prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — STU framhåller att beslutom lån för ulruslningsanskaffning fallas efter samma principer som för anslagliU enskilda projekt. Del är således den verksamhet som avses bedrivas medhjälp av utrustningen som är av avgörande betydelse för STU:s beslut omanskaffning. Efterfrågan följer i stort efterfrågeutvecklingen på STU:sprojektanslag. 83 beräknar STU att 15,9milj. För /83beräknar jag totalt 14,6 milj. kr. under detta anslag för anskaffning av merkostnadskrävande utrustning. STU bör i likhet med tidigare budgetår hamöjlighet att göra ekonomiska åtaganden under en treårig planeringsperiod.Eftersom innevarande treårsprogram för verksamheten under delta anslag sträckersig t. o. m. / 84 erfordras ingetytterligare bemyndigande för /84. sådant erfordras däremot för del därpå följande året för alt möjliggöra en treårig planeringsperiod för STU under detta anslag. Jag förordar därför alt regeringen inhämtar bemyndigande all under / 83 få fatta beslut om beställning av utrustning som innebär åtaganden om högst 5 milj. kr. under /85. Lämnas bemyndigande ankom mer det på regeringen att meddela de närmare föreskrifter som behövs. Prop.1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 167 Jag hemställer att regeringen föreslår all 1. bemyndigaregeringen all under /83 falla beslut om beställning avutrustning för högst . under /85, 2. tillStyrelsen för teknisk utveckling: Utrustning för /83 anvisa ellreservationsanslag av . Europeiskt rymdsamarbete m. m. 1980/81 Utgift 127825 260 1981/82 Anslag 169000000 1982/83 Förslag 210000000 Statsmakternabeslöt om en ökad satsning på svensk rymdverksamhet (prop.1978/79:142, NU 1978/79:36, rskr 1978/79:292). Statens delegationför rymdverksamhet (DFR) är enligl sin instruktion (1977:1066,omtryckt 1980:477) central förvaltningsmyndighet för frågor som gäller densvenska rymd- och fjärranalys verksamheten. Delegationen är även kontaktorganmed internationella organisafioner, särskiU (), ochufiändska institufioner inom sitl verksamhetsområde. Delegafionen haråtta ledamöter, varav en heltidsanställd ordförande, tillika chef för delegationen. Under delegationenhar tre kommitter inrättats med uppgift att bereda ärenden rörande rymdforskning, Qärranalysoch rymdinduslriell policy och utveckling. Del statsägdaSvenska rymdaktiebolagel (Rymdbolaget) svarar för verkställande funkfionerinom svensk rymdverksamhet, såsom att tekniskt genomföra de nationellarymdforsknings- och fjärranalysprogrammen, driva försöksfällel och enmottagningsstation för bUder från fjärrana-lyssalelliter och främja marknadsföringav svensk industriell kompelens inom rymdområdel. Bolagels verksamhetfinansieras lill stor del genom uppdragfrån rymddelegationen. Delegafionens verksamhet är uppdelad på följande program: Från anslagetEuropeiskt rymdsamarbete m.m. finansieras verksamheten inom programmetMyndighetsuppgifter saml delvis programmen Na-fioneU rymdverksamhet och Europeisktrymdsamarbete. Återstående delar av de båda senare programmen finansieras dels frånanslaget . Styrelsen för teknisk utveckling: Teknisk forskning och utveckling, delsfrån anslagen under nionde huvudtiteln m. m. ochEuropeiskt samarbete inom rymdforskningen. Prop.1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet Följandesammanställning ger en ekonomisk översikt av verksamheten inom detta anslag (i I OOO-tal kr. 1980/81 Utfall 1981/82 Beräknar Nationell rymdverksamhet/industri-utveckling Statens delegation för rymdverksamhet ProgramMyndighetsuppgifter Inom programMyndighetsuppgifter sker den planering och del övriga administrativa arbete somerfordras för delegationens verksamhet. En stor del av detta arbete avserbevakning av de svenska intressena i den europeiska rymdorganisationen bevakning sker främst genom aft är representerat i , programslyrelseroch övriga organ men även genom att delegationen direkt eller via Rymdbolaget följer ochunderstödjer förhandlingar om induslrikontrakt mellan och svensk industri. DeninternationeUa verksamheten omfattar även uppföljning och bevakning av olikaärenden i samband med bilateralt rymdsamarbete med bl.a. den franskarymdorganisationen , inlerkos-mosråd och den amerikanskarymdflygstyrelsen . Vidare bevakas arbetetinom oUka internationella organ. Arbetet inomprogrammet utförs av såväl delegationens personal som av Rymdbolaget i form avuppdrag från delegationen. Delegationen hade vid utgången av /81 åtta anställda. under programmet för /83. Program Nationellrymdverksamhet omfattar projekt inom områdena rymdforskning, Qärranalys ochinduslriulveckling. Programmet omfattar dessutomdriften av . De anvisade medlenfinansierar bl.a. induslriulveckling för all höja den svenska industrinskompetens och konkurrenskraft inom rymd- och fjärranalysområdena. F. n. pågårarbete med följande nationella tillämpningsprojekt: - BUdläsmaskinen ösiris Prop.1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 169 - Svenskvetenskaplig satellit. - Spine,nationell del - Experimentellttelesatellilprojekt, Tele-X. På förslag avdelegationen lar regeringen ställning lUl vilka nya projekt som skaU genomföras. Industriutvecklingär den mest offensiva delen av delegationens verksamhet. De projekt somdelegafionen har satt i gång inom detta område syftar liU en höjning av densvenska industrins konkurrenskraft, såväl på rymdområdel som i aUmänhel. Del ärnämligen aUt mer uppenbart all ell kunnandeom satellittekniken är en förutsättning för produktutveckling och framtidaleveranser inom traditionellt svenska industriområden av vital betydelse. Ett sådant kunnande måste byggasupp både inom industrin och hos denationella användarna. Hemmamarknaden är basen för industrinsförsäljning. Inom programmetpågår två saleUitprojekl, och TELE-X. VI-KING-projektel somigångsattes är del första större rymdprojektet i . Dethar en avsevärd långsikfig betydelse främst för , som ärhuvudleverantör av satelliten. Samarbete har etablerats med del amerikanskaförelaget . På detta säll förvärvar snabbare nödvändig kompelens ocherfarenhet av arbete medrymdsystem. Projektarbetet löperi stort sell enligl plan. Under /82 kommer devetenskapliga instrumenten och salellUplatlformen med tillhörande kraflförsörjning,atfitydkontrollsystem och telemetriulrustning all konstrueras och till stor del ävenfillverkas. Prognosen förVIKING-projeklets totalkostnad är oförändrad, dvs. 106 milj. kr. iprisnivå 3:e kvartalet 1979. DFR förutsäller alt ramen får utökas till följd av ändrade växelkurser. Mot bakgrund av detväntade ökade behovet av specialiserade teletjänster under 1980-laleloch framöver har definilionsarbelet med den experimentella lelesatelUlenTELE-X igångsatts. Arbetet leds av Rymdbolaget och utförs vid ,Telefonakliebolagel LM och . Förutsättningarna för attTELE-X-projektel skall kunna genomföras i samarbete med övriga nordiska länder är somjagtidigarehar redovisat goda. Definilionsarbelet grundas på systemspecifi-kafioner somRymdbolaget och har utarbetat i samråd mellan andra deltagare i projektet. Inominduslriulvecklingsprogrammet pågår också projekt med anknytning tUldelegationens Qärranalysprogram, l.ex. utveckling av markterminal för överföring avfjärranalysbUder med hjälp av telesalelliten OTS (SPINE) och utveckling av en apparat för digital läsning av fotografiskabilder (OSIRIS). Utvecklingsarbetetvid industrin avslutades för båda projekten vid in- Prop.1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 170 gången av /82 och en experimenlperiodinleddes. SlutUgen skallnämnas det förberedande arbete med nya projekt inom programmet sombedrivs vid Rymdbolaget och industrin. Delta arbete finansieras från anslaget Fl,Styrelsen för teknisk utveckling, Teknisk forskning och utveckling. under programmet inom delta anslag för /83. Program Europeisktrymdsamarbete omfattar dellagande i del europeiska rymdorganet saml bilaterala europeiska samarbetsprojekt inom rymdområdel. Programmet innehållersåväl vetenskapliga projektsom tillämpningsprojekt. Inom ramen för deleuropeiska rymdsamarbetet deltar i följande projekt: - Utveckling av bärraketen - Programmet inomlelesalellilområdel, ASTP - Europeisk kommunikationssatellit, ECS - Produktion av nr 6 - Salellilprojektel för bl. a. meteorologisk datadistribution, 2 - TillämpningsprojektetCentral Terminal Unil (CTU) inom ESA:s programför syslem och leknologisludier inom lelesalellilomrädel (ASTP) - Fortsalt utveckling av bärrakelen (ArianeFOD). Deltagande i ESA:s grundprogram ärobligatoriskt för och övri ga medlemsländer i . Grundprogrammet innehåller viss gemensam ESA-verksamhel såsom allmännastudier, teknisk forskning, drift av markstationer för mottagning av Qärranalysdala (bl.a. vid ), till handahållande av dalabaser saml inköpoch underhåll av tekniska basre surser. Till grundprogrammet har även förts driften av salellituppsänd- ningsplatsen Kourou i . Storleken på ;s grundpro gram är under ständig debatt beroende på attrambeslutel går tillbaka ända fill . Ramen grundprogram är 64,2 MAU (milj. s.k. Prop.1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 171 En MAU är f. n. ca 5,4 milj. kr.Kostnaderna för programmet fördelas på ESA:s medlemsländer i proportion lill storlekenav vatje lands bruttonationalprodukt (BNP). För del motsvarar detta under 19814,av programmet eller ca 16 milj. kr. Deltagande i program är även del obligatoriskt för ESA:s medlemsländer. Inom delvetenskapliga programmet utför egnavetenskapliga saleUitprojekl samt deltar i vetenskapliga rymdprojekt i samarbete med . Målsättningen för detvetenskapliga programmet är att ieuropeiskt samarbete utföra sådan rymdforskning som är alltför resurskrävandeför ett enskilt land. Forskningen utfördes tidigare med både sondrakeler och satelliter, men genomförs endast medsateUUer. I framfiden kommer ävenforskning med användning av bemannaderymdfarkoster, främst Spacelab, all ingå i programmet. Ramen för program går även den tillbaka lill elt beslut . Nivån år1981 är 95,2 MAU. BNP-andel, 4,motsvarar ca 24 milj. kr. Deltagande i ESA.stillämpningsprogram är frivilligt för ESA:s medlemsländer. De projekt som utförs inomtillämpningsprogrammet är i regel av förberedande natur. Den operativa driften avrymdsyslem skall omhändertas av användarorganisationer som EUTELSAT förtelekommunika-tionssateUiter och för telekommunikation med fartyg. För meteorologiskasatelliter saknas en lämplig användarorganisation varför tills vidare svarar för den operafivadriften. omfattar satellilprojekl för telekommunikation av olika slagoch för jordobservafion, dvs. meteorologiska satelliter och, enligtplanerna, fjärranalyssatelliter. Dessutom ingår två mycket stora projekt itillämpningsprogrammet, nämligen utvecklingen av bärraketen ochrymdlaboratoriet Spacelab. Utvecklingen av syftar lill all skaffa en egen kapacitet föruppsändning av satelliter, något som ansesnödvändigt om man skall kunna konkurrera på världsmarknaden vid försäljning avoperativa satellitsystem. Utvecklingen av Spacelab skall ge möjlighet att delta i bemannaderymdfärder. Spacelab skall monteras i den amerikanska rymdfärjan som sedanskall föra upp laboratoriet isatellitbana och efter någon veckas rymdfärd återföra det lill jorden. Nästan alla deprojekt som ingår i tillämpningsprogrammet går mol sin avslutning molmitten av 1980-talel och måste följas av nya projekt om inte programmetskall upphöra. Del enda nya stora projekt som ser ut all kunna samla allamedlemsstaterna är ell projekt avseende utveckling av en eller tvåfjärranalyssatelliter med planerad uppsändning av den första . deltar iflertalet projekt inom ;s tillämpningsprogram. Avgörande för beslutom deltagande i projekten är bl.a. i vad mån svensk industri får delta medvärdefullt utvecklingsarbete. Besluten underställs regeringen för godkännande.Bidragsandelarna i ell projekt sattes tidigare Prop.1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 172 samma som BNP-andelarna för deltagarländerna, men harunder senare år i regel salts i direkt proportion till varje lands andel avindustrikontrakten i projektet. Bidragsandelarna för del varierardärför från projekt till projekt. Ett av målen för det svenska deltagandet iESA:s tillämpningsprogram är att höja den svenska industrins kompelens ochkonkurrenskraft inom vissa sektorer så att syslem- och delsyslemansvar kan las ochstörre andelar av arbetet kan placeras vid svensk industri. Deltagandet gerdessutommöjlighet för svenska användare, t. ex. , all påverka rymd-systemens utformning. Dellagande ibilaterala samarbetsprojekl omfattar f. n. samarbete med omfjärranalysprojeklel SPÖT, samarbete med omteknisk utveckUng av radaranlenner lill salellilradar () saml samarbetemed och om utveckling av en tung salellilplaltform(/TDF1). Genom direkt samarbete med länder som har stora nationella program kansvensk industri få tillfälle alt delta i utvecklingsarbete som på avgörandesäll höjer dellagande svenska industriers kompetens. Den svenska industrin knyter dessutom kontaktermed ufiändska förelag som kan ge värdefulla order . Del bilateralasamarbetet ger stort utbyte av det satsade kapitalel men är ofta svårt altetablera, eftersom de stora länderna som regel vill ha något utöverdelfinansiering för att släppa in annan industri. Detta kan l.ex. vara fillgång till unika kunskapervid svensk industri eller vissa garantierför all del syslem som utvecklas kommer att köpas eller utnyttjas avsvenska användare. Inom pågårdiskussion om verksamheten . DFR;s beskrivningoch beräkning avseende främst tillämpningsprogrammet /82 ochde kommande åren måste därför betraktas som preliminär. Delegationenberäknar all bidraget till ESA:s grundprogram kommer all öka något under år1982 i förhållande , främst beroende på alt ESA:s inkomster (räntor m, m.) Delegationenberäknar att bidraget lill ESA:s vetenskapliga program för /82kommer att uppgå fill 26,3 milj. kr. prisnivå, vilket med 1,9milj. överstiger den under anslaget IX:D42. Europeiskt samarbete inom rymdforskningen,förslagsvis angivna anslagsposten prisnivå. Inom ramen förESA:s tillämpningsprogram under /82 inkluderar delegafionenbeslutade pågående projekt saml vissa nya projekt som väntas bliigångsatta eller . Prop.1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 173 Nya och planeradeprojekt framgår av följande sammanställning (1 OOO-tal kronor prisnivå) Projekt , dvs.samarbetet med om utveckling av en fjärranalyssatellit, redovisas tillsammans med . Projektarbetet löperi stort sell enligl plan och inom den av regeringen godkändakostnadsramen. Projekt ,dvs. samarbetet med om utveckling avsatellitradarantenn pågår enligt plan och redovisas även delfillsammans med ESA:s liUämpningsprogram. Utöver ovan angivnabilaterala samarbetsprojekt planerar delegationen deltagande i projekten /TDF1 och HM60. /avser deltagande av svensk industri i del fransk-tyskaTV-satellitprojeklel med samma benämning. En förutsättning för deltagandet äratt en kompetensuppbyggande verksamhet kommer fill slånd vid svenskindustri. De förhandlingar som har förts med berörda myndigheter i Frankrikeoch beträffande industrisamarbetet har nuresulterat i preliminära överenskommelser om arbetets omfattning och organisation.Delegafionen kommer all underställa regeringen resultatet av förhandlingarna förgodkännande. HM 60-projektetavser ell svenskt deltagande i ell franskt förberedande program förutveckling av en ny motor lill Ariane-rakelens andra steg. HM 60-molorn är enrakelmolor för flytande väte och syre. Del förberedande programmet pågåråren 1981-83 och följs av ell utvecklingsprogram 19841990 (5) sannolikt inomramen för ESA-samarbelet. Arbetet i sker vid . Delegationenföreslår i en särskild skrivelse till regeringen att deltar i detförberedande programmet kostnad av 7,5 milj. kr. under programmet inom detta anslag för /83. Utnyttjande av regeringens bemyndigande att iklädastaten förpliktelser Sammanfattningsvisinnebär de nu lämnade redovisningarna all regeringen inom ramen för riksdagensbemyndigande (prop. 1978/79:142, NU 1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 174 1978/79:36, rskr1978/79:292, prop. 1979/80; 100 bU. 17 s. 270, NU 1979/ 80:36, rskr1979/80:248) har iklätt staten ekonomiska förpliktelser inom rymd- och fjärranalysområdet med 260,8milj. Den av slalsmaklernabeslutade satsningen på svensk rymdverksamhet (prop. 1978/79:142, NU 1978/79:36, rskr1978/79:292) håller nu på all genomföras. I likhet med föregående år skeromprioriteringar i så måtto all verksamheten inom del europeiska rymdorganelESA minskas till förmån för nalioneUa och bilaterala induslriulvecklingsprojekt. Statsmakternasbeslut innebär all de statliga insatserna för rymdverksamheten inomindustridepartementels område successivt skall byggas ul så attde i stort trefaldigas jämfört med den dåvarande nivån. Därefter skall denna satsningvidmakthållas under yllerligare en treårsperiod. Förutsättningar bör sedanfinnas för industrin att på kommersiella grunder nyttiggöra sig gjorda insatser.Statens insatser bör dåminskas. Vi är nu inne i dettredje året . Trots all sålunda mycket återstårkan redan flera positiva effekter för den svenska industrin registreras. Jagvill särskilt peka på följande. InomQärranalysområdel samarbetar med omutveckling av en satellitradarantenn och med om utveckling av en nyQärranalyssalellit, SPÖT. Vid försöksplalsen i byggs f. n.mottagningsstationen för satellitbilder ut för all kunna la emot bilder frånden nya generationen fjärranalyssatelliter. På bärrakelom-rådel deltar i ell program för utveckling av en ny motor fill framlidagenerationer av Arianerakeler. Slutligen har ell samarbete etablerats medFrankrike och i utveckhngen av en ny generation lungasatelliter, som bl.a. kan användas för direktTV-sändning. Därmed får svenska industrier leverera delar till dessa tvåhelt nationellt finansierade franska och tyska satelliter och de satelliter avsamma typ som kommer att levereras lill andra köpare. Statens delegafion förrymdverksamhet har redovisat elt förslag lill verksamhet för det kommande budgetåret. Vad gäller storleken påSveriges bidrag lill ochbilaterala samarbetsprojekl för /83 kan jag i huvudsak godtadelegationens beräkning. Genom alt ell planerat projekt ulgåll, samt genom all vissa omdisponeringar gjorts, börbidraget lill del europeiska rymdsamarbetetkunna reduceras. Under programmet Nationella rymdtill-lämpningar har jag räknatmed en kraftigt ökad medelsförbrukning, främst för Vikingprojeklel och för den experimenleUa telesaleUilen Tele-X.Totalt beräknarjag under detta anslagell medelsbehov av 210 milj. kr. för näsla budgetär. Somjag har anförthar jag under anslaget . Styrelsen för teknisk utveckling; Teknisk forskningoch utveckling, beräknat medel för bl.a. viss rymdforskning, studier av kommande projektsaml Qärrana-lysverksamhel. Prop.1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 175 Enligt riksdagensbeslut har regeringen bemyndigats att ikläda staten ekonomiskaförpUklelser för åtaganden inom rymd- och fjärranalysområdet om sammanlagthögst 384 milj. kr. Jag beräknar all regeringen före utgången av kalenderåret1981 inom ramen för detta bemyndigande kommer att ha fattal beslut om projektlill elt lotaU belopp av 282 milj. kr. Arbetet meddefinitionen av telesalelliten Tele-X pågår f.n. I arbetet deltar även och Finland.Enligt planerna skall de deltagandeföretagen lämna offert på kostnaden för konstruktion och tillverkning av sateUiten vid månadsskiftet januari-februari1982. Under förutsättning attprojektet kan genomföras till en kostnad som rättfärdigas av dess tekniska ochkommersiella utbyte, avser jag all återkomma tUl regeringen under detta med förslag lill hurprojektet skall genomföras. Det kandärvid bli aktuellt med en höjning av den nämnda bemyndiganderamen. Med hänvisning tillvad jag nu har anfört hemställer jag all regeringen föreslår att liU Europeisktrymdsamarbete m. m. för /83 anvisa ett förslagsanslag av . : Uppdragsverksamhet F 6. I statsbudgeten förinnevarande budgetår har under dessa anslagsrubriker anvisats ett förslagsanslag av , ettreservationsanslag av . resp.ett reservationsanslag av . Chefen förbostadsdepartementet har tidigare denna dag, vid sin anmälan av förslag lillanslag för information och utbildning m. m. i energifrågor, redovisat ettförslag lill utbyggnad av provningsansiallens resurser för energileknisk provning. Statensprovningsanstalt bedriver, förutom i , verksamhet vid regionala enheter iSlockhoim, och . Därutöver har provningsanslalten betonglekniska filialerpå 6 orter i landet med totalt 19 personer anställda. Verksamheten i är, vidsidan av ädelmelall-konlroll och justering, huvudsakligen inriktad påbyggnadslekniska provningar samt polymerteknik. Totalt sysselsätts 88personer. I arbetar 9 personer med provning och kontroll framförallt inomområdet byggnadsteknik. Enheten i med en personalstyrka på ca 35 arbetarfrämst inomområdena byggnadsteknik, byggnadsfysik och kemisk analys. Ibudgetpropositionen 1981 (prop. 1980/81; 100 bil. 17, s. 133) redovisade jag vad somdifintills gjorts för all komma fillrätla med de stora underskot- Prop.1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 176 ten i den regionala och lokala verksamheten vid statensprovningsanstalt. Jaganförde då bl.a. all underskott av den storlek som redovisats för /80 inte var möjliga att godta iframtiden utan allvarliga effekter påprovningsanstaltens verksamhet i stort. Vidare uttalade jag att om denresultatförbättring som provningsanslalten räknade med för /81inte skulle uppnås så all verksamheten kunde finansieras med intäkter frånuppdragsverksamheten, var del enligt min mening inle längre möjligt att undvikaen nedläggning av verksamheten. Provningsanslaltenhar för /81 redovisat en föriust för den regionala ochlokala organisationen av ca 3,5 milj. kr. Detta innebär att provningsansiallenstidigare prognos för verksamheten under /81 inte harslagit in. Del är därför inle längre möjligt all undvika ell slutligt beslut omnedläggning av provningsanstaltens regionala och lokala organisation. Statensprovningsanstalt har i skrivelse redovisat ett förslag tiUavveckling av delar av den regionala och lokala organisationen. Två huvudalternativhar tagils fram. Den ena, del s.k. B-ahernalivel, avser en koncentration av allverksamhet lill /. Detta av-vecklingsallernaliv kan genomförasenligt en snabbare och en långsammaremodell. Del andra innebär en rekonstruktion av den regionala verksamheten(R-allernafivet). R-allernalivel medför all provningsanslalten bedriververksamhet endast inom områdena byggnadsteknik, brandteknik och byggnadsfysik i och saml inomområdet polymerteknik i Slockhoim.Båda alternativen innebär alt ädelmelallkonlroll och justeringsverksamhetbibehålls utanför /. Provningsanstalten har förordatR-allernalivet. Med hänsyn lill denosäkerhet som ligger i den typ av bedömningar som provningsanstaltenhar redovisat avser jag all la initiativ lill en närmare prövning av de olikaalternafiven innan definitiv stäUning tas tUl hur en avveckling skall ske.VisserUgen kan en avveckUng ay del slag som provningsansiallens styrelse nu harförordat medföra vissa fördelar. erfarenheter från avveckling av verksamhet inomprovningsanslaUens regionala och lokala organisation talar dock, enhgt minmening, för en snabb avveckling av hela denna organisation, med undantag förverksamheten inom områdena justering och ädelmelaUkontroll. Erfarenheterna frånprovningsanslalten och andra uppdragsmyndigheter visar också all en geografiskkoncentration av verksamheten är alt föredra. I utformningen av den framtida organisationen bör dessasynpunkter beaktas. Jag avser all senareunder detta lägga fram förslag lill dels omorganisation avverksamheten m. m. vid statens provningsanstalt dels de medelstillskouutöver provningsansiallens ordinarie bidragsanslag som erfordras för allgenomföra en sådan omorganisation. I avvaktan på delta bör anslagen tillprovningsanslalten föras upp med oförändrade belopp i statsbudgeten. 1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 177 Jag hemställer alt regeringen föreslår alt, i avvaktan påsärskild proposition i ämnel, för / 83 beräkna 1. tillStatens provningsanstalt: Uppdragsverksamhet ett förslagsanslag av ,