motsvarande situation att även fastigheter,, som förvärvas avbostadsrättsförening utan kommunens medverkan, kan i största möjligaomfattning priskontrolleras. Som viUkor förstatliga bostadslän bör därför generellt föreskrivas, att i föreningens stadgar intages klausul om ej tidsbegränsad priskontroll, om kommunen begär det. 1981/82:169 179 21 3- Reservation av de moderata ledamöterna i kommunstyrelsen i Ui ansluter oss till de synpunkter som framförts i reservationen au ledamoten och iett särskilt yttrande au experterna . Enligt uår mening harkommunstyrelsens majoritet helt missförstått innebördeni ordet demokratisering, när man väl kan tänkasig omedelbara åtgärder för att omuandla privatägda fastigheter med hyresrätter till bostadsrätter förutsatt att det.sker i regi au HSBeller men motsätter sig förslag att omuandla "allmännyttans" hyresrätter till bostadsrätter. För att med rätta få anuända uttrycket demokratisering i detta sammanhangframstår det För oss som själuklartatt föreningsbildning skall kunna ske iden form de boende önskar, alltså ingen bindning till rikskooperatiu organisation. Själufallet skall.ocksä allmännyttig hyresrätt kunna omvandlas till bostadsrätt, nägot som uiser som högst angeläget, dädetta skulle kunna omuandla suärskötta hyresfastigheter ägda au kommunala bolag till föreningsägda fastigheter med de beuisligen lägre kostnaderna förunderhäll och skötsel som följermed den ägandeformen. Ui motsätter oss därför förslaget om att föreningsbildningskall ske genom nägon au de rikskppperatiuaorganisationerna, I likhet med kommunstyrelsens majoritet auuisar ui förslaget beträffandeförköpsrätt för hyresgäster men ocksä kommunstyrelsens förslag om förstärkning au dan kommunala förköpsrätten. I det särskildayttrandet redouisas utförligt uarför förköpsrätt är olämpligt.Ingenting i utredningsmaterialet tyder påatt fastighetsägaresidan skulle ha förhindrat önskuärd öuergäng till bostadsrätt. Prop.1981/82:169 180 Tuärtom har ungefär hälften au dekonuerteringar som skett . tillkommit pä fastighetsägarensinitiatiu. Det byråkratiska förköpsförslaget böralltså utgå sä mycket mer som kommittén själu anser attdet sällan skulle komma till anuändning, däde flesta övergångar kommer att ske päfriuillighetens uäg. Beträffande priskontroll redouisar RolfDahlberg uarför föreslaget är olämpligt och onödigt. Han anser för det förstaatt behou icke föreligger, för det andra att spekulation uisserligen förekommer i enstaka fall men att äuen dessa kommer att motuerkas au denrealisationsuinstbeskattning som kommer att införas. För det tredje anser han att prisernakommer att dämpas au samma skäl som gällerFör uillapriserna . Dessutom påpekar reseruanten att priskontroll kan leda till Försämrat underhäll, uilket föreFallerhelt i strid med andra ätgärder syftande till bättre underhåll. Det ärockså helt klart att bostadsrätter beroende påde lokala förhållandena har måsttuängsmässigt försäljas till underpriser och det ärdärFör Fel att som kommittén Föreslår beröua ägaren au enbostadsrätt möjligheten att Fä ett högre öuerlätelsepris änenligt kontrollmodellen men icke garantera ett återköp utan Förlust. Ui instämmeri ouan redouisade synpunkter. Ui instämmer också i det som anFörsi det särskilda yttrandet be-träFFande bristen påFörslag För att underlättaFör mindre Fastigheter att Fä ett enklara administratiut TörFarande uid bildandet au Föreningen. Ätgärder enligt reseruation och NäuerFelts och Tornéessärskilda yttrande skulle eFFektiutkunna Främja öuergängar Från hyresrätttill bostadsrätt med Frihet För de berördaatt själua uälja Formen För huvudmannaskapet. Ideologiskabindningar borde icke nu Fä hindra omuandling till FöreningsägdaFastigheter au de kommunala bolagens hyreshus, dä ekonomiska,' praktiska och boendedemokratiska skäl talar Flir detta. Prop.1981/82:169 181 21 b Reservation av ledamöter ikommunstyrelsen i Vi reserverar oss emot Kommunstyrelsens förslag till yttrande och till förmän för de tankegångar som framförts av i betänkandet. Vi finner det dock ängeläget framhålla det nödvändiga i att förslaget blir föremål för ytterligare bearbetning isyfte att nå enklare och mindre tidsödande rutiner, och att vi likhet med reservanten finner detangeläget den bostadsrättsförening som bildas ges suveränitet betrhuvudmannaskets ordnande. 21 o Reservation av ledamöter ikommunstyrelsen i konstaterar i sitt yttrande att bostadsrätts-kommittén inte lyckats konstruera ett lagförslag som kan godtagas ur vare sig kommunernas, fastighetsägarnas ellerhyresgästernas synpunkt. Vi delar denna slutsats. Beträffande bostadsrättskommittens förslag gör vi samma bedömninj som , nämligen.att den metod kommittén rekommenderar för en omvandling av hyresrätt till bostadsrätt , är eri alltför omständig procedur. Ett alternativ innebärande en utvidgad förköpsrätt vill inte heller förorda. Vi delarkontorets uppfattning, att en sådan rättighet ej skulle öveifsTämma med grunderna för den kommunala förköpsrätten och den därmed samordnade expropriationsrätten. Vi föreslår därför - i likhet med - att frågan om metoder för omvandling avJiyresrätt till bostadsrätt upptages för ny utredning. Vid en förnyad utredning bör,enligt vår uppfattning,bland annat följande riktlinjer vara vägledande: 1981/82:169 182 1. r bi,l 1 ghGi-sägöre fär anmälningsskyldighet till koiiimun nir han önskar avyttra en Fastighet som inte berörs au Imagen om kommunalt Förköp. Kommun har i sådant Fall att, ur bostadssocial synpunkt, pröva lämplighetenau omuandling au den aktuella Fastigheten till bostadsrätt. Om kommunFinner att omuandling till bostadsrättär lämplig äligger det kommunen att genomseruice och rådgiuning underlätta För hyresgästerna att bilda en bostadsrättsFörening medsyFte att föruärua Fastigheten iFråga. Föreningen böräga Förköpsrätt till Fastigheten i konkurrens med annan köpare. Skulle kommun att föruäruet Fallerunder lagen om kommunala Förköp gälleremellertid denna lag. Qmuandlingsproceduren, Från hyresrätt till bostadsrätt, kan lämpligenske under kommuns ledning och öuerinseende. Priset För Fastigheten skall Fastställas enligt de normer"och intentioner som kommun tillämpar i syFte att Förebyggaspekulation . Om kommun Finner att omuandling till bostadsrätt inte ärlämplig med hänsyn till det aktuella bostadsområdets sammansättningmed auseende pä upplätelseForm eller om hyresgästernaauböjer Föruäru skall Fastighetsägaren underrättasom detta inom Före-skriuen tid. Denna har dä t omhan FortFarande önskar auyttra Fastigheten - att.träFFa autal om Föruäru med annan köparesom har att söka Föruärustillständ i uanlig ordning. Prop.1981/82:169 183 22 D?PSALA KOmTO-I kommun anser det vara ettviktigtt>ostadspolitiskt målatt ge demsom bor i hyresfastigheter goda möjligheteratt bilda bostadsrättsföreningar bl a för att på olika sättöka sitt inflytande över sitt boende. Erfarenheterna har visat att dettaleder till att de boende tar ett störreansvar för sin boendemiljö, vilket bland annat kan resultera i lägre boendekostnader. Utförda undersökningari visar att boendekostnaderna i helt jämförbara områden med flerbostadshus efter blir avsevärtlägre i bostadsrättsformen främstpå grund av att de påverkbara förvaltnings-och driftskostnaderna utvecklar sig gynnsammare i denna upplåtelseform. Till detta kommer att ombildning avhyresrätt till bostadsrätt innebären möjlighet till sparande i egenbostad, något som är till gagn försåväl den enskilde som samhället. Utredarna har konstaterat att andelen bostadsrätter ökat i nyproduktionen» I , som har en lång tradition med bostadsrätt, uppgårantalet flerbostadslägenhéteri bostadsrättsforra till och i hyresrättsformtill . Stiftelsen ärdå inte medräknade. Enligt en sammanställning som upprättatsav Uppsalahera finns det c 5 100 privatägdahyreslägenheter mot 11 500 allmännyttiga. Av de 5 100 lägenheterna förvaltasc 3 000 lägenheter av medlemmar i ortenslokala fastighetsägareforening» Sistnämndafastighetsägare äger i flertalet fall endast mindre fastigheter, i regel ganska gamlaoch centralt belägna. De större förvaltningsobjektensvarar vissa byggnadsfirmor för. I sambandmed upprättandet av bostadsförsörjningsprogramoch därav föranledd marktilldelning har kommunen i vart fall sökt tillskapa områdenmed olika upplåtelseformer,, ägande-, bostads- och hyresrätt. Fränoch med i är har även det allmännyttigabostadsföretaget uppfört lägenheter medbostadsrätt. Ombildningen till bostadsrätt skall enligt kommittén genom kommunalt initiativ kunna bli ett medel attutveckla och förändra bostadsmarknader med problem. För del skulle någraäldre bostadsområden, med stort inslag av hyresrätt, kunna bli aktuella för ombildning. Enligt Förslagetskall kommunen - utöver nu gällande bestämmelser- åläggas insynsskyldighet i föreningarsverksamhet. 1981/82:169 184 dighetens omfattning bestäms av den enskilda kommunen. Kommunala rapportörer kan fåinträda i stället förkommunal ledamot och granskningen av föreningarnasekonomi kan ske genom någon . Genom beslut i fastighetsnämnden i infördes ett mer aktivt stöd från sida vidombildningar. Verksamheten är avinformativ och rådgivande art. En rapportör kopplas dock oftast in redan innan föreningen . I utses i vad somtidigare kallades kooperativa bostadsrättsföreningar kommunala förtroendemän till -styrelseledamöter efter partipolitiska grunder. Till revisorer utsesdäremot tjänstemän medanknytning till kommunens ekonomiförvaltning. Det finns en mängdföretag och institut som kan ge rådgivning till blivande bostadsrättsföreningar. Omkommunen skall svara för denna uppgift kommer detta attmedföra åtskilligt merarbete. Det ärtveksamt om det kan inom nuvarande ekonomiska ramar. En särskild förköpsrätt för hyresgästerna skall enligt förslaget enbart gälla privatägda fastigheter, och den har utformats som en hembudsskyldighetför fastighetsägaren. Förfarandethar fått en mycket byråkratisk och tidsödandeutformning och det kan betvivlas om det kan bidra till en ökning av ombildningar. Kommunstyrelsen anser således att förslagetpå denna punkt mäste erhållaen genomgripande bearbetning. Någon företrädesrätt till förköp fijr endera koramun eller hyresgästerhar kommittén inte velat föreslå men man haruttalat, att kommunen bör stå tillbaka för hyresgästerna om förköp är aktuellt för dessa. Om förköp för hyresgästerna konstrueras som en utvidgad förköpsrätt, kommer kommunen att ha företräde. En sådan företrädesrätt för kommunen kan knappast anses obillig pä grund av kommunens ansvar för bostadsförsörjningen. Om hyresgästerna verkligen har ekonomisk möjlighetatt ta över en fastighet, är det svårtatt förstå varför kommunen skall motsätta sig en ombildning. För övergäng till bostadsrätt i fastigheter ägdaav allmännyttiga bostadsföretag vill inte kommittén föreslå förköpsrätt utanbeslutanderätten bör i dessa fall åvilakommunen. Vidare bör det ankomma pä kommunerna att ange riktlinjer för ombildningen t ex prissättningar, fortsatt huvudmannaskap o d. Kommunstyrelsen anser häratt det är,önskvärt att hyresgästerna äveni allmännyttiga bostadsföretag fårförköpsrätt. måste vidare självfå rätt besluta hur den tekniska och ekonomiska förvaltningen skall ordnas. kan självata initiativ till försäljning av hyresfastighet till de boende. Det kan gälla en lämpligdel av ett större område där fördelar finns med en blandning av olika upplåtelseformer. Avyttring måste givetvis görasmed hänsyn till fastighetsskötselns organisation. Allmännyttan har inget eget intresse i att bara avyttrade attraktiva områdena och farhågorna fördet är ogrundade. Prop.1981/82:169 185 Priset vid Försäljning av fastighet ägd av ett allmännyttigt bostadsföretag börsättas så att inte företagetmissgynnas. Priset bör motsvara ett realistisktmarknadsvärde. Hänsyn tas dåtill fastighetens skick och ålder.Hyrorna i företagets övriga lägenheterfår inte påverkas negativt vid försäljning av fastighet. Om bostadsrättsföreningeninte kan redovisa skäliga grundavgifter och årsavgifter kommer troligen ingen försäljning attkomma till stånd. Kommittén uttalaratt en allmän priskontroll pä bostadsrätterfrån flera synpunkter är olämplig och opåkallad. Man vill emellertid skapa en möjlighet att påverkaprisbildningen där så behövs. Förslag föreligger därför dels omprisföreskrifter och delshembudsskyldighet. Kommunstyrelsen vill motsättasig dessa förslag. ; De höga överlåtelsepriserna ärmycket lokalt betingade och gäller oftast äldre fastigheter med rimliga årsavgifter. Dessutom bör man avvakta med ställningstagandettills verkningarna av de skärptabeskattningsreglerna kan överblickas. Överpriser kan endast bemästras, genom störreutbud av bostäder i attraktiva lägen. I betänkandet sägs inledningsvis att man vill öka likställdhetenmellan de tre besittningsformerna - äganderätt, bostadsrättoch hyresrätt.. Vandringen frän en besittningsformernas mångfald tiil likformighet är i vissa avseenden redan långt driven. Efter lagen om besittningsskydd ochbytesrätt inom hyresrätten finns egentligen inte någon ren hyresrättsformkvar. Man kan köpa och sälja sina hyreskontrakt, mer eller mindre öppet, vilket innebär att hyreslägenheten i byteshänseende fungerar ungefär som en bostadsrätt. Den som har en hyresrätt i bra lägekan ta ur lägesräntan i ett bra pris förkontraktet. Detta sker grått och utan att lägesvinsten kan beskattas in till samhället. Skillnaden mellan den grå och svarta marknaden här, dvs lagligheten, är ju att priset på ex persienner i lägenheter i bra lägenär dyra inventarier i Naturligtvisvar inte syftet med bytesrätten att omfördela lägesvinstenex från samhället till den enskilda hyresrättsinnehavaren i allmännyttan. Men valet av medel förbytesrättsmålet blev som mest effektiv i detta, det andra, avseendet. Att lägesräntan skall tillfalla den enskilde och ej samhället är nu en tystöverenskommelse i hyresrättsfallet men en allmänt betraktad rättvisa i bostadsrättsfallet. Bostadsrättsinnehavare har tidigare alltid kunnat sälja sina bostadsrättertill högstbjudande och således fåttut lägesränta, ersättning för egna gjorda insatser, belöning förgod vård osv. Kort sagt det bruksvärdemarknaden tillmätt bostaden. beskär realisationsvinstregler detta ekonomiska utfalloch överför det från den enskilde till samhället i bostadsrättsfallet. I betänkandet föreslås en form avpriskontroll i stället för en allmändylik (som man menar är "både olämplig och opåkallad"), nämligen"för bostadsrättshavare att föreöverlåtelse hembjuda lägenheterna till lösenav bostadsrättsföreningen.............. ". Pä det sättetreduceras bostadsrätten till en form av halv hyresrätt. Incitamenten att vårda sin lägenhet försvinner. Det blir inte den objektiva marknaden avbostadssökande, som värderar en bostadsrättslägenhets bruksvärde utan en byråkratiskregel av schablonkaraktär. 1981/82:169 186 bär att en extremt fin lägenhet bytes till ett värde under sitt marknadsvärde och det ekonomiska utfallet tillfaller den somflyttar in. Denne kan konsumera den standard lägenheten har tills lägenhetsvärdet påmarknaden ligger under prisföreskriftensvärde. Vad händer dä?Man vill inte sälja lägenheten på marknaden till ett pris under prisföreskriften utan kräver att föreningen löser in lägenhetentill prisförskriftens värde, övrigabostadsrättsmedlemmar i föreningen fårstå för kostnaderna för iståndsättning av lägenheten såatt dess marknadspris åter igen överstiger prisklausulen och kan säljas. Prisregleringar har ett gott syfte men också en baksida. I detta fall är möjligheternaatt vända prisregleringen tillindividuell fördel för stora föratt de skall infrias. De förmögenhetsomför-delande effekter, som potentielltfinns pä bostadsrättsmarknaden, efter det attrealisationsvinstbeskattningseffekterna blivit frånräknade är inte av den storleksordningen att de kan vara avintresse. Kommunstyrelsen vill beträffande detta avsnitt även hänvisa till vad som anförs av justitiekanslern i hans utlåtandebeträffande länsstyrelses beslut angående s k VärmdömodeUen. Den effektivaste och närmasttill hands liggande åtgärden för att motverka oskäliga vinster - antingen det gäller fastigheter eller lägenheter - äratt beskatta sädana vinster. För närvarandeinnebärrealisationsvinstbeskattningsreglerna förförsäljning av bostadsrätt attvinsten är skattefri vid försäljning innehav. Betänkandet ställersig bakom en kraftig skärpning av dessa regler. Det vorenaturligt och riktigast om beskattningsreglerna gav en effekt som gjorde dem åtminstone jämförbara med beskattningen vid försäljning av småhus. 1981/82:169 187 22 a Reservation av de socialdemokratiska ledamöterna och -vok-ledamoten i kommunstyrelsen i kommun bostadsrättskommittéhar avgivit sitt huvudbetänkande med förslag om åtgärder föratt underiätta en övergång frän hyresrätt till bostadsrätt inom bostadsbeståndet. Enligt direktiven har syftet bl a varit att eftersträva likställdhetmellan de olika besittningsformerna och att utöka de boendes inflytande överden egna bostaden. Givetvis delar kommunstyrelsen denna uppfattning, men vägen dit behöverinte gä över ett utökat ägande.Hyresgästernas ställning gentemot hyresvärdarna har stärkts genom flera olika åtgärder.Exempel pä detta är det förstärkta besittningsskyddet och det förstärkta hyresgästinflytandet i samband med ombyggnad. Den utökade bytesrättenför hyresgäster är ett annatexempel på sådana åtgärder. Därutöver pågår ett omfattande arbete i syfte att öka hyresgästernas inflytande i de allmännyttiga företagen.Man bör gä vidare på denna väg när det gäller att stärkahyresgästernas inflytande. De förslag kommittén nu lagt fram om att underlätta en övergång från hyresrätt till bostadsrättgär tillbaka pä den tanken, att själva ägandet är en förutsättning förinflytande. Kommunstyrelsen delar inte denna uppfattning, utan föreslär i stället, att hyresgästernasställning ytterligare stärks genom att inflytandet över bostaden i änhögre grad än tidigare omfördelastill hyresgästernas fördel. Ett genomförande av kommitténs förslag beträffande allmännyttigaföretag skulle kunna medföra mycket besvärandekonsekvenser på bostadsmarknaden. Redan i betänkandet diskuterar man riskerna för att förslagenskulle leda till en ökad segregation på bostadsmarknaden. De områden, vilka skulle kunna komma i fråga för den föreslagna övergängen, ärtroligen små, avgränsade och attraktiva bostadsenklaver. Denhittillsvarande erfarenheten av övergångar frånhyresrätt till bostadsrätt visar klart påen sådan utveckling. Det har ocksä varit de resursstarka hyresgästerna - bådeekonomiskt och på annat sätt - som tagit initiativ till de hittillsvarandeombildningarna. Det finns anledning att förmoda, att denna utveckling kommer att bli än mer accentuerad, om kommitténs förslag genomförs. Därigenomskulle man uppnå den rakt motsatta effekten - nämligen en ökadsegregation på bostadsmarknaden - än vad som avses. Det skulle i sä fall komma att bli kvar en grupp hyresgäster, som saknar ekonomiska förutsättningar för att övergå till bostadsrättsformen. Kommittén har enligt kommunstyrelsensuppfattning inte visat pä hur man kan eliminera riskerna för . en ökadboendesegregation genom den föreslagna förändringen avupplåtelseformen. Prop.1981/82:169 188 Mot denna bakgrund avvisar vi kommitténs huvudförslagom åtgärder för att underlätta en övergäng frän allmännyttig hyresrätttill bostadsrätt. Beträffande övergång från privat hyresrätttill bostadsrätt är det bra om lagstiftningen skärps. Kravet pä två tredjedels majoritet av hyresgästerna förövergång till bostadsrätt är en bra och angelägen reform.För den händelse betänkandeti övrigt efter remissomgången inte leder till lagförslag, börmajoritetsregeln kunna brytas ut och antagas separat. Enligt kommitténutgör den ekonomiska planen detviktigaste beslutsunderlaget för hyresgästerna dåde har att ta ställning till eventuell övergång tillbostadsrätt. Enligt kommitténs förslag skallplanen med intyg enligt § 5 och besiktningsprotokoll hållas tillgängligför hyresgästerna innan beslut fattas om förvärv. Planenbehöver dock inte enligt förslaget ha ingivits till eller registrerats av förebeslutet. Därmed finns risken att beslut om förvärv kan kommaatt fattas på grundval av handlingar som senarevisar sig vara otillfredsställande. För att minska den risken, bör krävas attplanen registreras före beslut om förvärv. Dettaskulle också innebära en garanti föratt alla hyresgäster som så önskar verkligenkan ta del av planen och tillhörandehandlingar. Som kommittén påpekar, bör bostadsrättsföreningaranslutna till de rikskooperativa organisationerna ha en särställning vad gäller dessa bestämmelser. ansvariga/ Intygsgivarna är genom sin objektivitet och sakkunskap/för att den ekonomiska planen är vederhäftig.Ett system där båda intygsgivarna utses och arvoderas av föreningen ter sig tveksamt, om man betänker att mångaföreningsbildningar även kommer att ske på initiativ och under ledning av fastighetsägarna, av vilka någramåhända kan vara ute i spekulativa syften. För att i detta hänseende stärka hyresgästernasskydd, bör den ene av intygsgivarna utses avmyndighet, förslagsvis . Hyresgästeroch/eller hyresgästorganisation bör - till skillnad från nu - anses vara berörda av olikamyndigheters beslut i samband med en ombildning, och därmed ocksåberättigade anföra besvärmot besluten i fräqa. Detta bör klart framgåav lagmotiven. Turordningen mellan de boende som önskar återflyttaefter ombyggnad kan vara en svår fråga om antalet lägenheterreducerats. Om ombyggnaden sker i samband med ombildning och vissa hyresgäster ej önskarbostadsrätt, kan en komplicerad situationuppstå. I skälighetsprövningenmåste föreningens intresse av att kunna genomföra ombyggnaden enligt kommitténväga tungt. Enligt kommunstyrelsensmening bör det emellertid klart slås fast, att ingen boende vid skälighetsprövningenskall komma i bättre eller sämre läge genomsitt val av bostads- eller hyresrätt.Kommitténs oklara formuleringar (sid 134) är i detta hänseendemycket otillfredsställande ur hyresgästernas synpunkt. Prop.1981/82:169 189 En svaghet i betänkandet nr ait man inte lyckats finna effektiva vägar för priskontroll vid ombildningar där så är erforderligt. Hyresbildningen är av bostadssociala skäl hårt reglerad. Bostadsrättsmarknaden fungerar däremot efter de fria marknadskrafterna. På en ort där efterfrågan på bostäder kraftigt överstiger tillgången, ökardärför av denna anledning värdet på bostadsrättsfastigheter men ej påhyresfastigheter. Det förekommer att hyresfastigheter vid värdering åsättesett särskilt - högre -värde som ombildningsobjekt. Om hyresgäster i sambandmed en ombildning övertar en fastighet till ett pris som ligger avsevärtöver avkastningsvärdet sora hyresfastighet, kan ändå både säljare och köpareanse sig ha gjort en "bra affär". Därmed är emellertid inte sagtatt affären är önskvärd ur samhällets synpunkt. Kommittén anvisar inga nya vägar för att lösa dessaproblem. Tvärtom torde förslaget om finansieringshjälp för bostadsrättsförvärvgöra hyresgästkollektivet i en fastighet benäget att betala ett högre pris för fastigheten.