prop · G503171 · 1981-12-31 00:00:00 — Enligt nu gällande regler (se 4 kap. 9 § och 5 kap.12 § aktiebolagslagen) beslutar i dessa fall bolagsstyrelsen om tilldelning avnya aktier. Därvid prövar styrelsen aktieteckning- Prop, 1981/82:171 12 VPC:s hemställan går ut på att styrelsen skall kunna delegera sinanu angivna åligganden lill en enskild styrelseledamot saml alt termentilldelning i fortsättningen endast skall användas då del gäller s. k. riktadenyemissioner. Remissinstansernahar allmänt godtagit VPC:s förslag. Jagdelar VPC:s uppfattning att en bolagsstyrelse bör kunna delegera sinaåligganden lill en enskild styrelseledamot. Jag föreslår alltså en ändring i 4kap. 9 § och 5 kap. 12 § aktiebolagslagen med den innebörden. Däremotkan jag inte se några praktiska fördelar med all begränsa användningen avtermen tilldelning i enlighet med vad VPC har föreslagit. Jag föreslår alltså inlenågon ändring av aktiebolagslagens terminologi på den punkten. Ienlighet med vad jag nu har anfört har inom upprättats ellförslag fill lag om ändring i akfiebolagslagen (1975:1385). Förslaget bör fogastiU protokollet i delta ärende som bilaga 5'. Paragrafenhar behandlats i den aUmänna motiveringen (avsnitt 2.3). Ändringen innebär altstyrelsen kan delegera sina åligganden enUgl första och andra meningarna enskild styrelseledamot. Om enligt en föreskrift i ett beslut om nyemissionakliefördelningen fritt skall bestämmas av styrelsen (se 4 kap. 5 § förstastycket 7), torde emellertid detta ha fill följd all det alltid ankommer påstyrelsen att besluta om aklietilldelningen. Enligt min mening behövs det intenågon särskild bestämmelse om det. Ändringeni tredje stycket, som har behandlats i den allmänna motiveringen (avsnitt2.3), innebär alt styrelsen kan delegera sina åligganden enligt första ochandra meningarna till en enskild styrelseledamot. Detnya andra stycket har behandlats i den allmänna motiveringen (avsnitt 2.2). Somjag där har berört innebär hänvisningen lill insiderlagen att undantaget frånanmälningsskyldigheten i första stycket endast avser 'Bilagan har uteslutits här. Förslaget är likalydande med det som är fogat till propositionen. 1981/82:171 13 bolagsledningensaktieinnehav i del egna, börsnoterade bolaget men däremot inte aktieinnehav iett annat bolag inom samma koncern, oavsett om detta senare bolag ärbörsnoterat eller inle. Förstastycket har behandlats i den allmänna mofiveringen (avsnitt 2.1). Bestämmelseninnebär att en av bolagsstämman utsedd auktoriserad eller godkänd revisor skallfinnas i varje aktiebolag. Finns det någon ytterligare revisor i bolagetbehöver däremot denne, om inle annat följer av bolagsordningen, endastuppfylla de allmänna kvalifikafionskraven i 10 kap. 2§. Länsstyrelsenkan förordna en behörig revisor, om ett bolag underlåter att utse kvaltficeradrevisor enligt den nya bestämmelsen (se 6§). Jag viU också framhålla altregistreringsmyndigheten vid vite kan förelägga verkställande direktören ellerstyrelseledamot att fullgöra skyldighet alt sända in behörigrevisionsberättelse liU myndigheten. Ändringeni andra stycket tredje punkten beror på att fondbörsverksam-hel numera endast färutövas av (se lagen, 1979:749, om ). Ändringeni femte stycket är en följd av att enligt den nya bestärnmelsen i förstastycket en revisor med minst godkänd revisors ställning måste finnas i allaaktiebolag. Ändringeni tredje stycket är en följd av den ändrade lydelsen av 10 kap. 3 § femtestycket. Övergångsbestämmelsernahar behandlats i den allmänna motiveringen (avsnitt 2.1). I andra punkten har anknuthsfill fidpunkten för den konsfitu-erande bolagsstämman i stället för tilltidpunkten för bolagets registrering. Härigenom undviker man atttillämpligheten av förevarande punkt blir beroende av arbetsbalansen hosregistreringsmyndigheten . Jaghemställer att lagrådets yttrande inhämtas över förslaget lill lag om ändring iaktiebolagslagen (1975:1385). Regeringenbeslutar i enlighet med föredragandens hemställan. 1981/82:171 14 Underlag för en bedömning av tillgångenpå kvalificerade revisorer I skrivelse har anfört att fråganom en skärpning av kraven på s k kvalificerad revision i företag tagits upp i olika sammanhang , bl a i . Det har härvid gjorts uttalanden av innebörd att en kvalificerad revisor -dvs avkommerskollegium auktoriserad eller godkänd- bör krävas i allaaktiebolag, men att det behövs underlagför en bedömning av tillgångenpå kvalificerade revisorer underkommande år. Med anledning härav har departementet hemställt att kollegiet medverkar till att ta fram detta underlag. kollegiet får medanledning härav lämna följande redogörelse. och Svenska Revisorsamfundets SRSräkning utfördes våren1979 vid , företagsekonomiska institutionen, en undersökning om tillgångenpå kvalificerade revisorer. Undersökningen, som byggde på intervjuer med nio auktoriserade och nio godkända revisorer, visade att eventuella farhågor för attantalet kvalificerade revisorer inte skulle vara tillräckligt stort var överdrivna.Utredaren konstaterade i sin rapport bl a att revisionskapaciteten avseende kvalificeradrevision är så stor att en övergång till kvalificerad revision i samtliga aktiebolag efter 1982 kan skerelativt snabbt och utan övergångsproblem. Konstaterandet grundades på bl a förutsättningarna att det var frågaom i stort sett oförändrad kvalitet på revisionen, att varje revisorhade i stort sett lika många uppdrag som tidigare samt att några nya lagar som ytterligare utökade revisionsplikten ej trädde i kraft. Prop.1981/82:171 15 Idecember 1978 genomförde vidare FAR en intern enkätundersökning omrevisionsbranschens utveckling inför en övergång till kvalificerad revision i samtliga aktiebolag.Utredningen gav vid handen att branschen mycket snabbt torde kunna anpassa sinaresurser till den nya ordningen. 1982-01-01fanns 965 auktoriserade revisorer och 1 169 godkända revisorer, eller sammanlagt 2 134 kvalificerade revisorer.Den antalsmässiga utvecklingen , da huvudmannaskapet för revisorsfrågor överfördes från handelskamrarna till staten (kommerskollegium), framgår av följande sammanställning. Antalauktoriserade och, godkända revisorer i Siffrorna inom parentes anger ökningen frän föregående datum. 50 979 1 ifSB 558 (54) 1 019 (40) 1 577 (94) 564 (6) 1 027 (8) 1 591 (14) 579 (15) 1 037 (10) 1 616 (25) 588 (9) 1 042 (5) 1 630 (14) 608 (20) 1 058 (16) 1 666 (36) 640 (32) 1 073 (15) 1 713 (47) 659 (19) 1 089 (16) 1 748 (35) 685 (26) 1 104 (15) 1 789 (41) 724 (39) 1 117 (13) 1 841 (52) 750 (26) 1 129 (12) 1 879 (38) 784 (34) 1 121 (-8) 1 905 (26) 630 (46) 1 134 (13) 1 964 (59) 876(46) 1 127 (-7) 2 003 (39) 926(50) 1 160 (33) 2 086 (83) 965(39) 1 169 (9) 2 134 (48) Avsammanställningen kan utläsas att antalet kvalificeraderevisorer på knappt nio är ökat från 1 483 st till 2 134 st eller med . Antaletauktoriserade revisorer har när nog fördubblats,från 504 st till 965 st, medan antalet godkända revisorer ökatmed knappt 20 *, från 979 st till 1 169 st. Beträffande storleken på det totala antalet personer som är yrkesverksamma på redovisnings- och revisionsområdeti saknas tillförlitliga uppgifter. SRF:s () ooh SBRFrs (Bokförings- och ) medlenisantaluppgick 1982-OlrOl till 340 respektive 160 st. SBRF uppskattade antalet bokföringsbyråer som inte hade vare sig auktoriseradeller godkänd reyisor anställd till ca 3 000 och att många av dessa byråervar enmansföretag. Uppgift;en måste dock betecknas som osäker och innebärtroligen en överskattning. Vid en "hearing"om "Revisorns roll iframtiden", arrangerad av FAR och , uppskattades antalet revisorsassistenter tillde kvalificerade revisorerna till ca 6 000 och till ca 12000 st. Tillgången på examinerade ekonomer från våra högskolor ärgod. har sammanlagt 13 019personer avlagt ekonomexamen, varav ca 4 500 med inriktning på redovisning pch revision. För att få svar påbl a frågan om i vilken utsträckning aktiebolagen har kvalificeradrevisor har kollegiet företagit en stickprovsundersökning i patent-och registreringsverkets (PRV)bolagsregister. Undersökningen genomfördes i . De frågorsom var av särskilt intresse för undersökningenvar bl a följande: Hur många aktiebolag finns strax före respektive efter ? Hur många aktiebolag anlitar kvalificeradrevisor vid undersökningstillfället? Ivilken utsträckning anlitar de mindre bolagenkvalificerad revisor? Antalet undersökta bolag uppgick till 465 st, vilka klass-indelades enligt följande: Klass I -=50' <10 <5 milj 50' -=10 =5 milj Klass IV >200' >50 Klass III- >50' <:200' >10 <50 >5 milj <25 milj S25 milj 1) För att bolaget skulle hänföras tilldenna.klass räckte det med att en av de trestorleksfaktorerna var uppfylld. Prop, 1981/82:171 17 Urvalet av bolag gjordes slumpmässigt ur ett register över alla registrerade bolag. Registrets innehåll daterade sig till uppgifter som var aktuella iapril 1981. I de allra flesta fall hade årsredovisningshandlingaravseende räkenskapsår som avslutats ingivits till PRV. De undersökta bolagenfördelade sig mellan de olika klassernaenligt följande (antal och i procent): På PRV uppskattade man att det iapril 1981, av totalt 115 000 bolag, fanns ca 60 000 med aktiekapital . Det betyder av det totala antalet registrerade bolag och kan jämföras med attdet i kollegiets undersökning redovisas 222 bolag i klass Ieller av det totala antalet undersökta bolag. Kollegiets urval får bl a med hänsynhärtill betraktas som representativt. Vid en fördelning avde undersökta bolagen efter klass och tillgång påkvalificerad revisor erhölls följande sammanställning: S:abolag 222 78 100 65 Motsvarande fördelningi procent gav följande sammanställning: procent 100 100 100 100 Denna sammanställninggav vid handen att det i av klass I-bolagen fanns kvalificerad revisor. Prop, 1981/82:171 18 3ämför vid klass I, d v s den grupp bolag som försvann , med klasserna II-IV erhålls följande procentuellafördelning: Enligt sammanställningenfanns kvalificerad revisor i avklass I-bolagen, medan det i avde kvarvarande klass Il-IV-bolagen fanns sådanrevisor. Tillgången och efterfrågan påkvalificerade revisorer för revision i aktiebolag är beroende av flera faktorer. Tillgången bestämst ex av antalet nya auktorisationer och godkännandenunder konmande år och av frågan om de kvalificerade revisorer som finns idagkan åta sig fler revisionsuppdrag.Dessutom bör beaktas att ett antal aktiebolagsom reviderats av kvalificerad revisor avregistrerades hos PRV 1982-01-01.Efterfrågan bestäms främst avantalet bolag som saknar kvalificerad revisor, men hänsyn måsteockså tas till antalet bolag somtillkommer . Dessutom har krav på kvalificerad revisor införts i bl a de störrehandelsbolagen och diskussionerförs om utökade krav pårevisionens innehåll och omfattning. För att kunna bedöma några av de nunämnda faktorerna har kollegiettillskrivit ett antal slumpvis utvalda-revisorer (51 auktoriserade och 59 godkända) med frågorom bl a arbetstidens längd, antal revisionsuppdrag ocheventuell ledig kapacitet. Av de 110 tillfrågadehar 94 inkommit med svar. Vad först gäller tillgången på kvalificerade revisorer kan konstateras attintresset för auktorisation och godkännande som revisor som tidigare redovisats ökat kraftigt , särskilt för auktorisation. Det torde vara realistiskt att räkna med ett ytterligare ökat intresse i samband med att området förkvalificerad revision utvidgas. Skulle krav på kvalificerad revision i alla aktiebolag införas är detsannolikt att antalet kvalificerade revisorer skulle öka i snabbare takt än . Skäl som talar för en sådanutveckling är främst de nuvarande icke kvalificerade revisorernas behov av framtidaarbetstillfällen. 1981/82:171 19 effekt torde görasig starkast gällande Ifråga om godkännandesom revisor bl a med hänsyn 1;ill de lägre krav som fördenna revisorskategori ställs på teoretisk utbildning. Den allt snabbare ökningenav antalet kvalificerade revisorer - räknat från 1977-01-01 till - ger också belägg för en fortsatt ökning.Beaktas bör i detta sammanhang också det stora antalet examinationer av ekonomer från högskolornamed för auktorisation eller godkännande kvalificerande betyg samt det stora antaletrevisorsassistenter på byråerna. En prognos av utvecklingen kan mot denna bakgrund se utenligt följande: Kvalificerade revisorer i totalt Antalet revisorer bör således enligt kollegiet kunna öka med 115-150 och därefter med 175 st årligen.Prognosen torde närmast få anses som försiktig. Av de svar som revisorerna lämnat på kollegiets enkät framgåratt varje revisor i genomsnitt är valdrevisor i 29 bolag äv olika storlek. Den personligaarbetsinsatsen i de mindre aktiebolagen uppskattar revisorerna i genomsnitt tillnågon eller , medan tidsåtgången är betydligt störrei de medelstora och större företagen. Beträffande eventuell ledig kapacitethos de kvalificerade revisorerna synes det genom omfördelning av arbetsuppgifter m m finnas betydande möjligheter hos dessa att åtaga sig fler uppdrag. Mycket stora skillnader irevisorernas svar på denna fråga kan märkas,men en genomsnittlig ledig kapacitet påca synes vara realistisk att antaga. Uttrycker vi dessa i antalrevisorer får vi en presumtiv tillgångsökning på ca 400 revisorer. beslötsatt aktiekapitalet i alla aktiebolag skulle uppgå till . Detta gälldemed omedelbar verkan bolag som bildades efter den tidpunkten. Befintligabolag med för lågt aktiekapital fick tid påsig till utgången av 1981 att höja aktiekapitalet till . På PRV räknarman med att dét återstår ca 95 000bolag. Antalet bolag med aktiekapital och som avregistrerades kan sålunda Prop, 1981/82:171 20 uppskattas till ca 20 000. Dessa bolag revideradestroligen endast 1 liten utsträckning avkvalificerad revisor. En arbetsinsats motsvarande något tiotal kvalificerade revisorer kan dock antasha frigjorts i samband med att de små aktiebolagenförsvann. Den kapacitet som frigjortskan å andra sidan i viss mån tas i anspråkav det behov av ytterligare kvalificerade revisorer som uppkommit i sambandmed ändringar i den associationsrättsliga lagstiftningen som trätt i kraft . Ändringarna innebärbl a att större handelsbolag och ekonomiska föreningar skall ha auktoriserad revisor, kan nämnas att antalet handelsbolag iSverige ökat mycket snabbt under 1970-talet.I mitten av 1970-talet fanns ca 10 000 handelsbolag, medan det i slutet . av1981 fanns ca 42 000. Antalet bolag och föreningarsom påverkas av de utökade kraven påkvalificerad revision är dock mycket begränsat. Det torde inte röra sig om mer än något eller några hundratal företag. I vart fall torde inte den ökning av kvalificerade revisorsinsatser somerfordras överstiga den kapacitet somfrigjordes i samband med av-registreringen av de mindreaktiebolagen. Vad gäller frågan om revisorernas arbetsinsats per uppdrag kan utökade krav påförvaltningsrevision m m medföra en viss ökningav tidsåtgången per uppdrag . Förändringar av en omfattning som skulle kunna rubba förutsättningarna för denna studie kan dock ej förutses. Inte heller finns tecken på att revisorer i allmänhet skulle minska sin totala arbetsinsats eller förändra dennuvarande relationen mellan revision och annan verksamhet." Vad sedan gäller efterfrågan påkvalificerade revisorer framgår avkollegiets undersökning i PRV:s register att av klass Il-IV-bolagen (ca 42 000 av 60 000 st) iapril 1981 hade kvalificerad revisor, medan av klass I-bolagen (ca 26 000 av 55 000 st) viddenna tidpunkt hade sådan revisor. Det övervägande antaletav dessa 26 000 - uppskattningsvis minst 20 000 bolag - har sannolikt höjt sitt aktiekapital till . Dennauppskattning skulle innebära att av de nu kvarstående f d klass I-bolagen skulle revideras av kvalificerad revisor. Denna siffra är lägre än vad som gällerför de närmast jämförbara klass Il-bolagen. Den torde därför få anses tilltagen med en viss säkerhetsmarginal. Sammanfattningsvis skulle dettainnebära att 33 000 ytterligare bolag /95000 - (42 000 + 20 000/ skulle efterfrågaauktoriserad eller godkänd revisor om krav på sådan införes för allaaktiebolag. Till dessa 33 000 bolag skall också läggas de ca 3000 bolag som tillkommer netto 'i PRVrs register. Räknat från 1982-01-01 och framåt finns då sammanlagt ca 51 000 bolag (33 000 + 3 000 x 6) vidårsskfitet 1987/88 som kan komma attefterfråga kvalificerad revisor. Antaletreviderade bolag per revisor i genomsnitt kan dock antagas vara väsentligt högrebland de kvarstående gamla 5 000-kronorsbolagen jämte de nybildade bolagen. Prop,1981/82:171 21 tordei hög utsträckning få hänföras till de mindre med små krav pårevisionsinsats. Somtidigare nämnts är tillgången på och behovet av kvalificerade revisorer beroendeav flera faktorer. Antalet auktorisationer och godkännandenhos kommerskollegium kan förväntas stiga med 115-175 st/år.Revisorerna har själva uttryckt att en relativt stor ledig kapacitet för flerrevisionsuppdrag finns tillgänglig, , Hot denna utveckling får efterfrågan pårevisorer i alla aktiebolag som nybildas jämte efterfrågan i bolag som f n saknar kvalificerad revisor ställas. En förväntad Ökning avtillgången på revisionskapacitet för aktiebolagsrevision framtill kan beräknas till 1 400 revisorer enligt följande: Prognosöverden antalsmässig utvecklingen av kvalificerade revisorer ca 1 000 kollegiets enkät ca 400 S:atotalt 1 400 st Motsvarandeförväntad ökning av aktiebolag som efterfrågar kvalificeradrevisor kan beräknas enligt följande: Antalnyregistrerade bolag netto ca 18 000 Antalbolag som f n saknar kvalificerad revisor ca 33 000 S:atotalt 51 000 st Medutgångspunkt från att en kvalificerad revisor i genomsnitt är valdrevisor i 29 bolag kan 1 400 revisorer förväntas täcka drygt 40 000 bolags efterfrågan på sådan revisor.Beaktar vi dessutom det tidigare omnämnda förhållandet att majoriteten av de bolag som interevideras av kvalificerad revisor samt de bolag som nybildas pga sin storlektorde bli föremål för mindre revisionsinsatser, kan antas att tillgång ochefterfrågan på kvalificerade revisorer med god marginalbalanserar /88, vilket alltsåmotiverar en övergångsperiod . En sådan längd pä övergångsperioden skulle dessutom ta hänsyn tillatt revisorer som inte är kvalificerade bör ges 1981/82:171 22 tid att komplettera sin teoretiska och praktiska utbildningför erhållande av erforderlig kompetens förauktorisation eller godkännande. Mot bakgrund häravföreslår kollegiet att krav på kvalificeradrevisor införs för nybildade aktiebolag och att en femårig övergångsperiod tillämpas, dåkrav på sådan revisor bör vara infört för allaaktiebolag. För att branschen och bolagensuccessivt skall kunna anpassa sig till den nya ordningen bör övergångsbestämmelsernautformas så att kravet införs stegvis genom att knytas till storleken på bolagets bundna egna kapital enligt följande: Bolagets bundna egna kapital Krav på kvalificerad revisor <1 000 000 - >600 000 <600 000 - >300 000 <300 000 - >100 000 <100 000 - > 50 000 Ett förhållande som bör beaktas i samband med införande av skärptarevisionskrav är att enbart tillgången påsådan revisor inte utgör någon garantiför att alla bolag, även de som av kommersiella eller andra skäl framstårsom icke attraktiva, verkligen får möjlighet att användasådan i sin verksamhet. Särskilda åtgärder frånstatsmakternas sida med syfte att säkerställa att kravet kan efterlevas kan bli erforderliga. 1981/82:171 23 Skrivelse från och om anmälan av aktieinnehav enligt 8 kap. 5 § aktiebolagslagen Enligt 8 kap 5 §aktiebolagslagen (ABL) skall sty relseledamot och verkställande direktör när de till träder sin befattning, för införing iaktieboken an mäla sitt innel;av av aktier ibolaget och i bolag inom samma koncern, om det ej skett . Förändringar i aktieinnehavet skall anmälasinom en månad. Något un dantag gäller således inte förden berörda person kretsen i aktiebolag vars aktier ärnoterade på eller påden intill existerande av Svenska Fondhandlarföreningenutgivna listan (aktiemarknadsbolag). Såvitt bestämmelsen av ser de sistnämnda kategorierna av bolag fyller den ingen praktisk funktion. Som närmareutvecklas nedan medför den i stället en onödigadministrativ åtgärd och skapar ett omotiverat hinder förden enskilde. och vill därför anföra följande. Enligt lagen om registrering av aktieinnehav (SFS1971:827) (insiderlagen) åligger det bl a styrelseledamotoch verkställande direktör i s k aktiemarknadsbolag att anmäla sitt aktieinnehav i bolaget inom efter det att de tillträtt sådan befattning.Principiellt motsvarar alltså denna skyldighetvad som åligger ifrågavarande personer enligt 8:5. I likhet med vad somgäller enligt ABL 8:5 skall de nämnda personerna enligt insiderlagen anmäla förändringar i aktieinnehavet inom efter det att förändringen skett. Till skillnad motanmälningsskyldigheten enligt ABL är däremotskyldigheten enligt insiderlagen straffsanktionerad. Som framgår avredovisningen ovan upprätthålls för den nu aktuella personkretsen i aktiemarknadsbolaggenom de två skilda lagstiftningarna en tillsynes meningslös dubbel anmälningsskyldighet avseende samma aktieinnehav. Skälet för en sådan dubblering skulle kunna förklaras genom de olika syften lagstiftningarna av.seratt tillvarata. Prop,1981/82:171 24 Syftetbakom anmälningsplikten enligt insiderlagen är sålunda attmotverka missbruk av insiderinforma-tion. Mot bakgrund härav harlagstiftaren velat skapa full offentlighet rörande bl a ifrågavarandepersoners aktieinnehav i bolaget. Bestämmelsen i ABL 8:5 fyller däremotenligt motiven en annan uppgift nämligen att tillgodose bolagets intressen i förhållande tillledamöter i bolagsledningen (prop 1975:103 s 373). Härutöver åsyftarbestämmelsen enligt motiven att också de anställda och allmänheten skall kunna få insyn i företagsledningensaktieinnehav. Avmindre vikt synes dock i det här sammanhanget vara att upprätthålla endubbel anmälningsplikt enbart därför attlagstiftningarna har olika syften. Från allmän synpunkt måste i stället avgörande betydelse tillmätas det förhållandetatt insyn för berörda intressenter - bolagsledning, revisorer, anställda ochallmänheten - kan garanteras på enklast och effektivast sätt. Från dessautgångspunkter erbjuder en anmälningsskyldighet grundad endast på insiderlagenen ändamålsenlig lösning. Iaktiemarknadsbolag sker registreringen av aktieägare hos VPC och det krävs en särskildbevakning för att bolagets styrelse skall fä reda på inregistreringarav aktieförvärv och av avanmälningar. Visserligen sker enmånatlig rapportering av VPC om förändringar i aktieinnehavet till bolaget. Det skulleemellertid vara förenat med stora svårigheter och kostnader att för allabolag programmera in en individuell bevakning av aktieinnehav förstyrelseledamöter och verkställande direktör i varje särskilt bolag. Med hänsyn till den insynbolagsledningen ändå har om dessa personers aktieinnehav genom insiderlagenter sig dessutom en sådan kostnad för bolaget som synnerligen omotiverad. Enligtinsiderlagen skall ju nämligen bl a de berörda personernas anmälan omaktieinnehav och förändringar registreras i en särskild förteckningsom skall vara tillgänglig för envar hos bl a bolaget. Härigenomtillgodoses på ett adekvat sätt bolagsledningens eller revisorernas intresse avinsyn om enskilda styrelseledamöters och verkställande direktörs aktieinnehavi bolaget . Det kan t o m på goda grunder hävdas att överskådlighetenoch tillgängligheten är större än i förhållande till uppgifterna i den offentliga aktiebokenmed hänsyn bl a till den begränsade personkretsens aktieinnehav Prop,1981/82:171 25 somskall upptagas i den särskilda förteckningen enligt insiderlagen. Detta förhållande måste ansesgälla även för allmänheten'öch de anställda. Ett ytterligare tecken på deneffektivare offentlighet som ges genom insiderlagen än vadaktiebolagsregistreringen kan skapa är den kontinuerliga rapporteringen i de störredagstidningarna rörande ifrågavarande personers ägarförhållanden isina respektive bolag.