prop · G50353 · 1981-12-31 00:00:00 — b) Regional planering, byggnadsvård och stadsplanering har huvudkommittén för regional planering ochbyggnadsvård (CDAT) antagit riktlinjer för den nya långtidsplanen 1981-86,vilka bl.a. innebär, att CDAT:s hittillsvarande ansvarsområde delas upp i tresektorer: "Regional Planning", "" resp. "ArchilecluralHerilage". Fr. o. m. 1981 kommer delta arbete att bedrivas i två separatakommittéer. "Regional Planning" behandlas i en särskild kommitté (CDAT)medan "" och "Archileclural Heritage" behandlasi en ny kommitté (CDUP). Ansvarsområdet rörande "Archileclural Herilage"ansluter sig till del arbete som tidigare bedrivits i CDAT med tillägg förvissa ämnesområden som av parlamentariska församlingen förts fram som angelägna,t. ex. arkeologi och landsbygdsarkileklur. har CDAT framlagt förslag lill rekommendationerrörande specialiserad utbildning av arkitekter, stadsplanerare, civilingenjöreroch landskapsarkitekter. Dessa rekommendationer har också antagils av ministerkommittén.Ett symposium angående hantverkets betydelse för byggnadsvården genomfördes planenligtmed bl.a. svensk rapportering rörande hantverkets situation i . CDAT har vidare fatlat beslut om en revidering av 1976 årsrapport om bevarandesitualionen i . Man har också beslutat att prioriterainformationssidan och framför allt koncentrera insatserna på bulletinen"A future for our past". Skr.1981/82:53 13 Denfemte europeiska planministerkonferensen avhölls . Huvudteman varden framlida inriktningen av konferensens verksamhet saml frågan om eneuropeisk konvention rörande regional planering. Vidare presenterades enrapport om det hittillsvarande samarbetet sedan den första ministerkonferensen1970. - Den spanska regeringen inbjöd lill nästa ministerkonferens . Stadsförnyelsekampanjensom drivs i kommitténs regi har förberetts i samtliga stater. Deninleddes formellt vid planministerkonferensen i . Huvudkommitténför regionala och kommunala frågor (CDRM) ägnade sina två plenarmöten underåret i huvudsak åt de frågor som behandlals vid kommunministerkonferenserna iStockholm 1978 resp. 1980. Riktlinjerna drogs dessutom upp för denfemte kommunministerkonferensen i . Desärskilda projekt som f.n.,bedrivs inom CDRM gäller självstyrelse,demokrati, administration, ekonomi ochglesbygdsfrågor. i behandlades dels invandrarnas politiska rättigheter ochdeltagande i verksamhel, dels samarbete mellan statliga och kommunalaorgan. Frågor kring del första temat diskuterades också vid ett kollokvium meddellagande av ministrar och representanter frän såväl som kommunalkonferens. undertecknades, bl.a. av , en europeisk ramkonvention omsamarbete mellan lokala och regionala samhällsorgan över riksgränserna. a) Konventioner och rekommendationer Eneuropeisk konvention om skydd för enskilda vid automatisk databehandling avpersonuppgifter antogs av ställföreträdarkommiltén i september 1980.Konventionen anger vissa grundläggande principer för dalaskydd och ger reglerför överföringen av dataregistrerade personuppgifter mellankonventionsstaterna. Den öppnades för undertecknande den 28 januari 1981.Utrikesminister undertecknade för del i . Irekommendation R (80) 2 uppmanas medlemsstaternas regeringar alt vidutformningen av sin lagstiftning och praxis rörande diskretionär prövning inomförvaltningsrätten följa vissa angivna riktlinjer. Dessa riktlinjer avser attskydda den enskildes intresse av en korrekt, opartisk och snabb beslutsprocess. 1981/82:53 14 Irekommendation R (80) 3 riktas medlemsstaternas uppmärksamhet på det ökande behoveiav utbildning om de rättsliga aspekterna på datoranvändningen. 1rekommendation R (80) 7 avseende tillämpningen av europeiska utlämningskonventionanmodas medlemsstaternas regeringar dels att ratificera konventionen, dels attvid tillämpningen av densamma följa vissa principer för att åstadkomma ett såskonsamt och snabbt utlämningsförfa-rande som möjligt. 1rekommendation R (80) 8 avseende tillämpningen av europeiskakonvention om inbördes rättshjälp i brottmål rekommenderas medlemsstaternasregeringar dels att ratificera konventionen, dels alt vid tillämpningen avdensamma följa vissa angivna principer för alt åstadkomma ett snabbi ocheffektivt samarbete, Irekommendation R (80) 9 rörande utlämning av brottsling till stat som inte ärmedlem av anmodas medlemsstaternas regeringar att inte beviljautlämning när en begäran därom härrör från stat som inte tillträtt deneuropeiska konventionen om mänskliga rättigheter och det finns goda skäl (substantialgrounds) att anta, antingen att begäran om utlämning gjorts i syfte att lagforaeller straffa vederbörande på grund av ras, religion, nationalitet eller politiskaåsikter, eller alt hans situation kan menligt påverkas (be prejudiced) av någotav nämnda skäl. Regeringarna anmodas vidare att rätta sig efter inlerimsåtgärdersom den europeiska kommissionen för mänskliga rälligheter kan anvisa enligtpunkt 36 i sina procedurregler. Som exempel på sådana åtgärder nämns begäranatt uppskjuta en utlämning i avvaktan på kommissionens beslut. 1rekommendation R (80) 10 uppmanas medlemsstaternas regeringar att införa vissabankrutiner i syfte att försvåra ett återinförande i del ekonomiska systemetav pengar som ätkommits genom brott. Irekommendation R (80) 11 uppmanas medlemsstaterna alt följa i rekommendationenangivna principer vid lagstiftning och praxis rörande häktning i avvaktan pårättegång. för juridiskt samarbete (CDCJ) pågår utredningsarbete på en radområden i syfte alt uppnå ökad rättslikhet mellan Europarådels medlemsländer.Bland de ämnen som utretts kan nämnas automatisk databehandling avrättslig information, makars rättigheter, äganderättsförbehåll,bidragsförskott, följdverkningar i bevishänseende av nya metoder att återgehandlingars innehåll, mentalsjukas rättsliga ställning, konsumentskydd ochstatligt ansvar för skada som har vållats av administrativ myndighet. CDCJhar föreslagit ställförelrädarkommiltén all bl.a. anta utkastet tillden i del föregående nämnda konventionen om skydd av enskilda vid automatiskdatabehandling av personuppgifter saml att anta Skr.1981/82:53 15 utkast lill rekommendationer om medicinska dalabanker,åtgärder för alt underlätta rättslig prövning saml om konsumentskydd genomkonsumentskyddsorgan. för brottsfrågor (CDPC) höll 1980 sitt 29:emöte; vid detta antogs bl. a. de tidigare nämnda rekommendationerna R (80)7-11. Bland de frågor som behandlades av kommittéerunder CDPC märks - utöver de ämnen som lett till rekommendationer - ekonomiskabrott, terrordåd, internationellt samarbete ifråga om brott mot konst, vapenkontrollsamt vissa frågor rörande kriminalvård i anstalt. c) Övrig verksamhet Det tolfte europeiskajustitieminislermötet hölls iLuxemburg . Vid mötet diskuterades bl. a. förlust avrättigheter som alternativ lill frihetsstraff, effektivitetsproblem irättsskipningen, föråldrade lagar samt avskaffande av dödsstraffet. Del tionde kollokviel om europeisk lag hölls i Liége den23-25 september 1980. Kollokviel hade som tema och behandlade problem i samband med rättslig kontroll avforskningsverksamheten. () har främstdiskuterat de underställda expertgruppernas arbete med kommunikationsproblem,televisionsutbudets inverkan på andra media, olika elektroniska media samleuropeiska och nordiska satellitprojekt. om "Legal Aspects ofTerritorial Asylum and Refugees" (CAHAR) överlämnade i november 1979förslag till en överenskommelse om överförande av ansvar för flyktingar.Förslaget godtogs sedermera av ministerkommittén och överenskommelsen öppnadesför undertecknande . Överenskommelsen har trätt ikraft mellan och . Ytteriigare sju stater har undertecknat menännu inte ratificerat. Överenskommelsen har till syfte att underlättatillämpningen av bestämmelser om resedokument i art. 28 i 1951 årsflyktingkonvention och paragraferna 6 och 11 i tillägget till konventionen.Den reglerar fördelningen av ansvaret för utfärdande och förlängning avresedokument i de fall då en flykting lagligen byter vistelseland. Den nyastaten blir normalt ansvarig accepterad vistelse. Fram tillansvarsövergången är den lidigare staten skyldig alt låla flyktingen återvändaoch detta även efter del alt resedokumentets giltighetstid harlöpt ut. fond för bosättning och regionalutveckling Fonden för bosättning och regional utveckling (ResettlemenlFund) bildades som ell instrument i flyktingpolitiken men används numerahuvudsakligen för alt stödja sysselsättnings- och bostadsbyggnadsprojekt iregioner med stora befolkningsomflyttningar. I den diskussion som förts Skr.1981/82:53 16 del om bidrag till en balanseradekonomisk och social utveckling i medlemsländerna har frågor om fondensinriktning och verksamhetsformer intagit en framträdande plats. Fondkapitalet uppgick vid utgången av 1980 till nära 17milj. US dollar jämte reserver och vinstmedel pä drygt 46 milj. dollar. Sedansin tillkomst och fram till slutet av 1980 har fonden främst genom upplåning påden internationella kapitalmarknaden kunnat finansiera lån för projekt i medlemsstaternaom totalt I 140 milj. dollar. har varit den ojämförligt störstalåntagaren med inemot av beviljade medel, följt av Turkiel som erhållitknappt . har fondens verksamhet expanderat starkt och nyullåningenunder uppgick lill 210 milj. dollar. Trols denna expansion väntade /81 projekt för 1 000 milj. dollar på finansiering. Deföreliggande lånebehoven och diskussionen om balanserad utveckling i haraktualiserat frågan om förstärkning av fondens kapital genom nyteckning avandelar. Förhandlingar härom förs inom styrelsen. Inom ram har varitanslutet till konventionen om utarbetande av en europeisk farmakopé. Dennabestår av en samling officiella kvalitetsnormer för läkemedel med bindandegiltighet i de länder som tillträtt konventionen. Arbetet utförs av deneuropeiska farmakopékommissionen, som utgav en första upplagaav den europeiska farmakopén. Kommissionen arbetar f. n. på andra upplagan. var 15 länder anslutna till konventionen,däribland , , och . , som inte är medlem avEuroparådet, sänder regelbundet observatörer till arbetet. har deltagit i samtliga tre kommissionsmöien under1980. 12 svenskar har ingått i 14 av de 24 expertgrupper, som bearbetar ochföreslår det vetenskapliga innehållet i farmakopén. Experimentellt arbete för far-makopénsräkning har i utförts vid samlvid Apotekens centrallaboratorium (ACL) och vissa industriföretag. Den europeiska farmakopén har bl. a. från svensk sidakritiserats för att omfatta alltför många gammalmodiga läkemedel. Kommissionenbeslöt all starta ell projekt för omprioritering avarbetsuppgifterna i syfte all modernisera urvalet av läkemedel i farmakopén.