prop · G503168 · 1981-12-31 00:00:00 — Förslagettill lag om ändring i vårdnadsfrågabör de, liksom föräldrar som har gemensam vårdnad, själva Förslaget till lag söka lösa tvisten. Lyckas inte delta, kan del ytterst bli nödvändigt attupplösa om ändring i soci- den gemensamma vårdnaden. Bestämmelsernai 6 § gäller också när föräldrar, adoptivföräldrar eller särskih förordnadeförmyndare gemensamt har vårdnaden och en av dem utan beaktansvärt skälegenmäktigt bortfört eller kvarhåller barnet samt den andre begär rättelse. Ändringenär föranledd av all även särskilt förordnade förmyndare skall kunna få gemensamvårdnad enUgt de nya reglerna. Dennalag träder i kraft . Förekommeri lag eller annan författning hänvisning till föreskrifter som har ersatts avbestämmelser i denna lag, tillämpas i stäUet de nya bestämmelserna. Frågorom vårdnad eller umgänge som har väckts före ikraftträdandet men då ännu inteavgjorts handläggs och prövas enligt de nya bestämmelserna. Om inte domstolenföre har berett socialnämnden tillfälle alt avge yttrande iett mål eller ärende om vårdnad eller umgänge, måste detta ske innan måleteller ärendet kan avgöras (se 6 kap. 18 § andra stycket). Ommakar, som har gemensam vårdnad om ett barn, har ansökt om äktenskapsskillnadföre lagens ikraftträdande utan att begära att vårdnaden skall anförtros åtendast en av dem, fortsätter den gemensamma vårdnaden efter ikraftträdandet ifall då målet ännu inte har avgjorts och domstolen inte finner skäl attsjälvmant upplösa denna vårdnad enligt 6 kap. 5 § andra meningen. Imål om vårdnad som har anhängiggjorts före ikraftträdandet kan domstolen efterdenna tidpunkt självmant ta upp frågan om alt anförtro vårdnaden ål någon annanän föräldrarna enligt 6 kap. 7 §. 4.2Förslaget till lag om ändring i socialtjänstlagen (1980:620) Socialnämndenbör genom hjälp i hemmet, färdtjänst eller annan service underlätta för denenskUde att bo hemma och ha kontakter med andra. Nämndenbör även i övrigt tillhandahålla sociala tjänster genom rådgivningsbyråer,socialcentraler och liknande, social jour eller annan därmed jämförligverksamhet. Nämnden kan utse en särskild person (kontaktperson) elleren familj med uppgift att hjälpa den enskilde och hans närmaste i personligaangelägenheter, om den enskilde begär eller samtycker till del. För barn sominte har fy Ut får kontaktperson utses endast om barnetsvårdnadshavare begär eller samtycker till det. Har barnet fyllt fårkontaktperson utses endast om barnet självt vill det. Tredje stycket har kompletterats med ett par nyabestämmelser om socialnämndens möjligheter att utse en kontaktperson för ettbarn. När barnet är är vårdnadshavaren alltidbehörig att begära en kontaktperson för barnet. Om barnet självt vill ha enkontaktperson men vårdnadshavaren motsätter sig del, kan någon kontaktperson inteutses. Om å andra sidan vårdnadshavaren vill ha en kontaktperson för barnetmedan barnet motsätter sig detta, finns del inle något formellt hinder mot altnämnden utser en kontaktperson. Om barnet har nått en sådan mognad att dessvilja bör respekteras, kan det dock vara ett skäl mot att en kontaktpersonulses trots vårdnadshavarens begäran. När barnet är kan en kontaktperson aldrig utsesmot barnets vUja. Om barnet däremot begär alt få en kontaktperson, harvårdnadshavarens inställning inte i och för sig någon avgörande betydelse. Ettskäl mot att utse kontaktperson för ett barn som har fyllt kan dock varaatt vårdnadshavaren motsätter sig del. En sådan inställning från vårdnadshavarenssida kan innebära alt kontaktpersonens möjligheter att hjälpa barnet och hansfamilj allvarligt försvåras. Om en kontaktperson eller andra stödålgäder för ett barninte kan eller anses böra komma i fråga, får det inte innebära attsocialnämnden avstår från alt hålla sig underrättad om hur barnets eller denunges förhållanden utvecklas (jfr SoU 1979/80:44 s. 71). Nämnden har ettsärskilt ansvar för att utvecklingen noga följs i sådana ärenden därerforderliga samtycken till åtgärder, som i och för sig är önskvärda, inle harstått att få. Nämnden måste vidare vara beredd alt vid behov tillhandahållaandra behandhngsåtgärder eller ingripa på annat sätt. Förslagettill lag om ändring i socialtjänstlagen Uppdrag att besluta på socialnämndens vägnar får när detgäller avse endast uppgifter som anges i följande lagrum 1 kap. 4 § , 2 kap. 1,4-6,8 och 9 §§föräldrabalken, dock inte befogenhet enligt 9 § att besluta att inte påbörjautredning eller att lägga ned en påbörjad utredning, 3 kap. 5, 6 och 8 §§ , 6 kap. 18 § andra stycketföräldrabalken, 7 kap. 7, 11 och 14 §§föräldrabalken, dock inte befogenhet enligt 7 § att godkänna avtal sominnefattar åtagande att utge engångsbelopp. Uppdrag alt besluta på socialnämndens vägnar får inteheller omfatta befogenhet alt meddela beslut i frågor som avses i 25, 27 eller28 § denna lag eller attfullgöra vad som ankommer på nämnden enhgt 5 § lagen (1947:529) om allmännabarnbidrag eller enhgt 9§ lagen (1964:143) om bidragsförskott. I första stycket har ytterligare en grupp beslut som ärddegeringsbara förts in. Del gäller beslut om yttranden till domstol i mål omvårdnad eller umgänge. Skälen till detta har angetts i den allmännamotiveringen (avsnitt 2.7.4). Som har sagts där bör dock delegation till andraän förtroendevalda i nämnden komma i fråga endast i undanlagsfall. Det börerinras om alt parterna även då delegation sker har rätt till insyn i ärendetoch rätt att meddela sig muntligen (se 54 § socialtjänstiagen). Parterna harenligt 55 § socialtjänstlagen också rätt att få företräde inför nämnden innanärendet avgörs. Om rätten all avge yttrande i ett mål om vårdnad eller umgängedelegeras till t. ex. en grupp förtroendevalda, har parterna alltså rätt att fåföreträde inför denna grupp innan den på nämndens vägnar beslutar dettayttrande. Förslagetom ändring i lagen om allmänna barnbidrag 4.3 Förslaget till ändring i 7 kap. 4 § Skiljer någon obehörigen barn från den somhar vårdnaden, dömes, om det ej är brott mot frihet, för egenmäktighet med barntill böter eller fängelse . Delsamma skall gälla, om den som gemensamt med annan harvårdnaden om ett barn utan beaktansvärt skäl egenmäktigtbortför barnet eller om den som skall ha vårdnaden obehörigen bemäktigar sigbarnet och därigenom själv tar sig rätt. Lagändringen har föranlelts av de nya reglerna om gemensamvårdnad för två särskilt förordnande förmyndare. 4.4 Förslaget om ändring i lagen (1947:429) om allmännabarnbidrag Rätten att uppbära allmänt barnbidrag för ett barntiUkommer, där barnet står under föräldrarnas gemensamma vårdnad, barnets modereller, om föräldrarna gjort anmälan härom till allmän försäkringskassa, barnetsfader. Är den förälder som uppbär bidrag enhgt vad nu har sagts till följd avfrånvaro, sjukdom eller annan orsak för längre lid förhindrad att deltaga ivårdnaden, skall rätten att uppbära bidraget i stället tillkomma den andraföräldern. Om föräldrarna gemensamt har vårdnaden om ett barn men barnet varaktigtbor tillsammans med endast en av dem, tillkommer rätlen att uppbära allmäntbarnbidrag efter anmälan den förålder som barnet bor hos. Står barnet ej underföräldrarnas gemensamma vårdnad, tillkommer rätlen all uppbära bidraget den somhar vårdnaden om barnet. Har två särskilt förordnade förmyndare utsetts attutöva vårdnaden gemensamt, skall vad som har sagts om barnets fader ochmoder i stället gälla den manlige respektive den kvinnliga förmyndaren. Ifråga om rätten alt uppbära allmänt barnbidrag likställs med föräldrar de, sommed socialnämndens tillstånd har tagit emot ett utiändskl barn för vård ochfostran i syfte att adoptera det. AUmän försäkringskassa fårpå framställning av socialnämnd förordna att allmänt barnbidrag för barn, somgenom socialnämndens försorg placerats i enskilt hem, skall uppbäras av den somfostrar barnet. Har barnet placerats i enskilt hem av annan än socialnämnd, fårsådant förordnande meddelas på framställning av den som enligt första stycketuppbär bidraget. Lagändringenhar föranlelts av de nya reglerna om gemensam vårdnad för två särskiltförordnade förmyndare. Förslget till lag omändring i lagen om bidragsförskott 4.5Förslaget till lag om ändring i lagen (1964:143) om bidragsförskott Bidragsförskottutbetalas till vårdnadshavaren eller, om vårdnaden har anförtrotts åt ensärskilt förordnad förmyndare, denne. Har två särskilt förordnade förmyndareutsetts att utöva vårdnaden gemensamt, utbetalas bidragsförskottet tiU denkvinnliga förmyndaren eller, om förmyndarna begär det, till den manligeförmyndaren. Vistas barnet i annat enskilt hem, får efterframställning från vårdnadshavaren betala förskottet till den som fostrarbarnet. Omsynnerliga skäl förehgga, får förskottet på framställning av socialnämndutbetalas tiU lämplig person eller tUl nämnden att användas för barnets bästa. Vårdasbarnet under hel månad i familjehem eller hem för vård eller boende inomsocialtjänsten, utbetalas bidragsförskottet till det kommunala organ som svararför vårdkostnaden. Detbidragsförskottsbelopp som först förfaller till betalning efter beslut omförskott må, där barnet å vilken förskottsbeloppet belöper iväsentlig mån erhåUit sin försörjning av allmänna medel, till den del beloppetmotsvarar vad den myndighet som tillhandahållit försörjningen visar sig havaför nämnda tid utgivit för barnets försörjning uppbäras av myndigheten. Lagändringenhar föranletts av de nya reglerna om gemensam vårdnad för två särskilt förordnadeförmyndare. Jaghemställer att lagrådets yttrande inhämtas över förslagen till 1. lag om ändring i , 2. lag om ändring i socialtjänstlagen (1980:620), 3. lag om ändring i , 4. lag om ändring i lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag, 5. lag om ändring i lagen (1964:143) ombidragsförskott. Regeringenbeslutar i enlighet med föredragandens hemställan. Närvarande:f. d. justitierådet , regeringsrådet DeUn, justitierådet . tillhandakommet utdrag av protokoll vid regeringssammanträde den 18febraari 1982 har regeringen på hemstäUan av statsrådet och chefen förjustitiedeparlementet beslutat inhämta lagrådets yttrande över förslagtill 1. lag om ändring i , 2. lag om ändring i socialtjänstlagen (1980:620), 3. lag om ändring i , 4. lag om ändring i lagen (1947:529) om allmännabarnbidrag, 5. lag om ändring i lagen (1964:143) ombidragsförskott. Förslagen har inför lagrådet föredragits av hovrättsassessorn . Förslagenföranleder följande yttrande av lagrådet: Förslagettill lag om ändring i Delagändringar som föreslås enligt remissen kan inte anses som särskiltgenomgripande. Avvikelserna från nuvarande rättsregler går inte så långt somenligt utredningsförslaget (SOU 1979:63). Lagstiftningen rabbar inte dennuvarande huvudprincipen att vårdnadshavaren har att bestämma i barnetsangelägenheter utan fastslår tvärtom uttryckUgen hans eller hennes rätt ochskyldighet till detta (6 kap. 11 §) . De nya bestämmelserna präglasvisserligen, i ännu högre grad än de nu gäUande, av en strävan att betonabetydelsen av barnets bästa och - i viss utsträckning - av barnets egnasynpunkter och önskemål. I några situationer har också myndigheterna getts ökadbefogenhet att i strid med föräldrarnas vilja ingripa för alt tillgodosebarnets intresse. Särskilt är att märka den möjlighet att överflytta vårdnadenom ett barn till fosterföräldrar som stadgas i 6 kap. 8 §. Av motiven framgåremellertid att sådana ingripanden skall kunna ske bara i fall där åtgärdenmåste anses verkligt angelägen av hänsyn till barnet. Vad angår barnelsinflytande på sina egna förhållanden är främst alt märka vissa nya regler, somavser att låta barnets inställning i större utsträckning än nu är falletpåverka myndigheternas avgörande i vårdnads- och umgängesfrågor. Några vägandeinvändningar synes inle kunna riktas mot dessa bestämmelser, underförutsättning att de tillämpas med omdöme och med hänsyn till barnet; lagrådetåterkommer härtill på tal om 6 kap. 18 §. I övrigt har man i fråga om 1981/82:168 88 barnels inflytande inom familjen inskränkt sig till attsärskilt i 6 kap. 11 § Lagrådets uttala vissa allmänt hållna principer, somknappast kan väntas få större yttrande rättslig betydelse men kan varaägnade att på inverka på inställningen hos föräldrar och andravårdnadshavare. Barnets rätt att bestämma om sitt eget arbete har vidare inågon mån vidgats (6 kap. 12§). Vad angår de utökade möjligheter lUl gemensam vårdnad bl.a. efler äktenskapsskillnad som förslaget innebär, torde det vara för tidigtatt nu ta ställning tiU frågan om ett sådant system allmänt sett är detlämpligaste från barnets synpunkt. Även om systemet principiellt kan förefallatiUtalande, torde del under alla omständigheter vara ägnat att medföra vissapraktiska komplikationer. Emellertid kan den gemensamma vårdnaden upplösas påbegäran av föräldrarna om anordningen ter sig olämplig, eventuellt genominterimistiskt beslut av domstolen. Risken för olägenheter för barnet synesinte vara sådan att det finns någon anledning till invändning mot denföreslagna ordningen. Från de synpunkter lagrådet har att beakta finns detvarken i nu berörda hänseende eller i övrigt skäl till erinran mot dehuvudprinciper varpå förslaget bygger. De följande påpekandena rör endastdetaljer i lagens utformning. När gemensam vårdnad skall upplösas, skall enligtlagtexten vårdnaden anförtros den av föräldrarna som är lämphgast somvårdnadshavare. Enhgt nuvarande 6 kap. 7 § är det utslagsgivande i dennasituation "vad som finnes skäligt med hänsyn till barnets bästa". Dennu föreslagna formuleringen kunde tyda på att domstolen i stället skulle byggapå en jämförelse mellan föräldrarna med hänsyn till deras personligaegenskaper. Detta lär inte stämma med förslagels syfte; meningen är att man idenna situation liksom annars skall anse barnets bästa avgörande, och härinverkar också andra faktorer än föräldrarnas egenskaper. Mot den nyaformuleringen kan också invändas, att en sådan jämförelse som där antyds kankännas nedsättande för den förälder som bedöms som mindre lämplig än den andre.På grund av det anförda torde avfattningen av paragrafens första mening börajämkas på följande sätt: "Slår barnet. . . anförtro vårdnaden om barnet åt enav föräldrarna efler vad som är bäst för barnet." Av liknande skäl som anförts under 5 § kan man sätta ifråga om lämphghelen som vårdnadshavare bör anges som del avgörande vidbedömningen av vårdnadsfrågan. I den nu aktuella situationen, där frågan ofta är ombarnet skall fiyttas från sin tidigare miljö, ter det sig än mera diskutabeltom vårdnaden skall överfiytlas så snart någon skillnad föreligger i fråga omföräldrarnas lämplighet. Också här lär det avgörande vara vad som är bäst förbarnet, något som torde motivera alt man tillämpar överflylt-ningsregeln med enviss återhållsamhet. Även förevarande paragraf bör därför få en något jämkadlydelse, förslagsvis följande: "Står barnet. . . den andra föräldern, omdetta är bäst för barnet". I paragrafens tredje stycke ges en uttrycklig regel om altbarnet får höras personhgen vid rätten i mål om vårdnad och umgänge. För dettaförutsätts antingen att barnet själv begär sill hörande eller också altsärskilda skäl talar för delta; i båda fallen fordras dessutom att det äruppenbart att barnet inte kan la skada av att höras. tvivel kan del tänkassituationer där del kan ge en värdefull belysning av tvistefrågan alt barnetdirekt får framföra sina synpunkter inför domstolen. Lagrådet vill emellertidunderstryka den i remissprotokollet utvecklade synpunkten, alt domstolen börtillämpa regeln med stor återhållsamhet. Detta gäller även om det står klartatt ett förbud inle är ägnat att bli direkt skadligt för barnet. Inle ens dåbör en uppgift från ena föräldern eller dennes ombud, att barnet själv villuttala sin mening vid huvudförhandling i målet, ulan vidare föranleda attbarnet hörs. Visserligen är del, som framhålls i specialmotiveringen till 5 §,en uppgift för domstolen att utreda om barnet har några egna synpunkter påvårdnadsfrågan; men värdet av barnets personliga närvaro lär sällan vara såstort, att det motiverar alt barnet försätts i en konfliktsituation undersådana förhållandevis dramatiska former. Vad barnet under mera avspändaförhållanden uppgetl t. ex. inför vårdnadsutredaren kan ge en tillräckligt godbild av dess inställning, och det är då lämpUgl att domstolen inskränker sigtill att höra utredaren om de närmare omständigheterna när uppgifternalämnades. När det gäller de mindre barn som vårdnadstvister oftast brukar avse,torde det bara i sällsynta undanlagsfall finnas tillräckligt vägande skäl atthöra barnet inför rätten. Lagrådet lämnar förslagen ulan erinran. Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatråden , , , Åsling, Söder, , ,, , , , , Elmstedt, Ahriand, Mohn Proposition om vårdnad och umgänge m. m. 1 Anmälan av lagrådsyttrande Föredraganden anmäler lagrådets yttrande' över förslagentill 1. lag om ändringi , 2. lag om ändringi socialtjänstlagen (1980:620), 3. lag om ändringi , 4. lag om ändringi lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag, 5. lag om ändringi lagen (1964:143) om bidragsförskott Föredraganden redogör för lagrådets yttrande och anförföljande beträffande förslaget till ändring i . 6 kap. 5 § Som lagrådet har anfört är avsikten alt domstolen, när engemensam vårdnad upplöses, skall besluta efter vad som är bäst för barnet. Jaghar därför ingen erinran emot alt lagtexten ändras på det sätt som lagrådet harföreslagit. 6 kap. 6 § Jag har inte heller något att erinra mot att dennaparagraf ändras på det sätt som lagrådet har föreslagit. Jag delar lagrådelsuppfattning att det kan finnas skäl all tillämpa paragrafen med vissåterhållsamhet när det gäller alt flytta ett barn från sin tidigare miljö. 1 Beslut om lagrådsremiss fatlat vid regeringssammanträdeden . 1981/82:168 91 i denna del har uttalat om hörande av barn inför domstol kan koll jag ansluta mig lUl. JagvUl tillägga att det inte heller behöver bli aktuellt för domstolen att höravårdnadsutredaren om vilken inställning barnet kan ha, för det fall attvårdnadsutredningen som sådan ger en tillräckligt god bild av Utöver vad jag nu har sagt bör en mindre ändring göras i 6 kap. 8§ första Vidare bör som enföljd av ändringen i 6 kap. 5 § en motsvarande ändringgöras i 11 kap. 8 § andra stycket. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag all regeringen föreslårriksdagen att anta de av lagrådet granskade lagförslagen med vidtagnaändringar. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar all genomproposition föreslå alt anta de förslag som föredraganden har lagtfram. 1981/82:168 92 Propositionenshuvudsakliga innehåll ............................ ........ 1 Propositionenslagförslag................................................ ........ 2 Utdrag avprotokoll vid regeringssammanträde 1982............................................................................... ...... 16 1 Inledning.................................................................. ...... 16 2 Allmänmotivering..................................................... ...... 17 2.1 Allmänna utgångspunkter................................ 17 2.1.1 Reformensinriktning.............................. 17 2.1.2 Reformensomfattning........................... 19 2.1.3 Terminologiskafrågor ........................... 20 2.2 Barnsgrundläggande rättigheter m. m............ 21 2.3 Rätten attbestämma i frågor som rör barnets personliga förhållanden 23 2.4 Gemensamvårdnad ......................................... 25 2.4.1 Erfarenheternaav reform ...... 25 2.4.2 Gemensamvårdnad som huvudregel för alla föräldrar? 2.4.3 Gemensamvårdnad för frånskilda föräldrar ... 29 2.4.4 Gemensamvårdnad för ogifta föräldrar. 2.4.5 Upplösning avgemensam vårdnad........ 32 Interimistiska beslut.............................. 33 Valet av vårdnadshavare...................... 34 2.5 Överflyttning av vårdnaden.............................. ..... 36 2.5.1 Överflyttningav vårdnaden till en annan förälder 36 2.5.2 Överflyttningav vårdnaden till någon annan än en förälder.................................................. ..... 37 Överflyttning av vårdnaden från olämpliga föräld rar ........................................................ ..... 37 Överflyttning av vårdnaden till fosterföräldrar . 2.6 Umgänge.......................................................... ..... 41 2.6.1 Umgänge mellanbarn och föräldrar...... ..... 41 2.6.2 Umgänge mellanbarn och andra än föräldrar., 42 2.6.3 Omfattningenoch utövande av umgänge 43 2.7.................................................................... Socialnämndernasbefattning med vårdnads- och umgäng esfrågor ........................................................... ..... 44 2.7.1 Socialnämndernasuppgifter inom 44 2.7.2 Kontaktperson....................................... 44 2.7.3 Samarbetssamtal................................. ..... 46 2.7.4 Vårdnadsutredningar........................... ..... 50 Yttranden i mål om vårdnad eller umgänge.... 51 Prop.1981/82:168 93 2.8...................................................... Underlagetför domstolarnas avgöranden i mål om vård nad eller umgänge.................................. 53 2.8.1 Hörande av socialnämnden inför det slufiiga avgörandet 53 2.8.2 Hörande av socialnämnden inför interimistiskaavgöranden 54 2.8.3 Hörande av barnet självt................ 56 2.9 Information om de nya reglerna................ 57 2.10 Kostnader och resursbehov...................... 58 2.11 Ikraftträdande ...................................... .... 58 3 Upprättade lagförslag.................................... 59 4 Specialmotivering......................................... .... 59 Förslaget till lag om ändring i 59 4.2 Förslaget till lag om ändring isocialtjänstlagen 83 4.3 Förslaget till lag om ändring ibrottsbalken... 85 4.4 Förslaget till lag om ändring i lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag 85 4.5 Förslaget till lag om ändring i lagen (1964:143) om bidragsförskott 86 5 Hemställan.................................................. 86 6 Beslut........................................................ 86 Utdrag av lagrådetsprotokoll ....... 87 Udrag av protokoll vidregeringssammanträde .. 90 Bilagor, se separat bilagedel Prop.1981/82:168 1 Utredningen om barnens rätt, som har i uppdrag allundersöka i vilka fall och på vilka sätt barns rättsliga ställning bör stärkas,tar i detta betänkande upp reglerna om vårdnad, umgängesätt och överflyttningav barn. I betänkandet lämnas dels ett huvudförslag med lagbestämmelser ochdels några alternativa förslag till lösningar av vissa av de frågor somföreligger är att utredningen hoppas alt på sätt kunna få en allsidigdiskussion till stånd innan den sluthga lösningen bestäms. Enligt utredningen bör reglerna om vårdnad, umgängesrättoch överflyttning av barn anpassas till de förändringar som skett i samhälletoch i familjemönstret. Vid omprövningen bör den kunskap som finns om bamoch deras förhållanden tas till vara. Detta kräver en betydande omarbetning avde nuvarande bestämmelserna. Utredningen framhåller också det angelägna i att regler,som berör förhållandet mellan föräldrar och barn blir omsorgsfullt diskuterade.Detta är av betydelse för att påverka föräldrars och vuxnas attityder tillbarn. En attitydförändring behövs om barnets ställning skall förändras. Enligt utredningen betonar namnet föräldrabalk alltförstarkt föräldrarnas rätt och skjuter barnets rätt i bakgrunden. I syfte atbättre spegla balkens innehåll föreslår utredningen att balkens namn ändrastill barn- och (BFB). Vidare föreslås att uttrycket vårdnad ersätts medföräldraansvar, eftersom föräldraansvar på ett bättre sätt än vårdnadsbegreppetuttrycker att förälder eller den som ersätter förälder har ett ansvar förbarnet i den omfattning som lagen anger. Andra ord som i attitydpåverkandesyfte föreslås utbytta är "verkställighet" och "överflyttning avbarn" som förekommer i 21 kap. FB. I förslaget används i stället fördessa uttryck ordet "överlämnande". I ett särskilt kapitel lämnas några synpunkter pågrundläggande behov som barn har rätt att få tillgodosedda.