prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — 1981/82:100 Bilaga 16 16 I båda fallen skallarbetena vara i huvudsak avslutade . har ell stortbestånd av bostäder. Enligt folk- och bostadsräkning fanns del totalt3,5 milj. lägenheter. kan antalet lägenheter beräknas ha ökat lilldrygl 3,7 milj. Uppgifter års folk-och bostadsräkning har ännu interedovisats. Lägenheter i bostadsbeståndet efter hustyp åren1945, 1960. 1965, 1970 och 1975. År Alla Hustyp % Som framgår av tablån haren betydande ökning av beståndet skett. , då den första totalabostadsräkningen genomfördes, har bostadsbeståndet ökat . Under sammatid har folkmängden ökat . Bostadsbeståndetrepresenterar ett stort ekonomiskt värde. Enligt SCB:s beräkningar inationalräkenskaperna utgör byggnader ca 3/4 av landels realkapital.Återanskaffningsvärdet för alla permanenta bostäder var . Det motsvarar ' av hela byggnadskapila-let. Återanskaffningsvärdet avflerbostadshus var . Viklen av att vårda ochunderhålla bostadsbeståndet liksom fastighetsförvaltningens stora betydelsekan lätt inses mot denna bakgrund. Internalionelll sett ärantalet lägenheter i förhållande till folkmängden mycket stort. varantalet lägenheter 430 per 1 000 invånare, vilket var högre än i något annatland. Delta tal beräknas nu ha stigit lill ca 450. Det innebär att detstatistiskt sett nästan finns en bostad på varannan svensk. Bostädernas kvalitet ochutrustningsstandard är hög. Enbart i flerbostadshus finns dock fortfarande ca175000 lägenheter som saknar tillfredsställande utrustning för uppvärmning,hygien och matlagning. Vidare kan ett mycket stort antal lägenheter inte näsmed hiss. Av landets drygt 2 miljoner lägenheter i flerbostadshus finns I 1/2miljon i hus med minst 3 våningar. Antalet lägenheter utan hiss i sådana hus äröver I miljon, varav drygt 800000 i trevåningshus och ca 200000 i hus med minst4 våningar. Prop.1981/82:100 Bilaga 16 17 Det genomsnittligautrymmet per person har ökat betydligt eftersom antalet rumsenheler har växt mycketsnabbare än folkmängden. Förbättringen av utrymmesstandarden har åstadkommits genomatt lägenheterna har gjorts större som antalet personer i varje hushåll harminskat. Enrenodling av hushållslyperna ensamboende, samboende par eller föräldrar/barn harockså skelt. var hushållens genomsnittliga storiek 2,4. Delta talberäknas ha minskat till 1980. Att det finns så många småhushäll beror bl.a.på att ungdomar i stor utsträckning har skaffat sig egna lägenheter ochbor ensamma eller är samboende. Den viktigaste orsaken till att antaletsmåhushäll ökar är emellertid befolkningens åldersfördelning. Andelen äldre personer ökar, inte minst gäller detta de allra äldsta åldersgrupperna. Under början av1980-lalet är också ungdomskullarna stora. Åven om dengenomsnittliga ulrymmesstandarden är hög så var nära 240000 hushålleller av hushållen trångbodda enligt mer än två personer per rum, kökoch vardagsrum oräknade. Man bör dock i detta sammanhang notera alt 1-personshushåll inle räknassom trångbodda även om de bor i lägenheter som är mindre än 2 rum och kök. Ett problem är denensidiga befolkningssammansättningen i bostadsområdena. En stor del av småhushållenbeslår somjag nämnde av äldre personer. De bor ofta i gamla områden med flerbostadshusmedan barnfamiljerna i stor utsträckning bor i småhusområden. Blandflerbosladshusen finns den mest utpräglade ensidigheten i hus som är byggda mellan åren 1930 och 1950.Ungefär tre ijärdedelar av lägenheterna i dessa hus är högst 2 rum och kök, ochmer än fyra femtedelar av hushållen består av bara en eller två personer. Kostnaderna inombostadsproduktionen har stigit kraftigt sedan mitten av 1970-lalel.Enligl olika indexserier som mäter kostnadernas utveckling (faktorprisindex,byggnadsprisindex) har byggkostnaderna stigit snabbare än konsumentprisindex efter år 1973.Delta är särskill markant efter år 1976.Enligl en undersökning som har genomförts av statens pris- och kartellnämnd(SPK) steg den tolala produktionskostnaden för lägenheter i flerbostadshus i exploateringsområden från ca88000 lill ca . under liden första kvartalet 1974-tredje kvartalet1979, eller . En stor del avdenna ökning förklaras av alt lägenhetsyiorna har ökat. För gruppbyggda småhus ökade produktionskostnadenunder frän ca 167000 till ca . per lägenhet, eller med 105%.Ökningen var således procentuelltsett betydligt lägre än för flerbosladshusen, vilket bl. a. beror på att den genomsnittligalägenhetsslorleken för dessa småhus har varit i stort sett oförändrad. Byggkostnadernasvarade enligl undersökningen för av den totala 2 I98II82. Prop.1981/82:100 Bilaga 16 18 produktionskoslnadsökningen och kostnaderna för tomt ochgrundberedning för . Av byggkoslnadsökningen för flerbostadshus i exploateringsområdenberodde på ökade kostnader för material, löner och andraproduktionsfaktorer. av ökningen orsakades av höjd kvalitet, i första handstörre lägenhetsylor. Särskill lönerna steg snabbi, men också priserna påbyggmaterial ökade kraftigt under större delen av undersökningsperioden,främst beroende på oljekrisen. Vidare har produktiviteten sjunkit sedanmitten av 1970-talel. Den nya energinormen och kravet på handikappanpassningav bosläder svarar för en förhållandevis liten del av ökningen. harbyggkoslnadsökningen varit högre än de närmast föregående åren, bl. a. beroendepå en allmänt kraftig ökning av prisnivån. Detta framgår exempelvis av följandeuppgifter från SCB:s låneobjeklssta-lislik om de faktiska genomsnittligabyggkostnaderna för slalligl belånade flerbostadshus och gruppbyggda småhus medpreliminärt beslut om bostadslånunder åren 19781980. Genomsnittlig yta', m Ökning i % från föregående år 2 053 2 346 ' för flerbostadshusbostadslägenhetsyta och för småhus bostadsyta.För år 1980 primär bruksarea. En viss dämpning ikostnadsutvecklingen har emellertid kunnat konstateras den allra senasteliden. Byggnadsprisindex har ökat långsammare än tidigare mellan 4:e kvartalet 1980 och3:e kvartalet 1981, och uppgången i byggmalerialpriserna har varit denlägsta . Vidare visar bostadsslyrelsens undersökningar av depreliminära lånebeslulen alt överkoslnaderna för gruppbyggda småhus har minskat. De höga kostnadernainom bostadsproduktionen är elt allvarligt problem och utgör ell hinderför ell ökat byggande. För all utreda prisutvecklingen inombostadsbyggandet och dess orsaker har en särskild utredare lillkallals (Bo1980:01). Utredaren kommer att avsluta sitl arbete . Jag räknarmed alt utredningens redovisning tillsammans med bl. 1981/82:100 Bilaga 16 19 det material som olika intressenter haröveriämnat om kostnaderna i bostadsbyggandet skall utgöra ett värdefulltunderlag för den närmare granskning av olika normers och lånereglers effekt påbyggpriserna som kommer alt göras i syfte alt bedöma vilka åtgärder som bör vidtas för alt motverka fortsattakostnadsökningar. Flera olika åtgärder harvidtagits för att begränsa genomslaget av kostnadsökningarna pä hyran. Jagtänker bl.a på sänkningen av den lägsta garanterade räntan saml införandet avproduklionskostnadsanpassad belåning för nybyggnad av hyres- ochbosladsrätlshus. De förändringar som har gjorts inom lånesystemel innebär attsubventioneringen av hyran eller årsavgiften har ökat med mer än . perkvadratmeter för en normal hyres-och bostadsrättslägenhet. mer i subventioner per är för en vanlig lägenhet än omslalsmaklerna inle skulle ha vidtagit några åtgärder alls. Kapital-, drift- och underhållskostnadernasutveckling Drift- ochunderhållskostnadernas andel av de totala kostnaderna förfastighetsförvaltningen har ökat medan kapitalkostnadernarelativt sett har minskat. utgjorde drift- och underhållskostnaderna51% och kapitalkostnaderna av de totala förvaltningskostnaderna.Motsvarande andelar var 62 resp. . 1 följande tablå redovisaskapital-, underhålls- och driftkostnader inom SABO-förelagen under åren1971-1980. SABÖ-företagens kapital-, underhålls- ochdriftkostnader . Kostnader kr/m" Utvecklingen av drift-och underhållskostnaderna belyses också av bostadsslyrelsens beräkningar förnyproducerade flerbostadshus. Beräkningarna visar att drift- ochunderhållskostnaderna för en typfastighel har ökat från /m- lill118 kr/m' . De största ökningarna har inträffat . Prop.1981/82:100 Bilaga 16 20 De tolalakostnaderna för drift och underhåll ökade enligl styrelsens beräkningar med medan ökningen av konsumentpriserna var . Densnabba ökningen av drift- och underhållskostnaderna förklaras i första hand av höjningarav energipriserna. som de tolala drift- och underhållskostnaderna harökat mer än priserna i allmänhet, har fastighetsägarens kapitalutgifterutvecklats i samma takt somkonsumentprisindex. Utvecklingen avdrift- och underhållskostnaderna är oroande och har medfört all del för många fastigheterinle har varit möjligt att följa de planer för underhållet som har lagts fasl. Under åren 1979,1980 och 1981 har lån kunnat medges för underhåll av hyreshus. medfört att hyreshöjningarna har kunnat begränsas väsentligt. (Bo 1978:05) har i uppdrag all se över förutsättningarna för underhåll avhyres- och bostadsrältsfastigheter. 1 sitl arbete skall utredningen beaktamöjligheterna för de boende att fä elt inflytande över hur de medel som avsätts för underhållanvänds. Utredningen har lämnat ett betänkande (SOU 1981:47) omhyresgästinflylande på målning och tapetsering. Betänkandet harremissbehandlats och övervägandenpågår f. n. inom . För att stimulerafastighetsägarna att vidta energisparåtgärder har under lämnats ett statligtenergisparstöd. Samhällets stöd till bostadsprodukfionoch bostadskonsumfion Statens ochkommunernas direkta och indirekta stöd till bostadssektorn är betydande. Stödet lämnas inomsåväl bostadspolitikens som skattepolitikens ram. Det har storbetydelse för utvecklingen av efterfrågan på bosläderoch påverkar i hög grad förulsällningarna för bostadsproduktionen. Det bostadspolitiskastödet ges i mänga olika former. De till volymen störstastödformerna är bostadslånen, räntebidragen och bostadsbidragen till barnfamiljer m.fl. och pensionärer. Detskattepolifiska stödet, som till volymen är större än någon av de andrastödformerna, uppkommer i huvudsak genomegnahemsägarens möjlighet att dra av ränteutgifter för fastighetslån vidinkomsttaxeringen. Utvecklingen av deviktigaste stödformerna redovisas i följande tablå (miljarder kr. 1981/82:100 Bilaga 16 21 Bostadsbidrag, räntebidrag och skattesubventionlill egnahemsägare 1975 1976 1977 1978 1979 1980 Bostadsbidrag Räntebidrag Skattesubvention till egnahemsägare ' Preliminär beräkning. Totalt har slödel ökatfrån ca . är 1975 till . Dennakraftiga ökning beror på flera olika faktorer. Av särskild betydelse är ränte-och byggkostnadsulvecklingen. Skallesubventionerna harökat mest, medan bostadsbidragen svarar för den minsta ökningen.Skallesubventionens andel har ökat från ungefär en tredjedel lill ca hälften avde totala subventionerna, medan bostadsbidragens andel har minskal imotsvarande grad. Räntebidragen har svarat för knappt enfjärdedel. Delta innebär all de generella, inle inkomstprövade subventionernasvarar för en allt större del av det tolala slödel. Den snabba ökningen avstödvolymen kan bedömas komma att forlsälla vid nu gällande regelsystem,inflationstakt och räntenivå. kommer del inkomstprövade stödet, dvs.bostadsbidragen, all utgöra en allt mindre andel av del totala slödel. Jag har i olika sammanhangframhållit all takten i ökningarna av stödet måste begränsas. Det finns därföranledning att fortlöpande överväga inriktningen av slödel och därvid beaktasåväl de fördelningspolifiska som de bostadspolitiska effekterna och deekonomiska konsekvenserna för staten och kommunerna. har inle haftnågot att erinra mot dessa uttalanden, och olika åtgärder har också vidtagitsför all begränsa slödel. Vid förra beslutade sålunda omavtrappning av räntebidragen i äldre årgångar av hus (prop. 1980/81:63 och 118bil. 4, CU 1980/81:7, 12 och 30, rskr 1980/81:95, 106 och 287) och om ändraderegler för villabeskaltningen (prop. 1980/81:42, SkU 1980/81: 11, rskr1980/81:94). Skillnader ibeskattningsregler för olika besillningsformer och faslig-helsägarkalegorierger olikheter i koslnadsförutsättningarna. Sådana olikheter förstärks närinflationen är hög. Statsmakterna har sökt motverka detta i förstahand genom att lägga fasl olika garanterade räntor inom den statliga bosladslångivningensram. Vissa ändringar har gjorts även inom skallesyslemels ram. Jag tänker på deändrade reglerna för reparationsavdrag. Åndringarna gäller dock bara slalliglbelånade ombyggnader. väsentligt steg i syfte alt åstadkomma bättreneutralitet i fråga om boendekostnader mellan olika upplålelseformer kommer alllas genom Prop.1981/82:100 Bilaga 16 22 del förslag lill marginalskaltereform m.m. för åren1983-1985 som f.n. utarbetasinom . En särskild utredare(1978:07) har fått i uppdrag alt undersöka möjligheten alt föreslåell beskallningssyslem där inkomstberäkningen ger ett resultat som äroberoende av den faktiska inflationslakten och dess variationer, dvs. ellsystem med real beskattning av räntor och kapitalvinster. Utredaren skallockså belysa möjligheterna och förutsättningarna för ett realtfinansieringssystem. Utredaren beräknas lämna sill förslag . Genom de statligaoch statskommunala bostadsbidragen har effekterna av hyreshöjningarnakunnat begränsas för mänga hushåll med små och medelstora inkomster och storförsörjningsbörda. Till de kommunala bostadstilläggen lill folkpension (KBT) infördes år 1980ell nytt statsbidragssystem. Kommunerna har därefter höjt bidragsbeloppen såall de närmar sig de faktiska bosladskoslnadsnivåerna. Bostadsbidragskommiltén(Bo 1979:01)har i uppdrag all se över bostadsbidragen lill barnfamiljer m.fl. Kommittén skall bl. a. granska de regler somgäller för inkomstprövningen, seöver inkomstbegreppet och överväga stödels anknytning till bostadskostnaden. Den skall vidare belysa möjligheterna till yllerligare samordning med reglerna för KBT. belänkande kommer att lämnas . Överväganden medsyfte all begränsa ökningen av de samlade bostadssubventionerna under dekommande budgetåren pågår i . Förslag kommer all läggas fram . En utgångspunkt förövervägandena är all statsbudgeten skall förstärkas med 1 200 milj. kr.Häri ingår en beräknad besparing på ca 70 milj. kr. som hänför sig lillett förslag somjag kommer all redovisa under anslaget B 3. Lån till bostadsbyggande. De förslag som regeringen avserall lägga fram kan komma all berörasåväl budgetens utgiftssida eller dess inkomstsida. Somjag tidigareredovisade har de individuella stödformernas andel av det samlade slödelminskat. Enligl min mening är del inle rimligt att denna utveckling forlsäller. I samband medbesparingsarbetel blir del därför ocksånödvändigt all vidta åtgärder, t. ex. vad gäller bostadsbidragen, som mildrareffekterna av ell minskal generellt stöd för hushåll med små resurser och stor försörjningsbörda. Regeringenkommer mot bakgrund av dessa överväganden alt senare under delta läggafram sina förslag lill anslag för räntebidrag och bostadsbidrag. Vid 1979/80 årsriksmöte begärde all regeringen på lämpligt sätt skulle föranstaltaom en utvärdering av systemet med bosladsanpassningsbidrag (CU 1979/80:22, rskr1979/80: 240). Översynen har gjorts i två etapper. I den första har handikappinstitutet kartlagtbristerna i bidragsgivningen.I den andra har resultatet av kartläggningen utvärderats. Förslag lill förbättringar av bidragsgivningen har redovisatsi en departementspromemoria och enrapport från handikappinstitutet. Prop.1981/82:100 Bilaga 16 23 Regeringen avser att behandla frägor om statensslöd lill individuell anpassning av bosläder i en särskild proposition undervåren 1982. Byggnadskredilgivningenlill det slalsbelånade bostadsbyggandet har fungerat i stort setttillfredsställande . Den totala kreditgivningen under år 1981beräknas översliga nivå. Avlyft avbyggnadskrediter för färdigställda fasligheter har också skett i störreomfattning än året innan. Härigenom har den genomsnittliga tiden mellanfärdigställandet och utbetalningen av bollenlån blivit kortare. Tillgången påbosläder skiftar mellan olika kommuner. I sin anslagsframställning /83 framhåller att flertalet kommuner bedömeratt lägel på bostadsmarknaden är tillfredsställande. Men del finns ocksåkommuner med uppenbar brist på bostäder, vilket medför svårigheter för vissahushållsgrupper att få en bostad, bl. a. ungdomar och till kommunen nyinflyttade. Enligt en enkät sombostadsslyrelsen gjorde uppgav flertalet kommuner alllägenheter kan erhållas omgående eller i vart fall ulan alltför lång väntelid(högst . En tredjedel av kommunerna uppgav all en bosladssökande kan erhållabostad först efter lång väntetid (mer än 4 mån.). Denna andel är emellertidlägre än vad som uppgavs i motsvarande enkät . Under de senasteåren har efterfrågan på småhus varit vikande. Länsbostadsnämndernabedömde alt del utanför storstadsområdena allmänt sell var svårt allsälja nya hus i ca 160 kommuner och lätt i ca 60 kommuner. Vid överlåtelseransågs del allmänt sett vara svårt i ca 190 kommuner och lätt i endast ca 30 kommuner. Enliglbostadsslyrelsens undersökningar om oulhyrda lägenheter i slalsbelånadeflerbostadshus som hade färdigställts eller senare fanns det 12160oulhyrda lägenheter . Jämfört med förhållandena ett årtidigare innebär detta en ökning med nästan 2000 lägenheter eller . Ökningenberor helt på ökade avsättningssvårigheter i kommuner med mindre än 75000 invånare.Uthyrningssvårigheterna ökade i 20 län. Nio tiondelar av deouthyrda lägenheterna fanns i hus som tillhörde allmännyttigabostadsföretag. Del var också främst i delta fastighetsbestånd somuthyrningssvårigheterna hade ökat. SCB har redovisatuppgifter om outhyrda lägenheter i flerbostadshus ägda avallmännyttiga bostadsföretag.Den 1 september 1981 var ca 18900 lägenheter av totalt ca 780000 lägenheteri det allmännyttiga bostadsbe- Prop.1981/82:100 Bilaga 16 24 ståndet lediga till uthyrning. Motsvarande antal den 1mars 1981 var drygt 14800. Detta innebär all antalet lediga lägenheter har ökatmed pä elt halvt år. I Stor-Stockholmfanns enligt denna undersökning endast 123 ledigalägenheter och i 2960. I övriga kommuner med mer än 75000invånare fanns 3 193 lediga lägenheter och i övriga kommuner med färreän 75000 invånare 12591. Flertalet av de lediga lägenheterna fanns således utanförstorstadsområdena och del är också främsti dessa kommuner som en ökning har skelt. De outhyrdalägenheterna är inle koncentrerade .till de allra senaste årgångarna av hus.Av följande tablå framgår de lediga lägenheternas fördelning efter färdigslällandeår. Lägenheter lediga till uthyrning i fierbostadshus ägda avallmännyttiga bostadsföretagden . av delägenheter som var lediga lill uthyrning fanns i hus somfärdigställdes . Den procentuella andelen lediga lägenheter är också högst, , i dessa hus.Jämfört med förhållandena den I mars1981 har det dock skett en ökning av antalet lediga lägenheter i hus byggda såväl som . Bostadsslyrelsen har i sin anslagsframställningpekat pä elt särskilt problem i samband medde oulhyrda lägenheterna. I ell anlal kommuner överstiger anlalel oulhyrdalägenheter av det allmännyttiga företagets bostadsbestånd. Flertalet av dessa kommuner är relativt små, och många avdem har haft elt stort antal tomma lägenheter . På grund av sysselsättnings- ochbefolkningsutvecklingen kan delta förhållande bedömas bli permanent imånga av kommunerna. Kommunerna ochföretagen arbetar på många håll myckel aktivt för alt minska antalet lommalägenheter, t. ex. genom att bygga om lägenheterna lill lokaler för bl.a. boendeservice, alt förbättra boendemiljön och genom all bedriva olikamarknadsföringsåtgärder. I vissa kommuner torde del dock vara nödvändigt allvidta speciella åtgärder. Bostadsslyrelsenhar aviserat att man under /82 närmare skall belysa dessaproblem och möjligt lägga fram de förslag till åtgärdersom kräver beslut av regeringen och . Det grundläggandemålet för bostadsförsörjningen är alt alla människor skall ha tillgång fill ensund, rymlig, välplanerad och ändamålsenligt ulrus- Prop.1981/82:100 Bilaga 16 25 lad bostad lill elt rimligt pris. Delta mål slår fasl även omstödets omfattning och inriktning måste omprövas. harbostadspolitiken i hög grad varit inriktad på nyproduktion av bosläder. Denstörsta delen av de bosläder som vi kommer all bruka framåt äremellertid redan byggda. Det nuvarande bostadsbeståndet är därför en viktigutgångspunkt för bostadsbyggandet i framliden. Nybyggandel förändrar beståndet endast marginellt. Bostadspolitikenmåste grundas på en helhetssyn på boendet och omfatta både självabostaden och boendemiljön. Hänsyn måste också tas lill övrigasamhällsinvesteringar. Ett grundläggande drag i 1980-lalets bostadspolitik blir enligtmin mening alt bygga om, underhålla och bättre förvalla del bostadsbestånd somredan finns som man vidtar olika åtgärder för all spara energi. Självklart behövs också ennyproduktion av bosläder. Denna kan iökande omfattning väntas ske i form av förtätning av äldre bostadsområden och nyexploalering ianslutning lill befintlig bebyggelsebl. a. för all utnyttja redan gjorda kommunala investeringar och överkapaciteti infrastruktur. I anslutning lillarbetet med långtidsutredning (LU 80) gjordes Olika beräkningar av bostadsbyggnadsbehovet.Bostadsslyrelsen redovisade i förraårets anslagsframställning en bedömning av nybyggnadsbehovet som innebar ell påbörjande av 60000lägenheter under 1980-lalelsförsta hälft. Styrelsen hade i sina beräkningar förutsatt en god sysselsättning med hög efterfrågan från bl. a.förvärvsarbetande ungdomar samlfortsall stigande realinkomster. En annan viktig förulsällning för styrelsensberäkningar var att kostnaderna för nyproducerade bostäder inle skulle öka mer än kostnaderna för den privatakonsumtionen i övrigi. LU 80 (SOU 1980:52)redovisade en lägre nivå. Enligt utredningens båda alternativ uppgårnybyggnadsbehovel fill 45000 resp. 50000 lägenheter under perioden 19801985.Vid dessa beräkningar har man använt en eflerfrågemodell som baseras på sambandetmellan bosladsef-lerfrågan och befolkningens storlek men som ocksä tar hänsyn tillinkomst-och prisutvecklingen. Kommunerna och dekommunala samarbelsorganen i de tre storstadsområdena uppskattar i bostadsförsörjningsprogrammen för åren1981- 1985, som redovisades ,del behövliga påbörjandet för femårsperiodenlill i genomsnitt 54000 lägenheterper år. Uppgifterna i denna programomgånginnebär en minskning jämfört med närmast föregående programomgång. I programmen redovisasockså det bostadsbyggande som kommunerna efter bedömning av bostadsbyggnadsbehovoch med hänsyn lill bl.a. marklillgång, förberedelseläge och resurser i övrigt anser möjligt all påbörja. För de treförsta åren av programperioden har kommunerna redovisat elt planerat påbörjandeav i genomsnitt 58000 lägenheter . Länsbostadsnämndernahar i samarbete med länsstyrelserna granskat, 1981/82:100 Bilaga 16 26 ställt samman och bedömt kommunernas program. I de trestorstadsområdena har bedömningarna gjorts av de kommunala samarbetsorganen. Dessa bedömningarresulterade i kraftiga nedskärningar av kommunernas planerade byggande. Föråren 19811983 redovisas elt planerat påbörjande av i genomsnitt 50000 lägenheter . Det finnssjälvfallet en stor osäkerhet i beräkningarna av bostadsbygg-nadsbehovet.Förutsättningarna har också förändrats i flera väsentliga avseenden, om manjämför den nuvarande situationen med den på 1960-och 1970-talen.Befolkningsutvecklingen har stagnerat. Enligl de senaste prognoserna från SCB(Befolkningen , IPF 1980:6) kommer folkmängden från mitten av 1990-talel lill och med all börjaminska i en successivt stegrad takt. Dettaberäknas ske trots all man antar att neltoinvandringen kommer alt vara relafivt stor. Om neltoinvandringen skullebli mindre minskar befolkningen redan på 1980-lalet. Utvecklingen avbefolkningsökningen i hushållsbildande åldrar, dvs. antalet personeröver , framgår av följande tablå. Befolkningsökning i hushållsbildande åldrar (anlalpersoner ) 1980-84 1985-89 59400/år 30700/år ca31000/år ca 18000/är