prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — Organisationen kan på detta sättfortlöpande få tillgång till den sakkunskap som en auktoriserad revisor kanerbjuda. En annan fördel med all anlita auktoriserad revisor är all trovärdigheten hos organisationerna därigenomförstärks. Ungdomsorganisationernahar inle haft något all invända mol rådets förslag om auktoriserad revisor. Jaganser därför all del underlag som organisationernalämnar in lill för utbetalande av statligt bidrag lill central och lokal verksamhet fr. o. m. budgetåret1982/83 bör vara bestyrkt avauktoriserad revisor, såvida inle särskilda skäl föranleder att undanlag börmedges. Jag avser all senare återkomma till regeringen i denna fråga. Jag hemställer att regeringen föreslår all 1. godkännade förändrade regler för bidrag lill ungdomsorganisationernas centrala verksamhet somjag harförordat, 2. godkännaatt bidrag ulgår lill en ny organisation enligl vad jag harförordat, 3. lill Bidrag till ungdomsorganisationernas centralaverksamhet m.m. för /83 anvisa ell förslagsanslag av43195000 kr. Bidrag till ungdomsorganisationernas lokalaverksamhet 1980/81 Utgift 68110326 1981/82 Anslag 91510000 1982/83 Förslag 89610000 Bidrag fillungdomsorganisationernas lokala verksamhet utgår enligt förordningen(1971:388) om statsbidrag till ungdomsorganisationer (omlryckl1981:502). 1981/82:100 Bilaga 12 142 Berättigad lillstatsbidrag för lokal verksamhet är dels de ungdomsorganisationer som enligt 1§ nämnda förordning förklarats berättigade all erhålla bidrag under anslagetBidrag lill ungdomsorganisationernas centrala verksamhet m.m., dels och övriga organisationer med organisalionsstöd underjordbruksdepartementets huvudtitel, dels de ungdomsorganisationer som erhållerslöd i särskild ordning under anslaget Bidrag lill ungdomsorganisationernas centralaverksamhet m.m. Statsbidrag ulgår /82 med . för varje bidrags-berättigad sammankomst. Medsådan sammankomst förstås en av lokalavdelning planerad och anordnadsammankomst som varat och med minst fem deltagare i åldern 7-25år. Under /81genomfördes 8492816 bidragsberältigade sammankomster för deltagare i åldern . Del är en ökning med 271 140 sammankomster. För innevarande budgetår räknar ungdomsrådet med 8779129 och för /83 med 9080271 sammankomster. Den större delen av del lokala aklivilelsslödel gick /81 lill idrottens organisationer trots alt de bara representerar hälften av de re dovisade lokalavdelningarna. Idrotten har alltså elt högt anlal aktiviteter per lokalavdelning. per bidragsberätligad sammankomst. I likhet med vad somföreslagits beräffande det centrala stödet föreslås att den nedreåldersgränsen vid avskaffas (+ 2500000kr. I tredje hand föreslås enhöjning av del lokala aklivilelsstödet med . Bidrag fill lokal verksamhet bör för sammankomstutgå med oförändrat . Med hänsyn till den verksamhelsminskning i förhållandelill tidigare beräkningar som kan förutses bör anslaget minskas med 1,9milj.kr. Jag hemställer all regeringen föreslår alt till Bidrag tUlungdomsorganisationernas lokala verksamhet för /83 anvisa eltförslagsanslag av 89 610000kr. Bidrag till ferieverksamhet inomungdomsorganisationerna 1981/82 Anslag 7000000 1982/83 Förslag 8000000 Bidrag ur detta anslagulgår enligt förordningen (1981:503) om statsbidrag lill ferieverksamhet inomungdomsorganisationerna. Frågor om bidrag prövas av efteransökan. 1981/82:100 Bilaga 12 143 harregeringen beviljat medel ur allmänna arvsfonden till försöksverksamhet medsommaraktivileler företrädesvis för . beslutade molbakgrund av de erfarenheter som kom fram under försöksverksamheten att inrättaelt anslag lill ferieverksamhel med 7milj.kr. fr.o.m. /82.Verksamheten skall slå öppen för alla barn ulan krav på medlemskap i enorganisation och i första hand omfatta barn i åldern men kan ävenomfatta ungdomar i högstadium. Bidraget kan förutom tillsommaraktivileler också utgå till föreningsledd verksamhet under sportlov,ferier i samband med de stora helgerna eller andra längre ledigheter underterminerna. Medel kan utgå till personalkostnader, kost och logi, resor,material, administration saml utvärdering och utbildning. har iuppdrag att utvärdera verksamheten och föreslå merpermanenta bidragskriterier. föreslår all anslaget höjs från7milj. Införandet av ettreguljärt bidrag lill ferieverksamhel har inneburit förbättrade möjligheterall erbjuda barn och ungdomar meningsfulla aktiviteter framför allt undersommarlovet. Gensvaret bland ungdomsorganisationerna på del nya bidraget harvarit stort. Antalet organisationer som ansökt om verksamhetsbidrag har ökatmed jämfört då försöksverksamhet pågick. Med hänsyn tilldel stora behovet av fe-rieaktiviieler för barn och ungdomar föreslår jag allanslaget räknas upp med 1 milj. kr. Detta har möjliggjorts genomomprioriteringar inom ungdomsanslagen. Jag hemställer alt regeringen föreslår att till Bidrag tillferieverksamhet inom ungdomsorganisationerna för /83 anvisa ellreservationsanslag av . 1980/81 Utgift 1981/82 Anslag 1982/83 Förslag föralkohol- och narkolikaupplysning (CAN) har som sin främsta uppgift all främjasaklig upplysning om verkningar av alkohol-och narkotikabruk på individ ochsamhälle och därmed sammanhängande frågor. Till CAN är 39 olika organisationer anslutna.Förutom nykterhelsrörel- 1981/82:100 Bilaga 12 144 sens organisationer ingår bl.a.Landsorganisationen i , och . Verksamheten som leds av en styrelse bestående av tolvledamöter slår under tillsyn av () som också betalar utstatsbidraget. /78 är personalen formeUl anställd vid SÖmed tjänstgöringen förlagd liU CAN. SÖ beräknarprisomräkningen till 220000kr. SÖ föreslår allförsöksverksamheten med dokumentationscentral för narkomanvårdsforskning som påuppdrag av delegationen för social forskning bedrivs vid CAN sedan 1 juli 1979skall permanentas. SÖ föreslår alt medel för verksamheten (178500kr.) överförsfrån huvudtitel anslaget VA 3 Forsknings- ochutvecklingsarbete samt försöksverksamhet. (Från samma anslag föreslås 251975kr. överförda lill anslaget för lönekostnader.) Jag är nu inle beredd allförorda all försöksverksamheten med dokumentationscentral förnarkomanvårdsforskning permanentas. Jag har erfarit all chefen försocialdepartementet avser all återkomma fill denna fråga i samband med densärskilda proposition om åtgärder mot alkohol- och narkotikamissbruk som kanföreläggas . Jag har räknat med en resurstilldelning som med22000 kr. överstiger vad som följer av huvudförslaget. Delta har åstadkommitsgenom omprioritering. Jag hemställer all regeringen föreslär all lill jör alkohol- och narkotikaupplysning för /83anvisa ett reservationsanslag av . Organisationsstöd till vissanykterhetsorganisationer m. fl. 1980/81 Utgift 15629000 Reservafion 1981/82 Anslag 14029000 1982/83 Förslag 14450000 Genom riksdagsbeslut år1977 (prop. 1976/77:108, KrU 1976/77:40, rskr 1976/77:232) uppdrogs ät ensärskild samarbetsnämnd aft pröva frågor rörande statsbidrag lill centralverksamhet hos organisationer som bedriver nykterhetsarbete. bestårav sju ledamöter. Nämnden utses av regeringen för tre är i sänder och efterförslag från de bidragsberältigade organisationerna. Prop.1981/82:100 Bilaga 12 Beräknad ändring 1982/83 vissa nykterhetsorganisationer m. fl. Nämnden begärliksom föregående år all anslaget lill skall räknas upptill .sammanlagt 20milj.kr. vilket innebär en ökning av anslaget med . Föredraganden Jag har räknat med en höjning av anslaget med . Jag hemställer alt regeringen föreslår att tillOrganisationsstöd tiU vissa nykterhetsorganisationer m.fl. för /83 anvisa ellreservationsanslag av . Prop.1981/82:100 Bilaga 12 147 M. Vissagemensamma frågor Massmedier ochövriga medier har en viktig funktion i elt demokratiskt samhälle. Press, radiooch TV liksom böcker, fidskrifler och film förmedlar röster och bilder som informerar,kommenterar, granskar, fördjupar ochlevandegör. Härigenom förstärks och utvecklas demokratin. För att kunnafullgöra sin funktion i detta avseende måste våra massmedier slå fria och vara öppna för olikaåskådningar och intressen, för folkrörelser,partier, organisationer, opinionsgrupper och enskilda. Olika meningsriktningar bör få komma lill tals. De somförvallar medierna har ett ansvarför alt så sker. Samma ansvar måste prägla statens medie- och kulturpolitik. Statens ansvar förall medierna kan fullgöra sin informerande, granskande och speglande roUkommer fill ullryck på framför allt två säll. För del första måste statense lill att medierna kan fullgöra sina uppgifter ulan all behöva befara attutsättas för ingrepp och påtryckningar från olika håll; för del andra måstestaten medverka lill all bredd och mångfald upprällhåUs. I förstnämndahänseende spelar yttrande- och tryckfrihetslagstiftningen en central roll. Denger medierna ell grundlagsfäst skydd för deras verksamhet. För all trygga bredden ochmångfalden i debatten kan därutöver -som f.n. är faUet krävas både statligt stöd till skilda medier och reglering ävenav annat slag. Presstödet t. ex. fyller en vikfig funktion för att möjliggöraför olika röster att göra sig hörda i debatten. Jag vill i sammanhanget erinra om all jag så sent som föreslog enhöjning av detta slöd för s. k.lågläckningslidningar (prop. 1980/81:137). Flera andra förslag somjag har lagtfram har syftat lill all öka bredden och mångfalden inommedierna. Det gäller l.ex. delförslag lill ny organisation m.m. för SverigesRadio somjag presenterade för (prop. 1977/ 78:91) och den pågående försöksverksamheten mednärradio. Jag vill emellertidunderstryka all statens ansvar för medierna gäller strukturerna, inleinnehållet i de olika mediernas budskap. Inom de ramar som yttrande- ochtryckfrihetslagstiftningen ger skall staten inte söka påverka mediernas innehåll. Delta är en princip av helt grundläggandebetydelse för att medierna skall kunna bidra till all stärka och utveckla demokratin. Den tekniskautvecklingen på medieområdet går f.n. snabbi. Jag vill i korthet peka på någrautvecklingstendenser. Prop.1981/82:100 Bilaga 12 148 Tekniken att medhjälp av satelliter överföra radio- ochTV-program är känd sedan lång lid tillbaka. Den utveckling som ligger framför oss innebär all dennateknik nu kommer att utnyttjas för programöverföringar direkt lill det enskilda hushållet. F. n.finns mer eller mindre konkreta planer i flera västeuropeiska länder att sändaupp direklsändande satelliter. Del gällerockså och de nordiska länderna. Om dessa planer realiseras kan dock inle satellitsändningaravsedda för allmänheten beräknas komma igång förrän . När dettasker kan man inom stora delar avSverige la in program frän olika europeiska länder. förekommeri dag i begränsad utsträckning i . ökat intresse för attetablera kabel-TV-syslem kan dock förutses. I en framlid, när optiska fiberkablar kommer lill användning, höjskapaciteten avsevärt i sådanasyslem. Kostnaden för att etablera kabelnät kan reduceras genom samulnytljande med andrakommunikafionssystem, l.ex. telefonnätet.Enligl vad jag har inhämtat överväger och f. n. gemensamt frågan omkabelsändningar och avser all komma in till regeringen med enredovisning härav. Videomarknaden harökat explosionsartat i . beräknas varttionde hushåll ha tillgång fill en videospelare. Denna utveckling kan accentueras när den s. k. bildskivan introduceras inomkort. Utvecklingen påsatellit-, kabel- och videoområdena påverkar varandra inbördes. Högakostnader för salelUlmollagare kan slås ul på flera hushåll om man har tillgång lillell kabelsyslem. Via elt sådant syslem kan också attraktiva videoprogramsändas. Informalionsleknologiulredningen(U 1978:12) har i sitt slutbetänkande (SOU 1981:45) Nya medier - text-TV, teledata lagt framförslag med anknytning lill den pågående medieulvecklingen. Remissbehandlingen av betänkandet har justavslutats. I betänkandet diskuteras hushällens framlida utnyttjande av teledata. Utredningen uppehåller sig särskill vid frågan om hur det nya mediet kan påverka pressensekonomiska förutsättningar. Jag avser att behandla utredningens förslagom text-TV i del följande, under avsnittet Radio och television. Den tekniskautvecklingen på medieområdet har utlöst en häftig debatt där krav bl.a. rests pä ingripanden för all stoppa introduktionen av nya tekniker. För egen del anser jag allde nya möjligheter, som de tekniskalandvinningarna skapar, också bör utnyttjas. får man inle bortse från de problem som kan uppslå.Utvecklingen kan innebära ell hot mot nu existerande medier och defunktioner de har i vårt samhälle. Del förefaller l.ex. uppenbart att formernaför distribution av spelfilm i hög grad kommer alt påverkas av utvecklingen påvideoområdet. Elt växande medieutbud kannaturligtvis också negativt påverka del levande kulturlivet som l.ex.konserter samt teater-, dans- och operaföreställningar genom de nya medierna kan ges en större spridning. Prop.1981/82:100 Bilaga 12 149 Det är enligl minmening angeläget att noga följa medieulvecklingen under de närmasteåren och bedöma vilka konsekvenser ianspråklagandel av nya tekniker kanfå i olika avseenden. Jag kommer därför att hemställa omregeringens bemyndigande all fillkalla en kommitté med uppgift aft göradetta. Enligt min mening bör en sådan kommitté även ses som ett led iförberedelserna inför utgången av nuvarande radioavlal. I del följandekommer jag all la upp de olika medieområdena var för sig. Jag börjar med etermedierna. Genom riksdagensbeslut ändrades förutsättningarna för Radiosverksamhet i vissa väsentliga avseenden. Bl.a. förlängdes planeringsperioden för reforminsalser med , t.o.m. budgetåret1988/89. Vidare förbällrades planeringsförutsättningarna avsevärt. Mina förslag /83 innebär inga förändringar i förhållande tillvad som fastlades under föregående utom vad gäller vilken kompensation skall få förkostnadsökningar. Jag föreslår i dendelen att den s.k. basbeloppsindexenersätts av en kombinerad pris-ochlöneindex. En sådan index tar bättre än basbeloppsindexen hänsyn fill den faktiska kostnadsutvecklingen inom SverigesRadios verksamhet. har fallat beslut om ell ökat nordiskt radio-och TV-samarbete m.m. med hjälp av direktsändandesatelliter. Beslutet, som har principkaraklär, avser ett samarbete som skall möjliggöra en stegvis uppbyggnad av ett syslemav rundradiosatelliter för nordisköverföring av radio- och televisionsprogram. Satellitsystemet skall ocksåkunna användas för andra typer av teletjänster om det befinns lämpligt.Minislerrådsförslagel har översänts för yttrande. Om del tillstyrks av rådet är del min förhoppningall vissa förberedelser för ell samarbete kring salellilrund-radio m. m.i skall kunna inledas. Ett första steg blir därvid all inleda en sludiefas som även omfattarutarbetandet av nödvändiga avtal medsyfte all definiera en stegvis uppbyggnad av systemet i sådana programmässiga,tekniska och ekonomiska termer all del blir möjligt förberörda länder att fatta beslut om förverkligande av systemet. kommer isamarbete med och alt genomföra ett tekniskt ochekonomiskt förarbete som rör telesalellitprojeklel Tele-X. Enligl vad jag harerfarit avser chefen för industridepartementet all föreslå regeringen att våren1982 förelägga en särskild proposition om genomförandet avprojektet. Erfarenheterna av Tele-X kommer all kunna utnyttjas vidgenomförandel av ett nordiskt satellitsystem. (U 1978:11) har i sift belänkande (SOU 1981:13) Närradio föreslagit att närradioverksamheten skall utvidgas ochpermanentas fr.o.m. den Ijuli 1982. Betänkandet har remissbehandlats. Enmajoritet av remissinstanserna redovisar en positiv inställning lill närradion.Förslaget att permanenta närradioverksamheten har inle vunnit Prop.1981/82:100 Bilaga 12 150 Ett 30-tal instanser tillstyrker enutbyggnad i enlighet med kommilléförslaget. Nästan lika många förordar allställning las lill frågan om utbyggnad först sedan den nuvarandeförsöksverksamheten har avslutatseller efter en förlängd försöksverksamhet. De som företräder denna uppfattning anser att den hittills.bedrivnaförsöksverksamheten med närradio har varit för kort för all kunna ligga tillgrund för ell ställningstagande och/eller att försöket med föreningssändningari lokalradions regi i ochÄngelholm, sedan del slutförts, bör vägas in i bedömningen. För egen del anserjag all försöksverksamheten har visat alt närradion har enbetydelsefull uppgift när det gäller aft på elt nytt sätt göra yttrandefrihetenpraktiskt tillgänglig för lokala ideella, religiösa, fackliga och polifiska organisationer.Närradioverksamheten bör därför nu ges fastare former. Jag avser alt senare föreslå regeringen all en särskildproposition som behandlar denna fräga föreläggs . Utredningen (U1980:08) om dagstidningar för synskadade kommerall överlämna sill belänkande . Del är min avsikt att redovisamina förslag i denna fråga i en särskild proposition . Som ell led i besparingssträvandenaminskade slödel till orga ni sa-lionslidskriflerför innevarande budgetår med 15 milj. kr.så alt del nu uppgår till ca 48 milj.kr. Jag har bedömt det vara möjligt att även för /83 göra en besparing på detta slöd. föreslårjag vissa förändringar ibidragsreglerna som gynnar de små och ekonomiskt svaga tidskrifterna. Stödet till kulturtidskrifter har haft storbetydelse för upprätthållande av den rika flora av kullurfidskrifter som finns ilandet. Med hänsyn lill delta har jag ansett del vara väsentligt allbidragen även i ekonomiskt kärva fider får en rimlig omfattning. För budgetåret1982/83 föreslår jag därför en uppräkning av stödet . Uppräkningenmöjliggörs genom omprioriteringar. På lilleralurområdel har på senare tidtecken kunnat skönjas, som i myckelpåminner om dem som föregick bokkrisen i början av 1970-lalel. Denna utveckling måste stoppas. Huvudansvaret förutformningen av bokmarknaden vilarsjälvfallet pä branschen, men staten bör medverka lill att skapa kullurpolitiski gynnsammare villkor förbokdistributionen. I syfte attunderlätta en lösning på de antydda problemen avser jag alt senare denna daghemställa om regeringens bemyndigande alt tillkalla en utredning ombokdistributionen i vilken ingår bl. a. ledande företrädare för bokbranschen.Utredningen bör få i uppgift all förutsättningslöst belysa utvecklingen på bokmarknaden sedan delfria prissystemel infördes . Jaghoppas all utredningen skall kunna lägga fram förslag till åtgärder som kan vända den negativa utvecklingen. Eventuella statliga insatserlill följd av utredningens förslag bör ske genom omprioriteringar ochbör kunna genomföras skyndsamt. Jag vill i sammanhanget erinra om all del Prop.1981/82:100 Bilaga 12 151 finns elt statligt slöd fill bokhandel,huvudsakligen som kreditslöd, och all del fr.o. m. detta budgetår också finns ell stödlill distribution av böcker som getts ul med stafiigt litteraturstöd. Under avsnittet Litteratur kommer jag allföreslå insatser som innebär enförstärkning av del statliga ulgivningsslödel. Del reala värdet av stödinsatsernabör även här säkras genom en uppskrivning . Därutöver föreslårjag en förstärkning så alt antalet stödda titlar inom kategorin svensk skönlitteratur för vuxna kan öka. En sådanutvidgning är särskill viktig för allundvika en statlig styrning av ulgivningsbeslulen inom denna lilteralurkalegori. Efter drygl åttaårs intensivt arbete överlämnade (U 1972:07) en utgåva (SOU 1981: 56) av Nya lesla-mentet i ny översättning. Genom dennya språkdräkten kommer all bli lättare tillgänglig för en bred allmänhet. Delta ärav stor allmänkulturell betydelse och aktualiserar trossamfundensuppgift all informera om och inifiera studieverksamhet kring den nyaöversättningen. Staten har medriksdagens godkännande genom avtal överlålU sin rätt lill anspråk påupphovsrällsUg ersättning för översättningen lill . Detta möjliggör inrältandet av en särskild fond med syfte allstimulera lill dels en bred spridning av , dels en fortsall forskning kring . Avtalet mellanstaten och filmbranschen har sagts upp och upphör all gälla den 1 juli 1983.En ny grundval för filmpoliliken och Svenska filminstitutetsverksamhet måste därför skapas. En översyn avfilmpoliliken påbörjades 1977. År 1979fillkallades en filmpofilisk beredning (U 1979:06) med företrädare för destora riksdagspartierna. Under del senaste halvåret har förhandlingar förtsmellan företrädare för ulbildningsdeparlemenlel och filmbranschen ominnehållet i ell eventuellt nytt filmavial. Frågan om hur framlidafilmpolitiska satsningar i övrigt skall finansieras har även övervägts. Del är minavsikt all, om förhandlingarna leder lill en överenskommelse, föreslåregeringen all under vårens lopp lägga fram en särskild proposition förriksdagen om den framlida statliga filmpolitiken. När det gäller videoområdel överlämnadevideogramulredningen (U 1977:05) sill slutbetänkande (SOU1981:55) Video. Betänkandetremissbehandlas f. n. I och med den s.k. kasselleknikens genombrott har hemkopieringenav musik ökat myckel kraftigt . Delta är lill förfång förrätlighetsinnehavare av olika slag genom alt deras verk och prestationerutnyttjas på ell sätt som inle har varit avsett. Vidare är del sannolikt att kopieringsverksamheten försämrar möjligheternaall ge ut musik pä fonogram, särskiltinspelningar som är osäkra från försäljningssynpunkl men kulturpoUliskl angelägna. Utvecklingen påkasseltmarknaden kan också negativtinverka på antalet arbetslillfällen för musiker och artister genom Prop.1981/82:100 Bilaga 12 152 all efterfrågan på skivor och inspelade kassetter samtdirekta framföranden minskar som en följd av förbättrad och förenkladinspelningsteknik. På motsvarandesätt, som jag nu har beskrivit för musikområdels del, torde den kraftigtexpanderande videomarknaden och den ökande prival-kopieringen somföljer med denna expansion, påverka möjligheterna lill ell brett utbud avkulturpoUliskl angelägen film- och videoproduklion liksom utkomstmöjligheternaför dem som är beroende av alt dessa produktioner görs. Jag har erfarit att chefen förbudgetdepartementet avser all föreslå regeringenatt förelägga en särskild proposition med förslag om en skatt på ljud- och videokassetter. En del avdessa skatteintäkter bör användasför att finansiera ersättningar av olika slag med syfte alt kompensera denegativa verkningarna av hemkopieringen. I anslutning lill ekonomi- och budgetministerns förslag avser jag därför,efter samråd med chefen förjusfitiedepartementet, föreslå regeringen all i en särskild proposition lägga fram förslag om dels direkt ekonomiskersättning till grupper av rätlighetsinnehavare, dels insatser av annat slagpå bl. a. musikområdet. Jag avser attsenare, under avsnitt I. Vissa inom utbildningdeparlemen-tels verksamhetsområdegemensamma ändamål, la upp vissa frågor rörande löneomräkningen ochutbelalningsreglerna för statsbidrag. Genom omfördelningav arbetsuppgifterna inom bildades en nyenhet, medieenhelen. Den har till uppgift att biträda departementsledningen med beredningen av defrågor som rör press, radio och TV (med undanlag av utbildningsradion ochullandsra-dion), film,htteratur samt andra massmedier. Prop.1981/82:100 Bilaga 12 153 Somjag har angett idet föregående, under avsnillet Vissa gemensamma frågor, avser jag att senare föreslåregeringen all för vid 1981/lägga fram en särskild proposition om denframtida statliga filmpoUliken. I proposifionenkommer alt anmälas resultatet av de förhandlingar som f n. pågår mellan staten ochfilmbranschen om ett fortsatt avtalsförhållandeefter del att filmavtal har upphört all gälla. Vidare kommer de två istatsbudgeten för innevarande budgetår upptagna anslagen Statens biografbyråoch Filmslöd alt behandlas i propositionen. I avvaktan på den särskildapropositionen bör dessa anslag föras upp i förslaget fill statsbudget för /83 med preliminärtberäknade belopp. Jag hemställer attregeringen föreslår att, i avvaktan på särskild proposition i ämnet, 1. lillStatens biografbyrå för /83 anvisa ell förslags anslag av . 2. tillFilmstöd för /83 anvisa ett reservationsanslag av . Prop.1981/82:100 Bilaga 12 154 Riktlinjerna förradio- och TV-verksamheten lades fasl av (prop.1977/78:91, KrU 1977/78:24, rskr 1977/78:337).