prop · G503130 · 1981-12-31 00:00:00 — Härigenom får miljörätten(fastighetsdomstolen) möjlighet att åstadkomma en lämplig lösning avskadeproblemen efter en samlad bedömning av de olika utvägar som lagen anvisarför att komma till rätta med oförutsedda skador. Andra stycket av 198 består av enenda mening som är dåligt formulerad med ett flertal substantiveringar och medrelativsatser efter varandra ("... sådana ändringar i utförandet avanläggning som ingår i vattenföretag vilka ej förnärmar tredje mans rätt..."). Med den definition som finns i I kap. 28 VL-förslaget räcker delkanske med atl man skriver "... sådana ändringar i vattenföretaget som ...". I tredje stycket av 198 sägs attliden skall räknas från utgången av den bestämda arbets- ellerigångsättningsliden. Om arbetstid och igångsättningstid inte sammanfaller kanoklarhet uppstå när tiden för oförutsedd skada löper ut. Del är inte självklartatt arbetstiden utlöper före igångsättningsliden. Lämpligt lorde vara alttiden för oförutsedd skada anknyts lill utgången av arbetstiden eller tillutgången av igångsättningsliden om denna utlöper . Det kan för övrigtifrågasättas om inte myndigheten skall -inom de gränser som lagen anger - ibeslutet bestämma en exakt tidpunkt, t. ex. utgången av , dä tiden föranmälan av oförutsedd skada utgår. En dylik ordning anser varaangelägen från rättssäkerhetssynpunkt och den leder lill att myndigheten viden förlängning av Prop, 1981/82:130 382 arbetstiden eller igängsällningstiden har att imotsvarande mån framflytta sista tidpunkt för anmälan av oförutsedd skada. Vä.xjö tingsrätt: Ulredningen har inte velat tilläggafastighetsdomstolen befogenheter med avseende å vattenhushållningsbestämmelser.Det har därför föreslagits borttagande av de skadelidandes rätl enligl gällandeVL 2:24. 2 st. och 2: 31. 2 st. att få lill stånd ändring av sådanabestämmelser-. Denna r-ätl föreslås slopad såsoui varande opraktisk. I ställethar man rekommenderat saKägaren att vända sig till kammarkollegiet och anhållaatt kollegiet utverkar ändrade vattenhushållningsbesiämmelser hoskoncessionsnämnden enligt 15:19 nya VL. Förutom de minimala möjligheter, somfår antagas föreligga för enskild skadelidande alt verkligen la kollegiet altagera, lider utredningens rekommendation av det allvarliga felet, att hänsynlill enskild skadelidandes inlressen icke ingår bland de synpunkter, vilkakoncessionsnämnden har att lägga till grund för prövning enligt 15:19 nya VL.Om nu inte fastighetsdomstol kan betros med prövningen, bör angivna lagrum inya VL justeras sä att enskild skadelidande själv får taler-ätl och hansintressen kan beaktas. Utredningens förslag atl slopa det gällande ochväl fungerande anmälningssystemel och införa skyldighet för skadelidande atlstämma lill fastighetsdomstol i frågor rörande oförutsedda skador kan ickegodtagas. Något bärande skäl för denna ändring har icke anförts. : Del framgår inte av lagtexten ivilken mån koppling finns mellan de särskilda ersättningsbestämmelserna i 17-1988 och de allmänna bestämmelserna i . Det framstår l.ex. som oklart ombestämmelsen i 4 8 om ersättning för s.k. annan skada skall vara tillämplig medavseende på ersättning vid utrivning. Likaledes är- det oklart om eventuellnytta skall avräknas från skadan i överensstämmelse med bestämmelserna i 58 Qfruttalandet s. 212 överst i bet.). Förtydliganden synes böra göras i de nuberörda avseendena. Enligt de föreslagna bestämmelserna i 19 8 kan talan omersättning för oförutsedd skada väckas under en i vissa fall ganska lång tidefter genomförandet av elt vattenföretag, l.ex. Qugo år räknat från den itillståndsbeslutet bestämda igångsätlningstiderr. Det kan vara anledning alt imotiven något belysa de situationer som uppkommer om berörda fasligheler byterägare under den angivna tidsfristen. Skall det vara möjligt för den som haröverlåtit sin fastighet att yrka ersättning för oförutsedd skada under åberopandeav att skadan uppkommit före överlåtelsen och medfört lägre försäljningspris?Marken kan också byta ägare genom fastighetsreglering. Värderingen vidfastighetsregleringen skall grundas på faslighelens ak-luella beskaffenhel ochmarknadsvärde. Del kan i sådanl fall vara rimligt atl avlrädaren bibehålls vidsin befogenhet alt föra talan om ersättning enligt VL för oförutsedd skada. : 1 fråga om den längsta tidenför väckande av anspråk har den nu för grundvattentäkter gällande bestämmelsenom Qugu år föreslagits bli generellt giltig. Detta har motiverats med all vidvissa företag del kan dröja innan tillstånd utnyttjas till fullo. Deföretag som avses är vissa vallenregleringar samt yt- och grundvattenläkter.Del kan inte uteslutas att den föreslagna lydelsen kommer att medverka till engenerell förlängning i rättspraxis av liden för väckande av anspråk på grund avs. k. oförutsedda skador i vattenmål. Något behov a\' en dylik förlängningfinns inte. föreslår därtor atl den av utredningen anförda synpunkten istället beaktas genom en undantagsregel från nu gällande bestämmelse om enlängsta lid av . Undanlagsregeln bör tilläggas tredje stycket i föteslagellagrum Prop.1981/82:130 383 genom en mening av följande lydelse: "Om särskildaskäl föreligger må liden bestämmas längre än tolv är, dock högst Qugu år tVånnämnda tidpunkt". Del föreslås atlpi-eskriptionslagen inte skall bli tillämplig på anspråk enligt lagrummet. Detbör observeras alt utredningen vid sitt ställningstagande i denna del utgåttfrån att den allmänna preskriptionstiden skulle bli tVån det anspråketkunde göras gällande. Någon förkortning av den allmänna preskriplionstiden haremellertid inle genomförts. För oförutsedd skada bör anses vara typiskt att denframträder eller kan urskiljas först någon tid efter ianspåktagandet av eltmeddelat tillstånd. Anspråket kan därför i allmänhet inle framställas fidigare.Det finns emellertid ingen anledning att acceptera att en skadelidandeavsiktligt eller ens av oaktsamhet dröjer med att framställa ersättningsanspråkutöver en viss rimlig tid från del all skadan yppats. Vilken tidsgräns som börgälla kan diskuteras, men vill hävda alt tiden bör vara avsevärt kortareän . För att det föreslagna undanlaget från preskriptionslagen skallkunna godtagas, erfordras atl lagrummet kompletteras med en regel av innebördatt anspr-åk skall för atl upptagas lill pr-övning väckas inom viss tid-förslagsvis - från det skadan yppats. Även utan det föreslagnaundantaget frän preskriptionslagen är en dylik regel önskvärd. menarnämligen att i vattenmål kunnat urskiljas en tendens att vissa sakägare ellergrupper av sakägare i tider av stark inflation och högt ränteläge finner detförenligt med sitt intresse alt medverka till dröjsmål med skadereglering.Förklaringen härtill torde stå att finna i den praxis som gäller för ersättningsbeloppsuppräkning med hänsyn till penningvärdeförsämring saml för ränleberäkning påuppräknade belopp. Även ulred-ningssituationen kan tänkas verka i sammariktning. Förhållandena i vatlenmålen gestaltar sig härvidlag i allmänhetradikalt annorlunda än i expropriationsmål, I delta sammanhang bör ävenframhållas atl inte motsätter sig atl undantag frän pr-eskriptionslageninföres för ersättningsanspråk som om-fallas av förhandsmedgivande elleruppskovsbeslut. (Se nedan 18 kap. : Instämmes i utredningens bedömning avangelägenheten alt behälla detta institut i den nya VL, med hänsyn till densvårbedömda och komplicerade natur som verkningarna av vatlenförelag ofta ärförknippade med och som kan bedömas först efter det lör-fiutit sedanen anläggning tagils i bruk. Angelägel är vidare all del intagesi lagen all den gällande preskriplions-förordningens beslämn-ielser om 10 är ejskall äga fillämpning när det gäller anhängiggörande av ersältning föroförutsedd skada. naturvärn: Här harulredningen föreslagit två ändringar i gällande lag. Dels har föreslagitsminskning i möjligheten för sakägare alt begär-a ändring ivattenhushållningsbesiämmelser och dels har föreslagils alt lalan om ersältningför oförutsedd skada skall väckas genom stämning, icke liksom nu genom ansökanhos domstolen. Det må vara alt kammarkollegiet som regel skall vara densom för lalan om ändring i vattenhushållningsbestämmelserna. Dylikabestämmelser torde i regel avse allmänna inlressen. men del kan också tänkasalt de avse ett visst intresse. Det bör då stå den skadelidande och den som medfog kan befara skada, att jämsides med kollegiet, eller om kollegiet vägrar.ensam föra talan om ändrad bestämmelse. Oförutsedd skada kan ofta inträffa. Detta kan ha olikaorsaker. Prop,1981/82:130 384 vattenkraftanläggning medför myckel svår-överskådligaförhålltinden. I ell mål för myckel länge sedan inom Tärna socken förklaradekollegiet, att det motsatte sig ett avtal, varigenom sökande med sameby avtalaton-i att viss ersättning skulle avse även everiluell oförulsedd skada och allkollegiet icke tillli-odde sig kunna på förhand överskåda om del blevoförutsedda skadeståndsfrågor. Vad kollegiet sagt får antagas gällafortfar-ande. Vidare må oförutsedd skada icke kunna bedömas p. g. a. att dennaturvetenskapliga grundforskningen icke räcker. Det är inte sä lätt att tänkapä allt. Utöver vad som ulredningen sagt ombegr-eppel oförLrtsedd skada må hänvisas till att ibland det visserligen kanväntas bli en skada, men att omfattningen av skadan icke kan bedömas. I dylikafall bör det finnas möjlighet till atl föra lalan för en enskild. Det är angeläget att oför-utsedö skada gottgör-es påenklast möjliga sätt. Alt det inte blivil fler mål om oförutsedd skada lärerbero på all dylika tVågor ofta avgöras genom förhandlingar mellan parterna utanatl domstol anlitas. Det är angeläget att denna enkla möjlighet fortfar-andestår öppen. Utredningen har inte anfört något skäl för ändringen på dennapunkl. Genom atl saken kan upplagas genom ansökan anses saken ingå såsom en deli del tidigare målel. Detta innebär såväl att all utr-edning som lörul finns imålet fortfar-ande anses vara tillgänglig som ock atl bestämmelserna omrättegångskostnader skola gälla. Detta sista synes var-tr del riktiga även imål om oförutsedd skada. Ty här är en fråga som har påtvingats sakägarna. Detär då rimligt att sökandena få betala Kostnaderna. 1 anslutning till vad sagts ibet.änKandet vill naturvärnet framhålla: Det måste åligga den. som fått vissttillstånd att inom vissa gränser i-egler-a och sköta vattenhushållningen, altmed omsorg tillse att delta blir- möjligt för honom. Han får alltså inteutnyttja gränsen om han därigenom kan väntas bli ur stånd att vid väntalytterligare tillflöde hålla sig inom gränserna. Se härom NJA 1935 sid. 527 ochinom ett likartat område NJA 1950 sid. 156. Dylikt kan inte betraktas såson-ren oförutsedd skada med de inskränkningar till tid m. m. som gäller föroförutsedd skada. Det är etl uttryck lör den allmänna rältsr-egeln alt densoi-n har en rättighet l.ex. på fast egendom skall utöva r-ältigheten så althan icke utsätter en servitutshavare eller annan sakägare för skada. Utredningen har för-eslagit att lörlalan om oförulsedd skada tiden kan bestämmas bli längre än enligl nu gålkindelag. Men utredningen säger att den normala liden skall var-a5 år. Detta uttalande kan lagas såsom en maning för tillståndsgivande att som regelicke låta liden bli längre än . Enligt naturvärnets mening är det oftabefogat att ha längre lid än . Synpunkterna har redovisats i avsnitt 13. 12 kap. Förprövningsskyldighet m. m. Vissa synpunkter har redovisats iavsnitt 12.2 Förprövningsskyldighet m.m. (beträffande vattentäkter). : I 8. Det ikapitelrubriken använda orden "förprövningsskyldighet" bör ersättasmed "prövningsskyldighet". 1981/82:130 385 I denna paragraf bör stadgas enallmän skyldighet alt innan vattenföretag utförs söka tillstånd därtill. Fråndenna principiella skyldighet bör därefter stadgas undanlag för ickekontroversiella fall. - Del i jämförelse med gällande lag stränga rekvisitetför frihet från prövningsskyldighel som stadgas i I 8 kan komma alt medföra enoönskad tillströmning av småärenden utan påtagliga intressemotsättningar. Enligt motiven (s. 325) skall medrensning av uppgrundning förslås åtgärd, varmed inle åsyftas någon förändring av de rådande vattenförhål landena utan endast ett bibehållande av vattnets djup eller läge. Enligl förarbetena till gällande lag skulle, om genom uppgrundning en förändring i förhållandena redan inträtt och erhållit en mer beslående karaktär, rens ning icke Kunna utföras utan prövning (NJA II 1919 s. 171). Del kan därför ifrågasättas om inte gällande lags formulering (2 kap. 36 8 "Rensning för bibehållande av vattnets djup eller läge") är bättre än den nu föreslagna. Enligt hovrättens mening bör del emellertid övervägas om inle lagrummet kan ges sådan utformning att därav ännu klarare kan utläsas när en rens ning får utföras utan föregående prövning. Uttrycket "bibehållande"leder närmast tanken till etl återställande kort lid efter det atl en uppgrundning inträtt. Ett så snabbt återställande torde emellertid numera ofta inte ske. Exempelvis inom ett torrläggningsföretag lorde med nutida brukningsme toder en i nära anslutning till den fortgående uppgrundningen utförd, kontinuerlig rensning av ekonomiska skäl icke ifrågakomma. Intervallen mellan rensningarna ligger i stället regelmässigt kring . Då rens ningen i dessa fall utförs såsom ell led i en i förrältningsullålandet före skriven underhållsskyldighet finns knappast skäl all föreskriva pröv ningsskyldighet, särskilt som rensningen ej skall få större omfattning än som föreskrivits. Hovrätten föreslår därför alt undantagsbestämmelsen i I 8 2 st. ges sådan utformning att tillstånd i förväg ej krävs för sådan rens ning. 3 8 motsvarar enbestämmelse i 6 kap. 26 8 VL som fått allmängil-fighet. Enligl motiven (s.327) skall bestämmelsen inte äga tillämpning på rensning som ingår som led iunderhållet av tidigare medgivet vattenföretag. Under hänvisning lill vad somanförls under I 8 vill hovrätten ifrågasätta om inte detta i så fall måsle fåframgå av lagtexten. Det kan emellertid också ifrågasättas om del finns någonanledning att upprätthålla denna skillnad. Del lorde nu höra lill undantagenalt man i förrättningsbeslut eller tillståndsdom anger formen och lidpunktenför kommande underhållsarbeten. Har detta försummats har fiskerlQänslemannensamma intresse som i huvudfallet all få kännedom om rensningen för att kunnapåverka sättet för arbetets genomförande. Hovrättenifrågasätter om inte paragrafen skulle kunna ges en vidare innebörd och medgerätt att ulan förprövning utföra varje vattenföretag, som erfordrasför atl undvika omfattande skada på allmänt eller enskilt intresse. För deltatalar bl. a. alt den möjlighet som finns enligt 11 kap. 46 8 VL atl medgetillfälliga åtgärder inte bibehålls i förslaget. Enligt 9 kap. 4 8 VLF kanexempelvis kommun begära rätt att för avloppsvatten utnytQa befintliganläggning för markavvattning, dock utan möjlighet att ingå i en eventuellsamfällighet. tillkommit utan föregående prövningskall i samband med kommunens begäran frågan om anläggningens laglighet prövas(13 kap. 3 8 2 st. VLF). Fråga om rätt att utnytQa anläggning med stöd av 9kap. 4 8 VLF prövas av fastighetsdomstol enligt 18 kap. 3 8 p. 6 VLF, medanfråga om anläggnings 25 1981/82. Prop, 1981/82:130 386 lagligheiskall upplagas vid förrättning (13 kap. 1 och 2 88 saml 16 kap. I 8 VLF).Enligt 16 kap. 2 8 VLF skall förrättning begäras av ägare lill fastighet, somvill deltaga i förelaget. 12 kap. 7 8 VLF är därför oriklig ulan en kompletteringav 16 kap. 2 8 VLF. Omkastad bevisbörda rörandevattenförhållandena anses redan nu föreligga även i fall då tillstånd tillbyggande fåll lagas i anspråk innan ersättningsfrågorna prövats (af Klintberg,s. 140, prop. 1952:52 s. 27). Även detta fall borde behandlas under delfortsatta lagstiftningsarbetet. Hovrätten för Nedre : Uttrycket"tillslåndsplikt" synes vara mera adekvat än"förprövningssKyIdighel". I 8 bör omformas till alt först positivt angeprincipen för lillståndspliKl och därefter undantagen. Del Kan ifrågasättas om första stycket andrameningen har sin plats i förevarande lagrum. Enskilt intresse torde i och försig alltid lida men av markavvattningsföretag, där överenskommelse omdelaktighet ej kan träffas, varför man t. o. m. kunde ifrågasätta stadgandetsberättigande överhuvudtaget. Emellertid är del här närmasi fråga omlämplighetsprövningar, vilket motiverar att bestämmelsen placeras i 6 kap. medlydelsen: "Kan överenskommelse om delaktighet i företaget ej träffas,skall prövning äga rum enligt bestämmelserna i 16 kap." Hovrätten föreslår en redaktionell översyn av 2 8 iförhållande till I 8 och 17 kap. 12 8 andra styckel. Sambandet mellan dessastadganden framgår ej klart. Jämlbygdens tingsrätt: Kapitelrubriken; Det ifrågasättsom inte ordet "förprövningsskyldighet" bör utbytas mot"prövningsskyldighel" eller möjligen "lillståndsplikt".Termen förprövning förekommer varken i nuvarande eller föreslagen lagtext ochför tanken närmast lill all före tillståndsprövningen skulle förekomma någonform av förhandsprövning. Visserligen innehåller kapitlet bl. a. en bestämmelsei 2 8 om skyldighet för den, som planerar att anordna elkr nylQa en vattentäktmen som inle sökt tillstånd därtill, att göra anmälan till . Dylikanmälningsskyldighet får väl dock närmast hänföras under "m. Första stycket första meningen innehållerhuvudregeln om obligatorisk lillståndsplikt, men regeln är indirekt utformad.1 stället borde den - i överensstämmelse med kapitelrubrikens lydelse och medinnehållet i specialmotiveringen s. 321 (mitten) - utformas direkt, l.ex. påföljande säll: "Tillstånd enligt denna lag erfordras för utförande avvatlenförelag, om allmänl eller enskilt intresse skadas genom företagetsinverkan pä vattenförhållandena" med tillägg "Endast om det äruppenbart atl sådan skada ej uppkommer, får utförandet ske utantillstånd". - Beträffande det ena av de i andra stycket upptagna bådaundantagen från huvudregeln, nämligen "rensning av uppgrundning ivattenområde", ifrågasätts om inte redan av lagtexten borde framgå attdärmed förslås (se s. 325 yn och 244 m) åtgärd, som inte åsyftar någon ändringav de rådande vattenförhållandena utan endast etl bibehållande av vattnets djupoch läge. - Vad ovan framhållit beträffande förtydligande avinnehållet i första och andra styckena sammanhänger med atl - om ulredningensförslag till ny vattenlag genomförs 12 kap. kommer atl för den rällssökandeallmänheten vara ett av de centrala kapitlen, varför utformningen av lagtextenhar stor betydelse och innehållet inte får ge upphov lill missförstånd omtillstånds-pliktens omfattning. Vä.xjö tingsrätt: Totalt sett är del tveksamt om enslor del av de företag som behandlas i gällande VL verkligen är underkastadeobligatorisk för- Prop,1981/82:130 387 Åtskilliga av de förelag, som idagprövas, är sådana all förprövning kunnat undvaras. Man kan på goda grundermisstänka att ännu fler företag utförs utan prövning och utan attförprövningsskyldighet kan anses föreligga. Det torde därför kunna ifrågasättasom del inle vore rikligare att säga, att en (mindre) del av de företag sombehandlas i gällande VL är underkastade förprövningsskyldighet. Detta ärviktigl alt hälla i minnet, när man lar ställning lill ulredningens förslag attendast företag, som uppenbart inte skadar motstående intressen, skall varbefriade från förprövning. Utredningens ställningstagande kommer nämligen alt medföraen avsevärd utvidgning av förprövningsskyldigheten med därav följande ökatarbete för tillståndsmyndigheterna. Särskill kommer denna ökning all träffalänsstyrelserna, vilka kommer att bli sämst rustade att klara sina nyauppgifter, om ulredningens förslag i fråga om personalförslärkning av dessamyndigheter följs. : Tillstånd förvattentäkter. Varje avloppsföretag anmäls eller prövas enligl vattenlagen,miljöskyddsförfatlningarna eller hälsovårdsstadgan. Myndigheterna har dåmöjlighet att la hänsyn lill skyddet av vattentäkter. Molsvarande möjlighet atlpröva annat än större vattentäkter saknas . Det finns ett behovav att pröva om nya vattentäkter kan anläggas utan att del medför att andrafastigheter berövas eller att den nya takten försvårar att avloppsfråganlöses för andra fasligheter. 1 elt område med fastställdbyggnadsplan och gemensam vattenförsörjning, med infiltration av avloppsvattenpä varje fastighet, kan en ny täkl ge problem. En illa anlagd vattentäkt kanmedföra att avloppsvatten från den egna och närbelägna avloppsanläggningarförorenar den gemensamma vattentillgången eller atl grannfaslighelen berövasvatten. Ägaren lill den nya vattentäkten kan också hävda atl hans täkl skallskyddas mot förorening från grannarnas avloppsanläggningar som utförs enligtbyggnadsplanen. anser att det börvara möjligt alt genom den nya vattenlagen förhindra alt sådana problemuppkommer. Vallenulredningens förslag att detkrävs tillstånd för slörre vattentäkter och all mindre vattentäkter skallanmälas lill är ell värdefullt steg på vägen. Mindre vattentäktersom försörjer enskilda fastigheter med hushällsvatten har dock undantagits frånkravet på anmälan eller tillståndsprövning. Enligl mening bördet krävas tillstånd för att anlägga vattentäkter i planlagda områden och isynnerhet där vattenförsörjningen redan lösts genom gemensamma anläggningar.Inom skyddsområden för vattentäkt bör del alltid krävas tillstånd för att taupp en ny vattentäkt. 1 frågor som rör vattenskyddsområden bör länsslyrelsenalltid samråda med hälsovårdsnämnden. Länsstyrelserna kommer att få engod överblick över vilka vattentäkter som UtnytQas eller kommer att utnytQasför att försörja flera fastigheter med konsumtionsvatlen. Enligthälsovårdsstadgan kan förordna om fysikalisk-kemisk ochbakteriologisk undersökning av vatten som tillhandahålles flera hushåll ellereljest i större omfattning. När tillstånd ges till nya takter eller när en nytäkl anmäls till , bör frågan om förordnande om provtagning enliglhälsovårdsstadgan prövas . och hälsovårdsnämndbör därvid medverka. : hälsar med tillfredsställelse att i nyavattenlagen införs skyldighet för var och en som planerar att anordna ellernyttja en grundvattentäkt men som ej Prop,1981/82:130 388 sökt tillstånd därtill att göra anmälan om takten tilllänsstyrelsen. Del är l.ex. inte ovanligt inom områden för fritidsbebyggelseatl enskilda tomtägare ordnar egna gmndvaltentäkler trots atlvattenförsörjningen ordnats gemensamt för området ifråga. Förutom delkonkurrensförhållande om grundvattentillgången som kan uppstå kan det ävenbetyda problem när det gäller enskilda avloppsanläggningar, som kommit tillstånd enligt tidigare genomförd va-utredning. har iulredningen icke funnit omnämnt "Lag om uppgiftsskyldighet vidgrundvattentäklsundersökning och brunnsborrning" resp. "Förordningom uppgiftsskyldighel vid grundvattenläkts-undersökning ochbrunnsborrning" (föreskrift bl. a. om skyldighet att till Sverigesgeologiska undersökning skriftligen redogöra för arbetet och dess resultat). Omdessa bestämmelser inte kan komma att ingå i nya lagstiftningen bör desammadock omnämnas under kap. 12. iKristianstads län: Lagförslagets 12 kapitel 2 8 synes innebära, att allavattentäkter med undantag för vattenläkl till enskilt hushåll blir föremål förnågon form av prövning. Denna prövning synes dock icke omfatta någon granskningav hur en vattentäkt för hushållsändamål tekniskt avses utföras. har inom länet ettantal mindre gemensamhelsanläggningar genom beslut av länsslyrelsen laglsunder offentlig valtenkontroll enligl hälsovårdsstadgan. Erfarenheterna avutredningsarbetet ävensom av provtagningsresultaten visar bl.a. att dessamindre anläggningar icke sällan är bristfälliga i tekniskt avseende. Del voredärför önskvärt med kompletterande lagstiftning, innebärande atl prövning avdet tekniska utförandet alltid skall ske när det gäller vattentäkt förhushållsändamål. Vidare bör övervägas om icke sådan vattentäkt som skall prövasenligl lagförsla-gel och användas för hushållsändamål aulomafiskt bör ställasunder offentlig vatlenkonlroll.