prop · G503191 · 1981-12-31 00:00:00 — Allmänna pensionsfondens första, andra och tredjefondstyrelse anser att de framlagda förslagen måste underkastas en mer ingåendeanalys än vad som skett innan de kan bli föremål för prövning. Denna ståndpunktdelas av i , kommerskollegiet och RSV. framhåller vikten av attföreliggande förslag genomförs snabbt eftersom behovet av riskkapital är stortoch troligen kommer att öka markant under nästa högkonjunkturfas. Svenska handelskammarförbundetoch SHIO-Familjeföretagen pekar också på att det är angeläget att förslagensnarast genomförs. 1981/82:191 48 5 Aktieägares rätt till skattereduktion på utdelning Enligt utredningsmannens förslag skall de nuvarandereglerna om skattereduktion för aktieutdelning utvidgas lill att omfatta ävenutdelning frän aktiebolag som infe är börsnoterade. Utredningsmannenanser att en utvidgad skattereduktion skulle kunna minska den nuvarandemotviljan mot att lämna utdelning bland de inte börsnoterade aktiebolagen.Överskott i företaget skulle i större utsträckning än f, n. kunna tas ut i formav utdelning i stället för lön. På detta sätt skulle det också underlätta fördessa företag att vända sig till utomstående finansiärer för kapitaltillskott. Förslaget tillstyrks eller lämnas utan erinran av RSV,kommerskollegiet, i , statens industriverk. , , , , , , , samt utvecklingsfondernai och . LO stäUer sig avvisande till förslaget. RSV förutsätter att erforderliga uppgifter om lämnadutdelning kan inhämtas. 5y4f serförslaget som ett första steg mot en avveckling av en diskriminerandedubbelbeskattning. investeringsbank AB anser att i avvaktan på enlångsiktig och mer permanent lösning av dubbelbeskattningsproblemet bör t. v.provisoriska regler kunna införas. Enligt Svensk industriförenings mening kandubbelbeskattningsproblematiken för småföretagens del enklast lösas genom attskatten i aktieägarledet slopas. Föreningen kan även tänka sig attskattefrihet för aktieägaren kombineras med ett utdelningsavdrag enligt den av STUföreslagna modellen. Vi har tidigare framhållit vikten av att skattereglernaändras så all utdelning praktiskt möjliggörs på ekonomiskt rimUga villkor ävenför mindre företag. I betänkandet föreslås att den skattereduktion som medgesför aktieutdelning från börsnoterade företag skall utvidgas till att omfattaäven icke börsnoterade bolag. Förbundet ser detta som ett första steg mot enavveckling av dubbelbeskattningen. Även en begränsad reduktion avdubbelbeskattningen på det sätt som föreslås kan medverka till att möjliggöraför mindre företag att vidga ägarkretsen och därigenom stärka det egnakapitalet och soliditeten. Prop.1981/82:191 49 Föreningenhar i ett tidigare remissvar till kapitalvinstkommittén rörande dubbelbeskattningenav utdelningar föreslagit alt ett avräkningssystem skulle införas för debörsnoterade bolagens utdelningar. Ett sådant avräkningssystem skullekortfattat innebära alt den totala skatten på den del av bolagets vinst föreskatt som delas ut lill en viss aktieägare uppgår till aktieägarensmarginalskatt gånger vinsten. Vid en önskad ökad extern egenfinansiering avmindre och medelstora bolag blir problemen med dubbelbeskattningen än meruppenbara. I denna typ av företag är ofta ägare och företagsledare sammaperson. På grund av skattekonsekvenserna är han/hon oftast obenägen att på kortsikt ta ut pengar ur sitt förelag. ViU han/hon å andra sidan göra detta är det skattemässigtfördelaktigare att la ut dessa via en höjd lön och inte genom utdelningar. Enextern ägare kräver naluriiglvis på sikl alt företagel ger en viss utdelning. Ellavräkningssystem skulle innebära att det skattemässigt skulle bli mindreskillnad mellan ökal löneuttag respektive utdelning. TKföreslår all utdelningsinkomster från alla aktiebolag skall medföra rätt tillskattereduktion av utdelningsbeloppet på samma sätt som gäller förde börsnoterade bolagen. Föreningen anser all skattemässiga särregler förmindre och medelstora företag i förhållande till börsnoterade företag är avondo. I och för sig förordar föreningen ell avräkningssystem för att komma fillrättamed dubbelbeskattningens snedvridande effekter. Mot bakgmnd av nuvarandetemporära system har föreningen inget emot att detta utsträcks till att omfattaäven de icke börsnoterade företagen. Föreningen vill i detta sammanhang tryckapå vikten av alt kapitalvinstkommillén kommer fram med en slutgiltiglösning vad gäller dubbelbeskattningen. är av uppfattningen att utredningens förslag utgörett naturUgt steg även om utredningen synes ha underskattat kostnaderna fördess genomförande. Mankan nämligen förmoda att som en följd av en ändrad lagstiftning, en omfördelningfrån lön lill utdelning kommer alt äga mm med en motsvarande reduktion avunderlaget för arbetsgivaravgifter. Utredningsmannendiskuterar för egen del i sitt yttrande med anledning av olikalösningar på dubbelbeskattningens problem. Efter att ha kommenterat STU:sförslag om uldelningsavdrag anför utredningsmannen: Myckettalar emellertid för aft det infe är i bolagsledet utan i finansiärledet somdubbelbeskattningen bör ändras. Den effekt man vill uppnå är ju att tillföranäringslivet mer riskvilligt kapital genom att göra det attraktivt för finansiärernamed sådana produktiva satsningar i jämförelse med improduktiva satsningar. Detframstår som otillfredsställande när investeringar i frimärken och dylikt ochäven insatser i spel och dobbel ter sig förmånligare än produktiva satsningar inäringslivet. Den naturliga slutsatsen av delta borde vara att elimineradubbelbeskattningen i finansiärsledet - genom att beskattningen kvarstår ibolagsledet kommer ju ändå de vinstmedel som utdelas till finansiären attbeskattas med . Idebatten har framförts alt ett sådant förfarande kan leda till fördelnings- 4Riksdagen 1981/82. 1 saml Nr 191 1981/82:191 50 politiskt inte önskvärda effekter. En kompromiss sombalanserar strävan att ge incitament till produktiva satsningar medfördelningspolitiska ambitioner bör alltså eftersträvas. bör ettenkelt sysfem sökas, helst ett som har förebilder i lagstiftningen. sådant system som redan tiUämpas är reglerna förpremieobligationer där utfallande, dvs. utdelat belopp, beskattas med 20procent som en kupong- eller källskatt. Detta system har uppenbarligen ansettsgodtagbart ur fördelningspolitiska synpunkter, varjämte det haft en posifivinverkan på statens möjligheter att dra till sig kapitaltillskott. Satsningarav riskkapitalet i näringslivet borde ha ungefär samma dignitet och sammasystem borde alltså kunna tillämpas. Systemet har också den fördelen att detinte öppnar några möjligheter för finansiärer som har stora avdrag eftersom delhar formen av en kupongskatt, dvs. ett system med definitiv källskatt. Densammanlagda skattebelastningen skulle med ett sådant system bli cirka 65procent (bolagsskatt -I- x resterande ).Härtill kommer att systemet torde vara enkelt såväl att införa som atfadministrera. Utredningen vill för sin del i första hand förorda enlösning av denna sistnämnda modell. Den skulle kunna göra satsningar i mindreoch medelstora förelag intressanta för en stor ny grupp av finansiärer inom denbredare allmänheten, såsom släkfingar, vänner och anställda hos småföretagarna.Därmed skulle med all sannolikhet icke oväsentliga belopp kanaliseras över frånimproduktiva satsningar till produktiva. Som tidigare nämnts ställer sig LO tveksam tillutredningens förslag. Utredningen föreslår att det skatteavdrag som medgesaktieägare i börsnoterade företag, från skatt på utdelningsinkomster skallutsträckas att gälla även utdelningsinkomster i övriga aktiebolag. Motivenhärför är atf stimulera till ökad riskkapitalsatsning i dessa företag. Den mestpåtagliga effekten som förslaget skulle få gäller dock effekten påbeskattningen av avkastningen på det kapital som redan nu arbetar i företagen.Det skulle nämligen, för flertalet företagsägare, bli skattemässigt billigareatt ta ut pengar ur företaget i form av utdelning i stället för i form av löneller arvode. Förslaget skulle sannolikt kunna innebära ett kännbartskattebortfall som del fördelningspolitiskt är starkt negativteftersom det ytterligare förstärker utvecklingen mot att göra kapitalinkomsterlindrigare beskattade än arbetsinkomster. De eventuella positiva effekter på nytillför-selnav riskkapital är mycket\tveksam. 6 Aktiebolags rätt till utdelningsavdrag STU föreslår att aktiebolag skall få avdrag för utdeladvinst. Avdraget skall enligt förslaget inte få överstiga . och inteheller av aktiekapitalet. Ett tiotal remissinstanser uttalar sig positivt om STU:sförslag. Några remissinstanser är negativa. Endast ett fåtal av yttrandenainnehåller en närmare kommentar av förslagets innebörd. Utredningsmannen uppger att även om kapifalvinstkommitténhar i uppdrag att belysa dubbelbeskattningsfrågoma i sin helhet bör man inteutesluta möjligheten att i awaktan på kommitténs förslag genomföra någon Prop.1981/82:191 51 Utredningsmannen anser att det av STU framlagda förslaget utgör en klarförbättring jämfört med nuvarande läge. Omman vill välja vägen att angripa dubbelbeskattningen i bolagsledet är del dockfråga om man inte helt enkelt borde radikalt slopa eller kraftigt sänkabolagsskatten, i varje fall statligt. Vilkaeffekter skulle detta i så fall medföra? Utan alt ange en mer ingående motiveringför ett antal olika faktorer som skulle påverkas därav skulle man sammanfattningsviskunna peka på följande skäl för en sänkning av bolagsskatten: - Soliditeten i företagen skulle öka - Räntabiliteten skulle förbättras - Likviditeten skulle förbättras ochfinansieringen med eget kapital underlättas - Kapitalels rörlighet i företagen skulle öka. Depåtalade effekterna skulle också verka posifivt på investeringsviljan. Det börockså påpekas alt inläklsbortfallet statligt torde bli måttligt, maximum 3-5miljarder kr. En sådan lösning torde också ha administrativa fördelar framfördet av STU framlagda förslaget. , som tillstyrker STU:s förslag, uppger alt genom förslagetskapas fömtsättningar för att i beskattningshänseende jämställa löneersättningoch aktieutdelning som alternativa former för ersättning till aktieägare. FARanför att förslaget synes väl ägnat att underlätta placeringar i aktier förminoritetsägare. är förslaget om ett ufdelningsavdrag för aktiebolag ettlänkbart alternativ tiU en skattelindring i aktieägarledet. Föreningenkonstaterar all det sistnämnda förslaget närmast skulle komma att utgöra enstimulans för investerare, medan STU:s förslag i första hand skulle förbättramöjligheterna till konsolidering för företagen. mening borde förslagen kunna samordnas så att båda dessa intressentillgodoses. Man kunde således länka sig alt bibehålla utredningens tanke omskaltefrihet för utdelning från denna typ av förelag och att ettavdrag från vinsten av aktiekapitalet alltid finge göras av allaaktiebolag, men atf maximibeloppet reducerades liU i dagenspenningvärde. Därigenom skulle speciellt de mindre aktiebolagen stimuleras tillkonsohdering och ökning av aktiekapitalet. RSVframhåller att STU:s förslag strider mot systemaliken i den nuvarande skatterältsligalagstiftningen. Förslaget torde i och för sig kunna genomföras men kommer allmedföra betydande praktiska och kpnlrolllek-niska svårigheter. Ett flertalproblemställningar måste lösas innan förslaget kan ligga lill gmnd för vidarebehandling. 1)På sid 34 stycket 2 anförs dels att förslaget om en kompletterande regel tilJ AnnelJavdragenskall få tillämpas av "bolag som normalt kan utnyttja Prop.1981/82:191 52 avdragsrälten",dels att "den kompletterande regeln innebär att aktiebolag, som inte ingåri koncern, kan lämna utdelning av obeskattade medel". På sid 3 anges detdäremot i sammanfattningen över förslagen att "alla aktiebolag skall harätt att tillämpa kompletteringsregeln". VUka bolag som egentligen åsyftasär således oklart. Är avsikten att bredda den krets som kan få det provisoriskaavdraget jämfört med den krets som kan utnyttja Annellagstiftningen ellerinte? 2) Av rapporten kan inte utläsas vilkenstimulanseffekt utredningen eftersträvat genom att föreslå den under 1) berördaprovisoriska kompletteringsregeln. Den omständigheten att ett aktiebolag genomatt göra ett avdrag om av bolagets aktiekapital - dock högst -kan lämna utdelning av obeskattade medel innebär enligt RSV:s mening inte någongaranti för att uppnå stimulanseffekter. I förslaget finns nämligen inte något kravpå att de obeskattade medlen skall utdelas. Det saknas således begränsningsreglerför hur de obeskattade medlen skall utnyttjas. Sådana måste anses nödvändiga. Iannat fall - sett bl. a. ur ett längre tidsperspektiv -kan regeln få ickeönskade effekter såsom att de obeskattade medlen ackumuleras som passivtkapital i bolaget. 3) Det framgår inte heller entydigt humvida förslagetom att kompletteringsregeln skaU få tillämpas trots att skatteavdrag enUgl Annellagstiftningentidigare åtnjutits, skall uppfattas på sådant sätt att reglerna om Annellavdragoch den provisoriska kompletteringsregeln kan nyttjas eller om endasten av dem får tillämpas. RSV vill påtala att i del förra fallet skulle "överstimulans"uppstå för vissa bolag. 4) Om. kompletteringsregeln inte är avsedd attstimulera anskaffningen av ytterligare aktiekapital - vilket såsom RSV tidigarepåpekat inte klart framgår av rapporten - vill RSV erinra att de företag somgår med föriusl eller redovisar ell s. k. nollresultat över huvud taget inte ärbetjänta av det föreslagna avdraget. RSV fömtsätter nämUgen att fråga är om etts. föreslagna Undringen av dubbelbeskattningen är prindpiellltveksam liU följd av att den maximigräns som skönsmässigt satts till 400 000kronor kan leda till negativa bieffekter. Förbundet kan dock tUlstyrkaförslaget med hänsyn lill angelägenheten av att ta konkreta steg föralt lindra dubbelbeskattningen. anser all någon begränsning till av bolagetsaktiekapital inle skall göras. Utvecklingsfondeni ifrågasätter om inte - med hänsyn till överkurser- avdrag kanmedges av bundna medel i stället för ay aktiekapitalet. Svenskahandelskammarförbundel noterar att kapitalvinstkommillén enligt sina direktivskall undersöka möjligheterna att införa ett system för bolagsbeskaltning somgör det lättare för aktiebolagen att dra till sig riskvilligt kapital. Ävenlänsstyrelsen i län hänvisar till kapitalvinsfkommitténs pågåendearbete. Prop.1981/82:191 53 Somtidigare nämnts är några remissinstanser negativa till förslaget om utdelningsavdrag. Sålundaföreslår utredarna att bolagsskatten slopas på den del av den beskattningsbaravinsten som svarar mot av bolagets aktiekapital. Skattefriheten ärbegränsad tdl högst . Detta skulle bl. a. innebära att denna typ avkapitalinkomster skulle bli lägre beskattade än arbetsinkomster. Det skullekunna få oberäkneliga effekter på förelagsstrukturen genom alt små- ochmedelstora företag får en avsevärt gynnsammare skattesituation jämfört medstora företag. anser sig inte kunna förorda STU:s specialregel omett avdrag på . Utvecklingsfondeni , som uppger sig ha svårt att se finessen i STU:s förslag,anför: TLsaffärsidé med kapitalplaceringar i mindre tillväxtföretag måste rimligen vara atfi första hand få avkastning på investerat kapital i form av värdetillväxt ochinte i form av den vinstutdelning som är föremål för dubbelbeskattning. Skallnågon skattelättnad vidtas för att underlätta systemet med TI bör dennarimligen genomföras på realisationsvinstskalte-området och inte i den årligaföretagsbeskattningen. Dessasynpunkter delas av utvecklingsfonden i lån. Såvälutredningsmannen som STU föreslår att det skall skapas särskilda småföretagsinriktadeinvestmentföretag, s. k. Tillväxtinvest. För att underlätta bildandet av dessaföretag föreslås bl. a. ändringar i beskattningsreglerna. Förslaget tillstyrkseller lämnas utan erinran av de remissinstanser som tar upp frågan méd undantagav fullmäktige i riksbank, LO, ,allmänna pensionsfondens första, andra och tredje fondstyrelse saml allmännapensionsfondens fjärde fondstyrelse. Fleraav de remissinstanser, som är positiva, kommenterar förslaget närmare. I detföljande redovisas såväl en del allmänna synpunkter på tillkomsten av Tillväxtinvestsom uttalanden i skattefrågor. har inte något att invända mot förslaget under förutsättning att Tillväxtinvestkommer att bedriva sin verksamhet på marknadsmässiga villkor. STUanför i sitt remissyttrande över betänkandet: STUinstämmer i utredningens bedömning av behov och nytta av de föreslagnainvestmentbolagen för minoritetsdelägande i mindre företag. STUanser det angelägel att ett effektivt finansieringsinstrument tillskapas föratt lösa bl. a. den långsiktiga finansieringen för nystartade teknikbaseradeföretag. 1981/82:191 54 Länsstyrelseni län anser att förutsättningar för regionala Tillväxtinvest tordefinnas i flera län. Om en sådan regional satsning lyckas kan den få betydelseför sysselsättningen i området och även sekundära effekter för annanverksamhet. FörslagentiU konstruktion av TI är delvis olika i den Nordenfalkska utredningen och i STU:srapport. finner det inte möjligt att väga de olikadetaljförslagen mot varandra ulan förordar att regeringen efter det attremissomgången genomförts, företar en överarbetning och samordning av de bådaförslagen. vill också understryka att det inle bör dröja alltförlång tid innan en lagstiftning om TI kan träda i kraft, liksom de föreslagnareglerna för aft underlätta placeringar av riskvilligt kapital i mindre ochmedelstora företag. Inte minst med hänsyn till det rådande statsfinansiellaläget och till läget på arbetsmarknaden är det angeläget att ta fillvara detillväxtmöjligheter som finns i svensk industri. Enligtlänsstyrelsens i uppfattning kan den föreslagna typen avinvestmentbolag bli ett värdefullt inslag i regionalpolitiken under förutsättningatt de förutom eget kapital också kan ge tillskott i. form av affärsmässigkompelens och kontakter. Ävenlänsstyrelsen i och utvecklingsfonden i serinvestmentbolag som ett komplement i regionalpolitiken. Utvecklingsfonderna iKronobergs, , och samt anförbeträffande samverkan mellan Tillväxtinvest och utvecklingsfonder: Landetsutvecklingsfonder sitter inne med en nästinlill vältäckande kännedom omtänkbara kunder (tillverkningsindustri) till TI. Det måste vara angeläget altfinna former för en naturlig och nära samverkan mellan fonder och TI. För de TIsom bUdas med en region (ett eller flera län) som främsta upptagningsområdeborde fonden via garantigivning naturligt kunna medverka till finansiering avTI (förmedlas via tillsynsmyndigheten). Därvid skuUe den fond där TI har sittgeografiska säte med fördel kunna vara representerad i . För att stimulera tilluppkomst av TI inom områden/län med låg sysselsättningsnivå skulle kapital medlägre avkastningskrav kunna erbjudas ett TI via respektive utvecklingsfond(inom ramen för de regionalpolitiska stödet). Vitillstyrker utredningens förslag som enligt vår bedömning verksamt kan bidratill att på ett riktigt sätt exploatera den utvecklingspotential som finns i vissamindre företag. Ett underlättande av denna typ av investeringar svarar väl molsamhällets intresse att stimulera högteknologiska företag medutvecklingsmöjligheter. En förutsättning för att förslaget ska fungera i praktikenär att aktierna blir omsättningsbara på marknaden. Liknandesynpunkter framförs av . 1981/82:191 55 Mol bakgrund av vad tidigare anförtangående lönsamhetens betydelse för möjligheten att tillgodose behovet avexternt kapital ifrågasätter om inte de små och medelstoraförelagen vid en högre lönsamhet skulle kunna erhålla erforderUgt riskkapitalutan den nykonstruktion som tillväxtinvestmentbolagen innebär. Handelskammarförbundetvill dock inte på denna grund avvisa utredningens förslag utan anser attmöjligheter skall öppnas för bildande av tillväxfinvest-mentbolag. är emellertid att intresserade initiativtagare finns och dessakan finna potentiellt intressanta företag som är öppna för egenkapitaltillskott.Tillväxtinvestmenfbolagen bör vidare i första hand utnyttja den företagsservicesom bl. a. handelskamrarna och andra frislående konsulter mot avgift erbjuder företagen. i , som i huvudsak tiUstyrkerförslagen, uppger att speciellt de delar av förslagen som medför skatte- och taxeringsmässigaförändringar bör vidareutvecklas. Småförelagen i har i allmänhet en låg soliditet, igenomsnitt . En inriktning bör vara att soUditeten minstskall fördubblas. Småföretagarna upplever dock i allmänhet inte den låga soliditetensom ett stort problem, främst på grund av att de har tillgång till enomfattande kreditmarknad ofta med statligt engagemang. Många småföretagare äräven emot att sälja av delar av sina företag till ett investmentbolag.Förväntningarna på det föreslagna Tillväxtinvest bör därför, åtminstone början, inte ställas allt för högt. Några mer påtagliga effekter av Tillväxtinvests verksamheikommer troligen inte att märkas förrän . Tillväxtinvest bör med den föreslagna utformningen bliintressant för investerare. Risk finns dock att den föreslagna skatlesubventioneni första hand kommer att locka privatpersoner med höga marginalskatter attinvestera i Tillväxtinvest, medan institutionerna som troligen kommer att svaraför de största kapitaltillskotten inte får motsvarande stimulans. Kommerskollegiet finner att förslaget om Tillväxtinvest ärväl värt att pröva. Det kan finnas anledning att skattevägen uppmuntra bUdandetav den här typen av bolag. Även om kollegiet således är positiv till tanken på denhär typen av bolag, måste ett slutligt stäUningstagande baseras på ett meragenomarbetat underlag. Exempelvis bör närmare prövas om skatteincitamentet börutformas som ett avdrag på gjorda investeringar och i så fall på vilken nivådetta bör ligga, om ett eventuellt avdrag bör utgå endast för nyemitteradeaktier eller köp i allmänhet av aktier i bolaget, om aktierna bör bli föremålför allmän omsättning och om särskUda åtgärder för undvikande av kedjebe-skattningseffektererfordras. tillstyrker att en försöksverksamhetmed Tillväxtinvest genomförs. Det finns i ett antal organisationervilka kan gå in med riskvilligt kapital i mindre och medelstora företag. Såidén med de s. k. Prop.1981/82:191 56 Tillväxtinvest är knappast ny för svenska förhållanden.Den stora skillnaden mot existerande organisationer är att dessa TiUväxtinvestföreslås erhålla skattemässiga fördelar som f. n. saknas. har tidigare hävdat all del f. n. ej finnsanledning all bilda fler regionala utvecklingsbolag med nästan uteslutandestatliga medel, utan att tillräckliga erfarenheter kunnat dras av existerandeutvecklingsbolag (se SIND 1980:14). Införande av s. k. Tillväxtinvest bör dockvara en ytterligare möjlighet att tillföra mindre och medelstora företag privatriskvilligt kapital. Vilket intresse som här kan finnas från bankers och andraprivata intressenter kan ej bedömas utan att praktiska försök gjorts. Detstatliga engagemanget i Tillväxtinvest bygger på att lånegarantier motsvarandedet egna kapitalet ges. tillstyrker därför inrättande av Tillväxtinvest,med de finansieringsregler som föreslås i utredningen. Vid ett eventuellt införande av Tillväxtinvest är delviktigt att se till all samtliga utvecklings- och investmentbolag behandlaslika ur skattemässig synpunkt. I detta sammanhang vill industriverket peka på denskalleproblematik som gäller för existerande regionala utveckUngsbolag. Där gerinsatt slatiigl kapital avkastning vilket måste tas upp till beskattning.Analogt med vad som föreslås för Tillväxtinvest anser därför SIND att någonbeskattning på avkastning på insatt statligt kapital ej bör ske för dessaföretag. Förslaget alt tillskapa möjligheter att bilda "Tillväxtinvest"synes, under fömtsättning alt tillräckliga incitament för investering i sådanabolag ordnas, också värt att prövas i praktiken, särskilt som - enligt vad somuppgetts i betänkandet - stort intresse för organisationsformen redan visatsfrån olika inslitulioneUa placerares sida.