prop · G503116 · 1981-12-31 00:00:00 — Utredningenkonstaterar all de värden som kan åsättas aktier som blir föremål för sporadiskhandel inle alllid kommer all vara rikliga värdemätare för störte aktieposter.Här skall särskilt beröras sambandet med de förmögenhelsvärderingsprinciper somgäller för familjeförelag, där betydande förändringar föreslagits.Utgångspunkten för de justerade värderingsreglerna för familjeförelagsaklierhar varit all aktier i sådana förelag inte kan betraktas som likvidatillgångar, all värdet är kraftigt varierande och all beskattning inle bör skeav det kapital som arbetar i förelagen. Mol denna bakgrund har föreslagilsfrihet från förmögenhels-skatt för familjeförelagsaklier, frånsett alt likvidamedel i företaget skall beskattas. Förbundet är av uppfattningen altförmögenhetsbeskattningen av aktier bör omprövas. I den män detta ej sker ärdel angelägel all finna former som inte onödigt försvårar övergången lill enbredare spridning av aktierna. menar banken all åtgärder bör vidtas som möjliggör en handel medandelar och värdepapper i små och medelstora förelag. Del kan inle uteslutasalt en sådan handel skulle kunna medföra en, låt vara måttlig, ökad tillförselav riskvilligt kapital till dessa förelagsgrupper. Bankenhar ett direkt eget intresse härav eftersom banken har egna minorilelsinnehav iframförallt mindre innovalionsförelag, vilka banken, när bolagen nätt vissstorlek, önskar placera pä andra händer. Förslagetgynnar dessutom allmänt de små lillväxlföretagen, som är en av bankens främstamålgrupper. Bankenvill därför fillslyrka utredningens förslag all vad gäller de mindreföretagen en handel med aktier, andelar och andra värdepapper tUlskapas via fondkommissionärerna. Prop.1981/82:116 79 Härkan möjligen anläggas den i och för sig självklara synpunkten all, för allsystemen skall få någon omfattning, del krävs en hög lönsamhelsnivä i de småoch medelstora förelagen. Vidarelorde den enskilde förelagaren, innan handel med aktier i dennes bolag ägerrum, behöva känna sig säker på alt handeln med aktierna inte kommer all ledatill radikalt ändrade förmögenhelsvärden på det kvarvarande egna innehavet. Enannan fråga, som får bedömas som central för möjligheten all attraherariskkapital till de små och medelstora förelagen, är möjligheten all lämnautdelning. Fä placerare kommer att vara intresserade av enbart värdeiillväxlen,varför den nuvarande dubbelbeskattningen av aktieutdelningen kommer allinverka hämmande på salsningsvillighelen. Iavvaktan på en långsiktig och mer permanent lösning av dubbelbe-skallningsproblemelbör enligl bankens mening tills vidare provisoriska regler kunna införas för deförelag som omfattas av utredningens förslag. Föreningenansluter sig lill utredningens förslag beträffande han del med icke börsnoterade papper. Utredningendiskuterar frägan om information om och från de förelag vars aktier icke ärbörsnoterade men som ändå är föremål för handel genom en s. k. märket maker.Även om kravet på information kan uppfattas som besvärande, framför alll av demindre företagen, är del ur placerarnas synvinkel myckel viktigt alt dessakrav inle sätts alltför lågt. Pä märket makern måste därtUl höga krav ställaspå information om den handel som sker genom dess försorg. TCOhar i sitl remissyttrande angivit att organisationen tUlstyrker förslaget iden mån förslaget innebär alt de mindre och medelstora förelagen inle längreblir diskriminerade i förhållande till de större när del gäller försörjningenmed riskkapital. Utvecklingsfondenanser alt utredningens förslag om handel med icke börsnoterade förelagsaklieroch andra värdepapper tillför företagens riskkapitalförsörjning ell värdefulltinslag. Del är ju dock upp till företagen själva om de vill utnyttja dennamöjlighet och genom att l.ex. fiUskriva aktierna skilda röstvärden kaninflytandet för förelagens ägare säkerställas. Preferensaktier ochinlösensmöjligheter är ytterligare exempel. Genom att stora krav pä informationställes, introduklionsvis och fortlöpande, kan riskkapilalplacerare erhålla ellbedömningsunderlag för köp och säljbeslul. Då underlaget för lånefinansieringvidgas genom stärkt egenkapitalbas kan investeringsnivån påverkas positivt. Denunder senare år svaga investeringsviljan kan förklaras genomminskad riskbenägenhel p. g. a. län eller försämrad soliditet. De godaerfarenheter som föreligger utomlands, främst i , betr. dylik riskkapilalförsörjninglalar även för att möjligheterna härvidlag bör prövas även här. 1981/82:116 80 Fondenstödjer utredningens förslag om tillkomsten av en Onolerad VärdePappershandel (OVP-marknad).Med OVP-marknad avses organiserad handel över banker och fondhandlare avaktier och andra värdepapper som ej är inregistrerade eller noterade päStockholms fondbörs. möjliggörtillkomst av ett större och mer organiserat riskkapilalutbud till gagn förfondens målgrupp möjliggörkanalisering av kapital frän aktiefonder och aktiesparfonder till småföretagsamt innebär en möjlighet för lönlagarägda företag att göra arbetstagaresaktieandel i dessa förelag likvida kanbidraga tUl en förändring i attityd och handlande hos såväl kapilalplaceraresom företagen (kapitalsökarna), t. ex. i syn på finansiering av liUväxl (skuldsältningsgradkontra eget kapital) och benägenhet alt släppa in nya ägare i förelagen kanskapa ett posifivt företagsklimat och incitament för tUlväxt innebärägarspridning och fokusering på småförelag. Fonden viU härvid understryka alt enOVP-handel bör utformas så att dess existens och budskap ges elt innehåll somberör en bredare grupp förelag och ej blir en exklusiv isolerad företeelse deincitament och främjande åtgärder som mäsle införas för de som har alt ansvaraför OVP-handelns uppkomst ges sådan styrka och varaktighet all handeln blU"altrakfiv även på lång sikt. En olycklig utveckling av OVP-marknaden kan härorsaka förtroendebrisl och skador denlösning med "market-makers" som föreslås är sannolikt den endamöjliga för en OVP-handels uppkomst och alt härav följer en ökad ansvarsrollför mäklarna mannoga måste överväga gängse styrande etiska regler för akliehandel och somkomplement lUl allmänt skrivna regler bör nya former för ansvarsfördelning prövasmellan förelag, mäklare och aklieköpande allmänhet. Enbetydligt större del av fondens målgrupp lorde beröras av införande av en OVP-marknadän av A Ill-listan. Förfondens del lorde en OVP-marknad ej innebära några förändringar i fondens kredilroll.MedeUåneförelagel har 10 anställda och myckel begränsat egenkapital. Generelltlorde i övrigi gälla att elt målgruppsförelag som noteras på en OVP-marknad ejär utesluten från fondens service och kreditgivning, t. ex. större PU-lån.Möjligen medger detta alt fonden kan ställa krav på en mer normal soliditet förbeviljande av lån. Fonden kan i övrigi få en informa-lionsroU och atlilydpäverkansroll.Vidare kan enskilda projekt l.ex. "Lönlagarägda förelag" perifertberöras. Fondenger service i samband med bildandel av lönlagarägda förelag. 1 den månlönlagarna ej är all betrakta som bolagsmän ulan anstäUda vilketär fallet i flertalet projekt - synes del både rimligt och lämpligt om, åtminstone på överskådlig fid, möjlighet erbjöds de anställda alt kunna hkvidera andelar. Dessa är ju som regel annars tolaU låsta om inle huvud ägaren eller företaget ikläder sig inlöseförpliktelser. Enorganiserad form av värdepappershandel kan länkas få vissa aUmänl 1981/82:116 81 fördelaktigaspin-off-effekter för förelagandel vid sidan om kanalisering av riskvilligtkapital. Fonden vill här framhålla möjligheten av följande. Noteringpå en OVP-lisla betyder ju att man kvalUlceral sig för allmänheten, dvs.företaget är bedömt seriöst och dugligt och är belroll. Detlaskulle i sig kunna betyda all - företagels och förelagarensstatus höjs - borgenskrav bör bortfalla ellerminska - förelagaren får möjlighet allefter eget privat behov lösgöra del av kapital ulan all lappa kontroll ellertvingas överväga lolalförsäljning eller uppgående i annat bolag, dvs. - all ägandet sprids - altstörte intresse för förelagande skapas och alt detla överflyttas lill en större potentiell grupp företag än bara storföretag. Ettförelag med t. ex. 40 anställda med goda utsikter kan aldrig identifiera sigmed dagens börsnoterade företag eller se som eltöverskådligt idenlifierbart mål. Som utredningen framhåller styrks detla ocksåav AB Förelagskapilals erfarenheter. Däremot kan företaget väl identtfiera sigmed en "större" kollega med t. ex. 100 anställda och som är OVP-noteral.Den mälsätlningsprocess som härvid skulle kunna uppslå skulle kunna vara myckelpositiv för förelagandel och öppnar därmed nya möjligheter. En OVP-marknadsom mål kan också omfattas av inte bara företagaren utan av de anställda ochsamhället och skulle alltså kunna bidraga lill en altitydsförbällring lillföretagandet. En börs skulle också med lämpliga incitament pä ett positivt säll- som gärna uppslår i regionala former - fånga upp och fästa allmänhetensintresse på mindre-förelagandel, dess villkor och vårt beroende avförelagandel. Utredningenbehandlar endast ytligt integrilelsaspekler för den placerande allmänheten.Exempelvis lorde regler behöva en översyn med hänsyn till all man iförslaget arbetar med mindre förelag och nya värdepappersformer än som nugällande regler för avser. Jämförman regler och lagar för den amerikanska OTC-handeln så är denna oerhört myckelmer reglerad genom Securily Exchange Commission än motsvarande i Sverige.Dessa regler har dock sina rötter i 30-lalets börskrascher. Utredningenföreslår inrättandet av s. k. market-makers enligl anglo-sachsisk förebild.Sannolikt är delta enda möjligheten all få lill stånd en fungerande OVP-handel.Market-makers främsta uppgift är all ständigt akfivt marknadsföra värdepapprel.Market-makers kommer alltså att få en central roll som i hög grad också rörprissättningen av värdepappren. Utredningen framhåller också nödvändigheten avatt dessa mäklare får utökade befogenheter att handla i egen räkning. Häravföljer också ett allmänhetens beroende av mäklarna som innebär ökat ansvar fördessa. EnligtUtvecklingsfonden bör frägan om ansvarsfördelning mellan förelag och market-makersbehandlas djupare än vad utredningen gjort. 1981/82:116 82 4 Möjligheter att placera icke börsnoterade värdepapper i aktiefonder och aktiesparfonder framhåUer är den grundläggande tanken i aktiefonds-verksamhet attdärigenom skall erbjudas möjlighet lill placering i värdepapper i betryggandeformer. Reglerna i akfiefondslagen om verksamhetens organisafion,riskspridning, begränsningen lill värdepapper, som är lätt omsättningsbara,etc. är avsedda all minimera riskerna för andelsägarna. I lagen är vidareuttalat all fondbolag vid förvaltning av aktiefond skall handla uteslutande ifondandelsägarnas gemensamma intresse. Denna grundsyn på aktiefondsverksamhelenhar frångåtts i fråga om de företags-anknutna aktiesparfonderna, vilka kansägas mer bygga pä samhörigheten med del förelag i vUkel man är anställd ochintresset av all stödja delta än pä de irygghetskrilerier som kännetecknaraktiefonder och allmänna aktiesparfonder. Först kan konstateras altutredningens förslag om införande av en A Ill-lista vidgar placeringsmöjlighelernaför akfiefonderna på säll som kan vara till gagn för verksamheten ochandelsköparna. Den sakkunskap som fondbolagen är avsedda all garanteraandelsköparna när del gäller val av placeringsallernaliv gör all del inte lordebehöva befaras någon kvali-lelsförsämring i fondernas portföljer, även omvillkoren för börsintroduklion mjukas upp. Liknandesynpunkter kan läggas pä utredningens förslag i fråga om viss rätt föraktiefonder all placera i värdepapper som inle är börsnoterade. Inspektionendelar utredningens uppfattning all sådana placeringar skall fä ske intill högst10% av fonden exklusive sådana inlroduktionspapper som avses i 19§ andrastycket 3. akliefondslagen. Begränsningen infill överensstämmer medEuroparådets rekommendationer. Inspektionen anser också all förvärvat inlroduktionspapper,som ryms inom nyssnämnda , inle skall behöva avyttras, även om fristen enligl19 § tredje stycket gäll ul, förutsatt givetvis all del bedöms förenligt medandelsägarnas intresse all värdepapperet behålles. Inle heller har inspektionennågon erinran mol de av utredningen angivna slagen av värdepapper i vilka placeringskall kunna ifrågakomma. Enligl förslaget skall också andelar i kommanditbolagkunna förvärvas. Del kan ifrågasättas om del finns något praktiskt behov av ensådan möjlighet. Vad i övrigi gäller akfiefonds placering i värdepapper som inleär börsnoterade vill bankinspektionen framhålla följande. Förvärvav särskilt onoterade aktier kommer att ställa särskilda krav på fondbolagennär det gäller all bedöma om visst värdepapper kan godtas med hänsyn tiUmöjligheten all fastställa dess rätta värde och omsällningsbarhel. Bedömningenmåste också innefatta överväganden om huruvida ell sådant placeringsalternaliv sellutifrån vad som bäsl gagnar fondandelsägarna är all föredra framför andra tillbuds slående alternativ. 1 en aktiv portföljförvaltning mäsle förvaltarenfortlöpande bevaka utvecklingen i fråga om allernaliva placeringsmöjligheter.Leder denna bevakning fill all omplacering anses lämplig är del naturligtvisviktigt all värdepapper som bör bytas ul är omsätlningsbart. Delfår därför förutsättas all placering i onolerade värdepapper sker med slorförsiktighet. Bl.a. bör tillses all inle innehavet av papper med samma utfärdareblir för stort inom 10-procentsramen. I de största fonderna ryms inom denna ramabsolut sett 1981/82:116 83 I den mån inle redan begränsningen lill av röstvärdet i ell mindreförelag sätter en spärr i fråga om innehavets storlek, bör därför tillses attengagemanget i ell och samma förelag hålls på en efter omständigheterna rimlignivå. Del bör observeras alt förekomsten i aktiefond av icke börsnoteradepapper medför osäkerhet margineUt sett betr. värdet av andel i fonden, ettvärde som eljest låter sig lätt fastställa dag för dag på basis av börsensnoteringar. Utifrån det nu anförda om allernalivaplaceringsval med sikte på fondandelsägarnas bästa , är delenligt inspektionens uppfattning tveksamt om aktiefonders placeringar i bolagsom inle är börsnoterade kommer all fä nämnvärd omfattning. Enligt utredningen skallandra aktiesparfonder än företagsanknutna få placera i värdepapper, som inle ärbörsnoterade, i samma omfattning som aktiefonder. Dock anges att 10%-spärrenbetr. sådana värdepapper får överskridas vid förvärv av värdepapper med samme utfärdare.Denna regel har inte närmare motiverats och kan därför inte tillstyrkas.Bortsett från oklarheten i sistnämnt avseende har inspektionen ej något alterinra mol förslaget beträffande dessa aktiesparfonder. Utredningen diskuterar vadden kallar för "förelagsanknulna" aktiesparfonder med riskspridning.I själva verket är det här fråga om aktiesparfond i allmänhet, som i principkan startas av var och en efter bildande av fondbolag som förvallar fonden. Ellanlal förelag - börsnoterade aktiebolag - har startat sådan fond vilken iprincip står öppen för allmänheten men faktiskt vänder sig endast till deanställda i företaget i fråga. Utmärkande är all tyngdpunkten i placeringarnaligger på del ifrågavarande bolagels egna aktier, i vilka på grund av dispens enligl21 § andra stycket akliefondslagen placering fär ske infill 20-25 § avfondförmögenheten. Utredningen tänker sig delta som en lämplig form betr.anställda i bolag som inle är börsnoterat. Bolaget skulle därvid ta inifiafiv fillbildande av fondbolag för ändamålet. Delta låter sig väl göra på grund av vadsom gäller för aktiesparfonder i allmänhet. Utan särskilda åtgärder kan om utredningensförslag genomförs placering ske i förelagels egna aktier intill avfondförmögenheten. I sakens natur ligger alt bankinspektionen normalt med sitttillstånd medger att aktiefondsverksamhet av ifrågavarande slag startas, omdel finns rimlig anledning antaga all sådan volym av verksamheten uppnås attden kan bära administrationskostnaderna ulan alltför kraftig belastning på ellfåtal andelsägare. Däremot kan del knappast ankomma pä inspektionen all vidprövning av tillslåndsärenden göra bedömningar med avseende på bolagets ekonomiskastatus eller utvecklingsförutsällningar. Slor tveksamhet hyser inspektionenvidare inför möjligheten att ge dispens för vidgad placering i"egna" aktier på säll som skett i nägra aktiesparfonder, som startatsav stora börsnoterade bolag. För all hällaadministrationskostnaderna nere anser inspektionen all ell och samma fondbolagbör kunna förvalla ett flertal aktiesparfonder av del angivna slaget. Depraktiska hinder häremot som kravet på andels-ägarrepresentalion i fondbolagetsstyrelse tidigare utgjort är delvis undanröjda genom lagen (1980: lOOl) omändring i lagen om aktiesparfonder. Ändringen innebär all envar fond skall vararepresenterad med minst en ledamot och all vid tiUämpningen av 17 § tredjestycket sista punkten beslut om hur rösträtt skall utövas för någon viss avfonderna är giltigt om det biträtts av mer än hälften av samtliga andelsägarrepresenlanleri styrelsen. Inspektionen är vidare positiv lill dispenser i fråga om krav påaktiekapitalets storlek i fondbolag som förvallar aktiesparfonder med relativtliten fondförmögenhet. 1981/82:116 84 Slutligenvill inspektionen fästa uppmärksamheten på del förslag från om ändring av akliefondslagen, över vilketinspektionen på remiss av ekonomidepartementel yttrade sig (remiss1980-10-16). Förslaget avsåg rätt all lill akfiefond förvärva icke noteradeskuldebrev säsom kapilalmarknadsre-verser och liknande. Det synes lämpligt attdenna fråga prövas i samband med förslagen i del nu remitterade belänkandet. Utifrånde synpunkter som kammarrätten har att beakta föreligger ej anledning fillerinran mol utredningens förslag. Utredningenföreslår att aktiefonder skall få rätt alt placera högst tio procenl av sittvärdepappersinnehav i icke börsnoterade svenska aktier, obligationer,förlagsbevis, liknande skuldebrev och andra bevis om delaktighet i svensktbolag. Kollegiet kan i huvudsak tillstyrka detla men finner all frägan omförvärv av andelar i handelsbolag/kommanditbolag fordrar ytterligareöverväganden inte minst av skattemässig natur. Ävenbeträffande aktiesparfonder föreslår utredningen all dessa lill högst fio procenlskall få förvärva värdepapper av här nämnt slag. Delta skulle innebära att akfiesparfonderskulle få förvärva exempelvis obligationer utgivna av och andelar i ickebörsnoterade förelag men icke motsvarande värdepapper i börsnoterade förelag.Delta är inte rimligt. Enliglkollegiets mening ligger del närmast lill hands att i slällel utforma reglernasä all aktiesparfonder visserligen får rätt all placera högst lio procenl avsitt innehav i icke börsnoterade värdepapper men endast av det slag (aktier ochvissa skuldebrev) som anges i 3 § första stycket lagen om aktiesparfonder. Vadså gäller förslaget all förelagsanknulna aktiesparfonder skall fä startas äveni icke börsnoterade företag delar koUegiel i och för sig utredningensuppfattning all ell sparande av delta slag bör få ske också i sådana förelag.Däremot är kollegiet mera tveksamt till om en anknytning till akliesparfondsystemetär lämpligt i dessa fall. Likaså kan ifrågasättas varför de anställdasplaceringar fill endasi skulle få ske i det egna företaget. Anställdasom bidrar med kapital till det egna företaget torde ha delvis andra motivhärför jämfört med annat sparande. Även om ell syfte självfallet kan var allerhålla en rimlig avkastning lorde ofta vikt läggas ocksä vid sådana motiv somalt främja förelagels utveckling och därmed undanröja eller mildra framfidsriskerför egen del saml all erhålla elt vissl ökat inflytande över och insyn i detegna företagets verksamhet. Reglernaför aktiesparfonder är utformade bl. a. för att genom en oberoende förvaltningmedverka till all uppfylla de avkastnings- och riskspridningskrav som ärutmärkande för ell traditionelll aktiesparande. Även föreskrifterna om särskillfondbolag m.m. har sin bakgrund i det traditionella akliesparandel. Dessaförulsätlningar gör sig inle gällande på samma sätt i de fall som äraktuella. Här bör istället, med skattelättnader som är likvärdiga de inom akliesparfondsystemet,eftersträvas enklare mera direkta organisatoriska former för de anställdasmedverkan i del egna förelagels kapitalförsöri- 1981/82:116 85 ning.Del bör prövas om detla kan ske i den ekonomiska föreningens form varvid visserfarenhet skulle kunna sökas i den försöksverksamhel med lönlagarägda företagsom pågår (prop 1980/81:130). Molbakgrund av alt del här inle är fråga om ett traditionellt akfiesparan-deframstår förslaget att begränsa placeringarna i del egna förelaget lill högst2025 % av de totala som omofiveral. Del förefaller egendomligt all anställdasom vill bidra lUl det egna företagels kapitalförsörjning skulle behöva avsälla75-80 % av medlen lill placeringar i andra förelag. Utredarenföreslår all akfie- och aktiesparfonder skall få köpa aktier i ickebörsnoterade bolag. De privatpersoner, som innehar andelar i sådana fonder,torde i regel utgöra sådana smäsparare som inte anser sig ha sådan kännedom om akfiemarknadenall de själva kan avgöra i vilka börsnoterade aktier de skall placera sinasparmedel. Därför köper de andelar i olika slags aktiefonder och överlåterdärmed besluten om akfieförvärven ål de sakkunniga aklieplacerarna vidfondbolagen. Andelsägarna torde inle vara intresserade av kortsiktigaspekulationsaffärer ulan söker inflationsskyddad placering av sina sparmedel.De torde förvänta sig alt fonderna placerar sina medel i relativt säkravärdepapper. Utredningens förslag all tio procenl av fondens medel skall fåplaceras i icke börsnoterade aktier kan medföra ökade risker för fondernaskapitalplaceringar. Därför bör andelsägarna enligt mening gesmöjlighet all välja om de vill dellaga i dessa mera riskfyllda aktieplaceringar.Detta kan ske genom att man bildar särskilda aktiefonder, som enligt stadgarnaskall få förvärva icke börsnoterade aktier, medan de nu existerandeaktiefonderna inle skulle ha denna rätt. Analogi finns redan nu aktiefonder somspecialiserat sig på vissl slags värdepapper, exempelvis utländska aktier,konvertibla skuldebrev eller obligationer. Utredarenföreslår att icke börsnoterade företags aktier och andelar ska fä ingå i förelagsanknulnaaktiesparfonder. Utredaren anser sig dock inle kunna föreslå alt sädana förelagsanknulnaakfiesparfonder skall få bildas som tiU skulle placera sinatillgångar i mindre och medelstora företag vars andelar eller aktier inle ärbörsnoterade. Vidare föreslås all företagsanknuten aktiesparfond medriskspridning skall ha rätt att inneha aktier i eget icke börsnoterat företagmed högst 20 liU 25 procenl av innehavet medan övriga tillgångar i fonden skallvara placerade i börsregistrerade värdepapper. Deanställda, som aktiesparar i de egna förelagen, lorde ha goda möjligheter attskaffa sig kännedom om företagens ekonomi och därmed vara väl medvetna om vilkarisker aktiesparandet kan innebära. har därför inga invändningarmot utredarens förslag vad avser förelagsanknulna aktiesparfonder. Länsstyrelsenhar inget alt erinra mol utredningens förslag om fonders möjligheter tUlplaceringar i icke börsnoterade värdepapper. När del gäller aktiesparfonderanser del rimligt att i den mån denna konstruktion kommer attbibehållas också låta den lill viss del omfatta placeringar i små ochmedelstora förelag. 1981/82:116 86 RSVvUl påtala att det av utredningen myntade begreppet "förelagsanknulna"aktiesparfonder med riskspridning kan vara vilseledande. Enligl lagen om aktiesparfonderfår nämUgen förelagsanknulna akfiesparfonder anskaffa aktier enbart i det egnabolaget. Begreppet företagsanknuten bör även i framfiden få tillämpas enbart pånu nämnda aktiesparfonder. Det av utredningen föreslagna fondsystemet avser juen vanlig aktiesparfond vilken medgefts dispens från 21 § akliefondslagen.Något vägande skäl all "döpa" dessa vanliga aktiesparfonder fiU"företagsanknutna" aktiesparfonder med riskspridning föreligger inleenligl RSVs mening.