prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — Makromarginalskattekvoten har i föreliggandeprognoser antagits sjunka något för löner och pensioner bortsett frånovan beskrivna ändringar i skatteregler och utdebitering. På grund avbl.a. förskjutningar mellan inkomstslagen innebär detta likväl, bortsett frånreformeffekter, en liten höjning av den totala makromarginalskattekvoten.Kalkylerna ger till resultat en ökning av den preliminära A-skatten med 7 1/2%.Den preliminära B-skatten bestäms delvis av den slutliga skatten två årtidigare. Ökningen av preliminär B-skatt skattas till 11-12%.Slutskatteregleringen, dvs. nettot 1982 mellan hushållens inbetalningar avkvarstående skatt och fyllnadsskatt å ena sidan och återbäringen avöverskjutande skatt å andra sidan, beräknas höja hushållens 1981/82:100 118 skatteinbetalningar med 1 1/2 miljard kr.Prognoserna över fyllnadsskatt och överskjutande skatt är dock mycket osäkra. Hushållens avgifter m.m.till det offentliga förutses öka 1982. Liksom 1981 är detavgifterna till kommunerna som väntas stiga kraftigast. Sammanlagt resulterarprognoserna över hushållens skatter och avgifter 1982 i en ökning avinbetalningarna . Hushällens negativa nettomellan inkomster från räntor och utdelningar m.m. och motsvarande utgifterberäknas ha försämrats 1981 med ytterligare . Prognoserna för1982 utgär frän att diskontot är oförändrat och hushållens upplåningåterhållsam. Nettot skulle därmed 1982 ligga ungefär oförändrat (i löpandepriser) på minus . Ovan redovisadeberäkningar resulterar sammantagna i en ökning av hushållens disponiblainkomster - i löpande priser - med 9,. Eftersom dengenomsnittliga prisstegringen har beräknats till 11,sjönk såledesrealinkomslen med 2,. ger prognoserna- med november/december kända förutsättningar - en tillväxt idisponibelinkomsten på nominellt 6,. Då prisstegringen kalkylerats till 9,1 %sjunker realinkomslen även 1982, och då med 2,. Utvecklingen av de olikaposterna i den realt disponibla inkomsten efter det att skatteinbetalningarnadragits från resp. inkomstslag redovisas i tabell 6: 5. Det bör understrykasatt de statistiska bristfälligheterna och de principiella svårigheterna ikalkylerna gör att redovisningen i tabell 6:5 endast ger en grov indikation påden reala utvecklingen för olika inkomstslag efter skatt och påinkomstposternas relativa betydelse för den totala ökningen av realinkomslen. 'I tabellen har tilläggsposten till disponibelinkomsten särredovisats. Idriftsöverskotten ingär även det tillräknade driftsöverskottet från egnahem. Reallönesumman beräknas1981 ha sjunkit före skatt och skatteuttaget (inklslulskattereglering) kalkyleras ha sjunkit ungefär lika mycket så att reallönenefter skatt minskar med inte fullt 4 1/. Tillväxten i driftsöverskotten 1981beror på att B-skatteinbetalningarna (inkl. slulskattereglering) realt settsjönk mer än enskilda företagares inkomster och det tillräknadedriftsöverskottet från egnahem. Pensionsinkomsterna efter skatt beräknas haökat realt , vilket är en lägre ökning än föregående år. Utbetalningarnaav övriga sociala förmåner sjönk 1981 i fasta priser räknat. resulterarprognoserna över reallönesumman i en minskning med 2 3/före skatt. Nedgångenförstärks ytterligare genom att skatteuttaget ökar sä att reallönen efterskatt minskar . Pensionsinkomsterna väntas minska realt, både före ochefter det att skatten dragits, med 1/. Övriga beskattade förmåner sjunkerrealt efter skatt något mer än ' I Konjunkturläget april1981, Reviderad nationalbudget. kommenteras beräkningarna närmare i en exkursi kapitel 6. avsnitt 6.3. Bilaga 1.1 Preliminär nationalbudget Tabell 6:5Realinkomstutveckling efter skatt 1979-1982 ng i realinkomslen, % Bidrag till disponibelinkomstutveck-lingen, procentenheter 3 Räntor och utdelningar, netto" 5 Beskattade sociala förmåner' 6 Övriga inkomstöverföringar, 8 1/2 1/2 11 1/2 6 - 2 1/2 -4 1/2 3 -1 1/2 1/2 10 1/2 - 1/2 1 1/2 - 1/2 1 0 1/2 1 0 -2 1/2 0 0 1/2 0 -2 0 0 0 0 l-i-2 + 3 + 4 + 5 + 6 8 Tilläggspost till disponibel 2 112 -25 - 2 112 0 2 112 -1 9 Disponibel inkomst (7 -1- 8) 1 1/2 1 1/2 ' Inkl. tillräknatdriftsöverskott från egnahem. - Räntor och utdelningarhar i tabellen inle korrigerats för den faktiska skattebelastningen. *Sjukpenning och föräldrapenning, utbetalningar från arbetslöshets- ocharbetsskadeförsäkring och lönegarantifond samt vissa bidrag i samband medarbetsmarknadsutbildning. Källor: , ochstatistiska centralbyrån. pensionerna - och de obeskattade socialaförmånerna, t. ex. barn- och studiebidrag samt transfereringar från kommunerna,ännu mer. Driftsöverskotten skattas 1982 öka något på grund av att dettillräknade driftsöverskottet från egnahem förväntas stiga merän implicitprisindex. En positiv tillväxt visar också det för hushållennegativa nettot av räntor och utdelningar, som beräknas minska ca 350 milj. kr.i 1975 ärs priser. Som framhålles i not 2 till tabell 6:5 här denna post intekorrigerats för den faktiska skattebelastningen. Tabell 6:5 visar ocksåatt 1981 var det endast pensionsinkomsterna som gav ett positivt bidrag tillrealinkomslen. Såväl 1981 som 1982 är det realvärdeminskningen av lönesummansom svarar för den stora nedgången i realinkomslen. Ulloktober 1981 steg konsumentprisindex (KPI) med 9,. Detta var en betydligtlägre ökningstakt än 1980, då ökningen uppgick till 13,1%.Nettoprisindex som visar prisutvecklingen med avdrag för indirekta skatter ochtillägg för subventioner steg med 9,under motsvarande period.Prisutvecklingen mätt enligt KPI exkl. bränsle, bensin och kokgas (här kalladavtalsindex) - som ligger till grund för om avtalsklausulen i LO-SAF avtalenskall utlösas -har fram t.o.m. oktober varit . Avtalsindex utveckling() 1981 1982 (Prognosfr, o. m. ) 1981 2,254,15 4.80 5,65 6,15 6,35 7,00 7,55 8,40 8.85 9,45* 8.65 1982 2,903,75 4,15 4,85 5.30 5.65 6,60 6,95 7,35* 7,85* 8,15* 8')0* Avtalsindex är den prisutveckling som liggertill grund för om prisutvecklingsgarantin i LO-SAF avtalet skall utlösas.Avtalsindex anger utvecklingen av konsumentprisindex (med långtidsindexdecember föregående år som bas) exkl. varorna eldningsolja, fjärrvärme, kokgasoch bensin (dessa varor har en vikt av i KPI). Om denna prisutvecklingöverstiger 9,1981 eller 6,1982 kommer prisutvecklingsgarantin attutlösas. Det bör observeras att avtalsindex inte är något officiellt indextal,utan att detta är tolkning av hur avtalsindex skallberäknas. Prisutvecklingen december1980 - för delgrupper i konsumentprisindex redovisas i tabell6:6. Bränsle och bensin är liksom den grupp som ökat mest ipris, , vilket motsvarar ett KPI-bidrag på 1,7 procentenheter.Livsmedel är den grupp som gett det största bidraget till den totala uppgångeni KPI, vilket motsvarar en prisökning på 13,. P.g.a.minskade subventioner via statskassan så har prisuppgången pä baslivsmedel(mjölk, kött, ost och matbröd) varit betydligt högre än för övriga livsmedel,eller . Av bostadspostens bidrag på kan drygt 0,4procentenheter hänföras till de diskontoförändringar som ägt rum under året.Mellan steg KPI totalt 10,. För varor varprisuppgången 10,och för tjänster 10,. Tabell 6:6 Konsumentprisindex december1980-oktober 1981 andel av totala ökningen Bränsle och drivmedel' Övriga icke varaktiga varor Varaktiga varor Övriga privata tjänster Offentliga tjänster ' Exkl, kokgas ochelström, vilka ingär i offentliga tjänster. Prisprognosen föroktober-december 1981 liksom prognoserna grundas pä de beräkningar somredovisas i tabell 6:7.1 denna prognos har förutsatts att nedskrivningen av densvenska kronan Bilaga 1.1 Preliminär nationalbudget med10% gentemot korgvalutorna drar upp konsumentprisnivån med 2,under loppet av 8 månader framöver. Underhösten 1981 förväntas konsumentprisernaöka på grund av devalveringen. Ungefär en tredjedel av dennaökning 0,- beräknas ha påverkat prisnivån mellan september och oktober.Sänkningen av mervärdesskatten - från till 17,7%-den 16 november 1981beräknas ha en neddragande effekt på KPI med1,. Prisstoppet som gäller 1981 harbegränsad inverkan på prognosen eftersom höjda importpriser får slå igenom påkonsumentpriserna och beslutadehyreshöjningar fär genomföras. Prisuppgängen mellan skulle enligt dessaberäkningar bli 10,mätt enligt korttidsindex. Långtidsindex beräknasemellertid ligga 0,2 procentenheterlägre. KPI-uppgången under loppet av 1981 mätt med långtidsindex skulle därmed bli 9,. Avtalsindexberäknas öka medknappt 8,(se tablån). Säväl KPI som avtalsindex beräknas under angivna förhållandennå en nivå som är högre än . december1980-november 1981 beräknas sålundaKPI öka med 10,och avtalsindex med 9,.' Den genomsnittliga prisökningenmellan kalenderåren 1980 och 1981 uppskattas bli . Uppgången iimplicitprisindex för privat konsumtion beräknas bli drygt en halvprocentenhet lägre, 11,. Tabell 6:7 Konsumentprisförändringen 19701982 uppdeladpå komponenter (jiugiiOj Jl\Jtl\JJ centuella uppgång, totalt 48,7 därav hänförs till; ändring i indirekta skatter 6.0 -0,8 ändring av jordbrukspriser 2.2 ändring av bostadsprissättning 5,9 ändring i diverse taxor 2,2 -0,3 -0,1 -0,2 -0,3 ' Efter det att prognoserna sammanställts harKPI-utfallet för november publicerats. Ökningen blir för KPI10,och för ATI 9,. Prop.1981/82:100 122 Bedömningen avprisutvecklingen har utgått från tillgängliga prognoser ochantaganden om arbetskraftskostnader, importpriser m.m. och gjorda beräkningarav hur dessa faktorer kan väntas påverka prisutvecklingen. Prognosernaförutsätter oförändrat diskonto och oförändrade växelkurser. Någraförändringar i den ekonomiska politiken som direkt skulle påverkaprisutvecklingen har inte förutsatts. Med utgångspunkt från den lönekalkyl somgjorts har de för prisbedömningarna relevanta arbetskraftskostnadernaberäknats öka med 6,. Lönekostnadernas genomslag i priserna inom deför internationell konkurrens skyddande områdena (exkl. jordbruk ochbostäder) har antagits fä ett med hänsyn till kostnadsutvecklingen trendmässigt värde. De priskomponentersom innefattas i restfaktorn (inkl. diverse taxor) väntas under dessaförutsättningar bidra med en ökning av KPI . Vidbedömningen av de internationellt bestämda priserna har antagits att importprisernaför råolja och petroleumprodukter blir oförändrade under loppet av 1982. För övriga varorväntas importpriserna stiga betydligt mindre än , . Entrolig eftersläpning i importprisernas genomslag till konsumentprisnivån i anslutningtill devalveringen 1981 harföranlett en uppjustering med en procentenhet av den internationella prisfaktorn . Faktornskulle under dessa förutsättningarbidra till en ökning av KPI . I prognosen överbostadspriserna har förutsatts att kallhyrorna i flerfamiljshus ökar med drygt12%, vilket motsvarar en ökning på / m och år. Detta skulle innebära atthyrorna för en normal trerumslägenhet kommer att öka med /månaden. Föregnahemsboendet beräknas prisstegringenbli betydligt lägre, . För KPI skulle detta innebära ett tillskott frän bostadsposten . Prisutvecklingen päinhemska jordbruksprodukter kommer att påverkas av minskade statligasubventioner. Totalt kommer subventionerna av baslivsmedel minska med500 milj. kr. , vilket motsvarar en uppdragning av KPImed 0,. Med tanke pä jordbrukets förväntade kostnadsutveckling under periodenapril 1981-april 1982 har inverkan pä KPI av höjda jordbrukspriser sammanlagtberäknats till (exkl.momseffekten). Totalt beräknas konsumentpriserna stigamed 8,under loppet av 1982.Årsmedeltalet för KPI beräknas ligga över årsmedeltalet 1981 (se tabell 6:8). Implicitprisindex för privatkonsumtion har antagits visa ettnågot högre ökningstal, 9,, vilket främst förklaras av olikaberäkningsprinciper för egnahemsposten och av att prisutvecklingen för turistutgifterna (på grund av devalveringen) ärbetydligt högre än för övriga posteri den privata konsumtionen. Konsumentprisindex beaktar inte turistutgifternautomlands vid sina mätningar. Avtalsindex (dec-dec.) beräknas öka något mer änKPI - 8,- eftersom prisökningarna pä Bilaga 1.1 Preliminärnationalbudget 123 bensin, eldningsolja och fjärrvärme förutses blimindre än för övriga varor. Avtalsindex skulle enligt dessa beräkningaröverstiga pristaket, , , vilket medför att 1982 årsavtalsklausul kommer att utlösas då. Tabell 6:8Konsumentprisernas uppgång, årsgenomsnitt 19791982 Konsumentprisernas uppgång, totah -0,6 Tabellen är härledd urtabell 6:7. Automatiska effekter av indirekta värdeskatterhar förts till "Ändring av internationella priser" resp. "Övrigakostnadsfaktorer". Ändrade livsmedelssubventioner har sammanförts medändrade indirekta skatter. I tabell 6: 7 ingår ändradelivsmedelssubventioner i "Ändring av jordbrukspriser". 6.5 Den privata konsumtionen Den privata konsumtionenblev oförändrad mellan helåren 1979 och 1980. Stagnationen är anmärkningsvärdså tillvida att hushällens reala disponibelinkomst steg medhela 2,. Sparandets andel av disponibelinkomsten ökade därmed påtagligt ochuppgick till 5,. Mellan 1979 och 1980minskade hushållens varuinköp med 0,. Nedgången hänför sig helt till bilar,livsmedel och övriga icke varaktiga varor. Den förskjutning som ägt rum inomvarukonsumtionen från icke varaktiga varor till delvis varaktiga varor kanförmodligen till stor del förklaras av den påtagliga skillnaden iprisutvecklingstakt. Vad beträffartjänstekonsumtionen noterades en fortsatt uppgång, om än i något lägre tempo.Den minskade ökningstakten är i huvudsak hänförbar till gruppen övrigatjänster. Första och tredjekvartalet 1981 sjönk den reala konsumtionen med i förhållande tillmotsvarande period 1980. noterades en tämligen oförändradkonsumtionsvolym, vilket åtminstone delvis torde bero pä attarbetsmarknadskonflikten ledde till en påtagligt sänkt konsumtion.Sammantaget minskade konsumtionsvolymen 1,de tre första kvartalen 1981. Konsumtionsnedgången varhelt hänförlig till varuinköpen vilka föll med 3,. Endast för gruppen delvisvaraktiga varor noterades en uppgång. Efterfrågan på bilar fortsatte att sjunkasamtidigt som inköpen av övriga uell förändring, prii IVUI IdU 1 Ll -3,2 -4,1 -2,4 -11,0 -8,4 1.2 Delvis varaktiga varor 1.3 Icke varaktiga varor -4,8 -4,9 3 Summa inhemsk konsumtion 4 Turistutgifter, netto -2,3 5 Hushållens totala konsumtion -1,5 6 Hushållens disponibla inkomster -3,6 varaktiga varor minskade. Mest anmärkningsvärdär dock den historiskt sett mycket kraftiga nedgången i konsumtionen avlivsmedel och övriga icke varaktiga varor. För tjänstekonsumtionens delnoterades en fortsatt sänkning av tillväxttakten som endast uppgick till1.2%. Andra halvåret 1981beräknas konsumtionen ha minskat med 1,jämfört med samma period 1980.Säsongrensat innebar detta en konsum-rionsökningom mellan första ochandra . helårsvis skulle därmed den privata konsumtionen hafallit med 1,1980-1981. Då hushållens reala disponibelinkomst beräknas ha fallit2,1980-1981 skulle sparkvolen därmed ha sjunkit till5,. Trots nedgången ligger sparandet således fortfarande på en hög nivå. beräknashushållens disponibla inkomster sjunka med i reala termer. En fortsattnedgång i sparkvoten i ungefär samma takt som 1980-1981 har bedömts trolig.Hushållens konsumtionsvolym skulle därmed komma att minska med närmare 1 1/2%mellan helåren 1981 och 1982. Bilaga 1.1 Preliminär nationalbudget Diagram 6:2 Hushållensdisponibla inkomster och konsumtionsutgifter 1982 Miljarder kr., 1975 årspriser. S---'. 1971 1972 1973 1974 1975 1976 1977 1978 1979 1980 1981 1982 Källor: ochstatistiska centralbyrån. Prop.1981/82:100 126 7.1 Sammanfattning av investeringsutvecklingensamt prognos De fastabruttoinvesteringarnas andel av bruttonationalprodukten (investeringskvoten)låg under 1974-1977 på en stabil nivå pä . 1978 sjönk investeringskvotentill , en rekordlåg nivå. En viss återhämtning skedde sedan till 19,1980genom ökande investeringar i näringslivet och en liten uppgång i de offentligamyndigheternas investeringar. Tolalt begränsades invesle-ringsökningen 1980 till . Inom näringslivet steg investeringarna tolalt med . Utvecklingenvar dock myckel olikartad mellan olika sektorer. Industriinvesteringarna ökademed medan t ex investeringarna inom handeln minskade med 8,. Maskininköpen ökadesammanlagt 1980. Bortsett från de starkt varierande investeringarna ihandelsflottan ökade maskininvesteringarna . Nedgången i bostadsbyggandetmedförde att byggnadsinvesteringarna lotall sett ökade med . Det preliminärt beräknadeutfallet och prognosen utgår bl a från enkätundersökningarinsamlade av oktober/november1981. För den offentliga sektorn baseras kalkylerna i flertalet fallpå obehandlade anslagsframställningar och är därför mycket ovissa. Investeringarna beräknasha fallit 1981. Den totala nedgången uppskattas till varvidbyggnadsinvesteringarna synes ha minskat något mer än maskininvesteringarna.Byggkonjunkturen har försvagats kraftigt och i konjunkturbarometernfrån september uppgav av företagen inom byggbranschen att efterfråganvar det främsta hindret för en ökning av produktionen. Nedgången ibyggnadsverksamheten omfattar också bostadssektorn. Påbörjandet av nyalägenheter beräknas ha fallit ytteriigare från omkring 50000 1980 till 430001981. Investeringarna inomnäringslivet exkl bosläder beräknas ha minskat med 5,, med en starkarenedgång på byggnadssidan än pä maskinsidan. Den främst från hemmamarknadenvikande efterfrågan har starkt försvagat industrikonjunkturen ochindustriinvesteringarna bedöms ha minskat . Nedgången i investeringarnainom handeln, som var kraftig , beräknas ha fortsalt. De offentligamyndigheternas investeringar beräknas sammantaget ha minskat . För destatliga myndigheterna redovisas härvid en kraftig nedgång medan den kommunalainvesteringsaktiviteten endast synes ha blivit något lägre än . Bilaga 1.1 Preliminär nationalbudget Tabell 7:1 Fastabruttoinvesteringar 19781982 efter kapitaltyp och näringsgren Åriig procentuell förändring. -0,9 -10,8 -14,4 -0,8 Privat jordbruk, skogsbruk och fiske -6,8 -27,7 -7,1 -18,8 -19,9 -11,1 -11,7 -7,5 Offentliga myndigheter inkl militära' -17,0 Privat jordbruk, skogsbruk och fiske -18,3 -16,6 -19,4 -10,4 -2,5 -19,4 -1,5 -15,3 -11,6 -13,2 Privat jordbruk, skogsbruk och fiske -1,4 -21,7 -13,7 -5,9 -11,2 Näringsliv exkl bostäder och -10,8 Offentliga myndigheter inkl militära' ' Inkl offentliga väginvesteringar. - I privat jordbruk innefattas här avelsdjur ochi övrigt näringsliv travhästar. Summan av byggnads- och maskininvesteringar överensstämmer därför ej medtotala investeringar. Inkl sk investeringsstatistisk diskrepans. Källor: och statistiskacentralbyrån. Prognoserna för 1982anger en fortsatt nedgång i investeringsaktiviteten. Totalt beräknasinvesteringarna falla med 4,1981-1982. Då BNP väntas öka med 0,7%innebär kalkylerna att investeringskvoten sänks lill en ny bottennivå på någotunder . Det är framför allt på byggnadssidan som investeringsminskningenväntas fortsätta. För maskininvesteringarna förutses en betydligt mindrenedgång. Tabell 7:2 Fastabruttoinvesteringar 19781982 inom privat och offentlig sektor Åriig procentuell förändring, 1975 -10,3 -0,3 -7,1 -4,4 -18,1 -6,7 -2,1 därav: exkl handels- -14,9 -4,7 -0,2 -4,4 -5,4 -4,5 -5,3 -6,5 -4,6 -0,1 -2,7 -5,9 -4,8 -5,7 -3,6 -22,5 -7,1 -6,1 -4,8 ' Inkl s, k,investeringsstatistisk diskrepans. föreliggerknappast några indikationer på någon avgörande förändring i de faktorer sominverkar på bostadsbyggandet. har därför antagits, att den totalaigångsättningen kommer att falla ytterligare eller lill 40000 ochbostadsinvesteringarna beräknas minska med 9,. Näringslivetsinvesteringar förutses minska med 1982 med en snabbare nedgång förbyggnadsinvesteringarna. Maskininvesteringarna inom näringslivet förutsesminska . Industrins investeringar har, bl a på grundval av den senastenovemberenkäten från , bedömts minska . Iokorrigerat skick anger enkäten en betydligt starkare nedgång iindustriinvesteringarna. Avvikelserna mellan planer och utfall i tidigareenkäter tyder emellertid pä att en relativt kraftig uppjustering av industrinsplaner är befogad för perioder med höjda vinstmarginaler och stigandekapacitetsutnyttjande. Handelns investeringar förutses delvis som en följd avstagnerande privat konsumtion och lägre bostadsbyggande - minska medytterligare . Bilaga 1.1 Preliminär nationalbudget Diagram 7:1 Byggnads- ochmaskininvesteringar, totalt och uppdelat på näringsgrenar 1973-1982 Index 1972 = IOO /\.' ''..,_, I I I L 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 Anm. I varie deldiagram ärresp. total inlagd som en streckad kurva. Prop.1981/82:100 130 De offentliga myndigheternasinvesteringar beräknas minska med . Både de kommunala och de statligamyndigheterna väntas fortsätta att dra ner sina investeringar. 7.2 Investeringsutvecklingen inom olika områden Bostadsinvesteringarnaminskade enligt preliminära beräkningar 1981. Nybyggnadsinvesteringarna beräknasha sjunkit . Småhusinvesteringarna sjönk och investeringarna iflerbostadshus ökade . Påbörjandet av nyalägenheter föll frän 50000 lägenheter 1980 till omkring 43 000 1981. Därmed sjönk igångsättningenför andra året i följd med mer än 10%och i likhet med 1980 var det småhusen som svarade för större delen av nedgången. Antalet färdigställdalägenheter minskade med 2000 till 49500 lägenheter, vilket är denlägsta nivån sedan böijan av . Småhusbyggandet,som flera är senare del legat tämligen stabilt kring ennivå pä 40000 nya lägenheter , minskade sålunda . Detberäknas ha påbörjats 27000 lägenheter i småhus . Priserna påvillamarknaden har utvecklats svagt och i vissa fall haräven prissänkningar noterats, vilket skapat en osäkerhet om den framtidaprisutvecklingen. Tillsammans med väntade effekter av den aviserade skatte- ochavdragsreformen och det höga ränteläget har detta bidragit till att dämpa efterfrågan pånyproducerade småhus. I synnerhet har detta varit fallet beträffande privatfinansieradesmåhus.Påbörjandet av dessa har minskat med 1 500 under såväl 1980 som 1981 till en nivåomkring 700 1981. Som ett led i statens besparingsverksamhet ändraderiksdagen under /81 reglerna för utbetalning avräntebidrag. Detta innebär att garantiräntan är 5,under första åretmen att den sedan trappas upp i snabbare takt än tidigare, vilket medför ökadeboendekostnader under de första 10-15 åren i ett nytt statsbelånat småhus.Sannolikt har också den svaga inkomstutvecklingen verkat dämpande pånyproduktionen - reallönen efter skatt beräknasha minskat . Igångsättningen avlägenheter i flerbostadshus minskade med 1 500 lägenheter till 16000 under1981. Det råder fortfarande bostadsbrist i en del större orter, främstinom , men situationen på bostadsmarknaden uppvisarstora regionala olikheter. Antalet outhyrda lägenheter i hela riket ökade meddrygt 4000 och uppgick därmed till närmare 19000. Uppgångenberör huvudsakligen mindre orter (högst 75000 invånare). Byggkostnaderna utgör ett problem vid produktionenav flerbostadshus. Byggnadsprisindex har nämligen i genomsnitt stigit med 17,1977-1980.Byggkostnaderna Bilaga 1.1 Preliminärnationalbudget 131 Tabell 7:3 Lägenheter ipåbörjade och inflyttningsfärdiga bostadshus 1978-1982 ' Ett bostadshus anses blipåböoat den månad dä grundbottenbesiktningen äger rum och/eller de egentligabyggnadsarbetena påbögas. Då minst tre fjärdedelarav lägenheterna i ett bostadshus befinner sig i ett sådant skick att de kan tas i brukanses huset vara inflyttningsfärdigt. Anm. Samtliga siffror ärför 1978-1980 avrundade till närmast hela femtiotal. och därmed även boendekostnaderna inyproduktionen är därför så höga att det även i områden med bostadsbrist kanvara svårt att hyra ut lägenheterna. Här liksom beträffande småhusefterfråganhar den svaga inkomstutvecklingen för hushållen haft en dämpande effekt.Därtill tvekar mänga kommuner inför de kostnader som är förenade med nyabostadsområden i form av utbyggnad av service samt driften avdensamma. Länsbostadsnämndernafrågade landets kommuner om det beräknade antalet ansökningar omstatliga bostadslån .