prop · G50344 · 1981-12-31 00:00:00 — Resultatet av arbetet bör lämpligenkunna redovisas i form av delrapporter varvid de frågor som rörskogsbrukets användning av bekämpningsmedel börredovisas med förtur. Förslag i detta avseende bör redovisas iinder år 198O. När det gäller andra frågorbör arbetet planeras sä att en redovisning kan ske vid utgången av är1981. Kommittén bör samråda med berörda myndigheter och andra organ samt med natxirresurs-ooh miljökommittén (Jo 1978:01) och ö-vriga pågående utredningar inom kommitténsämnesområde i syfte att effekti-vt kunna utnyttja tillgänglig kunskap ooh undvika onödigt dubbelarbete. hänvisning till vad jag nu har anfört hemställerjag att regeringen bemyndigar chefen förjordbruksdepartementet att tillkalla en kommitté med högst sju ledamöter med uppdrag att utreda, frågan oro användningenav kemiska medel i jord- och skogsbruket m m att utse en av ledamöternaatt vara ordförande, att besluta om sakkunniga, experter, sekreterare och annatbiträde åt kommittén. Prop.1981/82:44 208 LAG (I9ö0:368) -OM FÖRBUD UNDER VISS TID MOT SPRIDNING AV BEK>>5PKIKGSMEDELÖVER SKOGSMARK Spridning överskogsmark av bekämpningsmedel, avsedda för bekämpningav lövsly, är förbjudenintill utgången av juni månad 1981 eller den senare tidpunkt som regeringen föreskiver, även om det inte finns någothinder mot detta enligt annan lagstift- 'fär medge undantag från 1 §, omdet behövs för vetenskaplig prö-vning. Där-vid skall produktkontrollnämndenföreskiva de villkor sam behövs till skydd för allmänheten. Produktkontroll nämndensbeslut enligt denna lag överklagas hos regeringen genom besvär. Den som uppsåtligeneller av oaktsamhet bryter mot 1 §eller mot -vllUcor som föreskri-vits enligt 2 § döms till böter eller fängelsei högst . 1981/82:44 209 REKOMMENDATIONEE AVSEDDA ATT MINIMERA OÖNSKADE EFFEKTER AV HERBICIDANVÄNDNING INOM SKOGSBRUKET Källa: , Effects of the silvicultural use of phenoxy acidherbicides on vegetation in Sveden, Ecol. () 27 :2i»0-25lt. Herbicidbehandling börske sent i lövslyets utveckling, dvs när busksltiktet ärså högt och slutet som möjligt, dockinnan skador uppstår av slyet pä barrträdsplantoma. Behandlingen börföreträdesvis äga rum inom områden som har följandeegenskaper: lövslyets medelhöjd åtminstone 2 m;..lövslyets medeltäckningåtminstone . Inom områdenmed tall i norra , där snön normalt orsakar problem för skogsbruket (snöskyttesvamp),bör herbicidbehandling utföras tidigare. Fördelarna med att följa denna rekommendation är följande: - Endastobetydlig skada uppstår på markvegetationen. - En frän skogsskötselsynp-unktacceptabel reduktion av slyets biomassa erhållesi förening med en viss överle-vnad och återbildningav sly (önskvärt från ekologisk synpunkt). Ingen avsevärd ökning sker av gräsetc i biomassa..Gräs är de fältskiktsväxter som allvarligast konkurrerar med barrträds-plantorna. Risken för en ökning i små gnagarpopulationen torde härigenom ocksåminska. - Ett förlängt förkulturstadium ("skyddsgröda") erhålles,vilket minskar risken för frostskador på granplantorna. - Herbicidbehandlingsker ej under det utvecklingsskede, då rikligtblommande örter, av betydelse för pollinerande insekter, förekommer som talrikast. Prop.1981/82:44 210 - Herbicidbehandling sker dä områdena är mindre produktiva och attraktiva vad avser vilda bär. Nackdelen är att dött lövsly som är högt är mer iögonfallandeän kor-t sådant, och detta skulle kunna vara negati-vt från estetisk synpunkt. Herbicidbehandlingbör ej omfatta skogskanter, vägrenar (skogsvägar)och andra ekotoner (gränser mellan ekosystem), eftersom sädana ofta ärsärskilt rika pä växtarter ochav betydelse för åtskilliga djurarter. Sådana områden innehållerockså ofta äldre lö-vträd, vilka hsir mycket stor betydelse för vissa djur såsomfåglar och insekter. Alltför täta snår längs vägarna medföremellertid en ökad risk för viltolyckor i trafiken, vilket också måste tas i beäktande. Det är väsentligt från ekologisk synp-unkt att bevara en stor biologisk mångfald av arter och samhällen inom ekosystem, lika väl som ett mångfacetteratlandskap. Behandling med herbicider bördärför inte omfatta alltför storaenskilda områden eller en alltför stor del av ett skogsområde. Ett maximivärdeför enskilda skogsskötselområdenborde fastställas på basis av vetenskapliga överväganden. Särskild hänsyn till stora, öppna ytor, utan eller med endastett glest bestånd av lövsly, vilka ärbelägna inom ett område som ska herbicidbehandlas. Sådana gläntorär ofta rika på växtarter ochproducerar under stundom en hel del vilda bär.Eftersom en ansenlig del av den totala herbiciddosen når markvegetationen i gläntorna kan skadorna pä växttäcket där bli stora. Genom anpassning av sprutmetodernaavseende fastvingeflyg eller genom användningav helikopter, bör det vara möjligt att undvika att behandla sådana ytor. Områdenmed en stor andel skogsgläntor bör behandlas frånhelikopter. Prop.1981/82:44 211 SKOGSBRUK MED EKOLOGISK GRUNDSYN''' Skogsbruk ärutnyttjande av skogens ekosystem. I ekosystemet ingår självfalletinte bara virkesträden utan i lika hög grad alla andra levande organismer och deras miljöfaktorer, som klimat, ljus- ooh vattentillgång. Samspelet mellan organismerna ooh deras miljö i ekosystemet vet vi ännu inte så mycket om. Det är ekosystemet som helhet som producerarde nyttigheter vi tillgodogör oss genomskogsbruk. Därför måste skogen brukas, så att ekosystemets produktionsförmåga på lång sikt inteinskränks eller försämras. Dettaser naturvården som en grundläggande princip förallt utnyttjande av förnyelsebara nat-ur-reserver: brukautan att förbruka. Skogsbrukets företrädare avgerofta samma principdeklaration. Skillnaden ligger i bedömningen av dagens skogsbruk och dess risker. Kring denna vägningav riskerna mot nyttan kretsar diskussionen. "Nyttan" har länge -varit detsamma som virkesproduktionen. Skogsvårdslagen ser exempelvis skogsmarken först och sist som virkesproducent, även om virkesproduktionen kan ta vissa hänsyn till andra intressen. Naturvården har en annan uppfattning. Skogen producerar många nyttigheter, varav virke är en. Vilt; bäroch svamp är andra. Skogen producerar också friluftsmiljö,som är av stor betydelse för människomaspsykiska och fysiska hälsa. Skogen är livsmiljöför många växter och djur, som representerarett oersättligt genetiskt kapital, vars förvaltning vi äransvariga för. Det finns inga giltiga skäl att, som skett, sätta en av denyttigheter som skogen producerar framförde andra av det enda skälet a-tt just denna nyttighets värde enkelt kan mätasi pengar. Alla nyttjandeformema utgörlikvärdiga delar i bruket avnaturresursen skog. En grundläggande strävan måste vara,att varje nyttjandeform inte ska inkräktapå de ö-vriga. Oundvikliga målkonfliktermåste lösas genom en avvägning med största möjligalångsiktiga samhällsnytta som måloch med ett bibehållande av ekosystemetsproduktionsförmåga som absolut förutsättning. Källa; Levande skog - Naturvårdens synpunkter på skogsbruket, SNF, 1978 1981/82:44 212 Med ett sådant synsätt blir det inte självklart att en viss brukningsmetod ska användas, ävenom den med stor sannolikhet ger ett produktionstillskott. Maximalvirkesproduktion blir inte någotmeningsfullt mål. Det gäller iställetatt finna den lämpligaste produktionsnivån, genom att inom de ekologiskt betingade ramama för skogsbruk vägasamman: - behovet (sominte är det samma som efterfrågan) av träråvara -nationellt och globalt, - vårt behov av skog för andra ändamål (rekreation, prod;iktion av bäroch vilt, landskapsbild, faunaskydd etc). Först sedan skogspolitikens mål bestämtspä detta sätt kan nyttan och skadan av varje åtgärd mätas i graden av måluppfyllelseoch vägas mot en bedömning av åtgärdens ekologiska risker. måste detframhållas, att konstaterandet att enmetod är förknippad med vissa kända ellerbefarade ekologiska risker inte är tillräckligt skälatt avstå från att använda den. Skogsbruket kan nämligen lika lite som andra verksamheter vara riskfritt,vare sig ekologiskt eller i andra avseenden. Men riskerna måste kartläggasoch bedömas seriöst. De risker som tas måste te sig befogade i ett långsiktigt och samhälleligt perspektiv. Att skogsindustrin genom dålig planering -vuxit sig för stor är"under inga omständigheter ett godtagbart skäl att ta i bruk vilka metoder som helst, bara depressar fram mer virke nu eller om 50 är. Svaren pä de a-wägnings- och målsättningsfrågorsom diskuterats ovan ska iställetformuleras i ett skogspolitiskt beslut. Det måste också bli en skogspolitisk fråga att sättaramar för skogs-ind-ustrins kapacitet på en sådan nivå, att skogsbruket kan anpassas till de ekologiskaoch andra krav som den beslutade målsättningen ställer. Styrmedlen fördetta finns f. ö. redan i bruk genom det prövningsförfarandeenligt 136 a § byggnadslagen som tillämpas. Hur skulle dåett skogsbruk med ekologisk grundsyn se ut till omfattningen ooh metoder? Ingenkan rimligen avkrävas svar pä den frågannu. Forskning och teknisk utveckling efter de skisserade riktlinjerna måste ge svaren efterhand, ty som alltid Prop.1981/82:44 213 måste förändringarna växa fram som en följdav att nya mål sätts upp för utvecklingen. Vi vill ändå försöka summera det som sagts i den här skriften i någrakonkreta krav pä ett skogsbruk med de mål som formulerats ovan. Motiven för och konsekvenserna av dessa krav har diskuterats iandra avsnitt. - Omkring hälften av virkeeuttaget sker genom gallring. Även röjningsvirketas till-vara. En viss inblandning av lö-vträd eftersträvaspå de flesta marker vid röjning ooh gallring ooh skogsindustrin anpassas tilldetta genom utökad kapacitet för lövmassa. - Kalhyggenasstorlek begränsas till högst 5-20 ha (den högre gränsen for sämre boniteter). Hyggesutläggning ooh a-werkning sker med största möjligahänsyn till miljön. - De mestradikala markberedningsmetodema (främstplöjning) tas ur bruk. - Kemisk lövslybekämpningförekommer inte. Hyggesvila tillämpas och en lövslygenerationtillåts komma upp på hygget. Äldreplantor än för närvara.nde används, vilket ökaröverle-vnaden Den långsammaretillväxten i början kompenseras av förbättrade näringsförhållanden längrefram. Där lö-vröjning är nödvändig, görsden mekaniskt. - Insektsangreppennedbringas genom anpassning av brukningsmetoderna, främst vid röjningoch lagring av virke. Biologiska bekämpningsmedelutvecklas för de skadegörare som inte kan hållas tillbaka på annat sätt. - Storskalig användning av contorta eller andra främmande trädslagförekommer inte på grund av de ekologiska riskerna. - Skogsgödsling förekommerinte, dels på grund av miljöriskerna, dels därför att det i ett globalt perspektiv är mer angelägetatt använda gödselmedlet i jordbruket. - Myrmarksdikningenbegränsas starkt. - Igenplanteringenav jordbruksmark upphör. - Tekniken anpassastill de skisserade förändringama, vilket bland annat innebäratt de största maskinerna försvinner. Mindre och lättare maskiner minskar skadorna påmark och träd, vilket kommer skogsbrukettillgodo i form av minskade virkesförluster. Prop.1981/82:44 214 De förändringar som nämnts här avser all skogsmark. Särskild hänsyntill friluftsliv, fauna och flora etc. inom vissa områden kommer därutöver, -ungefärpå det sätt som skogsvårdslagenstillämpningsanvisningar anger. Referensomräden ooh frånnat-ur-vårdssynpunkt särskilt skyddsvärdaobjekt måste därutöver avsättas som reservat. Som tidigare nämnts har dessa restriktioner, i den omfattning somkan bli aktuell, mycket liten betydelse förvirkesproduktionen. Några av de förändringar somkrä-vts av skogsbruket i dess helhet är däremot avmycket stor betydelse för virkesbalansen. Att avstå från de tillväxthöjande åtgärdernas gödsling, dikning och plantering av snabbväxande trädslagär med en mycket grov uppskattningatt säga nej till ett virkestillskott pä 20 milj. m sk . Att tillämpa hyggesvila och att ge lövslyet en chans på hyggena innebär en förlängning avomloppstiden, vilket också innebär en produktionssänkning. Men de föreslagna förändringarna är i andra avseenden produktionshöjande. Ett intensifierat gallringsbiruk höjer tillväxtenoch minskar virkesbortfallet genom självgallring.Ökad lövinblandning i bestånden förbättrar näringsförhållandena. Anpassning av brukningsmetoderna för att minska insektsskadoma ger ett avsevärt virkestillskott. Omsorgsfull skogsvård ger bättreskogar i nästa generation. På lång siktleder förändringama mot ett skogbruk med den ovan skisserade målsättningentill ett stabilare ekosystem, en levande skog, med uthållig virkesproduktion på samhälleligtoptimal nivå. Kortsiktigt blir omställningen däremotsäkert besvärlig. Virkesuttaget måste begränsas och dessutom blir kostnadema för varje a-werkad kubikmeter högre (bl.a. genom ökadegallringar och skogsvårdsarbeten) . Sysselsättningen behöverdock inte minska inom skogsbruket - snarare tvärtom - men skogsindustrin kan fäproblem, eftersom den redan nu är överdimensionerad. Skogsnäringens bidrag till vårt lands exportinkomster kommer inte att kunna fortsätta att öka. Kan ett skogsbruk som bedrivs med den här skisserade målsättningen bli lönsamt?Vi är övertygade om detta. Med det fordrar att lönsamhetsbegreppet omvärderas och även inbegriper ansvaret för kommande generationer. Prop.1981/82:44 215 ärekonomiskt utan tidsgräns. Problemen ter sig stora, men de kommer med visshet att blistörre ju längre vi dröjermed att angripa dem och något alternativ finns inte. Attbasera lönsamhet och sysselsättning inom en näringsgrenpå överexploatering, utarmning och undanträngande av andra samhällsintressenär ingen framkomlig väg. Prop.1981/82:44 216 anordnade 1977 eninternationell fenoxisyrakonferens i . Vid konferensen drogs bl a följande slutsatser: - Klorerade fenoxisyror bildas inte naturligt. Detfinns inga data som tyder på att dioxiner bildas från fenoxiherbicider i naturen. -I samband med de klorerade fenoxisyroma är TCDD den enda dioxin som är av betydelse ur miljösynpunkt. TCDD finns i herbiciderna 2,lt,5-T och 2,k,3-Tp, men inte i 2,it-D eller i MCPA. -Man finner vanligt-vis 1-2 ppm av klorerade fenoxisyror ijorden efter normal användning. Olikheter i marken och ojämn spridning göratt nivåerna lokalt kan variera något. Halveringstiden i jord för de klorerade fenoxisyroma är 3- veckor, för 2,'t,5-T så lång som . Hedbryt-ningshastigheten ökar i allmänhetmed ökande mikrobiell aktivitet oohminskar -vid lägre pH, i synnerhet för pH under k. Upprepadtillförsel resulterar i en något snabbare mikrobiell nedbrytning för 2,'4-D och MCPA. -Halten fenoxisyra i nysprutad vegetation är omkring 200-500 ppm. har haltensjunkit till 20-50 ppm. Under den kalla -vinterperioden kan halten bli oförändrad, menibland sjunker den. Fenoxisyror som applicerats genom fickning, kan finnas kvari h-6 år i träartade delar av vegetationen, men detta är troligt-vis av mindre betydelse ur ekologisk synpunkt. - På grund av avdriftkan fenoxisyror nå icke önskade mål.För att undvika dessa risker behövs strikta bestämmelser med avseende på väder och besprutningsteknik. -Fenoxisyromas ödei växter, och de av dem inducerade förändringarnai växternas sammansättning, samt mekanismen för deras toxiska verkan är ofullständigtkända. Ytterligai-e studier på dessa områdenkan bedömas vara av betydelse för förståelsen av jordbruks- 1981/82:44 217 växternas reaktion på fenoxisyror och för utvecklandet av mera selektiva och effektiva metoder för herbicidanvändning.Sädana studier kan även ge betydelsefull kunskap om herbiciders toxicitetpå cellnivå, vilket kan vara av relevans även för toxiciteti djur. - De troliga exponeringsni-våerna förfenoxisyror och/eller dioxiner varierar mellan olika befolkningsgrupper såsomanställda i fabri ker som producerar fenoxisyror och/eller triklorfenol, personer som preparerar och applicerar herbicider, allmänheten som -vistas i besprutade områdenoch/eller förtär behandlad vegetation. - Människor som representerar potentiella riskgrupper,bl a gra-vida k-vinnor och personer med kronisk leversjukdom, bör und-vika aktiviteter som innebär höggradigexponering - som t ex tillverkning och yrkesmässig spridning. - Endast mycket låga fenoxisyrahalter återfinns i livsmedel. Även halternai vilt, fisk och vatten är låga i . I skogsbär från besprutade områden kan halterna ibland vara högre, upp till omkring 10 ppm. Daglig konsumtion av så mycket som bär med halten 10 ppm motsvarar en fenoxisyrados av 0,2 mg per kgkropps-vikt och dag hos en person som väger50 kg. Detta värde torde motsvara en exponering isamma storleksordning som den som kan uppnäsav besprutningspersonal. Beräkningarbaserade på extrembetingelser (hög exponering frånlivsmedel och den lägsta dos av 2,1(,5-T som orsakade teratogenaeffekter på möss) leder fram till en säkerhetsfaktorav minst 100. -Om TCDD-nivåni fenoxisyror hålls under 0,1 ppm bör bedömningen avde hälsorisker som kan vara förbundna med sådtuiaprod\ikter kunna baseras främst på fenoxisyran som sådan, och icke på för-oreninma. Prop.1981/82:44 218 - Vid värdering av risker sammanhängande med närvaroav TCDD i fenoxisyror bör även den potentiella exponeringen frånföroreningar med liknande toxiskaeffekter, t ex halogenerade di-bensdioxiner, dibensofurander och azoxibensener,beaktas. - utförda studier av fenoxisyrors ooh TCDDs tumörfram-kallande egenskaper har ej givit en definitivindikation om huruvida dessa föroreningar är, eller icke är,carcinogena. Ytterligare och mera omfattande undersökningar pågår. - Det endastatistiskt signifikativa resultat som visat att fenoxisyror inducerarmutationer som kan överföras till avkomman har erhållitsmed test för recessiva letaler i bananflugor (Droso-philamelanogaster). Arbeten med mikroorganismer stöder slutsatsen att fenoxisyror ärmutagena -under de använda experimentella förhållandena. Två undersökningarmed 2,4,5-T och en med 2,4-D, båda med renasyror, visade ett ökat antal recessiva letaler ibananflugan. Utifrån en grov jämförelse medden sträl-ningsdos som skulle ha gett enmotsvarande effekt, kunde slutsatsen dras att den mutagena effekten av 2,4,5-Toch 2,4-D är svag. - Somatiskamutationer har observerats i bananflugor och kromo-somala aberrationer harvisats kunna induceras i växter ooh däggdjur. Relevansen av dessa observationer i fråga om mutationsrisken (med eller utan samband mednedärvda skador) kräver fortsatta undersökningar. Observationen i ett fall av att emul-gator och/eller lösningsmedlet möjligenkan ha haft betydelse för mutageniciteten visar nödvändigheten avatt dessa tillsatser vid tillredningen av fenoxisyrapreparaten innefattas iframtida studier. - Beträffande fenoxisyromas beteendeeffekter på däggdjur varden allmänna meningen att ytterligarestudier av dos-effekt sambanden fordras föratt möjliggöra en värdering av sådana effekter - i den mån de förekozmner- -vid de doser som människor kan utsättas förtill följd av normal herbicidanvändning. Prop.1981/82:44 219 - Någon motsvarighet hos djur till defysiologiska mekanismer som ligger bakom fenoxisyromas herbicida effekter på växter är inte känd.Höga koncentrationer av fenoxisyror iväxter vållar mindre specifika effekter, t ex xirkoppling avden oxi-dativa fosforyleringen. Denna effekt synes vara svag i dägg-d jtirsorganismer. Bland de under konferensen utfärdade rekommendationerna återfinns följande: Fortsatta studier av den mutagena verkan av fenoxisyrorär viktiga och bör innefatta alla preparatenskomponenter samt ock så deras föroreningar. Förden kvantitativa värderingen av ris ken för människan är det väsentligt att klarlägga mekanismen för de observerade genetiskaeffekterna. Studier av mutagenioitetbör även syfta till att skydda jord-bruksväxtemas arvsmassa. Detrekommenderas att epidemiologiska undersökningargörs på människogrupper som exponeras för fenoiisyra-herbicider och dioxiner, innefattandealla slags effekter med tänkbar genetisk mekanism. Beträffande användningenav herbicider på skogsmark rekommenderas att hänsyn tas till andra växter än de som man vill bekämpa, särskiltsådana som är av intresse förfriluftslivet, samt sådana som är av vetenskapligt intresse. Information omeffekterna av herbicider på dylika växter är ej tillräcklig ooh ytterligare forskning rekommenderas inomdetta område. Detrekommenderas att i varje besprutningsprogrsim särskild hänsyn tas till betydelsen av åkerrenar ooh andra s k ekotoner (gränser mellan ekosystem). Prop.1981/82:44 220 Vid val av herbicidoch behandlingsmetod bör selektiviteten mellan denvegetation som behandlingen avser och ö-vrigvegetation inom målområdet beaktas. Den ekologiskabetydelsen för ryggradsdj-ur, ooh andra djtir,av biotyper, med hänsyn både till födaoch skydd, framhävdes och det rekommenderas att hänsyn tas härtillvid herbicidanvändning och andra manipulationer avbiotyper. Fortsatt forskning om den tänkbarabetydelsen av förändringar i djurens biotoper rekommenderas. Uppmärksamhet börägnas åt både ryggradsdj-ur ooh ryggradslösa djtir. Konferensenbetonade betydelsen av att etablera och bevara referensområden som representerar viktigare miljötyper. Beträffandeherbicidanvändning rekommenderas attreferensområden skapas, i vilka herbicidericke används och där andra skötselåtgärder står under strängkontroll. Prop.1981/82:44 221 m.fl., Fosterskador i norra 'Täxmland, Miljöhäften 2, , 1979- Austarå 0, Bekjempelseav stor granbarkbille. Tfirskmed synte-tiske feromonerog insekticid-spryting av stående traer, Medd.fra Norsk Institutt for Skogsforskning, 34:5, 129-152, 1978. Boraiko A A, The Pestacide Dilemma, National Geographio Magazine,Vol 157, Nr 2, , I98O. Brelin B och , Hyggesbete med får, , , Stencil 2, 1979, , The phenoxy acid problem in , Ecol. () 27,108-121, 1978. m.fl., Röjning i framtida skogsbruk.Slutrapport från röjningsgruppen. Stencil, 1979. Bärring U, Intryck från studier av lö-wegetationensbehandling med kemiska preparat i , , Nr 2, 1956. Bärring U, Om tillstånd i plantskogar. , Rapporter och uppsatser.Nr 2, 1963. Bärring U, Erfarenheter .av glyfosati flygbesprutningsförsök, Skogsvärdsförbunds , Nr 2, 1979. Bärring U, Flygspridningsförsök med glyfosatooh triklopyramin. Rapport frän 20;esvenska ogräskonferensen, ,, 1979. 1981/82:44 222 Bärring U, Glyfosat i flygspridningsförsök. Skogen,Nr 2, 54-36, 1979. Bärring U, Skogsbruket och fenoxisyroma.Skogen, Kr 10, 1975- Bärring U, The use of phenoxy herbicidesin Swedish forestry: amounts, types and modes of application, Ecol. () 27, 219-230, 1978. Bärring U, Utvecklingslinjer gällande buskbekämpningi skog, Skogsvårdsförbunds , Nr 2, 1979. , Pesticides - a period of progress. Spän, 21.2, 1978. Cookson C, "Emergency" ban on 2,3,5-T herbicidein TIS, Nature, Vol 278, 108-109, , 1979. Eidmann H, Die Behandlung von berindetem Nutzholz mit Insekti-ziden.Versuche mit verschiedenen Wirkstoffen i I969-73, Anz. Schädligskunde, Pflanzenschutz, Umweltschutz, 48,97-104, 1975- Eidmann H, Fler vapen mot snytbaggen. Skogen, Nr 3, 19-20,1979. Eidmann H m.fl., Residues of DDT and lindande on treated coniferseedlings and in soil, Studia föreställa Suecia, Nr 15I, 1979. Epp D J m.fl., Identification and specifioation of inputsfor benefit - cost modeling of pestioide use, (EPA - 600/5-77-012) U S , 1977. m.fl., Skogen full av bär. Forskning och framsteg. Ny 6, 21-29, 1978. m.fl., Case-control-studie över maligna mesenkymala mjukdelstumörer och exposition för kemiska substanser. ,Vol 75, Nr 44, 3872-3875, 1979. Prop.1981/82:44 223 , IngelögT, Kardell L, Blåbär, lingon, hallon -Förekomst och bärprod-uktion i 1974-1977, lantbruksuniversitet.Avdelningen för landskapsvård. Rapport 16, 1979. Erkén T, Planterad björk i mellersta och ö-vre , Skogsvårdsförbunds , Nr 5, 1975. Erkén T, Björkarter och stamantal i röjda ungskogar, Skogsvårdsförbunds ,Nr 1, 1973- Erkén T, Björkens tillväxtpå skogsmark i mellersta och norraNorrland, Skogsvårdsförbunds , Nr 4, 1973. , Inga eller lågaresthalter av fenoxisyror i skogsbär,sylt, saft och svamp. Nr 5, 285-292, 198O. m.fl., (Miljöcentrum och informerar om) Fenoxisyror, Miljöförlagen,1976. ooh Johanason T, Lö-vträdsförekomst påskogsmark. Analys av riksskogstaxeringens material .