prop · G503111 · 1981-12-31 00:00:00 — Om avtalet upphör att gälla kan regeringen förordna altstiftelsen skall träda i likvidation, varvidstiftelsens tillgångar skall tillskiftas staten för att användas förstiftelsens allmänna ändamål. I annat fall består stiftelsen tills regeringenförordnar om annat. Reglerna för biografavgiflernas fördelning samt de närmarereglerna för kvalitetsbidrag och H-fondsslöd kan ändras efter beslut avstyrelsen. Ett sådant beslut måste dock godkännas av Föreningen och av regeringen för alt bli giltigt. För all beslut omändringar av andra regler i avtalet skall bli giltigt krävs alt del har fallalsav en fulltalig styrelse, att det har godkänts av de fembranschorganisalionemasamt att det har fastställts av regeringen. De olika ändringar som har gjorts i filmavtalel underavtalels löplid gäller främst användningen av biografavgifierna ochFilminstitutets ledning. Ändringama speglar Filminslilulels förändrade roll iden svenska långfilmsproduklionen. Systemel byggde ursprungligen på principen all både delekonomiska ansvaret för filmproduktionen och besluten om vilka filmer somskulle produceras skulle ligga hos företag utanför . Nära hälftenav medlen till produktionsslöd återfördes till de svenska producenlema i förhållandetill intäkterna på deras filmer. Denna ordning, som alltså innebar alt defilmer som erhållit de största intäkterna också skulle få de största bidragen,måste ses i ljuset av att den avlöste en ordning med återbäring på nöjesskattenlill svenska filmproducenter. De kvalitelsinriktade stödformer som fanns varkvalilelsbidrag och för-lusluljämningsbidrag för kvalilelsfilmer. Dessa byggdepå en jurybedömning av den färdiga produkten. Något förhandsslöd förekomalltså inte, ulan varje produktionsbeslut måste fallas på producentens egenrisk. Det är givet att elt sådant system förutsätter existensen av stora,ekonomiskt välkonsoliderade produktionsförelag. hade redan från början möjligheter allsjälvt engagera sig som filmproducent, men några särskilda medel för sådanaengagemang fanns inte. I slällel fick man utnyttja medel som inle betalades ulpå grund av olika spärregler. Med hjälp av dessa medel kunde medverkai produktionen av elt par filmer i genomsnitt under 1960-lalel ochbörian av 1970-lalet. Införandel av F-fonden den innebar ingen ökadkvalitetsin-riklning, men var en följd av att alll flera filmproducenter endastgjorde ett Prop.1981/82:111 60 fåtal filmer, och all de därmed blev känsligare förförluster på enskilda filmer. När G-fonden inrättades , fick Filminslilutelför första gången särskilda medel avsatta för sin filmproduktion, som enliglavtalet skall ha en klar konslnäriig inriktning. Anlalel långfilmer i vilkaFilminslilutel var engagerat ökade dock endasi obetydligt. H-fonden, som också infördes innebar ell brott motden tidigare synen. avskaffades den villkorslösa "återbäringen"och ersattes av ett förhandsslöd, byggt på en kvalitetsbedömning. Genom densammanlagda effekten av H- och F-fonden kan Filminslilulel garantera av produktionskostnaderna. innebaren kraftig ökning av Filminstitutetsegen filmproduktion. då avtalet var ikraft beslutades om produktion av 10 resp. 9 långfilmer. Under de därpåföljande åren har produktionsvolymen varit något lägre, ca 6 filmer . De resurser som är tillgängliga för bidrag lillfilmproduktion kommer dels från biografavgifier, dels från , delsi form av statsbidrag. Storleken av tillgängliga resurser /79sammanfattas i följande tabell (milj. Statsbidrag 7,75 2,75' 10,5 ' Därav 1 milj. kr. konstnärsnämnden (se avsnitt 2.3) Inför /80 föreslår regeringen en ökning avdet statliga bidraget till filmproduktion med sammanlagt 5,5 milj. kr. Avökningen skall 0,5 milj. kr. tillfalla konstnärsnämnden medan återstoden skallförvaltas av . Filminslilutel äger ateljéer för filmproduktion samt vissproduktionsutrustning. Institutet äger vidare ett laboratorium ochrekvisitalager i Role-bro saml är delägare i filmlaboraloriel Film-Labor. Vid sidan av de uppgifter som rör filmproduktion bedriverFilminstitutet en rad olika verksamheter som sammanhänger med inslitulels rollsom central kulturinstitution på filmområdel. Inom cinemalekel är organiseratell omfattande bibliotek, ell av de största filmarkiven i världen samt enklipp- och slillbildssamling som delvis är ulan motsvarighet. 1 anslutning lillfilmarkivel bedrivs verksamhet med restaurering av film. Också stöder sig delvis på filmarkivel. 1981/82:111 61 ver också import och distribution av film. främst i 16 mmför barn och vuxna. Barnverksamheten kommer att beröras närmare under 2.2. har också en omfattandeinformationsverksamhet, l.ex. om filmtekniska frågor och om svensk film iutlandet. Institutet ger ut tidskrifterna /i«p///; och Teknik och Människasamt stöder utgivningen av filmlitleralur. Inom Filminslilutel pågår f n.arbetet med en svensk filmo-grafi, som skall innehålla uppgifter om allasvenska spelfilmer. ger också bidrag till olika organisationeroch till filmarrangemang som andra ordnar. 1 delta sammanhang bör särskildnämnas förenade filmstudios och förenade barn- ochungdomsfilmstudios, vilka får ett omfattande slöd från . Den del av verksamhet som inte rörfilmproduktion finansieras med medel från filmavtalets E-fond samt med en delav D-fonden. För /79 kan de sammanlagda resurserna uppskattastill ca 12 milj. kr. Dessutom erhåller statsbidrag för sinbarnfilmverksamhet och för Bio 16 (se avsnitt 2.2 och 2.6). Dessa bidrag uppgårför till ca 1.2 milj. kr. har också erhållit slöd avlotlerimedel för restaurering av film. Denna redogörelse för nuvarande verksamhethar av utrymmesskäl gjorts summarisk. För mer detaljerade upplysningarhänvisas till Filminstitutels utkomna verksamhetsberättelse förär1977/78. 2.2 Barnfilmverksamhet, barnfilmrådet I den s. k. andra kulturpropositionen' föreslogsförstärkta statliga insatser för barnfilmområdet. För att de medel som sattesin för barnfilmända-mftl skulle få största möjliga effekt var del enligtföredragandens mening nödvändigt att de olika grupper som är verksamma påbarnfilmområdel fick tillfälle till en fortlöpande samverkan inom ramen för ettorgan som har en samlad överblick över barnfilmfället. För detta ändamålinrättades barnfilmrådet den . I rådet skall ingå dels företrädareför olika intressegrupper såsom barn- och ungdomsorganisationer, filmarbetareoch kommuner, dels såsom adjungerade representanter för , de bådaTV-kanalerna och utbildningsradio. De uppgifter som i propositionen angavs för rådet är avtvå slag. Dels skulle rådet få en allmän uppgift alt fungera somdiskussionsforum och som remissorgan ät regeringen, dels fick rådet i uppdragatt vara samrådsorgan för i fråga om de uppgifter påbarnfilmområdet för vilka institutet uppbär statsbidrag. De områden somräknades upp är granskningsverksamhet, import av barnfilm samt försök meddistribution av bamfilm. Föredraganden räknade med all rådet också skulle kunna 1981/82:111 62 följa verksamheten med produktion av barnfilm samtverksamhet inom barnfilmområdet till vilken det inte utgick statsbidrag. Utvecklingen har inte blivit den avsedda. Redan frånbörjan uppstod svårigheter i samarbetet mellan barnfilmrådel och Filminsliluleloch dessa svårigheter ledde till ett krav på alt barnfilmrådel skulle lösgörasfrån institutet. Detta skedde den då barnfilmrådet i stället knötsadministrativt till . I samband med klyvningen delades anslagettill bamfilmverksamhet upp. fick fortsatt bidrag för import ochdistribution av barnfilm, medan ungdomsrådet fick medel för granskning avbarnfilm och för genomförande av en försöksverksamhet med barnfilm. Särskildpersonal anställdes på ungdomsrådet för alt arbeta med barnfilmfrågor. bamfilmverksamhet innefattar i huvudsakproduktion av barnfilm och import och distribution av barnfilm. Produktionensker inom ramen för I-fonden och handhas inom institutets produktionsavdelning.Import och distribution sköts inom avdelningen för inköp och distribution avfilm. Tjänstemännen där svarar ocksä för framställning av informationsmaterialom filmerna och deltar även i andra barnfilmakliviteler. Den verksamhet som har bedrivits under barnfilmrådelsledning har omfattat granskning av barnfilm och försöksverksamhet med olikaformer för visning av barnfilm och barns eget filmande. Dessutom har rådet arrangeratkonferenser och medverkat i internationellt samarbete. Granskningsarbetet harresulterat i en katalog med omdömen om ca 250 granskade smalfilmer för barn.Detla arbete fortsätter. Försöksverksamheten är avslutad och resultatet skallredovisas . Statsbidraget till barnfilmverksamhet utom produktionuppgår under /79 till I , av vilket . I den proposition om barn och kultur som f n. behandlas avriksdagen konstaterar chefen för att konstruktionenmed ett barnfilmräd inte har fungerat väl.' I stället för den ursprungliga konstruktionendär skulle svara för hela verksamhetsområdet med barnfilmrädetsom samrådsorgan har vi fått två parallella organ. Samarbetet mellanbarnfilmrådet och har liten omfattning. I propositionen betonas alt i sitlbarnfilmarbele bör ha goda kanaler till olika grupper som använder barnfilm, t.ex. skolan, kommunerna samt barnfilmklubbar och andra barn- ochungdomsorganisationer. Formen för dessa kontakter bör dock vara anpassad tillFilminstitutets organisation och sätt att fungera. Föredraganden hänvisar till att avser attkomplettera förvaltningsrådet med företrädare för de grupper som enligt vadsom anförts i 1978/79:143,5. 1981/82:111 63 propositionen är viktiga att ha med i barnfilmarbetet ochsom inte är företrädda i rådet. En sådan konstruktion bör ge godaförutsättningar för ett omfattande samarbete mellan och olikaberörda grupper i fråga om institutets barnfilmuppgilter. Några ytterligare förändringar av ansvaisförhällandena päbarnfilmens område föreslås inte i propositionen. 2.3 stöd till filmproduktion är ett statligt organ med uppgift att bl.a. fördela bidrag till konstnärer. /79' disponerarnämnden säi-skilda medel för projektbidrag till produktion av film. Bakgrundenäi' en fimslällning från Svenska teatertorbundet om särskilda medel för att utvecklafilmens fria sektor. Med anledning av Teatertorbundets ansökan imderströkchefen lor ulbildningsdepartemenlel bl.a. filmens karaktär av utpräglatmassmedium. Filmproduktion kräver stoia ekonomiska resurser men den färdigafilmen kan till låga kostnader spridas till elt stort antal människor. Förfilmer som vänder sig till vuxna är enligt föredraganden biografdistributionoch visning i TV de viktigaste distributionsformerna och det är därförnaturligt att produklionsstödet främst är inriktat på filmer som skall distribueraspå detta sätt. Det kunde dock ändå finnas skäl att förstärka statens stöd tillfilmer som var avsedda att distribueras på annat sätt ängenom de vanligabiograferna. Man skulle dä också kunna pröva helt nya vägar och på så sätt fåen bättre grund för att bedöma vilka stödformer som var lämpliga i framtiden.Mot denna bakgrund föreslogs att konstnärsnämnden på försök skulle ges ökademöjligheter att genom projektbidrag stödja filmproduktion. I milj. kr.anvisades lör ändamålet.-För /80 har föreslagits elt belopp om1.5 milj. kr. har fördelat anslaget för budgetåret1978/79 på 12 olika filmprojekt. 2.4 Statens biografbyrås verksamhet har endasi sådan film som har varit godkändav fått visas offentligt i . Reglerna förfilmcensuren återfinns i den s. k. biografförordningen'- och i biografbyrånsinstruktion'. Dessa regler innebär alt en film eller del av film intefår godkännas om dess förevisande på grund av det sätt på vilket händelsernaskildras och 1977/78:100. bil. 12. sid. 79 f. 'Förordning (I9S9:348) med särskilda bestämmelser om biografföreställningar m.m. (andrad 1964:802. 1973:560 och 1977:1056). ' Förordning (1965:748) med instruktion för (omtryckt 1977:1057. ändrad 1978:378). Prop.1981/82:111 64 Jet sammanhang i vilket de lörekommer kan verka förraande ellerskadligt upphetsande eller förleda tillbrott. Förbud mot visning skall vidare utlärdas om förevisandekan anses olämpligt med hänsyn till rikets förhällande till fiämmande makt eller lända till upplysning om förhållanden vilkas up-penbarandeii kan medföra men förförsvaret eller i övrigt förrikets säkerhet. Godkännande kan ocksåvägras om biografbyrån finner alt förevisandeuppenbarligen skulle strida mot allmänlag. Härutöver finns legler som innebäratt film eller del av film inte fårgodkännas för visning tor baiii under sju. elva eller femton åi' i den månden kan vålla barn i tiessa åkleis-grupper psykisk skada. Beslut om att godkännafilm fattas av filmcensorerna. Det finns fyra ordinarie censorer, av vilka en är biografbyrånsdirektör. Dessutom finns en extrafilmconsor och en suppleant förfilmcensorerna. En censor kan fana beslut om att godkänna film förvisning för vuxna i obeskuret skick. Besluiam ati godkänna film för visning förbarn niåsle alllid fattas av minst två censorer, av vilka ininst en måste ha viss särskildlUbildning och erfarenhet. Beslut om att klippa eller helt förbjuda film måstefattas av två censorer. Kan dessa inle enastillkallar de en tredje och fiågan avgörs genom inajoriteisbeslul. och statens barnfilmnämnd är rådgivandeorgan till biografbyrån. Yttrande från filmgranskningsrådel måste inhämtas innan biografbyrån beslutar att totalförbjuda film.att förbjuda betydande del uv film. allförbjuda del av film som vunnit erkännande såsomfilm av belydanile konstnärligt värde eller vilken uppenbarligen kan antagas vinna sådant erkännandeeller alt företa censuråtgärd som är av normerande betydelse för byrånsverksamhet. Filmgranskningsrådel är också leniisslnstansi besvärsärenden över biografbyråns beslut. uppgift motsvarar filmgranskningsrådeis närdet år fråga om åtgärder som endast gäller barn. Frågan om filmcensuren bör bibehållashar behandlats tiera gånger av olika utredningar. F.n. haryttrandefrihetsutredningen (Ju 1977:10) i uppdrag att behandla dessa frägor. Utredningen skall överväga om detfinns tillräckliga skäl all behållanågon form av vuxencensur på filmens område.Om utredningen skulle stanna för attvuxencensuren bör avskaffas får den bl.a. överväga om i ställetmöjligheterna tillefterhandsingripande bör utvidgas i någon män genom enbestämmelse rörande pornografi och våldsframställningar. I utredningsdirektiven sägs att det synes vara ganska klart all vissbarncensur behövs. Till utredningen har överlämnats enriksdagsskrivelse' med innebörden alt ensamlad översyn bör göras av bestämmelserna förbarns tillträde till biografföreslällningar. Yilrandefrihelsulredningen planerar alt under första halvåret1979 pub- KU 1977/78:14. rskr 1977/78:75. Prop.1981/82:111 65 liceraetl principbetänkande med alternativa förslag. Pågrundval av den diskussion som föranleds av principbetänkandet avserutredningen att utforma sitl slutliga förslag som bör läggas fram våren 1981.En sådan planering gör del möjligt att lägga fram förslag tillgrundlagsändringar , dvs. Det slutligabeslutet om en grundlagsändring kan då fattas av den nyvalda riksdagentidigast . Sedan den har biografbyrån hand om en försöksverksamhetmed fraklstöd för film. Syftet med försöksverksamheten är att undersökamöjligheten all med hjälp av fraklstöd för film förbättra repertoaren påbiograferna. Bestämmelser för försöksverksamheten återfinns i förordningen' omförsöksverksamhet med fraklstöd för film. Fraklstöd kan utgå till filmer som av biografbyrån harförklarats berättigade till sådant stöd och som den ellersenare har visats vid biografföreställning i . ,, landskapet , , ochGotlands län. Stödet ulgår för film av minst 35 mm bredd och motsvarar dekostnader för frakt av film som enligl regler inom filmbranschen normalluppkommer för den som låter visa film. De filmer som får förklaras berättigade lill fraklstödskall ha haft biografpremiär i den eller senare.Urvalet skall göras med hänsyn lill kvalUel och skall sammanlagt omfatta ca entredjedel av de filmer som varie år har biografpremiär. Biografbyrån har ocksåmöjlighet att förklara ell begränsat anlal äldre filmer, f n. högst IOO,berättigade till frakslöd. Härvid skall urvalet främst ske med hänsyn lill delfilmhisloriska värdet. Beslut om att förklara film berättigad till fraklstödfattas av biografbyråns direktör. Denne skall därvid samråda med annan censorsom har granskal filmen. 2.5 uppgifter på filmområdet Statens kulturråds uppgifter av bevakningskaraktär och somremissinstans avser kulturområdet som helhet. har också merpreciserade uppgifter inom vad som brukar kallas direkta ansvarsområde.Enligl 4§ i sin instruktion skall bl.a. handlägga ärenden omstatsbidrag för kulturell verksamhet bland amatörer, i mindre ensembler ochfria grupper saml inom institutioner och föreningar i den mån del ej ankommerpå annan myndighel. Även i övrigi skall handlägga ärenden omstatliga åtgärder som rör teater, dans och musik, litterär verksamhet ochfolkbibliotek samt konst, museer och ulställnings- ' SFS 1978:223. ' Förordning (1974:644) med instruktion för (ändrad senast 1981/82: 111 66 Också härifrån görs undantag för ärenden somankommer på annan myndighel. I den uppräkning av konstarter som görs i paragrafen finnsinte filmen med. 1 den s. k. andra kullurproposilionen' uttalades också allfilmen inle skulle höra lill direkta ansvarsområde. Å andrasidan kan film ingå i sådan verksamhet som skall stödja genomanslag lill t. ex. utrustning, konferenser eller festivaler. Del bidrag lillcentrumbildningar som skall fördela är ullryckling-en avsett ocksåför filmens område. 2.6 Bidrag till filmvisning i nya former I den andra kullurproposilionen" föreslogs altsärskilda medel skulle kunna användas för bidrag lill verksamhet som syftarlill att tillhandahåUa en alternativ filmreperioar för lokalt förankradvisningsverksamhel. 1 propositionen fördes ell resonemang om vikten av att enlokall organiserad verksamhet på filmområdet kunde samspela med en stark ochfunktionsduglig organisation på den centrala nivån. Bland de uppgifter som medfördel kunde skötas centralt nämndes bevakning och dokumentation av filmutbudet.samordning och organisation av filmbokning, metodutveckling ochledarutbildning. I proposUionen föreslogs all en del av resurserna fördetla ändamål borde tillfalla förverksamheten med Bio Kontrast. Återstoden borde disponeras genom beslut avregeringen för slöd lill centrala funktioner med den inriktning som angesovan. Verksamheten har kommit att kallas filmvisning i nya former. För /79 är anslaget till Bio Kontrast800000 kr. har ut delats som bidrag förfilmvisning i nya former lill andra bidragsmolagare. härav hartilldelats för fortsatt försöksverksamhel medalternativ distribution av modem spelfilm. (Bio 16), . har beviljatsfill förenade filmstudios för anskaffning av filmklassiker och förverksamheten i övrigt. har erhållit llOOOOkr. förförsöksverksamhel med filmvisning i bygdegårdar som genomförs i samarbete medBio Kontrast, har tilldelats . för verksamhetenoch ABF har fält . för fortsatt försöksverksamhet med film-verksamhetför finska invandrare. För bamfilmändamäl har . tilldelats Sverigesförenade bam- och ungdomsfilmstudios för verksamheten, . har gått fillFörbundet för centrala kostnader i samband med filmvisning i nyaformer. och hemgårdar har erhållit 50000 kr.för avslutning av ett projekt för alt uppnå 1975:20, s. 234. " 1975:20, s. 228. enförbättrad användning av film i ungdomsgårdsverksamheten och har fåll . för fortsatt försöksverksamhel med ickekommersiell distribution av bamfilm (Kontrast). Itabellen sammanfallas de viktigaste ekonomiska insatserna av allmänna medel påfilmområdel för /79 (milj. kortfilm m. m. bamfilm och Bio 16. Avserett halvt års verksamhet. 3 Resultat av den nuvarande filmpolitiken Denteknik för produktionsslöd som ligger filmreform innebär enomfördelning av biografmkomslerna fill förmån för produktion av svensk film,företrädesvis biograffilm. Med liden har stödsystemets resurser ocksåförstärkts genom skallemedel och tillskott från . Produklionsslödethade redan från början kvaliletsbefrämjande inslag. Dessa har successivt ökat ibetydelse och f.n. fördelas huvuddelen av tillgängliga medel i former somgynnar kvalilelsproduklionen. Dåman skall söka bedöma stödsystemets effekt är framför alll två faktorer avintresse, nämligen produktionsvolymen och produktionens kvaUtet. Densvenska biograffilmsproduklionen minskade i omfattning från i genomsnitt 38premiärer under 1940-lalel och 28 under 1950-lalel lill igenomsnitt endasi 17 filmer . Minskningen vändesdärefter i en uppgång, och under återstoden av låg genomsnittet påca 25 filmer . 1981/82:111 68 1970-lalets produktionsvolym har varit lägre, knappt 19filmer i genomsnitt. Under /78 hade 21 filmerbiografpremiär. För budgetåren 1978/79 och 1979/80 har statsbidragen förfilmproduktion ökat kraftigt som inkomsterna av biografavgifier harökat. Dessa ökade resurser har givelvis ännu inte givit resultat i form avfiera premiärklara filmer. En svårighet när man skall söka värdera stödsystemetsbetydelse för produktionsvolymen är alt bedöma vad som skulle ha bänt om 1963års filmreform inte hade gjorts. Hur många filmer hade producerats om filmproduktionenhade varit hänvisad till att överleva på den kommersiella marknadens villkor? Man kan ge en antydan om svaret på den frågan genom attundersöka förhållandet mellan de kommersiella intäkterna för svenska filmer ochde summor som är tillgängliga inom ramen för produklionsslödet. Under vissa antaganden kan man beräkna att ungefär 6,5 %av brullo-biljetiintäkterna på de svenska biograferna skulle tillfalla desvenska filmproducenterna som kommersiella intäkter om biograferna inte erladebiografavgifl till och om biobiljetterna inle heller varföremål för någon annan form av indirekt beskattning. Räknat på 1977/78 årsbil-jetlinläkter motsvarar del ca 23 milj.kr. Genom biografavgifierna reduceras de kommersiellaintäkterna för de svenska producenterna . De kan nu beräknas till ca 6%av brul-tobiljetlinläkterna. Men återgår större delen avbiografavgiflen lill den svenska filmen i form av produktionsslöd. Härigenomökar den svenska filmens andel av biografintäkierna till . Delmotsvarar ca 41 milj.kr. 1 jämförelse med ett läge utan filmavtalblir tillgängliga medel för filmproduktion nära nog fördubblade. I beräkningen ingår inga exportintäkter. Å andra sidanfömtsätts att de svenska filmproducenternas kommersiella intäkter kommer allinvesteras i nya filmproduktioner, något som inte behöver vara fallet. Externatillskoll i form av statsbidrag eller medel från finns inte med. Om hälften av produktionsresurserna hade uteblivit skullesannolikt produktionen ha minskat med betydligt mer än hälften på grund av alltillgångar i form av kunnig personal och teknisk apparatur skulle ha skingratsoch därigenom möjligheterna att bedriva en kontinuerlig produktion inte längreskulle ha förelegal. Del kan därför vara rimligt att hävda alt mellan150>och 200 svenska långfilmer har kommit lill lack varefilmavtalels system för produktionsslöd. Detta är ell gott resultat. Om det är svårt att beskriva filmreformens effekt påproduktionsvolymen så är det naturligtvis ännu svårare alt ge en bild avproduklionsslödels inverkan på filmernas kvalitet. Skälen till detla är flera.Kvalitetsbegreppet är inle entydigt och del förändras över liden. Samtiden ocheftervärlden stannar ofta i olika bedömningar av vad som har varitbetydelsefullt. Liksom i fråga om produktionsvolymen kan man inle säkert velavad som 1981/82:111 69 hade inträffat om produklionsslödet inle hade funnits.Därför blir bedömningarna med nödvändighet osäkra och subjektiva. Ett sällall beskriva produktionens kvalitet är all se hur många filmer som har erhållitkvalilelsbidrag av . Det ger en bild av hur Filminslilulels juryhar bedömt filmerna. Metoden kan tyvärr inte användas för jämförelser överhela den tid då filmavtalel har gällt, eftersom poängsystemet har ändrats. Delär sannolikt all det tidiga 60-talets beslut att tilldela av filmernabidrag är uttryck för en strängare bedömning än de senaste årens, då 70 %av filmerna har fått kvalitetsbidrag.