prop · G5039 · 1981-12-31 00:00:00 — Som har redovisats i avsnitt 3 innebär förslagen i prop.1979/80:1 och 1979/80:178 att körkortslagenkompletteras bestämmelser av den innebörden att länsstyrelseneller domstol får höra socialnämnden, om det finns anledning attanta att någon inte bör ha körkorteller traktorkort på grund av sina nykterhetsförhållanden ochnämndens yttrande har betydelse för ärendets avgörande. Behov av yttrande fränsocialnämnden torde i praktiken uppkomma företrädesvis i sådana fall dådet beträffande en sökande eller en körkortshavareföreligger en eller 1981/82:9 49 flera nykterhetsanmärkningaroch utredningen bedöms böra kompletteras med en upplysning om i vad mån han ävenär känd för socialnämnden. I de allra flesta situationer av denna typ torde socialnämndens utredning huvudsakligen komma att bestå i register-slagning och ett konstaterande av attvederbörande är okänd för nämndenbortsett från de händelser som föranlettden aktuella remissen. Nämnden synes i normala fall inte behöva exempelvis kalla vederbörande till samtal eller göra hembesöknär det är fråga om enperson som nämnden inte har haft någon kontakt med. Sådana åtgärder från nämndens sida kan emellertid vara naturliga i fall då sökanden ellerkörkortshavaren redan är känd för nämnden inykterhets- eller narkotikahänseende ochytterligare uppgifter behövs för att belysa hans aktuella situation. Principen bör annars vara att nämndens yttrande skall avges pågrundval av den kännedom som nämnden kan ha om den person som saken gäller. kan emellertid körkortsärendet vara såkomplicerat att det inte är tillräckligt förkörkortsmyndigheten att få reda påatt vederbörande är okänd för nämnden.Enligt arbetsgruppens mening bör densociala enheten vid ofta kunna användas förde särskilda utredningar som kan behöva göras i sådana fall. Till denna fråga återkommergruppen under 5-3 4 1981/82. Prop.1981/82:9 50 5.2.2 Andra ärendenmed nykterhetsprövning Någon motsvarighet till den nya bestämmelsen i 39 § körkortslagen har inte föreslagits i fråga om de andra författningar som f.n. ålägger polisen eller annat organ attpröva en persons ordentlighet eller pålitlighet e.d. Beträffande sådana ärenden kommer socialtjänstreformeni förening med den nya sekretesslagen(1980:100) att innebära att socialnämnden i princip inte till en enskild eller till enmyndighet får lämna någon uppgift, om inte den somuppgiften rör har samtyckt. Om en uppgift inteskyddas av sekretess får den naturligtvis lämnas ut utan samtycke. Det torde emellertid sällan bli fallet, eftersom 7 kap, 4 § i den nya sekretesslagen (1980:100) innebär att sekretess inom gällerför uppgift om en enskilds personligaförhållanden om det inte står klart attden kan röjas utan att han lider men. Arbetsgruppenhar ålagts att pröva konsekvenserna av denna ordning, De ärendetyper som det här gäller harredovisats i avsnitt 2.3. Det gäller alltså bl.a. vapenärenden.Redan i dag är det uppgifter om omhändertaganden enligt LOB som polisen i första hand har behov av. Med den föreslagna registreringen av sädana omhändertagandenfår polisen tillgäng till uppgif feerna, ut.an att vända sig till socialnämnd. I de allra flesta fall torde dessa uppgifter vara tillfyllest.Endast i få fall blir det aktuellt medytterligare utredning. När det gäller att bedömakonsekvenserna av den nya ordning som förutsätts, börerinras om att socialnämndens faktiska möjligheter att medverka i dessa ärenden ärsmå. De uppgifter som socialnämnden kan erhållaom enskildas nykterhetsförhållanden är ofullständiga. Som har framhållits i prop, 1979/80:1 (s. 427-429) torde endast en mindre del av depersoner som har missbruksproblem vara kändaav nämnden. Detta hänger som föruthar berörts bl,a. samman med att depersoner som tas emot vid landets ca 140 alkoholpolikliniker vanligen interegistreras och därför har möjlighet att vara anonyma för förvalt- Prop, 1981/82:9 51 ningen i övrigt samtatt allt fler personer med alkoholproblem bereds vård inom sjukvården. Mot denna bakgrund måsteen slopad uppgiftsskyldighet för socialnämnden antas fåmycket begränsade verkningar för nykterhetsprövningeni vapenärenden och de andra ärenden som härkommer i fråga. Om det vid polisens undersökning kommer fram att det finns en nykterhetsanmärkning mot sökanden,måste denne som regel underrättas häromoch beredas tillfälle att yttra sig i ärendet i enlighet med bestämmelserna i 15 §förvaltningslagen (1971:290). Han hardå själv möjlighet att åberopa eller ta initiativ till att yttrande inhämtas frånsocialmänden på samma sättsom han kan åberopa exempelvis ett läkarintyg. I vissa fall kan detta tänkas förbättra hans sak, såsondå nämnden kan upplysa om att han framgångsrikthar genomfört en rehabiliterande behandlingefter tiden för den aktuella nykterhetsanmärkningen. Enligt arbetsgruppen behövs inga föreskrifter härom i författning.Det bör emellertid åvila polismyndigheterna att på förfrågan eller annars när anledning förekommer upplysa sökande och tillständshavareom innebörden av de nya reglerna, däribland möjlighetenför honom att ta initiativ till attsocialnämnden hörs. Enligt arbetsgruppens mening bör överväga lämpligheten av att erinra häromgenom anvisningar, 5.3 Medverkan i körkort&ärendenav den nya sociala enheten vid . I nuvarande regionala organisation ingår bl.a. de s.k.socialkonsulenterna.Socialkonsulenter finns i varje län. En av dessa ärnykterhetsvårdskonsulent och medverkar i dennaegenskap ofta i länsrätten och vid genom att yttra sig ikörkortsärenden. Nykterhetsvårdskonsulenterna är tjänstemän hos läns-nykterhetsnämnderna,vilka enligt NvL bl.a. har till uppgift att se till att de kommunalanykterhetsnämnderna fullgör sina uppgifter. 1981/82:9 52 Genom socialtjänstreformenupphör NvL att gälla. Läns-nykterhetsnämnderna försvinneroch konsulentorganisationen i nuvarande form avskaffas. Tillsynen över socialtjänsteninom länet skall utövas av . har beslutat att en social enhet skallinrättas i varje länsstyrelse (prop. 1979/80:6, SoU 45, rskr 386) . Ienheten skall den personal som ärkonsulenter beredas anställning. Den sociala enheten skall,förutom att medverka i tillsynsarbete, bistå länsrätten med sociala bedömningar. Enheten kommer därmedäven att kunna biträda länstyrelsens allmänna enhet som prövarfrågor om. körkortstillständ.Detaljutformningen av den sociala enhetens organisation och uppgifter m.m.utreds f.n. av organisationskommittén(S 1979:12) för . Den författningsreglering som behövs för densociala enhetens arbete torde komma att övervägas på grundval avresultatet av kommitténs arbete. Arbetsgruppen finner det naturligt att förvaltningsdomstolen och länsstyrelser ävenfortsättningsvis utnyttjar sakkunskapenhos den nu aktuella personalen i körkorts-ärenden. Att medverka i sådana ärendenligger inom ramen för den sociala enhetens avseddauppgifter. En riktlinje bör vara att den sociala enheten såvitt möjligtanlitas i sådana fall där en mera kvalificerad utredning som förutsätterpersonlig kontakt med den person som utredningen gäller behöveräga rum och denne inte är kand försocialnämnden. börsom förut har berörts anlitas främstför sådana utredningar i de fall dåvederbörande redan har en etableradkontakt med nämnden. För att man hos länsrätten och länsstyrelsenskall få underlag för att bestämmahur ärendet skall hanteras kan detibland vara praktiskt om man innan remiss beslutas tar kontakt med socialnämnden föratt utröna om den som saken gäller är känd för nämnden. Prop, 1981/82:9 53 6 IKRAFTTRÄDANDE OCH ÖVERGÅNGSFRÅGOR Som förut har nämnts har beslutat att socialtjänstreformen skall genomföras med verkan fr,o,m. , Det idenna promemoria föreslagna nya rapport- ochregistreringssystemet kan enligt arbetsgruppens bedömning av bl,a, tekniska skäl träda i kraft sedan beslut därom har meddelats, vilket innebär att ikraftträdandeföre inte torde varamöjligt. Därmed uppstårvissa komplikationer i övergångshänseende, eftersom körkortsregistret inte kommer att kunna innehålla uppgifter om LOB-omhändertaganden fråntiden före sistnämnda datum. Sådanauppgifter kommer inte heller att kunna inhämtasrutinmässigt från socialnämndernaefter med mindre änatt en särskild övergångsregleringtillskapas. Vid prövning av exempelvis ett körkorts- eller vapenärende /82 skulle prövningsmyndigheten i så fall inte kunna få reda på huruvida den som prövningen gäller har varit omhändertagen enligt LOB före . Som berörts under 5,1,1har arbetsgruppen till följd av vad som har anförts i prop, 1979/80:1 ansett sig böra utgåfrån det betraktelsesätt som ligger till grund för gällandeordning och som innebär att omhändertaganden på grundav berusning även i fortsättningen skall komma till körkortsmyndigheternas kännedom. Motsvarande gäller i fråga om prövningenav bl,a, vapenärenden. Det är givet att dessa uppgifter i så fall måsteavse viss förfluten tid, och arbetsgruppen hari avsnitt 5,1,3 funnit att av tvåår är godtagbar i detta hänseende. Meddessa utgångspunkter kan det knappast anses följdriktigt om prövningsmyndigheternaskulle få sin information begränsad till när det gällerärenden som kommer upp till prövning närmast efter ikraftträdandet avden nya socialtjänstlagen. Detta gäller såmycket mera som arbetsgruppen inte anser sig kunna utgå från att detnya rapport- och registreringssystemet hinner Prop, 1981/82:9 54 genomföras redanmed verkan fr.o.m. . Genomförsdet först senare, skulle prövningsmyndigheterna efter den nya socialtjänstlagens ikraftträdande över huvud taget inte få tillgångtill någon information av aktuellt slag avseendeförfluten tid. Om man vill erhållaen konsekvent ordning synes det därför nödvändigt att tillskapa en övergångsreglering,som i stort bibehåller nuvarande rättsläge för tiden till dess det nya systemet har kunnat byggasupp. Det är här att observera att det kan hävdasatt de aktuella uppgifterna hos socialnämndernaär underkastade sekretess enligt 7kap, 4 § sekretesslagen (1980:100), där det bl,a, föreskrivsatt sekretess gäller inom föruppgift om enskilds personliga förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde lider men. Enligt 14 kap.1 § sekretesslagen hindrar emellertidsekretessen inte att uppgift lämnas till enannan myndighet, om uppgiftsskyldighet följerav lag eller förordning,En uppgiftsskyldighet för socialnämndernai aktuellt hänseende fordrar lagstöd med hänsyntill bestämmelsen i 8 kap, 5 § regeringsformen om att föreskrifter om kommunernas befogenheter och åligganden skall meddelas genom lag. Arbetsgruppen förordaratt en övergångsreglering tas in i övergångsbestämmelsernatill socialtjänstlagen. Där bör föreskrivas att socialnämnd till utgången av fortfarande skallavge yttrande om en persons nykterhetsförhållanden, om det begärs av en myndighet, som enligt lag eller annan författning har att pröva dennes pålitlighet i nykterhetshänseende,skötsamheteller personliga lämplighet i övrigt i ett ärendeom tillstånd till eller godkännande förviss verksamhet eller ett annat sådantärende. Därmed kommer sålundapolismyndigheterna i exempelvis körkorts-eller vapenärenden fortfarande kunna rutinmässigt inhämtayttranden från socialnämnderna förtiden t,o,m. Prop, 1981/82:9 55 kan på så sätt erhållas om huruvida något LOB-omhändertagande har ägt rum föreden , LOB-omhändertaganden som har ägt rum därefterkommer att finnas antecknade i körkortsregistretunder förutsättning att det nya systemet genomförsmed verkan fr.o.m, angivna tidpunkt. Efter kommer det nya registreringssystemetatt omfatta uppgifter förfluten tid, och socialnämndernasmedverkan kan då avvecklas. Av det anförda framgår att arbetsgruppen föreslår att det fortsatta arbetet på det nya rapport- och registreringssystemetinriktas på ett genomförande , Antalet LOB-omhändertagandenkan beräknas till 110 000 -120 000 . Av dessa registreras redan f.n, i körkortsregistret. För att alla anmälningar om omhändertaganden skall kunna föras in i registret fordras ökade lagringsutrymmen i detta. För en sådanutbyggnad uppkommer en engångskostnad,som i grova drag kan uppskattas till ca . Kostnaden för varje transaktion i registret kan uppskattas till20 öre, eller sammanlagt 20 000 - , . För underrättelserna frånpolisen till uppkommer tjänstebrevskostnader med ca för varje försändelse.Eftersom oftast mer än en underrättelse kan skickas med i varje försändelse kanden sammanlagda kostnaden beräknas till . inbesparas tjänstebrevskostnader med ca genom attpolisen inte rutinmässigt kommer att höra socialnämndernai körkorts- och vapenärenden samt de övrigaärenden som det här gäller. Från trafiksäkerhetsverkets tjänstebrevskostnaderför registerbladen torde man kunnabortse i detta sammanhang. Verket måsteändå sända registerblad avseende brotttill länsstyrelserna. 1981/82:9 56 Arbetsgruppen räknarmed att länsstyrelsernas ökade uppgifter närdet gäller införningar i registret kommer att kunna fullgöras inom ramen förnuvarande resurser, i förekommande fall genom omdisponeringav personal. Påfrestningen pä den redan ansträngdaterminalförsörjningen kommer emellertid att öka.Detta gäller i synnerhet för länsstyrelsernai och , där antaletnya införningar under de förut angivna förutsättningarna blir ca 27 000 resp. 18 000. Slutligen medförden utökade registreringen ett visstprogrammeringsarbete. Detta lär dock intebli mer omfattande än att det bör av inom ramen för den fortlöpandetillsynen av systemen. Under förutsättning att den av arbetsgruppen skisserade arbetsfördelningen mellan socialnämnderna och länsstyrelsernassociala enheter tillämpas torde en viss arbets-besparinguppkomma hos socialnämnderna. Arbetsgruppen har intefunnit skäl att söka göra några kvantitativa beräkningar i detta hänseende. Som framgår av det anförda torde det nya systemet kunna genomföras utan ökadekostnader för staten. När expeditionsavgifterna i körkorts- och vapenärendensamt övriaa här aktuella ärendenses över bör emellertid det ökade arbetet med registrering m.m,beaktas. Den föreslagna registreringen av omhändertaganden enligt LOB kräver ändringar i körkortsförordningen(1977:722), I bilaga till denna rapport har angetts de ändringar i 87 och 88 §§ som blir erforderliga. Härbortses från de ytterligare ändringar i förordningensom blir erforderliga vid ett genomförandeav förslagen i prop, 1979/80:178, 1981/82:9 57 Beträffande rätten att fåuppgifter från registret krävs ingen ändringi sak. Enligt 1 § förordningen (1976:807) om utlämnandeav belastningsuppgifter ur körkortsregistreläger bl.a, polismyndighet få belastningsuppgift som avses 1 91 § körkortsförordningen. Som framgår av vad arbetsgruppen har antecknat under 5.1.5 behöver emellertid eventuellt en mindre justering göras i förordningensbestämmelser. Arbetsgruppen har inhämtat att dessa vid bifall till prop, 1979/80:178avses bli inarbetade i körkorts-förordningen och avstår därför från att lägga fram någotförfattningsförslag i denna del, I enlighet med vad som har anförts i avsnitt 6 har arbetsgruppen utarbetat förslag till övergångsreglering, Denna föreslås intagen bland övergångsbestämmelserna till socialtjänstlagen. Ett förslagtill lagtext återges i bilagan. De föreskrifter och anvisningar från som förutsätter attuppgifter skall inhämtas rutinmässigt frånnykterhetsnämnd/social centralnämnd måste givetvisändras. Detsamma gäller anvisningar rörande social centralnämnds/nykterhetsnämnds skyldighet att lämna uppgifter i samband med personutredning i körkortsärendenm,m. 5 1981/82. Förordning om ändring i körkortsförordningen (1977:722) Härigenom föreskrivsatt 87 och 88 §§ körkortsförordningen (1977:722) skall hanedan angivna lydelse. i fråga om körkortshavare eller innehavare av traktorkortanledning till återkallelse, anmäler myndigheten detta till den länsstyrelse som har meddelat körkortstillståndeteller har utfärdat traktorkortet. Anmälan skall vidare alltid göras, näromhändertagande har skett enligt lagen(1976:511) om omhändertagande av berusade personer m.m. i fråga om körkortshavare eller innehavare av traktorkortanledning till återkallelse, anmäler myndigheten detta till den länsstyrelse som har meddelat körkortstillståndeteller har utfärdat traktorkortet. När någon har omhändertagits enligt lagen (1976:511)om omhändertagande av berusade personer m.m,skall polismyndigheten anmäla detta till i det län där omhändertagandet har skett. Anmälan som avses i förstastycket skall innehålla uppgift om personnummer. Anmälan som avses i förstaeller andra stycket skall innehålla uppgiftom personnummer. Bestämmelserna i 82-8J7 §§ om körkortshavare och innehavare avtraktorkort skall tillämpas på motsvarande sätti fråga om dem för vilken spärrtidlöper. Uppgift lämnas i sådantfall till den Bestämmelserna i 82-86 §§ om körkortshavare och innehavare avtraktorkort skall tillämpas på notsvarande sätti friiga om dem för vilken spärrtid löper.Uppgift lämnas i sådant fall till den Prop,1981/82:9 länsstyrelse som har meddelat beslutet om spärrtid eller, om beslutet har meddelats av länsrätt, till i länet. länsstyrelse som har meddelat beslutet om spärrtid eller, om beslutet har meddelats av länsrätt, till i länet. Denna förordning träder i kraft . Prop,1981/82:9 60 Lag om ändring isocialtjänstlagen (1980:000) Härigenom föreskrivs att i övergångsbestämmelsernatill socialtjänstlagen (1980:000) skall införas en ny punkt, 12, av nedan angivna lydelse. Nuvarande Ivdelse Föreslagen Ivdelse 12, Fram till den 1 .iuli 1983 skall socialnämnden avge yttrande om en persons nvkterhetsförhållanden. om detbegärs av en myndighet som enligt lageller annan författning har att pröva dennes pålitligheti nvkter-hetshänseende. skötsamhet eller personliga lämplighet i övrigti ett ärende om tillstånd till eller godkännande för viss verksamhet eller ett annatsådant ärende. Denna lag träderi kraft I982, Prop,1981/82:9 61 Sammanställning av remissyttrandena över betänkandet (Ds K1980:12) Körkortsmedicin enklare rutiner, avdelningI Yttranden över betänkandet har avgetts avrikspolisstyrelsen (RPS), , statens väg- och trafikinstitut (VTI),trafiksäkerhetsverket (TSV). , länsstyrelserna i ,och . AutomobilKlubben (KAK), (), (), (),, , () och Transportfackens yrkes- och arbetsmiljönämnd (TYA/Transporthälsan). har bifogat yttranden från rättsläkarrådet.ledamöter av vetenskapliga råd, länsläkarna i ,, , , och län, professorn samt försvarets sjukvårdsstyrelse. Länsslyrelsen i län har bifogat yttranden fränpolisstyrelsen i polisdistrikt och från länspolischefen och länsläkareni länet. i har bifogat yttranden frånlänsläkaren i länet och från förste stadsläkaren i . Yttrandet från TY A/Transporthälsan är utformat i samrådmed och . Allmänt framhålls det värdefulla i att utredningen ställtsamman den kunskap som under vuxit fram om sjukdomarsroll i uppkomsten av trafikolyckor. pekas på att utredningen ocksåmycket väl belyser de svårigheter som fmns när det gäller att värdera demedicinska trafikriskerna. Behovet av utbildning och forskning på områdetunderstryks av flera instanser. Några anser att de fakta som läggs fram ibetänkandet bör användas i utbildningen av grupper som är engagerade itrafikmedicinska frågor, främst läkare och trafikskolepersonal. Förslaget att slopa läkarundersökningen och ersätta denmed en hälsodeklaration och ett synprov har mottagits positivt av nästan allaremissinstanserna. är den enda instans som direkt avstyrkerförslaget. Att den nuvarande läkarundersökningen sällan leder tillatt en sjukdom som patienten inte tidigare känner till upptäcks bekräftas avflera instanser. Enligt visar utredningen att läkarundersökningeni sin nuvarande utformning - med undantag för vissa fall av synnedsättning-saknar ett reellt värde när det gäller att upptäcka för individen okändatrafikriskabla hälsobrister. allmänmedicinska sektion finneratt utredningen framlagt övertygande stöd för uppfattningen att läkarundersökningenendast undantagsvis lett till upptäckt av sjukdom som inte uppgivits ihälsodeklarationen. Utredningen visar emellertid också enligt ledamoten isocialstyrelsens vetenskapliga råd i socialmedicin professorn attläkarundersökningen inte alltid genomförs med den fullständighet man skulleförvänta. Som de viktigaste argumenten för att slopa Prop.1981/82:9 62 undersökningen anför Berfenstam dels att en mycket stordel av intygen utfärdas till personer som är i sin friskaste ålder, dels attläkaren har små möjligheter att själv avslöja särskilt epilepsi och andrasjukdomar med anfall av medvetslöshet samt alkoholberoende. Ledamotenav vetenskapliga råd i allmänmedicin dis-trikisöverläkarenDahlin hälsar förslaget med tillfredsställelse med tanke på det ringa sambandmellan den obligatoriska läkarundersökningen för körkort och påvisande avsjukdom, som kan ha betydelse för olycksfall i trafiken och på ett effektivarenyttjande av hälso- och sjukvårdens resurser. Förste stadsläkaren i utredningens slutsatser, som stämmer med hans erfarenhet avmångårig granskning av körkortsärenden ur medicinsk synpunkt, att det endast iundantagsfall i samband med läkarundersökning för körkort upptäcks s.k. trafikriskablasjukdomar, och då oftast nedsatt syn. Flera instanser har emellertid erinringar mot detstatistiska material som utredningen har lagt fram til] stöd för sitt förslag. VTI pekar på att läkarundersökningen kan medföra att desom känner till sina defekter inte söker körkort (skevt urval). Ledamoten avsocialstyrelsens vetenskapliga råd i oftalmiatrik docenten anser detsannolikt att vissa körkortssökande inte kommit med i utredningens materialdärför att de av läkare fått veta att det är meningslöst att söka körkort.Länsläkarna i , och . Folkrörelsernas trafikskoleförbundoch MHF framför liknande synpunkter. Enligt länsläkaren i länframgår det inte heller av materialet om det är i en följd inkomna ansökningareller i en följd beviljade ansökningar som har granskats. Socialstyrelsenbeklagar att utredningen inte funnit någon praktiskt möjlig metod somtillräckligt snabbt skulle kunna belysa i vilken mån nuvarande regler omläkarundersökning avhåller personer som inte uppfyller uppställda medicinskakrav från att söka körkort. Polisstyrelsen i polisdislrikl utesluterinte att personer som tidigare avhållit sig från att söka körkort nu kan kommaatt "ta chansen". En annan invändning som görs av VTI är attläkarundersökningen kan göra att sökandena inför undersökningen mersanningsenligt besvarar hälsofrågor än om läkarundersökningen inte ärobligatorisk (skeva svar). Flera instanser anför liknande synpunkter. Länsläkaren I efterlyser övervägandenhuruvida sanningshalten i hälsodeklarationen påverkas av att den avges isamband med en läkarundersökning. Enligt länsläkaren i ärifyllandet av hälsodeklarationen ett samspel mellan patient och läkare sombidrar till att dels göra läkarundersökningen meningsfull, dels fä fram flerrelevanta uppgifter i hälsodeklarationen. i län befarar attbenägenheten att utelämna uppgifter i hälsodeklarationen ökar om denobligatoriska läkarundersökningen slopas. Samma farhågor hyser KAK. som därtöranser att det klart bör framgå av formuläret till deklarationen att körkortetkan återkallas om man medvetet undanhållit en uppgift om hälsodefekt. MHF anseratt man bör sörja för att hälsodeklarationen kan avges i en lika ansvarsfullatmosfär som f. n. Utredningens uppgifter om kostnaderna förläkarundersökningen kritiseras av länsläkaren i , som anser detsannolikt att mänga av de privatpraktiserande läkarna är s. k. fritidspraktikersom inte kommer att ersätta arbetet med körkortsundersökningarna med enutökning av tiden på sin ordinarie arbetsplats. KAK anför liknande synpunkter. Prop.1981/82:9 63 Flera instanser anser således att utredningen inte harlyckats visa att läkarundersökningen kan slopas utan några negativa effekter påtrafiksäkerheten. Trots reservationerna är det ingen av dessa instanser som avstyrkerförslaget att slopa läkarundersökningen.