prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — Den innebär att bortfallet i statistik för detta äruppskattas till . i stället för som fidigare antagits 8,9miljarder kr. Denna korrigeringsposthar vidare antagits öka med . per är 1981 resp. 1982. Vidfastställandet av denna utvecklingstakt har beaktats vad som kan antas vara enrimlig förändring i tjänsteexporten. Huvuddelen av korrigeringen har nämligenlagts pä tjänsteexporten, en mindre del hänförs till transfereringarna. Härigenom erhålles en volymökning avtjänsteexporten pä Bilaga 1.1 Preliminärnationalbudget 11 1981 och 1982, en utveckling som får ansesrimlig med beaktande av devalveringen. Sammantaget tyderkalkylerna pä att handelsbalansen skulle vändas i ett överskott pä drygt2 miljarder kr. Beräkningarna skiljer sig något från konjunkturinstitutetsberoende pä dels en längre prognos för den privata konsumtionen, dels ettantagande om en något lägre importbenägenhet. Eftersom tjänste- ochtransfereringsbalanserna försämras stannar förbättringen av bytesbalansen vidca 1/. Tabell 1:2 Bytesbalans 1980-1982 Milj kr, löpande priser Övriga tjänster, netto Bytesbalans för varor och Bytesbalans för varor, tjänster 1 alternativet med enviss nedgång i dollarkursen antogs det genomsnittliga världsmarknadspriset inationella valutor öka något långsammare än i huvudalternativet, eller ca 6%.För svensk del motvägs dock detta av valutakursutvecklingen som, om hänsyn tastill exportens konkurrensmässiga sammansättning, innebär en viss deprecieringav kronan i jämförelse med huvudalternativet. Därmed blir detvärldsmarknadspris som svensk export av bearbetade varor har att möta ungefärdet samma i båda alternativen. Några nämnvärda volymeffekter torde därförknappast uppstå. På importsidan beräknasdet sammanvägda importpriset öka något långsammare än i huvudalternativet. Deverkningar på importvolymen som möjligen kan uppkomma torde vara betydligtmindre än priseffekten varför importen i löpande priser blir lägre vid denlägre dollarkursen. Beroende på dels lägrepriser för de råvaruexporterande sektorerna, dels lägre exportpriser päbearbetade varor till följd av mindre prisökningar pä importerade insatsvaror,blir den genomsnittliga prisutvecklingen pä den totala exporten långsammare ialternativet med sänkt dollarkurs än i alternativet med oförändradevalutakurser. Sammantaget visar kalkylerna på en bytesbalans som ärungefär . bättre än prognosen för bytesbalansen enligthuvudalternativet. Prop.1981/82:100 12 Inkomster, konsumtion och sparande Under 1981 och 1982beräknas hushällens realinkomster falla med sammanlagt närmare 4,5%.Åtstramningen är hårdare än vad som var fallet 1977-1978 då de realadisponibelinkomsterna steg med 0,. Dessutom fick en betydande del avinkomsttagarna dä en standardförbättring genom att den femte semesterveckaninfördes. Man kan konstatera,tabell 1:3, att trots den skärpning av finanspolitiken som ägde rum underhösten 1980 steg realinkomsterna betydligt . Det främsta bidraget komfrån inkomstöverföringarna samt från de sänkningar av inkomstskatten somvidtogs vid årets början i syfte att underlätta löneförhandlingarna. innebär attde reala löneinkomsterna efter skatt sjunker med . Enåterhållsam utveckling av den inhemska konsumtionsefterfrågan är en nödvändigdel i en ekonomisk politik som syftar fill att förbättra bytesbalansen genomatt skapa utrymme för exporttillväxt och investeringar. Vid ett givet, begränsat,utrymme för privat konsumtionsefterfrägan kan kravet pä återhållsamhet inteenbart riktas mot löneinkomsterna utan måste också avse inkomstöverföringarna.Härtill kommer kravet på en dämpad offentlig resursförbrukning. De begränsningar avtillväxten av inkomstöverföringarna som föreslogs i prop. 1980/81: 20 var ettled i denna politik. Det är dock främst frän 1982 som effekten blir mera märkbar.1 budgetförslaget /83 finns förslag om besparingar som påverkarhushållsinkomsterna ytteriigare. De samlade besparingarna medför atttransfereringstillväxten 1982 blir lägre än den annars skulle ha varit.Tillväxten i transfereringarna har därmed brutits räknad i reala termer. Det framgår också avtabell 1:3 vilken roll de direkta skatterna spelat för disponibelinkomsternasutveckling. Till skillnad från vad som var fallet kombinerasindexregleringen inte med någon ytterligare sänkning av den direktainkomstskatten 1982. Därmed ger direktskatten ett lägre bidrag tilldisponibelinkomsten. torde de indirekta skatterna verkatåterhållande pä realinkomsterna via priseffekterna. ger emellertid sänkningenav mervärdeskatten ett tillskott till realinkomsterna. Det samlade uttaget avdirekt och indirekt skatt har dämpat realinkomsterna medandet istället ökar dessa. Hushällsinkomsterna utgörungefär tvä tredjedelar av de totala inkomsterna i samhället. Eftersom dennainkomstpost spelar så stor roll finns det anledning ange något om deosäkerheter som finns i kalkylerna. En sådan har att göra med hur inkomsternaberäknas. Enligt nationalräkenskaper uppskattashushållens disponibla inkomster genom att addera privat konsumtion enligtomsättningsstafisfiken och spa- Bilaga 1.1 Preliminärnationalbudget 13 Tabell 1:3 Real utvecklingav inkomster och skatter 1979-1982 Faktorinkomster 0,2 -3,6 -1,9 Inkomstöverföringar 3,0 2,1 -1,4 Skatter -4,0 -2,4 -0,1 Real disponibel inkomst 2,8 -2,1 -2,4 rande beräknat på basis av den s. k.finansstatistiken. Mot detta ställs så inkomsterna enligt inkomststatistiken.SkiUnaden däremellan uppgick tUl . Osäkerheten i dennauppskattning vjsas bl. a. av att denna varierat mycket kraftigt med ett tydligtvartannatårsmönsler. anges minskningar, 1976, 1978 och1980 ökningar. Variationerna är också mycket kraftiga, både ökningar ochminskningar pä har uppmätts. därhelårstatistik inte finns, dvs. 1981 och 1982, beräknas denna tilläggspostutvecklas i takt med övriga delar av disponibelinkomsten. Osäkerheten är sådanatt variationer på ± kan tänkas. Det är anmärkningsvärtatt konsumtionen inte ökade snabbare 1980 om man beaktar den storainkomstökningen. En förklaring kan vara att osedvanligt stor de avinkomstökningen bestod av pensioner och andra transfereringsinkomster medrelativt sett höga sparbenägenheler. En annan förklaring äratt det som uppfattas som oväntat snabba eller tillfälliga inkomsttillskottsparas i större utsträckning än permanenta inkomster. Skattningar utförda inomkonjunkturinstitutet tyder på att konsumtionen är anpassad fill tidigareinkomst- och konsumlionsnivåer samt till arbetsmarknadsläget. räknadekonjunkturinstitutet - i sin höstrapport - och regeringen i prop. 1981/82:30,pä basis av dä tillgängliga uppgifter med att sparkvolen steg även under 1981.Förklaringar till detta angavs vara att hushällen inför väntade förändringar iskatte- och avdragsregler ökade sitt sparande genom att amortera av en del avsin skuldstock. Osäkerhet inför befarade försämringar i arbetsmarknadslägetskulle ha kunnat spela en likande roll. Den preliminära statistiksom nu föreligger för de tre första kvartalen redovisar emellertid en sjunkandesparkvot, disponibelinkomsten har sjunkit mot 1,för konsumtionen.Detta sammanhänger möjligen med att fallet i disponibelinkomsten faktiskt varitsnabbare än väntat och att hushällen kan ha försökt att försvara sinakonsumtionsmöjligheter genom minskad sparkvot. Under det fjärdekvartalet beräknas realinkomsterna ha stigit relativt kraftig, bl. a. beroendepä sänkningen av mervärdeskatten. Prop.1981/82:100 14 1981faller ändå inkomsterna snabbare än vad som tidigare bedömdes troligt. Det beror både på lägre löneutfall, genomlägre löneglidning, och på långsammare takt vad gällerinkomstöverföringarna. En visskonsumtionsuppgäng väntas ske . som helhetantas en konsumtionsminskning pä 1 1/. Sparkvolen skulle trots minskningen ligga pä avinkomsterna, en av de högsta nivåer som uppmätts sedan böijan av . Tabell 1:4 Realinkomstutveckling efter skatt 1979-1982 -2 1/2 Räntor och utdelningar, netto. - 1/2 - 1/2 -21/2 Om det är osäkerthur sparande och konsumtion förhållit sig gäller detta i än högregrad 1982. För en hög sparkvot talar effekterna av marginalskatte- ochavdragsreformen. Det förhållandet att arbetsmarknadsläget i genomsnitt kommer att varasämre 1982 än 1981 talar i samma riktning. Å andra sidan är detav vikt att påpeka att situationen är unik såtillvida att det är med realinkomstminskning. Det kan mycket väl tänkasatt hushällen vid så stora realinkomstminskningar försöker försvara sinkonsumtionsnivå genom att minska sparkvolen. Den avsaktande inflationstakten kan verkai samma riktning. I ett läge med stigande inflationstaktkan man vänta sig att hushållen ökar sittsparande för att dels gardera sig mot oväntade utgiftskrav dels kunna bibehålla sina tillgångars realvärde. 1 ensituation med avsaktande inflationstakt bör reaktionsmönstren vara de motsatta.1 likhet med konjunkturinsfilutet har här antagits en viss fortsatt minskningav sparkvolen. Särskild vikt har här lagts vid att det är en unik situation medtvä år i rad med sä kraffiga realinkomstminskningar. Sammantaget harantagits att vid den förväntade minskningen i den reala disponibla inkomsten pånärmare 2,skulle nedgången iden privata konsumtionen stanna vid 1,. Sparkvolen skulle, trots nedgången likväl ligga på en relativthög nivå. Detär främst som konsumtionen torde fortsätta att minska relativt snabbt. Under detandra halvåret fortsätter minskningen men i långsammare takt. Inflationen höll sigunder större delen av 1980 och 1981 på en hög nivå, . Den snabbasteökningen, och ända upp till 15,räknat som 12-månaderstal, uppmättes isamband med mervärdeskattehöjningen . Åtstramningspolitiken ikombination med en avtagande internationell inflationstakt har medfört attprisstegringstakten uppgick till vid 1981 ärs slut. sker enfortsatt dämpning. Frän prognosmodell kan följandeuppspaltning av prisstegringstakten 1981 och 1982 göras. Konsumentprisernas uppgång1981 1982 (årsgenomsnitt) KPI, totah 12,1 8.5 Indirekta skatter ochlivsmedelssubventioner 2,1 -0,8 Internationella priser 3,8 4,0 Övriga kostnadsfaktorer 6,2 5,1 Skillnaden mellan 1981och 1982 vad gäller priseffekterna av indirekta skatter är betydande. 1981påverkades denna post bl.a. av helårseffekten av mervärdeskattehöjningen hösten1980. redovisades den fulla årseffekten av sänkningen avmervärdeskatten. De internafionellapriserna beräknas öka långsammare 1982 än 1981 räknat i nationella valutor.Devalveringen leder dock till att de internationella priserna påverkar densvenska prisnivån i ungefär oförändrad utsträckning. kalkyl skulle vidare den inhemska kostnadsutvecklingen geett något lägre tillskott till inflationstakten. Konjunkturinstitutetberäknar vidare att detta skulle innebära att inflationen räknat på12-månaderstal skulle sjunka frän vid utgången av 1981 fill drygt8% vid utgången av 1982. Det skulle i så fall innebära att inflationsklausuleni avtalet utlöses . Härvid bör dock beaktas att en sådanprognos baseras på ett mekaniskt genomslag av vissa kostnadselement. Huruvidaföretagen beter sig på ett sådant sätt som modellen förutsätter beror av om deanser att efterfrågeläget ger underlag för en sådan prissättning. Den svagaefterfrågan i kombination med den avsaktande internationella prisstegringenbör göra det möjligt att avtalsindex ökar långsammare än de som utgörgränsen för utlösning av avtalsklausulen. Industriproduktion, vinster och investeringar Tabell 1:5 ger enöversikt över näringslivets, i vid mening, utveckling under 1970-talet.Siffrorna ger en klar och tydlig bild av en relativ tillbakagång för detsvenska näringslivet, både i relation till den offentliga sektorn här hemma ochi relation till andra länders näringsliv. Prop.1981/82:100 16 Tabell 1:5 Näringslivets utveckling Industriproduktion i Industriproduktion i Genomsnittligt bruttodrifts-överskott inom industrin, % -0,4 25 1/2 varor inom OECD-området, Näringslivsandel av BNP Näringslivsandel av totala sysselsättningen Offentliga tjänsteprod, andel av BNP Offentlig sysselsättningsandel av total sysselsättning (tim) För att åstadkommaden nödvändiga förbättringen av den yttre balansen måste näringslivet,och i synnerhet den på exportmarknaderna och gentemot importen konkurrerandedelen, få en väsentligt bättre utveckling än den som rått . Produktionstillväxteni näringslivet bröts . Siffrorna för påverkas ihög grad av arbetsmarknadskonflikten och den återhämtning som ägde rum underdet tredje kvartalet var bara ett temporärt återställande av produktions- och leveransnivåersom drabbats av konflikten. har dennedåtgående tendensen fortsatt. Industriproduktionen skulle enligt de preliminärauppgifter som föreligger ha sjunkit med drygt 2,. /82 lågindustriprodukfionen undertoppnivån /1980. Efterfrågan päindustrivaror dämpades i första hand pä hemmamarknaden. Produktionenför export minskade också något men inte i samma takt. Lageromslaget spelade enviktig roll i det här avseendeet. Minskningen av lagren motsvarade ett bortfall pänärmare av industriproduktionen. Men även efterfråganför konsumtion och investeringar minskade. Till en del är produktionsnedgångenberoende av den förda åtstramningspolitikensom just syftat till att hälla tillbaka efterfrågan inom landet. Bilaga 1.1 Preliminärnationalbudget 17 försämringen av konkurrenskraften och1981 har också spelat en roU och kan beräknas ha sänkt industriproduktionen . Diagram 1:3Industriproduktionsindex 1971 1981 priser.Säsongrensade månadsvärden utjämnade med tremånaders glidande INDEX 1968 = 100 1971 1972 1973 1974 1975 1976 1977 1978 1979 1980 1981 Källa:Statistiska centralbyrån. En viktig fråga är hursnabbt industriproduktionen kan tänkas öka igen som en följd av devalveringen. I de siffror som f.n.föreligger, avseende , har någon uppåtgående tendens inte kunnatskönjas . Efter devalveringen 1977 kunde någon bestående uppgång intemärkas förrän . Det finns dock vissaviktiga skillnader jämfört med och 1978. För det första drogs företagen dämed kraftiga överlager som resultat av överbryggningspolitiken under de tväföregående åren. Denna gav till resultat stora överlager som verkade kraftigtnedhållande pä industriproduktionen och under en del av 1978. Somframgår av diagram 1:4 som visar de totala lagerstockarna i jämförelse medproduktionen är läget nu ett helt annat. Industrin har inte överlager itillnärmelsevis samma utsträckning som 1977. Det finns dock en viss tendenstill att företagen, enligt konjunkturbarometern, har något större lager än deanser mofiverat med hänsyn till efterfrågan. försökerföretagen rimligen att sälja ut färdigvaror från lager. Med hänsyn tillerfarenheterna frän tidigare konjunkturcykler väntas avvecklingen avfärdigvarulagren fortgå om än i avtagande takt. För råvaror och andrainsatsvaror samt för varor i arbete, dvs. produkter som fortfarande befinnersig i produktionsprocessen, är det rimligt att räkna med en volymmässig ökningi absoluta tal tiU följd av att produk-2 1981182. Prop.1981/82:100 18 Diagram 1:4 Lagerkvoten 1972-1982 -III I 11 I I 111 I I I 11 I I 11 I I I 11 I II 11 I I I I I I I I I 11 I I I I I I I I I I I I I I I I 1972 1974 1976 1978 1980 1982 Räknat som andel av den stigandeproduktionen är det fortfarandeen minskning av lagren. Det är svårt atttillfredsställande förklara den trendmässiga uppgången i den s. k. lagerkvoten. Det är snararelätt att hitta argument för en fortgåendesänkning av lagerkvoten. Att denna istället stigit kan tänkas hänga samman medbranschutvecklingen. Den relativa krympningen av råvarubranscherna ochden motsvarande ökningen av verkstadsindustrin kan vara en del av förklaringen. Men även för verkstadsindustrin kannoteras en ökning av lagerkvoten vadgäller varor i arbete och färdigvaror. Det kan tänkas att det är en ökaddiversifiering, ett ökat antal produkter, som spelar en vikfig roll i dennaprocess. har industriproduktionenberäknats öka 3,års låga nivå.Av följande tablå framgår för vilka ändamål produktionen beräknas tas i anspråk uttryckt i förändring imiljarder kr. Ökning av industriproduktionen 1982 avsett för: Export 9,5 Privatkonsumtion -1,5 Bilaga 1.1 Preliminärnationalbudget 19 Härav framgår den viktigaroU export och lager spelar i kalkylen . Prognosen förlagerefterfrågan har justerats ned sedan höstproposi-fionen 1981/82: 30. Detberor på att efterfrågan och produktion totalt sett nedreviderals. Den ökning avindustriproduktionen pä 3,som prognosen visar förefaller måhända inte varasärskilt kraftig. Produktionen föll dock under loppet av 1981 varför enutveckling enligt prognosen betyder en ordentlig expansion under loppet av1982. Mellan första och andra halvåren beräknas ökningen bli 6 ä . Detta äringet exceptionellt i en konjunkturuppgång. Senast under uppgången 1978-1979förekom ökningstal av denna storlek. Vilka är dåförutsättningarna för att en sådan expansion av industrin kommer till ståndgivet att efterfrågebilden realiseras? Sannolikheten för en konkurrenskraftigprisutveckling pä svensktillverkade produkter har tidigare diskuterats. Vadgäller arbetsmarknadsläget visar konjunkturbarometern att andelen företag somanser sig sakna både yrkesarbetare och andra arbetare minskat drastiskt. Att dessa bristtal under1979 och 1980 inte nådde lika högt som under tidigare konjunkturtoppar bercrtroligen bl.a. på att företagen mot bakgrund av sina tidigare svårigheter attrekrytera i önskad omfattning skurit ned sina utbyggnadsplaner sä att de skullevara förenliga med industrins rekryteringsmöjligheter. Genom denna anpassningav expansionen kommer inte heller företagen att redovisa arbetskraftsbrist isamma omfattning som . 1 det avseendet ärsituationen nu väsentligt annorlunda. Den kommunala sektorn som under1970-talet netto nyrekryterat 40000-50000 personer per är kommer under 1982enligt de gjorda beräkningarna bara öka sin sysselsättning med 20000 personer.Detta är ett drag i utvecklingen som ger helt nya förutsättningar förindustrins rekryteringsmöjligheter. Det är visserligen sant att den direktakonkurrensen om arbetskraften mellan kommuner och industri inte är sä stor iett kort perspektiv. Tar man emellertid hänsyn till bruttoströmmarna påarbetsmarknaden torde betydelsen av denna konkurrens framstå tydligare. I ettlängre perspektiv förefaller det självklart att om den fjärdedel avarbetsmarknaden som kommunerna utgör tar hand om hela tillskottet av arbetskraftmåste detta päverka även industrin. En annan viktig fråga ärvinstsituationen. Enligt de beräkningar som redovisar ikapitel 8 skulle driftsöverskotten som andel av produktionen stiga under 1982.Räknas driftsöverskottet netto, dvs. avdrag görs för kapitalförslitning, skulleöverskottet inte mer än nätt och jämnt nå upp tUl den lägsta nivå som uppmättesunder böijan av även om detta jämfört med utgör en relativtkraftig positiv förändring. Att vinstnivån förbättras och är bättre än1977-1978 bör vara ett skäl 1981/82:100 20 för att företagen kan tänkas vara något merabenägna att hålla en långsammare prisstegringstakt på sina produkter ijämförelse med konkurrentländerna. Vinstförbättringen börockså påverka investeringsbenägenheten i positiv riktning. Härvid måste ocksåbeaktas graden av kapacitetsutnyttjande och förväntningar om den framtidaefterfrågeutvecklingen. Inte minst bör det förhällandet att företagen under1982 dels kan tillgodose efterfrågan i viss utsträckning genom leverans fränlager, dels kan öka produktionen utan att öka kapaciteten spela en viktig roll.Ett behov av en investeringsökning kan tänkas uppstå under loppet av 1982 ochunder 1983. Mot bakgrund av en sedvanlig investeringsenkät till företagen samtmed beaktande av kapacitetsutnyttjande och vinstläge har konjunkturinstituteträknat med en investeringsminskning på mellan årsgenomsnitten 1981 och 1982. Med hänsyn tiU attkonjunkturinstitutet inte kunnat beakta den investeringsstimulans som beslutetatt frisläppa investeringsfonderna även när det gäller maskininvesteringarutgör, har industriinvesteringarna räknats upp något . Här harkalkylerats med att minskningen stannar vid . För det övriga näringslivetsinvesteringar har någon uppräkning ej vidtagits. De finansiella kalkyler somredovisas i tabell 1:6 anger en förbättring av det finansiella sparandet inäringslivet. Ser man till de icke-finansiella företagen finner man enförbättring pä 7,. Ökningen av företagensbruttosparande torde vara större men ökade investeringsbelopp, räknat i löpandepriser, samt ökade lager förbrukar en betydande del av denna förbättring. Detbör understrykas att näringslivets finansiella sparande i detta sammanhangframkommer som en restpost vilket medför att osäkerhetsmarginalerna är relativtstora. Även denna senare kalkyltyder dock pä ett förbättrat vinstläge , vilket utgör enförutsättning för en investeringsuppgång när kapacitetstakten böljar uppnåsför ett växande antal företag . Tabell 1:6 Finansielltsparande 1979-1982 därav: icke finansiella företag Offentlig sektor (inkl social- Expansionstakten i deoffentliga utgifterna dämpas. Tabell 1:7 anger hur de reala resursanspråkenförändras. 1 det avseendet är det av intresse att notera hur denna dämpningkommer till stånd. Bilaga 1.1 Preliminärnationalbudget 21 Tabell 1:7 OfTentlig konsumtion ochinvesteringar 1980-1982 Statens' konsumtion och investeringar -2,3 -2,2 -8,3 -15,0 -3,3 Kommunernas konsumtion och investeringar -5,9 Totala offentliga sektoms konsumtion och -0,4 ' Myndigheter inkl. socialförsäkring. Staten har gått föregenom att börja minska de egna resursanspråken för konsumtion och investeringarunder 1980 och 1981. minskar den statliga konsumtionen med 2,2%.Knappt 1 procentenhet därav beror pä de besparingar som presenteras ibudgetförslaget och resten beror av tidigare beslutade besparingar. Inom kommunerna har endämpning av expansionen påbörjats som framgår av att sammantaget ökarkommunernas konsumtion och investeringar långsammare 1981 än tidigare.Minskningen av investeringsverksamheten är viktig inte bara p.g.a. den omedelbara lättnad som uppnäsifråga om det offentligas resurskrav utan också därför att investeringar ledertill anspråk på resurser för löpande verksamhet . Den kommunalakonsumtionen svarar för av den offentliga sektorns samlade konsumtion ochinvesteringar. Statsmakterna har genom finansiella åtgärder försökt fä tillstånd en uppbromsning av den kommunala konsumtionen. Vidare har det varit ensträvan frän statsmakternas sida att minska kostnadsökande föreskrifter ochregler som styrt den kommunala verksamheten. Regering och riksdag haruttalat att den kommunala konsumtionens ökningstakt för är 1982 och årendärefter inte får överskrida för att vara förenlig med en balanseradsamhällsekonomisk utveckling. Det förefaller som omkonsumtionens tillväxt varit i stigande . De kommunalaberedskapsarbetena spelar en viktig roll när det gäller att förklara dennautveckling. De avvecklades i rask takt men ökade på nytt underloppet av 1981. har förutsatts att den ökning av kommunalaberedskapsarbeten som är trolig avvecklats under detandra. Därmed är utvecklingstakterna både 1981 och 1982 / genomsnitt opåverkadeav beredskapsarbetena. Om vi korrigerarkonsumtionen för beredskapsarbetena för att finna den underliggandevolymmässiga ökningstakten blir resultatet följande (procentuellvolymförändring). 1981/82:100 22 Räknat på detta sättskulle det säledes ha skett en viss dämpning i volymexpansionen mellan 1980 och1981. Sysselsättningen, som väger tungt i den kommunala konsumtionen, ökade med3%. Kommunernas löpande förbrukning av varor och tjänster ökade ännu snabbare.Primärkommunerna beräknas ha ökat med mot för landstingen. Prognosen för 1982grundar sig i första hand på en enkät till kommunerna . harenkätmaterialet tolkats så att primärkommunerna skulle öka sinkonsumtionsvolym 1 -1,, landstingen med . Tillsammans skulle detinnebära drygt 1,för hela den kommunala sektorn. Här har räknats med 1,. Den angivna prognosen pä1,utgär frän att beredskapsarbeten i regi inte påverkarårsgenomsnittet. i relafion till utvecklingen är innebördenvidare att den konsumtionsvolym som rådde /1982 förblir istort sett oförändrad under loppet av 1982. De totala offentligautgifterna uppgår till bortåt .