prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — En sådan målstyrning ger inom mer eller mindre vida ramarmöjlighet för kommunen att anpassa skolväsendet lill lokala förutsättningar. Enskolstyrelse eller en rektor som har alt falla ett visst beslut hardärigenom ofta fåll elt stort beslulsulrymme, men har självfallet all tillse all de ramar somgäller för beslutet inle överskrids. Enliglmin mening leder delta förhållande lill ökade krav på att finna instrument förall lill rektorer och andra beslutsfattare inom skolväsendel föra ul, inte bara förordningar och andracentrala föreskrifter, ulan också bakgrund, motiv och målsättning förolika delar av skolans verksamhet och förförändringar av dessa. Jag vill här erinra om del informationsansvar som ålagts SÖ i den nya statligaskoladministrationen. Mol denna bakgrund finner jag del angelägel att SÖ isamarbete med söker ta fram ellinformationsmaterial som vänder sig främst till skolledare och andra beslutsfattare inom skolan.Detta material Prop.1981/82:100 Bilaga 12 224 bör fortlöpande aktualiseras och bör l.ex. kunna innehålladelar av innehållet i propositioner och ulskoltsbelänkanden, men även självständiga kommentarer lilldessa. Informationsmaterialet bör som en målsättning ha all placera in skolan i etthelhetsperspektiv när del gäller kommunala insatser för barn och ungdom. Jag villavslutningsvis peka på att en förenkling av skolans regelsystem väsentligtunderlättar skolledarnas arbete. En översyn av skollagen har somjag har nämntnyligen presenterats av skolförfallningsutredningen (U 1979:12).Utredningen arbetar f.n. med en motsvarande förenkling av olika delar avskolförordningen. Jag räknar med alt resultatet av skolförfattningsulredningens arbete skall bliell regelsystem för skolan som i vikligaavseenden är betydligt lättare all handskas med för bl. a. skolledarna. I propositionen(prop. 1981/82:15) om studie- och yrkesorientering i grundskola ochgymnasieskola m. m. föreslog regeringen att bidraget till syo-verksamheteni skolan i fortsättningen skall knytas till de allmänna driflbidragenför och gymnasieskolan. Statsbidragen skulle beräknas så att kostnaderna för syo-verksamhetenförblir desamma som de hittiUs harvarit för staten. Jag underströk också att syo-insalserna inom ramen förde nyastatsbidragsbeslämmelserna skulle motsvara minst nuvarande nivå. Riksdagenanslöt sig till dessa förslag (UbU 1981/82:6, rskr 1981/82:115). För del förordar jag såledesall till anslaget Bidrag till driften avgrundskolor m. m. skall föras medel motsvarande delar av del hittillsvarande anslaget Bidrag lill studie- och yrkesorientering m. m. Små kommuner har,inom ramen för del hittillsvarande statsbidraget för syo, garanterats enfastställd lägsta slalsbidragsnivå, dels för syo i skolan, dels förverksamheten i de lokala planeringsråden. De tre storstadskommunerna har å andrasidan haft en maximerad slalsbidragsnivå för verksamheten i de lokalaplaneringsråden. Motsvarande nivåreglering kan inle konstrueras inomramen för eller gymnasieskolans driftbidrag. I nyssnämda proposition om syo framhölljag att en reglering borde göras av hur stordel av förstärkningsresursen som minst borde användas för syo-verksamhel samtall denna borde motsvara minst nuvarande syo-insalser. För all denna nivå skallkunna upprätthållas i de små kommuner som hillills åtnjutit nyssnämndaslalsbidragsgaranli ulan all annan verksamhet som skall finansieras av förslärkningsresursen måste minskas, föreslår jag all medel ur del nuvarandesyo-anslagel tillförs anslaget Särskildaåtgärder på skolområdet. Länsskolnämnderna bör vid sin fördelning av medelbeakta glesbygdskommuners behov av extra resurser för syo. Jag återkommer tilldessa frågor under anslaget Särskilda åtgärder på skolområdet. Prop.1981/82:100 Bilaga 12 225 Den del av dethittillsvarande syo-anslagel som har utgått för syo för elever igymnasieskolan bör i fortsättningen utgå ur anslaget Bidrag lill driften avgymnasieskolor. Jag återkommer till frågan om grunderna för statsbidraget vid min behandling av dettaanslag. I underlaget förberäkning av statsbidrag för syo har en kommun hutills fått inräkna ävenelever vid skolenhet med statlig vuxenutbildning saml vid riksinlernalskolaoch privatskola som omfattas av privalskolförordningen (1967:270), i denmän kommunen efter överenskommelse bedriver syo även för sådana elever. De medel, som motsvarar resursernaför syo i dessa skolformer bör nu föras övertill anslagen för bidrag fill driften av resp. skolform. Berörda anslag ärStatliga skolor för vuxna: Utbildningskostnader,Bidrag tUl driften av riksinlernalskolor och Bidrag lill driften av vissaprivatskolor. Beträffandestatsbidrag lill syo inom högskoleutbildning får jag hänvisa lill propositionen (prop. 1981/82:89)om högskoleutbildning m. m. och fill vad chefen förutbildningsdepartementet anför i del följande. Jag föreslår vidareall bidraget lill försöksverksamhet med regionala planeringsråd församverkan mellan skola och arbetsliv fortsättningsvis skall utgå uranslaget Länsskolnämnderna. Bidraget lill utbildning av och information lillarbetslivsrepresenlanter i regionala och lokala planeringsråd och lill handledare i inbyggdutbildning och yrkesintroduklion bör också utgå ur nyssnämnda anslag. Förändringarna ifråga om statsbidrag till syo m. m. får lill följd alt del nuvarande anslaget Bidrag till studie- ochyrkesorientering m. m. upphör fr. o. m. /83. Sedan föregåendebudgetproposition har ett anlal betänkanden överlämnats av olika utredningar. Kommittén (U 1979:13)angående skolor med enskild huvudman (SEH-kommiltén) har överlämnatbetänkandet (SOU 1981:34) Frislående skolor för skolplikliga elever. I betänkandet behandlas bl. a.förutsättningarna för skolpliktens fullgörande i skola med enskild huvudman,med kommitténs terminologi frislående skola. Kommittén föreslår i denna del vissasmärre ändringar i skollagen. Betänkandet innehåller vidare vissa förslag rörande statsbidrag lillfristående skolor för skolplikliga elever. I betänkandet föreslås alt de nyareglerna skall träda i kraftden Ijuli 1982. Ärendet bereds f.n. i . Jag avser att återkomma ifrågan, när beredningen är avslutad. Redannu vill jag emellertid som min mening uttala att det på grund av den korta förberedelsetiden inte är möjligt allgenomföra några större ändringar istatsbidragsreglerna redan den . Om det blir aktuellt med sådanaändringar, bör de således träda i kraft tidigast . Till de enskildaskolor som är statsunderstödda hör riksinlernal-skolorna,privatskolor som omfattas av privalskolförordningen (1967:270), 15 1981182.I saml. 1981/82:100 Bilaga 12 226 Krislofferskolan, , de estniska skolorna.Bergsskolan i Filip-stad saml lanlhushållsskolor som omfattas av stadgan den28 för lantbrukels yrkesskolor och förordningen om statsbidrag tilldriftkostnader för vissa lanlhushållsskolor (SÖ-FS 1981:107). För dessa skolorgäller ell i vissa faU omfattande regelsystem, som delvis knyter an fill grundskolanoch gymnasieskolan. För och gymnasieskolan har, som jag har belyst i delföregående, beslutats en rad förändringar. Förgrundskolans del kan som exempel nämnas den nya läroplanen (Lgr80). Motbakgrund av dessa ändringar bör regelsystemen ses över för här nämnda enskildaskolor. De ändringar som kan bli aktuella bör dock enligt min meningmed hänsyn fill behovet av förberedelselid anslå till den 1 juU 1983 med vissaundanlag somjag lar upp i del följande. Vad jag nu sagt gäller i vissutsträckning även de statliga sameskolorna och specialskolorna. I de frågor somjagnu har berört avser jag all återkomma lill regeringen med förslag som kanföreläggas . Förändringarna får inte leda liUökade totala statliga kostnader. Eventuella yllerligare kostnader måste såledesfinansieras genom besparingar på andra områden. Inlegrafionsulredningen(U 1978:07) har överlämnat tvä betänkanden, nämligen Tekniska hjälpmedel förhandikappade (SOU 1981:23) och Högstadium vid specialskolorna för döva och hörselskadade(DsU 1981:2). Betänkandena har remissbehandlats. Jag redovisar mina förslag medanledningav del senare belänkandet under anslaget Specialskolan m.m.: Utbildningskostnader. (U 1979:12) har som framgåft av vad jag har anfört överlämnat betänkandet (DsU 1981:4)Skollagen. Belänkandet har remissbehandlats. Jag avser att återkomma lill regeringenmedförslag som kan föreläggas . Jag avser i det sammanhanget ocksåatt behandla de förslag lill ändringar i skollagen som SEH-kommiltén har lagt fram dels i betänkandet(DsU 1980:3) Enskild undervisningenligl 35 § skollagen, dels i belänkandet (SOU 1981:34) Frislåendeskolor för skolplikliga elever. (U 1978:06) har i skrivelse lill statsrådet och chefen förulbildningsdepartemenlel konstaterat att förutsättningar saknas för all slutförautredningsuppdraget, eftersom utredningstiden inle har förlängts. Regeringenhar på kommitténs förslag överlämnat kommitténs arbetsmaterial lillSÖ för beaktande i del fortsatta utvecklingsarbetet. Arbetsgruppen kring normbUdning ochnormöverföring i skolan, den s. k.normgruppen, har under den första fasen av sitl arbete dels gjort grundläggandeidéanalyser av norm- och foslransfrågor, dels framställt fyra skrifter, i vilka dessa analyser har förts ultill skolpersonal, elever, föräldrar och allmänhet, nämligen Skolan skallfostra. Vi och vår skola. Hur ska vi ha det? och essäsamlingen ochnormlöshet. har gruppen koncentrerat sill arbete på allframställa arbetsmaterial Prop.1981/82:100 Bilaga 12 227 somkan vara lill hjälp för all utveckla klassrådens verksamhet lokalt i varje rektorsområde. har utgivitsunder , nämligen Vi och vårt klassråd samt Läraren ochklassrådet. Normgruppen har meddelat all dendärmed anser sig ha slutfört sitl arbete. Norm- och foslransfrågorna bör ifortsättningen på ell naturligt sätt följas upp och utvärderas av denstatliga skoladministrationen. Inom departementethar som jag har omtalat en särskild sakkunnig utformat ettförslag i promemorian (DsU 1981:7) En flexiblare skolplanering. Förslagetremissbehandlas f. n. Jag avser all senare återkomma lill regeringen medförslag som kan föreläggas under innevarande . Gymnasieulredningen(U 1976:10) har överiämnat principbetänkandet (SOU 1981:96) En reformerad gymnasieskola. Vid beredningen av gymnasieulredningens förslag är delnödvändigt all bl. a. beakta samordningsfrågor mellan gymnasieskolan, vuxenutbildning,arbetsmarknadsutbildning och olika arbetsmarknadsåtgärder för ungdomar iberörd ålder liksom de slutsatser som kan dras av SÖ:s utvärdering avyrkesinlroduklionen. Olika initiativ från arbetsmarknadens parter är också avbetydelse i detta sammanhang. Med hänsyn härtill avser jag all eftersamråd med chefen för ulbildningsdepartemenlel och chefen förarbetsmarknadsdepartementet föreslå regeringen all tillkalla en särskild arbetsgruppför alt analysera olika alternativ. Jag vill erinra om all behandlatfrågan i samband med beslut (UbU 1981/82:5, rskr 1981/82: 112) med anledning avpropositionen (prop. 1981/82:14) om förändringarav gymnasieskolans utformning m. m. Utredningen omförstärkta kontakter mellan hem och skola (U 1979:01) har överlämnatbetänkandet (SOU 1980:21) Hem och skola. Utredningen om kvinnliga skolledare () har överiämnat betänkandet (SOU 1980:19) Fler kvinnor som skolledare. Båda betänkandenahar remissbehandlats. Jag övergår nu lill aft redovisa mina överväganden med anledning av dessa förslag. Förstärkta kontakter hem och skota Regeringenbemyndigade genom beslut statsrådet all tillkallaen särskild utredare för att se över frågor som rör kontaktverksamhetenmellan hemmen och skolan. Med slöd av delta bemyndigande tillkallades såsom särskildutredare (1979:01) dåvarande ersättarenför ledamot i , adjunkten . Den särskilda utredarenbeslöt ätt utredningensnamn skulle vara Utredningen om förstärkta kontakter mellan hem och skola. Utredaren har lämnat överbetänkandet Hem och skola (SOU1980:21). En sammanfattning av betänkandet bör fogas till protokollet idetta ärende som bilaga 12.4. 1981/82:100 Bilaga 12 228 Remissyttranden överbetänkandet har avgells av (SoS), (), , statskontoret, riksrevisionsverkel (RRV), (), universitets- och högskoleämbetet (UHÄ), (), statensinvandrarverk (), länsskolnämnderna i Öslergöllands, , , , , ochNorrbollens län, iniegralionsutred-ningen (U1978:07), kommittén (U 1979: 13) angående skolor med enskild huvudman(SEH-kommiltén), kommunaldemokrafiska kommittén (Kn 1977:07), . , Landsorganisationeni (LO) och (),Centralorganisationen /SR (/SR), (), (), , (), (), . Studiefrämjandet, , (),, , , , , , , ,, , , Lunds, Orusts, , , , , , ,, , och kommuner saml landstingskommunerna iSödermanlands, , Göteborgsoch , och . Skrivelserhar även inkommit från Kvickentorps Hem och , samt och Hörselskadade Barn och HörselfrämjandelsRiksförbund-Föräldrasektionen. En sammanställning av remissvaren bör fogas tillprolokcllet i detta ärende som bilaga 12.5. Sedan hartagit ställning fill proposifionen om elevers och föräldrarsmedinflytande i skolan (prop. 1979/80: 182, UbU 1980/81:9, rskr 1980/81: 142) harvissa ändringar (SFS 1981: 195) gjorts i skolförordningen (1971:235). Fr.o.m.den Ijuli 1981 gäller bestämmelser om rektors informafions- och samrådsskyldighet gentemotföreträdare för elever och föräldrar(2 a kap.) och om skolkonferenser (2 b kap.). Ändringar har också företagils beträffande 3 kap., som behandlarövriga konferenser m.m. Bestämmelserna avser såväl som gymnasieskolan. Utredningensförslag vad gäller bl.a. elev- och föräldrainflytande torde därmed vara i princip tillgodosedda. Beslut om samverkani olika former i övrigt - såsom l.ex. om antalet klassmöten bör enligl min mening fallas på lokal nivå. Utredningen föreslår all skolan dels skall ha skyldighet allanordna ett enskilt samtal per elevoch termin i varje årskurs, dels bör åläggas alt arrangera minst ett klassmöteper termin. Jag är inte beredd alt nu föreslå någon yllerligare reglering avdessa frågor. Jag vill dock liksomutredningen betona vikten av klassmöten och enskilda samtal närbetygslillfällena nu är få. Prop.1981/82:100 Bilaga 12 229 också ett bra instrument för all vänja föräldrarna vidalt komma lill skolan. Jagär inle heller beredd all biträda utredningens förslag om särskilda medel fill länsskolnämnderna motsvarande enkonsulenttjänst under ell år för all nämnderna övergångsvis skall kunnaintensifiera sitt arbete med all ytterligareutveckla kontakt- och informafionsverksamhet. Jag ulgår ifrån all nämnderna kommer all beakta behovet av sådanverksamhet vid sin planering och inomde resursramar som fastställdes i anledning av propositionen om denstatliga skoladministrationen m.m. (prop. 1980/81:107, UbU 1980/81:38, rskr1980/81:395). Barnomsorgsgruppens(S 1973:07) slutbetänkande om föräldrautbildning (SOU 1980:27) Barn och vuxna ladesfram ungefär med betänkandet Hem och skola. Barnomsorgsgruppen behandlarinom ramen för sill förslag lill föräldrautbildning bl.a. sådan utbildninginom skolans område. Betänkandet lar upp samma problem och områden som betänkandetHem och skola och behandlar föräldrautbildning i såväl förskola som skola. Ibetänkandet föreslås bl. a. lagfäst rätt förföräldrar fill ledighet från arbetet fördeltagande i skolan och rätt för familjen till ersättning för lönebortfall per barn och läsår inom ramen för densärskilda föräldraförsäkringen.Betänkandet bereds f.n. inomregeringskansliet. har ensärskild utredare (1980:08) tillkallats för all göra en översyn av reglernaför rätt till ledighet för vård av barn och av ersättningsreglerna inom föräldraförsäkringen m.m. Jag ulgårfrån all betänkandet Hem och skola ivad avser förslagen om ledighet från arbetet för medverkan i skolan ochersättning för lönebortfall i samband härmed beaktas vid översynen. I övrigtkommer jag all föreslå regeringen all utredningens betänkande och remissyttrandena överlämnas lill SÖför beaktande vid utarbetandet avkommentarmalerial lill läroplanen för . Regeringenbemyndigade dåvarande statsrådet all tillkalla enkommitté (U 1977:03) med högst nio ledamöter med uppgift all genom olika initiativ ökaandelen kvinnor på skoUedande befallningar. Med slöd av detta bemyndigande tillkalladessåsom ledamöter numera skolinspektören , rektorn , adjunkten , lönedireklören , sekreteraren , skolrådetArne Sönnerlind, dåvarande undervisningsrådet (t.o.m.den 2 december 1977) saml sekreteraren (fr.o.m. ). Ål Du Rielzuppdrogs att såsom ordförande leda kommitténs arbete. Kommittén, somantog namnet Utredningen om kvinnliga skolledare, avlämnade den 17juni 1980 betänkandet (SOU 1980:19) Fler kvinnor som skolledare. Ensammanfattning av betänkandet bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 12.6. Remissyttranden över betänkandet har avgells avjustitiekanslern (), Prop.1981/82:100 Bilaga 12 230 (), statskontoret,(), (), statens insfitut förpersonaladministration och personalutbildning (SIPU), statensarbetsmarknadsnämnd (SAMN), universitets-och högskoleämbetet (UHÄ) - som överlämnat yttranden från högskolan för lärarutbildning i Slockhoim saml universiteten iUppsala, , , Göteborgoch Umeå-, (), ILO-kommitlén,(), hovrätten för , kammarrätten i , arbetslivscenlrum,jämslälldhelskommillén (Ju 1976:08), jämställdhetsombudsmannen (JämO), samfiigalänsskolnämnder. , i (LO), (),Centralorganisationen /SR (/SR), (),Kooperationens förhandlingsorganisation. (),(), (), . (), , ,Husmodersförbundel Hem och samhälle. () samt Ale,, Gofiands, , , , , , , ,, , , , , och Vingåkerskommuner saml skolstyrelserna i , , , ochÖrebro kommuner. Yttrande har äveninkommit från och kvinnoforskning i . Ensammanställning av remissyttrandena bör fogas lill regeringsprotokolleli detta ärende som bilaga 12.7. Utredningen omkvinnliga skolledare har analyserat olika möjligheter all genom administrativaåtgärder öka andelen kvinnliga skolledare. Efter all ha redogjort för de olikaåtgärdernas för- och nackdelar, har utredningen stannat för all föreslå kvotering avskolledartjänster, utformad så alt vid tillsättning av varannan ledigförklaradskolledartjänsl i en kommuns grundskola resp. gymnasieskola endast beakta ansökningarfrån kvinnor och vidvarannan endast från män. Jag delarutredningens uppfattning att andelen kvinnliga skolledare bör öka. Del är viktigtatt eleverna får såväl kvinnliga som manliga förebilder inom skolledningen.Därför bör del helst finnas en man och en kvinna i arbetsledande ställning vid varje skola. Tillkomsten avjämslälldhelslagen har givit ökade möjligheter all uppnå detta mål. Denuppmärksamhet som i dagens samhälle ägnas ål jämslälld-helsfrågor påverkarockså i sig människors attityder. DärtiU kommer all en offenllig arbetsgivareredan i dag har möjlighet all - i valet mellan sökande med i stort likameriter - utse sökande av underrepresenterat kön i situationer där jämslälldhelsaspekten harbetydelse. Molbakgrund av dessa möjligheter som redan existerar för alt uppnå Prop.1981/82:100 Bilaga 12 231 ökad jämställdhet mellan könen och del faktum attflertalet remissinstanser avvisat förslaget om kvotering ärjag inle beredd altlillslyrka detta. Jag förutsäller all kommunerna vidtar aktiva insatser för alldels bredda rekryteringen, dels stimulera och motivera kvinnliga lärare all söka skolledartjänster.Jag avser föreslå regeringen all ge SÖ i uppdrag all följa utvecklingen av andelenkvinnliga skolledare och i förekommande fall inkomma till regeringen med förslag. Jag delarutredningens uppfattning all obligatorisk ullysning av allakorttidsvikariat som omfattar längre lid än -med undanlagav de fall då studierektor förordnas som vikarie för rektor - är en lämpligmetod för all söka utöka andelen kvinnliga skolledare. Genom att utlysa korttidsvikariaten får alla intresseradelärare tillfälle att framföra önskemålom all fä komma i fråga för sådana vikariat. Jag delar även utredningensuppfattning all formerna för utlysandet av korttidsvikariat bör bestämmas lokall. Det av utredningenföreslagna tillvägagängssättet medvikarielislor som upprättas och förnyas en gång per termin eller läsår kandärvid användas. Jag är emellertid inle beredd all förorda några nya principernär del gäller vem som skall erhålla en ijänsl eller vikariat på en Ijänsl. Jag är således inle beredd all biträda utredningensförslag all de sökande, om del avutredningen föreslagna tillvägagångssättet med vika-rielisla tillämpas, skallerbjudas vikariat i den ordning de rangordnals på vikarielislan. Tillvägagångssällelmed vikarielistor innebär ell lediganmälande på ell icke konventionelltsätt. Del är då viktigt all klarlägga ommöjlighet skall finnas all anföraförvallningsbesvär över beslut om tillsättande av vikarie när utlysningen inle har avsett visstbestämt vikariat och ansökan beställav en allmän intresseanmälan all vikariera som skolledare. Om förvallningsbesvär skall få anföras, måste ocksåklarläggas vilka sökande som skall anses besvärsberättigade. Vidare kan fråganuppkomma, om besvär skall anföras sedan skolstyrelsen rangordnalintresserade sökande på vikarielisla eller när elt separat beslut omtillsättning av ett visst vikariat faltals. Enligt min mening bör endast själva lillsällningsbeslulel kunnaöverklagas och endast av dem som anmält sill intresse att vikariera somskolledare. Beträffande skolledartjänsterinom vuxenutbildningen gäller i princip samma regler som för gymnasieskolan.Vad jag har anfört här bör därför även tillämpas inom den statliga och kommunalavuxenutbildningen. I denna fråga har jag samrått med chefen förutbildningsdepartementet. Jag avser attsenare återkomma till regeringen med förslag lill erforderliga förordningsändringar i enlighetmed vad jag här har förordat. I samband därmed avser jag att ta ställning lill om sammaordning bör införas för andra skolformer med statligt reglerade tjänster än demjag här har berört. Jag är inte bereddatt lillslyrka utredningens förslag om en obUgatorisk studiedag om skolledarskap. Innehållet i studiedagarna är en Prop.1981/82:100 Bilaga 12 232 fråga som enligl min mening bör avgöras lokall. Tillföljd av beslut med anledning av propositionen om skolforskningoch personalutveckling (prop. 1980/81:97, UbU 1980/81:37, rskr 1980/81:385) kommer kommunerna fr. o.m. all disponera betydande resurser för fortbildning viastatsbidragssystemet för lokalt utvecklingsarbete. Del kommer därigenom attfinnas goda möjligheter för kommunerna aft anordna inlroduktionsprogram ochstudiegrupper eller vidta andra utvecklingsåtgärder i syfte all intresserakvinnliga lärare för vikariat eller tjänster som skolledare. Del finns ocksåmöjlighet för högskolan alt anordna kurser i skolledning och skoladministration. Jagär därför inle beredd att tillstyrka all ell särskill statsbidrag ulgår för anordnande av studiegrupper om skolledarskap.Jag hemställer all regeringen föreslär all 1. godkänna vad jag har förordat omläsårels planering och omfattning, 2. godkänna vad jag harförordat om elt nytt syslem för all bestämma omfattningen av skolledares undervisning. Prop.1981/82:100 Bilaga 12 233 Centrala och regionalamyndigheter m. m. 1980/81 Utgift 124254501 1981/82 Anslag 119473000 1982/83 Förslag 129383000 () nuvarande arbetsuppgifter framgår av förordningen (1965:737) med instruktion för (omtryckt 1974:441, ändrad senast 1981:513 och 935). har våren1981 fattat beslut om en ny statlig skoladministration (prop.1980/81:107, UbU 1980/81:38, rskr 1980/81:395). Beslutet innebär all SÖ fr.o.m. kommeralt få i viss utsträckning förändradearbetsuppgifter och en ny organisation. En förordning medinstrukfion för den statliga skoladministrationen har utfärdats aft gälla fr.o. Inom SÖ kommer att finnas eft planeringssekretariat och fyra avdelningar,nämligen en avdelning för obUgatoriskutbildning (O), en avdelning för gymnasieskolutbildning (G), en avdelning för vuxenutbildning (V) och en avdelningför administrativa frågor (A). Hos SÖ skall vidare finnas bl.a. ell revisionskonlor. Fr.o.m. budgetåret1977/78 finns vid SÖ inrättade 18 tjänster, vilkas innehavare har sintjänstgöring förlagd lill narkolikaupplysning(CAN). beslut om omorganisation av den statliga skoladminislrafionenberör inle dessa tjänster.