prop · G503221 · 1981-12-31 00:00:00 — de antagerstadgar och utser styrelse. Sammanträde enligt första stycket hålles av den somfastighetsdomstolen Sådant förordnande meddelas på begäranav delägare. skall i samband med förrättning enligtfaslighetsbildningslagen (1970:988) eller anläggningslagen (1973:1149)faslighetsbildningsmyndighelen eller, om särskild förrättningsman förordnats enligt 4 !f sistnämndalag, denne hålla sammanträdeenligt första stycket beträffande samfällighet som beröres av förrättningen,om delägare i samfälligheten begär det eller om det är av väsentlig betydelse från allmän synpunkt atlsamfällighelsförening bildas. Sammanträdeskall alltid hållas i av en exploaterlngssamfällinhei.9 1981182. 1 samL Nr 221 1981/82:221 130 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 61 § skallupplösas, när den eller de samfälligheter som förvaltas av föreningen upphöratt bestå. Upplösning skall vidare ske om medlemmarna är ense om det ochlänsstyrelsen medger det. Om rätt för fastighetsbildningsmyndigheien attförordna om upplösning av samfällighetsförening finns bestämmelser ianläggningslagen (1973:1149). En samfällighetsförening som förvaltaren exploateringssamfällighet skall upplösas när verksamheten har slutförts ochavvecklats eller om exploateringssamfälligheten upphör att bestå. Denna lag träder i kraft den . Lag omändring i lagen (1973:1152) om förmånsrätt för fordringarenligt lagen (1973:1150) om förvaltning av Härigenom föreskrivs att lagen (1973:1152) om förmånsrättför fordringar enligt lagen (1973:1150) om förvaltning av samfälligheter skallha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Med samfällighelsförenings fordranpå belopp som vid uttaxering enligt lagen (1973:1150) om förvaltning avsamfälligheter påförts ägare av fastighet eller innehavare av tomträtt, följerförmånsrätt enligt 6 § I eller 7 § 2 förmånsrältslagen (1970:979), om beloppeticke förfallit till betalning tidigare än elt år före utmätningen ellerkonkursansökan. I fråga om en samfällighetsföreningsom förvaltar en exploateringssamfällighet gäller förmånsrätten dock Intestörre belopp än som har angetts i exploateringsbeslutet. Denna lag träder i kraft den . 1981/82:221 131 Sammanställning av remissyttrandena över betänkandet (SOU1979:65,66) Ny plan- och bygglag i den del de avser exploateringssamverkan Följande remissinstanser har i sina yttranden överPBL-utredningens betänkande (SOU 1979:65 och 66) Ny plan- och bygglag särskiltkommenterat utredningens överväganden och förslag angående exploateringssamverkan. Hovrättenför Nedre , hovrätten över och , universitets- ochhögskoleämbetet, , , statens råd förbyggnadsforskning, , statens planverk,statens lantmäteriverk, tekniskahögskolan i , länsstyrelserna i , , ,, ?, , , och , ,, och . Hyresgästernas sparkasse- ochbyggnadsföreningars riksförbund (HSB), . Samfundet för fastighetsvärdering, . Svenska kommunallek-niska föreningen. Svenska ,, , . Västra byggföre-tagare, samt följande kommuner nämligen Ale, , , ,, , , , , , , ,, , , , , , ,, , , , , , ,, , , , , , , , ,, , , , , , , ,, , , , , , , ,, , , , , , , ,, , , , , , ochÖstra Göinge. Prop.1981/82:221 132 Ett stort antal remissinstansertillstyrker alt del införs ett regelsystem för exploateringssamverkan mellanfastighetsägare. Till dessa hör bl. a. hovrätten för Nedre , hovrättenöver och , , statens råd för byggnadsforskning,lantmäteriverket, länsstyrelserna i , , , ,, , , och , , Jämtlandsoch (med tvekan) län, . Föreningen församhällsplanering, Föreningen byggnadsnämndssekreterare,. (med tvekan), , , handelskammare samt ett fyrtiotal kommuner.Av dessa uttalar bosladsstyrelsen: Genomförandeproblemen inomexempelvis förnyelseområden har ofta berott på splittrad fastighetsindelningoch många ägare med olika och möjligheter. Kommunerna har vid förnyelseför all överhuvudlaget kunna åstadkomma något fått bära omfattande kostnaderför exploateringsverksamheten, varvid vissa fastighetsägare har kunnat göraväsentliga vinster. Några möjligheter att genom exempelvis avtal styra dessakonsekvenser mot ett rimligare resultat enskilda fastigheter emellan ellergentemot kommunen har inte stått till buds. Detta har i många fall lett tillatl kommunerna underlåtit alt arbeta med planläggning i denna typ av områden.Det i PBL föreslagna genomförandemedlet - exploateringssamverkan - är därförintressant. Inom områden med splittradeägoförhållanden är det svårt alt få fram planer såvida inte kommunen gårin och frivilligt eller tvångsvis förvärvar fastigheter. innebärdet en arbetsinsats från kommunens sida som inte slår i proportion lill detutbyte kommunen får. Det finns därför behov av lagstadgade former därfasfighetsägarnä gemensamt kan genomföra t. ex. sanering, förtätning ochnyexploatering av bebyggelse. Hovrätten över och anför: Även om hovrätten har sinabetänkligheter mot att tynga lagstiftningen med det krångliga regelsystem somhär är i fråga anser hovrätten således atl systemets införande kan försvaras. Följande instanser avstyrker ellerär tveksamma till atl det införs regler om exploateringssamverkan nämligenstatens 1981/82:221 133 forskning, statens planverk, lånsstyrelsen i Gävleborgslån, Samfundet för fastighetsvärdering. , VästraSveriges bygg-företagare, samt , , , ,, och Ålmhults kommuner. En nyhet i PBL-förslaget ärreglerna om exploateringssamverkan. Systemet framstår som komplicerat ochstyrelsen är inte övertygad om alt del motsvaras av elt tillräckligt stortbehov. Det kan ifrågasättas om inte slopandet av de eviga byggrätterna kommeratt öka benägenheten lill den typ av samverkan som utredningen föreslår.Styrelsen föreslår ytterligare överväganden i frågan med inriktningen alt påannat sätt (t.ex. avtals vägen) tillgodose behovet av samverkanfasfighetsägarnä emellan. Institutet exploateringssamverkanbygger på frivilliga överenskommelser mellan berörda fastighetsägare, och delsynes därför tveksamt om institutet kan medföra några väsentligt utökademöjligheter till samverkan i jämförelse med vad nuvarande anläggningslagerbjuder. a. atl"konstmktionen med samverkanstvång genom markförordnande är en kraftigförflyttning av gränsen mellan allmänt och enskilt". Vidare anserplanverket atl utformningen av förslaget till exploateringssamverkan riskerar"atl ge yrkesmässigt arbetande markköpare för starkt försteg framförmarkägare med mindre resurser". förbyggnadsforskning befarar att de villkor som gäller för att bilda enexploateringssamfällighet och svårigheterna att åstadkomma en fördelning avkostnader och avkastning som kan accepteras av alla inblandade parter kanmedföra all exploateringssamverkan inte kommer atl användas i någon störreusträckning. Åtskilliga remissinstanser anseratl det är svårt attbedömaeffek-terna av de föreslagna reglerna omexploateringssamverkan. Det gäller även flera av de instanser som tillstyrktatt reglerna införs. a. följande remissinstanser anser att de föreslagnareglerna är svårbedömda. Länsstyrelserna i , och Gävleborgslän. , Ale, (en minoritet), Falu (en minoritet), ,(en minoritet), , , , Lunds (en minoritet),, , , och kommuner. Svenska kommunal-tekniska föreningen anför: Effekten av det helt nya systemetmed bestämmelser om exploateringssamverkan, som kan införas genom ett ev.markförordnande, är svår alt bedöma. Fördelen med det nya systemet jämfört medde avtal som kan träffas kan vara atl de dellagande fastigheternasrättigheter och skyldigheter blir bättre klarlagda och dokumenterade. Prop.1981/82:221 134 m.fl. kommuner uttalar: Förslaget innehåller också andrabestämmelser som berör stadsförnyelse, t. ex. exploateringssamverkan i områdenmed många fastighetsägare. Alla dessa förslag är svåra atl bedöma effekten av.De behöver därför noggrant granskas med utgångspunkt från den kommunala praktiken. Flera instanser anser alt deföreslagna reglerna är komplicerade och svåröverskådliga. iGöteborgs- och län anför t.ex.; Regelsystemet förexploateringssamverkan har förts in i PBL för atl ge ett alternafiv lillexploatering i eller enskild regi, och torde kunna komma tillanvändning i vissa speciella situationer. Regelsystemet är emellertid såkomplicerat och processen så svåröverskådlig för inblandade parter all det kanbefaras att förslaget i denna del lorde få ganska liten praktisk användning. I huvudsak liknande synpunkterframförs av bl. a. hovrätten för Nedre , ,länsstyrelserna i och . , samt Ale (en minoritet),, , , , och kommuner. Frågan om exploateringssamverkanbör enligt några remissinstanser utredas ytterligare. Till dessa hör bl. a.hovrätten för Nedre , universitets- och högskoleämbetet (Stockholmsuniversitet, juridiska fakulteten), länsstyrelserna i och Gävleborgslän. Näringslivets byggnadsdelegation, . Västra byggföretagare saml Ale, , (en minoritet), Falu (en minoritet), , , ,(en minoritet), , , , , Lunds (enminoritet), och (en minoritet) kommuner. Universitets- och högskoleämbetet anför: Föreskrifterna är rätt detaljerademen motiven är trots detta ganska kortfattade. anser altföreskrifter om exploateringssamverkan aktualiserar så komplicerade civil- ochförvallningsrätlsliga problem, att frågan bör bli föremål för ytterligareutredning. m.fl. kommuner uttalar: Om markförordnande meddelas ochdetaljplan antas har kommunen visserligen möjlighet att få lill stånd enexploateringssamfällighet genom inifialiv men någon garantiför ett effektivt plangenomförande finns ändock inte. Prop.1981/82:221 135 Del kan konstateras att de föreslagna reglerna omexploateringssamverkan inte fått den allsidiga utformning som varit önskvärdur synpunkt. Några remissinstanser, bl. a. lantmäteriverket,länsstyrelserna i och samt kommmun,föreslår atl del genomförs någon form av praktiska försök innan reglernainförs. föreslår altforsknings- och utredningsinsatser sätts in för all följa tillämpningen. 3 Behov och användningsområden Några remissinstanser ställer sig tveksamma till omexploateringssamverkan kommer att bli det effektiva plangenomförandel somutredarna tänkt sig. i lån anför t. ex.; Enligt mening har utredningenföreslagit en lagleknisk lösning som tillgodoser fördelningsmålet väl men iövrigt inte kan väntas ge ett tillräckligt effektivt genomförande. Särskilt itälortsfallet lorde kommunens inflytande enligt förslaget vara alltförbegränsat. Möjligheterna att expropriera torde vara beskurna efter ettförordnande om samexploatering. Förslaget synes leda till att kommunen efterinitiativ till exploateringssamverkan kan få avslå från ytterligare åtgärderför all påverka takten i plangenomförandet under en lång följd av år. Dettasärskilt som det är oklart vilka befogenheter kommunen får att iexploateringsavtal la upp frågor om lidsfrister m. m. för den enskilt bedrivnaexploateringen. Liknande synpunkter framför iNorrbottens lån saml , , , , ochÖstersunds kommuner. Även synes vara tveksamt inställd tillom exploa-teringssamverkan blir ett effektivt genomförandemedel. Näringslivets byggnadsdelegation tror däremot atlfaslighetssamverkan kan utvecklas li|l en rationell metod för plangenomförande,särskilt i områden där en stor sakägarkrels berörs. Även kommun hyservissa förhoppningar om snabbare planläggning och genomförande genom förslagetom exploateringssamverkan. Länsstyrelserna i , ochKristianstads län delar utredningens uppfattning att exploateringssamverkanökar möjligheterna att välja goda planläggningsallernaliv. När det gäller frågan om i vilkabebyggelsesituationer bestämmelserna om exploateringssamverkan bör tillämpasframhåller flera remissinstanser att reglerna kommer atl få betydelse vidförnyelse och förtätning av befintliga bebyggelsemiljöer. Prop.1981/82:221 136 Det är välbekant atl förnyelsekombinerad med förtätning haft svårigheter att komma igång.Förhållandel har bl. a. belysts i en serie forskningsobjekt stödda av rådet.Dessa har bl. a. visat alt genom lämplig planering och anpassning av dentekniska standarden kan ofta fullgoda och klart ekonomiska lösningaråstadkommas inom äldre områden. Atl trots delta verksamheten ännu är ringa harframför allt berott på dels stela kostnadsfördelningsregler mellan kommun ochmarkägare - vilket problem synes vara på väg atl lösas i den nyalagstiftningen - dels brist på lämpliga former för samordningplanering-plangenomförande och för fastighetsägarnas medverkan ochmedinflytande. I flertalet undersökta fall har önskemål om sådan medverkanmyckel klart framkommit. Bristen på organiserade former för samverkankommun-markägare har gjort proceduren tung, förhandlingsarbetet svårt och ökatmisstron mellan parterna. Såväl praktisk erfarenhet somforskningsresultat tyder därför entydigt på atl elt formaliseral institut somger fastighetsägarna möjlighet att uppträda samlat, träffa avtal med kommunenoch själva medverka i exploateringsprocessen bör införas. I huvudsak Uknande synpunkterframförs av bl. a. länsstyrelserna i och saml ,, , och kommuner. Beträffande användbarheten avexploateringssamverkan vid sanering synes instanserna ha en mer tveksaminställning. Det gäller bl. , Samfundet förfastighetsvärdering och . Reglerna om exploateringssamverkanär angelägna. De täcker elt behov i synnerhet i förtätningsområdena. Frågan omfastighetssamverkan inom de täta innersladsområdena kvarstår emellertid,speciellt när del gäller all få till stånd gårdssamverkan där inte allafastighetsägare är ense. Lagreglerna bör förstärkas på denna punkt. Inom stenstadens saneringsområdetorde dock bestämmelserna om exploateringssamverkan få mindre betydelse.Nuvarande regler i bostadssaneringslagen och anläggningslagen är i huvudsaktillräckliga. Ett ytterligare tvång torde inte innebära några fördelar. Entänkbar nytta med exploateringssamverkan skulle vara att kommunen får enformell motpart i samband med planarbetet. I föreligger behov av ettsystem för kostnadsutjämning mellan fastigheter i samband med sanering ochupprustning av gårdsmiljöer. Den situation som åsyftas är den atl del inom ellinnerstadskvarter finns ett gårdshus som av olika skäl bör rivas. Avkastningenav byggnaden kan ofta vara sådan att det för den enskilde fastigheten ärekonomiskt orimligt med en rivning. För flera fasligheter sammanlaget kan dockfördelarna i form av bl. a. bättre miljö tillsammans vara sådana alt de övervägerkostnadema för en rivning av gårdshusel. Prop.1981/82:221 137 Exploateringssamverkan skulle därvid i princip kunnatänkas vara en lämplig form för kostnadsutjämning.- För ytterligareklargörande av problemställningen bör framhållas atl antydd önskvärdrivning av gårdshus endast i vissa fall blir kopplad till gårdssanering av denomfattning alt anläggningslagen blir tillämplig. Om anläggningslagen utnyttjasär det heller inte utan vidare självklart atl rivning av ett gårdshus kaninräknas i kostnaderna för en gårdssanering och därigenom bli föremål förkostnadsfördelning mellan flera fastighetsägare. förbyggnadsforskning och anser att exploateringssamverkan kommeratt få filen betydelse vid nyexploatering för helårsbebyggelse. Beträffande genomförande av störrenyexploateringar för bostäder och industri saknar exploateringssamverkanbetydelse som genomförandeinstrument. I dessa fall krävs så omfattandeförändringar i ägandestmktur och fastighetsindelning atl i första handkommunalt och i andra hand enskilt förvärv av samlade markområden krävs för ettändamålsenligt och planmässigt genomförande. När det gäller nyexploatering förfritidsbebyggelse tycks dock flera remissinstanser anse altexploateringssamverkan kan komma lill användning, bl. a. statens institut förbyggnadsforskning, lånsstyrelserna i och samt Kalmaroch kom- vill lill en börjanunderstryka behovet av effektivare genomförandemedel för att utföraexploateringsålgärder inom områden med splittrat markägande. I tätorterna ärsvårigheterna framför allt knutna till saneringsområdena, eftersom kommunernas direktaengagemang i markfrågor där i allmänhet är mindre än vid nyexploatering. Förfritidsbebyggelsens utveckling, som nästan helt sker på privatägd mark, är ensplittrad fastighetsindelning oftast ett avgjort hinder mot alt planläggaoberoende av fastighelsförhållandena. All hitta nya vägar för all underlättasamexploatering är därför angelägel. 4 Syfte och avgränsning av samverkansområdet Några remissinstanser har tagit uppfrågan om vid vilken fidpunkt e x-ploateringssamverkan skall kunna komma tillstånd. Näringslivets byggnadsdelegationförespråkar en betydligt vidare tillämpning av institutet än vad som föreslås ibetänkandet. Delegationen anför närmare; Prop.1981/82:221 138 I princip har utredningen på dettasätt löst ett flertal fördelningsproblem vid omreglering avfastighetstillgångar för bebyggelseändamål. Frågan är också, om metoden inte avrällspolitiska skäl borde få en mer konsekvent behandling. Utredningen anser, bör nöja sig med markpolitiska bedömningskriterier för tillämpningen. Meninslaget av likabehandling vid omregleringen bör i princip vara något, somsakägare inom elt planområde skall kunna påräkna ex officio (jfrfaslighetsbildningslagen, regleringens betydelse för iredjemansinlressen,panthavare m.fl.). Från rällspolitisk synpunkt torde det därför te sigmotiverat all genomgående använda faslighetssamverkan som genomförandemetod,när ägovidd av någon betydelse tillhör flera sakägare i elt planområde. , , ,och kommuner anser att möjligheterna all utfärda eltmarkförordnande om exploateringssamverkan är betydligt kringskurna. förbyggnadsforskning frågar sig vem som avses la initiativ till exploateringssamverkanvia exploateringssamfällighet. Är det avsett att användas av kommunen ellerfastighetsägarna, eller av båda? högskolan i anser att det bör diskuteras om inte enskildakan ges ökade möjligheter att ta initiativ till samverkan. kommun anser atl samverkanbör kunna användas även inom en del av ett större planområde som avgränsatsefter "planmässiga principer" istället för att två separatadetaljplaner skall behöva upprättas för området i fråga. tar upp frågan omavgränsningen av markförordnandel och anför; Avgränsningen av markförordnandelfår avgörande betydelse för vilka fasfigheter som skall delta iexploateringssamverkan och således få del av exploateringsvinsten. I förstahand vid fritidsbebyggelse torde det ibland vara olämpligt att anta detaljplanför hela området med markförordnande. Sekundära grönområden, som inte fordrargemensam skötsel men som ändå har betydelse för exploateringsområdet, kan lämnasutanför detaljplanen. Behövliga restriktioner avseende markägarnas utnyttjandeav dessa grönområden kan införas genom ändring av markförordnandel. För atlett markförordnande skall få lämplig avgränsning kan det bli aktuellt altförordnandet meddelas med stöd av en områdesplan och genomförandebeskrivningensom tillhör denna. , och kommuner anser att den ibelänkandet föreslagna giltighetstiden -högst - för markförordnandet ärför kort. 1981/82:221 139 Flera remissinstanser anser all reglerna omexploateringssamverkan bör gesiensärskildlag. Hovrätten för Nedre Norrlandanför; Hovrätten delar ej utredningensuppfattning atl reglerna om samfällighetsbildning har sin plats i AL. Detföreligger nämligen en gmndläggande skillnad mellan den form av samverkan som regleras i AL och exploateringssamverkan. Samverkan enligt AL förutsätterall ändamålet med samverkan är av stadigvarande betydelse för fastigheterna ochsyftar fill elt beslående förhållande mellan dessa. Exploateringssamverkan äremellertid inriktad på en verksamhet och kommerhuvudsakligen att bli av mera fillfällig natur. En annan betydande olikhet äratt samverkan enligt AL utmynnar i anläggningar som skall fylla enservicefunktion åt de samverkande fastigheterna, medan den verksamhet som enexploateringssamfällighet kommer atl bedriva är av helt annat slag. Hovrättenvill mot bakgrund härav förorda att i det fortsatta lagstiftningsarbetetövervägs att reglerna om exploateringssamverkan samordnas i en särskild lag. Liknande synpunkter framför bl. a.länsstyrelserna i Göteborgs- och samt lan. , saml kommun. Hovrätten över och Blekingeförordar atl man i del fortsatta lagstiftningsarbetet överväger på vad sättreglerna om exploateringssamverkan och reglernaom täktsamverkan kan samordnasi en särskild lag. Lånsstyrelsen i ,Näringslivets byggnadsdelegation saml kommun (en minoritet) menaratt reglerna bör samlas i ett kapitel i PBL. för byggnadsforskningoch kommun anser atl det är naturligt att anknyta till anläggningslagensregelsystem. framhåller dock att vissa alternafivakonstruktioner också förefaller möjliga. anser altom reglerna om exploateringssamverkan alls behövs så måste anläggningslagengenomgå en mer omfattande omarbetning än vad som förutsätts i förslaget.Anläggningslagen har kommit till för att reglera samverkan beträffandeanläggningar och inte för att reglera verksamheter (exploatering). är inne på liknande tankegångar. i länanser att sambandet mellan reglerna är komplicerat och anför; Sambandet mellan FBL och AL samlFBL:s regler om exploateringssamverkan och fastighetsplan är ganskakomplicerat. 1981/82:221 140 visning ske mellan lagarna så atl det klart framgår attmarkägare som avböjer att delta (57 § AL) kan få sin fastighet inlöst om markenbehövs för exploateringens genomförande saml att hans mark kommer alt ersättasenligt föreslagna 5:9 a § FBL. 5.2 Villkor för inrättande av en exploateringssamfällighet Hovrätten för Nedre ochFastighetsrådens förening anser alt opinionsvillkoret i anläggningslagenbehöver stärkas vid exploateringssamverkan. Enligt förslaget skallopinionsvillkoret i AL vara uppfyllt. Föreningen ifrågasätter om inte dettavillkor behöver stärkas med hänsyn till det slora riskmoment som ligger i enexploateringssamverkan. Detta gäller särskilt i rider av osäkerfastighetsmarknad, när måhända efterfrågan kan komma att minska. kommun anser alt opinionenför samverkan bör ha klarlagts redan när markförordnandel upprättas. anser attundantagsregeln från opinionsvillkoret i 7 § andra stycket anläggningslageninte bör gälla vid exploateringssamverkan. Den möjlighet all besluta omsamverkan med bortseende från opinionen som enligt en undantagsregel i 7§anläggningslagen föreligger i speciellt kvalificerade fall finns det enligtLMV:s uppfattning knappast anledning att utnyttja vid exploateringssamverkan.Det skulle innebära alltför ogynnsamma fömtsättningar för samverkan om denmåste beslutas mot en helt negativ opinion. Skulle exploateringen varanödvändig eller myckel angelägen är del i elt sådant läge bättre all kommunenköper upp marken och går in som huvudman. I fråga om bålnadsvillkorelframhåller att en förtätning i områdenmed äldre villa- eller frifidsbebyggelse sällan lorde ge fastighetsägarna somkollekliv något överskott. kommun påpekar altkostnadsansvaret är oklart i fråga om det kalkylunderlag som måste tas fram föratt bedöma rimligheten av en exploateringssamverkan. Kommunen undrar vidare vadsom händer om man bedömer att underskott uppkommer. I 22§ i kapitlet anges att vidbildande av exploateringssamfälligheter båtnads- och opinionsvillkoret ianläggningslagen skall gälla. tillstyrker atl möjlighet iprincip öppnas för bildande av exploateringssamfälligheter på angivet sätt.Emellertid kan övervägas om inte den Prop.1981/82:221 141 planpolitiska bedömning som exempelvis ingår ifastighetsplanens bålnadsvillkor på liknande sätt bör infogas i lagtexten. Inormalfallet torde nämligen exploateringssamfälligheten bildas innan såväldetaljplan som fastighetsplan har upprättats, varför planbedömningen måstegöras vid själva bildandel av samfälligheten. När exempelvis ett gemensamtparkeringshus för flera fastigheter behöver byggas krävs härvidlagplanpolitiska bedömningar som saknar annat planstöd. Stadgande om detta börinfogas i lagtexten. Enligt Näringslivetsbyggnadsdelegation skapar opinions- och båtnadsvillkoren vissa problem.Således anser delegationen atl samhällsplanering och fastställda planer bordevara fillräckligt underlag från inlres-seavvägningssynpunkt förexploateringssamverkan, dvs. samma princip som valts i plansammanhang. 5.3 Deltagande i exploateringssamfälligheten