prop · G503192 · 1981-12-31 00:00:00 — Det statsråd som enligtdepartementsförordningen (1963:214, ändrad senast 1981:1357) i dagarföredragande i förvaltningsärenden rörande är chefen förkommundepartementet som är föredragande också i ärendena som rör lagstiftning ivissa kyrkliga frågor. Chefen för är föredragande iärenden om kyrkolag-sfiftning i övrigt. Enligt paragrafen skall ocksåledamöterna i centralstyrelsen få närvara och yttra sig vid kyrkomötetssammanträden. Defta är naturligt med hänsyn till de uppgifter somcentralstyrelsen föreslås få. Ledamöterna får emellertid enligt paragrafen intedeltaga i kyrkomötets beslut om de inte är ledamöter av kyrkomötet. Ärenden som eller regeringen överlämnar tillkyrkomötet skall före avgörandet beredas i centralstyrelsen eller i utskott. I kyrkomöfesförordningen finns regler om beredning avvissa ärenden i utskott (13 §). Det är främst fråga om sådana ärenden somregeringen överlämnar till kyrkomötet, t. ex. kyrkolagsärenden och ärendenrörande kyrkans böcker. I likhet med vad som gäller bör ärenden, somregeringen överlämnar till kyrkomötet, beredas i utskott. I fråga om de ärendensom kan bli aktuella kan hänvisas till vad som har anförts i specialmofiveringenfill 6 § lagen om . Regler om ärendenas beredning finns i den avkyrkomötet fastställda arbetsordningen. Enligt 12 § 2 arbetsordningen skallalla allmänna ärenden före avgörandet beredas av utskott. Detsamma gällerenskilda ärenden i den män kyrkomötet anser det nödvändigt. Det bör även ifortsättningen ankomma på kyrkomötet att bestämma, huruvida beredning av ärendensom inte överlämnas av eller regeringen skall ske. I fråga om sådanberedning kan hänvisas till vad som har sagts i specialmofiveringen fill 8 §lagen om . Kyrkomötet skall inom sig för varje valperiod tillsättaett särskilt beredningsutskott för prövning av frågor som avses i 36 §. Kyrkomötet kan inom sig tillsätta ytterligare utskott förberedning av ärenden som skall behandlas av kyrkomötet. Sådana utskott får ejfilisättas för längre fid än kyrkomötets valperiod. Kyrkomötet väljer ledamöter i utskott fill det antal somkyrkomötet bestämmer. För ledamöterna skall väljas lika många ersättare. I paragrafen regleras kyrkomötets utskottsorganisation.Enligt nuvarande regler skall kyrkomötet fillsätfa ett flertal utskott. 1981/82:192 70 ett kyrkolagsutskott, ett expeditionsutskott och ettekonomiutskott. Om det förekommer ärenden om antagande av kyrkliga böcker,skall kyrkomötet tillsätta ett beredningsutskott. Om det behövs får kyrkomötetdärutöver tillsätta särskilda utskott för att ta upp frågor som annars hör tillkyrkolags-eller beredningsutskottet. För beredning av andra ärenden fårkyrkomötet slutligen tillsätta så många tillfälliga utskott som påkallas avomständigheterna. Som jag fidigare har sagt bör kyrkomötet ha en merflexibel organisafion än f. n. Det enda krav som bör ställas är att det förvarje valperiod skall finnas ett utskPtt som prövar om ett förslag rör lära. För avgörande av lärofrågor föreslår jag nämligen ett särskiltbeslutsförfarande (se 36 §). Därvid finns behov av att ett särskilt organprövar om detta beslutsförfarande är fillämpligt. Detta organ har i paragrafensförsta stycke givits namnet särskilt beredningsutskott och är alltså ettobligatoriskt utskott som filisätts för varje valperiod. I övrigt ges kyrkomötet enhgt andra stycket frihet att tUlsättade utskott som kan behövas. Sådana utskott kan väljas för hela valperiodeneller . Det blir alltså möjligt för kyrkomötet att undervalperioden inom sig tillsätta särskilda utskott med uppgift att bereda ettvisst eller en viss grupp av ärenden. Av naturliga skäl får sådana utskott intetillsäftas än kyrkomötets valperiod. EnUgt paragrafens tredje stycke väljer kyrkomötetledamöter i utskott till det antal som kyrkomötet bestämmer. Det överlämnasalltså åt kyrkomötet självt att bestämma antalet ledamöter. För ledamöternaskall kyrkomötet vidare välja lika många ersättare. Denna föreskriftöverensstämmer med vad som gäller (13 § 6 mom. kyrkomötesförordningen). Kyrkomötet får besluta att en eller flera biskopar, ävenom de ej är ledamöter av kyrkomötet, vid beredning av ärenden eller vid prövningav frågor som avses i 36 § får närvara vid ett utskotts sammanträden ochdeltaga i utskottets överläggningar men ej i besluten. Den nu ifrågavarande reformen beträffande kyrkomötetinnebär bl, a, att biskoparna inte längre skall vara självskrivna ledamöter avkyrkomötet. De skall dock kunna väljas fill ledamöter. Även om det får antasatt biskoparna i regel blir valda kan det emellertid hända att någpn ellernågra biskopar inte blir eller önskar bli valda. Mot bakgrund härav har i 5 §andra stycket i förslaget till lagen om tagits in enbestämmelse, enligt vilken biskoparna skall ha närvaroplikt och yttranderätt ikyrkomötet. Vid beredningen av ett ärende eller en viss grupp avärenden kan det finnas behov för ett utskott att inhämta särskild sakkunskaputanför kretsen av utskottsledamöter. Även vid den prövning som enligt 36 §andra stycket skall göras i vissa fall kan det finnas ett sådant behov.Biskoparna har, såsom 1981/82:192 71 företrädare för läroämbetet, en särskild kompetens. Iparagrafen öppnas därför möjlighet för kyrkomötet att besluta att en ellerflera biskopar, även om de inte är ledamöter av kyrkomötet, får närvara vid ettutskotts sammanträden och deltaga i utskottets överläggningar. Eftersom de inteär ledamöter av utskottet kan de av naturliga skäl inte få deltaga i dessbeslut. Om det krävs för beredningen av ett ärende, får kyrkomötetmedge atf ett utskott sammanträder mellan kyrkomötets sammanträden under valperioden.Ett sådant medgivande får ej avse längre fid än mellan tvåsammanträden. Kyrkomötet skall enligt förslaget sammanträda varje år.Enligt 26 § skall kyrkomötets första sammanträde varaavslutat . De därefter följande sammanträdena under valperiodenskall vara avslutade . Det kan för beredning av ett visst ärende finnas behov förett utskott att sammanträda under längre fid än under den då kyrkomötetsammanträder. I paragrafen har därför tagits in en bestämmelse, enligt vilkenkyrkomötet kan medge att ett utskott för beredning av ett visst ärende fårsammanträda mellan kyrkomötets sammanträden , dvs. mellankyrkomötets första och andra resp. andra och tredje sammanträden. Det har inteansetts lämpligt att ett utskott på detta sätt bereder ärenden som skallavgöras av ett nyvalt kyrkomöte. a. kosfnadskäl har i paragrafenföreskrivits en begränsning av tiden för ett sådant sammanträde. Sålunda fårett medgivande inte avse längre sammanträdestid än . Det bör ankomma på kyrkomötet eller, efter dessbestämmande, på utskottet att närmare bestämma fiden för ett sädantsammanträde. I vissa fall kan en praktisk ordning vara att utskottet förstsammanträder i anslutning till att kyrkomötets sammanträde haravslutats och i anslutning till kyrkomötetsnästa sammanträde. 1 andra fall kan det vara lämpligt att utskottetsammanträder en enda gång . Ett ärende som eller regeringen överlämnar tillkyrkomötet skall avgöras av kyrkomötet vid dess närmaste sammanträde, omärendet har överlämnats senast en månad före sammanträdets början. I annat fallskall ärendet avgöras senast vid det därpå följande sammanträdet. Enligt nu gällande regler (12 § kyrkomötesförordningen)bör de ärenden som har hänskjutits fill kyrkomötet "företrädesvisförekomma till behand- 1981/82:192 72 Denna regel hänger bl. a. samman med attkyrkomötet medverkar'vid stiftande av kyrkolag. Kyrkomötet skall även ifortsättningen, om det fidigare nämnda grundlagsförslaget genomförs, på olikasätt medverka vid viss lagstiftning. Det är angeläget att lagsfiftningsärendeneller andra ärenden som regeringen överlämnar inte fördröjs i kyrkomötet ochskjuts från ett sammanträde till ett annat. måste kyrkomötet fåskälig tid att bereda ett ärende som eller regeringen har överlämnattill kyrkomötet. Mot bakgrund härav föreskrivs i paragrafen dåkyrkomötet senast skall avgöra eft ärende som eller regeringenöverlämnar till kyrkomötet. Enligt paragrafen skaU det ske vid kyrkomötetsnärmaste sammanträde, om ärendet har överlämnats till kyrkomötet senast enmånad före sammanträdets början. Om ett ärende överlämnas senare skall ärendetavgöras senast vid det därpå följande sammanträdet, dvs. vid det sammanträdesom hålls påföljande år. Inget hindrar givetvis att kyrkomötet ändåavgör ärendet . Det bör överlämnas åt kyrkomötet aft meddela föreskrifterom hänvisning av ärenden till utskott, mofionstid m. m. Varje ledamot av kyrkomötet har en röst. Omröstning skallske öppet, utom i ärenden som avser val. Utom i fall då särskilt flertal krävs enligt 36 § förstastycket gäller som kyrkomötets beslut den mening som mer än hälften av deröstande enar sig om. Vid lika röstetal för olika meningar sker avgörandetgenom lottning. I paragrafen slås fast att varje kyrkomötesledamof har enröst. Vidare slås fast atf kyrkomötet, med visst undantag, beslutar genom enkelmajoritet. Vid lika röstetal skall ärendet avgöras genom lottning. Enmotsvarighet fill paragrafen finns i 15 § 1 mom. kyrkomötesförordningen.Det bör ankomma på kyrkomötet att liksom meddela närmare föreskrifter ompropositionsordning och om röstningsförfarande m. m. Ett förslag till kyrklig kungörelse som gäller lära eller avser bibelöversättning, psalmbok, evangeliebok,kyrkohandbok eller skall, om det inte förkastas av kyrkomötet, påyrkande av lägst fio av dess ledamöter vila fill dess nästa nyvalda kyrkomötesammanträder. Utan hinder härav kan kyrkomötet antaga förslaget om minst fem sjättedelarav de röstande enar sig om beslutet. Detsamma gäller förslag till kyrkligkungörelse om ändring eller upphävande av kungörelse som har sagts. Det särskilda beredningsutskottet prövar för kyrkomötetsvidkommande om första stycket är fillämpligt i fråga om visst förslag. 1981/82:192 73 Paragrafen innehåller regler om ett särskiltbeslutsförfarande när det gäller förslag till kyrklig kungörelse om lära och böcker. I huvudsak motsvaras bestämmelsen av 23 § i kommitténslagförslag. Föreskrifter om lära finns i 1686års kyrkolag. Ändringar i denna lag beslutas i den för kyrkolag stadgadeordningen. Bestämmelser om stadfästande av bibelöversättning, psalmbok,evangeliebok, kyrkohandbok eller beslutas av regeringen efter hörandeav kyrkomötet. För kyrkomötet gäller enligt 15 § 2 mom. kyrkomötesförordningenatt det i fråga om antagande av eller ändring i dessa krävs bifall av två tredjedelarav de närvarande ledamöterna. I 7 §lagen om föreslås kyrkomötet få kompetens att meddelaföreskrifter om bl. a. lära och böcker. Föreskrifter om läranär av grundläggande betydelse för . Grundvalen för läran ärbibeln. Övriga tidigare nämnda böcker är väsenfiiga uttryck för läran.Ändringar i fråga om läran och de böcker i vilka läran kommer till uttryck börsåsom jag har anfört endast kunna vidtas om en stabil majoritet godtardem. I paragrafens första stycke har därför tagits in bestämmelser som innebäratt lärofrågor genom ett särskilt uppskovsförfarande ges ett skydd motförhastade beslut i kyrkomötet. Reglerna bygger på det förfarande som gällerför rättighetsbegränsande lagstiftning i 2 kap. 12 § tredje stycketregeringsformen. Det i paragrafen föreslagna uppskovsförfarandet är, ilikhet med förfarandereglerna när det gäller rätfighetsbegränsandelagstiftning, så konstruerat aft ett förslag skall vila endast om det yrkas avlägst tio ledamöter. Om inte detta sker skall förslaget behandlas enligt deallmänna reglerna för ärendens avgörande. Om förslaget då vinner med enkelmajoritet är det alltså antaget. Om yrkande väcks att förslaget skall vila, finns tremöjligheter. Förslaget kan förkastas, något som kan göras genom beslut medenkel majoritet, förslaget kan antas, vilket förutsätter fem sjättedelsmajoritet, och förslaget kan vila. Enförutsättning för atf paragrafen skall kunna fillämpas är aft ett förslag tillkyrklig kungörelse avser lära eller de i paragrafen uppräknadekyrkliga böckerna. Som jag har sagt i den allmänna motiveringen (2.3.4) bördetta prövas särskilt. Jag har därför föreslagit att kyrkomötet för varjevalperiod skall tillsätta ett särskilt beredningsutskott för ändamålet (se 31 §).I andra stycket i nu förevarande paragraf föreskrivs att detta utskott förkyrkomötets vidkommande skall pröva, huruvida det särskilda beslutsförfarandeti första stycket är tillämpligt för visst förslag. Det bör ankomma på kyrkomötet att meddela närmareföreskrifter om ett sådant ärendes hänvisning och prövning samt om ärendetsåterupptagande. 1981/82:192 74 Avgörandet av ett ärende skall, om det behövs, delas upppå skilda beslut. Föreligger ett yrkande som avses i 36 § första stycket attett förslag skall vila och dessutom ett yrkande att förslaget skall förkastas,skall kyrkomötet pröva sistnämnda yrkande innan förslaget ställs underomröstning om antagande. Enligt paragrafen skall ett ärende delas upp på skildabeslut om det behövs. Vidare innehåller paragrafen regler om förfarandet närdet föreligger ett sådant uppskovsyrkande som avses i 36 § första stycket ochdet dessutom föreligger ett yrkande att förslaget skall förkastas. Om det föreligger ett yrkande att sådant förslagsom har sagts skall vila och ett yrkande atf förslaget skall förkastas,skall det sistnämnda yrkandet enligt paragrafen prövas först. Om kyrkomötet därvid,enligt reglerna om enkel majoritet, beslutar att förkasta förslaget, krävsingen ytterligare åtgärd. I motsatt fall skall undersökas om fem sjättedelar avde röstande vill bifalla förslaget. Om detta är fallet, är förslaget antaget. Kyrkomötet skall för varje valperiod inom sig utse envalberedning. Valberedningen bereder val av centralstyrelsen och kyrkomötetsutskott. I likhet med vad som gäller (2 § 2 arbetsordning fördet allmänna kyrkomötet) och i enlighet med kommitténs förslag föreskrivs iparagrafen att kyrkomötet inom sig skall utse en valberedning. Valberedningenskall utses för hela valperioden och skall bereda val till centralstyrelsen ochkyrkomötets utskott. Val av kyrkomötets ordförande samt förste och andre viceordförande skall alltså inte beredas i valberedningen. De sistnämnda valen börnämligen ske och liksom innan valberedningen utses.Det bör ankomma på kyrkomötet att meddela närmare föreskrifter om sammanträdenoch antal ledamöter i valberedningen, m, m. Val inom kyrkomötet skall, om omröstning begärs, ske medslutna sedlar. Valsedlarna skall vara lika till storlek, material och färg. Deskall vara enkla och omärkta samt, om valet ej sker proportionellt, upptaganamn på så många personer som valet avser. Vid lika röstetal sker avgörandetgenom lottning. Val av centralstyrelse, utskott och valberedning skallvara proportionellt, om det begärs av minst så många ledamöter som motsvararden kvot som erhålls om antalet närvarande ledamöter delas med det antalpersoner som valet avser, ökat med 1. Om kvoten är ett brutet tal, skall denavrundas till 1981/82:192 75 närmast högre hela tal. Vid sådant proporrionellt valskall bestämmelserna i lagen (1955:138) om proportionellt valsätt vid val inomlandsting, kommunfullmäktige m. m. tillämpas. Om ersättare ej väljs proportionellt skall vid valen ävenbestämmas den ordning, i vilken de skall inkallas till tjänstgöring. Paragrafens första stycke är en motsvarighet till 16 §första stycket kyrkomötesförordningen. Stycket motsvaras i huvudsak av 24 § ikommitténs lagförslag. Utöver vad kommittén har föreslagit har i likhet medvad som gäller föreskrivits dels hur valsedlarna skall vara utformade, dels atfavgörandet vid lika röstetal sker genom lottning. Dessa regler är enligt minmening nödvändiga. Paragrafensandra stycke innehåller bestämmelser om proportionellt val av centralstyrelsen,utskott och valberedning. Bestämmelser om proportionellt val till utskottfinns i 16 § andra stycket kyrkomötesförordningen. Beträffandeförfarandet vid sådant proportionellt val skall enligt lagrummet gälla vad somhar föreskrivits om proportionellt val till utskott. Kommittén harföreslagit en ändring i detta hänseende. Enligt kommitténs lagförslag (24 §)skall för förfarandet gälla vad som är föreskrivet beträffande val inomkyrkofullmäktige. Kommitténs förslag i denna del har inte föranlett någraerinringar under remissbehandlingen. Det bör därför genomföras. 1 paragrafenföreskrivs följaktligen att vid sådant proportionellt val skall tillämpasbestämmelserna i lagen (1955:138) om proportionellt valsätt inom landsting,kommunfullmäktige m, m, (ändrad senast 1979:416), Lagen gäller även förproportionellt val inom kyrkofullmäktige, I likhetmed vad som gäller beträffande val av suppleanter till utskott (13 § 6 mom,kyrkomötesförordningen) föreskrivs i tredje stycket att vid valen även skallbestämmas den ordning, i vilken ersättare skall inkallas till tjänstgöring, omdessa inte väljs proportionellt. Vid proportionellt val av ersättare skall deinträda i den ordning som föreskrivs i den nämnda lagen om proportionelltvalsätt. Val med slutna sedlar får överklagas genom besvär hosriksdagens valprövningsnämnd efter det att resultatet av valethar meddelats. Valet skall gälla utan hinder av att det har överklagats. I fråga omhandläggningen och prövningen av besvär skall tillämpas bestämmelserna iriksdagsordningen om besvär över val med slutna sedlar inom . Vad somdärvid sägs om kammarkansliet, kammaren och talmannen skall i stället gällacentralstyrelsen, kyrkomötet och kyrkomötets ordförande. Första stycket innehåller bestämmelser om besvär över valinom kyrkomötet. Någon motsvarighet härtill finns inte ikyrkomötesförordningen, vilket hänger samman med att kyrkomötet och utskottenenligt nuvarande ordning väljs för endast ett sammanträde. ,utskott m. m, i det Prop.1981/82:192 76 reformerade kyrkomötet skall väljas för hela valperiodenbör dessa val enligt min mening kunna överklagas, I likhet med vad jag harföreslagit i fråga om valen av kyrkomötesledamöter, anser jag att besvären börprövas av valprövningsnämnd, I andra stycket hänvisas i fråga handläggningen ochprövningen till vad som gäller för besvär över val med slutna sedlar iriksdagen. Bestämmelser härom finns i 7 kap. 5 § riksdagsordningen samt itilläggsbesfämelserna till denna paragraf, Val av centralstyrelse skall förrättas eftervalperiodens början och gälla till dess kyrkomötet förrättar nytt val undernästa valperiod. I 9 § lagen om har föreslagits attcentralstyrelsen skall väljas för varje valperiod. Valet bör förrättas alldelesi början av kyrkomötets valperiod. En regel härom har därför tagits in iförevarande paragraf. Med hänsyn till centralstyrelsens uppgifter bör den varapermanent tillgänglig. Ledamöterna i styrelsen föreslås i 29 § få närvaro- ochyttranderätt i kyrkomötet. Styrelsens mandattid bör därför sträcka sig in pånästa valperiod för kyrkomötet under den helt korta tid som förflyter till dessdet nya kyrkomötet har hunnit verkställa nytt val. I enlighet härmed föreskrivsi paragrafen att valen av centralstyrelse gäller fill dess att kyrkomötetförrättar nytt avtal under nästa valperiod. Centralstyrelsen sammanträder på kallelse av ordföranden.Ordföranden eller, vid förhinder för denne, vice ordföranden är skyldig attsammankalla styrelsen om minst en tredjedel av dess ledamöter begär det. Centralstyrelsen får handlägga ärenden endast omordföranden eller, vid förhinder för denne, vice ordföranden samt minst hälftenav de övriga ledamöterna är närvarande. I 42 § föreskrivs att styrelsen skall sammanträda påkallelse av ordföranden. Det kan tänkas inträffa någon händelse eller uppkommanågon fråga som ett mindre antal av styrelseledamöterna anser bör behandlastämligen omgående. Med hänsyn härtill föreskrivs också i paragrafen atfordföranden eller, vid förhinder för denne, vice ordföranden är skyldig attsammankalla styrelsen om minst en tredjedel av styrelsens ledamöter begär det.Paragrafen motsvaras i huvudsak av 30 § första stycket i konimitténslagförslag. Prop.1981/82:192 77 I likhet med vad kommittén har föreslagit ges en regel omnär styrelsen är beslutsför. I 43 § föreskrivs att styrelsen får handläggaärenden när ordföranden, eller vid förfall för denne, vice ordföranden ochminst hälften av ledamöterna är närvarande. Det bör ankomma på kyrkomötet atfmeddela närmare föreskrifter om centralstyrelsens arbetsformer och verksamhet. Ikraftträdande m. m. Lagen föreslås till huvudsaklig del träda i kraft den 1januari 1983. Beträffande förutsättningarna härför kan hänvisas till vad somhar sagts i specialmotiveringen fill den föreslagna bestämmelsen om ikraftträdandetav lagen om . För attett kyrkomöte skall kunna sammanträda enligt den nya ordningen redan år 1983krävs att vissa bestämmelser i lagen som rör val till kyrkomötet träder i kraftvid en fidigare tidpunkt än /83. Den centrala valmyndighetenmåste sålunda ges möjlighet att fastställa antaletvalkretsmandat i varje valkrets. Vidare måste de nyvaldakyrkofullmäktige kunna välja elektorer och delegerade. Ipunkt 1 föreskrivs därför att bestämmelserna om fastställandet av antaletvalkretsmandat och om val av elektorer och delegerade träder i kraft den 1december 1982. Enligt punkt 3 skall den centrala valmyndigheten göramandatfördelningen . I punkt 2föreskrivs att kyrkomötesförordningen och insruktionen för allmänt kyrkomötesutredningsnämnd upphävs genom lagen. Även vissa andra författningar blirobehövliga till följd av den föreslagna nya ordningen. Dessa behöver emellertidinte upphävas i den för kyrkolag stadgade Ordningen, 1 punkt 4har tagits in en bestämmelse som motsvarar 7 § 8 mom, kyrkomötesförordningen.Bestämmelsen reglerar vad som med avseende på val av elektorer och delegeradeskall gälla för sådana totala kyrkliga samfälligheter som fick bildas enligtden vid kyrkomötesförordningens tillkomst gällande lagen omförsamlingsstyrelse. Enligt bestämmelsen skall vad som sägs i 7-9 §§ lagen omkyrkomötet om församling i stället gälla samfälligheten. Eftersom det endastfinns kvar ett fåtal sådana enligt äldre lag bildade samfälligheter bör intebestämmelsen tas in i själva lagen. Enligtarbetsordningen för det allmänna kyrkomötet ankommer vissa uppgifter påordföranden inför ett kyrkomöte och vid kyrkomötets första mötedag. Detförutsätts att det allmänna kyrkomöte som är inkallat till den 15 april 1982tar initiativ till en sådan översyn av arbetsordningen aft det kyrkomöte somenligt den nya ordningen skall sammanträda kan inkallas. Någonsärskild övergångsbestämmelse i detta hänseende har därför inte ansettsbehövlig. 1981/82:192 78 4.3 Lagen om ändring i lagen (1936:567) om domkapitel I enlighet med vad jag har anfört i den allmännamotiveringen (2.5) har i 12 § förts in en bestämmelse om att endast den somtillhör är behörig till tjänst som stiftssekreterare. Övrigaändringar av paragrafen är endast av redaktionell natur. Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jagatt regeringen föreslår dels att för sin del anta förslagen till 1. lag om , 2. lag omkyrkomötet, 3. lag om ändringi lagen (1936:567) om domkapitel, 4. lag omupphävande av det forna prästeståndets privilegier, 5. medge att urkyrkofonden får bestridas kostnader för kyrkomötet enligt vad jag harförordat, 6. godkänna degrunder för statsbidrag fill kyrkomötet som jag har förordat. bör behandla detta ärende först sedan beslut harfattats med anledning av proposifionen (prop. 1981/82:77) om formerna för denkyrkliga lagstiftningen m. m. Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch beslutar atf genom proposition föreslå att anta de förslag som föredraganden har lagt fram. Prop.1981/82:192 79 Kommitténs sammanfattning av sina överväganden och förslag kyrkomöfeskommitté har haft i uppdrag att prövaom inte reglerna om kyrkolagstiftning i punkt 9 övergångsbestämmelserna tillregeringsformen kan upphävas. Därvid har det även ålegat kommittén att pröva omövriga i samma punkt intagna övergångsbestämmelser rörande kyrkan kan upphävaseller överföras till annan lagstiftning.