prop · G503111 · 1981-12-31 00:00:00 — Utbildningsdeparlemenlels bamkulturgrupp har föreslagit ensärskild slödordning för import av värdefull barnfilm som skulle vara öppen försmalfilmsimporlörer i allmänhet. Förslaget fick ell blandat mottagande avremissinstanserna och måste utredas ytteriigare. Frågor om en eventuell permanenlning eller utbyggnad avslalligl importslöd för olika delar av filmområdel bör sluders i del fortsallaöversynsarbetet. Den lämpliga utformningen är självfallet bl.a. beroende avresultatet av utvärderingen av Bio 16-verksamhelen resp. del ytterligare ulredningsarbelesom måste göras i fråga om barnkullurgruppens förslag om importslöd för film. När det gäller alt ge större spridning ål kvalilelsfilmsom faktiskt finns här i landet, vare sig den är svensk, kommersielltimporterad utländsk film eller utländsk film som har importerats med hjälp avstatligt stöd, bör en rad olika vägar kunna utnyttjas. De vanliga, kommersiellt arbetande biograferna är ca I 200lill anlalel och har en publik på ca 25 miljoner. Anlalel föreställningar viddessa biografer är okänt, men kan uppskattas lill meUan 350000 och 400000 perår. Även ganska små förskjutningar i repertoarens sammansättning vid dessabiografer kan leda lill avsevärda förbättringar av möjligheten alt se bra filmrunt om i landet. Därför är del viktigt med åtgärder som tar sikte pårepertoaren vid biografer i allmänhet. I detta sammanhang finns det anledningall peka på betydelsen av alt äldre biografer byggs om lill mullibio-grafer medtvå, tre eller flera visningslokaler. Härmed ökar möjligheten all, åtminstone påstora och medelstora orter, göra visning av kvalilelsfilm kommersielltbärkraftig. Specialvisningar av kvalilelsfilm i 35 mm-formalförekommer främst inom filmstudiorörelsen och inom ramen för Bio Kontrast saml,i mindre omfattning, hos och på kommunala och andraspecialbiografer. Anlalel visningslillfällen inom ramen för dessaverksamhetsformer 1978/70:143. Prop.1981/82:111 87 kanuppskattas till ca 4000 och anlalel åskådare lill inemot 300000, att jämföramed de vanliga biografernas 25 miljoner. Somnämnts i del föregående ulgår statligt slöd lill filmsludiorörelsen. BioKontrast, och en del andra försök alt bedriva kvalitelsfilmvisningarvid sidan av de vanliga biograferna. Försöksverksamheten med fraklstöd syftarvidare till alt förbättra repertoaren på vanliga biografer, genom att göra ekonomiskt fördelaktigt all visa kvalilelsfilm. Fraktstödel får också storbetydelse för l.ex. filmsludiorörelsen och Bio Kontrast, som främst använder 35mm-film i sin verksamhet. Detfinns emellertid här anledning att peka på all fraktstödet är en ensidigstatlig stimulansåtgärd. Om biografägaren har intresse av all visa kvalilelsfilmutgör fraktstödel ett bidrag lill kostnaderna. Fraktstödel innefattar däremotinget åläggande eller åtagande all visa kvalilelsfilm. Del kan finnas anledningalt inför en förhandling om ell eventuellt nytt filmavial överväga olikamöjligheter att lösa denna fråga avlalsvägen. Det framstår som särskiltangelägel alt filmer som har producerats eller importerats med hjälp avallmänna medel erhåller lillfresslällande visningsmöjligheler. Undersenare år har en del filmpolitiska åtgärder vidtagits med inriktning påvisning av 16 mm-film för barn och ungdomar. Barnfilmrådels granskning av barnfilmär en sådan åtgärd, den försöksverksamhet som barnfilmrådet har bedrivit medvisning av bamfilm och barns eget filmande är en annan. Statligt stöd har ocksåulgåll lill ell projekt med visning av film på ungdomsgårdar, som har bedrivitsav Förbundet i samarbete med Filmcenlrum.Granskningen av barnfilm forlsäller, lill ijänsl för dem som skall beställafilm. Utvärderingen av de olika försöksverksamheterna bör kunna ge underlag förinformations- och kursverksamhet som riktar sig till dem som skall arbeta medbarn och film. Möjlighetenatt visa kvalilelsfilm i l6mm-format är givetvis beroende av all del finnstillgång lill film i detta format. Denna fråga har delvis berörts tidigare idelta avsnitt när importfrågoma diskuterades. Där pekades bl.a. på betydelsenav att de filmer som har importerats inom ramen för Bio 16-försökel finnstillgängliga för uthyrning i 16 mm-formal. Ävenandra goda spelfilmer finns tillgängliga i 16 mm-formal. Förutsättningarna förall på olika sätt öka tillgången på sådana filmer bör undersökas i delfortsatta arbetet med dessa frågor. Delbör också vara möjligt alt pröva distribution av kvalilelsfilm i videogramform.Videogrammens främsta fördelar framför konventionell film är alt de är lätthanterligaoch oömma samt all ell stort anlal kopior kan framställas lill låg kostnad.Till nackdelarna kan räknas att uppspelning praktiskt sett måste ske ilitet format (TV-mta), eftersom kostnaden för uppspelningsulruslning ökarkraftigt när man går upp i format. Video-gramvisning kan dock ordnas i vilkenlokal som helst, ja del är l.o.m. möjligt att spela upp flera olika programsamtidigt, om åskådarna är försedda Prop.1981/82:111 88 Detta tillsammans med den låga kostnaden för kopioma, skulle kunnagöra del möjligt för l.ex. elt bibliotek att hålla ell urval av filmer ivideogramform, som på begäran skulle kunna spelas upp för bibliotekels kunder. Ettsärskilt problem med offenllig visning av film i videogramform är all den som villvisa filmen måste förvärva visningsrätlen i videogramform, något som kan stötapå praktiska och andra problem. 1del fortsatta filmpolitiska reformarbetet bör möjligheterna undersökas attstarta en praktisk försöksverksamhet med visning av kvalitetsfilmer ivideogramform. En sådan försöksverksamhel bör givelvis utformas i samråd medvideogramulredningen. Deåtgärder som hillills har berörts eller antytts har huvudsakligen varitinriktade på all öka den fysiska tillgängligheten för kvaliletsfilmen. Detla ärsjälvfallet en nödvändig förutsättning för all någon skall kunna la del avdessa filmer. Emellertid har många gjort den erfarenheten alt ambitiösa försökalt visa kvalilelsfilm har misslyckats därför att det har brustit i publikkontakten.Att utveckla en kvalificerad filmverksamhelkan la lång lid och kräva elltålmodigt arbele. Erfarenheter av detta slag pekar på behovel av all visningav kvalilelsfilm är väl förankrad hos lokala filmintresserade krafter. Därförär del viktigt att statliga åtgärder för all göra kvaliletsfilmen mertillgänglig går hand i hand med olika lokala initiativ. Statens uppgift är härinle bara all säkra tillgången lill film, ulan också att stödja l.ex. Avframställningen i detla och tidigare avsnitt framgår alt en och samma film kanbehöva distribueras på en rad olika sätl beroende på de lokala förhållandena.En viss kvalilelsfilm kan l.ex. vara möjlig alt visa på kommersiella villkor ien större stad, där publikunderiagel för sådana filmer är tillräckligt stort,eventuellt efter det alt fraktkostnaderna täckts med fraklstöd. Däremot ärkanske underlaget för litet för all samma film skall kunna visas på biografi enmindre stad, men det kan vara möjligt all visa filmen inom Bio Kontrast eller ifilmstudion. På en annan ort återigen, där del inle finns någon bio är manhänvisad lill att använda 16 mm-formatet, l.ex. för visning på bibliotek elleri någon samlingslokal. Nuvisar erfarenheten att information om och planering av l.ex. kulturevenemanghar en tendens all stanna inom den sektor som svarar för dem. Del finns l.ex.möjlighet all de tre filmvisningarna i exemplet ovan skulle komma lill slåndoberoende av varandra och helt ulan inbördes samordning även om de tre orternalåg nära varandra, ja kanske rent av inom samma kommun. En sådan bristandesamordning kan leda lill ökade kostnader för arrangörerna, men framför alllinnebär den att möjligheterna all gemensamt sprida intresse för arrangemangetinte tas till vara. Likaväl som del är möjligt all med hjälp av reklamkampanjer sprida kännedom om ochförväntan inför kommersiellt lanserade filmer bör del Prop.1981/82:111 89 kunnagå all med hjälp av samordnat handlande få upp intresset för kvalitelsfilmvisningar,som kan ha betydligt större kullurpolitiski intresse. En enstaka filmvisning ärpå sin höjd värd en notis, en samordnad kampanj blir på ell helt annat säll ennyhet. Därför bör man kunna pröva möjligheten att genom olika former avgemensamt handlande l.ex. inom ell begränsat geografiskt område, skapa bättreförutsättningar för visning av kvalilelsfilm. 1del föregående har presenterats olika uppslag för all ökaspridnings-möjligheterna för kvalilelsfilm. Del är troligt alt flera idéerkommer fram vid remissbehandlingen av denna promemoria. Del bör vara en uppgiftför det fortsatta översynsarbelel att pröva olika sådana idéer i praktiken. Fräganom i vilken form detta arbele skall bedrivas får diskuteras i ell senaresammanhang. Somframhålls i avsnitt 4.1 bör Filminslilutel ha i varje fall tvåhuvuduppgifter. Den ena är att på olika sätt främja svensk filmproduktion, denandra all vara central kuUurinslilulion på filmområdel. Ifråga om båda dessa uppgifter bör ha den självständighet och detansvar som tillkommer kulturinslilulioner i . Det innebär bl.a. allinslilulel bör ha frihet all utforma verksamheten inom vida ramar och alt enbetydande delegering av ansvar bör ske inom institutet. 1 den mån del bedömssom angelägel att företrädare för vissa intressen ges särskilda möjlighetertill insyn i eller inflytande över verksamheten bör sädana önskemål beaktasinom ramen för institutets egen organisation. Eninstitution som har filminslilulels uppgifter alt främja filmproduktionenmåste i sin verksamhet förena känslighet för de konslnärUga kraven med ellansvar för produktionens ekonomi. 1 avsnitt 4.3 betonas vikten av attstödsystemet medger en tillräcklig produktionsvolym och all beslutsformerna ärpluralistiska. Produktionsvolymen är naturligtvis en följd av de tillgängligastödmedlens storlek, men också av möjligheten alt intressera medfinansiäreroch av förmågan alt hushålla med resurser. Pluralistiska beslutsformer, sominnebär all uppgiften all besluta om del tillgängliga produktionsulrymmetfördelas mellan många beslutsfattare, måste förenas med en effektiv ekonomiskkontroll från sida. Filminstilulelsövriga uppgifter bör även i fortsättningen få utvecklas med hänsyn lill behovenoch i den takt som tillgängliga resurser medger. Frågan om formema förresurstilldelningen blir bl.a. beroende av utformningen av ell ev. framlidaavtal om finansiering av olika filmpolitiska åtgärder. Tillkomstenav del statliga arkivet för ljud och bild () bör kunna leda tillförändringar för . Filminstiluets filmarkiv har hittillsarkiverat svensk och importerad långfilm. Filmerna har genom avtal erhål- Prop.1981/82:111 90 lilssom gåva eller deposition. Del har rört sig om kopior som har ingått i den vanligadistributionen och som ofta har varit i dåligt skick. F.n. bedrivs ellomfattande långsiktigt arbele med all restaurera äldre film på ni-Iralbas, sominte är beständig ulan förstörs med liden. Eftersom färgfil-men inle heller ärbeständig kan man förutse ell behov av insatser för att bevara äldrefärgfilmer. skall la emot och ivideogramform arkivera all film i 16 eller 35 mm bredd som är godkänd föroffentlig visning. får också ta initiativ till förvärv av sådanaupptagningar som är undantagna från leveransplikl och som bedöms lämpliga allinförliva med samlingarna, l.ex. Del material som bevaras vid ALBskaU vara tillgängligt för forskningen. Det är däremot inle lillålel all l.ex.visa filmer i filmklubbsverksamhet eller i annat studiesyfte ulan medgivandefrån upphovsrällsinnehavarna. ALBinledde sin verksamhet och del är ännu för tidigt all uttalasig om hur ansvarsfördelningen och samarbetet mellan och utformas mera i detalj och därmed orii vilka konsekvenserna blir förFilminslilulel. har vuxit fram och den har anpassats lill denverksamhet som inslilulel bedriver. Även om Filminslilulels verksamhet inle ärkommersiell i den meningen all den har som syfte all ge vinst, innefattar denaffärsverksamhet. Många av Filminslilulets samarbetspartners är affärsföretagoch institutets relationer med dem regleras i affärsuppgörelser. Även ifortsättningen måste Filminslilulets organisation vara utformad med hänsyntill dessa villkor, med de krav de ställer på bl.a. flexibilitet ochhandlingsduglighel. Fråganom FUminslilulets organisation har vid olika tillfällen behandlats i denallmänna debatten. En synpunkt som ibland har framförts är all Filminstitutetsuppgifter som central kulturinstitution på filmområdel skulle särskiljas frånuppgiften all stödja filmproduktion. Denna fråga kan också kopplas samman medfrågan om finansieringen av olika delar av FUminslilulets verksamhet. Iavsnitt 4.1 betonas att man i ell eventuellt framlida filmavial bör undvika enallför detaljerad reglering. Detta bör även gälla filminslilutels organisation.Härigenom blir det lättare all vid behov anpassa institutets organisation medhänsyn lill ändrade förhållanden och gjorda erfarenheter. 1981/82:111 91 Sammanställning av remissyttranden över departementspromemorian(Ds U 1979:5) Den svenska fllmpolitiken. Mångaremissinstanser anser att filmpolitikens förhållande fill poUliken påkulturområdet i övrigt och till målen för samhällets kulturpolitik borde hadiskuterats mera i promemorian. De kulturpolitiska målenbör styra också politiken för filmområdel, anser flera instanser, däriblandstatens kulturråd. Enligl LO är del framför allt yttrandefrihetsmålel, måletatt motverka kommersialismens negafiva verkningar, decentraliseringsmålel,hänsynen lill eftersatta gmpper och målet all främja ett utbyte övernafionsgränserna som har intresse i sammanhanget. menar att en diskussion om målet för filmpoUliken är nödvändig innan manbestämmer sig för åtgärder som kommer all få effekt under lång fid. Föreningenanser att fllmpolitiken bör ha som mål att motverka segregationen mellan olikaåldersgrupper. Olika generationer bör kunna gå på bio tillsammans. bör målsättningen för statligt stöd på filmområdel vara allfördubbla den svenska filmens marknadsandel. Flera remissinstanserförordar åtgärder för all motverka den kommersiella filmens dominans iSverige, och då i första hand . Enligt Klys, Filmcentrum och FolketsBio bör en progressiv biografavgift eller filmskatl kunna verka hämmande på denkommersiella filmen och underlätta för kvalitetsfilmen. Lö ochFilmcentrum pekar också på filmcensuren som ett vapen mol de värstaspekulafionsproduklerna. Enligl Lö bör den filmpolitiska beredningen analyseraom ägarstmkluren i filmbranschen, den filmverksamhet som följer av den och denamerikanska filmdominansen står i samklang med de kullurpoliliska målen.Folkets Bio pekar på att programsätlningen inom de stora biografkedjorna ochföreningsbiograferna sköts av några få personer i . Statens filmgranskningsrådtar upp frågan om marknadsföring av film. Filmdistributörerna lägger ner storasummor på all marknadsföra film, framför allt tUl tonåringar. Rådet anser attfilmens marknadsföringsfrågor bör bli föremål för en analys samt all staten börsalsa resurser på information om kvalilelsfilm. för animeradfilm pekar på de stora skillnaderna i resurser för lansering mellan amerikanskoch svensk film. Fleraremissinstanser anser att biograffilmen har fått en alltför framträ- Prop.1981/82:111 92 dande roll i promemorian. De anser att annan film änbiograffilmen bör ägnas större uppmärksamhet i den framtida fllmpolitiken. Tilldessa remissinstanser hör SÖ, UHÄ och Klys. saknar en karlläggningav den fria filmen. Var den visas, hur den görs och i vilken omfattning. framhåller all frågan omyrkesmässig produktion av annan film än långfilm för biograf bör ges enlösning som tiUfreds-släller filmarna. lämnar uppgifter omuthyrningens omfattning och framhåller att ulbudel har ökats och förbättratskraftigt . framhåller 16 mm-filmenslämplighet för bygdegårdarna. I några remissyttranden diskuteras promemorians betoningav filmens karaktär av massmedium. anser att del är viktigtatt värna om denna karaktär, men pekar på alt en del av filmensmöjligheter inle har kunnat tas till vara genom afi filmen är hänvisad lill enmassmarknad. Också dramatiska institutet, linjenämnden förkuUurkom-munikationslinjen vid och Svenskastudentfilmstu-dios centralsekretariat betonar all filmen har andraanvändningsområden och att särskill smalfilm och videogram är lämpliga församlidsdokumenta-tion, information och dialog. vill instämma i all filmenskaraktär av massmedium skall behållas och alt filmerna skall vara inriktade molen slor publik. Detta bör enligt föreningen kraftigare betonas vid en eventuellomarbetning av filmstödsreglerna. Många remissinstanser diskuterar fördelningen av uppgifteroch ansvar inom del filmpolitiska området. Diskussionen gäller delskulturrådels ansvar för de filmpolifiska frågorna, dels Filminslitutetsuppgifter. Enligt finns del en rad skäl som,logiskt sell, talar för all filmpoliliken samordnas med den övrigakulturpolitiken, som har del övergripande ansvaret för. Ansvaretkan la sig ullryck i prioritering av statens insatser och i alt tillsammansmed i första hand Filminslilulel bedriva informations- ochkonferensverksamhet. anser att börinordnas i direkta ansvarsområde. Det kan därigenom få ell vidareakfionsfäll, utöver biograffilmen, inom kulturområdet som helhet. Svenska studentfilmstudios centralsekretariat föreslår attfllmpolitiken inlemmas i den statliga kulturpoUliken och all statens kulturrådbör ha det centrala ansvaret för filmen på samma sätt som för andra konstarter. anser att ansvaret för denstatliga filmpoUliken bör fungera så att filmen ingår i den statligakulturpolitiken. På så sätt bör kommunernas och föreningarnas önskemål kunnatillgodoses bättre än f. n. Enligt kommunförbundet har FUminslitutet i ringagrad sysselsatt sig med den kommunala och kommunall stödda filmverksamhelensproblem, särskilt barnfUm och amalörfUm. 1981/82:111 93 Klysanser alt samhället måste la ansvar för en uppmstning på distributions- ochvisningssidan och att dessa insatser, för alt garantera överblick ochsamordning, bör läggas in under kullurtådets ansvar. Deflesta remissinstanser som diskuterar uppgiftsfördelningen gör del uttfrånfrågan om vilka arbetsuppgifter skall ha i framliden. betonar viklen av all inslilulel har en självständig ställningoch en sammanhållen organisation. Filminsfitulet bör i princip ha sammauppgifter som f. n. En klarare uppdelning av finansieringsansvaret kan tänkas,men får inle leda lill all organisationen splittras. Statensbiografbyrå, som förordar en övergång lill skattefinansiering, framhåller attdetla förslag inle innebär att ifrågasättande av institutets status ellerarbetsuppgifter. SAF, Föreningen och förordar alla att i fortsättningen bör hakvar sin självständiga ställning och sortera direkt under regeringen. Ettantal remissinstanser anser att FUminslitutels arbetsuppgtfler bör begränsas iförhållande fill , men åsikterna går i sär om vilka uppgifter institutet börha . Deflesta remissinstanser som yttrar sig i frågan anser alt de uppgifter inom delkulturbevarande området som ligger inom Filminsfitulet bör finnas kvarhos institutet. En vanlig åsikt är vidare all insfitutet bör ha uppgiften attfördela bidrag för olika filmändamål, men att möjligheterna för institutet attsjälvt kunna bedriva verksamhet bör begränsas. Klys,Föreningen . och vill begränsa inslitulels möjligheter attsjälvt producera film. De båda sistnämnda instanserna vill inte heller att instUutetskall kunna äga biografer. viU att institutets nuvarandedominerande stäUning som filmproducent bör övervägas liU förmån för slöd fillmindre och medelstora produkfionsbo-lag. Föreningen att insfilutels produktionsstöd bör kopplas fiU produktionsbolag som konlraklerasför ett visst anlal produktioner . Filmcentrumvill att "operafiva funktioner" begränsas till attfrämja spridningen av svensk film utomlands samt fill viss import ochdistribution av barnfilm. Laboratorieresurser, studios och teknik bör samlas tUlell särskUt bolag under Filminslilutel och Bio 16 bör las över av Folkels Bio.Enligt Fo/Ä:e/.j B/o bör de "operativa funktionerna" begränsas tilllaboratorier, studios och teknik, men inte produktion, distribution eller biografdrifl.Folkels Bio vill gärna ta över Bio 16. kan, med viss tvekan, godta en viss produktion av biograffilm iFilminstitutets egen regi. När det gäller produktion av kortfilm och importoch distribution av film menar föreningen att man når större effekt om manstöder filmare, förelag och organisafioner i stället för att bedriva egenverksamhet. På denna punkt föreligger en 1981/82:111 94 reservationfrån Filminslitutets representant i föreningens styrelse fill förmån förinstitutets egen verksamhet med barnfilm och Bio 16. Någraremissinstanser anser all Filminslilulel bör behålla sina nuvarande"operativa funkfioner", men anser alt institutets uppgifter skallbegränsas på annat sätt. Statenskulturråd förordar en modell där filminstitutet behåller sina "service-och operativa funktioner". Dessa bör enligt länkas tiU deåtaganden som staten gör i ett avtal med filmbranschen och finansieras medmedel från ett sådant avtal. Insatser som i huvudsak kräver slöd med statsmedelbör däremot kanaliseras över andra organ. Fördelen med delta är enligtkulturrådet att dessa insatser undandras branschinflytande och att man uppnårpluralism i besluten inom filmområdel som helhet. Fömtom uppgiften attprioritera statliga insatser skulle kunna handha viss informations-och konferensverksamhet, fördelning av sådana statsbidrag till filmverksamhetsom inle naturiigt faller in under andra organs verksamhet, dvs. som nufördelas av ulbildningsdepartemenlel, saml utredningar som behandlar filmens kullurpoliliskauppgifter och inle främst berör branschfrågor. Svenskastudentfilmstudios centralsekretariat anser all nuvarandeuppgifter bör delas upp på två organ. Det är rimligt all ifortsättningen handhar uppgifter som rör produktionen av svensk biograffilm.Däremot bör uppgiften att vara central förasöver på ett annat, statUgt organ. föreslår att delas i en producerande del ochen allmän del för arkiv, bibliotek, förlagsverksamhet, filmklubbar m.m.Förslaget motiveras rned integrilelsskäl. EnliglVi Unga bör institutets uppgifter inom barnfilmområdel begränsas lillproduktion av och produkUonsstöd fill barnfilm. 1 den verksamheten bör barn-och ungdomsorganisationerna få ökat inflytande. Fråganom staten bör ingå någon form av filmavial sedan nuvarande avtalsperiod löpt uthar tUIdragil sig stort intresse hos remissinstanserna. Fleraremissinstanser betonar all filmavtal har givit betydande resultat,främst genom uppbyggnaden av FUminslilulets cinemalek och slödel tiU produktionav biograffilm. Uttalanden med den innebörden görs av Svenska fdminstUutet ochSvenska i ell gemensamt uttalande, till vilket också FöreningenSveriges filmproducenter och ansluter sig, detsenare med reservafion vad beträffar biografavgiften. SvenskafilminstUutet utvecklar också närmare vad filmavtalel har betytt i fråga omresurser fill filmändamål. Enligt insfitutet är de resurser som underavtalsperioden ställts till förfogande genom biografavgifier ungefär tio gångerså stora som de resurser som har tillförts genom statsbidrag. filmavtalethade varken uppbyggnaden av cinemalekel eller en spel-fUmsprodukfion av denomfattning som skett varit möjlig. Prop.1981/82:111 95 Samfidigtbetonar vissa remissinstanser att filmavtalets verkningsområde i stort settbegränsar sig tUl den konventionella, biografdistribuerade spelfilmen. Tilldessa hör Lö och saml . ger uttryck för motsatt uppfattning och menar att filmavtaletinte har medfört några formella svårigheter att införa nya moment i filmpoUliken. Fråganom förhållandet mellan filmbranschen och filminstitutet diskuteras av mångaremissinstanser. Svenska filminstUutet anser del vara av värde för insfilutetatt få del av de erfarenheter som finns inom filmbranschen. Samverkan gerockså möjligheter för institutet att påverka branschen tUl insatser för kvaliletsproduktion.Däremot har branschen knappast några möjligheter att påverka filminstitutet.