prop · G503130 · 1981-12-31 00:00:00 — Eftersom basbeloppet började tillämpas först ochhänsynen fill de avgiftsskyldiga kräver att utgångspunkten för omräkning intesätts alltför långt tillbaka i tiden, bör omräkning inte ske för lid föredecember 1963. Utredningsförslaget innebär all några nya avgifterför skada på fisket genom flottning m.m., motsvarande dem som föreskrivs enligt6 kap. 9 § VL, inte skall utgå. Endast avstyrker förslaget ochanser atl maximiavgiften om per kubikmeter floltgods bör höjas i nivå medden allmänna prisutvecklingen. Medan det /70 inflöt omkring 75000kr. i fiskeavgifter för flottning, uppgick sådana avgiftsmedel budgetåret1974/75 till . och 1978/79 till . Avgiften torde saknastörre praktisk betydelse. Jag biträder utredningens förslag att inte i den nyavattenlagen ta in någon motsvarighet till denna fiskeavgift. Som utredningenhar föreslagit bör däremot avgift som har bestämts enligt VL utgå även ifortsättningen, så länge flottning bedrivs. Med tanke på den ringaomfattningen av flotlningsverksamhelen samt del ansträngda ekonomiska läget fördenna anser jag alt någon höjning av avgifterna inte bör ske. Som jag redan har nämnt finns i 11 kap. 95 och 96§§ VL bestämmelser om s. k. vallendomslolsavgifter som utgår som bidrag lillvatteridomstolar-nas organisation och verksamhet. Prop.1981/82:130 197 Utredningensförslag att avskaffa de nuvarande domstolsavgifterna har Lagrådsremiss lämnats utan erinranvid remissbehandlingen. Det har redan tidigare, när vattendomstolarnautgjorde självständiga administrafiva enheter, i olika sammanhang hävdats attdomstolsavgifterna av principiella skäl borde avskaffas. a. har hävdatsatt någon motsvarande extra avgift inte tas ut i samband med rättegångar vidandra specialdomstolar (se t. ex. revisorers berättelse till 1950års riksdag del II s. 19 och prop. 1954: 198 s. 11). Jag harförståelse för dessa synpunkter. I varje fall sedanvattendomstolsorganisalionen numera har införlivats med del allmänna domstolsväsendettalar övervägande skäl för att avgifterna avskaffas. Vattendomslolsavgifterna bestäms av vattendomstoleneller synemännen i samband med att tillstånd lämnas fill vattenföretaget.Avgiftsskyldighet föreligger endast för vissa angivna typer av vattenföretagoch beräkningsgrunderna är komplicerade. Även detta talar enligt min meningför att domstolsavgifterna avskaffas. Vallendomstolsavgifterna utgör f. n. ungefär 1milj. Om dessa avgifter avskaffas, bör med hänsyn till det allmännaekonomiska läget övervägas hur statsverket skall beredas kompensafion för dettainkomstbortfall. En kompensationsmöjlighel kan vara att höja ansökningsavgifternai vattenmålen. Stämpelskatteulredningen har lillbudgeldepartementet överlämnat betänkandet (Ds B 1980; 7) Avgifter förtingsrätt m. m. Jag förordar efter samråd med chefen förbudgetdepartemenlel alt de nuvarande vallendomstolsavgifterna avskaffas och attfrågan om avgifter för ansökningar i vattenmål m.m. övervägs i samband med att regeringentar ställning till stämpelskatteutredningens betänkande. 2.14Ikraftträdande m. m. Utredningen har föreslagil att den nya vattenlagenskall träda i kraft . Enligt min bedömning kan föredragningeninför lagrådet av de lagförslag som omfattas av denna remiss samt av denföljdlagstiftning som kommer att föreslås i en senare lagrådsremiss beräknas taen i anspråk. Vidare bör beaktas att även om den nyalagstiftningen inte medför några organisatoriska ändringar, torde den, medhänsyn lill de ganska omfattande materiella ändringarna, kräva vissautbildnings- och informationsinsatser före ikraftträdandet. Det är därförlämpligt all lagstiftningen träder i kraft först efter en övergångstid sedanriksdagen har fattat sitt beslut om lagstiftningen. Mot bakgmnd av vad jag nuhar sagt förordar jag att den nya lagsfiftningen får träda i kraft den 1januari 1983. Prop.1981/82:130 198 I enlighet med vad jag nu har anfört har inomjustitiedepartementet upprättals förslag till 1. vattenlag, 2. lag om införande av vattenlagen(1982:000), 3. lag om inrättande, utvidgningoch avlysning av allmän faried och allmän hamn, 4. lagom inrättande, utvidgning och avlysning av allmän flotded. Förslagen bör fogas lill regeringsprotokollet i detta ärende som bilaga 5. Jaghemställer atl lagrådets yttrande inhämtas över förslagen till 1. vattenlag, 2. lag om införande av vattenlagen(1982:000), 3. lag om inrättande, utvidgningoch avlysning av allmän faried och allmän hamn, 4. lag om inrättande, utvidgningoch avlysning av allmän flottled. Regeringenbeslutar i enlighet med föredragandens hemställan. 'Avsnitt 4 har förts över till bilagedelen. En ny specialmotivenng finns iprotokollet . Prop.1981/82:130 199 Bilaga 5 De remitterade 1 Förslag till Vattenlag 1 § Vatten skall skyddas ochvårdas som en gemensam naturtillgång. 2 § Denna lag är tillämplig påvatlenföretag. I lagen finns också beslämmelser om skydd förvattenförsörjningen. I fråga om vissa valtenförelag som kan beröra någotannat land gäller särskilda bestämmelser. 3 § Vattenföretag är 1. uppförande, ändring, lagningoch utrivning av dammar eller andra anläggningar i vattendrag, sjöar och andravattenområden, fyllning och pålning i vattenområden, bortledande av vatten fråneller grävning, sprängning och rensning i vattenområden samt andra åtgärder ivattenområden som syftar till atl förändra vattnets djup eller läge, 2. bortledande av grundvatten ochutförande av anläggningar härför, 3. åtgärder varigenom vattenfiliförs gmnden för ökning av grundvattenmängden, 4. åtgärder som utförs för attavlägsna vatten i marken eller någol annat ytvatten än avloppsvatten, för altsänka eller lappa ur en sjö eller för alt skydda mot vatten, när syftet medåtgärden är alt varaktigt öka en fastighets lämplighet för någol visständamål. Med vattenområde i första stycket 1 avses även ellsådant område som täcks av vatten vid högsta fömtsebara vattenstånd. 4 § I denna lag avses med 1. vattenreglering: ändring av vattenföringen i ettvattendrag, när syftet med åtgärden är alt förbättra hushållningen med vattnet, 2. vattenöverledning: överföringav ytvatten från ett vattenområde till ett annat, när syftet med åtgärden äratt förbättra hushållningen med vattnet, 3. vattentäkt: bortledande av yt-eller grundvatten för vattenförsöijning eller bevattning, 4. markavvattning: åtgärder enligt3 § första stycket 4, 5. vattenanläggning: en anläggningsom har tillkommit genom ett vattenföretag, 6. avloppsvatten: spillvatteneller annan flytande orenlighel, vatten som använts för kylning vid driften aven fabrik eller annan inrättning, vatten som avleds för sådan markavvattninginom stadsplan eller byggnadsplan som inte sker för en viss eller vissafastigheters räkning samt vatten som avleds för avvattning av enbegravningsplats. 2 kap. Rätten till vatten 1 § Var och en råder över det yt- och gmndvatten som finnsinom hans fastighet. Rätten att råda över en fastighetsvatten kallas vattenrätt. Fastighetsägare och andra som innehar vattenrättkallas vattenrättshavare. 2 § I rinnande vatten råder vardera sidans ägare över enlika stor andel i vattnet, även om en större del av vattnet rinner fram på den enes fastighet än på den andres. Rätt att ta i anspråk annans strömfall 3 § Om del för att kraftförsörjningen skall utvecklas planmässigtär nöd vändigt atl ett sådant strömfall tas i anspråk som tillkommer annan än staten och som inte är utnyttjat på ett från allmän synpunkt ändamålsenligt sätt, får regeringen på ansökan av någon som vill tillgodogöra sig vatten kraften förordna att strömfallet eller särskild rätt till detta får tas ianspråk. Den som har fått tillstånd enligtförsta stycket skall inom fid som regeringen bestämmer och vid äventyr atttillståndet förfaller ansöka dels om tillstånd att utföra det vattenföretag i vilketströmfallet skall utnyttjas, dels om bestämmande av ersättning för vad som tasi anspråk enligt första stycket. Rätt att på gmnd av förordnande enligt första stycket taströmfall i anspråk får inte utan regeringens medgivande övergå fråninnehavaren till någon annan. Regeringen får besluta de villkorför rättighetens utnyttjande som behövs från allmän synpunkt. Skyldighet att avstå vatten 4 § En vattenrättshavare är skyldig att vid allvarligvattenbrist, som orsakas av torka eller någon annan jämförlig omständighet, avstå del vatten som är oundgängligen nödvändigt för den allmänna vattenförsörj ningen eller för något annat allmänt behov. Under samma förutsättningar är den som har rätt att reglera vattnets avrinning i ett vattendrag skyldig atl tåla att vattnet innehålls eller tappas. Vattenrättshavaren är berättigadtill skälig ersättning, om det skulle vara uppenbart oskäligt att ersättninginle utgår. får vid vite förelägga en vattenrättshavarealt iaktta sin skyldighet enligt första stycket. får härvidförordna att beslutet skall gälla även om det överklagas. Vattenrätt som förutsättning för vattenföretag 5 § För att fåutföra ett vatlenföretag måste företagaren ha valtenrätt inom det område därföretaget skall utföras, i den mån annat inte följer av 6-10§§. 6 § Vattenrättbehövs inte för 1. vattenföretagsom erfordras för allmän farled, allmän hamn eller allmän flottled, 2. vattenföretagsom erfordras för atl motverka förorening genom avloppsvatten, 3. markavvattningsföretag, 4. vattentäkterför allmän vattenförsörjning eller bevattning. Prop.1981/82:130 201 7 §Staten, kommuner och vattenförbund behöver inle valtenrätt för att Deremitterade utföra sådana valtenförelag som är önskvärda från hälsosynpunkt eller lagförslagen allmän miljövårdssynpunkl eller som främjar fisket. Förvaltare som avses i 82a§ lagen (1919:426) omflottning i allmän flottled behöver inte vattenrätt för atl vidta deåterställningsålgärder som behövs efter avlysning av den allmänna flottleden. 8 § Den som är beroende av atlvattenförhållandena består behöver inle vattenrätt för att utföra rensningarför alt bibehålla vattnets djup eller läge eller för att återställaett vattendrag som har vikit från sitt förta läge eller som på något annat sätthar förändrat sitt lopp. 9 § Den som äger strand vid ettvattenområde men saknar valtenrätt inom området har ändå rätt alt för sinfastighets behov ha mindre brygga, båthus eller någon annan sådan byggnad vidstranden, om inle vattenområdets ägare genom byggnaden lider skada av någonbetydelse. I 1 kap. 6§ jordabalken finns bestämmelser om attäven andra än strandägare kan ha denna rätt. 10 §Den som vill utföra en vattenreglering eller vattenöverledning behö ver inle vattenrätt i det vattenområde där regleringen skall ske eller var ifrån vatten skall ledas. 11 §Om en fallsträcka tillhör olika ägare, får en av dem tillgodogöra sig vallenkraften i hela sträckan, om den vattenrätt som tillkommer honom på grund av äganderätt eller annan rätfighet söm gäller mot var och en och som inte är begränsad till tiden omfattar mer än hälften av kraften. Hänsyn skall tas fill den kraft som svarar mot andelar i sådana samfälligheter som avses i 1 kap. 3 § faslighetsbildningslagen (1970:988). Första stycket gäller även när någon vill i ettvattenkraftverk tillgodogöra sig vattenkraft i fallsträckor som ingår i olikavattendrag, om det gemensamma tillgodogörandet är en från teknisk och ekonomisksynpunkt nödvändig förutsättning för kraftverkets tillkomst. Allmänna förutsättningar för vattenföretag 1 §Ett vattenförelag skall utföras med en sådan omfattning och på ett sådant sätt att ändamålet utan oskälig kostnad vinns med minsta intrång och olägenhet för motstående allmänna och enskilda intressen. Ett vattenföretag skall, om det kan ske utanoskälig kostnad, ulföras så att del inte försvårar annat vattenföretag ellerannan verksamhet som kan antas beröra samma vattentillgång och somfrämjar allmänt eller enskilt ändamål av vikt. Den som utför ett vattenförelag är skyldig attvidta åtgärder som är ägnade all förebygga eller minska skador av företaget, omhan inte därigenom åsamkas oskähg kostnad. Beträffande åtgärder i stället förersättning i pengar gäller 9 kap. 1 § tredje stycket. 2 §Etl valtenförelag får inte komma till stånd, om det med hänsyn fill valet av plats eller på något annat sätt möter hinder från allmänna plane ringssynpunkter. 1981/82:130 202 3 §Byggnads- och andra anläggningsarbeten som utgör vattenföretag eller utförs för ett vattenföretag får inle strida mot fastställd generalplan, lagförslagen stadsplan eller byggnadsplan. Mindre avvikelse från plan får dock göras, om åtgärden är förenligmed planens syfte. Gäller annars särskilda bestämmelser för bebyggandeeller annan användning av elt mark- eller vattenområde, skall vattenförelagetutföras så att syftet med bestämmelserna inte motverkas. 4 §Även om det inte finns något hinder mot ett vattenföretag enligt 2 eller 3 §, får det inte komma till stånd om någon skada eller olägenhet av slörre betydelse därigenom uppkommer för allmänna intressen. Utan hinder av första stycket får företagel kommatill stånd, om regeringen efter underställning enligt 12 kap. 29 § eller 13kap. 42 § finner atl del är av synnerlig betydelse från allmän synpunkt. 5 § får kommafill stånd endast om fördelarna från allmän och enskild synpunkt av företagetöverväger kostnaderna samt skadorna och olägenheterna av del. 6 § Vid prövningen av eltvattenföretags tillåtlighet skall hänsyn tas fill andra vattenföretag ellersärskilda anläggningar som kan antas behövas för att det sökta vattenföretagetskall kunna utnyttjas på ett ändamålsenligt sätt. 7 § Bestämmelserna i 2, 3 och 5§§skall inte tillämpas vid prövningen enligt denna lag av 1. valtenförelag som vid prövningav en viss verksamhet enligt 136a§ byggnadslagen (1947; 385) har angetts somett villkor för verksamheten, 2. broar eller andra vatlenföretagför väg, järnväg, tunnelbana eller spårväg, vars anläggande har prövats isärskild ordning, 3. rörledningar i vatten, vartillkoncession har meddelats enligt lagen (1978:160) om vissa rörledningar. 8 § Om ansökningar om tillståndlill olika vattenförelag prövas och företagen på gmnd av att de berörsamma vattentillgång eller av någon annan orsak inte kan utföras vid sidan avvarandra i enlighet med ansökningarna samt någon samfällighel enligl denna laginle bildas, skall företagen om möjligt jämkas så att de kan komma till ståndulan väsentligt förfång för något av dem. Om en sådan jämkning inte kan göras,skall företräde ges åt det företag som från allmän och enskild synpunkt kanantas medföra störst fördel. 9 § När enligt denna lag ettvatlenföretag skall utföras inom ramen för en samfällighel, skall störstamöjliga fördel för var och en av deltagarna i samfälligheten eftersträvas. Vidbehov skall jämkning ske mellan de olika deltagarna så att var och en kantillgodoses utan väsentligt förfång för någon annan deltagare. 10 §Om det vid fillståndsprövningen av ett vatlenföretag framgår att delta kan, utan all dess ändamål eftersatts, ulföras så att det medför en betydande nytta för någon annan, skall på begäran av denne villkor medde las härom. Sådana villkor får dock inte meddelas om förutsättningar före ligger för bildande av en samfällighel enligt denna lag. Prop.1981/82:130 203 Densom bereds nytta enligt första stycket skall utge en skälig ersättning Deremitterade Om tillståndshavaren åsamkas förlust eller kostnadpå grund av villkor enligl första stycket, är han berättigad till ersättningenligt 9 kap. 11 §Om någon vill ulföra elt vattenföretag som kan skada fisket, är han skyldig all utan ersättning vidta och för framtiden underhålla behövliga anordningar för fiskens framkomst eller fiskets bestånd, släppa fram vatten för ändamålet samt iaktta de villkor i övrigt som på grund av företaget kan behövas till skydd för fisket. Om nyttan av en ifrågasatt anordning eller ett villkor inte skäligen kan anses motsvara den kostnad som därigenom skulle åsamkas företagaren, kan han befrias från sådan skyldighet. I 10 kap. 5§ finns beslämmelser om särskildafiskeavgifter som kan bestämmas i stället för att villkor meddelas enligtförsta stycket. 12 §Bestämmelserna i 2-11 §§ gäller inle i fråga om utrivning av anlägg ningar i ytvatten och bortskaffande av flottledsanläggningar enligt 14 kap. loch3§§. 1 §Ett vattenföretag får inte påbörjas utan tillstånd enligt denna lag. Tillstånd behövs dock inte, om det endast är fråga om vattentäkt för alt förse en viss fastighet med vatten för husbehovsförbrukning. Inte heller behövs tillstånd, om annat följer av 2-4 §§. När ett vattenföretag inte får påbörjas ulantillstånd får inte heller arbeten av störte omfattning påbörjas i anslutningtill företagel innan sådant fillstånd har meddelats. Den som vill utföra ett vattenföretag har rätt attbegära prövning även om tillstånd inte krävs. I 14 kap. 5 § finns bestämmelser om skyldighet atlbegära prövning innan en anläggning för bortledande avgrundvatten får tas ur bruk. 2 §Tillstånd lill ett vattenföretag krävs inte, om det är uppenbart all varken allmänna eller enskilda intressen skadas genom företagets inverkan på vattenförhållandena. I fråga om detaljdränering genom täckdikning krävs fillstånd endast om det föreligger sannolika skäl att allmänna eller enskilda intressen skadas genom företaget. I fråga om markavvattning krävs även tillstånd omdet för företaget behövs särskild tvångsrätt enligt 8 kap. I eller 2 § eller omtvå eller flera skall delta i företaget och någon överenskommelse inte harträffats om delaktigheten. 3 §Tillstånd behövs inle för alt ulföra rensningar för att bibehålla vatt nets djup eller läge eller för alt återställa elt vattendrag som har vikit från sitt förra läge eller som på något annat sätt har förändrat sittlopp. Om arbetena berör fastigheter som tillhör någonannan, skall ägarna av dessa alltid underrättas innan arbetena påbörjas. Om något fiskeintresse kan skadas, skall anmälan omde planerade åtgärderna göras lill fiskenämnden innan arbetena påbörjas.Fiskenämnden får ge råd om hur och när arbetena bör utföras. 4 § Om det till följd av en skada eller för all förebyggaen skada är nödvändigt alt tillslåndspliktiga ändrings- eller lagningsarbelenutförs utan dröjsmål, får arbetena utföras utan föregående tillstånd. Ansökanom godkännande av arbetena skall dock göras möjligt. 5 § Om ett vattenföretag harutförts utan tillstånd enligt denna eller äldre lag, får förelagaren begäraprövning av företagets laglighet. Enansökan om tillstånd att ändra en vatlenanläggning som har ulförts utantillstånd får prövas endast om prövning av anläggningens laglighet begärs . Andrastycket gäller även i fråga om ansökningar enligl 8 kap. 2§ all använda någonannans anläggning. Den som gör en sådan ansökan får även begära prövning avanläggningens laglighet. 6 §Om ett vattenföretag efter det denna lag har trätt i kraft har utförts ulan fillstånd enligt lagen, är företagaren bevisningsskyldig i fråga om de förhållanden som rådde i vattnet innan företaget utfördes. Särskilda bestämmelser om markavvattning 1§ På begäran av den som ansöker om tillstånd till markavvattning skall, om detär lämpligt, markavvattningen anordnas så alt den blir lill nytta även förannans fasfighet. Om ägaren fill en fastighet som kan fä nytta avmarkavvattningen begär det och det är lämpligt, skall markavvattningen anordnasså att den blir till nytta även för hans fastighet. Ägare av fastigheter förvilka markavvattningen medför nytta skall delta i företagel. Skyldighet attdelta i annan markavvattning än dikning föreligger dock endast om det begärs avägare till fastigheter som får mer än hälften av den beräknade nyttan avföretagel. Första stycket gäller även väghållare som inte ärfastighetsägare, om vägen medför en avsevärd inverkan påmarkavvattningsföretaget. 2 §De anläggningar och rättigheter som hör till ett markavvattningsföre tag är samfällda för deltagarna i företaget. Inlösen av mark för ett markav vattningsföretag får endast ske till förmån för fastigheter. Inlöst mark är samfälld för de fastigheter för vilka inlösen har skett. För utförande och drift av företaget skalldeltagarna ingå i en särskild samfällighel. 3 §Kostnaderna för utförande och drift av företaget fördelas mellan deltagarna på grundval av andelstal som bestäms efter vad som är skäligt med hänsyn främst till den nytta var och en har av företaget. Inlöses mark för endast vissa av dellagarna i samfälligheten, fastställs grunderna för fördelning av kostnaderna för inlösen särskilt. Om det med hänsyn till olikheter inaturförhållandena eller annat kan antas att ett visst område skulle få enavsevärt mindre kostnad i förhållande fill nyttan av markavvattningen om ettannat område inte hade ingått i företagel, skall företaget indelas iavdelningar som avgränsas med hänsyn till olikheterna. 4 §Andra deltagare i etl markavvatlningsföretag än sådana som har ansökt om företaget är inte skyldiga alt delta i kostnaden för atl utföra företaget med mer än som svarar mot den nytta som har legat fill gmnd för att beräkna delaktigheten för deras fastigheter. Härvid skall värdet av den beräknade nyttan omräknas lill penningvärdet för uttaxe ring av kostnaden. Vidtillämpningen av första stycket anses som sökande även de som har förenat sigmed sökanden om förelaget, de på vilkas begäran företaget har givits en störreomfattning än vad sökanden har begärt samt, om företaget utförs efter beslutvid fastighetsreglering, ägarna av de fastigheter sorn ingår i regleringen. Markavvattningoch avledande av avloppsvatten 5 § Om ledningar för elt markavvattningsföretag medväsentlig fördel kan användas för alt avleda avloppsvatten från en fastighet,skall ägaren av denna fastighet delta i företagel om han själv eller sökandenlill markavvatlningsföretaget begär del. Vad som sagts skall gälla även vidavledande av avloppsvatten från verksamhetsområdet för en allmän vatten-ochavloppsanläggning. Härvid skall vad som sägs om fastighetens ägare i ställetgälla huvudmannen för anläggningen. 6 § Kostnaderna för utförande ochdrift av en gemensam ledning fördelas mellan markavvattningsinlresset ochavloppsintresset med hänsyn till mängden och beskaffenheten av det vatten somavleds genom ledningen saml lill vad som kan anses rimligt med hänsyn tillintressenternas nytta av ledningen. Första stycket gäller också vid fördelningen avkostnaderna mellan flera avloppsintressenter. 7 § Bestämmelserna i 5 och 6§§ omavledande av avloppsvatten från fastigheter får tillämpas även i fråga omavledande av avloppsvallen från byggnader och anläggningar som inte hör tillnågon faslighet, om det är lämpligt med hänsyn till övriga deltagare. 8 § Bestämmelserna i 57 §§gäller inte avledande av avloppsvatten från enskilda fastigheter inomverksamhetsområdet för en allmän vatten- och avloppsanläggning. m. m. 9 §Om det för markavvattning är nödvändigt atl ell vatlenavlopp byggs genom en väg eller att ett avlopp genom en väg utvidgas eller fördjupas skall väghållaren utföra åtgärden, om inte annat överenskoms. Om det inte är oskäligt skall sådana åtgärderbekostas av väghållaren i den mån åtgärden behövs för avvattning till 1,2meters djup av åker och äng, som sedan vägens tillkomst eller räknat för begäran om åtgärden varit att hänföra tillnågot av dessa ägoslag. Väghållarens kostnadsansvar gäller inte i fråga omägovägar eller därmed jämförliga vägar och inte heller i fråga om broar ochandra vatlenföretag som har utförts i överensstämmelse med tillstånd som harmeddelats enligl denna lag eller vattenlagen (1918:523). När kostnadsansvar inte åvilar väghållaren enligtandra stycket, skall åtgärden bekostas av den för vilken markavvattning sker. 1981/82:130 206 10 § Om den kostnad som enligt 9 § andra stycket åvilarväghållaren De remitterade avsevärt överstiger värdet av den skada som uppstår om åtgärden inte lagförslagen utförs, får väghållaren i stället för att bekosta åtgärden betala ersättningför 11 § Om en väg skall byggas eller ändras och en markägarebegär alt vattenavlopp för framlida markavvattning skall anordnas genom vägen, skall väghållaren utföra åtgärden om del kan ske ulan men för vägens framtida bmkbarhet.