prop · G5032 · 1981-12-31 00:00:00 — med förslag till lag om ändring i lagen (1960:418) omstraff för varusmuggling, m. m.; Regeringen föreslår all anlaga de förslag somhar upplagils i bifogade uldrag av regeringsprolokoll ovannämnda dag. I proposiiionen föresläs en ändring i lagen (1960:418) om slraffför varusmuggling. Därigenom får en lulUjänsteman ullrycklig befogenhel altunder samma förulsällningar som f n. normall gäller i fråga om kroppsvisi-lalionföreta s. k. ytlig kroppsbesiklning. Vidare föreslås en följdändring ivalutalagen (1939: 350). De nya reglerna avses träda i krafl så snarl som möjligl. 1981/82:2 2 Lag om ändring i lagen (1960:418) om straff förvarusmuggling Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1960:418) om slraffför varusmuggling dels att 13 och 19 §S skall ha nedan angivna lydelse, dels allrubriken närmasl före 18§ skall lyda "Om husrannsakan, kroppsvisilalionoch yllig kroppsbesiklning". Förundersökning rörande broll, som avses i denna lag, måinledas av lullmyndighel. Härden inlells av lullmyndighel, skall beiräffande myndighelengälla vad i rällegångsbalken är siadgal om undersökningsledare. Är saken ej avenkel beskaffenhel, skall ledningen överlagas av åklagaren, så snarl någon skäligenkan misslänkas för brollel. Åklagaren skall ock eljest överlaga ledningen, närdel finnes påkallal av särskilda skäl. Åklagaren äge, då undersökning ledes av lullmyndighel,meddela anvisningar rörande undersökningens bedrivande. Då undersökning ledes av åklagaren, äge han vidundersökningens verkställande anlita biträde av lullmyndighel, så ock uppdragaål tulhjänsleman all vidtaga särskild lill undersökningen hörande ålgärd, omdess beskaffenhel lillålerdel. Med lullmyndighel avses i denna paragraf chef för dislrikislullkain-mure. giänstiillkaininare och tullkammare eller annan befallningshavare i som generaltullstyrelsen förordnar att fullgöra vad som enligl paragrafen ankommer på lullmyndighel. Med lullmyndighel avses i denna paragraf tullverketsombudsman, itilldireklör, tullförvaltare, kusldi-sliiktchef och gränsdistrikichef.Generaliullslyrelsen äge förordna Jämväl annan befallningshavare i lullverkelän nu sagts all fullgöra vad enligl denna paragraf ankommer på lullmyndighel. Förekommermot någon, som an-Iräffas vid gräns- eller kuslorl eller ankommer lill plals,där förbindelse med ullandel äger rum, anledning all han har på sig gods, somenligt denna lag är underkastat beslag, må för eftersökande av sådanl gods tulltiänslemanförelaga kroppsvisilalion å honom. Om vederbörande chef för lull-, kusl- ellergränsbevakning finner skärpning av lull-kontrollen å persontrafiken lill ellerfrån ullandel med viss lägenhel eller för viss lidrymd å någon plalsoundgängligen nödvändig, må efler bevakningschefens förord- Förekommermol någon, som an-lräffas'vid gräns- eller kuslorl eller ankommer lill plals,där förbindelse med ullandel äger rum, anledning all han har på sig gods, somenligt denna lag är underkastat beslag, må för eftersökande av sådanl gods tulltiänslemanföretaga kroppsvisilalion och ytlig kroppsbesiklning å honom. Om vederbörandechef för lull-, kusl- eller gränsbevakning finner skärpning av tullkontrollen åpersontrafiken lill eller från ullandel med viss lägenhel eller för visslidrymd å någon plals oundgängligen nödvändig, må efter bevak- nande kroppsvisilalion verkslällas ä envar, som med lägenheleneller under tidrymden lill platsen ankommer från eller från platsen avreser lillullandel. Sådanl förordnande skall ofördröjligen underställas generallullslyrelsensprövning men går likväl genasl i verkslällighel. Kroppsvisilalion, som ärv mera väsentlig omfallning, skallverkslällas inomhus i avskilt rum eller i lämpligl ulrymme i fartyg saml. omundersökningsman eller den undersökte begär del och del kan ske ulan siörreomgång, i viiinens närvaro. Kroppsvisilalion å kvinna må ej verkställas eller beviltnasav annan än kvinna. Förande av protokoll och utfärdande av bevis om förelagenkroppsvisilalion ertordras ej med mindre den undersökte det begär eller föremål,som påträffas, läges i beslag. ningschefens förordnande kroppsvisilalion verkställas äenvar, som med lägenhelen eller under tidrymden till platsen ankommer frän ellerfrän platsen avreser lill ullandel. Sådant förordnande skall ofördröjligen underslällasgenerallullslyrelsens prövning men går likväl genasl i verkslällighel. Kroppsvisilalion,som ärav mera väsentlig omfattning, och ytlig kroppsbesiklning skallverkställas inomhus i avskilt rum eller i lämpligl ulrymme i fartyg samt, omundersökningsman eller den undersökte begär det och det kan ske ulan siörreomgång, i vittnens närvaro. Kroppsvisilalion och ytlig kroppsbesiklning åkvinna må ej verkslällas eller bevittnas av annan än kvinna, läkare ellerlegitimerad .sjuksköterska. Förande av protokoll och utfärdande av bevis om företagenkroppsvisilalion eller ytlig kropps-besiktning ert'ordras ej med mindre denundersökte begär det eller föremål, som påträffas, tages i beslag. Denna lag träder i kraft efter den dag. dålagen enligt uppgift på den utkommit från trycket i . Lag om ändring i valutalagen (1939:350) Härigenomföreskrivs att US valutalagen (1939:350)' skall ha nedan angivna lydelse. I fråga om utförsel- och införselförbud, som meddelas medstöd av 2 S första stycket 4) eller 5) äga beslämmelserna i lagen (1960:418)om 1 fråga om utförsel- och införselförbud, som meddelas medstöd av 2 S första slycket 4) eller 5) äga beslämmelserna i lagen (1960:418)om Senast lydelse av lagens rubrik 1959: 262. 1981/82:2 4 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse slraff för varusmuggling angående slraff för varusmuggling angående förundersökning m,m,, beslag. förundersökning m,m,. husrannsakanoch kroppsvisilalion husrannsakan, kroppsvisilalion ot/; moisvarandetillämpning, ytUg kroppsbesiklning moisvarande Denna lag Iräder i kraft efter den dag. dålagen enligt uppgift på den ulkommil frän Irycket i . 1981/82:2 5 Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden , , , , Åsling. Söder, , , , , , , Elmstedl. Lagrådsremiss med förslag till lag om ändring i lagen(1960:418) om straff för varusmuggling En tulhjänsleman får enligt lagen (1960:418, ändrad senasi1981: 227) om slraff för varusmuggling (den s. k. varusmugglingslagen) undervissa förutsällningar företa kroppsvisilalion på en person. Däremot kan en sådantiänsteman inle i denna sin egenskap beslula om kroppsbesiklning. I lull-konlrollverksamhelenhar man på sina häll tidigare atl begreppel kroppsvisilalion omfallar inlebara en undersökning av någons kläder m.m. ulan även en yttre granskning avsjälva kroppen. () har i ell beslut den 12 mars 1979rörande kroppsvisilalion av besökande på en kriminalvårdsanslali utlalat sig omgränsdragningen mellan begreppen kroppsvisilalion och kroppsbesiktning. JO hardärvid funnit bl. a. all ell synande av själva kroppen är alt hänföra tillkroppsbesiktning. Om detta beslut har generaliullslyrelsen den 7 november 1980informerat lullverkets tjänstemän. 1 skrivelse till regeringen har generaliullslyrelsenhemslälll om ändring i varusmugglingslagen. Enligl hemslällan skulle tulltiänslemanfå beslula om kroppsbesiklning på den som ankommer från utrikes ort och skäligenkan misslänkas för narkolikasmuggling. om fara är i dröjsmål. Framslällningar ifrågan har gjorts hos regeringen också av enskilda. Mot denna bakgrund har inom handelsdepartementetutarbetats promemorian Kroppsvisitation/kroppsbesiktning i samband med tullkonlroll.I promemorian föreslås en ändring i varusmugglingslagen, innebärande all en lulkjänslemanfår ullrycklig räll all under samma förulsällningar som 1981/82:2 6 f. n. gäller i fråga om kroppsvisilalion företa s. k. ylligkroppsbesiklning. Promemorian bör fogas till prolokollel i della ärende sombilaga I. Efler remiss har yttranden över promemorian avgetls av justitiekanslern(), riksåklagaren, hovrätten över och , generaliullslyrelsen, rikspolisslyrelsen,socialslyrdsen, Ivångsmeddskommillén (Ju 1978:06), justitieombudsmannen (JO), och Svenska tulltiänslemannaförbundel. Riksåklagaren har överiämnai yttranden från överåklagarnai och åklagardistrikt. Vidare har riksåklagaren redovisat synpunklersom inhämtals underhand från chefen för länsåklagarmyndighelen i samlfrän överåklagaren i Slockholms åklagardislrikl. Rikspolisslyrelsen har överiämnaiyilranden från polisslyrelserna i Göleborgs. Lagstiftningsärendet berör således frågan om befogenheteninom atl beslula om kroppsvisilalion respektive kroppsbesiklning. bilagda promemorian lämnas lill en början en redovisning för della saml förregler om kroppsvisilalion och kroppsbesiklning i annan lagstiftning. Jag skallhär försl beröra de beslämmelser som är akluella för dd. Föreskrifter om tvångsmedel av delta slag finns dels i rällegångsbalken(RB), dels i varusmugglingslagen. Reglerna i RB tar sikte på förundersökning ibrottmål. Kroppsvisilalion och kroppsbesiklning kan utgöra led i denna. Tilldessa föreskrifter ansluter särskilda beslämmelser i varusmugglingslagen omtullmyndighet m. m. som förundersökningsledare i vissa fall. 1 fråga om bl.a. kroppsvisilalioninnehåller sislnämnda lag dessutom speciella regler som ger en vidare ram föratt besluta om kroppsvisilalion, såväl när det gäller laga grund för elt sådantbeslut som beträffande behörig beslutsfattare. Bestämmelserna i innebär i huvudsak följande, såvitt nuär av inlresse. Förundersökning i brottmål skall enligl 23 kap. I Sinledas så snarl på grund av angivelse eller eljesl anledning förekommer, altbrott som hör under allmänt åtal. Enligl 3 § samma kap. inledsförundersökningen av polismyndigheten eller åklagaren. Har den inlells av polismyndigheloch är saken inle av enkel beskaffenhel. skall ledningen övertas av åklagaren,så snart någon skäligen kan misslänkas för brollet. Åklagaren skall också eljeslöverta ledningen, när del finnes påkallal av särskilda skäl. Innanförundersökning hunnit inledas, får polisman hålla förhör och vidta annan ålgärdi syfle all ulreda brollel, om åtgärden inle kan uppskjutas ulan olägenhet. Omanvändande av tvångsmedel under förundersök- 1981/82:2 7 ningen gäller enligt 16 § vad som föreskrivs i 24-28 kap.Av 18 § framgår all då förundersökningen forlskridil så långt all någon skäligenmisslänks för brollel denne skall, då han hörs, underrälias om misslanken. I 28 kap.finns regler om husrannsakan saml om kroppsvisilalion och kroppsbesiklning. AvI § framgår all husrannsakan får föreläs i bl. a. slulel förvaringsslälle, omanledning förekommer all broll förövals, vara fängelse kan följa. Enytterligare förutsättning är all ålgärden företas för eftersökande av föremålsom är underkastat beslag, eller eljesl lill ulrönande av omsländighel, som kanäga belyddse för uiredning om brollel. Hos annan än den som skäligen kanmisslänkas för brottet får husrannsakan dock företas endasi om på grund avvissa omsländigheler eller eljesl synnerlig anledning förekommer, all genom rannsakningenföremål, som är under-kastade beslag, skall anlräffas eller annan uiredning om brollelvinnas. Enligt 11 § samma kap. får - om del förekommer anledning,alt broll förövals, vara fängelse kan följa - kroppsvisilalion fördas föreftersökande av föremål, som är underkaslal beslag, eller eljesl till ulrönandeav omsländighel, som kan äga betydelse för uiredning om brottet. Beslämmelsernaär i huvudsak uppbyggda som beiräffande husrannsakan. På annan än den som skäligenkan misstänkas för brollel får sålunda kroppsvisilalion fördas endasi omsynnerlig anledning förekommer, atl därigenom föremål, som är underkaslalbeslag, skall anlräffas, eller annan uiredning om brollel vinnas. För sammaändamål får enligl 12 S kroppsbesiklning föreläs på den som skäligen kanmisstänkas för brolt, pä vilkel fängelse kan följa. Beiräffande kroppsvisilalion och kroppsbesiklning gäller enligl13 § samma kap. i lillämpliga delar vad som föreskrivs i 4, 8 och 9 §S omhusrannsakan. innebär bl.a. all beslui om ell sådant ivångsmedd meddelasav undersökningsledaren, åklagaren eller rällen. Är fara i dröjsmål får dock ålgärdenbeslutas av polisman, på sätt som följer av 13 §. I varusmugglingslagen föreskrivs lill en början slraff förolika former av varusmuggling. Fängelse kan följa på samlliga former utom beiräffanderinga broll. Särskilda slraffregler gäller för olovlig befattning med smuggelgods.På uppsålligl sådanl brott kan följa fängelse. För bristande tillsyn övertransportmedel finns en speciell regel. Vidare anges all gods, som varilföremål för varusmuggling, eller försök därtill, skall förklaras förverkat. Omegendomen inle finns i behåll, skall i slället värdet förklaras förverkal. Däruiövergäller vissa andra föreskrifter. 1 13-14§§ slällsupp särskilda regler om förundersökning rörande brott som avses i varusmugglingslagen.En lullmyndighel får inleda en sådan undersökning. Har den inlells av en lullmyndighel,skall beiräffande myndighelen gälla vad som föreskrivs i RB omundersökningsledare. De följande föreskrifterna överensstämmer i sak med vadjag har redovisal rörande polismyndighets befattning med förundersökning (23kap. 3 § RB). Om saken inle är av enkel beskaffenhel, skall sålunda ledningenöverläs av 1981/82:2 8 åklagaren, så snarl någon skäligen kan misslänkas för brollet.Också annars skall åklagaren överta ledningen, när del finnes påkallal avsärskilda skäl. Med tullmyndighet avses i 13 § ombudsman, lulldirek-tör,tullförvaltare, kusldislriklchef och gränsdistrikichef. Generaliullslyrelsenfår förordna också annan befallningshavare i lullverkel all fullgöra vad somankommer på lullmyndighel enligl 13 §. Enligl 14 § åligger del bl.a. lulkjänsleman all i den månhonom anbefalld tiänslgöring därtill föranleder noggranl övervaka all broll.som avses i varusmugglingslagen, inle äger rum. Vidare äger enligt lagrummel tulltiänslemanbl.a. samma räll som enligl RB tillkommer polisman atl gripa den som misstänksför broll. som avses i varusmugglingslagen. Enligl 15§ sislnämnda lag får bl.a. lulltiänsteman taegendom, som kan anlas vara förverkad enligl lagen, i beslag. 1 19 § varusmugglingslagen ges särskilda regler om kroppsvisilalion.regler som i viss mån avviker från moisvarande föreskrifter i RB, I 19§ anges:Förekommer mol någon, som anlräffas vid gräns- eller kuslorl eller ankommer lillplals, där förbindelse med ullandel äger rum, anledning all han har på siggods, som enligl denna lag är underkaslal beslag, må för eftersökande av sådanlgods lulhjänsleman förelä kroppsvisilalion å honom. Vidare anges: Om vederbörande chef för tull-, kusl- ellergränsbevakning finner skärpning av lullkonlrollen å persontrafiken lill ellerfrån ullandel med viss lägenhel eller för viss lidrymd pä någon platsoundgängligen nödvändig, må efter bevakningschefens förordnande kroppsvisilalionverkslällas å envar, som med lägenhelen eller under tidrymden till platsenankommer från eller från platsen avreser lill ullandet. Sådanl förordnandeskall ofördröjligen underslällas generallullslyrelsens prövning men går likvälgenasl i verkslällighel. En Jämförelse mellan vad som gäller enligt RB ochvarusmugglingslagen i fråga om kroppsvisilalion och kroppsbesiklning ulvisar bl.a.följande. Beslui om kroppsvisilalion eller kroppsbesiklning enligt RBkan meddelas av lullmyndighel, om denna har inträn som förundersökningsledare(13 § varusmugglingslagen saml 23 kap. 3 § och 28 kap. 11 S RB). Till förutsäuningarnaför etl sådant beslut hör bl. a. att del förekommer anledning alt broll enliglvarusmugglingslagen har förövals och all fängelse kan följa på della. Vidarekrävs bl.a. antingen atl den som kroppsvisileras skäligen kan misstänkas för brolleleller, i annat fall. all synneriig anledning förekommer alt därigenom föremål,som är underkaslal beslag, skall anträffas eller annan utredning om brottetvinnas. Beslut om kroppsbesiktning kan meddelas för samma ändamål men endasi ifråga om den som skäligen kan misslänkas för nämnt broll. Beslui enligt RB om dessa tvångsmedel kan alliså inlemeddelas av en enskild lulltiänsteman i denna sin egenskap. Beslulel måslefattas av en sådan lullmyndighel eller befallningshavare som anges i 13 S varusmugg- 1981/82:2 9 lingslagen och som inträtt som förundersökningsledare. Densom kropps-besiktigas måsle vara skäligen misstänkl för ett sådant brott enligtvarusmugglingslagen som det kan följa fängelse på. Kroppsvisilalion kan dockske också i fråga om annan person, om synnerlig anledning av nämnt slagförekommer. För beslui om kroppsvisilalion endast med stöd av varusmugglingslagengäller, som jag lidigare har berörl, en mer vidsträckl ram. På säll som jag harredovisal får beslut meddelas av en enskild lulUjänsteman, Del behövs alliså inlebeslut av förundersökningsledare, vare sig denne är tullmyndighet m. m,. Inte heller fordras det alt den som kroppsvisileras är skäligenmisslänkl sådant broll enligt varusmugglingslagen på vilkel fängelse kanfölja, eller all synnerlig anledning av vissl slag förekommer. Vad som krävsär i normalfallet bl.a. all del förekommer anledning atl vederbörande har påsig gods som är underkastat beslag enligl varusmugglingslagen. Delta lorde med hänsyn lill omsländighelerna vidföreskriftens lillkomsi (prop. 1946:334 s. 15 jämfört med lydelsen av äldrelagrum, 14 S lagen (1923: 147) om slraff för olovlig vaminförsel) få loikas säall det skall föreligga en grad av misslanke all den som kroppsvisileras har påsig sådanl gods. Däremol måsle det inte finnas anledning alt misslänka justdenne för broll. Av del anförda lorde följa all den nu akluella föreskriften i19 § varusmugglingslagen inle tillåter en rutinmässig kontroll i exempelvis denformen all man slickprovsvis plockar ul etl anlal personer för kroppsvisilalion. För den skärpta tullkontrollen enligl samma lagrum gällerdock delvis andra föreskrifter. Har väl vederbörande bevakningschef funnittillräckliga skäl för förordnande om sådan konlroll, får kroppsvisilalionverkställas på envar. Beslämmelsen, som i väsentliga drag fanns med i 1923 årslagstiftning rörande varusmuggling, kräver inte all misslanke föreligger altvederbörande har på sig gods som är underkaslal beslag enligt varusmugglingslagen.Exempelvis måsle det antas atl en ren stickprovskontroll kan ske med slöd av beslämmelsen.Den torde därmed ha en i viss män preventiv funktion. Den försiktighet som kansynas naturlig i fråga om en så vittgående kontrollåtgärd visar sig beiräffandebl.a. själva förulsällningen för all vederbörande bevakningschef skall fåförordna om denna. Enligl vad som upplysls i lagsliflningsärendel har beslui omskärpl lullkonlroll förekommil ytlersl sällan. 1 varusmugglingslagen finns inle särskilda föreskrifter omkroppsbesiklning. Beslui om en sådan åtgärd får alliså inle meddelas av enenskild tulltiänsleman som sådan. Inom lullverkel är det som berörtsendast viss lullmyndighel eller befallningshavare som har befogenhel därvidlag.Förutsätlningarna för ell sådanl beslui regleras ullömmande i RB. Föreskrifter som berör frågan om hur kroppsvisilalioneller kroppsbe- Prop.1981/82:2 10 siklningfår gå lill finns i RB liksom, beiräffande kroppsvisilalion, i varusmugglingslagen.1 promemorian redovisas dessa regler. Jagvill tillägga all del i lullagsliflningen finns särskilda beslämmelser som geren lulltiänsteman befogenhet all vidla exempelvis stickprovskontroll i frågaom resandes varuinnehav. Regler om della är iniagna i 36 § lullagen (1973:670,36§ ändrad senasi 1975: 1034) och 65 8 lullsladgan (1973:671). 1den inledningsvis nämnda promemorian erinras lill en början om regeringsformensskydd för den kroppsliga inlegrilelen. Vidare redovisas beslämmelser om kroppsvisilalionoch kroppsbesiklning i, förulom RB och varusmugglingslagen, andra lagar. Jaghänvisar lill den i promemorian lämnade redogörelsen, som bl.a, omfallar sådanaivångsåtgärder med avseende på dels häktade och anhållna m, fl, saml iniagna ikriminalvårds-anstalt, dels särskild kontroll på flygplats och presumtivaterrorister. Därutöver redovisas ell för framlagt förslag rörandesäkerhetskontroll vid domstolsförhandlingar. Ipromemorian beskrivs vidare hur gränsen brukar dras mellan kroppsvisilalionoch kroppsbesiktning i skilda lagsliflningssammanhang. Vidare redovisas JO:sförut berörda uttalande. Av delta framgår all denne anser atl den som vid engrundlig kroppsvisilalion tar av sig alla sina kläder inle skall behöva slånaken i tiänslemännens åsyn under visitalionen. All be vederbörande lyfta påarmarna för kontroll av armhålorna, visa undersidan av fötterna och lyfta påhåret är enligl JO all hänföra lill kroppsbesiklning. En undersökning avkroppen kan, enligt uttalandet, ju ske genom att man synar kroppen även om man inlelar på den. a. en undersökning av håret måste enligt JO:s meninghänföras till kroppsbesiktning, liksom i regel undersökning av en peruk. Vidare redovisas ipromemorian en uppgifl från generaliullslyrelsen m.fl. om den praxis som harutbildats inom lullverkel beträffande tolkningen av begreppel kroppsvisilalionoch som jag berörde inledningsvis. Enligl denna praxis inbegrips i begreppeläven en yllig granskning av kroppen. Den som kroppsvisileras i samband med lullkonlrollhar således när anledning förekommil fått klä av sig naken för all möjliggöraen sådan granskning. Därigenom har det enligl den berörda uppgiften varil möjliglatt i anslulning till kroppsvisilalion avslöja sådana försök lill narkolikasmugglingsom sker genom att smugglaren tejpar fast narkotika på kroppen, exempelvis iarmhålor, i skrevet, mellan benen, under fotsulor eller instoppat i håret ellerunder en peruk. Vidare anförs del i promemorian atl 1981/82:2 11 man inom som kroppsbesiklning lidigareegentligen endast betraktat undersökning av kroppens håligheler. 1 promemorian dras den slutsatsen att gränsdragningenmellan begreppen kroppsvisilalion och kroppsbesiklning är lämligen klar ochalt begreppens innebörd får anses vara densamma oberoende av i vilkel förfallnings-sammanhangde förekommer. Del uttalas atl varje undersökning eller granskning av kroppen,antingen den är endasi okulär eller mera ingående, är att betrakta som kroppsbesiklningmedan konlroll av kläder och andra persedlar är kroppsvisilalion. Vidare redovisas i promemorian del närmare innehållel i generallullslyrelsensskrivelse och i de övriga framställningar som har gjortstill regeringen i den aktuella frågan. Bl.a. har styrelsen med hänvisning lill JO:sbeslut anförl all del inle alltid är tillräckligl allundersöka den misslänkles bagage och förelä kroppsvisilalion. I många fall ärdel enligl styrelsen nödvändigl all dessuiom förelä en ålminslone ylligkroppsbesiktning, eftersom del är en vanligl förekommande melod allnarkotikasmugglare tejpar fast narkotikan direki på kroppen. Styrelsen pekar påatl, eftersom tulUjänslemän inle själva får beslula om kroppsbesiklning, besluiom elt sådanl tvångsmedel i regel fallas av undersökningsledare elleråklagare. Denna ordning medför enligt styrelsen olika olägenheier. Därvidlagframhålls bl.a. svårigheter atl få ell beslut utom ordinarie arbetstid, ellförsvårande av den fortsalla ulredningen genom dröjsmålet, resursbindning ochövervakningsproblem. Den av styrelsen föreslagna författningsändringen skallses mol denna bakgrund. För närmare detaljer i anslulning lill vad jag nu har anförlhänvisar jag till promemorian. I denna uttalas, all del - med hänsyn lill del synneriigenslarka samhälleliga inlressel av all så effektivt som möjligl förhindra atlframför allt narkotika förs in i landei - är uppenbart alt det föreligger ellbehov av alt tulltjänstemän i samband med tullkontroll får besluta inte bara omkroppsvisitalioner utan också om en åtminstone okulär yttre granskning av denundersöktes kropp. En sådan granskning innefattas dock i begreppelkroppsbesiktning, enligt promemorian. 1 denna diskuteras därför flera laglekniskalösningar för att uividga tullpersonalens befogenheter, nämligen: En generell befogenhel för lulhjänstemän all ibrådskande fall besluta om kroppsbesiklning på den som ankommer från utrikes ort och skäligen kan misstänkas för narkotikasmuggling (generaltullstyrelsens förslag).