prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — Gruppen arbetar främstgenom att lämna studieuppdrag till myndigheter och forskare. Enligt vad jaginhämtat kommerde första rapporterna avseende av expertgruppen initierade undersökningar att bli tillgängliga undervåren 1982. Jag förordar attriksdagen får möjlighet att ta del av vad jag nu anfört om översynsprojekt. 2.4 Vissa budgettekniska förenklingar beslutadeunder om riktlinjer för en modernisering av det statliga budgetsystemet(prop. 1976/77:130, FiU 1977/78:1, rskr 1977/78:19). Beslutet innebar bl.a. att en budgettekniskomläggning genomfördes /81. I riktlinjerna ingick vidare attbedriva en fortsatt, löpande budgetmodernisering. Detta innebär förutom budgettekniskaförändringar, att de ekonomiadministrativa metoderna och rutinerna vid de statligamyndigheterna successivt skall förbättras. Den budgethandbok som regeringenhar utfärdat efter förslag av och verketsutbildningsverksamhet i anslutning till budgethandboken är exempel på medel att nå detta mål. Som ett led i budgetmoderniseringen genomför vidarebudgetdepartementet och gemensamt en översyn av regleringsbrevens form ochinnehåU. är de beslut varigenom regeringen; genom attföreskriva hur anslag disponeras och redovisas etc, reglerarmedelstilldelningen till olika verksamheter. Syftet med översynen är att åstadkommaförenklingar, ta bort onödigt krångel och onödiga detaljregleringar samt attge regleringsbreven en enhetligare utformning. Detta arbete har bl. a.resulterat i att regleringsbreven för myndighetsanslag har utformats på ett nytt sätt för budgetåret1981/82. Åndringarna innebären betydelsefull förenkling och minskad detaljstyrning frän regeringens sida avresursanvändningen hos myndigheterna. Det tidigare stora antalet utgiftsposter i en stat för enmyndighet har i normalfallet ersatts av två utgiftsposter: Förvaltningskostnader ochLokalkostnader.Inom ramen för anslagsposten Förvaltningskostnader fär lönekostnaderna liksomtidigare inte överskridas utan regeringens medgivande. Vidaremaximeras som hitfills utgifterna för representation och utrikes resor av regeringen.I vissa fall förekommer härutöver även speciella anslagsposter för särskUda ändamål. Iövrigt beslutar myndigheten själv om fördelningen av kostnaderna på olika utgiftsslag inomden givna ramen. Genom den ökade flexibiliteten i resursanvändningen kan myndigheterna utnyttja sina resurserpä ett effekfivare sätt. Enligt min mening bör detta kunna underlättabesparingsarbetet vid myndigheterna. Myndigheternas redovisning avutgifter följer föreskrifterna i den statliga bokföringsförordningen(1979:1212) och anvisningarna frän . 1981/82:100 Bilaga 2 Budgetförslaget 89 1 förslaget tillstatsbudget för nästa budgetär kommer myndighetsanslagen att redovisas pä samma sätt som iregleringsbreven. De olika föredragandena anmäler säledes anslagen pådetta sätt. Jag vill i dettasammanhang omnämna att ytterligare åtgärder övervägs i syfte att förenklabudgetarbetet hos myndigheterna. Beträffande myndighetsanslagen övervägssålunda möjligheterna att anpassa underlaget för prisomräkningen ianslagsframställningarna till den indelning som tillämpas vid denobligatoriska utgiftsslagsredovisningen för statliga myndigheter. Härigenom möjliggörs en förenklingav nuvarande praxis för prisomräkning av olika omkostnader. Ytterligare ettbudgeltekniskt utvecklingsarbete kan nämnas. I anslutning tUl den ändringav regleringsbreven som jag redogjorde för och ett utredningsförslagfrän , har regeringen anvisat medel fill vissaförsöksmyndigheter under endast en anslagspost Förvaltningskostnader. Dettainnebär att även lokalkostnaderna inkluderas i förvaltningskostnadernaoch blir utbytbara mot andra resursslag hos myndigheten. Syftet med dennaförsöksverksamhet är att pröva om myndigheternas kostnadsmedvetande i lokalfrågorkan ökas liksom intresset för att åstadkomma reala besparingar på lokalsidan. Jag kommersenare denna dag vid min anmälan av anslaget till att närmare redovisa dennafråga. Chefen för kommer också vid sin redovisning av vissa inom utbildningsdepartementetsverksamhetsområde gemensamma ändamål att närmare redogöra för de frågorsom särskilt berör lokalkostnader för dettadepartements myndigheter. De övervägandensom där görs avser förändringar med samma syfte som jag här har redogjortför. Jag viU i dettasammanhang även ta upp frågan om i vilken form myndigheternas lokalvårdbör bedrivas. har som sin mening givit regeringen till känna att det ärolyckUgt att det beslut i frågan som fattade är 1972 i så hög grad hartolkats som om myndigheterna är bundna fill att bedriva slädverksamhet i egen regi samtatt det är angeläget att då och då pröva om städverksamhelen kan bedrivas tilllägre kostnad genom ändrad regiform. Jag anser det angeläget att myndigheterna - medbeaktande av de omständigheter som föreUgger i vaije enskilt fall - noggrantprövar i vilken form lokalvården skall bedrivas i syfte att uppnå den för statsverket minst kostnadskrävandelösningen. Jag förordar attriksdagen får möjlighet att ta del av vad jag nu anfört om vissa budgettekniska förenklingar. 2.5 Det statliga kommittéväsendet Regeringen aviseradei det reviderade budgetförslaget för /82 (prop. 1980/81:150 bil. 2) attutöver tidigare insatta åtgärder för att begränsaoch effektivisera kommittéverksamheten ytterligare åtgärder 1981/82:100 Bilaga 2 Budgetförslaget 90 Jag har tidigare denna dagkommenterat vissa åtgärder som syftar till att fä kommittéer och utredare attlägga sina förslag bättre ekonomiskt prioriterade. Allmänt kan konstateras attantalet nya kommittéer med uppgtfter som förväntas fä statsfinansiellakonsekvenser har minskat . De som tillsatts har fåttsådana direktiv att besparingsaspekterna klarare framhävts. Jag avser att ta uppytteriigare ett antal åtgärder som berör kommittéväsendet. Som ett led i arbetet attminska lokalkostnaderna för statlig verksamhet inkl. kommittéverksamheten inomstorstockholmsområdet uppdrog regeringen den 27 augusfi 1981 åt byggnadsstyrelsenatt i den fortsatta lokalförsörjningsplaneringen särskilt beakta möjligheternaatt begränsa de statliga myndigheternas lokalkostnader. Det skall ske genom enfortlöpande anpassning av myndigheternas lokalinnehav till den minskadeomfattning av verksamheten som uppstår till följd av besparingsarbetet. Vidare avser regeringeninom kort besluta om förordning om ändring i kommittéförordningen (1976:119).Enligt gällande förordning ska varje kommitté göra upp en plan förutredningsarbetet. Efter ändringar i kommittéförordningen skall i planen angesden beräknade kostnaden för fullgörandet av uppdraget. För att skapa störrefasthet i kommittéernas verksamhetsplanering kommer fortsättningsvis iflertalet fall i direktiven en bortre tidsgräns för utredningsuppdraget attanges. Längre utredningstid än tvä är skall fä förekomma endast undantagsvis. Under är 1981 harutbildning av kommittépersonal påbörjats. Utbildningen vänder sig främst tillkommittéväsendets sekreterare, biträdande sekreterare samt anställda experteroch sakkunniga. Syftet med utbildningen är att effektivisera kommittéväsendetgenom att ge deltagarna kunskaper om dels de formella regler som gäller, delsden speciella planerings- och utredningsteknik som gäller för kommittéarbetet.En utgångspunkt för utbildningsverksamheten är gällande kommittéhandbok (Ds SB1978:1). En översyn av kommittéhandboken pågår. har (skr.1980/81:144, FiU 1980/81:30, rskr 1980/81:284) begärt en analys av orsakernatill den kraftiga förskjutningen mot en ökad andel konsultkostnader som skett.Samtidigt konstateras att den andel av kommittékostnaderna som dagarvodenasvarar för har minskat. Inom pågår arbete med denna fråga.Detta arbete beräknas bli avslutat under är 1982. Jag förordar attriksdagen får möjlighet att ta del av vad jag nu har redovisat. Staten utfärdarkreditgarantier för skilda ändamål. Sådana kreditgaranfier möjliggör enupplåning som annars kanske inte skulle ha kommit till 1981/82:100 Bilaga 2 Budgetförslaget 91 En effekt av de stafiigakreditgarantierna kan därigenom vara att andra låntagare trängs undan påkreditmarknaden. De statliga kreditgarantierna har vidare ekonomiska effekterför staten. Dels medför garantigiv-ningen vissa administrativa kostnader, delsuppstår kostnader för staten om garantierna måste infrias till följd av attlåntagaren inte fullgör sina förpliktelser. Som jag anmälde i 1981ärs kompletteringsproposition är den sammanlagda omfattningen av de statligakreditgarantierna av sådan omfattning att det är motiverat att löpande göra ensamlad redovisning av dem. I tabell 5 redovisas iaggregerad form av uppgivna utestående statligakreditgarantier . Garantier till banker och andra kredit institutioner 14768 varav tillKonungariket Garantier till varv och rederier 14738 varav avseende varv 10068 Garantier till företag ochstiftelser 2735 Garanterat av statensvattenfallsverk 5569 Garanterat av statensindustriverk 1452 Garanterat av andramyndigheter 289 Summa utestående kreditgarantier 63252 Som framgår av tabellenuppgick de av staten utställda kreditgarantierna den 30juni 1981 tUl 63 252milj. kr., vilket innebaren ökning med 6948 milj. kr. sedan den 30 juni 1980.För den största delen av denna ökning svarade exportkreditgarantierna,garantier till varv och rederier samt garantier utfärdade av statensvattenfallsverk. I de redovisade beloppen ingår även vissa borgensåtaganden. har fastställtgarantiramar inom vilka kreditgarantier får beviljas. Dessa ramar är betydligtstörre än vad som framgår av nyssnämnda redovisning. Mycket stora ickeutnyttjade belopp finns främst inom ramarna avseende exportkreditgaranfier ochgarantier fill varvsföretag. Vid utgången av /81 uppgicksålunda det icke utnytt- 1981/82:100 Bilaga 2 Budgetförslaget 92 jade ramutrymmet för exportkreditgarantisystemet tUl ca40000 milj. kr., medan motsvarande utrymme inom varvsgaranfiramen var ca 13600 milj. kr.Varvsgarantiramen skaU utnyttjas för att garantera lån avseende produktionenvid svenska varv t. o. m. utgången av . För vissa av deutställda kreditgarantierna är förlustriskerna betydande. /81uppgick förlusterna i form av infriade garantier till ca 402 milj. kr. Häravsvarade infriandet av garantier för s. k. industrigarantilån för 172 milj.kr. Förluster inom exportkreditgarantisystemet skall i princip täckas frände reservfonder som exportkreditnämnden byggt upp med influtnagaranfiavgifter. Reservfonderna hade vid utgången av /81 enbehållning pä endast ca 141 milj. kr. Under detta budgetår utbetalades ettbelopp av 105 milj. kr. från statsbudgeten för att täcka vissa förluster. Utgifterna för att infriautställda varvsgarantier uppgick under detaktuella budgetåret till ca 102 milj. kr. Återstående infrianden om ca 23 milj.kr. avsåg ett antal olika garantisystem. I syfte att täckakostnaderna för förluster i samband med kreditgaranti-givning samt täckakostnaderna för att administrera garantigivningsverk-samheten tas i vissa fallut kreditgarantiavgifter. Åven från låntagarens synpunkt kan enkreditgarantiavgift synas motiverad eftersom denne normalt får bättre villkorpå länet än vad som annars skulle blivit fallet. Praxis i fråga om uttag avkreditgarantiavgifter skiftar dock. Mot denna bakgrund har genomförts enöversyn av den nuvarande avgiftsstrukturen. Som en följd härav kommer,enligt vad jag erfarit efter samråd med berörda statsråd, en vidgadanvändning av kreditgarantiavgifter att föresläs inom en rad områden. Jag övergår nu tillatt redovisa de förslag som regeringen under innevarande budgetår har lagtfram samt de förslag för /83 som senare denna dag kommer att framläggas avseende ramar för statliga åtaganden i form av kreditgarantier. Däri inkluderarjag även vissa borgensåtaganden. Jag har härvid samrått med berördadepartementschefer och övriga statsråd. Idet fall inte annat särskilt anges redovisas förslagen i budgetpropositionen. Inga statligakreditgarantier för län ges f. n. eller föreslås inom justitie-, bostads- och kommundepartementensverksamhetsområden. Inomkommunikationsdepartementets verksamhetsområde föreslås att ramen för samlatstatligt garantiåtagande avseende lån tUl lantbrevbärare höjs med 10 milj. kr. till 40 milj. kr. Inomekonomidepartementets område föreslås i prop. 1981/82:84 att den av statengaranterade grundfonden för stadshypotekskassa höjs med2 miljarder kr. Stadshypotekskassan ansvarar förupplåningen till den långivningsverksamhet som de tjugo regionalt verksammastadshypoteksföreningarna bedriver inom bostads-finanseringens område. Inom UtbUdningsdepartementets verksamhetsområde föreslårregering- Prop.1981/82:100 Bilaga 2 Budgetförslaget 93 en för nästa budgetår att - i likhet med vad somgäller för innevarande budgetär - ärliga garantiramar om 2 milj. kr. resp. 1,5milj. skall gälla för lån till nyetablering av förlag m. m. resp. fillbokhandel. Inomjordbruksdepartementets verksamhetsområde föreslås i budgetproposifionenårliga garantiramar för lån för olika ändamål. Den årliga ramen för statUgkreditgaranti för län till jordbrukets rationalisering m. m.,trädgårdsnäringens rationalisering m.m., rennäringens rationalisering m.m. samtinköp av avelshästar och ridhästar föreslås uppgå fill 550 milj. kr. Detta innebär att ramen minskas med 251 milj. kr. iförhåUande till innevarande budgetär. Inom denna ram föresläs höjning avdelramen avseende trädgårdsnäringens rationalisering från 40 milj. kr. och en sänkning av ramen för jordbrukets rationalisering frän 708milj. till 497 milj. kr. Övriga delramar föreslås få oförändrad omfattning.Garantiramarna för län tiU fiskeföretag, fiskberedningsföretag samt för åtgärdersom främjar fritidsfisket föreslås minskas från sammanlagt 32,4 milj. kr. till25 milj. kr. Minskningen hänför sig fill garantiramen för lån till fiskeföretagsom föreslås sänkt med 5,4 milj. kr. till 14,6 milj. kr. och tiU ramen förfiskberedningsföretag där en minskning med 2 milj. kr. till 8 milj. kr.föresläs. Slutligen föresläs att den årliga garanfiramen för län till byggandeav skogsvägar för /83 får en oförändrad omfattning av 11 milj.kr. Inomhandelsdepartementets verksamhetsområde föreslås i budgetpropositionen attramen för exportkreditgarantier höjs med 3000 milj. kr. till 70000 milj. kr. Inomindustridepartementets verksamhetsområde föreslås att den årliga ramen förgarantier enligt förordningen (1978:507) om industrigarantilån m.m. och för låntill turisthotell skall uppgå fill 300 milj. kr., vilket är samma nivå sominnevarande budgetår. Förslag lämnas också om ökat bemyndigande för regeringenatt teckna borgen för företag i vilka förvaltar statensaktier med 1 915 milj. kr. till sammanlagt 9998 milj. kr. Inom övriga departementsverksamhetsområden läggs inga förslag till ändring av kreditgarantier ellerborgensåtaganden fram. Den informafion jag nuhar lämnat beträffande de årliga statliga garantiramar som föreslås /83 sammanfattas i följande tabell. Prop.1981/82:100 Bilaga 2 Budgetförslaget Förslag angåenderamar för årligt statligt garantiåtagande 1981/82 1982/83 Ramar för årUgl statligtgarantiåtagande Garantier för lån till nyetablering av förlag m.m. samt till bokhandel 3.5 3.5 Garantier för lån till jordbrukets rationalisering m. m., Garantier för lån till fiskeföretag, etc. Garantier för län tillbyggande av skogsvägar Garantier förindustrigarantilån m. m. Summa ramar för årligtgarantiåtagande 1097,9 889,5 De förändringar somföresläs beträffande ramar som anger samlat statligt garantiåtagande framgårav följande tabell. Förslag angåendeförändring av ramar för samlat statligt garantiåtagande 1982/83 getåren -1-3 000 -1-2000 Rätt för statensvattenfallsverk att teckna borgen 8083 9998 -1-1915 Garantier för lån tilllantbrevbärare 30 40 -I- 10 Summa förändring av ramarför samlat statligt garantiåtagande -1-6925 Om bifallerregeringens förslag kan sammanfattningsvis, som framgår av de båda nuredovisade tabellerna, under /83 statliga kreditgaranfier förlån m. m. ges med ytterligare dels ca 890 milj. kr. hänförliga till ramar förårligt engagemang, dels 6925 milj. kr. hänförliga till ramar avseende totalaengagemang. Den sammanlagda ökningen blir därmed närmare 8 miljarder kr.Härutöver kommer det ramutrymme som i vissa fall frigörs till följd av att länmed statlig garanti amorteras. Som framgått avredovisningen föresläs inte i något fall höjning av ram för årligtgarantiåtagande. Däremot föresläs att vissa årliga garantiramar får minskadomfattning. Vad gäller flertalet ramar för samlat statligt garantiåtagandeföresläs inte någon förändring av omfattningen. De har därför inte tagits med iredovisningen. I de fall höjningar föresläs gäller det i allt väsentligtgarantiramar av särskild karaktär. Den största ökningen avserexportkreditgarantierna, som har formen av ett försäkringssystem som syftartill att förbättra förutsättningarna för svensk exportindustri. Den andra storaökningen avser grundfonden för stadshypotekskassa. Denna grundfond styr beräkningen av kassans upp- 1981/82:100 Bilaga 2 Budgetförslaget 95 låningsrätt och höjs med vissa tidsintervaU föratt möjUggöra en ökning av utlåningsverksamheten på bostadsfinansieringensområde. Den vidgade rätten för att teckna borgen harmotiverats av behovet av investeringar i kraftprodukfion m. m. Med tanke på de effekterkreditgarantierna har pä såväl kreditmarknaden som statsbudgeten harregeringen i årets budgetproposition - i likhet med vad som har gälltbudgetbehandlingen av reguljära utgiftsanslag -gjort en restriktiv prövning avkreditgarantierna. Det är enligt min mening angeläget att få en fortlöpandebevakning av utvecklingen av de samlade statliga kreditgarantierna vad gällerramar för garantiåtaganden, omfattningen av gjorda utfästelser, förlustergenom infriandet av kreditgarantier m. m. Jag avser därför föreslå regeringenatt ge i uppdrag att följa och redovisa dessa frågor. Minavsikt är att även i kommande ärs budgetförslag lämna en samlad redovisning avregeringens förslag till förändringar vad gäller kreditgarantier. Jag förordar attriksdagen får möjlighet att ta del av vad jag nu har anfört. 2.7 Statsbudgeten budgetåren 1981/82 och 1982/83 2.7.1 Underlag för beräkningarna harmed skrivelser lämnat beräkningar av dels statsbudgetensinkomster under budgetåren 1981/82 och 1982/83, dels budgetutfallet /82. För en närmare redogörelse hänvisar jag till verketsskrivelser (bUagorna 2.1 resp. 2.2). Med detta och övriga av mig kända förhållandensom underlag kommer jag nu att redovisa mina kalkyler avseendebudgetutvecklingen budgetåren 1981/82 och 1982/83. Min avsikt är att förstkort redovisa mina beräkningar för innevarande budgetär för att därefter merutförligt redogöra för min kalkyl avseende nästkommande budgetär. 2.7.2 Statsbudgetens inkomster och utgifterbudgetåret 1981182 beräknar i skrivelserna statsinkomsterna för inne varande budgetär till totalt 159860 milj. kr. Av skrivelsen, innehållande en beräkning av budgetutfallet för /82, framgår att verket beräknar utgifterna till 238352 milj. kr. och budgetunderskottet till 78492 milj. kr. Som jag just har nämntberäknar statsinkomsterna fill 159860 milj. kr. Verket haremellertid inte kunnat beakta alla av mig kända förhållanden. Sålunda beräknarjag statsinkomsterna till totalt ca 159375 milj. kr., dvs. ca 485 milj. kr.mindre än . 1981/82:100 Bilaga 2 Budgetförslaget 96 återkommer strax till vUka inkomsttitlar som justeratsoch grunderna härför vid min redovisning av inkomsterna för /83. Jag villdockredan nu nämna att de största avvikelserna mellan min beräkning och verkets förklarasav de korrigeringar jag förordar vad gäller antagandena för lönesummans utveckling. Riksrevisionsverkethar i sin beräkning av budgetutfallet för /82 beräknat detotala utgifterna tUl 238352 milj. kr. Därvid har verket beaktat anslag påtUläggsbudget om fillhopa 4415 milj. kr. samt beslut om utnyttjande avfinansfuUmakten om totalt 1 060 milj. kr. I prognosen har reserverats 2000milj. för tillkommande utgiftsbehov, netto. EmeUertid har verket inte kunnat beakta samtliga förslagoch beslut från regering och riksdag. Sålunda beräknarjag anvisade medel pä fiUäggsbud-get I till 4 189milj. kr., vilket är 226 milj. kr. mindre än i skrivelse.Därvid har jag bl. a. beaktat beslut att nu endast anvisa medel för bidrag till vissa transporter på . Dettainnebär att det av anvisade anslaget för detta ändamål är 250 milj.kr. mindre än i verkets beräkning av samma anslag. Jag ansluter mig dock fillverkets beräkning av den kassamässiga belastningen under anslaget under budgetåret1981/82. Med hänsyn härtill blir anslagsbehållningarna lägre vid ingången av budgetåret1982/83. Som en konsekvenshärav räknar jag upp förbrukningen av anslagsbehållningar med 250 milj. kr. jämfört med verkets kalkyler.Därtill kommer beslut om utnytfiande av finansfullmakten om ca 51 milj. kr.utöver vad som ingår i verketsprognos. Beslutet avser byggande av ett tjänstefartyg som ersättning för tvä äldre lotsdistriklsfartyg. Vidarekommer senare denna dag att föreslåsatt ytterligare 40 milj. kr. av finansfullmakten utnyttjas för sysselsättningsskapande åtgärder inombyggnadsverksamheten. De belopp jag har redovisat är, medbeaktande av gängse avrundningsregler, angivnai jämna milj. kr. Åven fortsättningsvis i min redovisning kommer jag ominte annat anges att avrunda belopp på detta sätt. denna dagkommer att föreslås anslag pä filläggsbudget II om sammanlagt 123 milj.kr. Enligt min bedömning är det tillfyllest att reservera 1000 milj. kr.för att täcka under resterande del av budgetåret tillkommande utgifter somkan bli aktuella pä tilläggsbudget m. m. Jag räknar därför ned det avriksrevisionsverket avsatta beloppet för beräknat tillkommandeutgiftsbehov, netto med 1000 milj. kr. Jag är medveten om att denna beräkning delsär behäftad med icke oväsenfiiga osäkerheter, dels avser kassamässigbelastning. Det senare innebär att anvisade anslag kan visa sig bU störteän ovannämnda belopp, vilket dock under i övrigt lika förutsättningar -motverkas av en uppbyggnad av anslagsbehållningar. I övrigt har jag inget att erinra motverkets prognos. Vad jag anfört innebär sammanfattningsvis att jagberäknar utgif- 1981/82:100 Bilaga 2 Budgetförslaget kr., vilket är en nedjuslering med 763 milj. kr. jämfört medverkets beräkning. (Milj kr.) Ändrad disposition av rör- Jag övergår nu fiUmin redogörelse för statsbudgetens inkomster och utgifter för nästkommande budgetår. 2.7.3 Statsbudgetens inkomster och utgifter budgetåret1982183 Inkomsterna beräkning av statsbudgetens inkomster för /83 harverket tagit hänsyn fill beslut eller förslag om förändringar som lagts framav regeringen i propositioner offentliggjorda före den 1 december 1981.Efter detta datum har vissa förutsättningar förändrats. Jag avser därför i detföljande redogöra för de justeringar av verkets beräkningar som jag har funnit vara nödvändiga. I den måndet inte närmare angivits vilket budgetårförändringen avser, gäller denna för nästkommande budgetår.' Vid en beräkning avstatsinkomsternas utveckling är de antaganden som görs om inkomstutvecklingen isamhället av stor betydelse. beräkningargrundas på antagandet att lönesumman ökarmed 11,. Mellan och är 1981 antas lönesumman öka samt med7,. har verketschablonmässigt satt ökningen fill . Jag har tidigare i min egenskap av chef förekonomidepartementet utgått från en något lägre tillväxt av lönesumman förkalenderåren 1981 och 1982. Åven för är 1983 har jag grundat mina kalkyler päen något lägre schablonmässig ökning av lönesummans utveckling jämfört medverkets beräkningar. Innan jag går in på utvecklingen av olika inkomstfitlarvill jag erinra om vad jag tidigare denna dag anfört angående kommande förslagtill en inkomstskattereform grundad på en överenskommelse som träffades i april 1981mellan företrädare för , och socialdemokraterna.Eftersom avsikten 7 1981182. Bilaga 1 och 2 1981/82:100 Bilaga 2 Budgetförslaget 98 är att förslag till omläggning skallfinansieras, bör de totala statsinkomsterna inte förändras. Däremot kankassamässiga förskjutningar uppstå beroende på val av finansieringssystem.