prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — Som SÖ framhåller i sinskrivelse är det viktigt alt kurserna inle åsälts en stämpel av "kortarekurs" som leder tanken lill snabbkurs av lägre kvalitet än reguljärutbildning. I likhet med SÖ anser jag därför all kurserna bör ha en längd avminst en termin. Vidare bör specialkurserna vara klart yrkesinriktade för allunderlätta elevernas inträde på arbetsmarknaden (jämför UbU 1980/81:22 s.19-20). Jag anser del emellertid inle rimligt aft en gång för alla uppställabestämda krav pä detaljerings- och specialiseringsgrad vad gälleryrkesinriktningen. Här gäller del aft kontinuerligt pröva sig fram. Jaginstämmer i SÖ:s uppfattning alt del ofta är tillräckligt all ge endast en såstor del av en yrkesutbildning all ungdomarnas anställningsmöjligheter vidgas. Jag har i SÖ:s förslaglill nya högre specialkurser funnit en klart handels-och konlorsinrikladprofil. Jag räknar med all även del tekniska området kan byggas ut i ettfortsatt utvecklingsarbete. Del bör l.ex. kunna gälla kurser på lägre teoretisknivå inom det industriinriktade området för bl. a. elever som gått tvåårigsocial linje. Vid utarbetandet av nyakurser bör man enligl min mening pröva kurser som är lokala i den bemärkelsenall utbildningen anpassas till de speciella behov som kan föreligga i en vissregion. Jag vill här erinra om vad har beslutat i fråga om lokallarbelsmarknadsanknutna specialkurser i gymnasieskolan (prop. 1980/81:107s.24,UbU 1980/81:38 s.8-9, rskr 1980/81:395). Jag vill framhållabetydelsen av omfattande information om de högre specialkurser som här är ifräga. Jag utgär från all man inte minst lokall informerar eleverna, innan delämnar den grundläggande gymnasiala utbildningen, om de möjligheter lillfortsatta kvalificerade studier som står till buds inom gymnasieskolan. De nya högrespecialkurser, somjag behandlar här, bör kunna erbjudas fr.o.m. läsåret1983/84. Vad avser möjligheterna alt avlasta högskolan /83vill jag erinra om den utökning av gymnasieskolans lilla ram med 1 200 platsersomjag har föreslagit i del föregående. Prop.1981/82:100 Bilaga 12 310 Regeringen bör inhämta riksdagensgodkännande av de rikfiinjer för vissa högre specialkurser somjag harföreslagit. Enligl gällandebestämmelser ankommer del på SÖ all besluta om vilka specialkurser som fårfinnas i gymnasieskolan för utbildning inom bl.a. handels- och konlorsyrkensamt vårdyrken, medan specialkurs för annan utbildning får finnas endast eftermedgivande av regeringen. Tim- och kursplaner för specialkurserna fastställs avSÖ. Vad gäller de lokall arbelsmarknadsanknutna specialkurserna innebärriksdagens beslut att SÖ för en del sådana utbildningar skall fastställa endastramar för fim- och kursplaner som beslutas av skolstyrelsen. Som jag nämnde har SÖ medhänsyn till de nya högre specialkurserna föreslagit en ökning av antaletårselevplalser inom lilla ramen för budgetåren 1983/84 och 1984/85 iförhällande lill långlidsbedömningen. Jag ansluter mig tillSÖ:s slutliga förslag i fråga om årselevplalser inom lilla ramen, vilket alltsåinnebär 35130 årselevplalser /84 och 36330 /85. Inom angivna ramar bör regeringen eller myndighet somregeringen bestämmer vid behov kunna göra vissa separata dimensioneringar förl.ex. högre specialkurser och kurser för invandrarungdom. Regeringen bör inhämtariksdagens bemyndigande om planeringsramar i enlighet med vad jag nu harförordat. Enligl min mening - ochjag ulgår från att det åren allmän uppfattning -är olika slag av försöknödvändiga för all föra utvecklingen i skolan framåt. Del kan å ena sidan gällaskolans inre arbete såsom omprövning av gamla invanda pedagogiska metoder ochdärmed försök all pröva nya vägar inom undervisningen. Sådant sker vanligeninom ramen för gällande bestämmelser om utbildningens innehåll ochorganisation. Det ingår som ett viktigt led i en vardaglig strävan efterförnyelse. Jag har utvecklat delta mera vid min anmälan av vissa gemensammafrågor inom skolväsendet. Men det kan å andra sidan gälla de yttre formerna.Del är då fråga om försök med organisatoriska förändringar och försök med nyautbildningar som heU eller delvis faller utom ramen för gällande föreskrifter.Sådana försök kräver slöd i särskilda föreskrifter eller andra beslut avregeringen eller, i vissa fall, av SÖ. F.n. pågår ett stortantal försöksverksamheter i gymnasieskolan. Innevarande läsår bedrivs ca 40försök som beslutals av Kungl. Maj:l ellerregeringen, i en del fall efter hörande. Jag avser alt i delföljande uppehålla mig vid sådana försöksverksamheter. Jag kommer därvid iflera fall att föreslå all försöksverksamheter upphör och all resp. verksamhetövergår lill all bli reguljär. I andra fall kommer jag, efter en kortredovisning av syftet med försöket, alt föreslå fortsalt försök i avvaktan påutvärdering. I andra fall åter kommer jag att 1981/82:100 Bilaga 12 311 förorda all försöken avvecklas lill följd av beslut somriksdagen har fattat. För att ge en så god bild som möjligt av hur jag har tänktmig förhållandenai fortsättningen redovisar jag även en del förslag som inle fordrar beslut avriksdagen. De förslag jag här lägger fram är samtUga kostnadsneulrala för stal och kommun. /80påbörjades försöksverksamhet med tvåårig social servicelinje.Jag ansluter mig lill SÖ:s förslag allförsöksverksamheten upphör och atttvåårig social servicelinje inrättas som reguljär linje i gymnasieskolan fr. o. m. /83. I frågaom timplan för linjen vill jag erinra om beslut om förändringar av gymnasieskolansutformning m.m. (prop. 1981/82:14,UbU 1981/82:5, rskr 1981/82:112). Jag föreslår ingen förändring i förhållande tilldetta beslut med anledning av all linjenblir reguljär. Det ankommer på regeringen att fastställa lim- och kursplanerför den reguljära linjen saml all meddela de ändrade föreskrifter omlärartjänster som kan behövas. Regeringen börföreslå aft godkänna vad jag har förordat om alt tvåårig social servicelinje blirreguljär. Sedan några årpågår försök med tvåårig drift- och underhållsteknisk linje saml försök med tvåårig transportteknisk utbildninginom ramen för den tvååriga fordonslekniskalinjen. Båda utbildningarna ärangelägna. Del finns därför skäl all göra dem reguljära. Jag är emellertid inte beredd alt redan nu föreslådetta. Utbildningarna är dyra, då dekräver jämförelsevis omfattande investeringar i utrustning. De bör därför inte få utökas ulan regeringensmedgivande. Jag avser också all föreslåregeringen alt uppdra ål SÖ all undersöka möjligheterna alt nedbringa kostnaderna. SÖ bör härvid bl. a. beaktamöjligheterna lill inbyggd utbildning.När detta kompletterande underiag föreligger, avser jag alt la uppfrågan om en regularisering av utbildningarna. Sedan läsåret1978/79 anordnas försöksvis utbildning enligt särskild läroplan på vårdlinjens grenför barna- och ungdomsvård: I försöksverksamheten harämnesinnehållet anpassats fill påvisade behov. Strävan är att bättre anpassa utbildningens innehåll till målen förbarnomsorgen. Verksamheten har utvärderats. Erfarenheterna är myckelpositiva. Jag anser all SÖ för läsåret1982/83 bör få medge alla kommuner som såönskar all delta i försöksverksamheten. SÖ har inkommit med förslag om revidering av värdlinjensgren för barna- och ungdomsvård.Förslaget kommer all remissbehandlas. /80påbörjades försöksverksamhet med utbildning enligt särskild läroplan pävårdlinjen med en gemensam gren för hälso-och sjukvård såsom ersättning förtvå grenar, nämligen dels grenen för hälso-och sjukvård saml åldringsvård, dels grenen för psykiatrisk vård. Liksom SÖ anser jag alt denna ordning inte längre börförekomma som försöksverksamhet. I slällel bör fr.o.m. /83utöver de nuvarande reguljära grenarna finnas en reguljär gren som i huvudsak motsvararförsöksverksamheten. Prop.1981/82:100 Bilaga 12 312 Regeringen medgav år1980 försöksverksamhet med reviderade tim- och kursplaner på tvåårigkonsumlionslinje. Den innebär försök med konsumenlekonomiskgren och textil gren. Försöket avslutas under /83. Den av SÖ gjordakontinuerliga utvärderingen visar på positiva resultat av utbildningen. Medhänsyn härfill bör försöksverksamheten kunna utvidgas på så sätt att SÖbemyndigas alt medge de kommuner som så önskar all delta i försöket läsåret1982/83. Jag anser all del systemsom försöksverksamheten innebär efter försöksperiodens slut bör bli delreguljära fr. o. m. /84. Regeringen medgavår 1978 försöksverksamhet på den tvååriga distributions-och kontorslinjen med gren för kontor utan varianter. Verksamheten har utvärderats. Jag ansluter miglill SÖ:s förslag att under /83 låta fem kommuner prövaen reviderad timplan för linjen ihuvudsaklig överensstämmelse med det förslag som SÖ presenterat i anslagsframställningen och som utarbetats pägrundval av erfarenheter från dennuvarande försöksverksamheten. Förslaget innebär bl. a. att ämnena förelagsekonomi, konlorskunskap,distribufionskunskap samt konsument-och varukunskap i årskurs 1 förenas i ell blockämne, handels- och kontorslära. I årskurs 2 sker som hillillsen specialisering på gren för distribution resp. gren för kontor. Inom varderagrenen återfinns ett blockämne, handel resp. kontor. Förslaget innebärockså elt ökat inslag av inbyggd utbildning.Enligl min mening innebär förslaget - förutom lägre kostnader sådana förbättringar av utbildningenall den reviderade timplanen, medde eventuella justeringar som kan aktualiseras, bör bli den för linjen reguljära om möjligt /84. Avgörande förtidpunkten blir enligl min mening läromedelsfrägan. Systemet med blockämnen kommer all få en viktig roll förutformningen av läromedel. Regeringen börbereda tillfälle all la del av vad jag har anfört om regularisering avförsöksverksamheter på vårdlinjen, konsumlionslin-jen och distributions- och kontorslinjen. Försöksverksamhetmed estetisk variant avlvåårig social linje iStockholm och har pågått . Regeringen medgav all försöket fick pågå t. v. Jagavser all föreslå regeringen all ge SÖ i uppdrag alt göra en samlad utvärderingav den hittillsvarande verksamhetensåsom underlag för ell ställningstagande till frågan om och i vilken form verksamheten skall fortsätta. pågårförsöksverksamhet med undervisning i kinesiska somC-språk på de treåriga linjerna vid vissa skolenheter iStockholm och . SÖ skall lämna redogörelse efter utgången av läsåret1981/ 82 såvitt avser undervisningeni . Jag avser att föreslå regeringen all av SÖ begära en samlad redovisning av erfarenheterna frän båda kommunerna som underlag för ställningstagande till frågan om regularisering av undervisningi kinesiska. Riksdagenhar beslutat om förändringarav gymnasie- 1981/82:100 Bilaga 12 313 skolansutformning m.m. (prop. 1981/82:14, UbU 1981/82:5, rskr 1981/82:112). En rad försök bör som en följdhärav nu kunna upphöra, eftersomderas ändamål kan tillgodoses genom den nya ordningen. Det gällerförsöksverksamhet med friare resursanvändning i fem kommuner med slöd av beslut (SÖ-FS1979:62) med ändring (SÖ-FS 1979:84) och i med stöd av beslut samlförsöksverksamhet med friare resursanvändning och med ändringar i timplan vid gymnasieskolan i stöd av beslut den 15 mars 1979.Vidare berörs viss försöksverksamhet på gymnasieskolans treåriga ekonomiska linje enligl förordning den 8juni 1978 (däremot bör försöksverksamhetenpå tvåårig ekonomisk linje enligt samma förordning få fortsätta) samt försöksverksamhet med särskildläroplan för helklassisk variant igymnasieskolan i vissa kommuner. beslut innebär även all den nuvarande försöksverksamheten medgemensam studiegång i årskurserna 1och 2 av naturvetenskaplig linje och fyraårig teknisk linje får en reguljär form och all en fortsallförsöksverksamhet ej längre är aktuell. I förekommande fall bör nu aktuella försöksverksamheter gradvis avvecklasi takt med all de nya limplanerna införs. Med slöd avriksdagens beslut (prop. 1980/81:100 bil. 12 s. 319 f., UbU 1980/81: 30, rskr1980/81:283) har regeringen utfärdat förordningen (SÖ-FS 1981:143) omförsöksverksamhet med kombination av ramlimplaner och friare resurstilldelningi årskurs 4 på fyraårig teknisk linje i gymnasieskolan. Försöksperiodenomfattar budgetåren 1981/82 och 1982/83. beslut om förändringar avgymnasieskolans utformning m. m. inverkar på försöksverksamheten under /83. Jagfår därvid hänvisa lill vad jag anförde i denna proposition (prop. 1981/82:14 s.28 och 40). Sedan läsåret1974/75 pågår försöksverksamhet med särskild samordnadgymnasieskola, B-form (SSG-B)i glesbygd. Försöket omfattar f. n. 7kommuner och innebär all de treåriga linjerna samt numera även tvåårig social linje inrättas på s. k. ickeg-orl enligt särskild organisation. Fr. o. m. /76 haryrkesinriktade specialkurser försöksvis i viss omfattning fåll omvandlas lillmotsvarande närliggande linjer på icke g-orler i syfte all göra gymnasieskolansyrkesinriktade linjer lättare åtkomliga. Sådana linjer förekommer numera i 19kommuner, bland vilka återfinns samfiiga 7 SSG-B-kommuner. SÖ skallsenast den redovisa en samladutvärdering av försöket med SSG-B. Jag har tidigare vidmin anmälan av vissa gemensamma frågor inom skolväsendel erinrat om all eltutredningsförslag om en flexiblare skolplaneringf.n. I betänkandet (DsU1981:7) behandlas bl.a. frågan om lokalisering av gymnasieskolor till mindre orter. Jag avser all senare återkommalill regeringen med förslag som kan föreläggas i hithörande frågor. beslut om förändringarav gymnasieskolans utformning m. m.får emellertid lill följd all vissa föränd- Prop.1981/82:100 Bilaga 12 314 ringar bör vidtas i fråga om SSG-B redan fr.o.m. läsåret1982/83, alltså innan ett förslag om en flexiblare skolplanering kan genomföras. Då det finns enmöjlighet lill självstudier i SSG-B, kommer jag, enligl vad som anfördes ipropositionen (prop. 1981/82: 14 s. 40) om förändringar av gymnasieskolansutformning m. m. att föreslå regeringen all uppdra ål SÖ all föreslå även andramöjliga besparingsåtgärder inom SSG-B. Regeringen medgavgenom beslut all den pågåendeförsöksverksamheten med ändrad gymnasieskolorgani-salioni får fortsätta under /82. Försöksverksamheten innebär bl.a. en samordning mellan vissa av de tre- och fyraåriga linjerna och tvåårig social linje. SÖ skall senastden redovisa erfarenheterna av den fortsallaförsöksverksamheten. De erfarenheter som dåföreligger bör vara värdefulla med tanke på de överväganden om gymnasieskolans framlida organisation som skallgöras på grundval av gymnasieulredningens framlagda belänkande (SOU1981:96). Verksamheten i böri fortsättningen - såvut avser undervisningens organisation anpassas lillde normallimplaner eller de alternativa timplaner, varom fattat beslut (prop. 1981/82:14, UbU 1981/82:5, rskr 1981/82:112). Den utbildning ieft arbetslivsorienlerande ämne påsocial linje som regeringen medgav i nyssnämnda beslut bör t. v. fåfortsätta. Genom beslut den 15mars 1979 (SÖ-FS 1979:62) om åtgärder för att främja ungdomars utbildning igymnasieskolan m. m. (punkt 11) bemyndigade regeringen all i samråd med gymnasieutredningenbedriva försöksverksamhet med ramlimplaner i högst fem kommuner läsåren 1979/80-1981/82. I sin anslagsframställninganför SÖ aft försöket har kunnatstarta först i vissa av kommunerna, i andra först . Då erfarenheter av även detta försök är avstort värde med tanke på kommande beslut om gymnasieskolans organisation, avserjag all föreslå regeringen all förlänga försöksperioden lill utgången / 84. Regeringen hartidigare på framställningar från gymnasieutredningenbeslutat om en rad försöksverksamheteravseende skilda delar av utbildningarnainom gymnasieskolan. Försöken inriktas bl. a. på en bättre koppling mellanskola och arbetsliv och på samverkan mellan gymnasieskola och vuxenutbildning. De ärlokaliserade lill , , , och Årjäng.Försöken bör pågå så länge all de kan gegedigna erfarenheter som underlag för beslut om gymnasieskolansframtida utformning. Vid Skärholmensgymnasium i Slockhoim bedrivs försöksverksamhet med gymnasial utbildning för svårt rörelsehindrade och andra svårthandikappade enligl avtal mellan staten och . F.n.pågår förhandlingar genom statens förhandlingsnämnd om kommunallövertagande av den omvårdnad för ele- Prop.1981/82:100 Bilaga 12 315 verna som f. n. bedrivs av styrelsen för vårdartjänst. Inuvarande läge beräknarjag för /83 i likhet med SÖ endast medel med hänsyn lillkostnadsökningar av automatisk natur för denna försöksverksamhet. /78 pågår försöksverksamhet med kombination av gymnasieskolsludier och elitidrott i syfte allunderlätta för ungdomar som bedriver intensiv idroltslräning all kombinera delta med studier igymnasieskolan. SÖ fattar efter samråd med årligenbeslut om verksamhetens lokalisering, dimensionering och fördelning påidrottsgrenar. Varje berörd kommun tilldelas därvid ell visst anlal intagningsplalser, vilka inle ärbundna lill särskild studieväg ulan skallrymmas inom den av SÖ för kommunen beslutade organisationen. Hela riket är elevområde, om inle SÖ av särskildaskäl beslutar annorlunda för vissutbildning. Samtliga studievägar i kommunens gymnasieskola slår öppna för elever som ansöker om plats iförsöksverksamheten. Fem veckolimmar per årskurs i ämnel specialidroll ersättermotsvarande lid i annat eller andraämnen på studievägen. Timplanen för linjen eller specialkursen jämkas för all göra detta möjligt.Särskilda regler gäller om gruppdelning för undervisning i specialidroll. /78 medgav regeringenall försöksverksamheten fick omfatta 148 intagningsplalser. Verksamheten hardärefter utökats fill att innevarande läsår omfatta 500 intagningsplalser.Verksamheten har utvärderats och en rapport om de första årens verksamhet har överlämnats.Innan jag hunnit närmare analyseravad som där anförs ärjag f. n. inle beredd alt föreslå ytterligare utökning av verksamheten. Enligl min mening börden emellertid fr.o.m. /83 göras reguljär. Försöksverksamhetenssystem bör i huvudsak gälla även för den reguljära verksamheten. Verksamhetenbör bedrivas på oförändradeekonomiska villkor. Jag har beräknat medel för verksamheten utifråndetta. Regeringen börföreslå alt godkänna vad jag har förordat om ett reguljärtsyslem med kombination av gymnasieskolsludier och elitidrott. Sedan läsåret1977/78 bedrivs i försöksverksamhet med finskspråkig gymnasial utbildning. För verksamhetengälleren förordning av (SÖ-FS 1978:163). Utbildningen omfattar social linje, distributions- ochkontorslinje, naturvetenskaplig Unje samlbygg- och anläggningsleknisk Unje. Utbildningen skall i sina huvuddrag överensstämma med vad som annars gällerför berörd linje. Till utbildningenfår tas in elever vilkas kunskaper i svenska är alltför bristfälliga för all de ulan stora svårigheter skall kunnatillgodogöra sig svenskspråkig gymnasial utbildning. Jag avser alt senareförestå regeringen all av SÖ begära en samlad redovisning av den pågåendeutvärderingen av verksamheten. En sådan redovisning bör kunna tjäna som underlag för språk- ochkullurarvsutred- Prop.1981/82:100 Bilaga 12 316 ningens (U 1981: 04) överväganden om del finska språkelsställning i gymnasieskolan. Försöksverksamhetmed engelskspråkig utbildning pä gymnasial nivå vid en skolenhet i -NorraReal- har pågått /74. Densenast fastställda försöksperioden sträcker sig t.o.m. /82 enligl förordning den 13september 1979 (SÖ-FS 1979:189) om fortsatt försöksverksamhet medengelskspråkig gymnasial utbildning i Slockhoim m. m. Beträffandeförsöksverksamheten gäller i korthetföljande. Den får anordnas av med skoldireklion såsom styrelse. Förutbildningen skall i tillämpliga delar gälla vad regeringen harföreskrivit om gymnasieskolan, om inle annatföljer av särskilda föreskrifter. Utbildningen omfattar tre årskurser. Av varjeårskurs får anordnas högst en klass. Elevplalserna skall rymmas inom del totala antalet elevplalser, för vilkamedel beräknas under anslaget Bidragtill driften av gymnasieskolor. Tillutbildningen fär tas in ungdomar somunder en längre lid vistas i . Bland behöriga sökande skall i första hand las in den som inle är och inteheller skall vara kyrkobokförd i Sverige.Behörig att intas som elev är den som dels har engelska som modersmål eller som huvudhjälpspråk, dels har deövriga kunskaper och färdigheter som fordras för att kunna tillgodogöra sigundervisningen. Timplaner och kursplaner saml övriga bestämmelser förutbildningen fastställs av SÖ med beaktande av dels att undervisningen skallbedrivas på engelska språket, delsall utbildningen riktar sig tillelever med jämförelsevis ringa anknytning till . En elev har rätt att utöka sitt studieprogram genom allvälja lill ämnet kunskapsteori.Detta sammanhänger med alt utbildningen för elev som så önskar skall kunna ledafram till examen International Baccalaureate (IB) med diplom från InternationalBaccalaur-eate Office (IBO) i Geneve.Kommunen får ta ul elevavgifter för undervisningen saml för skolhälsovård m.m. Avgifterna får inte överstiga skillnaden mellan kommunernas kostnader och statsbidraget. Jag har inget allerinra mot en forlsätlning av verksamheten. Del är emellertid inletillfredsställande att en verksamhet som pågår och vars värdeinle ifrågasätts betecknas som försök. Jag föreslår därför allförsöksverksamheten fr.o.m. /83 ersätts av en reguljärverksamhet, för vilken bör gälla i huvudsak samma bestämmelser. Utbildningen bör i varje fall t. v. inte ingå igymnasieskolan. Vissa av de nuvarande bestämmelserna, som bör kunna gälla äveni fortsättningen, är nämligen oförenliga med vissa bestämmelser omgymnasieskolan i skollagen (1962: 319).Utbildningen har också en annan karaktär än studievägarna i gymnasieskolan. Jag vill redan här nämna all jagunder anslaget Bidrag lill driften avriksinternatskolor kommer alt lägga fram förslag om möjlighet för huvudmannen för alt vid sidan avriksinlernalskolverksamheten bedriva inlernalionell gymnasial utbildning. Prop.1981/82:100 Bilaga 12 317 Regeringen bör föreslåriksdagen all godkänna vad jag har förordat om reguljär engelskspråkiggymnasial utbildning. Frågor om nya utbildningar m. m. SÖ har föreslagit allutbildning av sjöinlendenlurpersonal /83 får anordnas inom ramen för tvåårig livsmedelsleknisk linjegenom yrkesprofilering på variant för storhushåll. Jag avser att föreslåregeringen att meddela bestämmelser härom i huvudsaklig överensstämmelse meddel av SÖ redovisade förslaget. SÖ har i skrivelse den 10september 1979 redovisat förslag om försöksverksamhet med maskinförarutbildning. I skrivelse den har SÖ återkommit medkompletterande kostnadsberäkning. Enligt min mening bör maskinförarulbUdningfr. o. m. /83 få anordnas i form av ettårig högre specialkursmed inriktning på främst maskinlära och körning med allmänt förekommandeanläggningsmaskiner. Kursen bör bygga på utbildning inom områdena jordbruk,trädgård, skogsbruk eller bygg- och anläggning med inriktning på gatu-, väg-och anläggningsarbeten. Med hänsyn lill kostnaderna m.m. bör regeringen meddelasärskilda bestämmelser om utbildningen. Den bör få anordnas i viss begränsadomfattning och inom de ramar för gymnasieskolans dimensionering som regeringenbeslutar. Jag vill erinra om allriksdagen har beslutat all statsbidrag till kostnader för första uppsättningenstadigvarande undervisningsmateriel fill landstingskommunerna inle skall utgåfr.o.m. I fråga om statsbidrag lill kommunerna kommer jag idel följande all föreslå nya regler. I syfte att i största möjliga utsträckningnedbringa kostnaderna för maskinförarutbildningen bör denna bedrivas isamverkan med förelag och arbetsmarknadsutbildningen. Det bör ankomma på SÖ allbesluta om lokaliseringen av utbildningen. Liksom för andra specialkurser börSÖ fastställa lim- och kursplaner. Även om utbildningen inte kallas försöksverksamhet,ligger del i sakens natur all vissa förändringar kan behöva göras på grundvalav de första årens erfarenheter. Jag ulgår från all SÖ noga följerverksamheten. Regeringen bör beredariksdagen tillfälle att ta del av vad jag har anfört om maskinförarutbildning. På uppdrag av regeringenhar SÖ efter samråd med och i skrivelse den30 lämnat förslag lill försöksulbildning av landlekniska biträden. Efter remiss har yttranden över förslaget inkommitfrån universitets- och högskoleämbetet (UHÄ), som bifogat yttranden från olikahögskoleenheter, . , , och .