prop · G50348 · 1981-12-31 00:00:00 — Centrumför miljöteknik vid i skriver: Utredningensförslag inrymmer en rad olika delprojekt inom olika områden och dessa föreslåsbli permanentade i en eller annan form. För att bli nyttiga krävs att projektenges tillräckliga personella och ekonomiska resurser för att snabbt kunnagenomföras i sin helhet. Vissa program som t. ex. MI-01 och produktregistretpekar på svårigheterna vid uppbyggnad av nya system. En tydligare prioriteringav insatserna vore önskvärd för att kunna fördela resurserna pä bästa sätt. tekniska högskolan i säger bl.a. följande: Innan vidiskuterar miljödatanämndens förslag i rapporten miljöinformation börframföras att vi anser att miljödatanämndens verksamhet hitintills varit mycketvärdefull. Nämnden har initierat och organiserat ett stort antal olikaaktiviteter vad gäller informationsverksamhet inom miljövårdsområdet. anför bl.a.: De resultat som framkommitur miljödatanämndens verksamhet har inneburit en omfattande upprustning inomdet stora arbetsfält som miljöinformationen utgör. anför rent allmänt följande: God information om naturmiljön, bl.a.om miljökvalitetens utveckling, och om olika föroreningars orsaker, spridningoch effekter är av stor betydelse för ett framgångsrikt miljöskydd. Miljödatanämndenhar spelat en stor roll för uppbyggnaden av olika informationssystem pämiljövårdsområdet. Flera av dessa system har övertagits av respsektormyndighet för fortsatt uppbyggnad och drift. En fortsatt överföring avinformationsprojekt till sektormyndigheterna har aktualiserat frågorna ommiljödatanämndens framtid. har i sin slutrapport gjort enförtjänstfull genomgång av sina olika aktiviteter. Genom att dessa verksamheternu föreslås fördelas på olika myndigheter bör enligt enavveckling av nämnden kunna genomföras per . Utredningen om information rörande arbetsmiljörisker (INRA)skriver bl.a.: Delar av den verksamhet som för har bidragit till en bättre överblick över tillgänglig kunskap omarbetsmiljörisker. Ett exempel på det är den del av miljöstatistisk årsbok somrör arbetsmiljön. Ett annat är katalogen över den arbetsmiljöforskning i landetsom bedrivs av olika huvudmän. Ett tredje är översikten över 1981/82:48 33 gällanderegler om kemiska ämnen. Det är värdefullt om arbetet med att ta fram sådanaöversikter över kunskapsläget kan fortsätta. Styrelsenför erinrar om att miljödatanämnden (MDN) sedan år1974 har arbetat med olika projekt för att utveckla ett informationssystem förmiljövården. Mänga försök har gjorts av MDN för att med hjälp av ADB-teknikfrämja reformarbetet inom miljövården. Enligt styrelsens mening har MDNsverksamhet pä olika sätt stimulerat arbetet med att sprida information om densvenska miljövärdspolitikens metoder och resultat. Den har också främjat ensamordning av rutiner för hantering av miljödata. Mångaav MDNs projekt har dock enligt kommunförbundet visat att miljöinformation är en väsentlig del av berörda myndigheters tillsynsan svar och därför primärt bör utformas och spridas genom den ansvariga myndighetens försorg. Andra projekt har visat pä en övertro dä det gäller ADB-teknikens möjligheter. säger beträffande behovet av miljöinformation rentallmänt följande: Inledningsvis vill föreningen konstatera att behovet avinformation om miljön är mycket stort. Jordens resurser och de olika - oftamycket komplicerade och komplexa - samband som rader mellan olika organismer (inklusivemänniskan) och deras livsmiljö sätter klara gränser inom vilkasamhällsutvecklingen måste ske för att kunna bli bestående på lång sikt. Godkännedom om de naturgivna förutsättningarna är av utomordentligt stor betydelsevid all samhällsplanering och i en läng rad andra sammanhang. Det måste isamhället finnas system som vidarebefordrar den kunskap som vinns genomforskning eller genom olika myndigheters och andras verksamhet sä att dennakunskap kan beaktas i olika beslutssituationer och misstag därigenomförebyggas. () understryker inledningsvis den stora vikten av en effektivinformation i miljöfrågor. Förbundet vill dock framhålla att denproducerade informationsmängden ej bör vara större än vad som efterfrågas förproduktiva ändamål. Att producera information för informationens egen skull haringet intresse. LRF förordar därför att informationsanvändarnas behov i störstamöjliga utsträckning får styra uppbyggandet av miljöinformationen somrestriktivitet och höga effektivitetskrav iakttas. () anser följande: arbete med attutveckla ett informationssystem för miljövården, projekt rörande administrativadatasystem hos miljövårdande myndigheter, försöksdatabank om forskningsprojektoch kemiska ämnen, miljöstatistiska publikationer m. m. har fyllt väsentligabehov. Länsläkarorganisationeni län anför: arbete har främst inriktats pånaturmiljön och arbetsmiljön, men också berört 3 1981/82. 1981/82:48 34 andradelar av människans miljö. Ett sådant exempel är kontrollen av livsmedel. Länsläkarorganisationenvill för sin del framhålla att den byggda miljön - boendemiljön - också är enmycket betydelsefull del av människans miljö. Självfallet var det nödvändigtavgränsa miljödatanämndens arbetsområde som redan har varit mycket omfattande,men bör metoder och erfarenheter frän miljödatanämnden även utnyttjasför boendemiljön. menar att den kanske viktigaste bristen i betänkandet äratt frågan om naturresursräkenskaper som del av ett miljöinformationspaket harutelämnats. Dessa frågor och deras samband med miljökvalitetsövervakningen (PMK-verksamheten)hade förtjänat närmare belysning inte minst mot bakgrund av pågående utvecklingsarbetevid och avseendenaturresursräkenskaper och förslaget att den officiella miljöstatistiken skall vilapå SCB medan PMK-verksamheten bedrivs vid . erinrar om sitt yttrande 1974 över miljökontrollutredningensbetänkande "Miljövärdens informationssystem" (SOU 1973: 36 och 37),som ligger till grund för den verksamhet som miljödatanämnden vidareutvecklat.Här framhöll föreningen att information måste finnas tillgänglig såväl om denopåverkade naturen som om miljöstörningar av olika slag. Föreningen framhöllvidare att miljökontrollutredningen lagt för liten vikt vid information om denopåverkade naturen. Degångna årens verksamhet med miljövårdens informationssystem har lett till attett basdatanät etablerats. Vidare har miljöstatistiken förbättrats ochdatabanker om miljöforskning, miljölitteratur m. m. byggts upp. Trots detta ärdet emellertid föreningens mening att det fortfarande finns en slagsida iinformationssystemet så till vida som att miljöstörningar ägnas mera utrymme änbaskunskap om den opåverkade naturen. Det sagda får inte tolkas som attföreningen är emot uppbyggnaden av en toxikologisk informationstjänst och annaninformation om miljöstörande produkter och verksamheter. menarär i stället att liknande satsningar mäste göras även beträffande denopåverkade naturen. En del i detta är självfallet att tillförsäkranaturvärdsverket de ökade medel som begärs till basdatanätet. Föreningenframhåller också att det inte endast är en produkts toxiska egenskaper somavgör om den är acceptabel eller inte från miljövärdssyn-punkt. Höga anspråk påråvaror och energi i tillverkningsskedet liksom andra svårigheter att ta omhand produkten sedan den tjänat ut är exempel pä andra omständigheter som måstebeaktas i detta sammanhang. Även denna typ av information måste enligtnaturskyddsföreningen finnas lätt tillgänglig i någon av de databanker ochinformationssystem som tillsammans utgör miljövärdens informationssystem. 1981/82:48 35 2 förslag i stort, samordning av miljödata m.m. Synpunkteri remissyttrandena på miljödatanämndens förslag i stort är ofta mer ellermindre uttalat kopplade till nämndens modell med den s.k. paketlösningen ochfrågor om samordning av miljödata m.m. Någon klar avgränsning mellan yttrandenciterade i avsnitt 2.1 och i 2.2 finns således inte. 2.1Vissa synpunkter på miljödatanämndens förslag i stort Någraremissorgan har kortfattat helt eller delvis tagit ställning till miljödatanämndensförslag i stort, utan att ta upp de olika delförslagen var för sig. Sådanayttranden är också tillämpliga på förslagen om informationsservice påmiljöområdet, behandlade i avdelning II i det följande, om detinte framgår annat. Ett par remissorgan, som i princip avstått från yttranden,men som därutöver lämnat vissa synpunkter, refereras också här. Försvaretsforskningsanstalt (FOA) har inga principiella invändningar mot de i rapportenpresenterade förslagen. Enligtden mening som länsläkarorganisationen i har, synes i principmiljödatanämndens olika överväganden och förslag te sig invändningsfria. (Vederbörandessynpunkter beträffande organisatorisk anknytning av den tänkta toxikologiskainformationstjänsten återges i avsnitt 6.1.2 i det följande.) Statensjärnvägar (SJ) skriver: SJ har, med tanke pä sin mångsidiga verksamhet, stort intresse av miljöinformation och är berörda av både arbets- och naturmiljön. SJ anser att bra och lätt tillgänglig informa tion om miljön - inte minst om nya rön om kemiska hälsorisker och ämnenas toxikologiska inverkan är av intresse för SJ vid planering och produktion. - SJ har intet att erinra mot utredningens förslag. Sjöfartsverketanför följande: Rapporten anvisar en stegvis fortsatt uppbyggnad avmiljöinformationssystemet som innebär direkt organisatorisk lokalisation avolika informationsaktiviteter. Detta framgångssätt synes enligt verketsuppfattning vara riktigt. Det är emellertid svårt att endast med hjälp avbetänkandet och tillhörande underrapporter bilda sig en uppfattning om deframtida resultaten. Dessa är naturligtvis beroende pä hur uppbyggnadsfasernagestaltar sig. känner därför ett behov av att i sin egenskap avavnämare fä vara med och ge ytterligare synpunkter under uppbyggnadsskedet. Universitets-och högskoleämbetet (UHÄ), som bifogat erhållna yttranden frän universitet ochtekniska högskolor, konstaterar att högskoleenheterna tillstyrker de flesta avförslagen som förs fram i rapporten. Detta gäller t. ex. förslaget attmiljödatanämnden upphör, varvid dess arbetsuppgifter överförs pä andralämpliga organ och att SCB får ansvaret för den Prop.1981/82:48 36 Enheterna delar vidareutredningens åsikt om att det föreligger ett stort behov av en toxikologiskinformationsservice. Högskoleenheterna riktar däremot kritik mot den föreslagnaorganisatoriska uppbyggnaden av den toxikologiska informationsservicen (TOXIT).-UHÄ ansluter sig i stoit sett till högskoleenheternas synpunkter. Uppsalauniversitet, skriver: i stort tillstyrka den föreslagnaomorganisationen - framhålla betydelsen av att insamlade data försesmed källhänvisningar och metodbeskrivningar och att ett sä brett källmaterial som möjligt nyttjas yrka pä att miljöstatistik och miljökvalitetskontrolli största möjliga utsträckning bedrives som ett nordiskt samarbete - med skärpa framhålla att om miljöstatistik,miljökvalitetskontroll och miljöinformation skall ge avsedd effekt är det oundgängligen nödvändigt att personer med vetenskaplig kompetens knytes till de aktuella aktivi teterna och ges ansvar för utvärderingen av insamlade data. Det finns anledning att allvarligt överväga om ettfullständigt genomförande av de framförda förslagen verkligen kommer att gesädana vinster att de motsvarar de erforderiiga resurserna. Enligt nämndensmening bör förslagen därför inte genomföras i full skala och senareutökas i den män erfarenheterna från verksamheten visar att ett utbyggnadsbehovföreligger. Lantbruksstyrelsen hänvisar till miljödatanämndens förslagom ett antal dellösningar som tillsammans bedöms möta rimliga behov avsamverkan och samordning av rutiner för hantering och redovisning av miljödatasamt informationsservice i övrigt pä miljöområdet, m. m. Lantbruksstyrelsen haringet att erinra mot dessa förslag. (Ytterligare synpunkter frän styrelsenbeträffande ansvarsfördelning m. m. citeras i avsnitt 2.2.) skriver: har i etttidigare yttrande anfört att den endast i ringa omfattning kan bidra medinformation till miljövårdens informationssystem eller har behov av att hämtainformation därur. Detta uttalande gäller fortfarande. haremellertid ingen erinran mot de förslag som miljödatanämnden nu framlägger församverkan och samordning av rutiner för hantering och redovisning av miljödatasamt av informationsservice i övrigt på miljöområdet. Huvudansvaret börsåledes ligga för samordning av ADB på statskontoret, för den officiellamiljöstatistiken på och för programmet förmiljökvalitetsövervakning (PMK) pä . anför: Frän desynpunkter koncessionsnämnden har att beakta finner nämnden ej anledning tillerinran mot i rapporten framförda synpunkter och förslag. 1981/82:48 37 ominte det nya organet TOXIT bör knytas till annat statligt organ, se vidareavsnitt 6.1.2.) skriver bl.a. följande: förslag innebärett antal dellösningar, vilka delvis innebär att nya funktioner tillskapas,delvis att äldre funktioner bibehålles. Förutom vad nedan (refererat i avsnitt6.3) anföres angående den föreslagna toxikologiska informationsservicen finner strälskyddsinstitutetde föreslagna lösningarna tillfredsställande. anför: har inget att erinra mot de av miljö datanämnden föreslagna åtgärderna annat än vad gäller placeringen av den toxikologiska informationsservicen. Sverigesgeologiska undersökning (SGU) säger följande: Sammanfattningsvis kankonstateras att SGU i stort sett delar utredningens åsikter om den framtidaorganisationen och ansvarsfördelningen inom miljödataområdet. - En stor del avrapporten (kap. 7) upptas av förslag om toxikologisk informationsservice. Dådenna verksamhet har liten anknytning till SGUs verksamhet avstår vi frän attyttra oss över detta avsnitt av rapporten. Forskningsrådsnämndenhar i stort inte något att erinra mot miljödatanämndens paketlösning för attskapa bättre miljöinformation och bättre samordning av denna. tillstyrker den föreslagna omorganisationen men vill framhållaatt ett bredare källmaterial än insamlas bland annat genom att utnyttjainformation från allmänheten att datamaterialets kvalitet kontrolleras genommetodikredovisning och analyserav variation och rum att materialets användbarhet ökas genom vetenskapligbearbetning och tolkning med avseende pä konsekvenser för miljön och människanshälsa att möjligheterna till internationellt och nordiskt samarbete ytteriigareprövas. Länsstyrelseni tillstyrker i stort miljödatanämndens förslag till framtidaorganisation av miljödatainformation och verksamheten knuten till den. Mananser dock att tänkbara alternativa organisatoriska lösningar för dentoxikologiska informationstjänsten skulle ha presenterats mera utförligt (jfravsnitt 6.2.2 i det följande). Agrifack,med instämmande av /SR, uppehåller sig mest vid förslaget om entoxikologisk informationstjänst och har vissa synpunkter härpå (återgivna iavsnitt 5.2.2). Agrifack anför därefter: 1 övrigt tillstyrker förslag. Riksförbundetför Allmän Hälsovård (FAU) skriver: har enligt FAHsuppfattning redovisat sitt uppdrag på ett övertygande sätt. Den föreligganderapporten med sina förslag riktar uppmärksamheten på 1981/82:48 38 hälso-och miljövärdens komplicerade arbetsuppgifter på ett mycket klargörande och detaljbeskrivandesätt. FAHfinner förslaget rörande ett miljövårdens informationssystem vara enbetydelsefull hjälp vid framtagning av uppgifter såsom statistik, kemiskaämnens farlighet, exponeringstider m. m., mätserier och biologiska prov för pä ett bästa möjliga sätt skall kunna planlägga och övervaka människans hälso-och miljöförhållanden under de skiftande förutsättningar som dessa kan bliaktualiserade. 2.2Den s. k. paketlösningen, samordning av miljödata m. m. Ettmycket stort antal remissinstanser har närmare gått in pä miljödatanämndens s.k. paketlösning, en modell för innehåll i och organisatorisk ansvarsfördelningför vidareföring av hittillsvarande arbete med miljövårdens informationssystem(Ml). Frågan om samordning av miljödata tas därvid upp och utvecklas i fleraremissyttranden. 1 princip ansluter sig samtliga till tanken atthittillsvarande Ml-projekt överförs till permanenta organ, varvidmiljödatanämnden upphör. Ettmindre antal remissorgan har i detta sammanhang även tagit ställning till helapaketlösningen inkl. bl. a. den del som innefattar en informationsservice. Inågra få yttranden eller delar av yttranden går man konkret även in på vissa Ml-projektsom sker i samarbete mellan flera parter eller som speciellt berör rutinerna inågon myndighets verksamhet. Sädana citat har sammanförts i slutet av dettaavsnitt, under 2.2.2. Datainspektionenanför: Enligt förslaget bör en del frågor rörande samordning inommiljöinformationsområdet kunna handhas av statskontoret. Denna del av förslagetbaseras pä förhällandet att statskontoret svarar för samordning avADB inom statsförvaltningen och att därför denna del av MDNs hittillsvarandeuppgifter hör hemma där. Datainspektionen finner anledning påpeka att densamordning inom ADB som statskontoret utfört avsett teknisk och upphandlingsmässigsamordning och knappast inneburit en innehällsmässig samordning av olika ADB-system.Inspektionen ställer även frågan huruvida en samordningsuppgift av det slag somåsyftas i förslaget står i överensstämmelse med den framtida inriktning avstatskontoret som beslutat om (prop. 1979/80:124, FiU 1979/80:26). Enligtdet remitterade förslaget skall projekt inom miljövårdens informationssystem(Ml), som speciellt berör rutinerna i någon myndighets verksamhet, övergå helttill denna myndighet. Datainspektionen anser att detta är en riktiggrundprincip och förordar att den tillämpas generellt för Ml- 1981/82:48 39 system.I de fall det finns flera intressenter bör huvudregeln vara att ansvarettilldelas endast en av dessa. Socialstyrelsenskriver: förslag vad gäller samordning av ADB, officiellmiljöstatistik, principer för uppföljning och vidareutveckling av vissa MDN-projektoch andra pågående eller framtida verksamheter beträffande miljöinformationsamt programmet för miljökvalitetsövervakning (PMK) tillstyrks av styrelsen. Länsläkarorganisationeni län skriver: Det förefaller riktigt att statskontoret och statistiskacentralbyrån får till uppgift att samordna ADB respektive publicera denofficiella miljöstatistiken. På sä sätt bör de metoderfarenheter som kommitfram kunna samlas och utvecklas ytteriigare. Sedanförsöksperioden avslutats bör det också vara lämpligt att respektive myndighetföljer upp de projekt som har anknytning till myndigheten. Det hade kanskelegat nära till hands att skapa ytterligare en myndighet som bidragit till attkomplicera ansvars- och kompetensförhällandena inom natur-, arbetsmiljö ochproduktkontroll. Ansvaret för att söka, använda och sprida information är såväsentligt för myndigheterna att det vore olyckligt om det fick en oklarfördelning mellan sektorsmyndighet och miljödatanämnden eller dessefterföljare. Statensmiljömedicinska laboratorium (SML) anför: Utredningen omfattar dels enredogörelse för av miljödatanämnden bedriven verksamhet. Dettaavsnitt utmynnar i ett förslag att den hittillsvarande miljödatanämndenavvecklas och att ansvaret för de olika pågående projekten överföres tillrespektive ansvariga myndigheter. SML delar i detta avsnitt utredningensförslag. Sverigesmeteorologiska och hydrologiska institut () anför: stöder förslagetatt de enskilda projekten helt övergår till berörda myndigheter. I de fallprojekt omfattar flera intressenter anser det mycket viktigt attregeringen klart uttalar var driftsansvaret skall förläggas: detta för attundvika konflikter vid uppdelning av projekt. SMHIanser vidare det vara en fördel om samverkan kan ske pä frivillig basis. Enfrivillig verksamhet kan emellertid vara svår att prioritera inom en statligmyndighet. Om statsmakterna beslutar att en myndighet skall ansvara församordningen inom en viss verksamhet sä bör också myndigheten få direktiv ochresurser för detta. delar miljödatanämndens uppfattning att en förutsättningför att eventuella samordningsbehov skall kunna konkretiseras och resultera igemensamma förslag till riktlinjer eller dylikt, är ett nära samarbete mellandem som producerar och dem som använder register med miljödata. delarockså uppfattningen att arbetet i första hand grundas på erfarenhetsutbyte ochbedrivs frivilligt. Idetta sammanhang pekar också på den utredning institutet gjort inom ramenför utvecklingen av miljövårdens informationssystem (Ml) och menar att statenbör se till att erforderliga resurser finns så att de i det Prop.1981/82:48 40 åsyftade arbetet föreslagna rekommendationerna församordnade informationsuttag ur Ml och SMHIs register skall kunna följas. kommenterar sammanfattningen av miljödatanämndensförslag och anser att samordning av såväl information som verksamhet kan blieffektiv först när speciella resurser ställs till både samordnande m.yndig-hetsoch samordnade verksamhets förfogande. Erfarenheter har visat att det är svårtför enskilda myndigheter/organisationer/projekt att få fram de nödvändigaresurserna trots fördelarna av en samordning. () anför följande: SCB vill istort sett tillstyrka den paketlösning som presenteras i sammanfattningen (s.246-252), dock utan att ta ställning till huruvida den föreslagna Toxikologiskainformationstjänsten bör vara ett självständigt organ eller knytas till någonexisterande organisation, och inte heller till dess storlek. Vissa delar av paketet avser hänvisnings- ochbevakningsverksamhet. Utrymmet för sådan verksamhet bör bedömas också medhänsyn till den brist pä relevanta primärdata som föreligger pä flera områden(ett färskt exempel gäller emissioner i , jfr Ambio nr 3-4 1980, s.145). Det är dock fakta om miljön och miljösammanhang som först och främstutgör miljöinformation. Nyttan av hänvisningssystemen har för SCBs del varitmycket begränsad. SCB noterar vidare att förslaget till paketlösning har enoavslutad prägel i detaljerna (exempel se avsnitt 8.2). SCB sammanfattar sitt yttrande sålunda: SCB tillstyrkerutredningens förslag att det fulla ansvaret för den officiella miljöstatistikenöverförs till SCB. Verket tillstyrker i huvudsak även övriga delar av MDNspaketlösning, och vidare i allt väsentligt detaljförslagen beträffandemiljöstatistiken och Miljöstatistisk årsbok. Statskontoret anför: Statskontoret delar miljödatanämndensuppfattning att den verksamhet som har bedrivits av nämnden inommiljövårdsområdet i princip bör övertas av befintliga organ. Statskontoretanser i likhet med miljödatanämnden att den fortsatta utvecklingen av ADB-systempå miljöområdet noga bör följas. () skriver följande: RRV delarmiljödatanämndens uppfattning att ansvaret för informationsprojekt som berören myndighets verksamhetsområde bör åvila myndigheten i fråga. 1 rapportenföresläs att flertalet av de projekt som nämnden drivit skall flyttas över tillframför allt vissa centrala myndigheter. Enligt RRVs mening bör det ankomma påde myndigheter hos vilka projekten väsentligen hör hemma att bedöma värdet avett fortsatt projektarbete. RRV utgår från att sådana bedömningar görs iremissbehandlingen av nämndens förslag och att projektens värde och deresurskrav projekten eventuellt innebär därvid ställs i relation tillrespektive myndighets övriga verksamhet. Delegationen för vetenskaplig och tekniskinformationsförsörjning (DFI) anför: DFI finner det vara riktigt att ansvaretför miljöinformationen 1981/82:48 41 därså är möjligt läggs på de myndigheter som svarar för övrig verksamhet på resp. delområde. Enligt delegationens uppfattning mäste informationen vara en integrerad del av verksamheten inom varje ämnesområde. Härige nom fär informationen bl. a. en klar saklig anknytning. En förutsättning för att detta skall fungera måste dock vara att de myndigheter det nu gäller också i instruktion e. d. får ett klart inskrivet uppdrag att svara för informa tionen. -- DFI anser att ett samordningsansvar skall finnas kvar när miljödatanämndenförsvinner, förutom det allmänna ansvar för ADB-ut-nyttjandet som statskontorethar. Meden uppdelning av ansvaret på olika myndigheter kan DFI visserligen ansluta sigtill att miljödatanämnden inte finns kvar. DFI vill i stället förorda att enrådgivande samordningsgrupp inrättas.