prop · G50320 · 1981-12-31 00:00:00 — BOFABbildades av dåvarande Postbanken och Kredilbank som ägdehälften vardera. utvidgades ägarkretsen till all omfatta alla deprivata affärsbankerna utom . I samband därmed ökadesaktiekapitalet och fördelades så att hälften innehas av den statliga PKbankenoch andra hälften av affärsbankerna i övrigt. Bolagetskall medverka till finansiering av bostads-, kontors- och affärsbyggnader.Långivningen skall bestå av långfristiga krediter mot säkerhet av pantbrev ifastigheter och tomträtter. Vidare kan lån lämnas i objekt, som får statligtlån för ordnande av allmän samlingslokal, ävensom - utan inteckningssäkerhet -i vissa gemensamhetsanläggningar enligt lagen (1974:172) omsamfällighetsföreningar. Dessutom kan lån lämnas utan inleckningssäkerhel lillkommun upp lill statslånets nedre gräns för bebyggelse som finansieras medstöd av statligt bostadslån eller statligt lån för anordnande av allmänsamlingslokal. Medel lill utlåningen anskaffas genom emission av obligationereller upplåning mol reverser eller förlagsbevis. Skr.1981/82:20 41 Bolagetsomslutning utgjorde 27163,3 milj. kr. (f. å. 23 226,1). Underår 1980 upptog bolaget obligationslån på 3 876 milj. kr. (4179), vareftersumman utestående obligationslån uppgick till 26254,9 milj. kr. (22422,6). Avett tidigare utgivet förlagslån återstod 26 milj. kr. (28). lämnadeBOFAB 11591 st. (14605) lån ett sammanlagt belopp av 3949 milj. kr. (4 187)varefter utestående län vid årets utgång uppgick 26394,4 milj. kr.(22491,5). Inläklsränlorna uppgick år 1980 till 2265,7 milj. kr. (1840,1) och kostnadsräntornalill 2188,3 milj. kr. (1 781,6). Räntenettot utgjorde sålunda 77,4 milj. kr.(58,5). Efter avskrivning av underkurs på obligationslån på 1,0 milj. (0,6) uppgick resultatet före dispositioner, avsättningar och skatt 58,8milj. (42,4). Till värderegleringskonto för utlåning har avsatts 44,0 milj.kr. (30,3) varefter kontot uppgår till 144,8 milj. kr. (100,8). Bolaget visaren nettovinst på 6,1 milj. kr. (5,6). Resultat före disp. ABSvensk Exportkredit (SEK) bildades med staten och affärsbankerna somhälftendelägare. Bolagets ändamål är all genom kreditgivning medverka vidfinansieringen av svensk export av varor och tjänster. Till övervägande delfinansieras export av kapitalvaror på kreditlider från lägst två lill vanligenhögst åtta å . Frånden lämnas såväl krediter med statligt stöd som krediter tillmarknadsmässiga villkor. Kreditermed statligt stöd ges för att utjämna skillnader i konkurrensvillkor vidkreditgivning i förhållande till utländska kreditgivare. Krediter med statsstödavser i första hand export lill och statshandelsländer. Vid exporttill industriland åligger det exportören, för alt statsstöd skall utgå, all inågon form styrka all utländsk kreditkonkurtens föreligger. Fast räntatillämpas och låg räntesatserna för statsstödda krediter mellan7,75 och 9,beroende på kredittid, importland och valuta. Dentreåriga försöksperioden för del direkta statliga kredilslödei via SEK utlöpteden . Genom den av antagna Skr.1981/82:20 42 regeringspropositionenom industripolitikens inriktning m.m. (prop. 1980/ 81: 130) förlängs detstatliga stödet för SEK:s kreditgivning t.o.m. med i vissaavseenden ändrade villkor från den . Den tidigare begränsningen avkredilslockens storlek genom en till fixerad ram harupphävts. Räntesatsernahar sänkts normall med 0,, medan den löflesprovi-sion SEK uttar för lämnadekreditoffertar höjs från lill . Kreditertill marknadsmässiga villkor lämnas då exportör inte avser att alls utnyttjastatligt stöd eller då han önskar la i anspråk statligt kredilstöd enligt lagenom exportkredilslöd (1978:401). Räntesatsen för SEK:s krediter tillmarknadsvillkor i kronor var . Förbåda slagen av krediter gäller återbetalning efter fastställd plan, vanligenhalvårsvis amortering. För lämnade lån skall enligt SEK:s bolagsordning ställasbetryggande säkerhet. Ofta ingår i säkerheten en export-kreditgaranti frånexportkredilnämnden (EKN). Vidutgången av uppgick bolagets uUåning lill 6497 milj. kr. Vidsamma tidpunkt utestod bolaget med kreditofferter och kreditavtal påtillsammans drygt 24000 milj. kr. avseende kreditgivning med statsstöd. Statenskostnad för den statsstödda kreditgivningen har fram utgången av år 1980uppgått till drygt 118 milj. kr. Bolagelsupplåning har i växande grad skett i utlandet. Av totalupplåningen under är1980 pä 2524 milj. kr. genomfördes 580 milj. kr. () i och 1944 milj.kr. () i utlandet. Motsvarande relationstal var 51 respektive . Rörelseöverskotletföre bokslutsdisposifioner och skatter uppgick för 91,2 milj. (1979 68 milj. Förbättringen beror huvudsakligen på rörelsevolymenssuccessiva ökning . Efter skalteavsält-ning och avsättning av 49milj. till värderegleringskonto för utlåning uppgick nettovinsten lill 25,4milj. Av bolagsstämmas förfogande stående medel 27,1 milj. kr.beslöts en utdelning av . per aktie (.) vilket log i anspråk 22milj. saml en avsättning till reservfonden med 2,6 milj. kr. I ny räkningöverfördes 2,5 milj. kr. Resultat före disp. 1981/82:20 43 bildades och har till uppgift att medverka vidfinansieringen av lönsamma investeringar inom näringslivet inriktade pårationalisering, strukturanpassning och utveckling. Bankens verksamhet omfattaräven exportfinansiering. Kreditgivningenskall i första hand gälla finansiering av investeringsprojekt ochexportaffärer, som inte kan tillgodoses av övriga kredit institut. Verksamhetenvid banken visade en betydande ökning. Trots denförsämring av konjunkturen, som började framträda och enomvittnat svag investeringsvilja, beviljades nya eller utökade krediter omdrygt , att jämföras med ca är 1979 och1,. En stor del av ökningen var alt hänföra lill s.k. leveranskrediter, men även den övriga kreditgivningen hade stor omfattning. Låneansökningarnaavsåg i rätt stor utsträckning rörelsekapital. Bankenägnar sig normall inte ål kortfristig kreditgivning, som är den vanliga formenför anskaffning av rörelsekapital, men har i enstaka fall ansett sig böratillmötesgå framställningar därom när det ansetts särskilt angeläget.Riktlinjen har emellertid varit, att kortfristiga rörelsekapitalbehov är enfråga för andra banker, medan del långfristiga behovet bör kunna tillgodosesäven av Investeringsbanken, eftersom ändamålet närmast är alt jämställa med eninvestering. I1980 års siffra för beviljade nya krediter ingår de förutnämnda leveranskrediternamed ett belopp av ca 900 milj. kr. (1979 143 milj. kr). Härmed avses kreditertill offertgivande svenska företag i samband med offerter på maskiner ochanläggningar till andra svenska företag och i konkurrens med utländskaanbudsgivare. Krediterna är ofta förenade med ett beslut av regeringen omränieslöd. Eftersom krediterna beviljas redan i samband med offertgivningen fårman räkna med ett betydande bortfall på grund av att offerterna inte blirantagna. har beviljade leveranskrediter i relativt måttlig omfattningresulterat i slutlig långivning. Utbetalningarnapå beviljade lån, det må gälla beslut som fattats eller tidigare,har visat en vikande tendens. Medan dessa betalningar, som representerar denegenUiga utlåningen, uppgick till nära och år 1979till 1,3 miljard, höll de sig under 1,2 miljard. Denna utvecklingsynes framförallt bero på det skärpta ränteläget, då kunder p.g.a.räntekostnaden avstått från att ta ut beviljade lån eller föredragit attavvakta med ianspråktagandet i förhoppning om att räntenivån skallfalla. Investeringsbanken äger enligt bolagsordningen lämna lån med löptiderupp till . I praktiken har emellertid detta maximum kommit till relativtringa användning. Lånens löptider har i praktiken så långt möjligt anpassatstill de kassaflöden som 1981/82:20 44 berördainvesteringar bedömts kunna generera. Löptiderna för bankens utestående lån ärf. n. mindre än i genomsnitt och de årliga återbetalningarna påutestående lån rätt betydande. Medan återflödet kunderöra sig om upp emot , närmar det sig nu det dubblabeloppet. Även om utbetalningarna på beviljade lån legat på enhög nivå har därför stocken av åtestående lån ökat rätt måttligt. Den stegefter justering för kundförluster och osäkra fordringar med ca 100 milj. kr.till 5090 milj. kr. Konjunkturnedgångenoch strukturomvandlingen inom näringslivet förorsakar banken växande förlusterpå utestående lån. Antalet låntagare på obestånd har tenderat attöka, en utveckling som tills vidare torde bestå. Detta resulterade under detgångna året i konstaterade förluster om ca 90 milj. kr. Ett belopp om 84 milj.kr. reserverades dessutom för osäkra fordringar. De tidigare mycket betydandeorealiserade kursförlusterna på den utländska upplåningen har däremot bådeunder vänts i orealiserade kursvinster. Under det senasteåret uppgick de till 95 milj. kr. Realiserade valutakursförluster uppgicksamtidigt till 30 milj. kr. Inombanken har tagits i anspråk för rekonstruktioner avföretag. Insatserna har avsett såväl kundföretag som andra företag, då uppdragerhållits utan samband med tidigare långiyning från bankens sida.Utvecklingsprojekten tenderar att öka och banken ägnar dessa storuppmärksamhet. I åtskilliga fall har projekten varit av sådan art att enbartrådgivande insatser varit tillräckliga för att föra projekten vidare. Iflertalet fall har även lån beviljats för fortsatt utvecklingsarbete. I ett parav företagen har banken medverkat med aktiekapital. Det gäller och AB Nobelpharma, vilka närmare berörs i detföljande. Samarbetetmed utvecklingsfonderna har utvecklats gynnsamt. beviljades netto ca56 milj. kr. i nya lån. Banken har dessutom erbjudit fonderna nya låneformer.Den har sålunda förklarat sig beredd att ställa lån till fondernas egendisposition i en utsträckning som motsvarar fondernas eget kapital. Banken harockså erbjudit sig att på fondemas förslag men på egen risk och efter egenprövning ställa riskkapital till mindre och medelstora företags förfogande iform av förlagslån. Lånen löper utan säkerhet och skulle i det enskilda falletkunna uppgå till maximalt . Med rätt till utdelning vid konkurs förstefter alla andra fordringsägare, står förlagslånen det egna kapitalet mycketnära och ger det mottagande företaget en bättre position gentemot övrigalångivare. 1981/82:20 45 Bankensnyupplåning uppgick till endast 338 milj. kr. (704 milj. kr. ), varav 88milj. utgjordes av upplåning utomlands. Eftersom årets amorteringar påtidigare upplåning uppgick till 501 milj. kr. minskade bankens medel- ochlångfristiga låneskuld med 163 milj. kr. Underåret har på nya lån utbetalats milj. kr. (1353 milj. kr. ).Amorteringar på utlåningen har influtit med 843 milj. kr. Trotsminskad upplåning och nettoökning av utlåningen har bankens likviditet varitgod. Vid ingång förfogade banken över likvida tillgångar som efteravdrag för kortfristiga skulder uppgick till 1 309 milj. kr. Vid årets utgånguppgick motsvarande belopp 1141 milj. kr. Bankensräntenetto steg med 54 milj. kr. till 247 milj. kr. Ökningenberor både pä det högre ränteläget och på en ökad utläningsvo-lym. Därtillkommer att utvecklingen av de utländska valutakurserna haft en ur bankenssynvinkel posiUv effekt, vilket bl. a. lett till att räntekostnaderna för denutländska upplåningen minskat. Av samma skäl har tidigare beräknade men ännuinte realiserade kursförluster på den utländska upplåningen minskat rried ca95 milj. kr. Bankentillämpar delvis nya redovisningsprinciper. Fr. o. m. medräknas irörelseresultatet kalkylmässiga kundförluster och såväl realiseradekursdifferenser som årets förändring av inte realiserade kursförluster. Ijämförbara termer har rörelseresultatet/öre kursändringar ökat med 29 milj. kr.till 163 milj. kr och efter kursändringar med 88 milj. kr. till 227 milj. kr. Dekalkylmässiga kundförlusterna, som räknas som ett genomsnitt av de senaste femårens verkliga kreditförluster, uppgick till drygt 70 milj. kr. (47 milj. kr.år 1979). Årets verkliga kreditförluster minskade med återvunna nedskrivningarfrån , uppgick till 83 milj. kr. (45 milj. kr. Bankensengagemang i skogsindustrin innehåller betydande risker. På grund av denosäkerhet som råder vad gäller skogsföretagens utveckling, har därför avförsiktighetsskäl avsevärda reserveringar gjorts i årets bokslut för bl.a.fordringar på skogsföretagen. Totalt reserverades för osäkra fordringar 84milj. Detta belopp har avräknats från kundfordringarna, som därefteruppgick till 5090 milj. kr. Deberäknade; ännu ej realiserade kursförlusterna på bankens upplåning, är ibalansräkningen helt intäckta. Därför behöver ingen ytterligare avsättninggöras. Hela rörelseresultatet på 227 milj. kr. har därför avsatts tillvärderegleringskontot för uUåning, vilket därmed uppgår till 228 milj. kr.Reserven för oförutsedda kundförluster har därmed ökat väsentligt. Någonnettovinst redovisas inte för . 1981/82:20 46 Resultat före disp. Statsföretag bildades med syfte attorganisatoriskt samordna det stora flertalet av de statliga aktiebolagen.Företagsgruppen omfattade 34 bolag. Dotterbolagen verkar i ettflertal olika branscher. Bolagens storlek varierar betydligt till bådeomsättning och antal anställda. Tyngdpunkten ligger dock i basnäringarna medföretag i gruv-, stål-, skogs- och petrokemiska branscherna. Statsföretag harockså en avgörande betydelse för sysselsättningen i de nortländska länen. Statsföretaghar investerat ca i Nortland. Av deanställda i Statsföretagsgruppen är sysselsatta i Nortland medkoncentraUon till . Statsföretagsgruppens verksamhet har under de senaste årenpåverkats av lågkonjunkturen inom basindustrierna. Det är framför allt förjärn- och stålindustrin och inom den petrokemiska industrin somkonjunkturavmattningen medfört stora förluster. Här har de långsiktigabeUngelserna så starkt förändrats att väsenUiga nedskrivningar ianläggningsUllgångarna i Beroxo och av moderbolagets aktier i , ochSSAB ansetts lämpliga. Den omfattande investeringsverksamheten nådde under år1980 sin kulmen. Tillsammans med det 50-procentigt ägda har Statsföretagunder svarat för en femtedel av landets industriinvesteringar. Efter år1981 inleds en period av nödvändig konsolidering och återhållsamhet. År 1980har även karaktäriserats av en stor struktureringsverksamhet och av fortsattanäringspolitiska uppgifter efter särskilda beslut i . Statsföretagsverksamhet på det näringspolitiska området har bl. a. inneburitomstrukturering av företag som Eiser och Kockumsföretagen och arbete inomföretag som Regioninvest och Svetab. Beslut har också fattats att avveckla dennukleära tillverkningen i Uddcomb och ge bolaget en ny inriktning. Den fakturerade försäljningen har ökat med till13990 milj. kr. (12 177) mot prognostiserade . Prisuppgången har varit tillräckligt stor för attåstadkomma resultatupp- 1981/82:20 47 Rörelseresultatet före avskrivningar har såledesförbättrats med ca 160 milj. kr. till 1 158 milj. kr. (1001). Resultatet efterfinansiella intäkter och kostnader uppgick till 261 milj. kr. (97). Resultatetföre bokslutsdispositioner och skatter, som innefattar all statlig ersättning,uppgick till 402 milj. kr. (296) - en förbättring med drygt 100 milj. kr. Statsföretagsgruppensförsäljning på utländska marknader har ökat långsammare än den totalaförsäljningen. Det är framför allt försäljningen till som ejexpanderat på önskvärt sätt. Försäljningen utanför och hardock ökat med över en tredjedel. uppgick utlandsförsäljningen till 6937milj. (6 172) eller till av den totala försäljningen. Avutlandsförsäljningen avsåg kunder i , kunder i samt 9%kunder i övriga världen. Resultatförbättringarhar redovisats av bl. a. ABAB, , , Ceaverken, KabiVitrum, KalmarVerkstad. Liber, och . ASSIökade sin försäljning med 574 milj. kr. kr., en ökning med 20%.Efterfrågan på sågade trävaror har på alla områden varit god under år 1980.ASSLs resultat efter finansiella intäkter och kostnader uppgick till II milj.kr. förutspås en resultatförsämring, där igångsättningen av den nyakartongfabriken i kommer att spela en väsentlig roll. (f.d. ) fortsätter att spela rollen som Statsföretagsgruppensekonomiska/finansiella ryggrad. Den fakturerade försäljningen (exkl. Navigatör)har ökat till 1318 milj. kr. medan resultatet förbättrats med 41 milj. kr. till308 milj. kr. Huvuddelen av försäljning och vinst kan hänföras till dotterbolagetSvenska , men även ett företag som iÖrebro har haft ett framgångsrikt år. Statsföretaghänför de företag som enligt riksdagsbeslut fått stöd eller ersättning förnäringspolitiskt motiverade insatser till verksamhet under särskilda program.Till dessa bolag hörde Beroxo, Eiser, Kockum, ,, , Regioninvest, Svetabs regionalinvestverksamhet ochUddcomb. Följandestatliga tillskott har påverkat Statsföretagsgruppensresultaträkning (innefattar inte generella stöd av typ AMS-bidrag, äldrestöd,ÖEF-ersättningar etc.) - upplösning av beskattad reservi Beroxo med 300 milj. kr. för nedskrivning av anläggningstillgångar - upplösning av beskattad reservi Eiser med 40 milj. kr., upplagd för täckande av kostnader i samband medstruktureringsarbete och vidmakthållande av sysselsättning i Nortland - upplösning av beskattad reservi med 9 milj. kr. 1981/82:20 48 upplösningav beskattad reserv i med 5 milj. kr. tillskotttill med 200 milj. kr. för utbyggnad av kulsinterverk i (KP 79) tillskottför förlusttäckning i på 340 milj. kr. upplösningav beskattad reserv i Regioninvest i med 19 milj. kr. -tillskottavseende Uddcomb för förlusttäckning i samband med avveckling av den nukleäraverksamheten med 136 milj. kr. upplösningav beskattad reserv i Statsföretag med 3 milj. kr. Reserven har avsatts till ny verksamhet för Eiseranställda i och för marknadsföringsåtgärder. Dennagrupp av företag uppvisar för ett resultat efter finansiella intäkteroch kostnader på 757 milj. kr. exkl. statlig ersättning. Även om svararför närmare hälften av underskottet i verksamhet under särskilda program är detframför allt resultatutvecklingen för Beroxo och Uddcomb som lett till attresultatet för jämförbara enheter försämrats. FörBeroxo har färdigställandet av oxo-anläggningen inneburit att avskrivningaroch räntekostnader belastat resultatet för . Produktionsstartensammanföll med den kanske djupaste petrokemiska krisen under efterkrigstiden.Detta fick svåra resultatmässiga och finansiella konsekvenser. Den långsiktigalönsamheten har bedömts sådan att oxo-pro-jektets anläggningsvärden börnedskrivas. Det av staten tidigare beviljade tillskottet på 300 milj. kr. hardärför tagits i anspråk för en nedskrivning av bolagets anläggningsUllgångar. Verksamheteninom Eiser har påverkats av konjunkturavmattningen och omfattande strukturellaåtgärder som på kort sikt krympt rörelsens omfattning. Enligt proposition1977/78:73 som utgör underlaget för Eiser-gruppens bildande ställdes kravet attbolaget skulle uppnå nollresultat . Detta har ej uppnåtts. En orsakhärtill är bl. a. att förutsättningarna för utvecklingen har förändrats genomskärpta sysselsättningskrav på bolaget. Eisers förlust efter finansiellaintäkter och kostnader uppgick till 36 milj. kr. Exkl. statlig ersättning ärresultatet -52 milj. kr. Den starka rationaliseringsverksamheten kommer attfortsätta. tycktes ljusare än . Malmpriset hadehöjts och leveransvolymen ökat. försämrades emellertidstålkonjunkfuren snabbt. Nedgången fick omedelbara effekter på som uppgick till knappt 9 milj.ton. Företaget redovisade en nettoförlust på 352 milj. kr. Förlusten har täcktsi huvudsak av ett statligt tillskott på 340 milj. kr. Uddcombhar sedan starten vidkänts stora förluster i sinnukleära verksamhet. En omfattande partssammansatt utredningsverksamhet har nulett till ett beslut att upphöra med den nukleära verksamheten fr. o. m. år1983 och i stället utveckla verksamheten inom lego- 1981/82:20 49 svetsningsamt plåt- och tyngre maskinbearbetning. Förändringen beräknas innebära attföretagets personalstyrka på ca 500 anställda halveras. Underskottet i sambandmed omställningen har bedömts till 350 milj. kr. 1980/81:128svarar staten för finansieringen av detta kapitalbehov. Verksamheteninom de olika dotterbolagen i Statsföretagsgruppen presenteras närmare undervarje bolag. Den ökandeinvesteringsvolymen i Statsföretagsgruppen har nått sin kulmen.Gruppens investeringar i anläggningar uppgick till 2334 milj. kr. Huvuddelen,eller 1782 milj. kr., avser investeringar i basindustriföretagen, dvs. ,Berol Kemi, Beroxo och . Underår 1980 överfördes Statsföretags engagemang i Statsraff till intresseföretagetSvenska . Statsföretaghar övertagit management- och finansieringsansvaret för Effektregleringsdon ABi och för i från Eiser. Idecember 1980 förvärvade Statsföretag av aktierna i verkstadsmaskinföretagetAB . Resterande akfier ägs av . /81 överfördes Berol Kemis 25-procentiga aktieinnehav i , som härigenom är ensam ägare till bolaget. Den 31 december 1980upplöstes och de enskilda företagen överfördes somdotterbolag till moderbolaget . Den1 förvärvade genom sitt helägda dotterföretagDomänföretagen AB samtliga akUer i i . Ijanuari1981 fattades beslut om avveckling av . Bland strukturellaförändringar, förvärv och försäljningar hos dotterbolagen märks ASSLs förvärvav det tyska wellpappföretaget och försäljningen av verksamheten iLjusdals . Limträs anläggning i ochwellpappfabriken i har nedlagts. har förvärvat och . Eiser har överlåtit till TarkettAB och avvecklat i samt inomTiger . I anslutning till en överenskommelse med ÖEF har Stigtex ABförvärvat verksamheten i , . Eisers totala grundtextilaverksamhet har fr. o. m. sammanförts i . Kockum har fr.o. m. övertagit fransportdivisionen med LandsverkAB och vissa utländska försäljningsbolag från . KockumsIndustri har även avyttrat till postverket. ökade i början av år1980 sin andel av aktierna i till . Liber har under hösten1980 i samband med nyemission tecknat av aktierna i 4 1981/82. 1981/82:20 50 harför-värvat och Mekaniska Verkstad. har förvärvataktierna i det brittiska entreprenadföretaget har vidare tillsammans med Vänerskog bildat . Bolagetsom till ägs av har som målsättning att utveckla, producera ochmarknadsföra nya fiberprodukter. Bland SARA:s engagemang ingår förvärvet avhotell- och konferensanläggningen samt företaget i har omorganiserat sin verksamhet. Ett förvaltningsbolag,, har bildats och utgör moderbolag i koncernen.Procordia förvärvade PKbankens majoritefspost iNavigatör. äger nu av Navigatör. Huvuddelenav företagen i har finansierat sittkapitalbehov genom extern upplåning. har emitterat ett svensktobligationslån på 120 milj. kr. har upptagit ett lån påeurodollarmarknaden på 120 milj. dollar, varav 50 milj. använts för konverteringav tidigare utlandslån. Statsföretag har efter riksdagsbeslut erhållit etträntefritt förlagslån på 90 milj. kr. med en löptid för aktieteckningi Svenska . Statsföretaghar kortfristigt svarat för föriustfinansiering i och Uddcomb i avvaktanpå utbetalning av statliga medel för förlusttäckning i enlighet med prop.1980/81:128. Statsföretags finansieringsansvar för Beroxo väntas innebära enkraftig finansiell belastning då ytterligare förluster förutses. Beträffandeden långsiktiga situationen för och det av Statsföretag till ägda SSABhar regeringen för avsikt att återkomma i en proposition under hösten 1981.Soliditeten i Statsföretagsgruppen har sjunkit 28,vilket är lägre änunder . Statsföretagsgruppensförsäljning väntas öka med . Någon ljusning i den nuvarandekonjunktursituationen med positiva resultatkonsekvenser redan för innevarandeår bedöms ej trolig. Tvärlom bedöms gruppen bli tungt pressad av såväl stål-och malmkonjunkturen som av den petrokemiska industrins svåra situation ochbyggmarknadens utveckling. Med den stadiga ersättning som enligt prop.1980/81:128 har beslutats av för och Uddcomb bedöms dock ettpositivt resultat för kunna uppnås. Blandföretag med gynnsamma utsikter kan nämnas ABAB, , KabiVitrum, KalmarKockum, Kockumation, , , och väntas jämfört med sjunka med . Skr.1981/82:20 51 Resultat före disp. Bolagetbildades med syfte att samordna och effektivisera bevakningen vidsärskilt viktiga skyddsföremål och även skapa en balanserad svenskbevakningsmarknad. Företagethar nu även ett dotterbolag .