prop · G503150 · 1981-12-31 00:00:00 — Här görs en omräkning till löpande priser med utnyttjande av deantaganden och förutsättningar som anges i avsnitten 2 och 3. Prop.1981/82:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget 5 enöversikt av utgiftsutveckhngen sådan den framkommer vid en uppdelning pårealekonomiska kategorier. Statsinkomsternasutveckling behandlas i avsnitt 6 mot bakgmnd både av vissa stmkturellatendenser och av faktorer av mer tillfällig karaktär. En redovisning aveffeklema av den föreslagna skattereformen görs också i detta avsnitt. I avsnitt 7 försutgifterna och inkomsterna samman i en redogörelse för utvecklingen avstatsbudgetens saldo . Vidare diskuteras effekterpå saldoutvecklingen av förändringar i antaganden vad gäller vissa centralavariabler. Olika aspekter på bugelunderskottels finansiering ur främstkreditmarknadspohtisk synvinkel redovisas. Gradenav automafik i statsutgifternas ulveckling samt betydelsen härav behandlas iavsnitt 8. Iavsnitt 9 redovisas de statsfinansiella konsekvenserna av vidtagna ochföreslagna besparingsåtgärder i den offentliga verksamheten. Föratt beskriva verksamheter utanför statsbudgeten vars utgiftsutveckling påverkasdirekt eller indirekt av statliga beslut diskuteras ulombudgetära utgifter iavsnitt 10. Denändamålsgmpperade redovisningen i avsnitt 4 utgör en viktig utgångspunkt förredovisningen av totaleffekterna i de efterföljande avsnitten. Avsnitt 4innehåller bl. a. beskrivningar av regelsystem, ulgiftsstyran-de faktorer ochutvecklingen på skilda områden och kan därför sägas vara ett centralt avsnitt ilångtidsbudgeten. Den som är särskilt intresserad av någon eller några sektorerkan här finna värdefulla upplysningar. Den som är mer intresserad av enöversikt av statsbudgetens totala ulveckling rekommenderas dock lägga mindrevikt vid läsningen av avsnitt 4. Långtidsbudgelberäkningarnaoch slutsatserna av dessa sammanfallas i avsnitt 11. 1.2Långtidsbudgetar i andra länder Långtidsbudgetarframlas även i många andra länder (mediumlerm plans eller budgets). Derasuppläggning och utformning varierar dock kraftigt. Detta sammanhänger bl. a.med de syften för vilka långtidsbudgetar framlas. I vissa länder har budgetenen programmatisk innebörd. I andra används den för att illustrera olikaekonomiska utvecklingsalternativ. Rentallmänt kan konstateras att i ett internationellt perspekfiv har intresset förlångtidsbudgeleringen ökat . En orsak härtill kan varatillväxten i sig av de offentliga budgetarnas omfattning. Detta torde ha ökatintresset för att studera budgetutvecklingen i elt mer långsiktigt perspektiv.Vidare torde det besparings- och omprövningsarbete som bedrivs i flera länderha bidragit till att öka behovet av framförhållning i tiden. En ytterligaretendens är den uppmärksamhet som flera länder ägnar de faktorer som medförautomatik i statsutgifter och statsinkomster. 1981/82:150 Bilaga2.1 Långtidsbudget 6 Iövrigt uppvisar långfidsbudgelar i andra länder varierande ambitionsnivåer medavseende på bl.a. omfattning, tidsperiod, hur de kan användas somstyrinstrument m. m. Trots att olika förutsättningar ur bl. a. budgetpo-litisksynpunkt föreligger kan det vara av intresse att notera vissa tekniska likheteroch olikheter jämfört med svenska förhållanden. Inledningsviskan konstateras atl formaliserade långtidsbudgetar främst framlas iindustriländer. Detta beror bl. a. på all denna typ av budgetplanering kräver: - formulering av handlings- och liktlinjer förbudgetpolitiken på medellång sikt - att långsiktiga prognoser, i regel i reala termer,sammankopplas med den detaljrika finansiella programmeringen som krävs i enårsbudget - att resurser för prognostisering och planeringupprätthålls och utvecklas. Dessanödvändiga beståndsdelar saknas i de flesta utvecklingsländer och finns bara ifio till femton av industriländerna. 1 de senare förekommer långtidsbudgetar avvarierande omfattning i regel som en del av den årliga budgetprocessen, dvs.ell syslem som innebär atl budgetarna rullas . Énprincipiell skillnad mellan olika länder avser valet att arbeta i löpande ellerfasta priser. Detta sammanhänger bl.a. med syftet med långtidsbudget, dvs.vilken styrfunktion som eftersträvas. En majoritet av länderna gör prognosernai fasta priser i syfte att illustrera i vilken omfattning en viss politikpåverkar statsbudgetens inkomster och utgifter oberoende av prisutvecklingen.Budgeten kan därmed sägas ulgöra en form av konsekvensbeskrivning. Någraländer tillämpar däremot genomgående en budgetering i löpande priser.Huvudmotiven härför synes vara dels alt en fastprisberäkning inte anses tatillräcklig hänsyn lill skillnaderna i prisutveckling mellan offentlig ochprivat sektor, dels all användandet av löpande priser anses ge en ökad realismi budgeten och öka regeringens möjligheter att kontrollera tillväxten iutgiftsutvecklingen. Vadgäller långtidsbudgetens status förekommer en varierande praxis. I vissa länderfattar regeringen och/eller parlamenten formella beslut, i andra redovisaslångtidsbudgeten som en orienterande prognos. Därutöver finns vissa skillnadervad gäller omfattningen, dvs. om budgeten behandlar den totala offentligaverksamheten eller endasl vissa delområden. Ivissa fall har långtidsbudgeten en annorlunda strukturell uppläggning iförhållande fill årsbudgeten. I regel innebär della att grövresorleringsbe-grepp används. Likaså kan noteras en variation i vilkalidsperioder som föredras. I de länder där budgeten har karaktären av en planför verksamheten och där även planen särskilt beslutas används kortareperioder, i regel högst utöver budgetåret. Nedan följer en kortfattadbeskrivning av tillämpade principer och tekniker i vissa länder. Sammanställningengör inle anspråk på att vara fullständig eller i alla avseenden hell aktuell,men belyser ändå en del av de skillnader som kan konstateras. 1981/82:150 Bilaga2.1 Långtidsbudget 7 Denordiska länderna uppvisar stora likheter i sitt sätt att arbeta med ochpresentera långtidsbudgeten. Vissa skillnader finns dock. är f. n.ensamt om att göra beräkningar både i fasta och löpande priser. Som regelanvänds en fastprisberäkning. I den danska långtidsbudgeten tas, till skillnad frånövriga nordiska länder, även med förväntade men ej beslutade åtaganden ochprojekt. För och gäller vidare alt budgeten omfattar en kortaretidsperiod än vad som gäller för och . De nordiska ländernasteknik överensslämmer dock i så mån atl budgeten i huvudsak är enkonsekvensbeskrivning av redan fattade beslut. Långtidsbudgeten presenteras isamband med det årliga budgetförslaget, några formella beslul fattas sålundainle. IUSA tas en långtidsbudget fram som underlag för kongressens diskussioner omskatte- och budgetförändringar. Den visar på den troliga utvecklingen avfederala utgifter och inkomster om den nuvarande ekonomiska politikenfullföljs, allt under vissa antaganden om den internafionella ekonominsutveckling. De prognoser som tas fram kan liksom i således inlebetraktas som uppskattningar av aktuella framlida utfall. Långtidsbudgetenuppdelas på slörre s. k. programkategorier (major program categories) som l.ex.försvaret och federala bidrag till olika ändamål (grants). Budgeten omfattar iprincip samtliga federala utgifter men presenteras på ett något annorlundasätt än det årliga budgetförslaget. Inriktningen är att visa på tillväxteneller volymutvecklingen . I anslutning till presentationenav rent siffermaterial diskuteras relativt ingående de olika faktorer somgenererar tillväxten t. ex. lagstiftning, indexsystem m. m. En femårsbudgetavseende utvecklingen av skalleutgifter (tax expenditure) tas ocksä fram.Budgetarna används av kongressen som ett ingångsvärde i den diskussion somhandlar om budgelpolifiska riktlinjer, besparingar m.m. Ansträngningarnaalt införa ett långlidsbudgetsystem i inleddes så tidigt som år1961 och landet har utvecklat elt relativt omfattande system.Prognoser över den offentliga utgiftsutvecklingen utgör gmndstenen och görsvarje år för vart och ett av de tre nästkommande åren. 1 prognoserna harhittills inte tagits hänsyn till förväntade framtida beslut om all introduceranya verksamheter eller att modifiera pågående. har budgetprognosernaför kommande år gjorts i fasta priser. Avsikten har varit all belysa effekternaav politiken pä volymutvecklingen. Fr. o. m. /83 läggsemellerlid systemet om till en budgetering i löpande priser. Denna omläggningmotiveras främst av att man från brittisk sida anser att denna teknik ger enbättre realism i budgeteringen och att planering i fasta priser eller volymminskar möjligheterna för regeringen att kontrollera tillväxten i de offentligautgifterna. Österrikeslångtidsbudget görs i fasta priser för en femårsperiod. Nya kända åtaganden ochförändringar tas med i planeringen. Prop.1981/82:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget 8 skillnadi förhållande till andra länder är att budgeten begränsas till all omfattavissa särskilt lunga poster i statsbudgeten, som t. ex. byggandet av vägar ochfasligheter. Myndighetsanslagen behandlas således inte. Parlamentet fattarinte några formella beslul på gmndval av budgeten, däremot kommenteras denredovisade utvecklingen. LiksomStorbritannien använder en teknik som innebär en budgetering i löpandepriser. Budgeten omfattar samtliga statsutgifter och tar hänsyn tillkända.kommande åtaganden och projekt. Tidsperioden är begränsad till ochett formellt beslut över inriktningen fattas på grundval av budgetdokumentet. Utgångspunktenför budgetprocessen:! är en långtidsbudget (multiyear plan) föri nästkommande budgetår plus . Planen görs i löpande priser.Varje års budgetbehandling inleds med en avstämning mot den liggande planen.Planen utformas på tre nivåer, dels en med oförändrad ambitionsnivå, dels endär konsekvenserna av den sittande regeringens antagna, policyålgärder förmandatperioden beräknas och dels en nivå som därutöver lar hänsyn tilleventuella antagna policyålgärder efter mandatperioden. Planen innehållanderegeringens anlagande om policyålgärder för mandatperioden beslutas päministernivå vad gäller de tvä åren efter budgetåret och är bindande för resp.minister. Fördelarna med denna uppläggning anses vara.atl den ger underlag förlångsikliga prioriteringar, påvisar följdkostnader som inte kan ses kommandebudgetår och ger en koppling till långtidsutredningarna. En påtaglig nackdelanses vara att systemet är känsligt för-störningar t. ex. trendbrott. långtidsbudgetomfattar en plan för en fyraårsperiod i fasta priser. Budgeten markerarinledningen eller startskottet för den årliga budgetprocessen. För de treinledande åren överenskoms om planeringsnivåer eller sätts direkta utgiftstakför alla tyngre kategorier av program och utgifter med hänsyn tagen tillden.all manna ekonomiska utvecklingen. För alt bibehålla flexibiliteten ibudgeten och öka handlingsberedskapen används dessutom metoderaltprognoslisera olika utgiftsnivåer för program med höga andelar fastakostnader och som är känsliga för påverkan av faktorer utanför statenskontroll. Långtidsbudgetens olika program och kategorier av utgifter indelas iett antal s. k. kuvert (funciional envelopes), som i praktiken innehållerutgiftstak och ramar för verksamheten. Denna metodik med kuvert bibehålls närlå.ngtidsbudgelens första år omsätts i en årlig budget. system, ochlångtidsbudgetens status spelar en annorlunda och mer avgörande roll ibudgetpolitiken än i flertalet andra länder bl. a. som en följd av.att ocksåden åtföljande årliga budgetprocessen uppvisar specifika-särdrag. 1981/82:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget 9 Sverigehar liksom de flesta industriländerna djupgående ekonomiska balansbrister. Detär en uppgift för den ekonomiska politiken atl dessa avhjälps så att decentrala målen för den samhällsekonomiska utvecklingen kan realiseras. Detsynes vara en allmän uppfattning att delta kräver betydande stmkturellaförändringar i ekonomin, varför en återgång till balans torde komma atl laflera år i anspråk. I denna process spelar den statliga finanspolitiken en betydanderoll. Ilångtidsbudgeten behandlas i första hand statsinkomsternas, slatsutgif-temasoch budgetsaldots ulveckling under vissa av långfidsbudgellekniken bestämdafömlsättningar. Även om intresset således koncentreras till statsbudgeten ärdet vikfigt att delta sker under beaktande av de olika ömsesidiga samband somfinns mellan statsbudgeten och samhällsekonomin i övrigt. Dessa samband harstärkts i och med den snabba tillväxten i statsbudgetens omslutning. Därmed harutformningen av statens budget och dess finansiering fått en betydande inverkanpå produktionsförhållanden, bytesbalans, arbetslöshet, inkomstfördelning osv.Å andra sidan är statsbudgetens utveckling i hög grad avhängig av förhållandenainom övriga delar av samhällsekonomin. Somframgår av den följande genomgången i detta avsnitt råder det etl starktsamband mellan aktuella stmktur- och balansproblem å ena sidan och destatliga utgifternas och budgetsaldots utveckling å den andra. Mot dennabakgmnd sammanfattas i det följande huvuddragen i den samhällsekonomiskautvecklingen såsom den redovisats i den pubh-cerade avstämningen av1980 års långtidsutredning (SOU 1982:14). 2.2 Strukturproblemoch balansbrister i den svenska ekonomin emanerar de nuvarande balansbristerna i den svenskaekonomin men förstärktes och framträdde klart i1970-talels utveckling. Likartade problem uppstod då också i många andraindustriländer, vilket har kommit till uttryck i stigande arbetslöshet ochinflation samt minskad ekonomisk fillväxt. Försvagningen i internationelltillväxt har i sin tur påverkat den svenska utvecklingen. Denjämförelsevis svaga internationella utvecklingen hade fleraorsaker. En av de viktigaste var de mycket kraftiga prisstegringar på olja ochråvaror som ägde mm . För industriländerna innebaroljeprisstegringama dels en kraftig inflafionsimpuls, dels elt ökatbytesbalansunderskott. DenintemationeUa utvecklingen har rest många krav på stmkturellanpassning i svensk ekonomi. För att på lång sikt få balans i 1981/82:150 Bilaga2.1 Långtidsbudget 10 utrikesbetalningarnakrävs enligt långtidsutredningen en förskjutning av produktionen tillkonkurrensutsatl sektor. Delta kräver en förskjutning av relativa löner ochrelativ lönsamhet till förmån för den konkurrensutsatla sektorn. Förändringar iindustrins relativpriser nödvändiggör också en omstmkturering inom induslrin.För detta krävs omfattande nyinvesteringar. relativt andra länderhöga oljeberoende utgör en annan försvärande faktor. Enligl långtidsutredningenkommer behovel av strukturell anpassning under 1980-lalel att ställa storakrav på hög flexibilitet i ekonomin. Vadgäller den offenfiiga sektorn, som är av speciellt intresse frånlångtidsbudgetsynpunkt, har enligt långtidsutredningen finansieringen av dessverksamhet blivil ett växande problem. Den allmänna slagnationen som präglatmarknadssektorn har försvårat möjligheterna att finansiera tillväxten i denoffenfiiga sektorn med fortsalla skattehöjningar. Den offentligautgiftstillväxten har därför i allt större ulslräckning kommit att blilånefinansierad. Någon motsvarande uppgång i det finansiella sparandet på denprivata sidan har inte ägt rum. Därmed har också sparande och kapitalbildningsjunkit kraftigt. Konsumfionsandelen i ekonomin har vuxit sominvesteringskvoten har sjunkit och bylesbalansunderskottel har ökat. Denekonomiska utvecklingen i på medellång sikt och de därmedsammanhängande ekonomisk-politiska problemen utgör elt väsentligt inslag ilångtidsutredningen. nämnda avstämningen av långtidsutredning har ett syfte varitatt granska kalkylerna långtidsutredning (LU 80) i ljuset av desenaste årens utveckling saml att mot denna bakgrund göra nya bedömningar avden svenska ekonomins ulveckling . Huvuduppgiftenför denna avstämning - liksom för LU 80 - var atl undersöka vilken ekonomiskulveckling som krävs för att den svenska ekonomin skall nä de allmäntaccepterade balansmålen. I delta syfte kon-stmerades i rapporten trealternativa utvecklingsvägar för den svenska ekonomin under perioden 1981-1985.Alla tre alternativen bygger pä gemensamma fömtsätlningar beträffande deninternationella utvecklingen, arbelskraftsutbudel ochproduktivitetsutvecklingen i . AlternativI i LU-avstämningen utgår från fömtsättningen att vissa centrala mål för den ekonomiskapolitiken uppnås. Sålunda antas full sysselsättning råda i den svenskaekonomin , vilket innebär atl sysselsätt- 1981/82:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget II ningenökar något snabbare än del tillgängliga arbelskraflsutbudel. Vidare antas attbalans skall nås 1990. Detta har anlagils innebäraetl underskott motsvarande av BNP. Ar 1981 utgjordebytesbalansunderskottet 2,av BNP. Föratt åstadkomma denna ulveckling är del enligt långtidsutredningen nödvändigtatt den totala konsumtionen ökar långsammare än den totala produktionen ilandet och alt industrins konkurrenskraft ökas bl. a. genom alt relativprisernasänks per är räknat från är 1981. Drygt hälften av dennarelalivprisanpassning har redan åstadkommits genom den liopro-centigadevalveringen. Alternativet bygger vidare på alt löneökningarna hålls tillbakai förhållande till utvecklingen i våra konkurrentländer. Även vinsterna iinduslrin bör enligt långtidsutredningen tillåtas öka till nivån under börjanav 1970-talel. Dengenomsnittliga inhemska inflationstakten förutsätts i alternativ I inteöversfiga 5,. För all försvara en så låg prisökning ärdet, enligl långtidsutredningens kalkyler, nödvändigt att bedriva enapprecieringspolitik, dvs. värdet på den svenska kronan måste skrivas upp iförhällande lill valutakorgen. Denexportledda tillväxten i industrin kan beräknas bära upp en totalproduktionsökning i den svenska ekonomin, BNP-tillväxt, på 2,vilketunder hela perioden 1985 skapar en resurstillgång som uppgår lill ca 31miljarder kr. Härav las betydande belopp i anspråkför alt förbättra bytesbalansen, saml för ökade Iransfereringsbe-talningar lillutlandet (räntor samt u-landsbistånd). Därmed minskar utrymmet för inhemskanvändning med . Kravet på eninvesteringsuppgång i ekonomin intecknar, slutligen, . Sedande angivna posternas resursanspråk dragils från BNP-ökningen återstår 6,6miljarder kr. att las i anspråk för en ökning av den inhemska konsumtionen.Fördelningen av delta knappa tillväxtutrymme mellan privat och offentligkonsumtion har gjorts med föresatsen all den privata konsumtionen tillåts öka ien sådan takt att reallönen kan stiga svagt 1985. Per sysselsatt beräknas dock reallönen falla med per är. Denprivata konsumtionens ökning har under dessa fömtsätlningar beräknats till 0,7%per år. Denoffentliga konsumtionen kan i så fall öka med 0,, vilket kan jämförasmed en ökning på 1974-1981. Del är alltså fråga om en myckelkraftig uppbromsning. Den statliga konsumtionen beräknas härvid minska med 0,8%per år och den kommunala konsumfionen öka med 1,per är. Denangivna utvecklingen för statlig konsumtion ligger i linje med den under senareår fillämpade mycket restriktiva ulgiflsbehandlingen. För kommunernas delöverensstämmer kalkylen med del fasfiagda målet att begränsa den årligakommunala konsumtionstillväxten lill högst . Prop.1981/82:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget 12 Den totala offenfiiga ulgiflslillväxten i alternativ Ibygger på den angivna reala utvecklingen för konsumtion och investeringar samtpå antagandel alt nu existerande regler beträffande övriga utgifter fortsätteralt gälla. De besparingar som aviserats budgetproposition harbeaktats i kalkylen. De totala offentliga utgifterna har under dessaförutsättningar beräknats öka realt med 2,under perioden 1981-1985.Räknas ränteutgifterna bort uppgår ökningen till . alternativ I implicerar vidare attbudgetunderskottet kommer att reduceras. Som en del av denna kalkyl ligger totala skattekvoten i ekonomin höjs från 49,av BNP lill 51,år1985. Andra utvecklingsvägar (alternativen II och III) Utvecklingen av exporten och linduslriproduktionen ialternativ I innebär elt mycket drastiskt trendbrott i jämförelse med den stagnationsom rått . Att åstadkomma en sådan vändning ärenligt långtidsutredningen en mycket svår uppgift. I avstämningen har därförstuderats också andra alternativ som bygger på en mera modest utveckling förindustrin. Alternativ II harbyggts upp från två utgångspunkter. För det första har exporten antagils växa itakt med den internationella marknadstillväxten. För det andra har det antagitsatt den åtstramning av privat och offentlig konsumtion som genomfördes ialternativ I också fullföljs i alternativ II. En industriexpansion kommer enligt långtidsutredningeninte till stånd i detta alternativ då förutom den svagare exporttillväxlenockså olika restriktioner på ekonomins utbudssida antas bli bestående.Företagen kommer därmed inte att kunna utnyttja den genomförda devalveringenför att sänka relativpriserna. Industrins produktionstillväxt blir därmed lägreän i alternativ I, vilket leder till en fortsatt nedgång iindustrisysselsältningen. Mol bakgmnd av den strama politiken blir enligl deredovisade kalkylerna en kraftig ökning av arbetslösheten oundviklig i dettaalternativ. Också bytesbalansen försämras i förhållande lillallernaliv I genom all industriexpansionen uteblir. Enligl långtidsutredningenleder sålunda en åtstramning av konsumfionen i detta fall till en sänkning avden totala produktionstillväxten, ofullständigt kapacitetsutnyttjande, stigandearbetslöshet och växande bytesbalansunderskott. Alternativ III utgår från samma svaga industriutvecklingsom antagils i alternativ II. 1detta fall har dock politiken antagils bli inriktad pä alt skapa fullsysselsättning genom offentlig expansion och ökal bostadsbyggande. Den privata konsumtionen fömtsätts i delta alternativ växamed 1,per är 1981-1985, dvs. i samma takt som under 1970-lalet. Denoffentliga konsumtionen behöver dä öka med 2,. Den statliga konsumtionenhar i detta alternativ förutsatts vara oförändrad, medan den kommu- 1981/82:150 Bilaga2.1 Långtidsbudget 13 nalakonsumtionen skulle öka med 3,. Också de offentliga investeringarnastimuleras i detta alternativ för atl ge stöd lill produktion ochsysselsättning inom industri och byggnadsverksamhet. BNP-ökningen har beräknatstill 2,. Denexpansiva ekonomiska politiken fömtsätts emellertid leda till höjdinflationstakt. Konsumentpriserna beräknas i detta alternativ stiga perår I98I-1985. Den relativt svaga exportutvecklingen i kombination med höginhemsk efterfrågan leder till ett växande bytesbalansunderskott. Dettaberäknas växa från . år 1985.Mätt som procent av BNP i löpande priser betyder detta att underskottet växerfrån 2,till ca 5,. Den fortsatta ökningen av offentligkonsumtion och offentliga transfereringar leder vidare till ett växandebudgetunderskott. Detta uppgår enligt kalkylen lill . ,vilket motsvarar 13,av BNP. Ävenom man i detta alternativ uppnår målet om full sysselsättning så sker dettaenligt långtidsutredningen på bekostnad av att utgångslägels obalanserförvärras ytterligare med åtföljande svårigheter all upprätthålla denfulla sysselsättningen. 2.4Sambandet mellan långtidsutredningen och långtidsbudgeten Långtidsutredningenskalkyler utgör inga prognoser över den väntade ekonomiska utvecklingen. Istället presenteras alternativa scenarier utifrån vissa antaganden bl.a. om denekonomiska politikens utformning. Enligt långtidsutredningen är det endasl enutveckling i linje med avstämningens alternafiv I som leder till alt våraaktuella balansbrisler kan avhjälpas och att de centrala målen för denekonomiska politiken uppnäs. Ilångtidsbudgeten kartläggs som nämnts de statsfinansiella konsekvenserna avredan fattade beslut och gjorda åtaganden. Kalkylerna återspeglar såledesbudgetutvecklingen om inga nya åtgärder vidtas. Några försök atl fömtsekommande åtgärder görs inle. Tillsammans ger dessa båda material ett underlagför statsmakterna alt bedöma om och i vilken omfattning omläggningar ellerandra förändringar krävs i den statliga utgifts- och inkomstpolitiken. Föratt utföra beräkningarna i långtidsbudgeten behövs en rad antaganden om bl.a.pris- och löneutvecklingen, den ekonomiska tillväxten, arbetslösheten osv.under de år som långtidsbudgeten omfattar.