prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — Proposition i denna fråga kommer att lämnastill . Genom bidragsförskottenger samhället ett ekonomiskt grundskydd för barn vars föräldrar lever åtskilda.Den ekonomiska tryggheten för dessa barn är därför inle beroende av denunderhållsskyldige förälderns förmåga all betala underhållsbidrag.Bidragsförskott utgår av basbeloppet vilket innebär . per årvid basbeloppet . Bidragsförskott utgår f. n. för drygt 230 000 barn. Barn vars föräldraravlidit fär ett ekonomiskt grundskydd genom barnpension från folkpensioneringoch ATP. Barnpensionen från folkpensioneringen utgår med lägst avbasbeloppet och högst av basbeloppet i de fall dä inle änkepensioneller barnpension från ATP utgår. 1981/82:100 Bilaga 8 12 Barnpension från folkpensioneringen utgår f. n.till ca 42 000 barn. Flera utredningar arbetarmed översyner av det ekonomiska stödet till barnfamiljerna. har i uppdrag all se över det ekonomiska stödsystemet och därvidsärskilt beakta flerbarnsfamiljernas situation. Bostadsbidragskommiltén -som har tillsatts av chefen för - arbetar med frågor ombostadsbidragets konstruktion, inkomstprövning och administration. Föräldraförsäkringsulredningenhar i uppdrag att göra en översyn av föräldraförsäkringen och av reglerna förrätt till ledighet för vård av barn. Översynen skall bl. a. ta sikte på behovetav och möjligheterna till all åstadkomma förenklingar i regelsystemet.Utredningen väntas redovisa ett delbetänkande under första halvåret 1982.Utredningen har också fåll i uppdrag att utreda frågan om arbetsmiljörisker förgravida kvinnor. Ensamförälderkommitténutreder frågorna om hur samhällsstödet till de ensamslående föräldrarna ochderas barn skall utformas. Kommittén skall bl. a. kartlägga de stödbehov som nufinns och hur de nuvarande stödformerna svarar mot dessa behov. En rapport sombelyser de ensamstående föräldrarnas situafion har redovisats. harnyligen avlämnat sitl slutbetänkande. Förslagen, som bl. a. berörbarnpensionerna, övervägs f. n. i . Barnomsorgens fortsattautbyggnad intar en central plats närdel gäller samhällets åtgärder för social service och omvårdnad. anslöt sig våren1976 till ett utbyggnadsprogram sominnebar alt skulle 100 000 nya platser i daghem och 50000 nya platser i fritidshem färdigställas. förutsattes ytterligare10 000 platser tillkomma i familjedaghem . enkätvåren visar alt 68 000 platser i daghem och 30 800 platser i fritidshemberäknas bli färdigställda . Dessutom beräknas tillkomma 49 700platser i familjedaghem, vilket är 39 700 platser fler än som förutsattes vid 1976års riksdagsbeslut. Av familjedaghemsplatserna är 34 900 avsedda ferförskolebarn. 1 1981 årskompletteringspro[3osition konstateras alt de uppgifter som föreligger rörandebarnomsorgens utbyggnad lyder pä att en viss uppbromsninghar skett i förhållande till tidigare planer. Vidare anges att nya platser istor utsträckning måste tillskapas genom elt bättre utnyttjande av redanbefintliga resurser. Detta underlättas av den förenkling av de statligareglerna inom barnomsorgsområdet som beslutat om . Statistiska centralbyrångenomförde på uppdrag en efterfrågeundersökning i landetskommuner . Undersökningsresultaten visar alt det våren 1980efterfrågades 137 000 nya platser för förskolebarn i barnomsorgen, varav 99 000platser i daghem och 33 000 platser i familjedaghem. För yngre skolbarnefterfrågades 46 000 nya platser 1981/82:100 Bilaga 8 13 varav 38 000 i fritidshem och 6 000 i annan formav barnomsorg. Vidare framkommer i undersökningen alt efterfrågan pådeltidsomsorg är högre för de barn som inle har plats än för dem som redan harplats. Statsbidrag till driftenav daghem utgår med . per plats och för fritidshem med . För familjedaghem utgär statsbidrag av kommunernasbrutlokostnader för verksamheten. Härtill kommer ett grundbelopp som för barn iförskoleåldern utgår med . För barn i skolåldern utgår grundbeloppetmed . särskill statsbidragulgår till kommunerna för hemspråksträning för invandrarbarn. Bidrag utgår förfem- och sexåringar som deltar i hemspråksträning som anordnas av kommunen. /82träder socialtjänstlagen i kraft. upphävs lagen om barnomsorg. Decentrala bestämmelserna i den tidigare barnomsorgslagen tas in isocialtjänstlagen som en integrerad del av reglerna om . För defrågor som i övrigt regleras i barnomsorgslagen har bestämmelser tagits in isocialtjänstförordningen. fårbegreppet omsorg om barn och ungdom en utvidgad betydelse. I socialtjänstlagenanvänds nämligen begreppet som en sammanfattande beteckning för all denverskamhet som skall bedriva för barn- och ungdomsgrupperna. har pågrundval av förslag i propositionen om förenklade statliga regler inombarnomsorgen beslutat om vissa riktlinjer beträffande den kommunalabarnomsorgen samt om en ny och förenklad stalsbidragsgivning till barnomsorgen. Statsbidrag lill kommunalbarnomsorg kommer därmed att fr. o. m. utgå avkommunens bruttokostnader för barnomsorgen, exkl. administrationsutgifter. Ibidragsunderlaget får ingå kostnader för daghem, fritidshem, familjedaghem,deltidsförskolor, öppna förskolor samt en schablonmässigt beräknad kostnad förpedagogisk ledning. Statsbidraget för befintlig verksamhet i daghem ochfritidshem i viss kommun får öka i förhållande lill föregående år högstmotsvarande den genomsnittliga årliga löneutvecklingen för anställda ioffenllig tjänst. Den pedagogiska ledningenär en viktig kvalitetsfaktor i barnomsorgen och får inräknas i underiagel meden barnomsorgsassislent per 500 barn. Genom alt statsbidragetutvidgas till att omfatta ocksådeltidsförskolor och öppna förskolor markeras rätten för alla barn att få del av de stimulerandeaktiviteterna inom barnomsorgen. Dellidsförskolan vändersig i första hand lill sexåringar som vistas i familjedaghem eller varsföräldrar är hemarbetande. Genom att deltidsförskolan nu blirstatsbidragsberättigad ökar kommunernas möjlighet att anlägga en helhetssyn påbarnomsorgsverksamheten. Utbyggnaden av den öppnaförskolan fortsätter. beräknas det finnas totalt nära 300 öppnaförskolor i 130 kommuner i landet. Fram planeras att ytterligareca 225 sädana förskolor skall inrättas. 1981/82:100 Bilaga 8 14 öppna förskolan har visat sig kunna spela enväsentlig roll i strävandena att skapa sociala kontakter mellan människor ibostadsområdena. Den utgör ofta en bas för arbetet med föräldrasamverkan ochföräldrautbildning och är ett stöd för dagbarnvårdarna i deras arbete. Till enskilda daghem ochfritidshem som finns upptagna i kommunens barnomsorgsplan kommer att utgåbidrag av en av för beräknadgenomsnittskostnad per plats för kommunala daghem och fritidshem. Det statliga stödet lillkommunernas barnomsorg kan för nästa budgetår beräknas till sammanlagt 5 550milj. Del är jämfört med innevarande budgetår en anslagsökning med ca 140 milj. kr. Härtill kommer medel fränbostadshuvudliteln som utgår i form av statliga bostadslån till förskolor ochfritidshem. Statsbidragssystemetfinansieras genom socialavgiften från arbetsgivare och egenförelagare. Denandel av denna avgift som avser barnomsorgen utgör av löneunderlaget. I beslutet om förenkladestatliga regler för barnomsorgen understryks kommunernas ansvar förbarnomsorgen. Införandel av det nya statsbidragssystemet innebär begränsningarav den statliga regleringen av barnomsorgen. understryks behovet aven god barnomsorg. Samhällets barnomsorg måste i ökad grad anpassastill de lokala förhållanden som råder i de olika kommunerna. De resurser somslår lill förfogande måste användas för en verksamhet som motsvarar barnensbehov, föräldrarnas efterfrågan och samhällets möjligheter. Avsikten är attstatistiska centralbyrån skall få i uppdrag att genomföra en förnyadefterfrågeundersökning vars resultat kan utgöra en av grunderna för planeringenav barnomsorgen. harnyligen fått ett särskilt uppdrag att i samråd med Svenska kommunförbundetstudera barnomsorgens nuvarande organisation för att sammanställa erfarenheteroch finna modeller för verksamheten som är anpassade till morgondagens behov aven god barnomsorg. skall härvid särskilt redovisa det arbetesom görs för att konkretisera förskolans målsättning och innehåll förkommunerna. På grundval av förslagfrån barnomsorgsgruppen har godkänt allmänna riktlinjer för en allmänföräldrautbildning kring barnels födelse, som successivt genomförs ilandslingen fr. o. m. . har haftregeringens uppdrag alt utarbeta närmare förslag om hur föräldrautbildningenskulle kunna göras tillgänglig för invandrarför-äldrar. harunder redovisat sina uppdrag i rapporten i ettmångkulturellt samhälle. Förslagen övervägs f. n. i . inrättadesden som ett självständigt centralt organ med uppgift att samordnafrågor som rör barns miljö och barnsäkerhet. Rådet har bl .a. bildat enreferensgrupp för barnsäkerhetsfrågor för att 1981/82:100 Bilaga 8 15 få en samordning av insatserna inombarnsäkerhetsomrädet. förinternationella adoptionsfrågor () inrättades som en självständig centralmyndighet . Nämnden övertog därvid de uppgifter som tidigarehandlagts av adoptionsfrågor, dvs.att underlätta adoption i av utländska barn samt att utöva tillsyn överoch informera om verksamheten. Omsorger för de äldre Antalet personer över 65år har under ökat och är nu 1,4 milj. eller avtotalbefolkningen. Utvecklingen innebär att samhällets insatser för de äldretar i anspråk allt större ekonomiska och personella resurser. De vägledande målen församhällets insatser för de äldre är ekonomisk trygghet, gemenskap och närhet,god bostad och vid behov service av skilda slag. Hörnpelaren för den ekonomiskatryggheten är pensionssystemet. En ökande andel pensionärer hartilläggspension. Med den materiellatryggheten som grund bör äldreomsorgen medverka till en meningsfulllivssituation för de äldre. De äldre skall kunna bo kvar i sin invanda hemmiljöså länge de själva önskar. Detta ställer stora krav såväl på bostäder ochutemiljö som på kompletterande samhällsservice i form av social hemhjälp, färdtjänst,tekniska hjälpmedel, social jour och andra insatser. Den nya socialtjänstlagenulgår ifrån att samhällets insatser skall utformas så att de äldre kan leva eltsjälvständigt och aklivi liv i gemenskap med andra. Förutsättningarna härför ärekonomisk trygghet, ändamålsenliga bostäder och personlig service. Den sociala hemhjälpenhar byggts ut kraftigt . fick 80 000 äldreoch handikappade hemhjälp och är antalet ca 350 000. Antalet arbetstimmarhar ökat från 8 milj. till 50 milj. Även barnfamiljer får hemhjälp genomhemvårdar- och barnvårdarverksamhet. har ökningen av hemhjälpenavtagit i takt med att behoven har tillgodosetts, men fortfarande ökar hjälpentill äldre och handikappade. Kostnadsökningen har dock varit betydande. För all de äldre skallkunna erbjudas ett boende som tillgodoser behov av mera omfattande personligomsorg, skall kommunerna enligt den nya socialtjänstlagen inrätta bostäder medgemensam service för dem som behöver särskill stöd. I begreppet servicehusinnefattas även de nuvarande ålderdomshemmen, vilka tillgodoser mera omfattandebehov av service och vård. Genom om- och tillbyggnad av befintliga ålderdomshemförsöker kommunerna ge individuellt anpassad service. Antalet lägenheter iservicehus är f.n. ca 20 000 och antalet platser i ålderdomshem ca 58 000.Kommunerna planerar att bygga ytterligare nära 13 000servicebostäder. beräknas antalet platser i 1981/82:100 Bilaga 8 16 ålderdomshem minska med ca 1 200. Antalet pensionärer i dehögsta åldrarna kommer som nämnts att öka kraftigt under kommande är. Eftersombehovet av mera omfattande social omvårdnad därigenom blir alltmer påtagligt,ger den avstannande planeringen i fråga om ålderdomshem ocb behovet avsamverkan mellan primärkommunernas sociala hemhjälp och landstingskommunernashemsjukvård anledning att pröva bl. a. inriktningen av statsbidraget tillsocial hemhjälp. En översyn av statsbidragsregler m. m. kommer därför att skeför att åstadkomma bästa möjliga vård och omsorg inom ramen för bästa möjligaresursutnyttjande av vårdinsatserna för de äldre. Därvid bör bl. a. belysaskonsekvenserna av olikheterna i det statliga stödet lill och ålderdomshem.Reglerna bör inte utformas så att de verkar styrande på kommunernas val avomsorgsform. Färdtjänsten visar ensnabb utveckling . Den avser att tillgodose behovet av lokalförflyttning för yngre och äldre personer, som har väsentliga svårigheter attförflytta sig på egen hand eller anlita allmänna kommunikationer. Färdtjänstfinns i alla kommuner, och närmare300 000 medborgare har legitimation att anlitaden. Social hemhjälp ochfärdtjänst har grundläggande betydelse för möjligheterna att ge service åtäldre och handikappade och för möjligheterna all uppfylla målen inom dessaområden. Statsbidragen till denna kommunala socialtjänst är avkostnaderna. Som elt mått på den snabba utvecklingen kananges, att utgifterna för bidrag till de båda serviceformerna under budgetåret1976/77 var ca 744 milj. kr. och för nästa budgetår beräknas till 1 840 milj.kr. Detta innebär att enbart den statsunderstödda delen av sådan socialtjänsthar ökat från 2 100 milj. kr. till 5 260 milj. kr. Om förändringen ipenningvärdet beaktas, kan ökningen beräknas lill . Pensionärsorganisationernaspelar en betydelsefull roll för inriktningen och utformningen av insatsernaför de äldre. Det är särskilt viktigt, att de förmedlar sin kunskap om äldressituation, problem och behov till samhällets organ. Äldreberedningen harbörjat sitl arbete . Den är parlamentariskt sammansatt. Dessutomingär företrädare för pensionärsorganisationerna ocb kommunförbunden.Beredningen behandlar frågor om samordning och prioritering av samhälletsinsatser för de äldre, främst inom boende, omsorg, service och vård samt frågorom behovet av åtgärder på dessa områden. Den avser att under första halvåret1982 avge ett belänkande om ekonomiska, organisatoriska och sociala synpunkterpå trygghetslarm. Vidare görs en jämförande analys av samhällets kostnader förolika former av boende och vård. Beredningen är remissorgan ålsocialdepartementet i ärenden om stöd till forskning, utvecklingsarbete ochförsöksverksamhet inom äldreområdet. hälls om äldrefrågor i . Beredningen svarar för det svenskaförberedelsearbetet för konferensen. 1981/82:100 Bilaga 8 17 Anhörigvårdskommilténfortsätter sitt arbete med en översyn av de frågor som gäller vård genomanhöriga. Den bedömer vilka åtgärder som behöver vidtas utöver vårdhuvudmännensplaner för att tillgodose det växande vårdbehovet som följer av att antaletäldre ökar. Därvid övervägs även frågan om stöd till vård av anhöriga i hemmet. Förändringarna inomhälso- och sjukvårdens område inriktas på en fortsatt utbyggnad av den öppnavården, långfidssjukvården, psykiatrin och de förebyggande insatserna. En förbättradkontinuitet i kontakterna mellan patienter och vårdgivare eftersträvas bl. a.genom att den öppna vården kan organiseras enligl husläkarprincipen, liksommindre vårdenheter nära patienterna. Elt angeläget område för verksamheten på1980-talet blir att så långt som möjligt förebygga ohälsa genom all upptäckaoch bekämpa orsaker till sjukdom och skador. Resurser härför måste i förstahand tillskapas genom omprioritering från den slutna sjukvärden. harpräglats av en kraftig utbyggnad av resurserna inom den slutna sjukvården.Investeringarna har medfört en både kvalitativ och kvantitafiv upprustning.Detta har, tillsammans med personalpolitiska åtgärder såsomarbetstidsförkortningar och en lönepolitisk satsning på låglönegrupper, lelllill starkt ökade driftkostnader. Hälso- och sjukvårdens andel avbruttonationalprodukten har ökat frän år19601111 och . Antalet anställda inom hälso- ochsjukvärden uppgår nu lill ca 400 000, vilket motsvarar av det tolalaantalet yrkesverksamma i landet. En gynnsam utveckling avsamhällsekonomin har varit en viktig förutsättning för denna utbyggnad.Betydande framsteg inom medicin, farmakologi och teknik har gjort del möjligtalt framgångsrikt behandla sjukdomar som inte har gått alt lindraeller bota. Också i andra avseenden har möjligheterna att minska mänskligtlidande väsentligt förbättrats. Trots detta återstår ännuicke tillgodosedda behov framför allt inom långtidssjukvården, den öppna hälso-och sjukvården samt inom psykiatrin. En omfattande utbyggnadav vårdcentraler pågår. Utvecklingen av primärvärdens organisation ocharbetssätt är inne i ett dynamiskt skede. Brislen på allmänläkare är på väg allhävas. En viss brist på distriktssköterskor finns fortfarande. Ansträngningargörs emellertid centralt och regionall för att ökadistrikt.ssköterskeutbildningen. För /83föreslås 3,5 milj. kr. för åtgärder som syftar till alt förbättra kontinuitetenmellan patienter och personal och bl. a. underlätta införandet av etthusläkarsystem. Dessa medel skall användas för att fullfölja ett antalutvecklingsprojekt inom primärvården, efterutbildning av sjuk- 1981/82:100 Bilaga 8 18 vårdspersonal saml för tillämpad forskning. En särskildinterdepartemental arbetsgrupp har sett över organisations-ochfinansieringsformer för viss forskning inom primärvården och angränsandeområden inom . Arbetsgruppens förslag, som främst rör forskningeni , och , kominer att behandlas i regeringensforskningsproposition . kommer inomkort att föreläggas ett förslag till ny hälso- och sjukvårdslag som innebär altden nuvarande sjukvårdslagen ersätts med en målinriktad ramlag. Samtidigtsyftar flera av förslagen till att stärka patienternas ställning i vården. I förslaget till ramlagslås fast att målet för all hälso- och sjukvård är en god hälsa och en vård pålika villkor för hela befolkningen. Vidare sägs att vården skall vara av godkvalitet och tillfredsställa patienternas behov av trygghet, varalättillgänglig samt tillgodose patienternas behov av självbestämmande ochintegritet. I sistnämnda hänseende åläggs landstingen att informera patienternaom deras hälsotillstånd och de behandlingsmöjligheter som finns. Patientenskall vidare, så långt det är möjligt, ges tillfällealt samråda med personalen om den egna vården och behandlingen. En godkontinuitet i kontakterna mellan patienten och hälso- och sjukvårdspersonalenskall främjas. Detta kan ske bl. a. genom all den öppna värden kan organiserasenligt husläkarprincipen. Landslingen kommer också,lill skillnad mot vad som gäller, att åläggas ett ansvar för förebyggandevärd. Hälsoupplysning och hälsorådgivning till enskilda individer och bestämdamålgrupper i samhället blir en allt viktigare uppgift för sjukvårdshuvudmännensom ett led i en utåtriktad offensiv hälso-och sjukvårdspolitik för att på siktminska behovet av mer kvalificerade vårdformer. Därigenom kan resurser frigörasför en utveckling av den öppna sjukvården. Samstämmighet haruppnåtts med företrädare för sjukvårdshuvudmännen om alt den nya hälso- ochsjukvårdslagen som sådan inte behöver medföra några omedelbara merkostnader försjukvårdshuvudmännen. Landstingen erhåller fr.o. m. en särskild ersättning från sjukförsäkringen med 200milj. a. förebyggande åtgärder. Bidraget kommer allutbetalas . I det förebyggandehälsovärdsarbelel är del viktigt att koncentrera insatserna till tungaproblemområden, såsom cancer, hjärt-kärlsjukdomar och rörelseorganens sjukdomarsamt sjukdomar betingade av arbetsmiljön eller bruk av alkohol, narkotika ochtobak. Speciell uppmärksamhet måste riktas på åldrandet och dess specifikasjukdomar. För att utveckla ochförmedla kunskaperna om hälsoriskerna i miljön inrättades tvä nya statligamyndigheter , nämligen statens miljömedicinska laboratorium ochstatens miljömedicin. Statens miljömedicinska laboratorium bedriverlångsiktig forskning samt 1981/82:100 Bilaga 8 19 svarar för undersökning, utbildning ochinformation inom den fysikaliskkemiska miljömedicinen och den allmännahälsovården. Verksamheten vid miljömedicin omfattar målinriktad forskning samlutbildning, dokumentation och information. Institutets verksamhet är särskillinriktad på studier av psykologiska risksilualioner och riskgrupper. Det är klarlagtgenom väl dokumenterade svenska och internationella undersökningar atttobaksrökning är en starkt bidragande orsak till ell flertal allvarliga, iblandobotliga, sjukdomar. Det är därför angeläget att genom lämpliga åtgärder minskatobaksrökningen i samhället. har i sitt slutbetänkandeföreslagit en rad åtgärder för alt minska tobakens skadeverkningar. Ärendetbereds f. n. inom . Rätt utformade hälsoundersökningarkan också spela en viktig roll i den förebyggande hälsovården. Den pågåendeförsöksverksamheten i Kopparbergs- och medmammografiundersökningar för all spåra bröstcancer beräknas vara avslutad underår 1983. Av de individinriktadeförebyggande åtgärderna har vaccinationerna en mycket stor humanitär ochsamhällsekonomisk betydelse. har , efter medgivande avregeringen, utfärdat en rekommendation om allmän vaccinering mot påssjuka,mässling och röda hund. Det nya vaccinationsprogrammet beräknas pä sikt kunnage en samhällsekonomisk besparing med drygt 100 milj. kr. Inom socialdepartementetssjukvårdsdelegalion har gjorts en rad studier som är avsedda att bilda underlagför planeringen av den framlida hälso- och sjukvården med sikte pä åren1990-2000 (HS 90). Dessa studier saml del fortsatta arbetet med HS 90 skallanvändas som konkret underlag för såväl statens som landstingens långsiktigaplanering. Frågor som rördimensioneringen och utbildningen av personal för hälso-och sjukvårdenuppmärksammas särskilt i HS 90. Antalet läkare har ökatstarkt under 1970-talel, från 10 000 är 1970 lill drygt 19 1980.Fortfarande råder dock brist på läkare inom vissa geografiska områden och specialiteter,såsom allmänläkarvård, långvårds-medicin och psykiatri. harutbildningen av allmänläkare föriångts och allmänmedicin fått ställning som enspecialitet. Den nuvarandeutbildningskapaciteten innebär en risk för överskott på läkare i framliden. Medhänsyn lill utbildningstidens längd bör ett beslut om minskning av antaletutbildningsplatser för läkare fattas . Under utbildningshuvudlitelnföresläs en minskad intagning lill medicinska studier från 1 026 fill 936. Inomramen för sjukvärdsdelegationens arbete med projektet (HS 90) pågår undersökningar av det framtida läkarbehovet.Sjukvårdsdelegationen kommer att redovisa resultaten av detta arbete under år1982 i sådan lid all materialet kan beaktas års budgetproposition. Antalet nyetableringar av privatpraktiker harvarit ringa . 1981/82:100 Bilaga 8 20 Inom har därför under hösten1980 tillsatts en arbetsgrupp varsuppgift är att föreslå åtgärder som kan underlätta nyetableringar avprivatpraktiserande läkare, speciellt i de delar av landet därläkarvårdsresurserna är otillfredsställande. I arbetsgruppens uppdrag ingåräven att utreda hur samarbetet mellan privatpraktikerna och den offentligavården kan utvecklas, bl. a. vad gäller jourverksamheten. Arbetsgruppen räknarmed att redovisa sitt uppdrag . Tillgången pä tandläkareär nu avsevärt bättre . Intagningen lill tandläkarutbildningenkommer därför fr. o. m. /83 alt minskas från 420 lill 380studerande. Frågan om bl. a.tandvårdens organisation utreds av tandvårdsutredning. Utredningenkommer att överlämna sitt huvudbetänkande . nya organisationhar trätt i kraft i sina huvuddrag och beräknas vara fullt genomförd /85. Utgångspunkten för dennya organisationen är att i ökad utsträckning skall inrikta sinverksamhet på frågor rörande samordning och utvecklingsarbete somstyrelsens detaljkontroll skall minska. Kommuner och landsting skall inom deramar som statsmakterna anvisar ha frihet att utforma vårdorganisationen medhänsyn till lokala behov och förutsättningar. Det successiva genomförandet avden nya organisationen innebär för /83 att antalethelårstjänster kommer att minska med drygt 40. Särskilda medel föreslästill för att ytterligare påskynda arbetetmed läkemedelsregistreringen och för att förbättra efterkonlrollen avläkemedel. För att bl. a. underlätta hanteringen av biverkningsrapporter harregeringen anvisat medel för vissa installationskostnader för ellbättre datasystem.