prop · G503123 · 1981-12-31 00:00:00 — (DEU) framhåller att det i varje fall pä kort sikt inte finns något realistisktalternativ till alt industrin satsar på att utnyttja den avancerade teknik somär tillgänglig men att detta gör det desto viktigare att finna vägen att styrahur datorstödet skall utvecklas och användas i industrin. Statskontoretfinner det sannolikt atl flera faktorer medverkar till alt utvecklingen kommer atlskilja sig från den tidigare rationaliseringsrörelsen eftersomrationaliseringar kommer inom såväl industri, service ochförvaltning. Därmed skulle enligt statskontoret direkta effekter pä den totala sysselsättningsniväninträffa. Inte heller DEK:s slutsatser beträffande den teknologiskaarbetslöshetens storlek finner statskontoret välgrundade utan menar att man börstudera faktorerna produktionsvolym och produklivitet var för sig för alt kunnaanalysera om ett teknikinförande leder till telnologisk arbetslöshet. Föregen del finner jag DEK:s utgångspunkter och program välmotiverade. RRViskritik om brist på belysning av hur optimalt teknikval skall göras utgår enligtmin mening i huvudsak från DEK:s redovisningar som i detta skede enbartomfattar verkstads- och processindustrins direkta produktionsavsnitt, och utanhänsyn till att också DEU i enlighet med sina direktiv framlagt kompletterandeförslag. DEU:s förslag och de övervä- Prop.1981/82:123 Bilaga 5 5 ganden chefen för redovisarframgår av bilaga 4. I likhet med LO och TCO anser jag det angeläget att deanställda ges en central plats i förändringsprocessen och beslutsfattandet iföretagen. Liksom TCO ifrågasätter jag om det över huvud är möjligt altgenomföra en framgångsrik stmkturomvandling pch ratipnaliseringsprocess utan deanställdas medverkan. Förslag till åtgärder för att stärka de anställdas kompetensinom området återfinns därför efter samråd med chefen för arbetsmarknadsdepartementeti bilaga 4. Förslagen ligger också i linje med vad DEU redovisat i sittyttrande över DEK:s betänkande samt med av datadelegationens kanslis förslag i(Ds B 1981:20) Samordnad datapolitik. Vad slutligen gäller statskontorets synpunkter kan jaginstämma i att den nuvarande tekniska utvecklingen skiljer sig från tidigarerationaliserings-rörelser men å andra sidan har ingen rationaliseringsrörelsevarit den andra lik. Del har dessutom inte primärt varit DEK:s uppgift attstudera om teknikinförande leder till teknologisk arbetslöshet. Denna uppgifthar enligt utredningsdirektiven ålegat DEU som också i detta sammanhang redovisatsina slutsatser. Sammanfattningsvis vill jag framhålla att jag delar att satsningar på datateknik i industriproduktionen bidrar till enönskvärd höjning av effektiviteten och produktiviteten. Tillämpningar avdatateknik kan såväl ingå i produkter som utgöra medel atl öka försäljning avandra produkter t. ex. systemleveranser till industri- och anläggningsprojekl. Vilka åtgärder regeringen via SIND och STU hitintillsvidtagit framgår bl.a. av vad statsrådet föredragit samt av de av DEKavlämnade rapporterna. Beträffande åtgärdernas inriktning och omfattning har ettstort antal remissinstanser anslutit sig till de åtgärder föreslagit. a. , , arbetarskyddsstyrelsen, AMS, Norrlandsfonden,utvecklingsfonderna i , samt , CFsamt KF. Flera remissinstanser anser dock att förslagen i vissa avseenden ärofullständiga och därför kräver ytterligare utredningsarbete. Den snabbautvecklingen inom data- och elektronikområdet motiverar enligt bl.a. FOA, SIND,i , KF, att förslagen ges en flexibel utformning ochmedger att olika alternativ prövas. För egen del finner jag DEK:s förslag om åtgärdernasinriktning och omfattning intressanta. Pä grund av det statsfinansiella lägetbör de dock t. v. genomföras endast på vissa områden. har inte slutfört sin uppgift. DEK:s fortsatta arbeteinriktas mot bl.a. analyser av den totala datoranvändningen inom ett företageller en koncern. Olika företagsstudier kommer därför att genomföras. 1981/82:123 Bilaga 5 6 2.4Verkstadstekniska utvecklingscentra (VUC) Inomområdet stöd till industriellt utvecklingsarbete har förslagit inrättandeav regionala Verkstadstekniska utvecklingscentra (VUC), lokaliserade tillorter med teknisk högskola. Dessa avses tjäna som en "brygga" mellanhögskolan och industrin och därigenom åstadkomma ett bättre utnyttjande avbefintliga resurser både inom högskolan och mellan högskolan och industrin.Syftet är vidare att höja den totala vplymen forskning och industrielltutvecklingsarbete inom det verksatadstekniska området. anger femhuvuduppgifter för verksamheten vid VUC: - samordna och kompletterahögskoleforskningen - främja forskningssamverkanmellan högskolor och industri - teknikbevakning ochteknikvärdering. Ettteknikområde som snabbt håller på att fä mycket stor betydelse för svenskverkstadsindustri är CAD/. I datorstyrda konstruktionssy-slem, s.k. CAD-system(Computer Aided Design), utnyttjas datorer för att rationalisera olika faser avrit- och konstruktionsarbetet. Med avses datorstyrd beredning (Computer AidedMahufacluring); begreppet beredning innefattar alla arbetsmoment som liggermellan konstruktionsarbetet och tillverkningen. För att främjakunskapsuppbyggnad, utvecklingsarbete och en bred spridning av CAD/har DEKföreslagit att den första uppgiften för VUC skall vara atl i samarbete medhögskolorna inrätta regionala CAD/CAM-centraler. Organisatorisktföreslås att VUC byggs upp kring en existerande organisation. Inom IVF bedrivs huvuddelen av den kollektiva forskningen inomdet Verkstadstekniska området. Institutet, som bildades , har Mekanförbundoch STU som huvudmän. IVF leds av en styrelse med representanter frånsamhället, industrin och de fackliga organisationerna. Institutets forskningsprogrambedrivs inom ramen för femårsavtal som sluts mellan huvudmännen. Verksamhetenfinansieras med lika andelar från industrin och staten via de resurser förteknisk utveckling och forskning som STU disponerar. Genomförandel avforskningsprogrammen sker i nära samverkan med verkstadsindustrin, universitetoch högskolor saml andra institut. IVFhar ca 75 anställda, varav drygt 60 tekniker. Verksamheten vid IVF ärorganiserad i fem sektioner, varav fyra är lokaliserade till och entill . Forskning inom området datorstödd produktipnsteknik förekommerbåde i och i . Den sektion som utför större delen av dennaforskning är placerad vid den tekniska högskolan i . Denna sektion harca 15 anställda. Deflesta remissinstanserna har ställt sig positiva lill inrättande av anser dock att en ökning av den kollektiva verk- 1981/82:123 Bilaga 5 7 sladstekniskaforskningen endast är berättigad om industrin är beredd att stå för en väsentligdel av finansieringen. Flera remissinstanser är tveksamma till om VUC kanbyggas upp i den takt som anges i betänkandet främst mot bakgrund av tillgångenpå kvalificerad personal. Andra synpunkter som framförts är att verksamhetenmåste fä en flexibel organisation och utgå från industrins behov, krav ochvilja att finansiera verksamheten. Sistnämnda synpunkter anförs bl. a. av STU,och . I fleraremisssvar framförs även tanken alt uppbyggnaden av VUC inledningsvis börbegränsas till en eller två enheter tills ytterligare erfarenhet vunnits. Avde remissinstanser som behandlat förslaget om CAD/CAM-centraler framhåller IVFdet som väsentligt att en eventuell sänkning av ambitionsnivån i DEK:s förslagsker genom en minskning av antalet regionala enheter och inte genom nedskärningav storleken på de föreslagna VUC-centra och CAD/CAM-centralerna. Varjeregional enhet måste enligt IVF ha tillräcklig storlek för att vidmakthållakontinuitet i kompetens och inriktning. IVF framhåller vidare att man är bereddatt åta sig att i samarbete med berörda parter närmare utveckla hur denönskvärda ökade satsningen på ny teknik inom verkstadsindustrin praktisktskall genomföras. menar att den föreslagna uppdelningen pä fleraregionala utvecklingscentra för verkstadsteknisk forskning och centraler för CAD-teknikkan bli underkritisk. har enligt inte råd alt splittra sinamycket begränsade resurser pä detta område. För att få god verkningsgrad krävsenligt att ett minsta antal personer kan syssla med frågor avhithörande karaktär. Skall olika centra bildas på del spridda sätt som anges,krävs atl varje centra är så stort att det fungerar väl. En undre gräns bör dåenligt ligga på minst 10 personer. Föregen del vill jag anföra följande. Behovetatt bilda en länk mellan högskoleforskningen och den praktiska industriellaverksamheten är enligt min mening påtagligt. Det synes mig vara möjligt attinom VUC-ramen tillgodose detta behov på ett smidigt och konstruktivt sätt. VUCsom på ett flexibelt sätt tar till vara teoretiskt avancerade resultat ochforskare och konfronterar deras samlade kunskap med företagens praktiskakunskap och behov är enligt min uppfattning en ändamålsenlig väg både fill atlföra ut avancerad forskning och utveckling främst till de mindre och medelstoraföretagen och atl i ökad utsträckning få in den praktiska industriellaverkligheten i högskolorna. Möjligheterna att utnyttja högskolornas ochföretagens ulmsning och vice versa är också enligt min mening ekonomisktförnuftigt och rationellt. Lokaliseringen till orter med teknisk högskola synesockså medverka till en positiv utveckling ur regionalpolitiskt perspektiv. Regionaliseringenfår enligt min uppfattning fill följd att resurserna blir praktiskttillgängliga även för de mindre och medelstora företagen vilka inte av bl. a.ekonomiska och praktiska skäl kan avsätta personella resurser och alltför avlägset i förhällande till företagens normala verksamhet. 1981/82:123 Bilaga 5 8 Jagansluter mig således till förslaget att inrätta VUC. Mot bakgrund av bl. a.nödvändigheten att få tillgång till kvalificerad personal anser jag del docknödvändigt atl både begränsa och koncentrera insatserna. Vadbeträffar uppbyggandet av CAD/CAM-centraler delar jag DEK:s uppfattning om detangelägna i denna satsning men menar i likhet med IVF och attupprättande av flera centra för CAD/CAM-teknik kan innebära speciellasvårigheter att skaffa personal om uppbyggnaden sker pä samtligahögskoleorter. Jag delar också uppfattningen alt förutsättningen för godverkningsgrad är att ett tillräckligt stort antal personer kan meningsfulltsyssla med frågor av hithörande karaktär. Mot denna bakgrund anser jag att CAD/CAM-centraleri första hand bör byggas upp vid högskoleorter spm redan nu bedriver avanceradforskning och utveckling inom området. Jagförordar alt uppbyggandet av VUC begränsas till , ochGöteborg. Enligtmin mening bör VUC byggas upp kring en existerande organisation i huvudsak pådel sätt föreslagit. IVF synes därvid vara den lämpligaste organisationenmot bakgrund av dess förankring i inudstrin, ramprogrammet Ullsammans med samt ramavtalet med och arbetarskyddsfonden. IVF:sverksamhet är f. n. främst inriktad mot att sammanställa pch referera nyaforskningsresultat samt erfarenheter från forskningscentra och de ledandeföretagen inom verkstadsindustrin. Denna verksamhet är i och för sig värdefullmen borde i betydligt större omfattning kunna kompletteras med såväl egetkvalificerat utvecklingsarbete som aktiva teknikspridningsinsatser, vilket inteminst visat sig i de behov som framkommit i samband med den smäföretagarser-vicesom STU via IVF erbjuder mindre verkstadsföretag. En komplettering av IVF:sverksamhet med VUC synes därför ha goda skäl. Hurden organisatoriska anknytningen till IVF av VUC och CAD/CAM-centralen i detaljskall se ut är ännu för tidigt att avgöra och bör ankomma på regeringen attbestämma. IVF är en självständig juridisk person och förhandlingar måste kommatill stånd mellan huvudmännen om hur anknytningen till IVF skall ske,finansieringsfrågor m. m. Jag avser att föreslå regeringen att ge STU iuppdrag alt inleda sådana förhandlingar med syfte alt få fram ett förslag tillorganisation för VUC och CAD/CAM-centaler i enlighet med vad jag förordat samtansvara för de praktiska arrangemang som uppbyggnaden av nämnda centra medför.Förhandlingarna bör också avse industrins finansiella medverkan. De merdetaljerade frågorna som sammanhänger med VUC:s uppbyggnad får överiämnas till IVFatt bedöma. Detta bör också gälla den lämpligaste avvägningen av resursermellan CAD/CAM-centra och VUC. Redan förekommande IVF-sektipner i Stpckhoim ochGöteborg gör emellertid att jag förordar alt de medel som ställs tillförfogande till övervägande del destineras till uppbyggnad av VUC i . 1981/82:123 Bilaga 5 9 Vidareförordar jag att uppbyggandet av CAD-CAM-centraler på grund av svårigheter attskaffa kvalificerad personal endast sker i och där främstKTH respektive redan bedriver forskning ochutveckling med stöd av STU. Jagföreslår, efter samråd med chefen för , attutrustningsinvesteringarna vid CAD/CAM-centralerna delfinaniseras av högskolan.Detta bör förekomma i de fall högskolan bedömer atl utrustningen i fråga ärlämplig för den grundläggande högskoleutbildningen och forskningen inomhögskolan. Ansvaret för närmare specificeringar vad gäller CAD/CAM-centralerbör dock inle vara någon fråga för högskolan. Jagberäknar medelsbehpvet för VUC samt CAD/CAM-centraler till 14 milj. kr. Medlen täcker viss utrustning och löner för ett tiotalpersoner . 2.5Produktionstekniskt utvecklingscentrum för processindustrin (PUP) DEKhar vidare föreslagit inrättande av ett produktionstekniskt utvecklingscentrumför processindustrin (PUP). Syftet är att öka effektiviteten vid utvecklingenoch användningen av datorstödda tillämpningar samt att stödja de olikabranschernas kunskapsuppbyggnad. Centret avses verka som en förmedlande länkmellan högskolor, branschforskningsinstilut och industri på områden är ellermed viss komplettering och anpassning kan bli generellt tillämpbara.Organisatoriskt föreslås att centret skall vara en självständig, kollektivtfinansierad organisation. Förslagethar behandlats av ett 15-tal remissinstanser. Synpunkterna är i stora delarlikartade med dem som lämnats pä VUC. Det gäller bl.a. uppbyggnadstakten och defackliga organisationernas krav på inflytande. Med undantag för IVA och SIND ärinställningen ppsitiv till att förslaget genomförs. Föregen del anser jag att ett PUP bör byggas upp med det syfte som angivit. Dåemellertid de praktiska svårigheterna med alt utforma en organisation som inomsig inrymmer flera branscher inte närmare behandlats av , anser jag att orgnisalionsfråganbehöver övervägas ytterligare. Enligt min mening kan en anknytning tillSvenska eller andra av PUP berörda organ diskuteras.Jag avser att föreslå regeringen att uppdra ät STU att ta upp förhandlingar meddessa organ och i samarbete med dem utarbeta förslag till en för PUP lämpliglokalisering, organisatipn, finansiering m.m. Jag kpmmer därefter att /84 pröva de anslagsfrågpr m. m. som kan beräknas bli följden avnämnda uppdrag. /83 beräknar jag medelsbehovet för arbetet med PUP:slokalisering, organisation m.m. till I milj. kr. Somjag fidigare nämnt i min föredragning sä sker en allt snabbareteknikutveckling. Enligt min mening är denna i huvudsak baserad på den 1981/82:123 Bilaga 5 10 snabbautvecklingen inom datateknik- och elektronikområdet. Att med härföreslagna åtgärder skulle ges något längre andrum i förhållande till övrigaindustriländer måste därför anses som orealisitiskt. Samstämmiga uppgiftertalar också för att de ledande industriländerna i ökad omfattning kommer attbesluta om ytterligare kraftfulla åtgärder inom datateknik- och elektronikområdet.För del måste en konsekvens av detta vara att så långt möjligt följautvecklingen och vidtaga motsvarande åtgärder. För atl erhålla underlag för ensådan följsamhet, avpassad till speciella förhållanden och den starkakopplingen mellan industri-och arbetsliv, krävs enligt min mening enkontinuerlig bevakning. Dessutom krävs ett relativt snabbi framtaget mengrundligt underlag för nödvändiga politiska och förelagsmässiga beslut. För industridepartemnetelsdel har detta hitintills till övervägande del tillgodpsetts genpm DEK:s och SIND:sarbete. DEKhar enligt min mening under sin verksamhetstid erhållit en, även vidinternationell jämförelse, hög kompetens och byggt upp en omfattandeinformationsbas. Denna kunskap har också i olika sammanhang kunnat föras ut ochutnyttjas nationellt och internationellt både av samhällsorgan, organisationeroch enskilda företag. Enligt min mening har del grundläggande arbetet inom DEKockså inneburit alt andra länders planer, utveckling och kunskap kommit osstill del i en omfattning som i annat fall ej skulle kunnat ske. är inle avslutat. Kvarvarande arbetsuppgifter beräknas ta ungefär ett åri anspråk. Jag anser det viktigt alt den informationsbas som representerarfinns tillgänglig också i ett mera långsiktigt perspektiv. Jag avser att i godtid innan slutfört sitt arbete återkomma till denna fråga. Medhänvisning lill vad jag nu har anfört hemställer jag alt regeringen föreslårriksdagen attfill Medel för tillämpad forskning för /83 under fjortondehuvudtiteln anvisa ett reservationsanslag av . Prop.1981/82:123 Bilaga 5 1 Inledning ........................................................ ... 1 2 Föredragandens överväganden .......................... ... 2 2.1 Bakgrunden ................................................ ... 2 2.2 DEK:s förslag .............................................. ... 3 2.3 Allmänna överväganden ............................... ... 4 2.4 Verkstadstekniskautvecklingscentra (VUC) .... ... 6 2.5 Produktionsteknisktutvecklingscentrum för processindustrin (PUP) 9 3 Hemställan .................................................... 10 Prop.1981/82:123 Bilaga 5 Utredning om datateknikens och elektronikens effekter pånäringslivets utveckling departementschefen, statsrådet , anför. Störretekniska genombrott kan ge upphov till så radikalt ändrade produkiionsvillkoroch nya produkter att de kan sägas påverka samhällsstrukturen i ston. De nyateknologier som förknippas med datorer och halvledarelektronik harotvivelaktigt sådan karaktär. hårde på ett genomgripandesäu påverkat arbetet inom förvaltning och näringsliv och bidragit till en snabbeffekiivisering av verksamheten. Den ökade effektiviteten har ofta varitförknippad med genomgripande omsiäll-ningar. Utnyiijandel av ny halvledaneknikhar ocksk på ett påtaglig! sätt ändrat stora delar av varusoriimenici. Dennautveckling kommer sannolikt atl fortsäua. Datorernafick i början sin huvudsakliga användning som hjälpmedel för matematiskaberäkningar i lekniska och vetenskapliga sammanhang. På det administrativaområdet började datorer införas . Genom iransistorisering avdatorerna under 1960-talei möjliggjordes lägre priser samiidigl somdriftsäkerheten och prestanda kunde förbäilras. Detta innebar också ettgenombron för produktion i långa serier. k, integrerade kretsarna -har flu sitt verkliga genombrottoch inneburit ytterligare kraftigt förbättrade prestanda till lägre priser ochökat möjligheterna till decentralisering av databehandlingen. sker enmycket snabb teknisk utveckling inom komponentom-rådei i övrigt. Även inomnäraliggande områden såsom optik, elektrooptik, laserteknik och mikrovågsteknikär den tekniska utvecklingen mycket snabb. Användningen av nya material kanockså komma atl ändra både produkter och arbetsprocesser på sådant säll attolika automationsförfaranden underlättas. Datorernasanvändningspmråden har vidgats snabbt och har en omfattande tillämpning inomen mångfald sektorer, såsom industri, handel, förvaltning, fprskning, sjukvård,utbildning, kommunikation och försvar. Prop.1981/82:123 Bilaga 5 14 Användningenav datorer är störst inom pmrådet administrativ dalabehandling. Antalet nyatillämpningar inpm detta pmråde har ökat snabbt pch utnyttjandet har även iövrigt blivit mer allmänt. Kontprsauipmation väntas bli ett område med stortillväxtpotential. Äveninom industrin har datatekniken flitt ökad användning. Datorer användsexempelvis vid processkontroll inom pappers-, stål-, cement- och kemiskindustri. De utnyttjas för styrning av produktionslinjer inom bl. a. varvs-,bil-, gruv- och tryckeriindusirin. Datprer används också i samband med s. k.numeriskt styrda verktygsmaskiner. De utgör även en viktig grundkomppneht i industrirobptsystem.Vid sidan av detta har halvledartek-niken ISu ökad tillämpning bl. a. när detgäller mät- och styrutrustning. Även mängden mindre datorer - s. k. mini- och mikrpdatprer- har ökat. Datoreran vänds också för specialiserade uppgifter inom kommunikationssektorn, bl. a.för övervakning pch styrning av luftfart, lelekpmmunikaiioner ochjärnvägstransporter. Även autpmation ombord på fartyg är en intressant tillämpningav processtyrning. Specialiseradedatasystem används också inom sjukvården för t. ex. diagnostik och inomförsvaret för i. ex. stridsledningssystem. Deolika elektronikområdena har i nästan genomgående en hög tillväxttakt.Dataindustrin har vuxit med ca 10 'Ai per är. Även förproduktionselektrpniken liksom mät- och styrutrustningar väntas en högtillväxttakt. har inom ramen för SIND:s dataindustriutredningpublicerat en delrapport (SIND 1978:1) om den svenska dataindustrinsutveckling och marknadsutvecklingen för datorer och daiakommuni-kaiionsutrusining- Dalamarknaden inför 1980-talei. I rapporten finns bl. a. en prpgnos övermarknadsutvecklingen för datorer i . Denna visar på en årlig tillväxt päöver . Som en följd av en ökad inriktning mot lerminalbaserade systemväntas marknaden för terminaler växa snabbi. Vidare beräknas andelen smådatoreröka. Densnabba tekniska utvecklingen leder till en ökad produktförnyelse, därprodukterna kan ges allt bättre prestanda till lägre eller i stort settoförändrade priser. a. till följd härav blir elektroniken allt mer ettkonkurrenskraftigt alternativ, både tekniskt och ekonomiskt, till konventionellteknik inom skilda användningsområden, Desenaste fem åren har utvecklingen av industrirobotar gäu mycket snabbt. Är 1970fanns endast ca 100 industrirobotar installerade i svensk industri. Är 1977hade antalet ökat till ca 600. Industrirobotarnaanvänds i första hand vid tunga och monotona arbeten eller där besväriigaarbetsmiljöproblem finns. Arbetsuppgifterna omfattar främst hantering av arbetsstyckenoch maskinbetjäning av olika slag. Robotarna är ofta en länk mellan olikaautomatiskt styrda maskiner. Prop.1981/82:123 Bilaga 5 15 vissomfattning utför de egna arbetsoperationer, t. ex. svetsning, slipning, gradningoch målning. Industrirobotar av den typ som finns bedöms ha ett mycketstort användningsområde inom verkstadsindustrin, men också inom andra branscherdär man utför repetitiva arbetsmoment, t. ex. inom sågverksindustrin ochlivsmedelsindustrin. Mankan förutse att de användningsområden där det är ekonomiskt fördelaktigt atlutnyttja robotsystem kommer att öka. beräknar antaletrobotar i är 1980 lill ca 1 200 och är 1985 till ca 5 000. Hindret förett ökat utnyttjande bedöms ligga bl. a. i att det krävs moderna automatiskaverktygsmaskiner föratfkunna utnyttja robotar. Även brist på utbildadeproduktionstekniker och svårigheteratt konstruera lämpliga program framhållssom begränsande faktorer. Sovjetunionenanges ha mindre än 400 industrirobotar i bruk i hela landet. Man planeraratt före utgången av ha en tillverkningskapacitet av 7 000 robotar och10 000 tillhörande styrsystem . Enligt ett amerikanskt branschinstitutfinns det f. n. 2 00O-3 0(X) robotar inom industrin i Förenta Staterna.Antalet beräknas öka med ca 1 500-1 SOOperårunder den närmaste framtiden. Iflera ledande industriländer, såsom , , ochFörbundsrepubliken ser man tillämpningen av en myckel långt drivenautomation som ett effektivt medel att öka produktivi-leien i många branscher.I flera av dessa länder finns statligt finansierade program med syfte att underiättaprodukiuivecklingsarbetel. Automation synes bli eii av de främsta hjälpmedlen iolika länders sirävan atl öka produktion och expon. Snabbheten i all uinylljade nya teknikerna kan komma atl avgöra möjligheterna all överieva för bådeenskilda företag och hela branscher. Förändringarna kan (1 avgörande betydelseför hela industristrukturen och sysselsättningen.