prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — ochlänsbostadsnämnderna handhar stödet till energibesparande åtgärder i bostäder.Stödet till energibesparande åtgärder i bostadshus lämnas fr. o. m. den I juli1981 uteslutande i form av lån. Bestämmelserna ombostadslån för energibesparande åtgärder i bostadshus finns ibosladsfinansieringsförordningen (1974:946, omlryckl 1980:329, ändrad senast1981:1274), i förordningen (1981:589, ändrad senast 1981:1275) med särskildabestämmelserom bostadslån lill energibesparande åtgärder i bostadshus m. (energilåneförordningen). Enligt dessa bestämmelserlämnas bostadslån (energilån) för ombyggnad, som avser åtgärder för en bättrehushållning med energi eller användning av andra energislag än olja viduppvärmning. Lånet utgår av ell på grundval av schablonbelopp beräknatläneunderlag. Låneandelen är densamma oavsett låntagarkalegori. Det förutsättsatt underliggande lån tas upp i öppna marknaden. I fråga om fördjupning, räntam.m. gäller samma regler som för vanliga bostadslån för ombyggnad. Räntebidrag lämnas inleför energilån som avser småhus som skall bebos av låntagaren. Förflerfamiljshus och småhus som upplåts med bostadsrätt eller hyrs utyrkesmässigt lämnas räntebidrag för den del av lånet som inte avser nya ochförnybara energikällor. Bestämmelserna om garanterade räntor m.m. i de fallräntebidrag lämnas återfinns i bostadsfinansieringsförordningen. Amorteringstiden förenergilån skall bestämmas med hänsyn lill husets återstående användningstidsamt den lid som åtgärderna kan nyttiggöras och får inte överstiga . Länetbör dock normall vara återbetalat inom 20 är. För energilån som avsernya och förnybara lokala energikällor får under viss lid ränte- ochamorleringsfrihet eller enbart räntefrihet medges. Som exempel pä dylikaenergikällor kan nämnas solvärmesyslem, värmepumpssystem saml anordningar föreldning med ved, träflis eller andra likartade bränslen. Lån för energibesparandeåtgärder kan lämnas även enligt bestämmelserna i förbällringslåneförordningen(1980: 126. ändrad senast 1981:587). Enligt dessa bestämmelser kan i fråga omsmåhus som ägs av personer som har fyllt , handikappade och vissa andragrupper lån lämnas till sådana energibesparande åtgärder som avses ienergilåneförordningen. Prop.1981/82:100 Bilaga 16 96 Ansökningar om bidraglill besiktning och rådgivning i energisparfrågor prövas avregeringen. Ärendena bereds inom . För disposition avinnevarande budgetårs anslag för olika ändamål gäller följande av riksdagenfastställda ramar för beslut om lån och bidrag m. m. Lån för energibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet I850 milj. kr. Bidrag för energibesparande åtgärder i allmänna samlingslokaler 5njilj. Bidrag för energibesparande åtgärder i statliga byggnader 60milj. Lånför energibesparande åtgärder i kommunalaoch landstingskommunala byggnader m. m. 175 milj, kr. Stödtill forskning, utveckling och demonstrationsverksamhet inom energihushållningsområdet.Bidrag till energi-inriktad utvecklings- och demonstrationsverksamhet 22 milj.kr. Bidrag till kommuner för rådgivnings- Stöd till energiutbildning 3milj. Information m. m. Bidrag lill statens metoder för provning och kontroll av åtgärder inomenergisparomrädet 3milj. lämnar en redovisning ihuvudsak enligl följande. För beslut om lån ochbidrag lill bosläder gällde för /81 ursprungligen en ram på 1370 milj. kr., vilken har angetts motsvara en total godkänd kostnad av 1 570milj. Ramen har genom regeringsbeslut under budgetåret lill följd avomfördelningar minskats med 35 milj. kr. Beslut om bidrag och lånlämnades under /81 lill 61 900 projekt, vilket innebar enminskning jämfört med föregående budgetår då anlalel projekt var 68 300.Däremot ökade anlalel lägenheter i projekten, från 340000 till 345000. Antaletlägenheter i småhus minskade från 69000 till 63000, medan antalet lägenheter iflerbostadshus ökade frän 272000 till 282000. Bidragsbeloppet ökadefrän 306milj.kr. kr., medan lånebeloppet minskade från 952 milj.kr. lill 586 milj. kr. Denna minskning har samband med all fr.o.m. budgetåret1981/82 lämnas bottenlån av botlenlåneinstitulen enligt de regler och denpraxis som gäller för bostadslån lill ombyggnad. Besluten avsåg ell totaltlåne- och bidragsbelopp på 915 milj. kr. Den godkända kostnaden i dessa beslutvar totalt I 392 milj. kr. Hela skillnaden mellan nämnda belopp utgörs dockinte av boltenlån. Mot ramen på 1 335 milj. kr. avräknades ett belopp av 893milj. Prop.1981/82:100 Bilaga 16 97 Vid utgången /81 fanns hos länsbostadsnämnderna 14400 ansökningar i balans,dvs. lika många som . Under budgetåret sjönk balansen lill följdav minskad inströmning av ansökningar, men ökade igen i slutet av budgetåret. Orsakenhärtill torde främst ha varit övergångsbestämmelserna i samband med avvecklingenav del dittillsvarandebidragsstödet. Beträffande arbetetmed alt följa upp energisparslödel erinrar bostadsslyrelsen om , enligl av regeringen utfärdade särskilda anvisningar förarbetet med anslagsframställningen, skall redovisa vissa erfarenheter av energisparslödel. Vadgäller stödet till bostadshus har /81 ell datorbaserat uppföljningssystem satts igång. Vissa preliminära bearbetningar har utförts.Ytterligare arbete krävs dock innan uppgifter kan redovisas. För /82 gäller enbeslutsram för lån lill bostadshus om 1850milj. Bostadsslyrelsen föreslår en oförändrad beslutsram för /83. Anslagsbehovet för budgetåret1982/83 bedömer styrelsen till totalt1 2IOmilj. kr., vari ingår även medeltill kommunala och landslingskommunalabyggnader. Genom beslut den 1juni 1978 fick bostadsslyrelsen i uppdrag all belysa möjligheterna tilloch kostnaderna för en decentralisering av beslutanderätten till kommunerna i sädana låne- och bidragsärenden i vilka länsbostadsnämnderna beslutar som första instans.Bostadsslyrelsen har den 11 juni1981 till regeringen redovisat sinaöverväganden och förslag. En arbetsgrupp inom bosladsverket har i fråga omenergisparslödel föreslagit allbeslut skall fallas av kommunerna i ärenden där lånebeloppet understiger5000kr., när inteckningssäkerhel inte krävs och inga bostadslän för ombyggnad söks . Flertaletlänsbostadsnämnder har avstyrkt förslaget.Som skäl har därvid angetts bl. a. all skilda beslutsnivåer leder lill en komplicerad och krånglig organisation, inleminst för den länesökande. Bostadsslyrelsen har uttalat all den inle nu ärberedd alt ansluta sig till arbetsgruppens förslag. Enligt styrelsen börerfarenheterna av de beslutadeändringarna av energisparslödel avvaktas innan slutlig ställning tas. Härigenom kan enliglbostadsslyrelsen även resultatet avbosladslåneutredningens arbete saml en väntad utbyggnad av bostadsverketsADB-system vägas in i de slutliga bedömningarna. Byggnadsstyrelsenanför bl.a. följande i sin anslagsframställning. Energihushållning är en del av verkets ambition allhålla lokalkostnaderna nere. Verketarbetar fortlöpande med åtgärder som kan minska förbrukningen av energi. Bland dessa ingår ändrings- ochombyggnadsarbeten i befintliga byggnader,i huvudsak av värme- och ventilalionsteknisk art. Föreskrifterna i förordningen (1976:757) om vissa åtgärderinom statsförvaltningen för alt minska förbrukningen av energi följs upp medenergisparkampanjer och insatser förenergisnål drift av byggnader och anläggningar. Till följd av ökadeenergipriser och inför eventuella energiransoneringar lägger verket i 7 1981182. Prop.1981/82:100 Bilaga 16 98 del fortsatta arbetet ökad vikt vid ett utökatsparprogram och vid beredskapsplanering och därvid nödvändigabesparingsinsalser. har tagit beslut inom en sammanlagdkostnad om 225 milj. kr. Vid utgången av /82 beräknar verket attha beslutat om arbeten för sammanlagt 285milj. kr., vilket är lika med desammanlagda medel som har anvisats för ändamålet t. o. m. 1981/82. räknarmed att behöva lägga ul beställningar under /83 för ytterligare65 milj. kr. och föreslår att verket ges ett beslällningsbemyndigande pådetlabelopp. För den av statens rådför byggnad.rforskning planerade forsknings-, utvecklings- ochdemonstralionsverksamhelen inom energihushållnings-området har en redogörelselämnats i det föregående under reservationsanslaget B 14. Rådet hemställer altmedel för forsknings- och utvecklingsverksamhet, energiinriktad prototyp- ochdemonstralionsverksamhel saml planering, uppföljning och utvärdering avforskningsinriktat experimentbyggande under /83 anvisas underförevarande anslag med 41,5 milj. kr. Genom beslut(prop. 1980/81:133, CU 1980/81:37, rskr 1980/ 81:384) med anledning avpropositionen om riktlinjer för energisparverksamhelen i byggnader m. m.formulerades ett nytt mål för energisparandet. Riktpunkten för sparandet är ennivå som motsvarar en minskning av den årliga energianvändningen ibyggnadsbeståndet med ca brutto, varav en mindre del faller på lidenefter . Beslutet innebär en viss höjning i förhållande till det mål förenergisparverksamheten som angavs i beslut (CU1977/78:31, rskr 1977/78:345). Den totala slutligaenergianvändningen uppgick till . Enligt nu gällande statistiskaindelningar fördelas energianvändning på tre områden, nämligen industri,transporter samt bosläder, service m. m. Gruppen bosläder, service m. m.omfattar bosläder, offentlig sektor, handel, byggnadsverksamhet, jordbruk samlfiske och svarar för en energianvändning om drygt , varav ca 40 TWhelenergi. av användningen inom delta område hänför sig till uppvärmningav byggnader och tappvarmvatten. Bostäderna svarar för en energianvändningmotsvarande ca , med en fördelning på småhus och flerbostadshus på 57resp. Olja är del klartdominerande bränslet vid uppvärmning av både småhus och flerbostadshus. Därtillskall noteras all Ijärrvärme lill produceras genom förbränning avolja. Fjärrvärmeanläggningar har dock normalt en högre verkningsgrad änenskilda pannor. Bland de nyproducerade småhusen har andelen med eluppvärmningmer än fördubblats under 1970-talel. Dessutom sker i betydande omfattningövergång från andra upp-värmningssätl till elvärme. Prop.1981/82:100 Bilaga 16 99 Förflerbosladshusens del ökar anslutningen lill Qärrvärme. Av nyproducerade flerbostadshus ansluts ca två tredjedelartill fjärrvärme. 1 handelns och denoffentliga sektorns byggnader dominerar oljeuppvärmning genom individuellaeldningsanläggningar. Andelen fjärrvärme ökar dock. Uppgifter tyder på att ökningen avenergianvändningen inom sektorn har varitklart lägre än . Beträffande denframlida utvecklingen av energianvändningens storlek m.m. har statsmakterna (prop. 1980/81:90,NU 1980/81:60, rskr 1980/ 81: 381) angettenergibalanser som visar tänkbara utfall av den iproposifionen förordade energipolitiken. En lägre och en högre användningsnivåanges. I propositionen framhålls all planeringen bör utgå frän den högre nivån för alt tillgången på energiinte skall vara begränsande för enönskvärd ekonomisk utveckling. De energianvändningsnivåer som anges försekiorn bostäder och service m.m. är (varav el) för är 1985 samt (varav el) för . I den undre gränsen beaktas den höjning avsparmålet som har beslutats pågrundval av propositionen (1980/81:133) om riktlinjer för energisparverksamheteni byggnader m. m. En förnyadomprövning av energisparmålet samt av riktlinjerna för energipolitiken avses ske omkring år1985. För sammanhangelsskull kommer jag nu att i korthet redovisa huvuddragen i de beslut som fattades våren1981 på grundval av propositionen om riktlinjer för energisparverksamheten ibyggnader m. m. Bestämmelser, somträder i kraft , har införts i byggnadsstadgan med följande innebörd. På byggnadersuppvärmningssystem ställs vissa krav som är avsedda att underlätta övergånglill olika energikällor som är lämpliga från allmän energisynpunkt.Tillkommande vattenburna uppvärmningssystem skall normalt dimensioneras förläglemperalur. Oljepannor som installeras i nybyggda småhus skall varaförberedda för användning av elenergi. Kraven gäller byggnader som är avsedda förstadigvarande bruk och innehåller bostads-och arbetsrum. Krav ställs ocksä ifräga om byggnaders utformning för alt säkra att fasta bränslen framdelesskall kunna användas för uppvärmningen. Nybyggda småhus för permanenlboende, somhuvudsakligen skall värmas upp med elenergi, skall förberedas pä sådant säll att skorslenoch uppvärmnings-komponenter kan installeras förhållandevis enkelt i efterhand.Det är därvid tillräckligt att byggnadens planlösning är sådan att detta ärmöjligt. Sammakrav gäller även för nybyggda småhus som skall värmas upp med naturgas. I fråga ominstallation av direklverkande elvärme har föreskrivits att bostadsbyggnader som har högst tvåbostadslägenheter och som är avsedda förannat än fritidsändamål inte får utföras med direklverkande elvärme somuppvärmningssystem om del inle finns särskilda skäl. sådant skäl kanvara en hög isoleringsstandard. 1981/82:100 Bilaga 16 100 Till följd avriksdagsbeslutet genomfördes en rad ändringar i det ekonomiskastödsystemet. Ändringarna trädde i kraft den . Det tidigarebidragsstödet till bostadshus slopades och ersattes med lån. Den lägsta kostnad som berättigar lillstöd sattes lill . när arbetetutförs av entreprenör och till 3000kr. när fastighetsägaren själv utför arbetet. Undanlag från de angivnakostnadsgränserna finns dock. Stödet vidgadestill all omfatta även åtgärder vid en sammankoppling av befintligavärmesystemen i enskilda hus samt vid en övergång från oljeeldning till eldning med inhemska fasta bränslen i envärmeanläggning som avser flera hus. Vidare lämnas slöd för övergång lill elgenom installation av elpatro-ner, elkasselter och varmvattenberedare. Som villkor förslöd till en övergång lill faslbränsleeldning i uppvärmningsanläggningarför upp till ca 250-300 lägenhetergäller alt den sökande kan redovisaen godtagbar plan för bränsleförsörjningen. I syfte allyllerligare minska oljeberoendet har beslutat (prop. 1981/82:64, CU1981/82:8, rskr 1981/82:81) införa vissa styrmedel för alt underiättaintroduktion av naturgas som energikälla i landet. Det närmast aktuella området ärväslskåne. Naturgasen kommer där all kunna ledas i nälsystemet omkringär 1985. Fr. o. m. ges möjlighet att ibostadslånesammanhang likställa anslutning av fastigheter fill naturgas-system medanslutning lill fjärrvärmenät. En anslutning till ell befintligt nalurgasnät kan ställas som villkor för bostadslån. Energilån kanerhållas i samband med anslutning aven befintlig byggnad lill elt gasnätsom kommer att utnyttjas för naturgas. Jag går över tillalt redogöra för omfattningen rn. m. av stödverksamheten. På grundval av ett flertal undersökningarom spareffekterna av energisparslödel som har gjorts avenergihushållningsdelegationen konstateradejag i propositionen om riktlinjer för energisparverksamheten i byggnaderm.m. att slödel har givit ell gott resultat och att förutsättningar förelåg för en höjning av sparmålet enligl 1978års beslut. Sedan det statligaekonomiska slödel infördes och t. o. m. har slöd lämnatsför åtgärder i bostadshus, allmännasamlingslokaler samt kommunala- och landsfingskommunala byggnader fill ell belopp om 6009 milj. kr., varav2044 milj. kr. Under budgetåret1980/81 uppgick det beslutade stödet lill energisparålgärder i bostadshus till ca 915 milj. kr. Enligt vad jag har erfaritbedömer bostadsverket att det slödsom beslutas under /82 kommer alt uppgå lill ca 1 160milj. Bostadsslyrelsen hari uppdrag att fortlöpande följa effekterna av stödverksamheten.Regeringen beslöt att delta skall ske med hjälp av automatiskdalabehandling. Styrelsen har, som jag har redovisat, i sinanslagsframställning angett all vissa svårigheter föreligger i inledningsskedet.För egen del anser jag del angelägel all erfarenhetsåler-föringen förbättrasså att den ger underlag för beslut om utformningen av Prop.1981/82:100 Bilaga 16 101 stödsystemet och de övriga styrmedel som kan utnyttjasför all säkra ell tillräckligt energisparande. Jag har i del föregående vid min anmälanav anslagetB 1. Bostadsslyrelsen beräknat medel för delta informationssystem. Det finns faktorersom tyder på att energisparaktivitelen f. n. inte ligger på en tillräckligthög nivå för all del nya sparmålet skall uppnås. Elt skäl till delta kan varade informationsproblem som har förorsakats av de täta ändringarna istödsystemet. Systemet bör enligt min uppfattning nu ges möjlighet all stabiliseras. Jag kommerdärför i del följande all föreslå endastmindre ändringar i slödreglerna. kommer jag all förorda en fortsall kraftfull satsning på utbildning,information, besiktning och rådgivning. Elt förhållande somkan begränsa den fortsatta tillväxten av energisparandet kan vara allen del av de åtgärder som har genomförts med hjälp av slödel har bidragitlill sanitära eller byggnadstekniska ölägenheter, såsom kondens, mögeleller alltför höga koncentrationer av hälsofarliga ämnen i inomhusluften. Iflertalet fall torde dessa olägenheter bero på brister i utförandel ellerbristande kunskaper. Dessa brister kan förebyggas just genom ökad utbildning och rådgivning. Ett annat hinderför möjligheterna att snabbt öka energisparandet till entillfredsställande hög nivå är alt handläggningsliderna för ansökningar om slöd tillenergibesparande åtgärder på vissa håll har varit förhållandevis långa. Problemet accentuerades i samband med denkraftigt ökade ärende-tillströmningen inför den genomförda omläggningenav stödsystemet. I syfte alt bringa ner handläggningstiderna hoslänsbostadsnämnderna beslutade regeringen all ställa800000 kr. lill förfogande för tillfällig förstärkning av de personellaresurserna. beslötbostadsslyrelsen all lämna en generell dispens från kravet alt åtgärder inle får påbörjas innan beslut om stöd fattas.Dispensen som har utsträckts tillatt gälla fram lill - innebär alt arbeten får påbörjas så snart lånet har tillstyrkts avförmedlingsorganel i kommunen, ulanhinder av all lånebeslul inle har meddelats av länsbostadsnämnden. Jag har tidigarevid flera tillfällen ullalat alt jag anser all möjligheterna till endecentralisering av beslutanderätten till kommunerna i frågor om slödlill energibesparande åtgärder bör övervägas (prop. 1977/78:93, prop.1978/79:115 och prop. 1980/81:133). Jag har därvid avvaktat resultatet av bostadsslyrelsens decenlraliseringsulredning. Somjag har nämnt i del föregående harstyrelsen nu redovisat sill uppdrag och därvid avstyrkt all en sådandecentralisering görs . Enligl styrelsen bör erfarenheterna av den praktiska hanteringen av de ändradelånereglerna först avvaktas. För egen del anserjag all man bör kunna bygga vidare redan på erfarenheterna av dentillfälliga dispensordningen . 1981/82:100 Bilaga 16 102 inle är negativa, bör del enligt min mening vara möjligtalt försöksvis flytta över beslutanderätten i dessa ärenden fill ell anlalkommuner som kan bedömas ha goda förutsättningar att själva fatta sådana beslut.Överväganden i denna fråga pågår f. n. inom . Jag vill slutligennämna all energihushållningsdelegationen f.n. undersökeromfaftningen av det sparande som sker utan statligt slöd saml vilka faktorersom påverkar detta sparande. Förslagen i prop.1980/81:133 med rikfiinjer för energisparverksamhelen i byggnader m.m.innebär bl.a. alt en ökad vikt läggs vid introduktionen avnya och förnybara energikällor. I avsikt alt underiätta introduktionen fick regeringen möjligheter att medge viss lidsränte- och amorteringsfrihet förenergilån till sådana ändamål.Samtidigt avskaffades räntebidragen för dessa lån. För alt administrativt förenkla systemet och samtidigtundvika vissa tröskeleffekter och enöver tiden starkt skiftande belalningsbörda för låntagarna förordar jag nu all räntebidrag skall kunna lämnas även idessa fall och i samma omfattningsom för andra energilån. I händelse av bifall till vad jag nu har förordat avser jag all senareåterkomma lill regeringen med förslag om att de ränte- och amorteringsvillkorsom nu tillämpas för stöd lill nyaoch förnybara energikällor förenklas. En sådan förenkling bör så långt möjligt genomföras även för redan beviljadelån i syfte all undvika belastningenpå läneadministrationen. I de fall som särskilt förmånliga villkor alltjämt behöver erbjudas bör det ske iförsta hand genom utnyttjande avränlefrihel av olika längd för den del av slödel som inle har fördjupats. De nu föreslagna ändrade bestämmelserna omräntebidrag bör träda i kraft , men bör få tillämpas även iärenden där ansökan om stöd har givils in lill förmedlingsorganel efter utgången av . Jag övergår så lill de frågor som gäller ramar för budgetåret1982/83. Jag lar först uppstödet till energibesparande åtgärder i statliga byggnader.De byggnader som omfattas av det stöd som fördelar utgör av del tolalabyggnadsbeståndet. Betydande sparmöj-lighelerfinns således inom de stafiiga byggnaderna. Om sparmålet skall uppnås måstedessa möjligheter tas lill vara. Koncentrationen fill ell fåtal förvallandemyndigheter tillåter en hög specialisering i förvaltningen, vilket i sin lur ger möjligheter lill väl studerade och samordnade besparingsåtgärder såväl på driftsidan som inom de byggnads- ochinstallalionslekniska områdena. Jag förordar mot denna bakgrund - eftersamråd med chefen för budgetdepartementet -att ramen för beslut om slöd lillenergibesparande åtgärder istatliga byggnader höjs frän 60 milj. kr. till 90 milj. kr. för nästa budgetår. Beträffande ramenför beslut om stöd lill energibesparande åtgärder i bostadshus vill jag anföra följande. 1980/81:133 förordade jag alt energisparverksamhelen skall bedrivas enligl tvåprogram - ett som omfattarenergisparålgärder och ett som avser åtgärder för en övergång från i första hand olja lill andra energikällor. Prop.1981/82:100 Bilaga 16 103 under ell övergångsskede även innefatta konvertering frånolje- till elanvändning. Jag anser att både planering och uppföljning underlättas omde ramar som anvisas för energisparverksamhelen delas upp på dessa delprogram.Den helt dominerande delen av resurserna avser bostäder. En sådan uppdelning bördärför i första hand gälla ramen för slöd fill bostadshus. Det bör ankomma påregeringen alt fastställa dessa delramar. Den sammanlagda ramen förbeslut om lån för energibesparande åtgärder i bostadshus för budgetåret1982/83 bör nu fastställas lill 1 900 milj.kr. Bedömningen avvilka resurser som behöver sällas in för alt vi skall nå sparmålet är osäker.Än mer gäller del bedömningen av vilka anspråk pä statligt slöd som deltaställer. Frågan om ytteriigare resurser får tas upp lill prövning då behovföreligger och då bedömas med hänsyn till vad som är samhällsekonomiskt motiverat. Mol bakgrund av den fördelning på olikaramar som jag nu har förordat och de förutsättningar i övrigt som kan bedömas komma all gälla anser jag inle att del förnäsla budgetår finns skäl all avhänsyn lill sysselsättningseffekterna fördela del tillgängliga ramul-rymmeljämnt över budgetåret. förbyggnadsforskning svarar inom ramen för sitl program Energihushållningför merparten av den forsknings-, utvecklings- och demonstrationsverksamhetsom är avsedd att stödja genomförandet av energisparplanen för befintlig bebyggelse.Rådets verksamhet i denna del finansieras huvudsakligen med medel frånförevarande anslag och tidigare även med medel från fonden för byggnadsforskning.Verksamheten inom programmet forlsäller i överensstämmelse med de riktlinjersom statsmakterna drog upp . Jag förordar all ell belopp om sammanlagt . ställslill rådets förfogande under detta anslag för nästa budgetär. Därutöver börrådet få göra åtaganden också för budgetåren 1983/84 och 1984/85 intill eft beloppav 33 resp. 25 milj. kr. I fråga om bidrag lillkommunernas besiktnings- ocli rådgivningsverksamhet har beslutat all från och /82 ge ekonomiskt stöd för verksamheten med minst 130 milj.kr. Under budgetåret1981/82 har bidraget fördelats pä följande sätt: besiktnings-och rådgivningsverksamhet 95 milj. kr. och förtroendevalda 7 milj. kr. upprättande av kommunala energisparprogram 5 milj. kr. inköp av teknisk utrustning 2 milj. kr. särskilda aktiviteter inom energisparomrädet 11 milj. kr. Verksamheten har iflertalet kommuner byggts upp på ett tillfredsställande sätt, och enomfattande besiktning och rådgivning sker nu i regi över hela landet. 1981/82:100 Bilaga 16 104