prop · G503106 · 1981-12-31 00:00:00 — Prop.1981/82:106 374 All de kursbundna studierna bör omfatta högst tre terminertillstyrks av historisk-filosofiska sektionsnämnden vid iStockholm och styrelsen för i . i känner tveksamhet införförslaget att de kursbundna studierna inom forskamlbUdningen skall få omfattahögst 1 1/helfidssludier. Avhandlingens kvalitet bör tillmätas avgörandebetydelse, men ingenting säger all avhandlingen blir bättre av att kraven påteoretiska kunskaper sänks. Del förefaller, enligl högskolan, naturligare attkräva att avhandlingen omfattar arbele. Enligt geologiska undersökning (SGU) kanförslaget att avföra doktorander med låg aklivitetsgrad ur institutionernasregister över fors-kamtbildningssluderande få icke önskvärda konsekvenser. Dennaförändring skulle förmodligen främst drabba de externt verksamma doktorandersom har ambitionen att fullfölja sin forskarutbildning paralleUt med förvärvsarbete.Vid SGU förekommer l.ex. ofta att material insamlat för verkets arbetenbearbetas utom tjänsten i vetenskapligt syfte. Även/orum/ör kvinnliga forskare och kvinnoforskning viduniversUetet i avstyrker detta förslag. "Dels kan det drabbastuderande som på gmnd av ekonomiska problem är tvingade att yrkesarbeta underlängre perioder, dels kan det drabba kvinnor. Vi vet alt många föräldrar harproblem med barntillsyn och att det främst är kvinnorna som har ansvar förbarnen. Bristande barnfillsyn kan aUlså leda lill alt kvinnliga forskarstuderandeunder kan tvingas vara passiva i sin utbildning. Vad vi kan se skulleen utspärrning endast få negativa följder." SFS tiUstyrker om förslaget möjliggör en individuellbehandling där hänsyn kan tas lill orsakerna lill den låga aklivitetsgraden.Förslaget vinner instämmande från ett stort anlal organ inom högskolan. Bl.a. vissa organ inom högskolan, ,och , iStockholm, och stöderutredningens förslag all ell kortfattat omdöme om doktorsavhandlingen biläggsett protokoll över doktorsexamen. Enligt är nuvarande syslem ulangraderade betyg på doktorsavhandlingen inle bra, men del är nödvändigt attinföra klara regler för hur elt "omdöme", skall utformas. Majoriteten av organen inom högskolan är negativa tillförslaget om omdömen om avhandlingarna. UHÄ har för sin del kommit lUlslutsatsen att de fördelar som en sådan ordning skulle ha inte uppväger deavsevärda nackdelarna. SACOISR anser att om omdöme skall avges om vatjeavhandling är del rimligt att också införa graderade betyg. Annars kommer ensvåråtkomlig terminologi med graderande funktion all utvecklas. Det finnsemellertid en risk all graderade betyg leder lill längre studietider, något somdefinitivt inle vore önskvärt. Prop.1981/82:106 375 ställer sig frågande till utformningen av systemetmed skrtflliga omdömen om doktorsavhandlingarna. Förvisso stöder rådetsträvanden alt tillmäta avhandlingens kvalitet större betydelse än förnärvarande. Rådet anser dock att förslaget alt såväl fakullelsopponenl sombetygsnämnd skall bilägga var sill kortfattat omdöme i protokoll tilldoktorsexamen inte är välbetänkt. Enligt mening vore det rimligare attämnesrepresentanten, som bäst känner avhandlingen, efter all ha tagit del avopponentens synpunkter, författade ett utkast tiU omdöme som betygsnämndensedan log ställning fill. därvid inte kunna enas, måstemajoritetens åsikt gälla med rätt för ledamot alt anteckna skiljaktig mening. TCOavstyrker förslaget om omdöme på doktorsavhandlingen. En sådan förändringskulle bl. a. sannolikt starkt förlänga studietiden, vilket inte är önskvärtallmänt sett och dessutom svårt att förena med att studierna, som TCO önskar,sker inom ramen för tidsbegränsade tjänster. SFS kan inte se några fördelar i alt införa de föreslagnaomdömena. "Vi ser det som ett förslag att återinförabetygsättningen." Även , centrum för kvinnligaforskare och kvinnoforskning i , forum för kvinnliga forskare ochkvinnoforskning vid i , m. fl. Utredningens förslag i frågan om sammansättningen avbetygsnämnd avstyrks av flertalet av de remissinstanser - däribland en radorgan inom högskolan, NFR, , , ,och i -som tagit upp frågan. FOA, arbetarskyddsstyrelsen, SCB, ,, , delegationen för vetenskaplig och tekniskinformationsförsörjning, kungl. , många organ inom högskolan, SFS,i , m.fl. stöderutredningens förslag om mellanexamen. framhåller att en frivilligmellanexamen kan öka ulbudel av forskare lämpade för t. ex.utredningsverksamheter inom förvaltning och enskilt näringsliv, omutbildningsplanerna till en del anpassas lill kraven för sådan verksamhet.Verket menar alt forskarnas möjligheter tiU inlernalionella kontakter därvidbör speciellt beaktas. UHÄ hänvisar fill nu gällande förordningar och inom verketpågående utredningsarbete. Enligl UHÄ: s mening bör kommUténs förslag i dennadel inte föranleda några ändringar i gällande bestämmelser. UHÄ är emellertidberett att, med stöd av de bemyndiganden UHÄ redan har i 8 kap. 8 §högskoleförordningen, la ställning till examensbenämning för försöksvisinrättad etappulbildning i de fall särskUda behov härav anses föreligga. tror att en mellanexamen kommer attunderlätta rekryteringen av studerande med barn. Risken finns emellertid attmellanexamen blir en kvinnlig examen, bl. a. på gmnd av nuvarande roll- Prop.1981/82:106 376 fördelning när det gäller arbetet med barn och hem.JämsläUdhetskommil-tén föreslår därför att införande av mellanexamen noga följsfrån jämsläUd-hetssynpunkt. Liknande synpunkter anförs av centrum för kvinnUgaforskare och kvinnoforskning i . SACOISR anser att mellanexamen endast bör införas omstarka och entydiga arbetsmarknadsskäl talar för det. Någon generell regel ominförandet av sådan examen inom alla fakultelsområden bör inte införas. Lö och TCO är tveksamma till förslaget om mellanexamen. vid i anserall förslaget bör ställas åt sidan med tanke på risken att kvinnorna kan kommaalt slussas in i ett B-forskarlag, dvs. sluta på mellannivå. framhåller att mellanexamen intesvarar mot några arbelsmarknadsbehov inom sjukvårdssektorn. finner del inle motiverat att införa mellanexamen vidmedicinsk fakultet. betonar atten sådan examen inle bör inrättas inom det farmaceutiska området. Många organ inom högskolan, ,, , centrala (), SFS, arbetarsskyddstyrelsen m.fl.ansluter sig i huvudsak fill utredningens förslag rörande forskarhandledning.Arbetarskyddsstyrelsen framhåller alt kvalificerade forskare utanföruniversitet och högskolor mer regelmässigt bör utnyttjas som handledare.Liknande synpunkter anförs av SGU. SACOISR välkomnar förslaget att del skaU fastslås att enprofessor "vid sidan av sin undervisningsskyldighel normaU sett (bör)kunna handleda tre till sex hellidsdoktorander beroende på ämnesområdetskaraktär m.m." och att handledning utöver del faststäUda maximiantaletdoktorander "bör avräknas mot professorns undervisningsskyldighel".SACO/SR välkomnar likaså ell system med fler handledare för varie doktorand. , ochIngenjörsvetenskapsakademien ifrågasätter behovel av så detaljeradeföreskrifter för handledningen som utredningen förordar. SvenskaLäkaresäUskapet är tveksamt till en formaliserad handledamlbildning. UHÄ delar kommitténs uppfattning all åtgärder för eneffekfiv forskarhandledning är utomordenfligt väsentliga. UHÄ är dock inteberett att tUlslyrka kommitténs förslag om handledarinstitufion och normer förhandledningens omfattning. Utredningens förslag i fråga om studie finansieringen inomforskarutbildningen tillstyrks i huvudsak av bl.a. UHÄ, många organ inomhögskolan, SCB, STU, , socialstyrelen, CSN, MFR, ,, och . Även arbetarsskyddsstyrelsen instämmer i utredningensförslag, men pekar på möjligheterna fill finansiering avforskarutbildning genom "anställning vid vårdinstitutioner utanföruniversitet och högskolor där avhandlingsarbetet kan infogas i pågåendeforskningsarbete". Prop.1981/82:106 377 NFRtillstyrker de av utredningen förordade två doklorandtjänslerna men avstyrkerutredningens förslag om assislenlljänsl. /SRhänvisar till sitl yttrande över lärartjänstutredningen, där en femårigdoktorandtjänst med 20 procents insthulionstjänstgöring förespråkas.Centralorganisationen kan dock tänka sig andra lösningar i första hand förmedicinsk fakultet, där tjänstgöringen är av specifik natur och arbetsmarknadenefter genomgången forskamlbildning är god. En tjänst innehållande 100 procentforskning anser /SR inle önskvärd, bl.a. med hänsyn lill all doktorandernabör skaffa sig erfarenhet av undervisning om de i framliden skall arbeta inomhögskolan. TCO:sprincipieUa inställning är all doklorandsludier bör ske inom ramen förtjänster. TCO förordar alt 20 procents insfilutionsarbele obligatoriskt skallingå i doktorandljänsler och att förordnandetiden skall vara minst fem årheltid. Även och vill ha enbartdoktorandtjänster av detta slag. LOär tveksam tiU inrättandet av doktorandljänsler. "Eftersom forskarutbildningenmåste betraktas som en utbildning, där den studerande efter sin examen skall"ul ur systemel" och söka sig ul på arbetsmarknaden, där givelvisuniversitet och högskolor utgör en del av denna, är en ijänsle-konstmkfion avvissfidskaraklär under så pass lång lid som myckel tveksam. Däremotanser LO del självklart att utbildningsbidragen bör höjas till en rimlig nivå medtanke på de forskarstuderandes ålder och levnadskostnader.'' () förordar utbildningsbidrag som enda form försludiefinansiering inom forskamlbildningen. Enligtstatskontoret bör fortsalla förändringar avseende studiestödet ske inom ramenför nuvarande system med utbildningsbidrag och/eUer systemet medassislenttjänst. Bl.a. tillstyrker alt den som fullgjort minst hälften avsin forskamlbildning vid medicinsk fakultet ges företräde lill plats för allmäntjänstgöringvid universitetssjukhus för att undvika alt forskamlbildningen avbryts. MFRunderstryker betydelsen av all forskarutbildning ges ell högt meritvärde vidliUsällning av AT-ijänst. Ennästan enhällig högskoleopinion instämmer i kommitténs prioriteringar avförbättrad sludiefinansiering inom forskarutbildningen. 1 flera fall ansesdäremot ökade basresurser vara mer angelägna än resurser tiU Sludiefinansieringoch en ny tjänsteorganisation dvs. man förordar att kommitténs prioriteringar 2och 3 kastas om. UHÄ anser de av kommittén prioriterade områdena samtligautomordenligt angelägna. Äventransportforskningsdelegationen och SFS tillstyrker kommitténs prioriteringar. EnligtRRV:s mening är del bl. a. från doktorandernas synpunkt viktigt alt i förstahand prioritera forskarassislenltjänsler med tanke på den betydelse de harfrån meriteringssynpunkl och därmed som ell medel att öka genomströmningen inomdoktorandutbildningen. 1981/82:106 378 NFRvill ta ett bestämt avstånd från tanken att en omdisposUion av de årligaresursökningama, om sådana verkligen skuUe erhållas, skulle kunna baseras påutredningens prioriteringar. Ett årligt överförande av 20 milj.kr. tillforskamlbildning och 13 milj.kr. fill universitetslektorers forskning vore ellalltför djupi: ingripande för alt kunna baseras på så ofuUsländiga analyser. "NFR har i årets anslagsframställning pekat på nödvändigheten att görabetydligt mer ingående analyser av situationen i de enskilda ämnena innangenerella åtgärder vidtas. Del är sålunda inle på något sätt bevisat alt man såöverväldigande ska prioritera forskamlbildning jämfört med t. ex.omhändertagande av nyblivna doktorer eller framstående forskare utan fastanställning. Ett genomförande av utredningens förslag skulle på elt olyckligtsäll verka bromsande på de mer nyanserade åtgärder som NFR planerar". SACOISRdelar utredningens uppfattning om vilka som är de centrala problemen inomhögskolan, dess forskning och forskarutbildning. /SR viU emellertid varnaför en ensidig satsning på en av de tre angivna åtgärderna. Detta skulle kunnainträffa i en resursknapp situation och innebära att ytterligare skevheter ochobalanser byggs in i högskolans funklionssätt. En reformeradtjänsteorganisation med en sammanslagning av docent ochuniversiletslekloisljänsten är enligl /SR: s bedömning det effektivastesättet att ta tillvara högskolans nuvarande forskningspo-lenlial. Det skulleöka flexiblileten, skapa en naturlig forskarkarriär, göra forskamlbildningeneffektivare och förbättra gmndutbildningens kvalitet. anser att högsta prioritet bör ges åt att inrättaen tjänsteorganisation där alla lärare får möjlighet att bedriva forskning. EnliglMFR:s uppfattning bör införandet av ell nytt sludiefinansierings-system vägasmot behovel av posldoktortjänster. MFR anser alt det kan finnas skäl att geviss frihet all omdisponera resurser för sludiefinansering tUl resurser förposldoktortjänster. 1981/82:106 379 Behovet av FoU-statistik. Statisfiskacentralbyrån (SCB) har sedan mitten av 1960-lalel utarbetat viss statisfik överFoU-verksamhelen. Statistiken har omfattat teknisk och naturvetenskapligFoU-verksamhet inom industri, myndigheter, institut, organisationer och fonder. Frånkonsumenlhåll har önskemål om en utbyggnad av statistiken, så all den läckeralla områden av samhället och alla typer av FoU, framförts i olika sammanhang.Behovet av en utbyggnad av statistiken har även påtalats i flera offenfiigautredningar. Forskningsrådsutredningenföreslog i sitt belänkande (SOU 1977:52) all ökade insatser skuUe göras för attskapa en heltäckande FoU-slatislik. 1 den proposUion som bl.a. behandladeforskningsrådsulredningens förslag (1978/79:119) anfördes dock all för ettställningstagande till frågan om omfattning, inriktning och utformning avFoU-slalisliken var del angelägel all ha ett bättre underlag om behovet avFoU-statistik av olika slag. () och SCB fick genom beslut , regeringens uppdrag alt undersökabehovel av statistik över forsknings-och utvecklingsarbete och att i samråd medberörda myndigheter utarbeta förslag till omfattning, inriktning och utformningav den samlade FoU-slafisliken. FRNoch SCB konstaterar att den nuvarande FoU-statistiken inte läcker aUa områdenav samhället där FoU-verksamhet bedrivs. Vidare avser den stafistik som finnsendast naturvetenskaplig och teknisk FoU-verksamhet. För samhällsvetenskapligoch humanistisk forskning saknas uppgifter helt. Slalisfikenöver den tekniska och naturvetenskapliga FoU-verksamhelen omfattar denverksamhet som bedrivs inom industriföretagen saml delar av den verksamhet sombedrivs inom myndigheter, offentliga och privata institut och organisationer.Den omfattar bl. a. inte FoU-verksamhel inom universitet och högskolor ochinom hälso- och sjukvård. FRN och SCB framhåller attden svenska stafistiken, internationeUt sett, är av relativt god kvalitet. FRNoch SCB anser dock att andra jämförbara länder i allmänhet har en bättretäckning av FoU-verksamheten inom olika områden och typer av FoU. Behovetav en stafistik över FoU-verksamhelen har kartlagts genom intervjuer vid ett50-tal enheter, främst inom den offenfiiga sekiorn. Enheter som för sinverksamhet bedömts ha behov av informafioner om FoU-verksamheten har utgjortmålgmpp. Kartläggningenhar - enligl FRN och SCB - visat att behovet av 1981/82:106 380 statistiskainformationer om FoU-verksamhelen är stort och växande. Del växande behovel ärbl.a. föranlett av det påbörjade och väntade arbetet med utformning avregeringens regelbundna FoU-proposilioner och den efterföljande behandlingen avpropositionerna. Nya organ med ansvar inom FoU-områdel har även tillkommit.Vidare har frägor om FoU-verksamheten börjat ägnas större uppmärksamhet avolika organ l.ex. av de fackliga organisationerna. FRNoch SCB konstaterar alt ohka konsumenter har olika behov av information omFoU-verksamhelen. Vissa behöver i forsla hand relativt aggregerade uppgifterför hela landets FoU-verksamhet medan andra behöver detaljerade uppgifter föravgränsade områden. 1behövskartläggningen har framkommit all den mest angelägna förbättringen avFoU-stafisliken är au den byggs ul så all den omfattar alla områden därFoU-verksamhet av betydelse förekommer. 1 första hand finns ell behov avuppgifter om forskningen vid universitet och högskolor. Ikartläggningen har även betonats värdet av en analys av den statliga budgeten medavseende på anslagen till FoU. Vidare har behovet av en forskningspolilisklorienterad analys av FoU-verksamheten och dess resultat förts fram. FRNoch SCB föreslår en utbyggnad och komplettering av FoU-stalisliken så att ensamlad bUd kan erhållas av de totala FoU-resurserna i landet. Utredningenföreslår att den s.k. uppgiftsplikten utsträcks till all omfatta även FoU-slafisliken.Vissa förenklingar i den nuvarande FoU-statisliken föreslås även för att minskauppgiflslämnarnas arbele. De utbyggnadsförslag utredningen prioriterar högstavser en stafistik för universitet och högskolor och en statistik för hälso-och sjukvård. FRNoch SCB föreslår en översyn av publiceringen av FoU-dala i syfte all anpassapublikationerna bättre lill konsumenternas olika behov. Analysenav FoU-dala bör förbättras anser FRN och SCB. Dels bör de statistiskapublikationerna innehålla mera av kommentarer, analyser och överskådligadiagram, dels bör arbete med en särskild, forskningspoliliskl orienterad analysinledas. Ansvaretför innehåll och utformning av FoU-statisliken bör ligga på SCB. Ett medansvarbör dock tilldelas FRN vad gäller utvecklingen av FoU-statisliken i allmänhetoch universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) vad gäller utvecklingen av FoU-slafislikenför högskoleområdet. Ansvaret för produktionen av FoU-slatistiken bör ligga på SCB.Elt nära samarbete med UHÄ förutsätts dock vad gäller FoU-slatisliken föruniversitet och högskolor. Ansvaret för analysen av FoU-statisliken föreslås iförsta hand ligga på SCB. Ansvaret för en särskild, forskningspolilisklorienterad analys föreslås tilldelas FRN. Kostnadernaför de av FRN och SCB högst prioriterade utbyggnaderna beräknas fill 525 000kr. FRNoch SCB föreslår att kostnaderna skall finansieras genom öveifö- 1981/82:106 381 ringav medel från de konsumenter som i första hand är beroende av utbyggnadernadvs. FRN, UHÄ, STU, och socialdepartemenlel. Medel för utbyggnaden bör- enligl FRN och SCB - överföras lill SCB för /83. Prop.1981/82:106 382 Remissammanställning Behovet av FoUstatistik Samtligaremissinstanser vitsordar utredningens kartläggning av behovet av FoU-statistikoch ställer sig positiva lill utredningens förslag om en utbyggd () framhåller dock att vid inventeringen av behovelav statistik inom forskning och utveckling har användarna frågats vad de önskarulan att kostnaderna härför har redovisats. SI anser del naturligt all ettsådant förfarande ger en överdriven bild av behovet. SI finner vidare att FoU-slalislikensroll vid bedömning av branscher eller olika typer av företag kan ge ell intryckav att del till stor del beror på forsknings- och utvecklingsarbete hur det gårför ett förelag eller en hel bransch. SI anser inle all FoU-slatislikkan användas på ett sådant säll. Förbundet framhåller i stället sådanafaktorer som marknadsbearbetning och kostnadsnivå som vikfigare förklaringartill framgång resp. bakslag på olika marknader. Försvaretsforskningsanstalt (FÖA) kan inte ulan reservafion ansluta sig fill utredningensbedömning all nuvarande FoU-statistik i stort sell är tillfredsställande. FOAanser sålunda dels all utredningen behöver kompletteras med ett avsnitt sombehandlar tänkbara åtgärder för att höja den befintliga stafisfikens kvalitet,dels att möjligheterna bör undersökas all belysa kvarstående brister i detstatistiska materialet genom angivande av felkällor m.m., så att användaren fåren bättre gmnd för bedömning av uppgifternas tillförlitlighet, begränsningar ianvändningssätt etc. Efterall i princip ha redovisat en positiv inställning tUl utredningens förslagkonstaterar delegationen för vetenskapUg och teknisk informationsförsörjning (DFI)all utredningen inte lar upp möjligheten att efter någon tids användning av denföreslagna statistiken göra en värdering av densamma och eventuellt förbättraden. Enligl DFI behöver en insats av detta slag inle bli alltför betungande irelation tUl möjliga vinster, särskilt som metoderna för denna i huvudsak redanutarbetats i samband med utredningens behovskartläggning. Utredningensförslag alt bygga ul FoU-slafisfiken till elt mera heltäckande system harsåledes bedömts positivt av en i stort sett enig remissopinion. Förslagetprioriterar i första hand en stalistikulbyggnad som tidigare Prop.1981/82:106 383 saknats av FoU-verksamheten vid universitet och högskolor samlinom hälso- och sjukvårdsområdet. Utbyggnadsförslaget gäller även tekniskuppdragsverksamhet saml samhäUsvelenskaplig och humanistisk forskning.Förslaget innebär också en utbyggnad av den tekniska och naturvetenskapliga FoU-stafisfikenså alt den omfattar el-, gas-, värme- och vattenverk saml byggnadsindustrin. () finner del beklagligt all uppgifter rörande humanistiskoch samhällsvetenskaplig FoU-verksamhet utanför universiteten inte tagils med iden första prioriteringsgruppen omfattande stafistik för universitet ochhögskolor saml statistik för hälso- och sjukvård. anser all det föreliggerrisk för att dessa uppgifter därför ej heller i fortsättningen kommer altsamlas in, vilket kommer att försvåra rådels arbete på all göra internationellakom-peraliva översikter och trendanalyser. () finner från industri- och energipolitiska synpunkter attuppbyggnad av FoU-statistik för byggnadsindustri, el-, gas-, värme- ochvattenverk samt för teknisk uppdragsverksamhet bör prioriteras föresamhällsvetenskaplig och humanistisk FoU inom offenllig förvaltning. Statensråd för byggnadsforskning framhåller viklen av all FoU-statistik på dessaområden kommer till slånd. 5/ å sin sida anser alt man bör avslå från all bygga ul FoU-stalislikenfill alt omfatta el-, gas-, värme- och vattenverk saml byggnadsindustrin föratt inte öka uppgiftslämnarbördan för företagen. Förbundet finner all huvuddelenav den forskning som bedrivs inom dessa verksamheter kan erhållas genomkartläggning hos de anslagsbeviljande sektorsorganen över vartforskningspengarna går. socialdemokratiska arbetarparti(socialdemokraterna) berör även utredningens prioritering beträffandeutbyggnaden av FoU-slalisfi-ken och hävdar att tre näringsgrenar som f. n. intetäcks av FoU-statistiken bör ges högre prioritet än vad utredningen föreslår,nämligen dels byggnadsindustrin, dels vamhandel, restaurang- och hotellverksamhelsaml teknisk uppdragsverksamhet. Såväl universUets- och högskoleämbetet (UHÄ) som hördauniversitet och högskolor tillstyrker utredningens utbyggnadsförslag inle minstmed hänsyn till alt en sådan FoU-slalislik bedrivs som underlag för statsmakternasövergripande forskningspoliliska prioriteringar både i det årliga budgetarbetetoch vid utarbetande av särskilda forskningspolitiska propositioner. Innehåll och utformning av FoU-statistiken I syfte att minska företagens arbetsinsatser med FoU-statistikenföreslår utredningen all indelningen av FoU-personalen efter funktion slopasoch all redovisningen av FoU-invesleringar förenklas. Prop.1981/82:106 384 utveckling(STU) anser alt utredningen i detta avseende har gjort en rikfig avvägningmellan analysmöjlighelerna och förelagens slalislikarbele. () har full förståelse för attredovisningen av den personal som arbetar inom industrins FoU-verksamhelbegränsas till all gälla fördelning efter formell utbildning på bekostnad av funkfioneninom verksamheten. Som utredningen framhåller bevaras härigenom möjligheternaatt koppla FoU-statistiken till ulbildningsstatisti-ken, vilket NFR anservärdefullt. SIND å sin sida hävdar dock att arbets-besparingen för uppgiftslämnarnaav all slopa indelningen efter funktion bättre bör styrkas innan ett beslutfattas. Socialdemokraternafinner alt frågan om vilka uppgifter som skall ingå i stafistiken ej förefallervara slutgUligt behandlad och finner vidare alt del bristande bandet mellan FoU-personalensutbildning och funktion - som utredningen påvisar - knappast motiverar attnågon av dessa variabler i fortsättningen utelämnas.