prop · G503143 · 1981-12-31 00:00:00 — Denna forskning bör ges särskild uppmärksamhetinom den framlida missbruksforskningen. Ett annat forskningsområde som bör utvecklas är olikafrågeställningar kring alkoholpolitiska restriktioner. Den svenska forskningenhar i jämförelse med flera andra länder i förhållandevis liten utsträckningägnat sig åt detta. SAMO har betonat vikten av att en ökad uppmärksasmhet fästsvid mera långsiktig forskning som gäller svensk alkoholpolitik. Jag delar SAMO:suppfattning. Regeringen har beslutat att för läggafram en samlad forskningsproposition. Denna proposition innehåller bl.a.övergripande innehållsmässiga prioriteringar av forskningsområden för dennärmaste femårsperioden. Forskningen inom social- och hälsovårdsområdet är ettav de högst prioriterade områdena i nämnda proposition. Missbruksforskningen istort utgör en av tyngdpunkterna inom detta område. 1 propositionen tas ocksåupp frågan om det framtida ansvaret för initiering av och stöd tillmissbruksforskning. 2.5.2 Kartläggningar av drogutvecklingen SAMO har i sin slutrapport tagit upp frågan omkunskapsunderlaget när det gäller alkoholkonsumtionen och alkoholskadorna. 1981/82:143 59 ning framgår alt det finns luckor i dettakunskapsunderlag. Konsumtionenav alkoholdrycker belyses vanligtvis med uppgifter om den registreradekonsumtionen, dvs. försäljningen av alkoholdrycker. Om konsumtionen av hemtillverkatvin, hembrända spritdrycker, turistsprit osv. finns del bara sporadiska data.De data som finns är därtill mycket osäkra. I likhet med SAMO anser jag att delbehövs en metodutveckling kring studier som kan ge tillförlitliga data omförändringar av den icke-registrerade konsumtionen. När detgäller konsumtionsvanorna finns relativt omfattande dala om vissaungdomsgrupper. SAMO framhåller att de undersökningar som har genomförts inomskolan och bland värnpliktsinskrivna har stort värde, inte minsl genom att deger en belysning av utvecklingen över en längre tidsperiod. Enligt SAMO:smening är dock bristen på kunskaper om alkohol-och narkotikavanorna i den vuxnabefolkningen påtaglig. SAMO anser att studier som belyser förändringar blandvuxna därför också bör påbörjas i mer återkommande form. Med hänsyn till behovetav beslutsunderlag för insatser av förebyggande slag påpekar SAMO atlundersökningar i ungdomsgrupperna dock bör prioriteras. En viktig faktor för alkoholpolitiska ställningstagandenär konsumtionens fördelning i befolkningen. Många undersökningar har underårens lopp visat att en liten andel av befolkningen konsumerar enförhållandevis slor andel av alkoholdryckerna. Konsumtionsförändringar i dengruppen är svåra att studera genom traditionella intervju- ochenkätundersökningar. Enligt SAMO:s mening bör därför särskild vikt fästas vidmetodutveckling kring dessa frågor. SAMO anser också att forskningsprojekt omalkoholkonsumtionens roll för vårdbehov och andra följdverkningar bör påbörjasinom olika samhällssektorer. SAMO anger i sin rapport flera orsaker till atl det inom alkoholområdelsaknas viktiga data om konsumtions- och skadeutvecklingen. En av orsakerna äratt arbetet med att studera dessa frågor bedrivs på många olika håll. Särskiltframträdande är denna uppsplittring när det gäller enkät- ochintervjuundersökningar. Dessa genomförs av flera institut och med många olikauppdragsgivare. Enligl SAMO:s mening bör ansvaret för att mer övergripandefölja konsumtions- och skadeutvecklingen samlas hos ett organ. På det sättetkan olika undersökningar genomföras med en mer planerad strategi än vad som nuär fallet. SAMO anser att det organ som får det samlade ansvaret bör disponerade statliga medel som står till förfogande för kartläggningar av utvecklingen.Organet bör härvid kunna ge uppdrag till de undersökningsinstitut ellerforskningscentra som man anser har de bästa förutsättningarna att genomföraangelägna projekt. Organet bör också samarbeta med forskningen så att skildaslag av metodutvecklingsarbete kan äga rum. Jag delar SAMO:s uppfattning om att det i flera olikaavseenden behövs en metodutveckling för atl kunskapsunderlaget omalkoholkonsumtionen och Prop.1981/82:143 60 alkoholskadorna skall kunna förbättras. Jag anser ocksåatt det behövs en bättre samordning i arbetet med dessa frågor. Det arbele somnu utförs av utredningen om narkotikamissbrukets omfattning () berör tillstor del de frågor som SAMO har tagit upp. I likhet med SAMO anser jag att alkohol-ochnarkotikafrågorna bör behandlas integrerat när det gäller att följautvecklingen inom drogområdet. När har lämnat sin slutrapport bör dessafrågor beredas ytterligare inom med sikte på ettställningstagande i anslutning till nästa års budgetproposition. Med tanke påatt del i stor utsträckning är samma myndigheter och organ som sysslar både medkunskapsfrågor och med information inom drogområdel bör arbelet kunnagenomföras i anslutning fill den ytterligare beredning som har föreslagits börske när det gäller informationsfrågorna. Dessa frågor bör även beaktas i denlångsiktiga sektoriella forskningsplanering som förutsätts i den nämndaforskningspolitiska propositionen. 2.5.3 Förmedling av forskningsresultat Behovet av att förmedla den kunskap som kommer fram genomforskning och statistikinsamling är stort. Resultat från forskningsprojektutnyttjas inte alltid i planerings- och utvecklingsarbete inom administrationeni den grad som är önskvärd och borde vara möjlig. Orsakerna till detta kan varaflera. Resultatredovisningen från olika projekt är ofta utformad så atl deninte förstås av andra än en snäv grupp forskare inom del aktuella området. Den kunskap som forskningen ger behöver nå flera olikagrupper av avnämare. En avnämargrupp är forskarna själva. En annan äradministratörer och beslutsfattare på olika nivåer. En tredje grupp utgörolika personalkategorier på fältet, en fjärde opinionsbildare, osv. Dessa olikaavnämargrupper ställer skilda krav på förmedlingen av kunskap. krävsdetaljerade beskrivningar av teoretiska utgångspunkter och metodval för ettforskningsprojekt. I ett annat sammanhang behövs kanske bara en enkelinformation om t.ex. försäljningsutvecklingen för alkoholdrycker. Behovet av att snabbt få överblick över vilkaforskningsprojekt som genomförts eller pågår har kunnat tillgodoses inom missbrukarvårdengenom försöksverksamheten vid () med en särskild dokumentationscentral. Jag delar SAMO:s uppfattning atten central verksamhet med systematisk insamling av rapporter och artiklar frånforskningen är en bra utgångspunkt för att sprida kunskap till olika avnämargrupper.Den dokumentationscentral som finns vid CAN bör permanentas och få encentral roll när det gäller dokumentation av alkohol- och narkotikaforskning.Medelsbehovet för denna verksamhet för nästa budgetår redovisas i det följandeav statsrådet . Vid sidan av de behov som en dokumentationscentral förforskning kan 1981/82:143 61 tillgodose finns behov av fylligare sammanfattningar avresultaten av aktuella forskningsprojekt. Andra behov som behöver tillgodosesär sammanställningar av den samlade kunskap som finns inom ett begränsatområde. Översikter av detta slag har stor betydelse för myndigheter,beslutsfattare på olika nivåer och fackfolk. De kan också utnyttjas somhjälpmedel i undervisningen och som basmaterial i samband med opinionsbildandeinformationsverksamhet. SAMOnämner i sin rapport att forskningen kring alkoholpolitiska restriktioner ochkunskapen om alkoholkonsumtionen och dess skadeverkningar är särskilt viktigasom underlag för alkoholpolitiska beslul. SAMO föreslår därför att en årligrapport ges ut med en översiktlig kvalificerad bedömning av drogsituationen ochrådande kunskapsläge grundad på en kritisk granskning av de data som finnstillgängliga. Ansvaret för en sådan årlig rapport bör enligt SAMO:s meningligga på samma organ som SAMO föreslår bör få samordningsansvaret för studierav utvecklingen på drogområdet. Jag delar i princip SAMO:s uppfattning i dessaavseenden. Den närmare organisatoriska utformningen får tas upp i samband medden ytterligare beredning av dessa frågor som jag nämnt bör ske inomregeringskansliet. 2.6 Internationella insatser för att bekämpanarkotikamissbruket Narkotikasituationen i världen är myckel allvarlig. Denhar försämrats fortgående trots de insatser som vidtagits. Narkotikamissbrukethar blivil ett allt större hot mot den sociala och ekonomiska välfärden. IEuropa har ett växande missbruk av heroin, kokain, cannabis och psykotropaämnen kunnat konstateras. Den illegala ppiumproduktionen har ökat i världen. Desenaste årens rekordskördar i har lett till att försäljningen avheroin därifrån på nytt ökar. 1 är produktionen av kokain mycketomfattande. Missbruket ökar kraftigt i nord- och och iVästeuropa. Missbruket av barbiturater, amfetamin och andra centralstimu-lerandemedel fortsätter att stiga. Cannabis är del narkotiska medel som har denstörsta spridningen i världen. Narkotikaproblemetär ett globalt problem. Ett intensifierat internationellt samarbete utgör ettcentralt inslag i kampen mot narkotikamissbruket. 1 det följande anger jag hurSverige kan medverka härtill. Vi kaninte stå passiva inför vetskapen om att alltmer narkotika produceras i världen.Ett viktigt syfte med det internationella narkotikaarbetet måste vara att förmåde länder som inte vidtar tillräckliga åtgärder inom narkotikaområdet attstärka sina insatser. Det gäller både länder som producerar narkofika och somhar ett omfattande missbruk. Produktionenav narkotika kan inte stoppas utan att en rad politiska, ekonomiska och socialaförhållanden i producentländerna genomgår omfal- Prop.1981/82:143 62 Speciell uppmärksamhet bör ägnas åt desociala och ekonomiska förhållandena i dessa länder. Detta är en viktig uppgiftför , FN:s ekonomiska och sociala råd och andra FN-organsom är involverade i utvecklingsarbetet. bör medverka lill att dessaproblem uppmärksammas mer. Producentländerna måste kunna påräkna bistånd frånnarkotikakontrollorganen, den internafionella narkotikakontrollstyrelsen och FNsnarkotikadivision. Möjligheterna härtill begränsas av debegränsade resurser som dessa organ har. bör även i fortsättningenverka för att dessa organ får tillräckliga resurser för atl kunna bedriva sittarbete på ett ändamålsenligt sätt. Det är vidare av stor vikt alt de mer utvecklade ländernaaktivt stöder producentländerna i deras kamp mot den illegala hanteringen mednarkotika. Detta kan ske genom bl.a. FNs narkolikafond. Narkotikafondensverksamhet stämmer väl överens med andra utvecklingssträvanden i tredjevärlden. En integrerad landsbygdsutveckling är ofta en nödvändig förutsättningför att socioekonomiska förändringar skall kunna åstadkommas. Genom attförbättra de allmänna levnadsbetingelserna för den fattigajordbruksbefolkningen i dessa länder skapas ett effektivt motvärn mol enfortsatt narkotikaproduklion. Fondens projekt har därför inneburit att dennabefolkning fått sjukvård, utbildning och hjälp till en förbättrad socialsituation. Ett aktivt deltagande från de berörda människorna själva ärbetydelsefullt för att resultat skall kunna uppnås. Det är också nödvändigt attregeringarna i producentländerna engagerar sig i dessa insatser och genomförkraftfulla åtgärder mot illegal odling och tillverkning. Genom sin inriktning på just opium har fonden visat attgoda resultat kan åstadkommas med en landsbygdsutveckling som slårmot narkotikan. Dessa erfarenheter och insikter bör tas till vara av enskildaländer och internationella finansieringsorgan. Det är nödvändigt att andrainternationella utvecklingsorgan i fortsättningen ger ökad uppmärksamhet åtfondens insatser. är ett av de länder som ger störst bidrag till FN-fonden.Regeringen har anvisat sammanlagt 6 milj. kr. avbiståndsmedel till narkotikafondens verksamhet. Är 1981 gavs ett bidrag med 4milj. till projekt med alternativ odling i , och . lämnar vidare ett icke specialdestinerat bidrag fillfondens allmänna verksamhet. I årets budgetproposition (prop. 1981/82: Bilaga8, Ll) har jag för detta ändamål beräknat ett anslag till narkotikafonden på291 . beslutade att antaett strategi- och policyprogram mot narkotikamissbruket. Programmet kan bli enviktig bas för den gemensamma kampen mot narkotikamissbruket. hardeltagit aktivt i utarbetandet av programmet. bör verka för attprogrammet genpmförs. Prop.1981/82:143 63 Samarbetet inom i kampen mot narkotikaproblemen harintensifierats . Den s.k. Pompidougruppen har beslutatatt genomföra ett aktionsprogram mot narkotikamissbruket. Programmet omfattar bl.a.insatser inom polisens, tullens och narkomanvårdens områden. bör verkaför att samarbetet ytteriigare fördjupas i . 1 Nordensker ett omfattande samarbete inom narkolikaområdet. Vid ett särskilt ministermölei , vilket tillkommit på svenskt initialiv, beslutade social-, hälso-och juslifieministrarna att utvidga samarbetet inom narkotikaområdet.Samarbetet intensifieras inom polisens och tullens områden samtnär det gäller informations- och vårdfrågor. Särskilda insater skall vidtas föratt bekämpa cannabismissbruket i . Samarbetet inom utgör en mycketviktig del av vårt internationella arbete inom detta område. En förstärkning avdet nordiska samarbetet kring narkotikafrågorna är mycket betydelsefull. Sverigehar liksom och socialarbetare placerade i Köpenhamn.Socialarbetarnas uppgift är att finna och stödja de unga missbrukare frånövriga som söker sig dit. Genom kontakter med hemkommuner ansvararsocialarbetarna för hemresa och medverkar till alt behandlings- ochrehabiliteringsinsatser initieras. Behovet av denna typ av särskilda insatserär självfallet avhängigt av utvecklingen av narkotikasituationen i Köpenhamnvad gäller svenska ungdomar samt de insatser som görs av danska myndigheter.Jag ser de svenska socialarbetarnas arbete som ett väsentligt inslag i detnordiska samarbetet. De två socialarbetarna bör därför tills vidare fortsättasin verksamhet och formellt vara kopplade till . Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jagatt regeringen dels föreslår att 1. anta förslagettill lag om ändring i lagen (1977:293) om handel med drycker, 2. godkänna vadjag anfört om lördagsstängning av systembutikerna, 3. godkänna vadjag anfört om bidrag till försöksverksamhet med familjevård för vuxnamissbrukare, 4. till Utvecklingoch försök med vissa vårdformer för /83 under femte huvudtitelnanvisa elt reservationsanslag av , dels bereder tillfälle ta del av vad jag i delföregående har anfört om åtgärder mot alkohol- och narkotikamissbruket. 1981/82:143 64 1 SAMMANFATTNING AV SAMO:S SLUTRAPPORT tillsatte regeringen samordningsorganet föralkoholfrågor (SAMO). 1 SAMO ingår statssekreterarna i social-, justitie-,kommunikations-, budget-, utbildnings-, handels-, arbetsmarknads- ochkommundepartementen saml cheferna för , ,och generaltullstyrelsen. SAMO:s direktiv omfattarinformation om alkohol, restriklionsfrågor och andra förebyggande insatser samtvård av alkoholmissbrukare och vissa forskningsfrågor. I december1980 överiämnade SAMO rapporten (Ds S 1980:10) Om alkoholpolifiken. Deninnehöll förslag till åtgärder för att påverka atfityder och värderingar kringbruk av alkohol och andra droger. Den innehöll vidare förslag om vissaytterligare begränsningar av alkoholens tillgänglighet samt förslag tillinsatser för att förbättra vården av alkoholmissbrukare. Förslagen har beaktatsi budgetpropositionen för /82 samt i proposifionen (prop1980/81:179) om vissa åtgärder inom alkoholpolitiken. har SAMOfortsatt sitt arbete. SAMO har därvid behandlat de frågor som enligt direktivenskulle ses i ett längre fidsperspektiv. Dessa frågor griper över hela detalkoholpolitiska fältet. Iföreliggande rapport redovisas det fortsatta arbetet. Rapporten behandlarockså de förslag som SAMO gav i den första rapporten och den aktuellasituationen inom de områden som dessa förslag berör. Den innehåller dessutomdiskussioner om delar av det alkoholpolitiska området, som inte berördes i denförsta rapporten, samt vissa förslag till ytterhgare insatser. Sedan har konsumtionen av alkoholoavbrutet ökat i hela den industrialiserade världen. Fram till 1970-talets mittvar ökningstakten i ungefär densamma som i andra industriländer. Densvenska konsumtionsökningen bestod främst av en ökning av vinkonsum-fionenoch en ökning av ölkonsumtionen senare hälft. Konsumtionen avspritdrycker ökade dock i avsesvärt mindre omfattning äni flertalet andra industriländer. Denregistrerade konsumtionen (försäljningen) av alkoholdrycker i landet ökade från1950-talets slut fram från knappt lill renalkohol per invånare . har dock försäljningen minskatmycket påtagligt, och 1980 var motsvarande siffra . Minskningen består nästan uteslutande av en 1981/82:143 65 minskning i försäljningen av spritdrycker.Försäljningsminskningen har fortsatt även . hadeförsäljningsvolymen minskat jämfört med första halvåret 1980.För spritdrycker var motsvarande minskning . Systembolagetsförsäljningssiffror visar minskningar av denregistrerade konsumfionen i ungefär samma storleksordning som för förstahalvåret. Vid sidan av den registrerade konsumtionen finns en icke-registreradkonsumtion av l.ex. hemtillverkat vin, hembrända spritdrycker och s.k.turistsprit. Det finns dock inga säkra uppgifter om den icke-registreradekonsumtionens storlek eller dess förändring. Den minskande registrerade konsumtionen svarar mot deförbättrade förhållanden som resultaten från vissa intervju- ochenkätundersökningar tyder på. Ett av de mest glädjande tecknen är deförbättringar som tycks ske bland ungdomar. Bl.a. visar de undersökningar somgenomförs regelbundet i vissa ungdomsgrupper att konsumtionen har minskat desenaste 4-5 åren. Resultat från flera undersökningar visar att alkoholen ären vikfig faktor bakom problem i arbetslivet, olika typer av olyckor,kriminalitet, sjukdom, för fidig död osv. Många som arbetar inom sjukvården ochandra sektorer hävdar att förhållandena är betydligt sämre nu än för ett antalår sedan. Det finns dock inga data som visar om antalet personer medalkoholproblem är större . Däremot finns det uppgifter som talarför att alkoholskadorna, åtminstone de medicinska skadorna, har blivit alltmersvårartade. Både statisfik från sjukvården och dödsorsaksstatistiken visar ensådan utveckling. Det finns anledning att anta att den nu minskandekonsumtionen, framför allt bland ungdomar, kan leda till enminskning av de medicinska skadeverkningarna. Det finns redan nu uppgifter somtyder på andra förbättringar av läget. Flera polisdistrikt har exempelvismeddelat att ordningsläget har förbättrats på senare fid. Vidare har antaletomhändertaganden av berusade minskat markant i de yngre åldersgrupperna. Dessaförbättringar kan antas vara följden av den minskande alkoholkonsumtionen. 1.2 Opinionsbildning och information SAMO föreslog i sin första rapport en rad insatser för attinformera om alkoholen och dess skadeverkningar. Förslagen berörde bl.a.skolan, militärtjänstgöringen samt mödra- och barnhälsovården. Tillföljd av SAMO:s förslag om informationsinsatser inom skolan har de s.k. (alkohol, narkotika, tobak) -kontaktpersonerna vid länsskolnämnderna /82 fått möjhghet att på halvtid arbeta med ANT-frågor inomundervisning och elevvård. I ANT-kontaktpersonernas arbete ingår att medverka fillatt olika akfiviteter som planeras 5 1981/82. 1981/82:143 66 kan förverkligas på skolorna. Målsättningen är att dessaaktiviteter ska drivas vidare av skolorna själva och att drogfrågorna ska kunnaintegreras i skolornas konfinuerliga arbete. Enligt SAMO:s mening kommer ANT-kontaktpersonerna attockså spela en mycket betydelsefull roll när det gäller att stödjaoch stimulera skolorna med dessa uppgifter. SAMO anser att ANT-kontaktpersonernaäven fortsättningsvis ska beredas möjlighet att bedriva sitt arbete på halvtid. Som en fortsättning på regeringens "Aktion motalkoholfaran" bedrivs efter förslag av SAMO en fortsatt opinionsbildningfrån regeringens sida under /82. Arbetet bedrivs under namnet"Aktion mot droger" och leds av en särskild arbetsgrupp. Syftet medaktionen är bl.a. att försöka höja debutåldern för alkohol, stimulera tilllokala aktioner mot droger, krifiskl granska orsakerna till droganvändning ochsatsa hårdare i kampen mot hasch och andra illegala droger. "Aktion mot droger" har ett väl upparbetatkontaktnät med företrädare för bl.a. skolan, socialvården, hälso- och sjukvården,polisen, ANT-konlaktpersoner, socialkonsulenter samt olika föreningar ochorganisationer. Då arbetsgruppen avslutar sin verksamhet är det enhgtSAMO:s mening viktigt att dessa kontakter kan upprätthållas från centrah håll ochatt fortsatta lokala aktiviteter kan ges stimulans. SAMO föreslår attsocialstyrelsen, utöver övriga medel för information, tilldelas I milj. kr. /83 för att initiera och samordna opinionsbildande insatser avde slag som pågår. Styrelsen bör i detta arbete beakta det behov som finnsav information om alkoholens och övriga drogers medicinska och andraskadeverkningar. Radio och TV har en betydelsefull roll när det gälleropinionsbildning i alkohol- och narkotikafrågor. SAMO konstaterar, attprogramverksamheter såväl i ljudradion som i televisionen under de senaste årenvid flera fillfällen har belyst dessa frågor på ett sätt som står i godöverensstämmelse med de alkoholpolitiska strävandena. SAMO har dock iakttagitatt delar av programföretagens utbud är mindre tillfredsställande i dettaavseende. Många program, ofta av underhållningskaraktär, innehåller alltjämtinslag som på olika sätt glorifierar anviindningen av beroendeframkallandemedel. SAMO framhåller vikten av att man inom programföretagen ägnar dessafrågor särskild uppmärksamhet och vidtar de åtgärder som kan visa sigerforderliga för att hela program verksamheten ska svara mot berättigade kravpå varsamhet vid speglingen av bruket av alkohol och andra droger. 1981/82:143 67 Samordning av statliga informationsinsatser Enligt direkfiven ska SAMO skaffa sig en överblick övervad som görs och planeras inom informafionsområdet och lägga fram förslag fillsådana kompletterande eller förändrande insatser som kan framstå som angelägna.Riksrevisionsverket () har genomfört en karfiäggning av destatliga informationsinsatserna på alkoholområdet. I den rapport som RRVpublicerat om detta arbete lämnas också vissa rekommendationer tillförbättringar inom området. RRV konstaterar i sin rapport att det inte finns någotorgan som har en samlad kunskap om vilket informationsmaterial som finns inom alkoholområdel.Någon samordning av informationsinsatserna har heller inte skett. Bristen påsamordning inom dessa områden har enligt RRV lett fill att någon enhetligprocedur för utvärdering av enskilda informationsprojekt inte fillämpas. Derekommendationer om åtgärder som RRV lämnar avser ett överförande av vissaanslag från till , vissaförändringar av ansvaret för informafionsinsatser och medelsfördelning hosberörda myndigheter och organ samt vissa regler för medelsfördelning. SAMO delar de principiella uppfattningar som RRV redovisari sin rapport. Det finns enligt SAMO:s mening behov av att se över ansvaret förbåde informafionen och medelsfördelningen. SAMO vill dock framhålla att detsamordnade ansvaret inte får innebära att informationsinsatserna centraliseras.Som måste många informatörer få möjlighet att självständigt utformaeget informationsmaterial om alkohol och andra droger. De rekommendationer som RRV lämnar förutsätter en radorganisatoriska förändringar för att kunna genomföras. SAMO anser att destatliga insatserna för information på alkohol- och narkotikaområdet samt deorganisatoriska förändringar som kan komma att krävas bör beredas ytterligareinom . Genom beslut har regeringen gett SAMO iuppdrag att överväga behovet av särskilda regler för fördelning av medel till informafionsinsatserfrån (). SAMO vill i detta sammanhang betona vikten avatt ungdomsorganisationerna kan bedriva information på drogområdel.