prop · G503113 · 1981-12-31 00:00:00 — Vidfördelningen av dessa särskilda medel har beaktat behovet avinsatser för att stimulera utvecklingen inom näringsUvet och huvudsakligen inorta länsdelen. Det är framförallt den ogynnsamma situationen i Ljusnarsbergoch som har framhåUUs när det gäller behovet av olikasamhällsinsatser. Bl.a. följande projekt har erhållit medel: - Sltflelsen läns utveckUngsfond förproduktutveckUng, marknadsföring m. m. och studium av verkstcidsindustrin ilänet. - Samhällsekonomisk utredning för Ljusnarsbergskommun. - En kartläggning av torvens betydelse försysselsättningen och energiförsörjningen i länet. - En undersökning av effekterna av en totalsamordning mellan olika koUektiva traflkmedel. Deresurser som anvisats för åtgärder m.m. i anslutning tiUlänsplaneringen utgör ett medel för att vidareutveckla de förslag som förtsfram i länsplaneringen. Resurserna har kunnat användas för att skapa ensamordnad och effektivare verksamhet och har gett möjlighet attta egna initiativ utan att därigenom gällande ansvarsfördelning mellanmyndigheterna på länsplanel ändrats. Fortsättningsvisinriktas utrednings- och projektverksamheten i länet på bl. a. följandeproblemområden: ~ Fortsatt produktsökning, produktutveckling och marknadsföringför mindreoch medelstora företag. ~ Den offentliga sektoras expansionsmöjligheter medhänsyn tUl sam- häUsekonomin.~ Samverkan meUan skola och arbete. - Sociala områdesplaner som ett sätt att förebyggautslagning av arbetskraft. - Samhällskostnader för olika bostadslokaUseringar. - Plan för utveckling av alternafiva energikäUor. 1981/82:113 Bilagedel 172 5 Förslag till konkreta åtgärder riktade till den centrala nivån Deförslag till åtgärder som riktas fill den centrala nivån har en gemensamnämnare nämligen alt de direkt eller indirekt har samband med sysselsättningen. allnaturvårdsverket tillsammans med kommuner och länsstyrelse bör inventeralämpliga lokaUseringar för minikraftverk, atten intensifierad prospekterings- och karlläggningsverksamhel i statlig regisnarast bör påbörjas för all ge bättre kunskaper om länels malm- ochmineralförekomster, attinte beslut om länets gmvindustri skall fattas förrän konsekvenserna för sysselsättningenoch industrins behov av arbetskraft noga utretts med stöd av allmänna medel, allutvecklingsfonden bör tilldelas tillräckliga medel för att genomföra sitlhandlingsprogram, attlänet bör tilldelas statliga medel, som kan användas i syfte allförbättra den inomregionala balansen, attI 3 måste behållas, attlänsarbetsnämnden bör tilldelas resurser för planeringsuppgifler inom ramen förden samlade regionalpolitiska utredningsverksamheten, attlänet måste tilldelas extra vägmedel för upprustning av väg 244, alten gymnasieskola av typ SSG-B måste inrättas i regeringenhar lämnat ansökan ulan bifall, attvårdlärar- och specialläraratbildningen bör förläggas till högskolan i , allfrågan om inrättande av yrkesleknisk högskoleutbildning vid högskolan i utredas, atthögskolan i bör tilldelas forskningsresurser, altlänet bör få särskUda stafiiga medel lill de primära rekreationsområdenaMaUngsbo-Kloten och samt attbandelen bör behållas som museijärnväg och järnvägsmuseum börinrättas i . Prop.1981/82:113 Bilagedel 173 Sammanfattning av länsprogram 1980 för 1 Hittillsvarande och framtida utveckling i länet Länetsbefolkning har legat runt 260000 personer, nuvarande anlal() är 259538 personer. En befolkningsframskrivning har gjorts som larhänsyn liU anlaganden enbart om födelse- och dödstal. Enligt denna modell ärinflyttningen tUl en kommun lika stor som utflyttningen och ålderstrakturenförändras inle på grand av flyttningsström-maraa. Beräkningen resulterar i enökning av befolkningen lill nästan 265 000 invånare . Mot dennabefolkningsframskrivning kan ställas en prognos där den förväntadesysselsättningsutvecklingen styr folkmängdens storlek. Sysselsättningen ilänet beräknas 1990 och likaså uppgå till 120000 personer. Enligt denefterfrågestyrda befolkningsframskrivningen sjunker befolkningsnivån i nära nogsamtliga kommuner fram lill 1990 och 2000 jämfört med nuläget. Fagersta- ochSalaregionerna lorde ha de största problemen att uppnå den planerade nivån. Under1970-talet har länet haft stora problem med sysselsättningen, främst då inom järn-och stålindustrin i de mindre bruksorterna. Inom de produktionsinriktadenäringsgrenarna jord- och skogsbruk, industri och byggnadsverksamhet harantalet arbetstillfäUen konfinuerligt minskal medan främst den offentligaverksamheten ökat i omfattning. Sysselsättningenår 1990 och 2000 beräknas i stort sett oförändrad gentemot nuläget.Svängningarna i länels näringsliv från den produktionsinriktade sekiorn liUservice- och Ijänsleseklora fortsätter. Omen första målsättning är all behåUa nuvarande befolkningsnivå måste dock ytterligare arbetslUlfäUen utöver de 120000 arbetstUlfällena isysselsällningsprognosen fillskapas, om ambitionsnivån "arbete ätaUa" i någon mån ska förverkligas . Delbehövs cirka 3000 respektive 8000 nya arbelslillfällen utöverefler-frågeprognosen, beroende på vilka yrkesverksamhetsgrader som används, föratt befolkningen ska vara i nivå med planeringslalen 1990. kommermed största sannolikhet problemen för brakssamhällena alt fortsätta på grundav större konkurrens uttfrån, minskad efterfrågan etc. Yrkesverksamhetsgradernaför männen har sjunkit . Denna utveckling väntas fortsättai relativt oförändrad omfattning. Kvinnornas yrkesverksamhetsgrader har ökat relativtkraftigt under den 1981/82:113 Bilagedel 174 Även för perioden fram fill 1990-2000 väntas kvin-noraa öka sinandel på länets arbetsmarknad. Ökningstakten bromsas emellertid i jämförelsemed utveckUngen . Industrini länet är starkt beroende av export, (1978). Den ärnaturligtvis betydligt högre inom stål- och verkstadsindustri. Nära 19 procentvar 1975 anställda inom järn- och stålindustrin. Strakturförändringar inombranschen har medfört nedskärningar och fortfarande kvarstår problem som kanleda fill ytteriigare nedskärningar. Enstörte dtfferentiering av näringslivet måste ske för att klaraeventuella förändringar. Den offentliga sektorn är i länet relativt litenjämfört med riket. Länet har inte fått någon störte statlig verksamhetutlokaliserad fill sig fill skillnad från flertalet andra län. Näringsliveti de flesta kommuneraa är starkt beroende av ett eller några stora förelag.Delta innebär naturligtvis att en svår konjunktur för företagel även ger svårakonsekvenser för hela kommunen. Enstörte bredd inom näringslivet är all eftersträva för länet och dess kommuner. Fagerstaregionenkännetecknas av elt myckel ensidigt beroende av några få industriförelag.Stål- och skogsindustrin saml gravnäringen är de stora branscherna.Utvecklingen i kommun är i stort sett avhängig av Fagersta AB:sverksamhet. Fagersta AB:s kraftiga dominans innebär också att ett stort antalsmåföretag i kommunen är beroende av Fagerslakoncernen som underleverantörer. Induslridominansenär slor även i , men fortfarande spelar skogsbrakel en betydanderoll för sysselsättningen. Sedan gravdriften upphörde iRiddarhyttan är kommunen helt beroende av ett trä- och boardföretag, , vadgäUer industrisysselsältningen. Äveni dominerar industrin. Braks AB:s anläggning iSpännarhytlan har genom omfattande investeringar, som gjorts successivt, kunnatge ett ökat anlal arbetstillfäUen. Verksamheten är dock, liksom stålverket iSurahammar, hotad. beslutade att demetallurgiska enheterna beslående av hytta i och stålverk i NorbergskuUe läggas ned . Salaregionenhar, vad gäller näringsstrukturen, en påtagligt annorlunda karaktär än övrigaregioner i länet. Regionen är beroende av en krympande 1981/82:113 Bilagedel 175 jord-och skogsbrakssektor, har låg induslrialiseringsgrad där små och medelstoraföretag svarar för huvuddelen av sysselsättningen. ISala kommun representerar industrisektorn drygt 20 procenl avlotal-sysselsättningen. Kommunens största förelag, Sala Interaational, med entiUverkningsinriklning på gravindustri- och vattenreningsutrustning, har haftbetydande problem som imedfört sysselsättningsminskningar, ,men förhållandenaförefaller nu ha stabiliserats. Jord-och skogsbruket svarar för en fjärdedel av sysselsättningstillfällena i Hebykommun. Industrin är rätt väl differentierad och något direkt dominerandeföretag finns inte. Tyngdpunkteni näringsliv ligger också på industrin, främst dåverkstadsindustrin. avviker något från mönstret gentemot'ochArboga genom avsaknaden av dominerande storföretag. Ettantal störte företag såsom , , Kohlswa ,, och Cementa utgör basen för industrisysselsältningen inomKöpings kommun. Sysselsättningstillfällena inom industrin har minskal med cirka600 . NäringsUveti kommun domineras av Förenade Fabriksverkens anläggningar förproduktion av underhåU av försvarsmateriel. FFV i kan fill följd avflygindustrikommitténs förslag komma alt påverkas i negativ riktning. FFVsysselsätter 2000 personer. Kungsörskommun har en relativt god spridning på medelstora och mindre industrtföretagmed tonvikt på verkstadsindustri. Industrisysselsättningen har kunnat hållas påungefär oförändrad nivå under 1970-lalet även om temporära problem förekommer. 1Hallslahammars och kommuner i finns gamlabraksorter där ell eller elt fåtal förelag dominerar. Servicesektorerna ärsvagt utvecklade, särskilt i . däremot har ell utvecklathandels- och serviceutbud. industrisektor domineras dock liksombraksorterna av ett fåtal företag med ASEA-konceraen i spetsen. Bulten-KanhlalAB är det dominerande företagel i kommun med nära 3 000 personeranställda. Som följd av några resultatmässigt svaga år i början av 1970-talelbörjade man 1975 att rafionalisera företaget vilket har medfört enpersonalreducering. har beslutat att lägga ned martinugnensamt fin- och mediumvals verket. Det innebär all 300 arbelsliUfällen försvinnervid brakel. ISurahammars kommun finns tre stora företag. , Wirsbo BraksAB och Bruk. Alla tre företagen är känsliga för 1981/82:113 Bilagedel 176 konjunkturförändringarvUket kan ha betydelse för sysselsättningen i framliden. FörVästerås kommun är förhållanden betydligt stabilare med bredare näringsliv.ASEA AB, länets största förelag, har klarat lågkonjunkturerna relativt bra pågrund av sitt differentierade produktutbud. Arbetskraftspendlingenhar ökat starkt . Ensidiga lokala arbetsmarknader i kombinationmed ökat bilinnehav kan ses som huvudorsaker. En viss ökning avpendUngsbenägenheten är trolig även för perioden fram . Förbättradekollekfiva kommunikationer, fill exempel snabbtåg lill , förväntas ökautpendlingsbenägenhelen från länet mer än in-pendlingsbenägenheten. Olikaformer av samåkning och kollekfivtrafik väntas över huvud laget spela en alltviktigare roll i del allmänna resandet. 2 Mål och riktlinjer för utvecklingen i länet Allmännamål näringsliv och arbetsmarknad Industrin,framför allt de tunga basindustrierna inom järn-, stål- ochverkstadsbranscherna, utgör gmnden för länets näringsliv. måsteäven ha en livskraftig industri där basen utgörs av stål-ochverkstadsindustrierna. Denna bas bör dock kompletteras med en ökad satsning påsmå och medelstora industriföretag. En grundförulsätlning för länelsarbetsmarknad är att industrisysselsätlningen bibehålls på lägst nuvarandenivå. Denensidiga sammansättningen av arbetsmarknaden i länet gör att man bör la fillvara alla möjligheter lill en breddning av näringslivet. Därigenom vidgas ocksåkvinnornas arbetsmarknad. Rent allmänt anser att ska det finnasnågra möjligheter att bredda länets arbetsmarknad måste nya och okonventionellatillvägagångssätt tillgripas. De arbetshandikappade är en grapp som har detspeciellt svårt på arbetsmarknaden. De bör dock ha samma rätt till enmeningsfull sysselsällning som andra grupper i samhället. De ska också istörsta möjliga utsträckning erhålla arbele på den öppna arbetsmarknaden. Länetbör också få mer statUg verksamhet. Ettrimligt mål är all länets folkmängd utvecklas i samma takt som den naturligafolkökningen, dvs. en utveckling som inte störs av en fortsallneltoulflyttning. Mol bakgrund av befolkningsutvecklingen i länet har 1981/82:113 Bilagedel 177 föreslån därför följande planeringstal alt gälla för både 1985 och 1990.. Planeringstal (mittvärde) 263 000 Planeringslalenska grundas på realistiska antaganden vad gäller utveckr-lingsmöjligheterna.Planeringstalet (befölkningsramens mittyärde) liggen-på samma nivå som dennaturliga folkökningen. För att denna nivå ska kunna uppnås krävs i huvudsakföljande punkter. - är cirka 9000 personer i länetarbetslösa, i beredskapsarbete, i arbetsmarknadsutbildning eller liknande;.Denna arbetslöshet behandlas inte i prognoserna. första krav för alt deregionalpolitiska målen ska uppnås är att sysselsättning skapas för dessapersoner. - Det krävs en total sysselsättningsnivå som är någothögre än vad som angivits i prognosavsnittet. Del är då främstindustrisysselsätlningen som måste minska långsammare. - Att pendlingen kan öka enligt antagande. - Att födelsetalen kommer att öka något medan dödstaleni stort sett ligger still. - Att de sammanlagda förvärvsfrekvenserna för män,och kvinnor ligger,-kvar på oförändrad nivå. Delta innebär att de kvinnligaförvärvsfrekvenserna ökar långsammare än vad som tidigare antagits. - Planeringstalen utgår från den naturligafolkökningen i varje kommun. kommer dock en regionalomfördelning att äga mm. Denna förskjutning: innebär en långsambefolkningsfillväxt i Västeråsr och Köpingsregionerna men en bibehållen nivå iFagersta- och Salarcr gionerna. - De ramar som finns för länet har inte brufits nerpå kommunnivå. Det är den angivna nivån som är intressant för den långsikligaplaneringen. Nivåskillnader i planeringstal på en procent kan inte ha någonavgöranr de betydelse eftersom felmarginalerna i beräkningama är betydligt större.Planeringsramarna för länet kan då ses som olika alternativ som kan inträffa ilänets kommuner. Ortsplanensyftar till att översiktligt ange regionalpolitikens inriktning för landetskommuner. Därvid tUlmäts varje kommun en roU i en regional stmktur. Iortsplanen finns flera oUka nivåer - storstadsområden, primära centra,regionala centra, kommuncenlra och kommundelscentra. har ennaturlig fyrdelning med som länscentram samt , och Salasom regionala centra. Regioncenlrambör erbjuda den servicestandard som normall återfinns i landets regionalacentra. De angivna regionerna bör fungera som naturliga 12 1981182. 1981/82:113 Bilagedel 178 samarbetsområdenvad gäller planering av bostadsbyggande, regional service, fritidsanläggningaretc. Regionernas geografiska avgränsningar Uksom kommunernas anlal ochavgränsningar ska vara oförändrade. Decentraliseringär ett viktigt inslrament för att stödja och bevara sysselsällningssvaga delarav länet och som också kan leda lill en förbättrad inomregional balans.Decenlraliseringsarbetet inriktas på att i största möjliga mån flytta nerbeslutsfunktioner inom beslutshierarkin. Kommunen har av länets invånare, en välutvecklad handels- och serviceseklor och en arbetsmarknad som domineras av ellfåtal stora industriförelag. En gynnsam utveckUng för är nödvändigeftersom länets primära centrum är och måste vara en motor för hela länet. IVäsleråsregionen finns två kommuncentra, HaUslahammar och . Trotsproblemen i några av industrierna har ändå dessa kommuner förutsättningar fören positiv utveckling av näringslivet. Övriga kommuner i regionen är och . Avståndenmellan centralorterna är korta och pendlingsaklivile-ten mellan kommunerna ärhög. Arbets- och bostadsmarknaden är därför i stor utsträckning gemensam förhela regionen, vilket är en styrka, men kan även bU en belastning, nämligen omsysselsättningen sviktar i flera kommuner . Pendlingen mellankommunerna är omfattande. 1 och med att Lokaltrafik numera harlinjelrafiktiUslånd i så gott som hela området finns det goda föratsättningaratt förbättra pendlingsmöjligheterna. Regionen har ytterligare två kommuner, ochNorberg. Regionen är befolkningsmässigt en av de minsta i riket och därmed enav de känsligaste vad gäller sysselsättning och service. Ungefär hälften avregionens sysselsättningstillfällen återfinns inom industrisektorn. Därav finnsöver två tredjedelar inom regionens två grav- och stålindustriföretag.Ensidigheten är således extrem såväl vad gäller branschfillhörighet somföretagsstorlek. En allmän förstärkning och stabilisering av näringslivet ärnödvändigt på grund av ett vikande befolkningsunderlag. Regionaltcentram: Sala. I regionen ingår även . Regionen har en påtagligtannorlunda karaktär än övriga kommuner i länet med en förhållandevis omfattandejord- och skogsbrakssektor. 1981/82:113 Bilagedel 179 braksortskommunernafinns det inte heller några direkt dominerande företag, ulan mindre ochmedelstora företag svarar för huvuddelen av sysselsättningen. Pendlingen iregionen är omfattande och av de yrkesverksamma i har sinutkomst i annan kommun. Arbetsmarknaden i är viktig för Sala kommun.En minskad bilpendling kan kompenseras genom förbättrade kollekfivtransporter. Vidöversynen av stödområdesindelningen som gjordes 1978/1979 förordadelänsstyrelsen följande förslag till inplacering i stödområdesklasser av länetskommuner. Fagerstaregionen(, Skinnskallebergs och kommuner) i stödområde 4, Salaregionen(Sala och kommuner) i stödområde 3, HaUstahammarsoch kommuner i stödområde 2, Köpingskommun i stödområde 1. Riksdagenbeslut blev att Fagerstaregionen och Salaregionen inplacerades i stödområde 2,medan HaUstahammars och kommuner inle blev inplacerade i någotstödområde. 3 Riktlinjer för olika samhällssektorer Denensidiga sammansättningen av arbetsmarknaden i länet gör att man bör ta tUlvara alla möjUgheter tiU en breddning av näringsUvet. Därigenom vidgas ocksåkvinnornas arbetsmarknad. - För att klara sysselsättningen eUer öka densammabör Fagerstaregionen inplaceras i stödområdesklass 4, Hallslahammars ochSurahammars kommuner inplaceras i slödområdesklass 2. - Insatserna intensifieras för nyetableringrespektive vidareutveckling av befintlig små/medelstor industri genom ökaderesurser lill utvecklingsfonden. - Sysselsätlningspolitiska arbetsgrappens verksamhetmåste fortsätta. - Nyinvesteringar inom industrin måste främjas. - Statlig medverkan måste lill för alt driva påutveckUngen inom stål- och slålgjuleriindustrin för alt sysselsättningen skakunna behållas i länet. - Ökad stafiig ekonomisk sfimulans tillstålindustrins forskning och produktutveckling. - Temporärt återinförande av statsbidrag tillmiljöinvesteringar i stål- och gjuteriindustrin. - Skogsproduktionen måste höjas vUket skullemöjliggöra bibehållen sysselsättning inom skogsbraket. - Bortfallet av sysselsättningstiltfällen vid F 1måste ersättas med nya arbetstillfällen. 1981/82:113 Bilagedel 180 - Statliga verk bör lokaUseras fill . - De hinder som finns för alt kvinnor ska kunna taett arbete måste undanröjas. - En differentiering av näringsUvet måste ske för attkunna bibehålla nuvarande sysselsättningsgrad. - sätt all tillföra äldrevården mer resurser voreatt - utöver vad som redan görs i dagens läge - ta i anspråk de resurser som deäldre själva och deras anhöriga är villiga all ställa uppmed. - Framtagande av en prognos över antalet invandrare1980-2000. - Regional samordning av tolk- ochöversätlningsserviGe för all effektivare kunna använda fillgängliga resurserspeciellt för mindre språkområden. Öka rekryteringen av tvåspråkig personaltUl institutioner och myndigheter genom att göra kunskaper i ett invandrarspräktUl en merit. - handlingsprogram förhemspråksundervisning måste förverkligas . - Samhällets information till svenskar om invandrareskuUur, seder och bruk måste intensifieras. - Alla ungdomar i länet bör erhålla en god utbildningsom grand för inträde arbetsmarknad. - Elevernas önskemål om och behov av utbildning måsteutgöra grunden för utbildningens innehåll och dimensionering. Näringslivetssammansättning med bland annat en alltmer exportinriktad verksamhet motiverardock viss prioritering av studievägarna med inriktning mot tillverkningsindustrin. - Utbildningen bör ge ökad medvetenhet hos elevernaom arbelsUvels föratsättningar. - För att möta behovel av kvalificerad utbildning påregional nivå måste den regionala högskolan prioriteras kraftigt. Högskolan iVästerås behöver fortsatt ekonomiskt resurstUlskott. - barntillsyn ordnas för alla barn: varsföräldrar önskar del. - Förbättring av barnfamiljernasekonomiska villkor såatt del blir en reell valfrihet mellan att stanna hemma och vårda barn och attarbeta utanför hemmet. - Rättighet för de somönskar stanna hemma längre ännuvarande lagstadgade 18 månader att återvända lill arbetet. - En starkare betoning, på förebyggande hälsovård.Delta behövs bland annat för alt på reducera de direktasjukvårdskostnaderna. - Ökad satsning på rehabilitering efter skada ochsjukdom'.. - Ökade insatser på- aUa-, områden för att minskabruket av alkohol och narkotika för att därmed bland annat reducera dehälsomässiga skadeverkningarna. 1981/82:113 Bilagedel 181 - Omfattande information, som beaktar olikamålgmppers varierande bakgrandskunskaper, krävs för att åstadkomma en störretolerans och förståelse för de olika kultureraa i dagens samhäUe. - De glesbygdsbeoende, särskilt de dre, börgaranteras en god samhällelig och kommersieU service. - Ge primärkommunerna och landstingen rimliga andelarav det totala ekonomiska utrymmet för att de ska klara sina uppgifter. - nya finansieringssätt för kommuneraa som göratt skattehöjningar kan minimeras. - En omprövning av AMS-budgeten tUl direkt kommunaltstöd. - Förbättrad redovisning i samband med budget ochflerårsplan och nya organisatoriska grepp för samutnyttjande av resurser inomolika sektorer. - Undersök om aUa resurser utnyttjas på bästa sättoch om det finns outnyttjade resurser. - Bostadsbyggandet bör i första hand tUlgodose detbostadsbehov som finns inom respektive kommun med hänsyn tUl arbelsliUfällenm.m. Detta innebär dock inte att konsumenteraas fria val av bosättningsort fåråsidosättas. - Genom de stora investeringarna i Mälarleden under1970-talet har länet fått ett avsevärt förbättrat transportläge. Den finaresurs som Mälarleden därmed utgör måste därför på alla sätt tas till vara ochmöjliga förbättringar genomföras. - Hässlöfältet är en viktig tillgång för länet ochdenna resurs bör vidareutvecklas både vad gäller person- och godslrafik. - Planera för ett ökat kollektivt resande. - Naturreservat avsätts för bland annat devärdefullaste våtmarkeraa, naturskogsområdena och ädellövskogarna. - Ett levande jord- och skogsbrak är vikfigaföratsättningar för att länels odlings- och skogsbygder ska bibehålla sinkaraktär. - För att spara grusresurser är det angelägel att sålångt möjligt i stället använda bergsmaterial. - Vattenresursplanering är nödvändig. - Regler utformas för naturvårdshänsyn inomjordbruket. - Lämpliga lägen för bergstäkter inventeras. - bidrar med underlag för kommunemasöversUctliga planering för utveckling av tätorter och infrastraktur.Redovisning av material samordnas regelmässigt med länsplaneringsarbetet ochmed de årliga länsrapporteraa. - Fortsalt satsning på planering av de primärarekreafionsområdena och på stöd till att utarbeta utvecklingsprogram för dessaområden. 1981/82:113 Bilagedel 182 - Utredning av FRP-industrins utvecklingsmöjligheteri Bergslagen genomförs till 1982. - Satsning på utredningar och redovisningar av länetsmalm- och mineralförekomster. Uppföljning i den kommunala planeringen avkunskapsläget om och mineraler. - Krav ställs på resurssnåla och miljövänligaprocesser vid etablering av anläggningar och åleranvändning av processvattenoch restprodukter. - Lämplig översiktlig planering bör kunna minskakonfliktriskerna vid lätortsutbyggnad och utbyggnad av infrastrukturer. - Länets resurser för utveckling av befintUgaindustrier och lokalisering av nya industrier bör studeras närmare, liksomföreliggande restriktioner för näringslivels utveckUng. - För att bibehålla och öka sysselsättningen samlsamtidigt den ekonomiska och sociala standarden är det viktigt attenergtförsörjningen tryggas.