prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — Regeringen har därefter i beslut uppdragit ålAMS och SÖ all införa ett sådant system efter de riktlinjer som kommittén föreslagit.Införandel av budgetsystemet innebär bl. a. alt kursslyrelserna fått utökadearbetsuppgifter och större ekonomiskt ansvar . Jag utgår dockifrån alt kursstyrelserna - i avvaktan på utredningens förslag i fråga omorganisafion för den av SÖanordnade arbetsmarknadsutbildningen - skall kunna genomföra sina uppgifter genom omfördelning avarbetsuppgifter inom AMU-cenlren. SÖ har i sin anslagsframställning för AMU redovisat ellkapacitetsutnyttjande av i genomsnitt under /81. Detta innebärall devakanta platserna i genomsnitt har uppgått till av den tillgängligakapaciteten. En viss andel vakanser är ofrånkomlig eftersom kurser måsteplaneras och budgeteras för ett fullt deltagarantal. Jag förväntar mig all delnya planerings- och budgetsystemet skall medverka fill all den fasta kapaciteten kankomma att anpassas lill del mer stabila utbildningsbehovet och alt direkt överkapacitet kanavvecklas. AMS och SÖ har påuppdrag av regeringen i skrivelse föreslagit en rad åtgärder i syfteatt rationalisera och effektivisera verksamheten så all den genomsnitfligautbildningskostnaden per plats kan begränsas. Myndighelerna har dels redovisat redanpågående åtgärder dels Prop.1981/82:100 Bilaga 15 80 sådana som skall genomföras under innevarande budgetäroch som kan leda lill ytterligare besparingar utan all någon kvalitativförändring av utbildningen sker. a. kan nämnas översyn av lokalnormer,utrustnings-listor och läromedelsförteckningar, omdisponering av inventarier och utrustning samlutveckling av avskrivningsregler. Jag har vid beräkning av anslaget räknat med att dessa åtgärderredan under /83 skall minskautgifterna för AMU med 50 milj. kr. Denna besparing ingår i regeringens besparingsprogram för budgetåret1982/83. Jag räknar också medatt det nya budgetsystemet bl.a. genom den förbättrade kostnads- ochulgiflsinformalionen. kommer att resultera i en bättre hushållning medresurserna. Köp av utbildningskapacitet bör sä länge del finns outnyttjade resurser inom arbetsmarknadsutbildningen endastfå förekomma då starka arbetsmarknadspolitiska skäl föreligger eller då denplanerade utbildningen inle ulan kostnadskrävande investeringar skullekunna genomföras inom AMU-verksamheten. På grund av delsSÖ:s schablonmässiga framräkning av de sammanlagda utgifterna fördrift, lokaler och investeringar, dels den väl omfångsrika lokalytanoch då möjligheter lill omdisponering av utrustning skall sesöver, anser jag att kostnader för investeringar i lokaler och utrustning bör kunna begränsas under budgetåret1982/83 jämfört med tidigare budgetår. SÖ har bedömtmedelsbehovel för personalutbildning/personalutveckling lill 28 milj.kr. Jag beräknar utifrån utfallet under föregående budgetår medelsbehovel lill16 milj. kr. för /83. Då försöksverksamheten medskolledarulbildning för kursföreslåndare och ulbildningsmän inom AMU har givitpositiva erfarenheter finner jag efter samråd med statsrådet högst tio skolledare inom arbetsmarknadsutbildningen /83 bör få delta i skolledarulbildning enligt förordningen den 30mars 1977. Kostnaden härför bör bestridas från utgiftsposten peronalutbildning. Förutveckling/forskning inom AMU-verksamheten har jag beräknat 3 milj. kr. ochbedömer att forskningen därmed bör kunna bedrivas i samma omfattning somtidigare budgetår. Medelsbehovel för information har jag i likhet med SÖ beräknat till 1.6 milj. kr. Regeringen harbemyndigat SÖ all under /82 anlita högst tjugo anställda inom för tillfälliga arbetsuppgifter. Av dessa personer skall minst fyra anlitas förekonomiadministrativa uppgifter i samband med införandet av del nya budget- ochuppföljningssystemet inom arbetsmarknadsutbildningen. SÖ har begärt förlängt bemyndigande påoförändrade villkor. Eftersom den förstärkning om fyra personer förekonomiadminislraliva uppgifter endast har utnyttjatsav SÖ finner jag inle skäl att medge inlåning för fler än 16 personer, varavminst två i första hand bör anlitas för ekonomi-admini-slrafiva uppgifter i samband medinförande och utveckling av det nya Prop.1981/82:100 Bilaga 15 8 Jag avser i övrigi föreslå regeringenatt denna förstärkning av byrå V 3 fillvaratas så att bl.a. angelägna rufinerför ekonomisk granskning av läroplaner och övriga besparingsåtgärder kan vidtas. För budgetåret1982/83 räknar AMS med en viss minskning av arbetsmarknadsutbildningen.Även jag finner skäl alt något begränsa omfattningen. Jag har räknatmed att 110000 personer kommer att delta i arbetsmarknadsutbildningenvarav 79000 i SÖ-kurser. Jag har vid beräkning av medelsbehovel förSÖ-kurserna utgått från en basbehovsutbildning omfattande och enkomplemenlutbildning . För denna omfattningoch med samma fördelning på kursanordnare som AMS räknat med har jag beräknat AMSkostnader till 248,5 milj. kr. och SÖ:sfill 1432 milj. kr. Med hänvisning lill vad jag nu anförthemställer jag att regeringen föreslår 1. att godkänna de ändringar i reglernaför jämställdhelsbidraget m. m. somjag har förordat, 2. altlill Arbetsmarknadsutbildning för /83 anvisa ett reservafionsanslag av . Bidrag till arbetslöshetsersättning ochutbildningsbidrag 1980/81 Utgift 1264124000' Reservation 1981/82 Anslag 2423300000 1982/83 Förslag 2 423 796 000 ' Avser utgifter under det tidigare anslaget B 5.Kontant stöd vid arbetslöshet. Anslaget 8 3. Bidragfill arbetslöshetsersättning och utbildningsbidrag disponeras avriksförsäkringsverket för programmet Kontant stöd vid arbetslöshet,innefattande delprogrammen Ersättning till arbetslöshetskassor och Kontantarbetsmarknadsstöd och Omställningsbidrag, samt för utbildningsbidrag inom delprogrammetArbetsmarknadsutbildning och programmet Yrkesinriktad rehabilitering. Anslaget skallfinansiera av verksamheterna medan övriga finansieras medarbetsgivaravgifter enligt lagen (1981:691) om socialavgifter. Prop.1981/82:100 Bilaga 15 82 Beräknad ändring 1982/83 Ersättning till arbetslöshetskassor' Utbildningsbidrag, arbetsmarknadsutbildning' ' avser för utgift /81 tidigare anslaget B 5. Kontantstöd vid arbetslöshet. avser för utgift /81 anslaget B 2. Bidrag tillarbetsmarknadsutbildning. ' avser för utgift /81 tidigare anslaget C 6.Yrkesinriktad rehabilitering. ''30600kr. DelprogrammetErsättning till arbetslöshetskassor avser verksamhet enligt lagen(1973:370) om arbetslöshetsförsäkring (ändrad senast 1981:152). De erkända arbetslöshetskassornafår genom AMS statsbidrag för del av utbetaladeersättningar och förvaltningskostnader. Kassor med särskilt stora ersättningsutbetalningar och otillräckligaekonomiska resurser kan genomsärskill bidrag få nödvändiga förstärkningar. Från delprogrammet bekostas ävensärskilda utbetalningar fill medlemmar i fiskares erkändaarbetslöshetskassa som följd av internationella överenskommelser omfångstbegränsning. DelprogrammetOmställningsbidrag avser fidigare form av arbetslöshetshjälp för äldrearbetslösa. Några nya sådana bidrag ulgår inte. DelprogrammetKontant arbetsmarknadsstöd avser verksamhet enligt lagen (1973:371) om kontantarbetsmarknadsstöd (ändrad senast 1981:393).Stödet utgör ett komplement fill arbetslöshetsförsäkringen och ger ekonomiskt stöd för vissa gmpper avnytillkomna på arbetsmarknaden saml lill arbetslösa som inte är anslutna till.arbetslöshetsförsäkringen. Utbildningsbidraginom delprogrammet Arbetsmarknadsutbildning och inom programmet Yrkesinriktad rehabiliteringavser bidrag fill personer som deltar i arbetsmarknadsutbildning eller är inskrivnavid . Utbildningsbidrag består av dagpenning och särskildabidrag i form avresekostnadsersältning, traktamente m. m. Beräkningarna för statsbidragetlill arbetlöshetskassorna baseras på antaganden om ett genomsnitfligt antalersättningsdagar per årsmedlem i kassorna, en genomsnittlig fillförsäkraddagpenning och grundbidrag lika för alla dagpenningklasser, f.n. . Avgörande betydelse för en prognos över antalet ersätlningsdagarper årsmedlem är å Prop.1981/82:100 Bilaga 15 83 ena sidan risken för arbetslöshet och å den andra sidanomfattningen av de arbetslöshetsbekämpandeinsatserna i form av bl.a. beredskapsarbeten ocharbetsmarknadsutbildning. AMS framhåller som sin inställning all sådanainsatser skall prioriteras framför kontant stöd. Med hänsyn lill denväntade arbetslösheten utgår AMS medelsberäkningar för delprogrammet Ersättningtill arbetslöshetskassor per medlem.Arbetslöshetskassornas samorganisation har begärt att ytterligare sjudagpenningklasser införs så att högsta ersättning skulle bli . AMS anser detönskvärt, all dagpenningen följer denallmänna pris- och löneutvecklingen och föreslår därför en ändring av dagpenningens ersättningsbelopp i enlighet medsamorganisalionens förslag.Samtidigt föreslås en höjning av grundbidraget från . i konsekvens med en i det följande föreslagenhöjning av del kontanta arbetsmarknadsstödet(KAS) till . Den genomsnittligt tillförsäkrade dagpenningen har därförantagils till . och grundbidragel lill . Antalet medlemmar har beräknats till 3 200000. Förersättning på gmnd av internafionellafångsbegränsningar beräknas 1 milj.kr. Ulbelalningsbeho-vel skulledärmed uppgå till 2425,3 milj.kr. Med hänvisning lillpris- och löneutvecklingen och ersättningsnivån hos de erkända arbetslöshetskassorna föreslårAMS också all KAS höjs från 75 till 90 kr.Vid 5 miljoner ersätlningsdagar och med en tio-procentig slödreduktion på grund av pension, sjukbidrag ochlivränta blir del tolala ulbelalningsbehovet 405 milj.kr. Iarbetsmarknadsutbildningen beräknas under /83 anlalel deltagare medutbildningsbidrag uppgå till 110000 vilket av motsvarar 1990000 kursdellagarveckor.Utbildningsbidragen lill dehagare i arbetsmarknadsutbildning beräknas lill I 790milj. vilket jämfört med /82 innebär ett minskatbidragsbehov av 200 milj. kr. och ett minskal anslagsbehov av 90 milj. kr. För inskrivna vidarbetsmarknadsinstitut beräknas för innevarande budgetårutbildningsbidraget till . Dengenomsnittliga inskrivningstiden uppgår lill . Tolalt beräknas 123 milj. kr. För budgetåret1982/83 beräknas utgifterna för utbildningsbidrag lill 155 milj. kr., grundatpå ett antagande om . och arbetssökande och en inskrivningstidom . Jämfört med innevarande budgetår en ökning av anslagsbehovet med 14,3 milj. kr. AMS fömtsälter attutbildningsbidragen fortlöpande anpassas fill ersättning frånarbetslöshetskassor och det kontanta arbetsmarknadsstödet och föreslår vidare attdet tidigare stimulansbidraget återinförs. 1 följande tabellredovisas såväl de totala utbetalningsbehoven /83 som den 45-procentigaandel som belastar anslaget B 3. Bidrag till arbetslöshetsersättning och utbildningsbidrag. 1981/82:100 Bilaga 15 84 Budgetåret 1982183, AMS förslag Milj.kr. (av kol2) 0,0' Ersättnings till arbetslöshetskassor OmställningsbidragKontant arbetsmarknadsstöd Utbildningsbidrag,arbetsmarknadsutbildning Utbildningsbidrag,, AMV Jag har tidigareredovisat att delar av besparingar berörarbetslöshetsersättningen och därmed förevarande anslag. De besparingaroch systemförändringar del är fråga om presenteras närmare i endepartementspromemoria (DsA 1981:17), som kommer att remissbehandlas.Däri föreslås i första hand en höjning av utgående dagpenningar från 210 lill . och i andrahand möjligheten att genom differentiering möjliggöra en större höjning förlångfidsarbelslösa. Vidare behandlas möjligheterna att minska statens ulgiflerför försäkringen genom ändring av statsbidragssystemet och förlängning av denavsläng-ningslid som gäller vid självförvållad arbetslöshet. I promemorianförutsätts också utöver nämnda besparingsåtgärder en höjning av del kontanta arbetsmarknadsstödet med . förarbetslösa som har fyllt . Jag avseralt på gmndval av promemorian och remissutfallet senare föreslå regeringen att i särskild proposition föreläggariksdagen förslag i ämnet. I propositionen kommer också all las upp vissahöjningar av utbildningsbidragen irelation lill de föreslagna höjningarna av arbetslöshetsersättningarna. Besparingarna beräknas uppgå till totalt 520milj. kr., varav 234 milj. kr. påstatsbudgeten och 286 milj. kr. på del konto hos riksgäldskontorel där arbetsgivaravgiften förarbetslöshetsersättningar och utbildningsbidrag redovisas. De höjningar av utgående förmåner som jag har nämnt medför all utgifterna ökar med sammanlagt ca 255milj. kr., varav 115 milj. kr. på statsbudgeten.I den nu redovisade beräkningen av medelsbehovel, som således är preliminär, har jag inle beaktateffekterna av dessa ändringar. Jaghar inle heller tagit hänsyn fill förändringar av anlalel ersätlningsdagar eller deltagarantal inom arbetsmarknadsutbildningen. Jag vill emellertidredan nu ta upp vissa ändringar av beräkningen för utbildningsbidragen.Enligl 16 § arbetsmarknadskungörelsen (1966:368) utgår dagpenning isamband med arbetsmarknadsutbildning för kassaberälli-gade deltagare i dagmed högsta dagpenningbelopp, men får högst uppgå lill elva tolftedelar av den senasteinkomsten av förvärvsarbete per dag räknat.Detta innebär alt kassaberätligade deltagare som vid arbetslöshet 1981/82:100 Bilaga 15 85 tillhör en lägre dagpenningklass får en högreersättning vid arbetsmarknadsutbildning än vid arbetslöshet. De som tillhörarbetslöshetskassor med högsta dagpenning får däremot samma ersättning vidutbildning som vid arbetslöshet. Enligt min mening bör de ekonomiska förmånernavid utbildning inte vara större än vid arbetslöshet. Jag vill i deltasammanhang hänvisa till vad jag har anfört i prop. 1980/81:20 angåendeavvecklingen av stimulansbidraget. Förslaget medför en besparing om 4,0milj.kr. som ingår i regeringens besparingsprogram för /83. Deltagare iarbetsmarknadsutbildning och yrkesinriktad rehabilitering kan vidare enligt 21§ arbelsmarknadskungörelsen (1966:368) få ersättning för dagliga resor med dendel av kostnaderna som överstiger /mån. Jag avser föreslå regeringen attdetta belopp höjs till /mån. AMS förslag attåterinföra det fidigare stimulansbidraget kan jag inle biträda. Jag hemställer i avvaktanpå särskild proposition i ämnel att regeringen föreslår att 1. godkännaav mig förordad ändring i gmnderna för bidrag vid arbetsmarknadsutbildning, 2. till Bidrag tiUarbetslöshetsersättning och utbildningsbidrag för /83 anvisa ellreservaiionsanslag av . 1980/81 Utgift 1981/82 Anslag 1982/83 Förslag ' Inkl. 860 milj. kr.anvisade med utnyttjande av finansfullmakten. 1 beloppet ingår vidare40 milj. kr. inom bostadsdepartementels verksamhetsområde. Från anslaget bestridsutgifterna för programmet Sysselsättningsskapande åtgärder. Programmet Sysselsättningsskapande åtgärderbestår av delprogrammen Beredskapsarbeten, Tillfälligt sysselsättningsbidrag,Industribesläll-ningar, Delaljplaneringsbidrag och Investeringsfondsärenden. 1980/81 Utgift 1981/82 Anslag 1982/83Beräknad ändring + 584000000 - 30000000 -100000000 + 4000000 + 3155000 - 36000000 + 2750000 Ingick tidigare idelprogrammet beredskapsarbeten. Prop.1981/82:100 Bilaga 15 86 DelprogrammetBeredskapsarbeten omfattar statliga beredskapsarbeten samt statsbidragtill kommunala och enskilda beredskapsarbeten, ävensom stafiigt stöd tilltidsbegränsad fortsalt drift vid nedläggningshotade förelag. Beredskapsarbetensyftar fill att motverka arbetslöshet till följd av säsong-och konjunkturnedgång eller när arbetslillgången av andra skäl ärofillräcklig- Vidare ges genomberedskapsarbeten sysselsättning ål äldre, lokall bunden eller handikappad arbetskraft, somhar svårigheter alt få arbete på öppnamarknaden även i goda konjunkturer. Bestämmelser om beredskapsarbetenåterfinns i arbetsmarknadskungörelsen (1966:368, omtryckt senast 1981:543).Till detta delprogram hänförs också företagsstöd enligl kungörelsen (1972:302) om statsbidrag i vissa falltill nedläggningshotade företag(ändrad 1974:370). DelprogrammetTillfälligl sysselsättningsbidrag omfattar statsbidrag enligt förordningen(1981:542) om tillfälligt sysselsättningsbidrag för äldre arbetskraft inom textil- ochkonfekfionsinduslrin. Under delprogrammenIndustribeslällningar och Delaljplaneringsbidrag faller kostnader för stafiigaindustribeslällningar som läggs ul av sysselsättningsskäl samt kostnader förprojektering av vissa allmänna arbeten i syfte att öka beredskapen mot arbetslöshet. DelprogrammetInvesteringsfondärenden belastas av administrationskostnader, vilka ingår iförvaltningskostnaderna. För budgetåret1980/81 anvisades lill beredskapsarbeten 2050 milj. kr. på statsbudgetensamt 350 milj. kr. med utnyttjande av den finansfullmakl enligt vilkenregeringen av bemyndigats besluta om utgifier lill ett belopp av 2500 milj.kr., sammanlagt 2400 milj. kr, varav 250 milj. kr. skulle användas för alt stödjatekoindustrin. Beredskapsarbetenasfördelning på olika ändamål har utvecklats på sätt som framgår av följande tabell. Prop.1981/82:100 Bilaga 15 87 Sysselsättningsdagar i beredskapsarbeten (1 OOO-tal) Ändamål och slag av arbete * har upphört fr. o. m . Av följande tabell,där sysselsättning och nedlagda kostnader fördelals på olika slag avberedskapsarbeten, framgår att det geriomsnittliga bidraget persysselsättningsdag kom att uppgå till . Anledningen härtill är främst den förskjutning iarbetenas fördelning på skilda ändamål som senare beskrivs. Prop.1981/82:100 Bilaga 15 88 Sysselsättningsdagar och kostnader vid ohkaslags beredskapsarbeten under budgetåret 1980181 Nedlagda i milj. kr. Kostnad per syssel-sätlningsdag i kr. Vatten och avlopp Husbyggnad Turism och fritid Övriga investerings-arbeten 1422 1587 1880 1 132 1226 585 853 639 Statliga arbeten Kommunala arbeten Enskilda arbeten Natur 0. landskapsv. Arbeten för kulturarbetare arbeten 370 (tj.) 310 (tj.) 381 281(vård) (vård) 472 359 392 289 Summa andra arb. Ställiga arbeten Kommunala arbeten Enskilda arbeten Summa invest.arb och andra arbeten Ej objektsbundna kostnader** Inkl. skogsvägar och ejstatsbidragsberättigade gator/vägar Häri ingår bl.a. kostnaderför fredsförbandet i med 46,1 milj.kr. Prop.1981/82:100 Bilaga 15 89 Av tabellen framgårall den totala dagsverkskoslnaden varierar mellan . för arbeten inom vårdsektorn. Totalt sell harvolymen beredskapsarbeten under /81 varit avsevärt lägreän under de närmaste föregående budgetåren. Under budgetåret utfördes ca 4,5miljoner sysselsättningsdagar mot ca 7,7 milj. /80 och ca 11,1 /79. Grunden lill utvecklingen under /81 var denförhållandevis goda tillgången på arbete under större delen av . Dennamöjliggjorde en gradvis inskränkning av de sysselsättningsskapande åtgärderna i taktmed ökad arbetsplacering i öppna marknaden. En bidragande omständighet lill utvecklingen varockså skolmyndigheternas utvidgade ansvar för de ungdomar som slutatgrundskolan men ännu inte fyllt . Ungdomarna har i större omfattningkunnat hänvisas lill olika former av utbildning, medan sysselsättning i beredskapsarbete har förekommit endastundanlagsvis. Under budgetåret1980/81 var i medeltal 9458 ungdomar i åldern sysselsatta iberedskapsarbeten. Motsvarande antal /80 var 14 IOO. Av de för /81angivna antalet var i medeltal 1 173 sysselsatta i fillfälligapraktikarbeten inom den stafiiga sekiorn. Antalet 16-17-åringar som i enlighetmed regeringens bemyndigandehar erhållit beredskapsarbete under /81 har söm mest uppgått till ca 500. /80 var motsvarande tal 5800. haren förskjutning skelt från invesleringsarbeten till arbeten inomtjänste- och vårdsektorerna. /80 uppgick sysselsättningen inomtjänste- och vårdsektorerna till av den totala sysselsättningen iberedskapsarbeten. /81 har denna andel gått ned till 38%beroende bl. a. på den förut nämnda begränshingen av anlalel tonåringar iberedskapsarbete, vilka tidigare huvudsakligen sysselsatts inom tjänste- och vårdområdet. Prop.1981/82:100 Bilaga 15 90 Antaletanvisade arbetslösa vid beredskapsarbeten och deras ålders- och könsfördelningvid mitten av vissa månader 13 270 9788 3482 23 714 14048 9666 26935 15 779 II 156 29577 17 228 12349 Beredskapsarbeten iarbetsmarknadsstyrelsens egen regi har anordnats främst för att sysselsätta arbetslösa med socialmedicinskaarbetshandikapp s. k. specialanvisadarbetskraft (SA-arbelen). Därutöver har styrelsen i egen regi även utfört andra beredskapsarbeten företrädesvis föräldre ortsbundna arbetslösa i denordligaste länen. Under /81 har i medeltal 790 personer sysselsatts med sådana arbeten. Under budgetåret1980/81 utfördes som fidigare redovisats 4,5 milj. sysselsättningsdagari beredskapsarbete. I det konjunkturläge som för- Prop.1981/82:100 Bilaga 15 91 väntas råda under större delen av /82väntas arbetsmarknadslägetkomma att kraftigt försämras . Den starkt ökande volymen av varsel om uppsägningfrån näringslivet och den minskande akfiviteten inom byggnads- ochanläggningssektorn gör att arbetslöshet kan väntas bland stora grupperarbetstagare. Äldre, handikappade,ungdomar saml lokalt bundna arbetssökande kommer alt särskilt drabbas av en sådan utveckling. De särskildaåtgärder i form av bl.a. omslällningsbidragoch rekryteringsslimulans som sätts in under budgetåret kan enligt AMS endastmarginellt mildra denna utveckling. AMS har beräknatbehovet av beredskapsarbeten för /82 till minst 7 milj.sysselsältningsdagar. I en skrivelse fill regeringen angavsatt volymen sysselsältningsdagar i invesleringsarbeten behövde ökas frånberäknat av tolala volymen sysselsältningsdagar /81lill /82. I skrivelsen föreslogs också en höjning avlilläggsbidragel från till för kommunala invesleringsarbeten. Mol dennabakgrund jämte den allmänna prisutvecklingen beräknades bidragskoslnaden persysselsällningsdag fill . I budgetpropositionen beräknades dengenomsnittliga bidragskoslnaden lill 400kr. Enligl deberäkningar AMS angav i sin ovannämnda skrivelse skulle del erfordras ell anslagav 3850 milj. för all möta det beräknade behovel av beredskapsarbeten. Med del anslag som nuslår lill förfogande saknas, enligt AMS,förutsättningar att öka andelen invesleringsarbeten. Styrelsen beräknar vidoförändrad struktur på beredskapsarbetena bidragskostnaden per dagsverkelill . Under de senastebudgetåren har regeringen i sysselsättningsstödjande syfte medgivittidigareläggning av stafiiga byggnads- och anläggningsarbeten samtstatsbidragsberättigade kommunala byggnadsprojekt. Dessa arbeten har finansierats genom allmyndigheternas ordinarie anslag har ökats.Erfarenheterna av denna ordning har varit goda. För /81 har 400milj. ställts till förfogande för tidigareläggning av statliga investeringar. AMS räknar med alt underinnevarande budgetår återkomma medförslag på ytterligare medel för all lidigarelägga reparafions- och ändringsarbeten på statliga byggnaderoch anläggningar. Enligl AMS ärmöjligheterna all nu bedöma konjunkturen för /83 begränsade.Styrelsen räknar emellertid med att även om del blir en konjunkturuppgång underår 1982 så kommer betydande sysselsättningsproblem att kvarstå. Erfarenhetsmässigt ger enåterhämtning av konjunkturen effekt på arbetsmarknaden först med en väsenlUgeftersläpning. Del finns enligt AMS därför i nuvarande läge inle skäl att räknamed lägre volym av beredskapsarbeten än 7 milj. dagar. Vid dennasysselsättnings-nivå och oförändrad sammansättning av arbetena beräknas, efter justeringmedhänsyn fill kostnadshöjningar det totala medelsbehovet fill 3770 milj. kr.Härtill kommer elt behov av 50 milj. kr. för det s. k. omställningsbidra- Prop.1981/82:100 Bilaga 15 92 get, som får utgå även under /83. Av detäskade beloppet beräknas oförändrat 300 milj. kr. för arbeten på statliga och på statsbidragsberättigade kommunala och enskildavägar. Tillfälligtsysselsättningsbidrag för äldre arbetskraft inom lekoindustrin har /81 beviljats 800 förelag med ca 41000 anställda, varav ca 11800 varfyllda . Det beräknade bidragsbeloppet för perioden uppgår lill 315 milj.kr. varav faller på förelag i . För budgetåret1981/82 beräknas beslut fallas om statsbidrag för högst 320 milj. kr. AMS framför att detför /83 har aviserats en ändring av bestämmelserna förtillfälligt sysselsättningsbidrag för äldre arbetskraft inom tekoindustrierna, som innebär ensänkning av bidraget från högst lillhögst av de totala lönekostnaderna för anställda i produk-lionsverksamhel.