prop · G503168 · 1981-12-31 00:00:00 — Så länge föräldrarna kommer överens och naturligt delar påansvaret för barnet har regeln om gemensamt föräldraansvar ingen praktiskbetydelse. Del kan dock vara lämpligt alt redan i samband med barnels födelseta upp frågan om gemensamt föräldraansvar för att förebygga konflikter i ettsenare skede. Skall del gemensamma föräldraansvaret få någon reell innebördkrävs Prop.1981/82:168 113 all båda föräldrarna vill ta ansvar för sitt barn. Dettaförhållande torde vara Bilaga 3 svårt alt påverka lagstiftningsvägen. Lagenkan knappast tvinga fram positiva relationer mellan barn och föräldrar ulan ärsom författarna till boken "Barnets rätt - eller rätten till barnet? "skriver " ell relativt okänsligt Lagen har förmåga att förstöra mänskligarelationer men har inle styrka alt tvinga relationer att utvecklas. Den harvarken känsligheten eller resurserna att uppehålla eller övervaka de dagligahändelserna mellan föräldrar och barn". Mot denna bakgrund avvisarstyrelsen utredningens alternativ förslaget som innebär automatisktföräldraansvar för alla föräldrar. Regeln om gemensamt föräldraansvar antas få stor psykologiskbetydelse för både barn och föräldrar. bedöms den påverka samhälletsattityder lill barn, vilket i sig är värdefullt. Det bör därför vara angeläget,att så långt möjligt förenkla proceduren för de föräldrar som vill ha ellgemensamt föräldraansvar. Styrelsen ansluter sig sålunda till utredningensförslag om anmälan till pastorsämbetet i stället för till domstol. I dettasammanhang vill styrelsen framhålla viklen av, all också reglerna förbeskattning, bostadsbidrag och andra sociala förmåner ses över; detta för attfå ett underlag för fortsatt reformarbete inom familjerättens område. 3.3.29 i (LO) LO delar utredningens grundinställning angåendeföräldraansvaret, att föräldrarna gemensamt, oavsett om de är gifta, samboendeeller frånskilda, har ansvar för sina barn och deras utveckling. Den föreslagnaanmälningsskyldigheten för att ogifta föräldrar skall få gemensamtföräldraansvar är vi emellertid tveksamma till. Liksom reservanterna ,Strand och Dencik anser vi att detta skall ske automatiskt i samband medbarnets födelse och faderskapets fastställande. Utöver de motiveringar deframfört vill vi nämna att ett anmälningsförfarande missgynnar dem som är sämstinformerade. påvisade att det i finns ett stortantal politiskt fattiga och del är närmast dessa grupper som skulle kunnadrabbas. LO vill dessutom framhålla att del är mycket väsentligtatt insatser görs på andra områden för att hjälpa och stödja inle minst fädernaalt ta ett större praktiskt ansvar för barnen. Vi ser t. ex. en kvoleradföräldraförsäkring som en sådan reform liksom andra insatser för att ökajämställdheten mellan kvinnor och män. Utredningen har tagit som utgångspunkt alt bådaföräldrarna ska känna lika stort ansvar för barnet oavsett om de är gifta medvarandra eller inte. TCO ställer sig bakom denna strävan. När det gäller föräldrar som inte är gifta med varandrastöder TCO utredningens huvudförslag all dessa ska kunna få gemensamtföräldraansvar genom ett enkelt och kostnadsfritt anmälningsförfarande hospastorsämbetet. Sådan anmälan ska kunna göras exempelvis i samband med attfaderskapserkännandet registreras. 8 1981/82. 1 saml Nr 168 Prop.1981/82:168 114 3.3.31 CentralorganisationenSACO/SR Bilaga 3 Det är positivt alt gifta och ogifta föräldrar i så storutsträckning som möjligt likställs när det gäller föräldraansvaret. Det är braalt ogifta slipper gå till domstol för att få gemensam vårdnad och att istället genom en ansökan hos pastorsämbetet kan få detta registrerat. /SRmåste dock ta avstånd ifrån alternativförslagel om att alla föräldrarautomatiskt får gemensamt föräldraansvar så snart faderskapet fastställs.Likaså att domstolen mot den ena förälderns vilja kan besluta om gemensamtföräldraansvar. En likgiltig och av barnet helt ointresserad förälder kanknappast fullgöra sill föräldraansvar efter de riktlinjer som utredningenanger. Huvudförslaget att del gemensamma föräldraansvaret även skall fortsättaefter äktenskapsskillnad måste ses som principiellt positivt. Del är i dettasammanhang dock viktigt att poängtera att barnet tillförsäkras kontinuitet isitt boende, så alt inte gemensam vårdnad uppfattas som en rättvisefråga avföräldrarna. Många praktiska exempel har visat del orimliga i denna situation,som för barnet ofta leder till osäkerhet och otrygghet. Först i och med enskolplacering brukar vanligen dessa unga barn garanteras en varaktig hemort,något som varje barn även bör ha rätt lill. I sådana situationertycks föräldrars egna behov av rättvisa förbise barnels behov av kontinuitet iboendet, kamratsamvaron m. m. /SR vill dock understryka att centralorganisationeninle är beredd att ta slutlig ställning i denna fråga. I utredningsförslagethar barnens rätt varit ställt i centrum. Klart är att vi har för lite kunskapom vad gemensam vårdnad har för inverkan på barnens utveckling. Om man skallförändra och förbättra lagstiftningen inom delta område vore det enligtcentralorganisationen rimhgt att först inhämta kunskap om vilka effekter engemensam vårdnad har för barnens utveckling. /SR anser all innan en lagstiftning antages inom dettaområde borde det genomföras en vetenskaplig undersökning av hur det gått för debarn som vuxit upp med gemensam vårdnad. Vem skall ha föräldraansvaret De förslag som framförs under denna huvudrubrik (5.2.3)syftar samtliga till att i möjligaste mån likställa förhållandena för barn iäktenskap och barn i samboendeförhållanden. MKF delar utredningens åsikt, attdet är väsentligt, att barn i största möjliga utsträckning får behålla bådaföräldrarnas tillgivenhet och umgänge även efter en separation. Förbundetstöder emellertid inte utredningens förslag, som de utformats här utan anslutersig till reservation kring de olika delförslagen. Förbundet med så mycket större övertygelse som det visat sig att gemensam vårdnadkunnat innebära stora svårigheter för barnen. Del förenklade syslem som föreslås för att erhållagemensamt föräldraansvar anser CKF vara bra. Det enklaste sättet är attföräldrarna automatiskt får gemensamt ansvar oavsett om de är gifta, samboendeeller inle. Om föräldrarna är överens om alt de inte vill ha gemensamt ansvarför barnet bör Prop.1981/82:168 115 detta kunna anmälas via ett enkelt anmälningsförfarande. Iövriga fall måsle Bilaga 3 upplösning av föräldraansvaret prövas avdomstol. Föräldraansvaret vilar på bägge föräldrarna eller en avdem, men skall enligt förslaget kunna överlåtas lill en eller två andrapersoner. Förbundet anser att föräldrar automatiskt bör få gemensamtföräldraansvar för sina barn i och med barnels födelse eller i fråga om ogiftaföräldrar så snart faderskapet fastställts. 3.3.35 (SSKf) Vad gäller föräldraansvar gäller att gifta och ogifta sålångt möjligt jämställs. Ogifta skall anmäla om gemensamt föräldraansvar i sambandmed fastställande av faderskap till pastorsexpeditionen. För gifta skall detkvarstå efter äktenskapsskillnad som , om man är ense. Delta om obligatoriskanmälan understryks i en särskild reservation, som överensstämmer med SSKFsskrivningar i vårt program om familjepolitiken . Beträffande föräldrarnas gemensamma ansvar så ser vi detsom en idealsilualion att alla föräldrar tar ett sådant. som vi har noteratdet relativa fåtal som har begärt gemensam vårdnad vill vi ändåpoängtera problemen med att utgå ifrån alt alla skall ha gemensam vårdnad ombarnen. Detta inte minst som del de facto enbart är enförälder som tar ansvaret för barnen även när föräldrarna sammanbor. Detinnebär ofta alt barnen också har tytt sig till denne förälder. En gemensamvårdnad efter en skilsmässa kan verka splittrande på barnen i ett sådant fall.Vi upplever på så sätt en viss risk för att det för föräldrarna blir någon formav status alt behålla en gemensam vårdnad av barnet. D. v. s. att man felaktigtkommer att se till föräldrarnas bästa i stället för barnels. Vi ställer osssåledes positiva till gemensam vårdnad när föräldrarna är sammanboende, meninstämmer i huvudsak i reservation avseende icke sammanboende. Del är viktigt att likställa gifta och ogifta föräldrar.Samhället ska slå neutralt till olika samlevnadsformer både för föräldrars ochbarns skull. Självfallet ska det gemensamma föräldraansvaret uppstå automatiskti och med barnets födelse. Utgångspunkten måste vara att barnet har rätt tillbåda sina föräldrar. FPU anser från samma utgångspunkt alt domstolen ska kunnaförordna om gemensamt föräldraansvar även om föräldrarna är oense. Den enaföräldern ska inle, om del inte är befogat, kunna utestänga den andra frånföräldraansvaret. Prop.1981/82:168 116 3.3.38 Sverigesadvokatsamfund Bilaga 3 Samfundet tillstyrker alt man genom ettregistreringsförfarande underlät-larl för varaktigt samboende föräldrar all fågemensam vårdnad om sina barn, men ställer sig tveksamt till utredningens olikaförslag all utöka den gemensamma vårdnaden för särboende föräldrar. När det gäller frågan vem föräldraansvaret skall tillkommaföreslår utredningen alt föräldrar som inle är gifta med varandra skall kunnafå gemensamt föräldraansvar genom ett anmälningsförfarande hos pastorsämbetet,exempelvis i samband med registrering av ett faderskapserkännande. Alternativtföreslås att dessa föräldrar automatiskt skall få gemensamt föräldraansvar försina barn i samband med barnets födelse eller faderskapels fastställande. Det domslolsförfarande som krävs för altogifta föräldrar gemensamt skall få vårdnaden om sina barn innebär i realiteteninte någon prövning av del lämpliga i en sådan anordning. Mot bakgrund häravsynes förfarandet utan olägenhet kunna utbytas mot ett registreringsförfarande,och domareförbundet anser sig därför kunna tillstyrka ett sådant. det framlagda alternativet med hänsyn till de många fall därförhållandet mellan föräldrarna inbördes och mellan fadern och barnet aldrigvarit eller avsetts bli sådant att ett gemensamt ansvar skulle kunna gagnabarnet på sätt utredningen åsyftat. Ett sådant påtvingat ansvar skulle förövrigt lämhgen snart leda till dess upplösning. 3.3.40 Föreningen och landstingsanställdafamiljerådgivare () Det är positivt att föräldraansvaret blir gemensamtoavsett föräldrarnas formella band. Huvudförslaget med registreringsförfarandei samband med faderskapserkännande och anmälan till pastorsämbetet är attföredra framför automatiskt gemensamt föräldraansvar. Allernativförslagel förefalleross orealistiskt och bör utgå då vi anser det omöjligt att samarbeta med enperson som man saknar förtroende för. 3.3.41 Delegationen för familjerådgivning Delegationen ansluter sig till utredningens alternativaförslag att införa ett generellt gemensamt föräldraansvar för alla som hargemensamma barn oavsett om de sammanbor eller ej. Kraven pä jämställdhet skallhållas levande. Både kvinnor och män måsle bli medvetna om sitt ansvar förbarnen och inse att delta inte bara har negativa ulan i högsta grad ävenpositiva sidor. Del är inte bara barnen som har behov av sina föräldrar utanäven föräldrar -mödrar och fäder - som har behov av sina barn. 3.3.42 Barn- och ungdomspsykiatriska kliniken. Det föreslagna förfarandet för ogifta föräldrar atterhålla gemensamt föräldraansvar synes utmärkt. Om föräldrar däremotautomatiskt får ett Prop.1981/82:168 117 gemensamt föräldraansvar torde stora praktiska svårigheterkunna uppstå av Bilaga 3 samma art som vid skilsmässa om föräldrar ejsammanbor och har dålig kontakt med varandra förutom att hela den psykologiskainnebörden av föräldraansvar med omsorg och förståelse för barnet kan tappasbort om en förälder ej är engagerad i barnet utan bara utövar enbestämmanderätt. Del är helt i tiden och bra att föräldrar får gemensamtföräldraansvar endast genom gemensam anmälan lill kyrkobokföringen i de fall deinte är gifta. Huvudförslagels tanke alt det inte finns grund för gemensamtföräldraansvar om föräldrarna inle är överens därom, anser vi stämmer. I övrigtse även vår kommentar under domstolens interimistiska och slutliga bedömning(se avsnitt 5.2.40). Gemensamt föräldraansvar: Enligt betänkandets förslagskall gifta föräldrar vid barnets födelse ha gemensamt föräldraansvar. Ogiftaföräldrar skall anmäla lill pastorsämbetet om de önskar gemensamt ansvar, iannat fall har modern ensam föräldraansvaret. Vi anser emellerfid i enlighet med allernativförslagel,all föräldraansvaret skall vara obligatoriskt för alla föräldrar, gifta somogifta. Alla barn bör likställas med avseende på rätlen lill föräldraomsorg avbåda föräldrarna och båda föräldrarna bör ha skyldighet att ta på sig föräldraansvarför barnet om inte synnerliga skäl talar emot det. Det alternativa förslaget lill gemensamt föräldraansvarfinner vi tveksamt då vi inte tror alt det har förankring i det allmännarättsmedvetandet. När del gäller vem som kan vara föräldraansvarig, vill maninföra nyheten, att även annan än föräldrar och särskilt förordnad förmyndareskall kunna komma i fråga. Man föreslår möjligheten alt utse två utomståendeföräldraansvariga t. ex. fosterföräldrar. Detta kan motverka att barn, som iflera år vistats i fosterhem och rotat sig där, kan rivas upp från sin invandamiljö - man har också velat likställa gifta och ogifta föräldrar, när detgäller föräldraansvaret. Detta kan enligt förslaget fillgå så, alt föräldrar,som inte är gifta med varandra, kan få gemensamt föräldraansvar genom anmälanlill pastorsämbetet i samband med att faderskapserkännande registreras. Dettaförutsätter alt föräldrarna är överens. Alternativt föreslår utredningen attett gemensamt föräldraansvar uppslår, så snart faderskapet fastställts. Medhänsyn tagen till ambitionen att likställa gifta och ogifta föräldrar och tilldet faktum att det är rån naturligt att ansvar för ett barn uppkommer i sammastund som barnet föds och man blir förälder, skulle vi vilja förorda den senarelösningen. Men det finns naturligtvis invändningar: Barnafadern kan redan varaborta ur bilden långt innan barnet föds, och dessutom kan modern tänkas viljaförhindra ett gemensamt föräldraansvar genom att helt enkelt Prop.1981/82:168 118 uppge att barnafadern är okänd. Detta skulle vara tillskada för barnet. Bilaga 3 Genom alt domstolen föreslås få vidgade möjligheteratt frånta en olämplig förälder föräldraansvaret, borde nackdelarna medförslaget kunna motverkas. En naturlig följd av detta förfarande blir, altföräldrar inte nödvändigtvis måste vara eniga om ett gemensamt föräldraansvar,vilket i så fall kommer att avvika från nuvarande lagstiftning och utredningenshuvudförslag. 3.3.47 Föreningen och Rätt (FoR) Vem harföräldraansvar? "Gemensamt föräldraansvar torde vara ägnat att stärkaföräldrarnas intresse och ansvar för barnet till gagn för barnets samhörighetmed båda föräldrarna." FoR instämmer gärna i ovannämnda citat från utredningensåsom en målinriktning när del gäller att tillvarata barnets bästa. Somen yttersta konsekvens anser FoR all ett sådant uttalande även klart markeraratt män och kvinnor från tillblivelse-/avelseögonblickel har ell gemensamtansvar. FoR är medveten om att vi fortfarande har långt kvar innan ettdylikt synsätt på allvar genomsyrat samhället men anser alt del ärett av lagstiftarens privilegier att få visa vägen för en önskad utveckling. FoR förordar således för sin del alternativförslaget omautomatiskt gemensamt föräldraansvar "i och med barnels födelse respektivefastställande av faderskapet". FoR vill i detta sammanhang peka påmöjligheten att få det gemensamma föräldraansvaret upplöst i samband medfastställandet av faderskapet om detta sker i domstol. FoR har en förhoppning att en lagändring i denna riktningpå sikt skall öka medvetenheten kring föräldraskapels ansvar. Del bör inle fåvara så alt kvinnan utan domstols prövning skall kunna utestänga mannen - inteheller så alt han ulan synnerliga skäl skall kunna undandra sig ett medansvarför barnet. För all fråntas eller befrias från ett föräldraansvarskall enligt FoR:s förmenande krävas en a k t i v handling. Utredningenshuvudförslag innebär motsatsen. Enligt det skall alla icke gifta föräldrar istället vidtaga en aktiv handling för att erhålla gemensam vårdnad och medkvinnan som allenabe-stämmande. Hur viktigt det är att långsiktigt bereda jordmånen förmer genomgripande reformer visar lagen om gemensam vårdnad som trädde i kraftför . Tillämpningen av den är ell utmärkt exempel på vår inneboendetröghet lill förändring i synnerhet om den berör familjens revir.Socialstyrelsens enkät "Mamma, pappa eller båda?" bekräftar attantalet ansökningar om gemensam vårdnad första året höll sig på en blygsam nivåoch så mycket högre kanhända inte siffrorna ligger för de två efterföljandeåren. är det inle bara bland folk iallmänhet som det råder förvirring och osäkerhet om vad gemensam vårdnadegentligen innebär utan ganska uttalad skepsis finns hos ett stort antalhandläggande tjänstemän - advokater, socialassistenter, familjerådgivare t. ex.Mindre ofta men fortfarande sammanblandas gemensam vårdnad med delad vårdnadoch delad vård - inle minst i den morgontidning som är huvudorgan förmotståndarna lill gemensam vårdnad. Än mer motstånd skulle givelvis möta alternativförslagelom "generellt 1981/82:168 119 föräldraansvar för alla föräldrar som har gemensammabarn" vare sig dessa Bilaga 3 "sammanbor, separerat eller aldrigvarit sammanboende". FoR kan förutse all en rad problem troligen uppstår -i vart fall i ell inledningsskede - med en sådan reform men anser likafullt alldessa inle får hindra något som FoR är övertygad om kommer barnen lill godo påsikt. Nämligen alt varje barn skulle få rätt till båda sina föräldrar underuppväxten. Under en övergångstid kommer våra domstolar säkert alt belastas medfier processer när del gäller ' föräldraansvaret. Förhoppningen är dock alt ävendessa genom all visa restriktivitet med upplösning aktivt bidrartill en attitydförändring på området. Vi instämmer i utredningens grundläggande syfte, attstärka barnets rättsliga ställning. barn måsle ha rätt lill båda sinaföräldrar även om föräldrarna avbryter ett sammanboende. Vi tillstyrker därföratt, för gifta föräldrar gemensamt föräldraansvar skall fortsätta även efteräktenskapsskillnad och all för ogifta föräldrar gemensamt föräldraansvar inträderautomatiskt så snart faderskapet fastställts. Gemensamt föräldraansvar skall kunna anmälas tillpastorsämbete utan alt man skall behöva gå över domstol. Förbundet stöder förslaget att gemensamt föräldraansvarnär föräldrarna inle är gifta skall vara frivilligt. Det gemensammaföräldraansvaret måste innebära att båda föräldrarna har ell reellt intresse avall ta delta ansvar för barnet. 3.4 Föräldraansvaret efter skilsmässa eller separation m.m. Frågan om automatiskt gemensamt föräldraansvar efteräktenskapsskillnad har, som utredningen påpekar, varit upp i isamband med införandet av gemensam vårdnad. Enligt hovrättens mening har deskäl, som departementschefen anförde i prop 1975/76:170 för alt beslut ivårdnadsfrågan alltid skall meddelas i samband med äktenskapsskillnad,alltjämt betydande styrka. Någon form av beslut om barnet måsle alltid fattas isamband med äktenskapsskillnad, och enligt hovrättens mening är det en fördelalt domstol medverkar lill dessa beslut. Hovrätten föreslår därför attnuvarande ordning, att beslut i vårdnadsfrågan alltid skall meddelas i sambandmed äktenskapsskillnad, bibehålls. Eftersom gemensam vårdnad enligt hovrättensuppfattning kräver att föräldrarna är överens och kan samarbeta, avstyrkerhovrätten utredningens alternativförslag (5.2.5.3) om gemensamt föräldraansvarmot den ene förälderns bestridande. Av skäl som departementschefen har anfört i prop.1975/76:170 anser kammarrätten att även i fortsättningen vårdnadsfrågan alltidskall las upp till Prop.1981/82:168 120 prövning av domstolen i samband med äktenskapsskillnad. Kammarrätten ansluter sig till förslaget (s. 76) alt, omdomstol har förordnat angående vårdnaden, förordnandet endast kan ändras genomnytt domstolsförfarande. 6 kap. 12-15 §§ BFB. På de skäl som utredningen i sitthuvudförslag anfört (s. 74) biträder tingsrätten uppfattningen alt somhuvudregel skall gälla att det gemensamma föräldraansvaret automatisktfortsätter även efler äktenskapsskillnad, såvida inte någon av makarna begäralt ansvaret skall upplösas. Enligt huvudförslaget skall - liksom enligt gällande rätt- del gemensamma föräldraansvaret i alla sammanhang upplösas om enderaföräldern begär del. Enligt alternativförslagel skulle en upplösning av detgemensamma ansvaret kunna ske endast om barnets bästa talade för detta. Utanall ta ställning för allernativförslagel vill tingsrätten dock framhålla, attdel enligt domstolens erfarenhet i undantagsfall kan föreligga situationer, dådet kunde vara befogal att vägra att hupphäva ett gemensamt ansvar. Tingsrättenvill som exempel peka på ett fall då den förälder, hos vilken barnet inte bor,har ell starkt intresse och god kontakt med barnet men av praktiska eller andraskäl ej själv kan ha barnet hos sig och således anser sig förhindrad att begäraatt bli ensam föräldraansvarig. Denne förälder är helt "i händernapå" den andra, som kanske av helt ovidkommande skäl vill upplösa detgemensamma ansvaret. Tingsrätten anser därför att man bör överväga om inte enmöjlighet bör öppnas för rätten att vid synnerliga skäl vägra upplösa ettgemensamt föräldraansvar. Vad utredningen i övrigt anfört i anslutning till 12-15 §§och mot utformningen av dessa lagrum har tingsrätten ingen erinran. När ett gemensamt föräldraansvar skall upplösas enligt 12§ kan den bakomliggande faktiska situationen vara mycket olikartad;förhållandena kan variera från fallet med familjen med samboende giftaföräldrar som skall skiljas till fallet ogifta aldrig med varandra sammanboendeföräldrar med registrerat gemensamt föräldraansvar. Tingsrätten instämmer iutredningens uppfattning att ett fungerande gemensamt föräldraansvar minskarpåfrestningarna för barnen vid föräldrarnas skilsmässa eller separation ochatt starka krav därför måste ställas på föräldrarna att noga länka igenomsituationen, innan de eller endera av dem begär upplösning av gemensamtföräldraansvar när det gäller barn . Med hänsyn härtiU villtingsrätten inte motsätta sig att en bestämmelse om betänketid införs enligtförslagets 32 §, oaktat en inte obetydlig kategori - föräldrar som bortillsammans ulan alt vara gifta och ulan att ha registrerat gemensamt föräldraansvar- inte omfattas av bestämmelsen. 3.4.4 tings räti Se avsnitt 3.3.4. Prop.1981/82:168 121 3.4.5 Länsrätteni och län Bilaga3 De skäl som utredningen har anfört för förslaget all delgemensamma föräldraansvaret automatiskt skall bestå även efleräktenskapsskillnad, om inte någon av makarna begär att del skall upplösas, ärenligt länsrättens mening bärkraftiga. Det måsle dock i sammanhanget kraftigtstrykas under att det gemensamma föräldraansvaret inle behöver eller inte ensbör innebära all barnet växelvis skall bo lika långe hos båda föräldrarna.Barnets bästa torde i stället i regel bäst tillgodoses om del bor hos en avföräldrarna och att den andre har en väl tillmätt umgängesräll med barnet. Detgemensamma ansvaret bör i stället främst komma till uttryck när del gällerbetydelsefulla beslut om barnets utbildning etc. Ett gemensamt föräldraansvarför barn efter skilsmässa ställer dock så stora krav på föräldrarnas förmågaalt samverka, att de ofta inte har möjlighet all klara av del i vart fall inleutan hjälp av utomstående. 3.4.6 Se avsnitt 3.3.7. Utredningen föreslår att det gemensamma föräldraansvaretautomatiskt skall fortsätta även efter en äktenskapsskillnad, såvida inle någonav makarna begär alt del gemensamma ansvaret skall upplösas. Socialstyrelsenanser att detta förfarande i en del fall kan minska riskerna för sådanakänslomässiga konflikter, som lätt uppslår vid tvist i vårdnadsfrågan i sambandmed en skilsmässa. Genom den föreslagna möjligheten skapas också störrelikställighet mellan gifta och ogifta föräldrar. Man måste emellertid varauppmärksam på alt, i den mån konflikter finns, dessa kan kvarstå olösta och delgemensamma föräldraansvaret därigenom fungera dåligt.