prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — a. studera vilka bidragvattenkraften kan ge till denframlida energiförsörjningen.Valtenfallsverkel ser delta som ett motiv till alt verket ges möjligheterall genomföra de tidigare nämnda utredningarna och projekteringarna för alldärigenom kunna förse kommittén med ett fylligare material angående utbyggbar vattenkraft än vad som annars blirfallet. Beträffandekärnkraftverksamheten anför vattenfallsverket bl.a. följande. Produktionen från dekärnkraftverk som drivs av verkels personal dvs. och Forsmark, beräknas år1990 uppgå lill eller av denberäknade totala elproduktionen i landet. Verkets satsninginom kärnkraftområdet är inne i ett intensivt skede. I fullföljsidrifliagningen av block 3 och 4 och anläggningen planeras frän är 1982vara i kommersiell drift med 4 block. I Forsmark är två block i drift och fr.o. 1985/86 beräknas tre block vara i drift. Kärnkraftenssäkerhetsfrågor är av central betydelse för den fortsatta utvecklingen påelenergiområdet. Resurserna för all bearbeta dessa frågor har kraftigt förstärktsunder senare år. I samarbete med övriga kärnkraft-förelag i Sverigehar verket inrättat Rådet för kärnkraflsäkerhel (RKS). Detta hartilldelals vikliga utvecklings- och samordningsuppgifter inom områdenaerfarenhetsåterföring, utbildning, kvalitetssäkring, haveriberedskap och säkerhetsanalys. Rådet har varitverksamt drygt ell år och därvid initierat och medverkat i flerabetydelsefulla projekt på dessa områden. Rådet svarar även för vissa internationella kontakter bl.a. gentemotmotsvarande organ i andra länder. Vattenfallsverketavser all ombilda del inom verket bedrivna kärnreak-lorsäkerhetsprojektet(KSP) lill en linjeorganisalionsenhet. Denna organi-sationsändringpermanentar och stärker den samordning av det centrala säkerhetsarbetet somgenomfördes då KSP inrättades och knyter säkerhetsarbetet fastare till driftverksamheten. Ett led i arbetetpä återkommande säkerhelsgranskning är de riskanalyser för och somvattenfallsverket har startat. Studien för avslutade en förstaetapp och Prop.1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 125 kommer därefter successivt att kompletteras. Studien förRinghals 2 startade och beräknas i första etappen kunna genomföras lillhösten 1982. Vattenfallsverketmedverkar tillsammans med statens kärnkraflsinspek-tion och övrigakärnkraftföretag i det s. k. FILTRA-projeklet, som studerar metoder förfiltrerad Iryckavlaslning av reaktorinneslulningar. Projektet beräknas vara genomfört . Inom områdetbehandling och slutförvaring av använt kärnbränsle och radioaktivt avfallhar kraflförelagen lUldelals vidgade uppgifter. Dessa uppgifter kommer allskötas av det samägda bolaget (), där enheten för kärnkraftsavfallelsbehandling och slutförvaring (KBS) kommeralt svara för det långsiktiga utvecklings-och planeringsarbetet. Regeringens uppdraglill vattenfallsverket alt i samarbete med berörda intressenter -övrig kraftindustri, kommunerna och industrin - utreda kolanvändningenshälso- och miljökonsekvenser, det s. k. KHM-projeklet, fortsätter ihuvudsak enligt planerna. En lägesrapport avlämnades . stort antalundersökningar och forskningsprojekt har påbörjats som har löptsedan projektet startades . Slutrapport kommer att avlämnas i slutet av år1982. Under våren 1981fastställde vallenfallsverkel en plan för forskning, utveckling ochdemonstration /82-1985/86. Verket avser all avdrifimedel satsa ca 500 milj. kr. på forskning och utveckling . Utvecklingsarbetetär uppdelat på fem huvudområden. Området "Ny energiteknik och rationellenergianvänding" har ägnats speciell uppmärksamhet och denekonomiska ramen i femårsplanen har ökats från 77 till 102 milj. kr. Dettamotiveras främst av verkels omfattande aktivitet vad gäller solenergi ochvärmepumpar som har tilldelats 71 milj. kr. Därutöver beräknas alt yllerligaremedel erfordras för investeringar i solenergiprojekl. Arbetet inomsolvärme- och värmepumpsområdel fortgår planenligt och med starkt utökad volym vad gäller såvälekonomiska och personella insatser som ianlal och projekt. Den nya laboratoriebyggnaden i Ålvkar-leby häller f. n. påatt tas i bruk och beräknas vara helt färdigställd . Beslut har träffatsom utbyggnad av tre stora värmepumpar i , och med en effekt omvardera ca 10 MW värme. Dessa kommer all ge ökade erfarenheter om förutsättningarna föratt med stora värmepumpar minska oljeberoendet och underlag för fortsatt utvecklingsarbete. Åven ett stort antal mindrevärmepumpsprojekl har startats. Arbetet med detstora solprojektel i har fortsalt med en mer ingående områdes- ochhusprojeklering. Vattenfallsverkels personal har medverkat i stor omfattning iprojekteringen av del solvärmeprojekl som Prop.1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 126 genomförs av Fjärrvärmeakliebolag. Åven iandra fall har ell samarbete kunnat etableras med kommuner, medindustriföretag samt med varigenom verkets resurser och ertarenheler kan utnyttjas istarkt ökad omfattning. Utvecklingsarbetetinom övriga nya energikällor inriktas på sådana alternativ som direkt kannyttiggöras för elkraflproduklionen eller som påverkar kraftsystemet.Insatserna koncentreras till energialternativ som har lämnat grundforskningssladiel. Nämnden förenergiproduktionsforskning (NE) har beslutat all uppföra två storavindkraflaggregal av storieksordningen 2 MW vardera. Vattenfallsverketfungerar som representant för NE vid byggandet av vindkraft-aggregatet påGolland. Utvecklingsarbetet omfattar för verkels del även klarläggande av hurvindens variationer påverkar anläggningarnas lokalisering och utformningsaml vindkraflproduklionens återverkan på kraftsystemets produklionsregleringoch överföringsbehov. En lokaliseringsslu-die av stora gruppslalioner för vindkraft harigångsatts. Som en följd av engenomförd studie rörande aktuell teknik och utvecklingsmöjligheter förelektriska vägfordon har vissa insatser inom området startats. Studien visaratt el för vägfordonsdrifl är energiekonomiskl fördelaktig. Delta äri sig ell starkt argument för elfordon, men dessutom är del mycketbetydelsefullt all en övergång lill eldrift möjliggör användning av andraprimärenergikällor än olja. De miljömässiga fördelarna är påtagliga,håller f. n. på att anskaffa ett mindre antal eldrivna bilarför placering vid förvaltningarna i olika delar av landet. Ianslagsframställningen redovisar vattenfallsverket också sin syn på frågorrörande bränsleförsörjningen och anför bl. a. följande. Den inlernalionellaoljemarknaden har återgått lill mer stabila förhållanden delvis påminnande omdem som rådde före Irankrisen. Tillgången på råolja och oljeprodukter svarar väl motefterfrågan. Eflerfrågeuppbroms-ningen förstärks av den efter Irankrisen ungefärfördubblade prisnivån och därav beroende allmänna utvecklingen av världsekonominmed bl. a. betydande handelsbalansunderskotl för många länder. börjar imånga länderdet planmässiga arbetet alt minska oljeberoendet att ge resultat. Osäkerheten omoljeprisulvecklingen är stor. I bakgrunden ligger risken för nyaallvarliga störningar med ursprung i krismässigt betingadeproduktionsinskränkningar på olja. Vid frånvaro av allvariiga störningar påoljemarknaden blir prisutvecklingen i hög grad beroende på om OPEC-länderna,speciellt , begränsar sill utbud av olja med överskolloch prispress på oljemarknaden. Om utbudet inte begränsas torde den nuvarandehöga oljeprisnivän komma alt sjunka både realtoch nominellt . Världsmarknadspriserna pä kol uppvisadeen relativt kraftig ökning under senaredelen av 1970-lalel bl.a. beroende på ökad efterfrågan. Ökningen har fortsatt under åren 1980 och 1981.Den långsiktiga prisutvecklingen påkol väntas dock bli gynnsammare än för olja. Prop.1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 127 I Svenskt KolkonsorliumAB äger vallenfallsverkel av aktierna. Övriga delägare med vardera likastor andel är , ocb kommunalägda . Verkets insatserför all klarlägga förutsättningarna och vidta åtgärder för alt anskaffa kol skerhuvudsakligen inom bolaget. En viktig del avverksamheten hitfills inom Svenskt Kolkonsorlium har varit en prövning avprojekt som kan utvecklas lill delägarskap i kolgruvor. Geografiskahuvudmålområden har bl.a. med hänsyn till de svenska miljökraven varit och . Prisnivån på uranväntas bli realt oförändrad bl. a. beroende påupptäckter av nya gynnsamma fyndigheler. och Forsmarkskraftgrupp AB:s behov av uran är läckt helt t. o. m. . Marknadenbedöms gynnsam för kompletterande upphandling och sådan avses genomföras under budgetåret1981/82. Vallenfallsverkeloch SKBF har regelbundna kontakter med uranleverantörer i och förall bevaka uranmarknaden. Den totalaelkonsumtionen i landet inkl. överföringsförluster var högre /81 än under /80 och uppgick lill 94,6 TWh.Exporten ökade och uppgick till . Utvecklingen inomindustrin innebar en minskad elkonsumtion under /81 jämfört med1979/80. Största nedgången inträffade inomjärn- och stålindustrin, gruvindustrin och den kemiska industrin. Inom massa- och pappersindustrin varelförbrukningen oförändrad. Endastlivsmedels- och verkstadsindustrin uppvisade en nämnvärt ökad elförbrukning. Konflikten påarbetsmarknaden medförde en endast obetydlig minskningav elförbrukningen inom industrisektorn. Motsvarande minskning av elförbrukning underarbetsmarknadskonflikten var avsevärt större. Delta innebär allminskningen av elkonsumtionen enliglslalisliken är mindre än vad som svarar mol en konflikifri induslriulveckling. Övrigseklorn somomfattar hushåll och handel m.m., uppvisar en ökning av elförbrukningen vilket är avsevärt högre än den ökning om0,som redovisades för /80. Av följande framgårhur den tolala tillgången på elkraft har fördelat sig på olika kraflslagoch import under,. Prop.1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 128 Skillnaden mellanimporien och den tidigare redovisade exporten visar på en nettoexport om 2,3TWh under /81. Under budgetåret1980/81 färdigställdes nya vallenkraflanläggningar med en produktionav /år. Den totala produkfionen av vattenkraft var lägre änunder /80 beroende på lägre tillrinning, speciellt i Lule älv. Kärnkraften svaradeunder budgetåret för av den totala krafllill-gången i landetjämfört under närmast föregående budgetår. Produktionsökningeni kärnkraft beror huvudsakligen på idrifliagningen av och ökadenergifillgänglighel hos tidigare idrifllagna block. Tillgänglighetenuppgick sålunda till i medeltal hos dessa sex block, vilket överensstämmer väl med förväntat värde. Pä grund av denökade kärnkraflproduklionen blev det möjligt all ytterligare sänkaproduktionen av oljebaserad värmekraft med drygl jämfört med1979/80, vilket motsvarar en oljebesparing av ca . Den totalaelförbrukningen har ökat med under 1970-lalet. Kraflförelagen inomCentrala driflledningen (CDL) påbörjade en gemensam utredningavseende del framtida elbehovet. Arbetet med denna utredning har slutförts under hösten1981. I avvaktan på ochanalysen av den sannolika effekten av CDL-prognos, de nyligentagna energibeslulen och dess tillämpningsregler saml konsumenlreaklionerhar vallenfallsverkel i sin anslagsframställning vall alt utgå från 1980års prognos. Denna innebär för verkels del en kraftförsäljning om 67 TWhär 1990. Detta motsvarar för riket en elförbrukningsnivå om inkl.överföringsförluster, dvs. samma förbrukningsnivå som beskrivs i prop.1980/81:90 om riktlinjer för energipolitiken. Underhandsmaterialfrån CDL-undersökningen indikerar enligt verket en lägre industrilillväxl än vad somhar förutsatts i tidigare prognoser. Osäkerheten i bedömningar rörande den samhällsekonomiskautvecklingen är dock stor. kan konstateras all potentialen för ökadelanvändning som ersättning för oljeprodukter är betydande. Uppvärmningen aven stor del av bostads- och lokalbeslåndel baseras på olja. Åven inom industrin finns enbetydande oljeanvändning i processer och för lokalvärme. En del avoljeanvändningen för fjärrvärme kan även ersättas med energi fråneldrivna värmepumpar och under vissa tider elpannor. Prop.1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet Under budgetåret1980/81 färdigställdes Granboforsens kraftverk i , ett femteaggregat i Harsprångets kraftstation i Lule älv och ett andra aggregat i Näskraftstation i samt Asele kraftstation i . Vidare harkärnkraftblockel Forsmark I tagits i kommersieU drift. Beslut om nyaproduklionsanläggningar behöver enligl verket inte las under innevarandebudgetår för all elförsörjningen inom del statliga avsättningsområdetskall kunna fram lill slutet av 1980-lalel. Av andra änomedelbara elförsörjningsmässiga skäl kan emellertid yllerligareproduktionsenheter komma all färdigställas . ex. på kraftvärmeområdel där verket tiUsammans med vissa kommuner f.n.projekterar nya anläggningar för fasta bränslen. Eventuell tidigareläggning avvallenkraflobjekl kan motiveras av strävan att minska oljeberoendet ochav sysselsättningsskäl. Produktionssystemetsleveranssäkerhel ur effeklsynpunkl är fillgodosedd med god marginal. Orsakenhärtill är bl.a. alt utbyggnadsbehovet i det statligaprodukfionssystemet bestäms av kravet på energireserv. beslutadeoch föreslagna kraftprodukfionsanläggningar framgår av följande sammanställning. 1976/77: IOO bil. 1975:30 bil, 1 1979/80: IOO bil. 1975/76:100 bil. Utbyggnadsplanenföreslås kompletterad med Sädva kraftstation och Sädvajaures utökade regleringi med planerad idrifttagning under /86. Sädva kraftstationoch Sädvajaures utökade reglering har genom regeringens beslut förklarats lillåtligenligt vallenlagen. Kraftstationen kommer att utrustas med ell aggregat med effekten 31 MW.Energiproduktionen beräknas uppgå till 114 GWh/är. I stationen användsfallhöjden mellan sjöarna Sädvajaure och . Fallhöjden varierar från 51 m fill 38m beroende på att bådasjöarna är reglerade. En del av fallhöjdeningår i den befintliga Ringsele kraftstation som 9 1981182. Prop.1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 130 färdigställdes och kommer att rivas ul.Energiproduktionen i Ringsele har varit i genomsnitt 28 GWh/år . Nellolill-skotlel i Sädva bhr alltså 86 GWh/år. Sädvajaures utökadereglering innebär att den nuvarande dämningsgränsen höjs 10 m medansänkningsgränsen blir oförändrad. Regleringsmagasinets volym ökar med 400 milj. m'till 600milj. Härigenom blir del möjligt alt öka produktionen ochminska den i kraftstationerna mellan och havet. Överläggningar harskett mellan vattenfallsverket, Kraftverk och MetaU ABom gemensam utbyggnad av Sädva kraftstation. I skrivelse till regeringen den 30november 1981 har vattenfallsverket redogjort för resultatet av dessa överläggningar. a. följande. Anläggningskostnadenför inkl. dess andel i Sädvajaures reglering beräknas lill 360milj. Överläggningarna har resulterat i en överenskommelse mellan verketoch kommun om gemensam utbyggnad av Sädva kraftstation varvid verket skall äga72% och . De överenskomna ägareförhållandena är samma som iBaslusels . Överenskommelsen har därför utformats som ett tillägg lill konsortialavtalet angående detta bolag. Tilläggsavtaletinnebär i korthet bl.a. all verket skjuter lUl den staten tillhöriga fallhöjden som kommer attfillgodogöras i Sädva kraftstation som sin del av delägarlån lill bolaget påtillsammans 9,3 milj. kr. medan betalar sin del med kontanter. Hela fallhöjden avsesingå i fasfigheten kronoöverloppsmark 1:2 som enligl kontrakt iseptember 1941 har upplåtits fill med valtenfallsrätl. avstårmot överenskommenersättning från den kontrakterade rätten och de vallen-kraftbyggnader somfinns på fasfigheten. Överlåtelsen av fastigheten från staten till bör ske eftersom den lämpligen bör utgöra strömfallsfastighet för Sädvakraftstation. Medelsbehov utöver tidigare nämndadelägarlån för investeringen i Sädvakraftstation inkl. ersättningen liU förutses kunna läckas medBasluselsbolagets externa upplåning. Delägarnas borgensförbindelser för sistnämnd upplåning beräknas uppgå lillsammanlagt 360 milj. kr. Verkelsandel härav utgör 260 milj. kr. De väsentliga byggnadsarbetena beräknasstarta . Mol bakgrund häravhemställer verket alt regeringen godkänner tilläggsavtalet beträffandeBastusels som verket och kraftverk har träffatoch att verket får teckna avtal med innebärande bl. a. attupplåtelsefiden för valtenfallsrällen avseende fastigheten kronoöverloppsmark 1:2 upphör isamband med tillkomsten av Sädvakraftstation. Verket har för avsikt all överlåta den nämnda fastigheten till jämte övrigstaten tillhörig fallhöjd som kommerall utnyttjas i kraftstationen mol all Basluselsbolagel ålar sig de förpliktelser som följer av avtalet med angående vattenfallsrät-len.Verket hemstäUer vidare all ramen för borgensleckning räknas upp med 260milj. Prop.1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet Behovel av förnyelse avanläggningsdelar i äldre vallenkraflslalioner har ökat bl.a. beroende på altanläggningarna är förslitna eller alt ny utrustning ger en bättreverkningsgrad. Skärpta miljökrav innebär investeringar i de flestavallenkraflslalioner för att bl. a. sänka bullernivån. För att uppnå en bättretillgänglighet pä aggregaten i vallenkraftstalioner vid en eventueU störning påkraftnätet, avser vattenfallsverket installera dieselkraflverk i ett anlalstationer. Härigenom skall dessa stationer kunna startas utan hjälpkraft frånkraftnätet. Investeringar förkompletteringar av äldre anläggningar och byggande av små kraftverk kommer attfortsätta. Under /82 kommer ett minikraftverk att lagas i drift. Med befintligaanläggningar, beslutade och föreslagna utbyggnader saml prognosficeradeleflerfrågan erhålls energibalanser i det statliga kraftsystemet enligtföljande sammanställning. Energibalanser budgetåren1982/83-1988/89 (i TWh) 82/83 83/84 84/85 85/86 86/87 87/88 88/89 Primaförbrukningenligt normalårsprognosen inkl. tillkommande primaförbrukning(0,) vid exceptionella lorrårsförhål-landen Försäljningtill andra kraftföretag inkl. export Krafttillgång från egna befintliga, beslutade och föreslagna vattenkraftanläggningar, medelår Krafttillgäng frän egna befintliga och beslutade värmekraftanläggningar vid medeltillgänglighetfossileldad kraft kärnkraft Köpfrån andra kraft företag inkl. import Summakrafttillgång enligt energi kriteriet' 50,5 53,0 55,6 57,9 60,1 62,2 64,2 3,3 3,6 1,5 0,4 0,2 0,1 0,1 53,8 56,6 57,1 58,3 60,3 62,3 64,3 29,8 30,1 30,0 30,3 30,3 30,5 30,5 10,0 10,0 10,0 10,0 10,0 10,0 10,0 26,5 29,0 28,7 33,7 33,6 34,6 34,1 60,5 63,0 62,6 67,3 67,2 68,1 67,6 ' Energikriterium: Total produktionsförmåga = 0,8 x vattenkraftproduktion + 0,9 X värmekraflproduktion Prop.1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 132 Vattenfallsverkelsprojekleringsplaner omfattar ytterligare elt antal vattenkraftutbyggnader, torveldadekraflvärmeverk i och , ettkoleldal kraftvärmeverk i saml elt koleldal kondensverk i . Porsi och Laxedekraftstationer i logs i drift är 1961 resp. . De ärutrustade med två aggregat vardera. Den sammanlagda effekten är för Laxede128 MW och för Porsi 174 MW. Båda kraftstationerna är förberedda för ell tredje aggregat.Projektering av dessa tillbyggnader pågår.Om anläggningarna kommer till slånd ökar den installerade effekten lill 198 MW resp. 269 MW. Genom tillbyggnadernakan en större mängd vatten nyttiggöras under sommarens högvalienperiod. Vidare blir det möjligtatt öka energiproduktionen när efterfrågan kräver delta. Viss nytta uppkommerdessutom i andra kraftstationer i . En förutsättning för att projektenkan genomföras är all tillstånd lillutökad korllidsregle-ring erhålls. Regeringen gav den13 vattenfallsverket i uppdrag all fullfölja projekteringenav överledning av från lill Malgo-maj. Projektetkallas Falsjö kraftstation. Projekteringen görs i samråd med iVästerbottens län och kommun. Ansökan till vattendomstolinlämnades . Kraftstationen beräknas få en effekt på ca 46 MW. Energilillskotlet vidFalsjöslalionens tillkomst beräknas uppgå lill ca 216 GWh/år. Genom överledningenkan vatten tillgodogöras på ca 82 m fallhöjd varav 73 m i Falsjö ochresten i i utlopp. Anläggningen är tänkt att beslå av en 20 kmlång tunnel lill maskinslalionen som blir nedsprängd i berg. Från maskinslalionensprängs entvå km lång utloppslunnel lill . Tilloppsiunneln utformas så att Marsåns vallenkan ledas från lill maskinslalionen. I syfte all minskaskadeverkningarna föreslås viss valtentappning i Vojmån. Sysselsältningslillskoltelinom kommun bedöms enligt verket motsvara ca 1600 årsarbetare.Anläggningen som med optimal arbetsplan beräknas ta alt bygga bör kunna komma lillutförande under 1980-lalel.Eftersom projekt med motsvarande arbetskraftsbehov torde vara svåra att finna inom regionen har kommunenuttryckt önskemål om byggstart ulan tidsutdräkt. Arbetena medeffektivisering av energiproduklionsanläggningar sker kontinueriigl. Som ellled i arbetet har vallenfallsverkel hos vallendomstolen ansökt om all fåinstallera ett Qärde aggregat i . Förprojekleringenav torvkraftvärmeverket i redovisades /81. Avredovisningen framgick att projektet erfordrar visst statligt slöd förall komma lill stånd. Bearbetningskoncession för elt antaltorvfyndigheter har erhållits gemensamt med . Förhandlingar pågår med i omgemensam utbyggnad av verket.Storleken kommer all fixeras först vid den definitiva projektering- Prop.1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 133 en och kan bli från 33 MW el och 70 MW värme och upp emotdel dubbla. Med Eskilstunakommun har förhandlingar förts om möjligheterna att i gemensamtuppföra elt koleldal kraftvärmeverk om ca 55 MW el och ca 110 MW värme medidrifttagning . SKBF projekterar elllager för förvaring av låg- och medelaklivl avfall från de svenska kärnkraftverken. Arbetetär i första hand inriktat på lokalisering till Forsmark. Förhandhngar pågår mellanForsmarksbolagel och () om ombyggnad av och värmeleveranser från . Om projektetkommer fill utförande reduceras elproduklionskapa-citeten i Forsmark 3med ca . i pågår förprojekleringen. Ansökan ombearbelningskoncession för elt antal torvfyndigheter har inlämnats gemensamt medJämtlandskrafl AB och . Projektering av ettförsta koleldal kondensverk lokaliserat till pågår. Arbetetbedrivs i samråd med kommun och . Med nu förutsatt utveckling av elbehoveterfordras första blocket först inpå 1990-talel. För all öka beredskapen inför ändrade förulsätlningar på energisektorn inriktas arbetet på attmöjliggöra idrifttagning . Härigenom kan enligl verket enprojeklreserv skapas enliglrikfiinjerna i energipolitiska beslut . I fråga om distribulionsanläggningar anförvallenfallsverkel bl.a. följande.F.n. synes det enligl verkelsuppfattning troligt all landets elpro-duklionssyslem under 1980-lalel kommerall ha en tillfredsställande storlekoch sammansättning. Detta är dock inle tillräckligt för all ge en trygg tillförsel lill lägsta möjliga kostnad. Väsentligautbyggnader måste genomföras i stamnätet för all helaproduktionssystemet skall kunna utnyttjas ochför all driftsäkerheten skall bli acceptabel. I regionala nät erfordras utbyggnader för all konsumenterna ävenfortsättningsvis skall kunna ges en fillfredsställande kvalitet påelleveranserna. Enligt verketsuppfattning råder en allvarlig eftersläpning i nätutbyggnaderna främst inomSlorstockholmsregionen. För ett vikfigt projekt, kraftledningen Forsmark -Granlorp, föreligger tillstånd för utbyggnad och drift av en 400 kVdubbelledning. Ulbyggnadsplanerna för stamnätet förutsäller all även tillståndsfrågorna förövriga försenade ledningsprojektskall lösas inom relativt nära framlid. Genomförandet av dessa ledningsprojekl jämte de ordinarie,inle försenade utbyggnaderna innebär ell resurskrävandeulbyggnadsprogram. Detta avspeglas bl. a. ien kraftig uppgång i anslagsbehovet för slamnälsanläggningar under budgetåren1981/82 och 1982/83. planering är nu inriktad på att stamnätets fortsatta utbyggnad skallbaseras på användning av konventionellaledningar med som högsta spänning. Diskussioner pågårmellan vallenfallsverkel. och kraflföre-taget ELSAM på om alt utvidgalikslrömsförbindelsen mellan Prop.1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 134 och , kallad Konliskan-förbindelsen,från 250 till ca 500 MW. Reinvesteringar iäldre slamnälsanläggningar fortgår på en i stort sett oförändradinvesteringsnivå under /83.