prop · G50315 · 1981-12-31 00:00:00 — Både skolan och arbetsmarknadsverket bör ta vara pä syo-funktionärernasi detta sammanhang unika erfarenheter och kunskaper. Närdet gäller uppföljningen nämnde jag tidigare ett antal beslut som riksdagenfattade med anledning av vissa förslag som förelades, dels ibudgetpropositionen 1980 (prop. 1979/80: 100 bil 12 s. 302-305), dels ipropositionen om åtgärder för att främja ungdomars utbildning igymnasieskolan m. m. Både när det gäller introduktionsprogram och yrkesintroduktionhar jag erfarit att syo-funktionärernas engagemang är starkt och att derastjänster anlitas i stor utsträckning av kommunerna. Det är emellertid förtidigt att göra några mer ingående uttalanden om verksamheten utöver vad jagnyss har anfört. Jagvill också fästa uppmärksamheten på de möjligheter till intensifierad vägledningi förebyggande syfte som den av mig i föregående avsnitt nämnda intagningen påhöstterminsbetyget erbjuder. Flera remissinstanser har påpekat denna möjlighetoch även lagt fram förslag. SÖ har föreslagit s. k. vägledningsgrupper iårskurs nio. Efter besked om preliminär - i vissa fall definitiv intagningskulle särskilda vägledningsgrupper med intensifierad vägledning i små grupperorganiseras på vårterminen i årskurs nio. Jag ställer mig positiv till dennaform av förebyggande verksamhet som jag anser bör ingå som ett led i denverksamhet som den av mig föreslagna reguljära intagningen påhöstterminsbetyget skall syfta till. Sädanavägledningsgrupper kan organiseras utan särskilda beslut av statsmakterna.Inget hindrar att den icke undervisningsbundna delen av grundskolansförstärkningsresurs tas i anspråk för att ersätta de kostnader som eventuelltkan uppstå för nyssnänmda vägledningsgrupper. De förslag om en ny konstruktionav statsbidraget till syo-verksamhet, som jag återkommer till i det följande,underlättar ytterligare en sådan verksamhet inom befintliga resurser. Jagvill i detta sammanhang också erinra om de stora möjligheter den nya läroplanenför skapar för olika förberedande verksamheter. Dessa kanorganiseras som temaarbeten, som entermins tillvalskurser eller som friaaktiviteter. De kan ge elever möjlighet att pröva på olika arbetsuppgifter ochfå inblick i exempelvis tekniska studier och Prop.1981/82:15 38 Skolan bör därvid uppmärksammainvandrarelevernas behov av intensifierade insatser. Jag framlägger i det följande mina överväganden medavseende pä planeringsrådens funktion, på ansvarsfördelningen mellan skol- ocharbetsmarknadsmyndigheterna avseende anskaffning av praktikplatser framförallt för praon samt när det gäller framställning och distribution avinformationsmaterial till syo-funktionärer. 2.4.1 Centralt planeringsråd samt regionala och lokala planerinsgsråd Enligt beslut (prop. 1975/76:39 s. 286, UbU1975/76:30 s. 42-43, rskr 1975/76:367) om skolans inre arbete m.m., skulleregionala och lokala planeringsråd inrättas för samverkan mellan skola ocharbetsliv . Vid detta datum infördes lokala planeringsräd ivarje kommun. inrättades på försök regionala planeringsräd i detre storstäderna. Efter avslutad försöksverksamhet med regional samordning avkontakterna mellan skola och arbetsliv i , samt Göteborgsoch län har medel för regionala planeringsräd i samtliga län beräknats /81. På grundval av beslut om ett centraltplaneringsråd för samverkan mellan skola och arbetsliv (prop. 1980/81:107 s.75-77, UbU 1980/ 81:38, rskr 1980/81:395) har regeringen iförordning om ändring i förordningen (1965:737) med instruktion förskolöverstyrelsen utfärdat bestämmelser om det centrala planeringsrådet. Irådet skall ingå en företrädare för var och en av följande myndigheter ochorganisationer, nämligen SÖ, UHÄ, AMS, , ,, , , /SR, RHS, elevorganisationer inom ungdomsskolan ochstuderandeorganisationer inom vuxenutbildningen. Dessutom skall i rådet ingåföreträdare för småföretagsverksamhet, lantbruk, hantverk, service ochkooperation. De grundläggande bestämmelserna om lokala planeringsrådfinns i skollagen. I 16a§ föreskrivs att skolstyrelsen skall utse ettplaneringsråd med uppgift att biträda styrelsen i frågor om utbildningensanknytning till arbetslivet och att följa yrkesutbildningen i den egnakommunen. Ytterligare bestämmelser om planeringsråd finns i 2 kap. 8a§skolförordningen. I både förordningen (1980:533) om försöksverksamhet medgymnasial lärlingsutbildning och förordningen (1980:534) om försöksverksamhetmed introduktionsprogram och yrkesintroduktion knutna till gymnasieskolanföreskrivs att det lokala planeringsrådet skall biträda skolstyrelsen i frågorsom rör verksamhetens anknytning till arbetslivet. Enligt SÖ:s föreskrifter, anvisningar och kommentarer förverksamheten i lokala planeringsråd (SÖ-FS 1978:235) är en av de övergripande Prop.1981/82:15 39 uppgifternaför planeringsråden att medverka till ett närmande mellan skolan, arbetslivetsföreträdare och arbetsförmedlingen. Planeringsråden skall bl. a. planera ochfölja den uppsökande syon bland ungdomar som inte går vidare tillgymnasieskolan. SÖhar sammanställt en utvärdering av verksamheten i de lokala planeringsråden.Enligt de redovisade erfarenheterna spelar de lokala planeringsråden enbetydelsefull roll när det gäller att öka kontakterna mellan skola ocharbetsliv. Pä mänga häll har de lokala planeringsråden enligt SÖ medverkat tillatt samarbetet med arbetsförmedlingen har förbättrats. Vissainitialsvårigheter tycks dock ha förekommit. En del menar att det tar upp innan man i råden börjar finna lämpliga arbetsformer och innan dearbetsuppgifter man vill prioritera har ringats in. Rådenhar i första hand inriktat sig på åtgärder mot ungdomsarbetslöshet samtuppsökande syo, ändrad arbetslivsorientering och fortbildning. Verksamhetenhar ofta ägt rum i nära samverkan med intagningsnämnd och social centralnämnd.Skolstyrelsen fastställer utbudet av yrkesinriktade kurser inom kommunalvuxenutbildning efter samråd med arbetsmarknadens parter. Samråd uppges i detstora flertalet kommuner ske inom det lokala planeringsrådet. Det har varitförenat med vissa problem att få förslag på representanter frän de fackligaorganisationerna till rådet. Representanternas ersättning i samband medsammanträden har också varit en besvärlig fråga. Problem att handlägga ärendenrörande vuxenutbildningen kan sammanhänga med att representanter för kommunalvuxenutbildning saknas i ett mycket stort antal lokala planeringsråd. Denanställda SSA-sekreteraren är oftast en syo-konsulent eller yrkesvalsläraremed deltidstjänstgöring men det förekommer också att studierektorer inneharuppdraget. Endast sekreteraren är arvoderad eller anställd. Vad gäller de regionalaplaneringsråden bör deras huvudsakliga arbetsuppgifter, enligt SÖ:sanvisningar, vara att lyhört samordna och stimulera de lokala planeringsrädensverksamhet. Viktiga uppgifter är att vara stödjande organ för de lokalaplaneringsråden, att medverka till regional fortbildning inom skola arbetslivsverksamheten och att stödja lokalt utvecklingsarbete och lokalförsöksverksamhet. Enligt beslut i enlighet med förslag i 1981 årsbudgetproposition (prop. 1980/81:100 bil. 12 s. 263, UbU 1980/81:25, rskr1980/81: 332) skall de regionala planeringsråden svara för utbildning av ochinformation till arbetslivsrepresentanter i regionala och lokala planeringsrådoch till handledare i inbyggd utbildning och i yrkesintroduktion. Erfarenheternafrån försöksverksamheten med de tre regionala planeringsråden visar attarbetet med arbetslösa ungdomar har ansetts som en viktig uppgift. Att samordnaoch stimulera arbetet i de lokala planeringsrä-den inom resp. län har varit enannan stor arbetsuppgift. Denförändrade och utökade arbetslivsorienteringen har inneburit bl. Prop.1981/82:15 40 att behovet av regional samordning av skolans kontaktermed arbetslivet har ökat, konstaterar SÖ i rapporten. Jag vill understryka vikten av att samarbetet mellan arbetsmarknads-ochskolmyndigheterna fungerar väl, både på regional och lokal nivå. Därvidlag börde regionala pianeringsråden ha en viktig uppgift att fylla, liksom även delokala pianeringsråden. Någon förändring i organisationen bör därför inteföretas . Jag avser att föreslå regeringen att uppdra åt SÖ att följa ochgöra en samlad utvärdering av det centrala och de regionala planeringsrådensfunktioner och arbetsformer. SÖ bör därvid åläggas att inkomma med enredovisning samt med förslag till regeringen vid utgången av . 2.4.2 Samverkan mellan skol- och arbetsmarknadsmyndigheter För att ge en sammanhängande bild av den rådandeansvarsfördelningen för skolans arbetslivsanknytning övergår jag nu till attbehandla arbetsfördelningen mellan skol- och arbetsmarknadsmyndigheter medavseende på syon. riksdagsbeslut om syo fastlades principerna förarbetsfördelningen när det gällde syo i och gymnasieskolan mellanSÖ och AMS. Det gällde arten och mängden av specialistinsatser i skolan, informationsmaterialtill syo-funktionärer och till eleverna samt fortbildning av skolansfunktionärer. Därtill kom pryo-verksamhet och studiebesök. Enligt propositionen skulle vissa specialistinsatserfullgöras av arbetsmarknadsverket, framför allt viss kollektiv information iskolorna om yrken och arbetsmarknad samt enskild yrkesvägledning i vissutsträckning. Fackpsykologisk undersökning skulle bekostas av arbetsmarknadsverket.Platser för pryo skulle anskaffas av arbetsförmedlingens distrikts-ochlokalkontor. Arbetsförmedlingen skulle tillhandahålla listor över företag ochinstitutioner, som kunde ta emot studiebesök. Enligt SÖ:s utvärderingsrapport fungerar samarbetet mellanAMS och SÖ väl när det gäller att ge arbetsmarknadsinformation i skolorna ochmedverkan i syo-fortbildningen. SÖ menar att samverkan i uppföljningsarbetetoch praktikplatsackvisitionen kan förbättras. Samarbetet mellan skolan och arbetsmarknadsmyndigheterna isyo-frå-gor bygger på en lång tradition. har kraven på samarbetemellan AMS och SÖ ökat som en följd av bl. a. de ökade insatserna vad gällerpraktisk arbetslivsorientering för elever i och gymnasieskolan ochuppföljning av ungdomar i åldern vilka inte fortsätter studierna eftergrundskolan eller inte lyckas få arbete, I den redovisning av bl. a. kostnader för den utökadearbetslivsorienteringen som SÖ har inkommit till regeringen med ochsom jag har redovisat tidigare understryker SÖ att de beräkningar avkostnaderna för anskaffningen av prao-platserna som presenteras i rapporten ärgiltiga endast i det fall arbetsmarknadsverket har samma ansvar för ackvisitionen Prop.1981/82:15 41 Mot bakgrund av det utökade behovet av platser förpraktisk arbetslivsorientering har AMS i skrivelser (och )till regeringen tagit upp frågan om ansvaret för ackvisitionen av sådanaplatser. Arbetsförmedlingens insatser varierar f.n. över landet.Utöver själva ackvisitionsarbetet förekommer det att förmedlingar ocksåfördelar platserna på elever, skriver ut pryo-blanketter m. m. I skrivelse () föreslär även fortsättningsvis skall ha kvar det samlade ansvaretför ackvisitionen, men framhåller därvid som en förutsättning attarbetsfördelningen mellan arbetsförmedling och skola blir klarlagd. Enligt AMS förslag skall arbetsförmedlingen svara försjälva ackvisitionen samt till kommunen överlämna en förteckning över dearbetsgivare som åtar sig prao-elever. Kommunen ansvarar därefter förfördelningen av platser pä skolenheten och pä elever. Skrivelsen kommer att behandlas inomregeringskansliet. I avvaktan pä detta finner jag efter samråd med chefen förarbetsmarknadsdepartementet inte anledning att här föreslå någon ändring avden nuvarande ansvarsfördelningen. Enligt riksdagsbeslutet om syo fördelades ansvaretför informationsmaterial och läromedel mellan SÖ och AMS. SÖ skulle svara förtryckt informationsmaterial och läromedel beträffande ämnes- och linjeval igrundskola och gymnasieskola, beträffande kompetensfrågor m. m. samt förtjänstematerial i syo-frägor. AMS skulle svara för tryckt informationsmaterialom yrken, arbetsmarknad, utbildningsväsende utanför grund- och gymnasieskola m.m. samt för tjänstematerial i syo-frågor till arbetsmarknadsverkets personaloch till skolans syo-funktionärer. I utvärderingsrapporten har SÖ intet att anföra mot dennaansvarsfördelning som tycks ha fungerat tillfredsställande. SÖ framhåller iutvärderingsrapporten att en stor del av arbetet inom SÖ upptas av att sammanställaoch distribuera central information om utbildning och arbetsliv till ett stortantal mottagargrupper. Detta arbete kompliceras enligt vad SÖ anför i rapportenav att fasta nitiner ännu saknas t. ex. när det gäller samordningen av centralamyndigheters informafionsansvar. Ett arbete i syfte att organisera rationellarutiner har påbörjats, genom att statskontoret gjort en kartläggning av utbudetav utbildningsinformation till olika målgrupper. Syo-funktionärerna behöverdels information för att kunna aktualisera egna kunskaper, dels information somär lämplig att använda i väglednings- resp. fortbildningsammanhang. Med utgångspunkt i SÖ:s rapport och remissinstansernasuttalanden synes den förstudie som har färdigställts inom statskontoretmotsvara ett länge känt behov. Prop.1981/82:15 42 Med anledning av vad skolstyrelsen i anför ombehovet av informationsmaterial om den lokala arbetsmarknaden vill jag påpekaatt det är just sådana uppgifter som kan insamlas i samband med elevernaspraktiska arbetslivsorientering och yo-veckor inom gymnasieskolan. Det upplevssäkerligen mera meningsfyllt för eleverna att skriva rapporter om sin praktiskaarbetslivsorientering om de vet att dessa rapporter kommer att ingå i en typ avinformationsbank om den lokala arbetsmarknaden. Jag vill, i likhet med vad jag har anfört i detföregående, understryka att det enligt min mening inte finns någonting somtalar för att ändra de nuvarande principerna för ansvarsfördelningen mellan SÖoch AMS vad gäller produktion och distribution av tryckt informationsmaterial. 2.5 Tjänstekonstruktion för syo i grund- och gymnasieskola Att syo är en integrerad del av skolans hela verksamhet ärutgångspunkten för mina förslag i det följande om tjänstekonstruktion för syo,fortbildning för syo-funktionärer samt statsbidrag för syo-verksamheten i grund-ochgymnasieskola. Enligt min mening kommer mina förslag dels att främja syons integrationi skolans undervisning, dels att underlätta utläggningen av tjänster så att ensyo-funktionär kan ha hela sin tjänstgöring förlagd till en skolenhet. Genom riksdagsbeslut om syo har på försök engemensam organisation införts för syo i och gymnasieskolan.Systemet innebär att den som närmast svarar för syo normalt är en kommunaltanställd funktionär, s. k. syo-konsulent, som ägnar sig uteslutande åt syo inomskolväsendet. Undervisning kan inte ingå i syo-konsulenttjänsten. Parallelltmed detta system finns det äldre systemet kvar med yrkesvalslärare igrundskolan. De har, i likhet med övriga lärare, statligt reglerade tjänster.Yrkesvalslärarnas tjänstgöring skall normalt utgöras både av undervisning iett eller flera ämnen och av tjänstgöring inom syo. För del har av hävd den teoretiskayrkesorienteringen och för- och efterarbete av pryon ankommit på läraren isamhällskunskap. När yrkesvalslärarsystemet infördes ansågs detdärför lämpligt att yrkesvalsläraren skulle undervisa i ämnet samhällskunskap.Den omedelbara kopplingen till ämnet samhällskunskap har dock kommit attförlora i betydelse allt eftersom syo som en angelägenhet för allt flera ämnenkommit att betonas. SÖ menar att det är svårt att göra en generell bedömningav huruvida en lärartjänstanknuten syo-organisation är att föredra eller inte.En fördel med yrkesvalslärarsystemet är enligt SÖ att tjäntekonsiruktionengenom sin koppling till undervisning är flexibel ur organisatorisk synpunkt.Detta gör det möjligt att åstadkomma en tjänst per skola. Syo-personal medtjänstgöring förlagd till flera skolenheter medför nackdelarenligt SÖ:s mening: ansvar för och skötsel av flera syo-expeditioner. 1981/82:15 43 administrativtmerarbete över huvud taget och svårigheter att uppfylla krav pä kontinuerligainsatser och att ingå i lärarkollegiet. För att få en belysning avhur man i kommunerna löst organisatoriska frågor och hur den statliga syo-resursenanpassats till lokala förutsättningar har SÖ genomfört en enkätundersökningvåren och en . Båda omfattade samtliga primär- ochlandstingskommuner i landet. Av resultaten framgår bl. a. att nästan samtligayrkesvalslärare arbetar i medan syo-konsulenternas tjänstgöringfördelar sig relativt jämnt mellan grundskola och gymnasieskola eller på enkombination dem emellan. Av yrkesvalslärarna arbetar på ett högstadium. Ideras tjänsteunderlag ingår ofta tre eller flera lokalmässigt separatamellanstadieskolor. Bland syo-konsulenterna tjänstgör på tre skolenhetereller flera. Cirkaen femtedel av yrkesvalslärarna har inte någon undervisning alls. En vanligtjänstekombination är syo och undervisning.Ungefär hälften av yrkesvalslärarna har undervisning i sintjänst. Avundersökningarna framgår bl. a. att syo-konsulenterna har sin tjänstgöringuppsplittrad pä fler skolenheter än yrkesvalslärarna, att yrkesvalslärarnaarbetar deltid i betydligt lägre grad än syo-konsulenter (mot ) och attdeltidsarbetande syo-konsulenter oftast har ofrivilliga deltidstjänster (66%har svarat att tjänsten utlysts som deltid och att de därför inte haft någotval). SÖframhåller i utvärderingsrapporten att det är angeläget att det i skolan finnspersoner som representerar andra kunskaper och erfarenheter än dem som lärarnabesitter. SÖ föreslår att den försöksvis inrättade organisationen med syo-konsulenterblir reguljär i både grundskola, gymnasieskola och vuxenutbildning.Med tanke på studie- och yrkesvalets karaktär av fortlöpande process är detenligt SÖ:s mening önskvärt med utbytbara tjänster, dvs. att syo-funktionärernakan tjänstgöra pä olika stadier och i olika skolformer. Möjligheternatill lokal flexibilitet i fråga om tjänstens innehåll borde, enligt SÖ, iprincip kunna vara större med ett system med syo-konsulenter än med yrkesvalslärarsystemet.Förutom syo-konsulenttjänster med enbart sy o-uppgifter är det enligt SÖ:såsikt både möjligt och lämpligt att ibland kombinera sådana uppgifter med andrainom skolan förekommande verksamheter, som t. ex. elevvård ellerfritidsverksamhet. Sådana arrangemang bör kunna öka förutsättningarna attavdela en tjänst per skola och därmed motverka ofrivilliga deltidstjänster. SÖföreslär även att bestämmelserna om anställnings- och tjänstgöringsförhållandenför yrkesvalslärarna i ges fortsatt giltighet och utökas med nyaregler om inräknande av SSA-uppgifter i den statligt reglerade tjänsten. SÖföreslår också att de i tjänst varande yrkesvalslärarna ges rätt att söka ochinneha yrkesvalslärartjänst i annan kommun än där 1981/82:15 44 har detta inte varit möjligt. Nästanalla remissinstanser har haft synpunkter på tjänstekonstruktionen för syo-funktionärerna.Några remissinstanser menar att syo-funktionärernas tjänstekonstruktion samtstöd och anvisningar för att underlätta syo-integration i undervisningen är deviktigaste frågorna att lösa i syo-organisationen. Kravsom med eftertryck framförts från remissinstansernas sida har varit: minsten tjänst per skolenhet, ingadelade tjänster mellan flera skolenheter, Enhuvudfråga har varit om syon skall vara en renodlad specialistfunktion, vilketSÖ anser, eller om syo-funktionären också skall kunna ha undervisningsuppgifteri sin tjänst. En mycket stark remissopinion förordar att syo-verksamhetenkombineras med undervisning. Enligtmin uppfattning är det uppenbart, dels att syo till stor del är en pedagogiskfunktion som det har visat sig vara svårt att fullgöra inom ramen för enrenodlad specialisttjänst, dels att nackdelarna med uppsplittring av enspecialiserad syo-tjänst på flera skolenheter varit större än de fördelar somvunnits genom att denna specialist kunnat ägna sig åt rena syo-frägor. Jag villdärvidlag hänvisa till den massiva remissopinion som förordar att syo-tjänstenbör kombineras med undervisning. Ettav de viktigaste argumenten inför beslutet är 1971 om införandet av enspecialistfunktion som inte var läraranknuten var vikten av att föra in en personi skolan med en annorlunda erfarenhetsbakgrund än den lärarna hade. Någrapåvisbara effekter av syo-konsulenternas eventuellt annorlunda bakgrundredovisas inte i utvärderingen. Lärarfunktionen i sig utesluter inte erfarenhetfrän och kunskaper om arbetslivet utanför skolan. Sådan erfarenhet är riktföreträdd inom lärarkåren och därvid särskilt bland lärare på de yrkesinriktadelinjerna. Denarbetslivserfarenhet som man talar om i dessa sammanhang är emellertid oftabegränsad till snäva sektorer av arbetslivet från vilka man svåriigen kangeneralisera till arbetslivet i stort. Därtill kommer att arbetslivserfarenhetermed nuvarande utvecklingstakt av arbetsuppgifter snabbt blir inaktuella.Betydelsefullare för skolpersonalens anknytning till arbetslivet är därför,enligt min mening, den prioritering av syo-fortbildning och yrkesstudier somriksdagen beslutat om i anslutning till propositionen om skolforskning ochpersonalutveckling (s. 43). Syo-funktionärensuppgift att utgöra en förstärkning vad gäller kunskaper om arbetslivet iskolan bör beaktas både vid utformning av krav på förkunskaper ocharbetslivserfarenheter för tillträde till syo-utbildning och vid uppläggningenav densamma liksom även i fortbildningssammanhang. Det är vidare, enligt minmening viktigt att i grundutbildning förbereda syo-funktionärerna för derasvägledande funktion, framför allt för elever 1981/82:15 45 Som betonats i regeringens skrivelse (1979/80:168) omriktlinjer för det fortsatta jämställdhetsarbetet bör jämställdhetsfrågornages utrymme i både grundutbildning som fortbildning av syo-funk-tonärer. Jagåterkommer till regeringen med förslag i dessa frågor. Isamband med förarbetet till proposition om studie- och yrkesorienteringi grundskola och gymnasieskola diskuterades lärarrollen och de fördelar somvanns genom att frikoppla syo-funktionen från lärarrollen. Det var framför alltdet faktum att läraren satte betyg som ansågs kunna ha negativa effekter för syo-funktionen.Man ansåg att lärarrollen av tradition skapade föreställningar ochförväntningar hos elever och föräldrar som kunde ha ogynnsamma effekter på syo-funktionärenselevvårdande uppgifter. Det ansågs att lärarroll och elevvårdsroll intesammanföll i nämnvärd grad, framförallt inte på de högre skolstadierna. Idetta avseende är synsättet numera ett annat. Skolpersonalens och därmed ocksålärarnas gemensamma ansvar för elevvårdsfrågorna har exempelvis betonats i sambandmed SIA-besluten och i Lgr 80. 2.5.1En ny tjänstekonstruktion för syo Motbakgrund av vad jag nu har anfört och med stöd av de synpunkter som framförts iså gott som samtliga remissvar anser jag att syo-funktionärerna i grund- ochgymnasieskola bör ges en starkare organisatorisk anknytning tillundervisningen så att syo-uppgiften skall kunna kombineras med undervisning. Jagföreslår således att för syo-verksamheten skall finnas statligt reglerade tjänsteri grundskola och i gymnasieskola. I denna tjänst skall undervisning kunnaräknas in. Med statligt reglerad tjänst avser jag att avlöningsförmånernaskall fastställas under medverkan av regeringen eller myndighet som regeringenbestämmer. Tjänstekonstruktionenbör utformas så att den möjliggör tjänstgöring inom särskolan ochspecialskolan, inom övriga skolformer inom skolväsendet samt inom denkommunala vuxenutbildningen. Som jag redan har nämnt i inledningen har SÖ:sförslag om en framtida syo-organisation komvux-utredningen iden del de berör vuxenutbildning. Utan att föregripa de kommandeförslagen från komvux-utredningen förutsätter jag att den nyatjänstekonstruktionen för syo kan komma till användning vid utformningen avtjänstekonstruktionen för syo i den framtida kommunala vuxenutbildningen. Detjänster som f. n. finns för skolans syo-verksamhet är tjänster somyrkesvalslärare och kommmunalt reglerade tjänster som syo-konsulenter. Yrkesvalslärartjänsternafinns kvar i skolan övergångsvis och är till sin konstruktion lärartjänster mednedsatt undervisningsskyldighet.