prop · G503102 · 1981-12-31 00:00:00 — Frånoperativa utgångspunkter innebär en nedläggning av ökade risker, eftersom fler flygplan samlas på övriga flottiljer med ökad sårbarhet som följd. Chefen för flygvapnet anser all osäkerheten i fråga om flygvap nets krigsoianisation talar för att något beslut inle bör fallas med innebörden att någon flottilj med flygförband - utöver - dras in /83 - 1991/92. ' Medhänsyn till redovisade ojjerativa förhållandefi och behovel avhandlingsfrihet för flygvapnets framtida organisation anser överbefälhavarenalt F 6 t. v. bör behållas. F13Mutgör eU delachemenl tiU Bråvalla flygflolfilj (F13) föriagl tUl Malmslält ochbeslår av stab, förvaltnings- och driftenheter, målflyg- ochIransportflygdivision. Detachementet deltar i förbandsproduklionen genom allutföra målflygningar, Iransportflygningar och sambandsflygningar. 1981/82:102 Bilaga2 Försvarsdepartementet 64 (DC 3) som finns på detachementet kommer attutgå ur flygvapnets organisation. Försvarels materielverk utreder f n.möjligheterna att förlänga flygtiden för flygplan 32 (Lansen). Det kan bliaktuellt aU lokalisera en målflygenhet med flygplan 32 fill en annan miUtärflygplats. Överbefälhavarenföreslår därför all flygvapnets verksamhet på Malm-slätt börjar avvecklas islutet av 1980-lalel. Tidsplanen för en sådan avveckling kan enligtöverbefälhavaren fastställas oberoende av huruvida F 13 M kommer alt beröras avolika alternativ för försvarels framlida heli-koplerorganisafion. Krigsflygfältmed en baslropp bör behållas. F18utgör resterande del av flygflottilj (F 18) saml flygkår(F2), vilka lades ned . Vid F 18 finns stab, förvaltnings- ochdriftenheter, sambandsflygenhel, bas- och slridslednings- och luflbevakningsförband,flygvapnets luftbevaknings- och stridsledningsskola (STRILS), flygvapnetsteletekniska skola (ETTS) saml en kadett- och aspirantskola (K AS/M). KAS/Mavvecklas i samband med införandel av del nya befälsordnings-syslemel. STRILSupphör under 1980-lalel, varvid utbildningen föriäggs direkt fiU flygvapnetsstridslednings- och luflbevakningsanläggningar. ETTS kan föras över lillFlygvapnets Halmsladsskolor (F 14) . Överbefälhavarenföreslår därför all F 18 avvecklas . Krigsflygfält med enbastropp bör emellertid behållas. Överbefälhavarenberör härutöver vissa frågor som rör f d. Fll i och f. d. F 12 iKalmar. Flloch F 12 lades ned som flygflottiljer . Flolliljerna har enliglöverbefälhavaren avvecklats planenligt. Chefen för flygvapnet skall dockbehålla förvaltningsansvaret för mark och byggnader lill dess att den fortsattaanvändningen är beslutad. Vidbägge elablissemenlen finns ett inle obetydligt underhålls- ochiståndsätlningsbehov. Eftersom chefen för flygvapnet inle har något behov avanläggningarna, är det angelägel all försvarsmakten kan frånträda förvaltningsansvaretoch därmed undvika ytteriigare investeringar och driftkostnader. Överbefälhavarenföreslår därför aU de båda elablissemenlen skall lämnas helt senast år 1982och all förvaltningsansvaret frånlräds möjligt. Verksamheten vidbaslropparna bör därefter successivt avvecklas. Markoch byggnader i och Överbefälhavarenhar slutligen föreslagit aU viss mark och vissa byggnader som försvaretdisponerar i Slockhoim och skall avvecklas. IStockholm disponerar försvaret ell antal byggnader pä Skepps- ochKastellholmarna. Det militära utnyttjandet av dessa bör enligl överbefäl- 1981/82:102 Bilaga2 Försvarsdepartementet 65 havarenbegränsas och på lång sikt omprövas. Överbefälhavaren anser all inriktningen pålång sikt bör vara alt överlämna byggnaderna i sin helhet fill civilamyndigheter. Vidaredisponeras norr om delachemenl vid Östra och somanvänds av ett stort antal miUtära myndigheter. Överbefälhavaren anser att denverksamhet som bedrivs där bör flyttas av ekonomiska skäl. Utredningar visarmed hänsyn lill del framlida investeringsbehovet att det vore fördelaktigt omÖstra och kan lämnas. och byggnader bör enligl överbefälhavarenavyttras . IGöteborg disponerar försvaret bl. a. (f. d. F9) och Nya Varvet. a. västra värnpliktskontoret (VKV) lokaliserat. Som har redovisatstidigare anser överbefälhavaren all VKV bör flyttas lill MKV/KA4:s område påVäslerbergel. Anläggningarna på är starkt nedslitna och del finns ettomfattande investeringsbehov. Överbefälhavaren anser därför att inriktningenbör vara att avvecklas utom den del som behövs för krigsflygfället ochbastroppen saml eventuellt även för del helikoplerdeta-chement som finns där. Tillföljd av reduceringen av flottans krigsorganisafion har behovel av Nya Varvetminskal starkt. Enligl överbefälhavarens beräkningar skulle ett bibehållande avNya Varvet kräva myckel stora investeringar. De utredningar som har gjortsvisar alt den verksamhet som bedrivs där bör koncentreras till Väslerbergel.Överbefälhavaren anser därför all Nya Varvet bör överlämnas liU civUamyndigheter. Endast en del av kajerna, verkstäderna och vissa förtåd behöverbehållas. Avslutningsvistar överbefälhavaren upp vissa personalfrågor i sin fredsorganisationsplan. Överbefälhavarenerinrar om all reduceringar av fredsorganisalionen förbereds och genomförshuvudsakligen som den nya befälsordningen införs och utvecklas.Personalstrukturen måste därför successivt kunna anpassas till de behov ochkrav som ställs på yrkesofficerarna i krigs- och fredsorganisalionen inom ramenför den nya befälsordningen. Planeradepersonalminskningar bör enligl överbefälhavaren så långt del är möjligtgenomföras med utnyttjande av naturlig avgång i förening med en aktivomplaceringsverksamhet. Rådande arbetsmarknadsläge kommer dock alt påverkagenomförandel. ÖvertaUg personal som inle godtar skäliga erbjudanden om annananställning kan komma all behöva sägas upp. Kommandeförändringar i fredsorganisalionen medför behov av en ökad beredskap ochhandUngsfrihel inom personalområdel. Många åtgärder måste kunna planeras ochgenomföras efter de lokala förulsällningarna. Överbefälhavaren anser attnuvarande regelsystem i författningar och avtal m. m. måste kunna ändras påvissa punkter. Detär nödvändigt att statsmakterna i sina beslut om de fredsorganisato-5 1981182. Prop.1981/82:102 Bilaga 2 Försvarsdepartementet 66 riskaförändringarna ger överbefälhavaren och försvarsgrenscheferna förutsättningarall i rådande läge åstadkomma en balanserad personalslruklur som medger enutveckling för personalen i enlighet med den nya befälsordningens principer.Många av åtgärderna kräver också all avtal sluts mellan arbetsmarknadensparter. Ominle åtgärderna leder lill konkreta resultat vad avser balans m. m. ipersonalslmkluren anser överbefälhavaren att yllerligare åtgärder måste prövas.Del gäller bl. a. möjligheterna all i ökad omfattning utnyttja frivilligttjänstgörande reserv- och värnpliktigt befäl i utbildningsorganisationen.Nuvarande regler för frivillig tjänstgöring bör utvidgas för att möjliggöradetta. Beslutstidpunkteroch möjligheter att genomföra förslagen Beträffandetidpunkterna för beslut och möjligheterna att genomföra dem anföröverbefälhavaren följande. Överbefälhavarenanser det nödvändigt att erforderliga beslut fattas så att åtgärdernakan verkställas snabbt. Han anser att besluten bör omfatta konkreta åtgärdersom skall genomföras eller påbörjas /83- 1986/87 Uksomtakten i åtgärderna samt en inriktning för fortsatta åtgärder . Deföreslagna minskningarna av fredsorganisalionen är en fömlsättning för attkunna genomföra planerad materielanskaffning, utbildning och förbällring avberedskapen. Överbefälhavarenhar uppdragit åt försvarels rationaliseringsinstitut och försvaretsforskningsanstalt att granska fredsorganisationsplanens realiserbarhet resp.osäkerheter och kalkylmetodik. Granskningen visar på vissa osäkerheter men bådamyndigheterna ger dock tillsammans elt starkt stöd åt fredsorganisationsplanen,både vad avser rationaliseringsverksam-heten och förbandsindragningama.Överbefälhavaren erinrar om all rationaliseringsinstitutet i samband medgranskningen har pekat på att man måste finna ytterligare besparingsmöjlighetermotsvarande 500-700 milj. kr., om det skall vara realistiskt att uppnå dettolala besparingsmålet. Idelbetänkandet (Ds Fö 1981:1) Säkerhetspolitiken och totalförsvaret, som avgavsi febmari 1981, anmälde försvarskommitlé all dess arbete skullebedrivas så att förslag om de fredsorganisaloriska förändringarna kunde lämnasi kommitténs slutbetänkande. Kommittén lade vidare fasl vissa riktlinjer försitl fortsatta arbete. Föratt förbereda kommitténs överväganden och ställningstaganden utsåg kommitténinom sig ett särskill arbetsutskott (FK78/FRO). överlämnadeutskottet en arbetspromemoria lill kommittén. Promemorian remitterades avförsvarskommitlén fill elt stort antal myndigheter ochorganisafioner. Prop.1981/82:102 Bilaga 2 Försvarsdepartementet 67 befälhavareni uppdrag att i vissa avseenden utreda andra organisalionsal-temativ än dem somhan redovisade för kommittén . Överbefälhavarenhar därefter i sin programplan redovisat sitt slutliga förslag liUfredsorganisalionsulveckling för perioden 198283 1991/92. I november 1981överlämnade arbetsutskottet till försvarskommitlén sin slutrapport (DsFö1981:13) Utvecklingen av försvarets fredsorganisation . Islutrapporten redovisar utskoUet sina överväganden och förslag fill hurfredsorganisalionen bör förändras. 1sitt slutbetänkande (DsFö 1981:14) Totalförsvaret 1982/1987 konstaterarkommittén att det på flertalet punkter råder god överensstämmelse mellanarbetsutskottets slutliga förslag till utveckling av försvarets fredsorganisalionoch överbefälhavarens fredsorganisafionsplan. KommitténframhåUer att den delar överbefälhavarens uppfattning alt besparingsmålet omminst 7900 milj.kr. måste uppnås /83 - 1991/92. Kommitténansluter sig därför i stort lill uppbyggnaden, omfattningen och inriktningen avde besparingar som skall genomföras enligl överbefälhavarens förslag. Kommitténanmäler emellertid att den saknar underlag för att la stäUning tillenskildheter när det gäller rationaliseringsprojekten och förslagen fillsamordningsåtgärder m.m. I del följande redogörs för arbetsutskottets förslag. Huvudprogram5 Gemensamma myndigheter m. m. Överbefälhavarenhar föreslagit att antalet anställda vid försvarets gemensamma myndigheterminskas med drygt 1 500 fram . Praktiskt laget samtligamyndigheter berörs av hans förslag. uppfattning bör dock antalet anställda kunna minskas kraftigare änvad överbefälhavaren har föreslagit. Utskottet anser emellertid att det f. n.inte finns ett tillräckligt allsidigt underiag för ett mer konkretställningslagande tUl ytterligare personalminskningar. Utskotlelkonstaterar att ett stort antal utredningar som har genomförts under senare århar resulterat i betydande förändringar vid flertalet gemensamma myndigheter.Förändringarna har genomförts av varje enskild myndighet ulan alt frågor omsambandet meUan myndighelerna, eventuella omflyttningar av uppgifter ellersammanslagning av myndigheter har ägnats något särskilt intresse. mening bör därför en kommitté tillsättas med uppgift attutreda möjligheterna till en samordning eller sammanslagning av vissamyndigheter för alt på så sätt nå en högre rafionalilel i verksamheten. Möjligheternalill samordning eUer sammanslagning med verksamhet utanför försvaretbör även övervägas. Utredningsarbetet bör bedrivas så all övervägandenoch förslag i ärendet kan föreligga före näsla försvarsbeslut. Utskottetföreslår därför att överbefälhavarens förslag fill personalminskningar för deaktuella myndighelerna fastställs. Prop.1981/82:102 Bilaga 2 Försvarsdepartementet 68 garantierför att den personalminskning som redan har inleUs yid dessa myndigheterfortsätter i en takt som är någorlunda godtagbarför de berörda myndighelerna och den anställda personalen. Huvudprogram4 Operativ ledning m. m. Isill delbetänkande (DsFö 1980:1) Säkerhetspolitiken och totalförsvaret ansågförsvarskommitlén alt det för bl.a. den högre regionala ledningen bordeövervägas besparingar av det slag och den omfattning som överbefälhavaren haderedovisat i perspeklivplanens handlingsväg 3. Utskottet konstaterar attöverbefälhavarens förslag till personalminskningar och besparingar inom huvudprogrammetinnebär att detta mål uppnås. Utskottethar även övervägt all som en yllerligare åtgärd för all reducera kostnadernaminska anlalel militär- och civilområden från sex till fem. Utskottet anser allell lillräckligl beslutsunderlag för sådana överväganden finns iförsvarsmaktens ledningsutrednings betänkande (SOU 1978:77) Högre regionalledning. Överbefälhavaren har enligt ulskollels mening avstått från enbesparingsåtgärd som ledningsulredningen bedömde som genomförbar. Utskottetanser för sin del all alla besparingsmöjUgheler måste las lill vara ochföreslår därför att Bergslagens militärområde och civilområde dras in i fredoch krig. Därigenom kan anlalel anställda inom huvudprogrammet Operafiv ledningm. m. minskas med yllerligare ca 50. Utskottet föreslår att indragningengenomförs . Försvarskommitlénanser all utskottets förslag om en minskning av antalet militärområdesstaberinle innebär några avgörande operativa nackdelar. Moderata samlingspartielsledamöter i försvarskommitlén har reserverat sig mot förslaget all dra inBergslagens militärområde. bedömning uppgår utbildningskapaciteten inom armén lilldrygt 42500 utbildningsplatser. I förhållande lill behovel finns redan i dagell överskoll på ca 4500 utbildningsplatser. Överskottet ligger på i huvudsaksamma nivå fram lill millen av 1990-lalel, när del snabbi ökar liU ca 8000.Enligt utskottet är detta förhåUande - vid sidan av kravet påkostnadsbesparingar - gmndorsaken lill de nedskärningar som föreslås för arménsorganisation. Inom infanteriet, däröverskottet på lång sikt motsvarar två infanteriregementen, har utskottetövervägt alt lägga ned antingen Livregementets grenadjärer (13), NorraSmålands regemente (112) eller Dalregementet (113). Enligt utskottets bedömningkan de framlida utbildningsbetingelserna vid 113 lösas på ellliilfredsslällande säll. Utskottet är därför berett att ansluta sig fillöverbefälhavarens uppfaUning all 113 skall behållas. Ivalet mellan 112 i och 13 i konstaterar utskottet all ennedläggning av 13 ger störte besparingar. bibehållande av 112 ger Prop.1981/82:102 Bilaga 2 Försvarsdepartementet 69 nämligenfömtsätlningar för besparingar genom en ytterligare samordning inom Eksjögarnison. Även från regional- och sysselsättningspolifiska utgångspunkter synesen nedläggning av 13 vara alt föredra, eftersom även effekterna av utskottetsförslag att dra in (A6) i måste vägas in.Ulskollet konstaterar att flertalet faktorer sammantaget talar föröverbefälhavarens förslag att lägga ned 13 i . Utskottetföreslår därför alt 13 och militärområdesverkstaden i läggs ned men altförsvarsområdesstaben behåUs av bl. a operafiva skäl. Inom k a v a 11 e r i e tfinns enligl ulskollels bedömning inte något störte överskott påutbUdningsplaiser. Överskottet utgör knappt 200 utbildningsplatser. Utskottetsförslag är föranledda av en strävan all utnyttja överkapaciteten vid förbandsom ligger nära varandra och all därigenom kunna avveckla eUer omdisponera förandra ändamål anläggningar som disponeras av kavalleriet. Utskottetanser det naturligt att ansvaret för försvarsområde (Fo44) försfrån Livgardets dragoner (K 1) fill (I 1). Därmed hålls ansvaretför produktion av brigader, mobilisering och krigs-planläggning samman under enchef. Utskottet anser del också lämpligt all den stora överkapacitet som f.n.finns på II används för den utbildning (militärpolisljänst) som K 1 bedriver.De negativa konsekvenser som förslaget innebär för anställda och värnpliktigavid K 1 är enligl utskottet av begränsad omfattning. UtskoUet föreslår därföraU K 1 läggs ned och att försvarsområdesuppgiften liksom K l:s övriga uppgifterförs över fill 11. Vissa mindre delar av Kl:s nuvarande verksamhet böremellertid av prakfiska skäl vara kvar i . K l:s nuvarande kaserneroch mark kan avvecklas eller disponeras för andra ändamål. Utskottetanser att garnisonsljänsten bör bedrivas så aU så små avsteg som möjligt görsfrån de värnpliktigas utbUdning för krigsuppgifterna. Garnisonstjänsl medberidna värnpliktiga, finansierad inom den militära utgiftsramen, bör därförupphöra. Moderata samlingspartiets ledamot i arbetsutskottet anser i eltsärskilt yttrande till dess slutrapport all stora ansträngningar bör göras föralt behålla beriden högvakt och att möjligheterna liU att dela kostnadernamellan staten, kommunen och de regionala turisfintressena bör undersökas. Beträffande förslaget altflytta Livregementets husarer (K 3) från till anser utskottetatt förändringarna i måste ses i ett sammanhang. Eftersom Götasignalregemenle (S2) i Karisborg enligt utskottet bör dras in, friställsKarlsborgs fästning som är i gott skick. Enligt utskottet är det nödvändigt allkompensera för indragningen av S 2. Av de förband som kan varaaktuella aU lokalisera dit är K 3 det mest lämpliga. En flyttning avjägamlbildningen fiU har enligl utskottet en rad fördelar. Utskottetföreslår därför att K 3 omlokaliseras tiU och i samband därmed laröver myndighetsansvaret för fallskärmsjägarskolan (FJS) och viss kvarvarandesignalulbildning. 1981/82:102 Bilaga2 Försvarsdepartementet 70 Utskottetdelar överbefälhavarens uppfattning all övervägandena inom pansarlrupperna iförsta hand bör omfatta regementena i . Överskottet på utbildningsplatserinom detta tmppslag är enligl utskottets bedömning drygt 600. Överskottet ökarpå lång sikt fill 1000. Utskottet har granskat två alternativ som bägge berörSkånska dragonregementet (P2) i . Härvid har studerats möjligheternaatt antingen samlokalisera Skånska Irängregementel (T 4) i med P2eller all dra in P2 och flytta utbildningen liU Södra skånska regementet (P7) iRevingehed. Överbefälhavarenföreslår att P 2 och T 4 slås samman och lokaliseras liU P2:s nuvarandeanläggningar och alt T4:s mark och byggnader avvecklas. Utskottet biträder inteöverbefälhavarens uppfattning. EnUgt utskoUet bör pansamtbildningen i Skånekoncentreras lill två platser, P7 i Revingehed och Norta skånska regementet(P6) i . En sådan lösning medför enligt utskottets uppfattningstörre besparingar, rationellare utbildningsenheter och en enklare ledning avutbildningen än överbefälhavarens förslag. Möjligheternaatt lokaUsera annan verksamhet tiU bör utredas ytterligare. Sådantunderlag fordras för all kunna la stäUning fill den framtida organisationen iHässleholm. Utskottet föreslår därför all de berörda myndighelerna iHässleholm, P2 och T4, t. v. fortsätter sin verksamhet i nuvarandeanläggningar. Utskotlelansluter sig till överbefälhavarens uppfattning all en indragning av ettförband ur artilleriet är motiverad. Fr.o.m. mitten av finns ellöverskott på 1 200 utbildningsplatser inom artilleriet. Valet bör därvid ståmeUan all lägga ned antingen (A 1) i ellerSmålands artilleriregemente (A 6) i . Med utgångspunkt i ett stortanlal bedömningsgmnder finner utskottet all del som i avgörande grad skiljerförslagen ål är besparingsmöjligheterna. En nedläggning av A 6 medför störrebesparingar än nedläggning av A 1. Utskottetanser att de teorefiska besparingsmöjligheterna genom en avveckling av A 1 ipraktiken kan bli svåra all åstadkomma på grund av den stora integration somföreligger mellan A 1 och 14. Dessa två förband har bl. a. ett gemensamtkasernområde. Utskottet föreslår således all A 6 saml militärområdesverkstadeni läggs ned. Ianslutning till A 6 finns artilleriets officershögskola (ArtOHS). Överbefälhavarenhar föreslagit alt den omlokaliseras lill A 1 i . Utskottet anslutersig inte till överbefälhavarens förslag. Utskottet har i annat sammanhangföreslagit att Bergslagens militärområde skall utgå ur organisationen i fredoch krig. Därvid avvecklas också militärområdets förvaltningsledningar iKristinehamn. Av bl.a. regionalpolitiska skäl föreslår därför utskottet allArtOHS lokaliseras i . Överbefälhavarenföreslår all arméflygskolan lämnar . Den exaktatidpunkten blir beroende på den framlida organisationen avhelikoplerförbanden. Utskottet konstaterar all omfattningen och Prop.1981/82:102 Bilaga 2 Försvarsdepartementet 71 organisationenav den framtida helikoplerverksamheten inte är helt klar. Med hänsyn liU deosäkerheter som råder anser utskottet att ett ställningstagande tiU skolanslokalisering t. v. bör anstå. Beträffandeluftvärnet delar utskottet överbefälhavarens uppfattning att del inte finnsanledning att föreslå någon indragning av ett luflvärnsre-gemenle. Genom debeslut som fattat om all flytta Skånska luftvämsregementet (Lv4) frånMalmö till och att avveckla (Lv5) iSundsvall anpassas kapaciteten liU de framtida behoven. Utskottet har inteheller funnit anledning alt nu föreslå avveckling av något förband inomingenjörlrupperna. Försignallruppernas del föreslår överbefälhavaren all signalregemente (S 2)i Karisborg dras in men att vissa resurser för grundutbildning av caell kompani och för repefitionsutbUdning behåUs i . Signaltruppernasutbildning bör koncentreras lUl (S 1). Liksomöverbefälhavaren anser utskottet all det är nödvändigt att effektivt utnyttjade stora investeringar som gjorts för S 1 i . Utskottet räknar med attdet fr. o. m. mitten av 1980- talet finns ett överskott på ca 600utbildningsplatser inom signaltrupperna. Del krigsorganisaloriska behovel avatt gmndutbilda högre stabs- och sambandsförband är så pass begränsat att S2,utom en mindre del, bör dras in om fredsorganisalionen skall göras rationell.Några störte negativa konsekvenser för befälsrekryleringen, om S2 dras in, harulskollet inte kunnat finna. Däremot får åtgärden stora regional- ochsysselsättningspolifiska konsekvenser som medför problem för kommun.Genom all flytta K 3 från till kan dessa problem begränsas ihög grad. Utskottet anser vidare att ett cenlralförtåd för arméns specialreservdelar(ACF) av bl. a. regionalpolitiska skäl bör lokaliseras fill Karisborg. Utskottetföreslår därför alt S 2 dras in men alt resurser för viss gmndulbildning ochför repelitionsutbildning behålls i . Inomtränglruppernas fredsorganisafion föreslår överbefälhavaren att SveaIrängregemente (T 1) i dras in, att Irängregemente (T2) i Skövdeomlokaliseras inom garnisonen fill K3:s nuvarande område samt all SkånskaIrängregementel (T 4) i samlokaliseras med P2. Han föreslår vidareatt trängtmppernas officershögskola (TrängOHS) omlokaliseras frän Linköpinglill T2 i . Därigenom kan T l:s, T2:s och T4:s nuvarande kasernområdenavvecklas. Utskottetkonstaterar inledningsvis att del framlida överskottet på utbildningsplatserinom trängtrupperna utgör ca 750, vilket motiverar indragning av ettregemente. En indragning av T 1 har negafiva konsekvenser i Operativt hänseendeför Östra mUilärområdet men ger också fördelar genom alt något flerunderhällsförband vinlerutbildas, eftersom utbildnings-kontingenten vidNortlands irängregemente (T 3) i ökar. Utskottet anser vidare attutbildningsbetingelserna vid T 1 totalt sett inle är bättre än vid övrigaträngregementen. Från regional- och sysselsätlningspolitiska 1981/82:102 Bilaga 2 Försvarsdepartementet 72 utgångspunkterär åtgärden enligt ulskollels bedömning givelvis kännbar för kommun.AU i stället dra in T2 i eller T4 i bedömer utskottet skullefå betydligt allvarligare konsekvenser för dessa kommuner, som även berörs avandra minskningar i fredsorganisationen. Utskottet erinrar om alt riksdagenfidigare har beslutat alt TrängOHS skall flytta tiU . Utskottet föreslårdärför aU T 1 dras in och att TrängOHS flyttar fill . Utskottetansluter sig tUl förslaget alt flytta T 2 inom garnison lill K3:sanläggningar, varigenom T2:s mark och kaserner m. m. kan avvecklas eUeranvändas för annat ändamål. Somtidigare har redovisats anser utskottet all T4 i , i avvaktan påkompletterande utredningar om den framfida organisationen i , t. v.bör bedriva sin verksamhet inom nuvarande område. Försvarskommillénsarbelsutskoll anser all reduceringen inom marinens fredsorganisation börmöjliggöras genom en långtgående omslmklu-rering av de lednings-,utbildnings- och förvaltningsorganisationerna.