prop · G503168 · 1981-12-31 00:00:00 — I syfte framförallt alt, när del gäller vårdnaden, i möjligaste mån jämställa barn lillföräldrar som är gifta med varandra och barn till föräldrar, som inle är del,föreslår kommittén all möjligheterna till gemensam vårdnad skall byggas utenligt mer eller mindre långt gående alternativ. I belänkandet redovisas en enkät som harföretagit i fråga om hur den nya möjligheten till gemensam vårdnad efteräktenskapsskillnad utnyttjades . Enkäten ger vid handen allmöjligheten under del första året togs i anspråk i ringa utsträckning. Orsakenär enligt enkäten bl. a. oenighet om hur myckel barnet skall vistas hos varderaföräldern, tvistigheier kring den faktiska vården samt oenighet i ekonomiskafrågor. Genom lagändring fr. o. m. har möjlighet öppnats lillunderhållsbidrag, bidragsförskott och avdrag i beskattningshänseende förunderhåll som har utgetts när endast en av föräldrar med del i gemensam vårdnadvaraktigt sammanbor med barnet. Av naturliga skäl har det ännu inle hunnitutredas om möjligheten till gemensam vårdnad därefter utnyttjas i störreutsträckning än vid tiden för enkäten. Även om det kan anses önskvärt att alla barn så långt sommöjligt likställs nied avseende på föräldraomsorg, anser kammarrätten alt,innan man går vidare på den inslagna vågen, en utvärdering bör ske avutvecklingen efler 1977 och särskilt då . Det årsålunda angeläget att en reform inte genomförs som senare visar sig väsentligenstanna på papperet. Om det emellertid anses att en reform bör komma till ståndredan nu. Prop.1981/82:168 91 föredrar kammarrätten huvudförslaget, dvs. all föräldrar -oavsett om de Bilaga 3 sammanbor eller ej - som önskar gemensam vårdnad kan fåsådan genom anmälan lill pastorsämbete. Kammarrätten sätter dock i fråga ommöjlighet verkligen behöver öppnas till alt anmäla gemensam vårdnad redan innanett barn föds. Det synes också tveksamt om något praktiskt behov föreligger avatt göra anmälan beträffande barn som inle är kyrkobokförl i riket eller ensvistas här. Del skulle från administrativ synpunkt vara en fördel om anmälanendast fick ske hos pastor i den församling där barnet de facto ärkyrkobokfört. Om det anses all anmälan även skall kunna göras beträffande barnsom vistas i riket utan alt vara kyrkobokfört här, förordar kammarrätten attanmälan beträffande sådant barn får göras till central myndighet och inte tillpastor i församling där barnet tillfälligt vistas. Kammarrätten avstyrker bestämt del alternativa förslag somhar tagils upp under 5.2.3.4 att föräldrar som inle är gifta med varandraautomatiskt, även om de inte sammanbor, skulle få gemensam vårdnad i sambandmed all barnet föds eller när faderskapet fastställs. Det är inteändamålsenligt att i en sådan situation gemensam vårdnad påtvingas någon motvederbörandes vilja. En förutsättning för sådan vårdnad bör vara attföräldrarna aktivt har tagit ställning för densamma. Om föräldrar ej levertillsammans och inte önskar ha något vidare samröre med varandra måste engemensam vårdnad vara en belastning för dem ulan alt den torde innebära någonnytta för barnet. Vad som har sagts nu gäller även om möjlighet finns all fåden gemensamma vårdnaden hävd efter hänvändelse till domstol. Om den föreslagna författningstexten: 6 kap. barn- och Tredje stycket i 24 § bör utgå med hänsyn till att fråganom besvär i kyrkobokföringsärende regleras i 45 § kyrkobokföringsförordningen(1967:198). Den text som har föreslagits är f.ö. inte uttömmande med hänsynlill all klagan kan länkas även i andra situationer, t. ex. över alt pastorförment felaktigt har gjort anteckning om anmälan. Här kan tilläggas att, ompastor anser att anmälan inte skall föranleda anteckning i kyrkobok, han börmeddela ett formellt besked därom med besvärshänvisning. Om något beslut intehar meddelats, kan nämligen besvär inte anföras. Jfr 12 § första stycketförvaltningslagen (1971:290). 6 kap. 9-11 och 24 §§ BFB. Tingsrätten delar utredningensuppfattning att samboende föräldrar - gifta såväl som ogifta - i princip bör haett gemensamt föräldraansvar och biträder huvudförslaget all det gemensammmaföräldraansvaret när del gäller ogifta föräldrar skall konstitueras på sättanges i 24 §. Därmed lar tingsrätten avstånd från det alternativa förslaget allgemensamt föräldraansvar automatiskt skall uppslå i och med barnels födelseresp. fastställandet av faderskapet och således gälla automatiskt och utanregistrering även i fråga om ogifta föräldrar. Det torde när det gäller ogiftaej samboende föräldrar finnas alltför många fall. där förutsättningar för ettgemensamt föräldraansvar helt saknas. Det förefaller orealistiskt att tro attett formellt gemensamt föräldraansvar i dessa fall skulle vara ägnat att stärkaden ej med barnet samboende förälderns "intresse och känsla av ansvar för Prop.1981/82:168 92 I stället kan befaras en motsatt effekt där betydelsen av Bilaga 3 föräldraansvaret kankomma att uttunnas. De föräldrar som verkligen önskar erhålla ett gemensamtföräldraansvar kan ju enligt huvudförslaget på ett mycket enkelt sätt uppnådelta. Frågorna om vem som skall ha vårdnaden om barnetkompliceras av problemet med alt likställa barn till gifta och ogiftaföräldrar. Utredningens utgångspunkt har varit att sådan likställdhet bör kommalill stånd i möjligaste mån. Tingsrätten delar i princip denna uppfattning. Enfull likställdhet är emellertid praktiskt svår att åstadkomma. Man kan välockså fråga sig om en ordning med olika regelsystem för gifta och ogiftaföräldrar egentligen borde inge några större betänkligheter. De föräldrar somväljer all inte gifta sig känner nog i allmänhet till alt andra regler gällerför dem än för gifta, och de har träffat sitt val bl. a. med utgångspunkt frändetta faktum. Så länge regelsystemen för de båda kategorierna av barn fungeraroch är acceptabla från andra synpunkter bör det enligt tingsrättens meningkunna godtas all det finns skillnader mellan dem. - En annan av utredningensutgångspunkter säges vara den. att de faktiska förhållanden under vilkaföräldrar lever bör vara avgörande för vårdnaden. Denna princip synesemellertid inte ha inverkat på utredningens förslag till reglering enligtvilket, såvitt tingsrätten kunnat finna, vårdnadsreglerna för såväl ogifta somgifta föräldrar är desamma oavsett om föräldrarna bor tillsammans eller ej. Föringen av grupperna tycks samboendet enligt förslaget ha någon rätislig betydelse.Detta sammanhänger synbarligen med svårigheterna att "vid exempelviskyrkobokföringen utröna når ett samboendeförhållande år av sådant slag altgemensamt föräldraansvar bör uppkomma" (belänkandet s. 70). Dessasvårigheter är förståeliga och utgör enligt tingsrättens uppfattning ett avproblemen med att likställa föräldrar av de båda kategorierna, såsom närmareskall beröras nedan. Tingsrätten övergår härefter till alt behandlautredningens förslag om vem som skall ha vårdnaden. Ett centralt problem är härfrågan om hur vårdnaden efler skilsmässa och separation skall ordnas. Dåbedömningen härav enligt tingsrättens mening inverkar även påslåndpunktslagandel till viktiga delar av förslaget i övrigt, behandlas dettaspörsmål först. Utredningen har föreslagit att den gemensamma vårdnaden enligthuvudregeln skall fortsätta även efler äktenskapsskillnad eller separation ochatt frågan om vårdnaden alltså inte automatiskt skall las upp i mål omäktenskapsskillnad. Tingsrätten vill här hänvisa lill den reservation somavgivits av , till vars synpunkter i denna fråga tingsrättenansluter sig. Gemensam vårdnad om barn efter skilsmässa torde i själva verketvara något som ställer stora krav på dem som skall utöva vårdnaden. Detförutsätter hos båda föräldrarna mognad och respekt för varandra och tillikaförmåga att smidigt lösa praktiska problem och all samarbeta. Dessutomerfordras insikt i barnels behov av trygghet och en fast punkt i tillvaron. Delvore väl om de allra flesta människor som skilt sig från varandra hade dessaegenskaper men det är enligt erfarenheterna i tingsrätten tyvärr sangvinisklatt anta alt del år sa. Om utredningens förslag genomförs måste riskernabedömas som stora för att åtskilliga frånskilda föräldrar kan komma att hamna ien situation som de saknar förutsättningar att klara. Detta drabbar i förstahand barnen. Tingsrätten kan inle frigöra sig frän uppfattningen attutredningens förslag på Prop.1981/82:168 93 denna punkt utgår ifrån hur verkligheten borde varasnarare än hur den är. Bilaga 3 På grund av del nu sagda avstyrker tingsrättenförslaget i denna del. Delta innebär givelvis inte alt de nuvarande reglerna ommöjligheterna att få gemensam vårdnad efler äktenskapsskillnad bör avskaffas. -Del nu sagda leder in på frågan om reglerna om vårdnad före äktenskapsskillnadoch separation. I fråga om barn till föräldrar som är gifta med varandraansluter sig tingsrätten till utredningens förslag att den nuvarande ordningenbör behållas. När det gäller de ogifta föräldrarna har tingsrätten i principingenting att invända mot all de ges möjlighet att genom registrering fågemensam vårdnad om barnen så länge samboendeförhållandet består. Om de ogiftaföräldrarnas förhållande upplöses - vilket får jämställas med all gifta personerskiljer sig - blir situationen emellertid en annan. Om utredningens förslaggodtogs skulle föräldrarna även efler separationen automatiskt få gemensamvårdnad, något som tingsrätten i enlighet med vad sagts om vårdnad efteräktenskapsskillnad inte finner acceptabelt med hänsyn till barnens bästa. Depraktiska svårigheterna att registrera när ett samboendeförhållande upphörtorde vara lika stora som alt konstatera när ett sådant förhållande etableras(jfr ovan). Med hänsyn till vad nu sagts kan tingsrätten inte tillstyrka attogifta föräldrar skall kunna få gemensam vårdnad efter registrering. Denuvarande reglerna bör därför gälla även fortsättningsvis. Detta avser ävenmöjligheten för ogifta föräldrar alt hos domstol ansöka om gemensamtföräldraansvar. Tingsrätten menar alt föräldrar som tagit stegel alt göra ensådan ansökan normall får antas ha tänkt igenom sin situation i sådan grad attde torde ha förutsättningar all klara en gemensam vårdnad även efler separationeller - om så behövs -begära en upplösning av den gemensamma vårdnaden. Del nu sagda innebär alt del även fortsättningsvis kommerall finnas skillnader mellan vårdnadsreglerna för barn lill gifta och ogiftaföräldrar. Som tidigare anförts finner tingsrätten detta godtagbart. Länsrätten har inle något alt erinra mot utredningenshuvudförslag beträffande föräldraansvarets utformning utom vad gäller reglernaom överflyttning av ansvaret från försumlig förälder varom mera nedan. Ienlighet med ett alternativt förslag skall föräldrar som inle är gifta medvarandra automatiskt få gemensamt föräldraansvar så snart barnet fötts. Del ärsannolikt alt det ofta - i vart fall om föräldrarna inle är sammanboende-händer att en av dem inle är beredd all dela ansvaret för barnet trots denprincipiella skyldigheten därtill. I dessa fall kan sådan förälder inte fråntasföräldraansvaret på annat sätt än efter allmän domstols prövning. Enligthuvudförslaget får föräldrar som ej är gifta med varandra gemensamtföräldraansvar genom en enkel anmälan enligt 6 kap. 24 § iförslaget. Med hänsyn härtill anser länsrätten att huvudförslaget är det meständamålsenliga trots att del strider mot principen att alla föräldrar skallbehandlas lika oberoende av om de är gifta med varandra eller inle. Ettgemensamt föräldraansvar förutsätter vidare att föräldrarna harkontakt med varandra och äger förmåga all samarbeta. Är föräldrarna inteöverens om en så grundläggande fråga som ett delat ansvar, föreligger knappastförutsättningar för ett samarbete. Också på den grunden förordar länsrättenutredningens huvudförslag. Prop.1981/82:168 94 3.3.6 Länsrätten i Bilaga 3 I fråga om föräldrar som bor tillsammans anser länsrätten- i likhet med utredningen - att det är naturligt all de har ett gemensamtföräldraansvar, även om de inle är gifta med varandra. Det är därför angelägelatt underlätta för ogifta föräldrar alt få ett gemensamt föräldraansvar.Utredningens förslag är ändamålsenligt. Länsrätten tillstyrker också att ogiftaföräldrar som inte bor tillsammans kan få ett gemensamt föräldraansvar om de såönskar endast efter anmälan. Länsrätten anser däremot inle att del alternativaförslaget att ogifta föräldrar automatiskt får gemensamt föräldraansvar ärändamålsenligt. Om föräldrarna inte är ense om all påta sig gemensamtföräldraansvar kan del knappast medföra någon positiv effekt för barnet. Möjlighet bör finnas för ogifta och skilda föräldrar attha gemensam vårdnad. Frågan är emellertid om gemensam vårdnad bör prioriteras ilagstiftningen på det sätt som föreslås på flera ställen i betänkandet. Denattilydpåverkade betydelse en prioritering kan ha väger lätt om reglernafungerar dåligt i praktiken. Gemensam vårdnad ställer stora krav påföräldrarnas samarbetsförmåga och förutsätter täta och kontinuerliga kontakteri frågor kring barnet. Många skilda eller separerade föräldrar klarar intedetta. Intill dess del närmare utretts varför institutet utnyttjas i så litenomfattning bör försiktighet iakttas användningsområde utökas. Medhänsyn till del anförda avstyrker såväl att generell gemensamvårdnad införs för alla föräldrar med gemensamma barn som att den gemensammavårdnaden automatiskt skall fortgå efler äktenskapsskillnad om make inle begärupplösning. I det sistnämnda fallet finns risk för att parterna låter dengemensamma vårdnaden bestå utan alt ha diskuterat igenom saken med senareuppkommande problem som följd. Även om det nuvarande sättet för erhållande av gemensamvårdnad för ogifta föräldrar ej med fog kan betecknas som '"dyrt ochkrångligt" tillstyrks den modell med registrering för att erhålla gemensamvårdnad som utredningen föreslagit. Utredningens målsättning har varit att så långt möjligtlikställa gifta och ogifta föräldrar när det gäller föräldraansvaret. Det harockså ansetts viktigt alt barns behov av nära och goda relationer till bäggeföräldrarna tillgodoses, även när de bor åtskilda genom att föräldrarna ges bättremöjligheter all la på sig större ansvar för sina barn. För gifta föreslås ingen förändring. För ogifta föreslåsatt den nuvarande prövningen vid domstol skall ersättas med ett enklareregistreringsförfarande vid pastorsämbetet. Som alternativ föreslår utredningenett generellt gemensamt föräldraansvar, som automatiskt skulle uppstå i och medbarnets födelse resp. fastställandet av faderskapet. Ett automatiskt föräldraansvar kan innebära vissa riskerför barnet. Om t. ex. faderskapet har fastställts efter en lång och kompliceradutredning, där parterna haft betydande meningsmotsättningar kan del knappastförväntas att de utan vidare skall kunna samarbeta i omsorgen om barnet. kan det vara lill gagn för barnet med gemensamtföräldraansvar i sådana Bilaga 3 situationer där föräldrarna helt saknarkontakt med varandra och inte heller är intresserade av att ha en sådankontakt. Den möjlighet lill gemensam vårdnad som finns harutnyttjats i mycket blygsam omfattning. Orsakerna till delta är inle fulltklarlagda. Om en möjlighet jnförs, att enklare få gemensamt föräldraansvar änvad som gäller, är del viktigt alt följa upp reformen och se hur vanligtförekommande del blir att föräldrarna begagnar sig av denna möjlighet. Förstdärefter kan man få en uppfattning om det är någon idé att diskutera införandelav ett automatiskt föräldraansvar. Någon anledning all gå längre än vad somsägs i huvudförslaget finns därför f. n. inte. Anmälan om gemensamt föräldraansvar F. n. antecknas domstols slutliga beslut om vårdnad ibarnets personakl. Något behov av anteckning i föräldrarnas personakter harinle ansetts föreligga. Inle heller antecknas vårdnad i födelse-och dopboken.Denna bok är inte avsedd för löpande anteckningar. En förutsättning för att anmälan skall kunna föranledaanteckning i kyrkobok eller hos annan myndighet är naturligtvis att faderskapetblivit fastställt i laga ordning, inte att "faderskap för barnet erkäntseller fastställts" som sägs i specialmotiveringen s. 168. Deltauttryckssätt för tankarna till den tid då erkännande kunde ske inför pastor.För ''''i o" är kyrkobokförl i skall fastställt faderskap varaantecknat i barnels personakl om fastställelsen skett genom svenskbarnavårdsnämnds medverkan. Del är då lätt för pastorsämbetet i barnelskyrkobokföringsorl att kontrollera att faderskapet blivit i laga ordningfastställt innan anmälan om gemensamt föräldraansvar antecknas. Anmälan bör göras lill pastorsämbetet (inle"pastor") i den församling där barnet är kyrkobokfört. Orden"eller skall vara" i den föreslagna 6 kap. 24 § bör sålunda utgå.Förebilden till uttrycket torde vara 3 kap. 1 § omhindersprövning (tidigare lysning). Frågan om kyrkobokföring skall ske ellerinle skall naturligtvis prövas av pastorsämbetet när anledning finns (36 §folkbokföringsförordningen). Det finns emellertid inte något skäl all knyta enanmälan lill en presumtiv kyrkobokföring. RSV har framhållit detsamma beträffandeanmälan i namnärenden i remissyttrande över namnlagsutredningens belänkande"Nya namnregler" (SOU 1979:25). Enligt RSV:s mening är det direkt olämpligt att anmälanskall kunna göras till pastorsämbetet i den församling där barnet vistas.Pastorsämbetet där saknar måhända varje anteckning om barnet eller dessföräldrar i sina kyrkoböcker. Anmälningar avseende barn som inle ärkyrkobokförda i bör göras till myndighet som regeringen bestämmer.Denna myndighet bör lämpligen vara barnavårdsnämnden i . Det får dåankomma på den myndigheten alt utreda huruvida faderskap blivit fastställtenhgt svensk lag eller om ett i utlandet faslslälll faderskap kan ligga lillgrund för anteckning av gemensamt föräldraansvar (jfr 2 kap. 2 § och 3 kap. 3och 7 §§ ). I administrativ ordning kan föreskrivas attbarnavårdsnämnden skall underrätta RSV som centralmyndighet för attsäkerställa alt anteckning om vårdnad blir infört i kyrkobok för den händelsebarnet senare skulle kyrkobokföras. Prop.1981/82:168 96 Enligt förslaget skall anmälan om gemensamt föräldraansvarkunna göras Bilaga 3 före barnets födelse. Enligt 1 kap. 4 § kanfaderskapserkännande göras före barnels födelse. Stadgandet innehåller enligtsin ordalydelse intet hinder för alt också godkännaerkännandet före barnets födelse. Från har i annatsammanhang inhämtats att ell erkännande sällan godkänns före barnels födelse.Om delta är riktigt synes en anmälan om föräldraansvar före barnets födelseinle tjäna något egentligt syfte. Det finns heller inte någon församling som ärbehörig att ta emot sådan anmälan eller någon kyrkobok att anteckna mottagenanmälan i. I reservation av (s. 181) framförs som ettled i annat förfarande än utredningen föreslagit all "En tänkbar lösningskulle här kunna vara att pastorsämbetena meddelar separation tillsocialnämnden". RSV vill i anledning av detta framhålla all uppgift omsamboende f. n. inle finns antecknad i kyrkobokföringen. Mellan makar finnssamhörighelsbe-teckning men ej mellan ogifta samboende. Den tänkta uppgiften omatt samboende har separerat kan sålunda inte lämnas av pastorsämbetet med någonsäkerhet. Detta kan dock eventuellt bli möjligt i framliden. Statistiskacentralbyrån undersöker i samråd med bl. a. RSV på regeringens uppdrag fråganom all kommande folk- och bostadsräkningar skall göras helt registerbaserade.En viktig förutsättning för detta mål är all lägenhelsnum-mer kan införas ifolkbokföringen, dvs. att en person skall registreras som boende inte endast påviss fastighet ulan också på viss lägenhet. F. n. saknas emellertid praktiskaförutsättningar för att realisera reservantens förslag alt pastorsämbetet skallunderrätta socialnämnden om att tidigare samboende personer har flyttat isär. 3.3.10 Kyrkobokföringsinspektören i stifts södrainspektionsområde Jag avser att yttra mig endast över avsnittet 3.2.3 ochvad där anföres om anmälan om gemensamt föräldraansvar. Påpekandet att ogifta samboende i sig inte kan konstitueraett gemensamt föräldraansvar synes mig viktigt. Därför måsle man kräva någonform av registrering liksom f. n. Men nuvarande förfarande med prövning avdomstol synes vara en alltför besvärlig ordning. Många drager sig för ettsådant förfarande. Vikten av all ett gemensamt föräldraansvar föranlederanteckning i kyrkobok beror ju på alt vid utfärdande av bevis av olika slagmåsle kunna anges vem eller vilka har föräldraansvaret. Förslaget all lösa frågan om registrering av det gemensammaföräldraansvaret genom en skriftlig bevittnad anmälan från båda föräldrarnatill pastorsämbetet måste ifrågasättas, eftersom någon prövning ej kan ske hospastorsämbetet. Risken är att det hela kan uppfattas som något mindrebetydelsefullt. Låt mig få komma med följande förslag: Faderskapserkännande del sker ju skriftligen hosbarnavårdsnämnden och ett sådant erkännande måste skriftligen godkännas avmodern. Vore det inte rikligt att här skulle en koppling äga rum mellanfaderskapserkännandet och gemensamt föräldraansvar. tordevara mest lämpad att ge erforderlig information och äger därtill denpersonkännedom, som behövs för ev. prövning av anmälan. Prop.1981/82:168 97 alt lill pastorsämbetet anmäla faderskap och en sådananmälan kan ju Bilaga 3 kombineras med anmälan om gemensamt föräldraansvar.Detta förfarande skulle också tillgodose de formella krav som måste ställas påen sådan här anmälan. Beträffande ogifta föräldrar föreslår utredningen att deskall kunna erhålla gemensamt föräldraansvar genom anmälan till pastorsämbetet.Detta förslag, som innebär ett förenklat förfaringssätt jämfört med nuvarandedomslolsförfarande, tillstyrkes av . Ett alternativförslag går ut på att gemensamtföräldraansvar automatiskt skall inträda så snart faderskapet fastställts ochanmälts lill pastorsämbetet. Om inle föräldrarna önskar gemensamtföräldraansvar skall domstolen ta ställning till upplösning av detsamma. Dettaförslag kan inle finna välgrundat. Det skulle ge anledning lillalltför många domstolsförhandlingar. Alternativförslaget innebär också att den ena föräldern iprincip inte skall kunna motsätta sig en önskan från den andra föräldern attockså bli föräldraansvarig. anser att detta ur psykologisksynpunkt bör vara möjligt. Det finns situationer, då en sådan lösning även förbarnet kan vara bra. Utredning bör kunna ge vid handen i varje särskilt fall omdetta är till barnets bästa. En förälder bör t. ex. inle bli delaktig iföräldraansvaret om han själv motsätter sig det. Reservation av ledamoten : delar uppfattningen i alternativförslagetsom innebär att ett generellt gemensamt föräldraansvar införs för allakategorier föräldrar. Ett föräldraansvar som automatiskt uppslår i och medbarnels födelse resp. fastställande av faderskapet. Det generella gemensammaföräldraansvaret understryker det ansvar varje förälder har för sitt barn oavsettom föräldrarna sammanbor, separerat eller aldrig varit sammanboende. En förälder skall kunna skiljas från sitt föräldraansvarendast om barnels bästa talar för att så skall ske. 3.3.12 Barnavårdskonsulenterna i landet Utredningen föreslår att begreppet vårdnad ersätts avbenämningen föräldraansvar. Utredningen motiverar förslaget med en finbeskrivning av barns primära behov som måste tillgodoses genomföräldraansvaret. Grundprincipen, att föräldraansvaret åvilar barnets bådaföräldrar oavsett civilstånd är rikfig och odiskutabel. Utredningen lämnar två alternativa förslag angåendeföräldraansvar för föräldrar, som inte är gifta med varandra. Det ena förslagetinnebär ell registreringsförfarande hos pastorsämbetet i samband med anmälanfrån socialnämnden om faderskapet genom en av föräldrarna skriftlig, bevittnadhandling om föräldrarnas önskemål alt ha gemensamt föräldraansvar. Alternativthärtill föreslås, att föräldrar oavsett civilstånd automatiskt och ulanregistrering får gemensamt föräldraansvar för sina barn. Detta alternativöverensstämmer med grundprincipen. 7 1981/82. 1 saml Nr 168 Prop.1981/82:168 98 Innehållsmässigt innebär emellertid alternativförslagel enförstärkning av Bilaga 3 föräldrarätten på bekostnad av barnels rätt.