prop · G503102 · 1981-12-31 00:00:00 — 1975/76:199, FöU 38, rskr 374) att devärnpliktiga, som var avsedda att krigsplaceras som pluton-chefer inom armén,utan eget medgivande skulle kunna las ul fill 15 månaders kompanibefälsulbildning.Den främsta orsaken fill detta var all rekryteringen av värnpliktigt befäl medplulonchefskompelens hade försämrats inom armén och att vakanser hadeuppkommit i krigsorganisationen. Chefenför armen redovisade för regeringen en utvärdering som har gjortsöver försöken med förkortad gmndulbildning. Utvärderingen visar att deallvarligaste kvalitafiva bristerna på kunskaper finns hos värnpliktiga som ärplulonchefer. De mest framträdande bristerna gäller förmåga och mtin i Imppföringoch tmppulbildning saml förmågan alt ge order och kontrollera dessverkställighet. Utvärderingen visar också att det finns för få värnpliktiga päplulonchefsnivån. Mol denna bakgmnd har chefen för armén föreslagit allvärnplikfiga som har tagits ut för utbildning till plutonchefer,ställföreträdande plutonchefer och vissa prioriterade befattningar påplutonsbefälsnivån skall ges 15 månaders utbildning. För övrigaplutonsbefälsutlagna föreslås utbildningen omfatta 12 månader. 1981/82:102 Bilaga 2 Försvarsdepartementet 45 méchefenhar vidare föreslagU att 13,5 månaders utbildning av plulonsbe-fäl vid pansar-,ingenjör- och signaltrupperna skall upphöra. Överbefälhavaren anslutersig liU de förslag som chefen för armén lagt fram och har inarbetat dessa i sinprogramplan för del militära försvaret. Överbefälhavaren understryker att delär särskilt angelägel alt höja kvaliteten på plulonsbefälsulbildningen inomarmén. Försvarskommitténhar vid sina överväganden funnU alt förmågan hos vissa grupper av värnpliktigabefäl inte är heU tillfredsställande. I sill betänkande (Ds Fö 1981:1)Säkerhetspolifiken och totalförsvaret framför kommittén all ulbildningsfidenbör vara 15 månader för de värnpliktiga som utbildas för krigsplacering som pluloncheferoch ställföreträdande plutonchefer eller motsvarande befattningar inom armén. Moldenna bakgmnd beslöt regeringen att fr.o.m. kalenderåret 1982utöka den obligatoriska kompanibefälsulbildning, som påbörjades inom /79, till att omfatta även värnplikfiga som utbildas lillslältföreträdande plutonchefer. Härigenom får plulonchefer ochställföreträdande plulonchefer en likvärdig utbildning. Vid inskrivningen tassamtliga ut lill kompanibefäl. Beslutet innebär också att den utbildning avplutonsbefäl , som f. n. genomförs vid pansar-, signal- ochingenjörtrupperna, upphör. Dessa kategorier fördelas på 12 resp. 15 månadersutbildning. Också flottansvärnpliktsulbildning har setts över. Översynen, som har genomförts av chefenför marinen, har syftat till att åstadkomma en mindre resurskrävandeutbildningsorganisation och en förbättrad beredskap. Strävan har även varitatt minska antalet s.k. merbehovsvärnpUktiga och att minska avgångarna undergmndutbildningen. Nuvarande utbildningsorganisation vid flottan har inneburitall i huvudsak all rekrytulbildning har skelt vid örlogsskolor. Enligt chefen för marinenskall huvuddelen av de värnpliktiga vid flottan påbörja och genomföra sin utbildningvid eller i direkt anslutning lill de förband som de är avsedda för. Dettainnebär all flertalet värnplikfiga som skall tjänstgöra på fartyg rycker indirekt till fartygsförbanden. Plulonsbe-fälsvärnplikliga vid flottan har f n.enligl värnpliklslagen (1941:967) en ulbildningsfid om minst ochhögst . Chefen för marinen föreslår alt vissaplulonsbefälsvärnpliktiga som avses för flottans landor-ganisalion fårmotsvarande utbildningslid som plulonsbefälsvärnpliktiga vid kustartilleriethar, dvs. minst 380 och . Inomkustartilleriet finns inle någon grundutbildning för meniga av kategori E.Chefen för marinen har föreslagit att kustartilleriet tilldelas etterforderligt anlal värnpliktiga för utbildning fill värnpliktiga av kategori Emed en ulbildningsfid av minst 290 och . Jaganser för min del att chefens för marinen åtgärder är lämpliga. Del ärangeläget all uppnå de mål som chefen för marinen har uppställt för översynenav värnpUktsutbildningen vid flottan. Jag anser också att del är 1981/82:102 Bilaga2 Försvarsdepartementet 46 lämpligtatt införa kategorin E-värnplikliga vid kustartilleriet. För att genomföraförslaget krävs ändring i 27 § 1 mom. värnpliklslagen. Jag förordar att lagenändras så, att plulonsbefälsvämpUktiga vid flottan skall fullgöra engrundutbildning som omfattar minst 380 och samt att kategori Einförs vid kustartilleriet med en grundulbildningslid av minst 290 och högst315 dagar. Ändringarna bör böija fillämpas . För värnpliktigasom har ryckt in före lagens ikraftträdande bör äldre bestämmelser gälla. Försvarskommitlén föreslåri sill slutbetänkande all del noga bör prövas vilket som är del reellaminimibehovet av värnpliktiga i handräckningstjänst. Dessa värnplikfiga börenligl kommittén vid sidan av sina arbetsuppgifter i fredsorganisafionen gessådan utbildning att de i ökad utsträckning kan utnyttjas ikrigsorganisationen, bl. a. i de bevakningsenheter som skall svara för de från civilförsvaretöverförda bevakningsuppgifterna. Försvarskommitlén föreslår i sittslutbetänkande vidare att begreppet handräckningsvämpliktiga ersätts avbegreppet värnpliktiga i bevaknings-eller depåljänst. Jag delar kommitténsuppfattning i dessa frågor. Jag förordar därför att i 6 § och 27 § 1 mom.värnpliklslagen begreppet handräckningstjänst byts ut mot bevaknings- ellerdepåljänst. Förslaglill lag om ändring i värnpUktslagen (1941:967) har upprättats inomförsvarsdepartementet och bör fogas tUl protokoUet som bilaga 2.1. Ändringarnaär enligt min mening av sådan beskaffenhet all lagrådets hörande skulle saknabetydelse. Försvarskommitténberör även frågan om veckoutbildningsliden för värnpliktiga. Kommitténkonstaterar att de fider som gäller för grundutbildning fömtsälter attnuvarande genomsnittliga uttag av övningstid aUtjämt tillämpas.Kommittén anser dock att en prövning bör ske av möjligheterna lill ochkonsekvenserna av en anpassning av veckoutbildningsliden tUl den i arbetsliveti övrigi gängse. Ett högre uttag måste dock enligt kommittén tUlämpas i sambandmed övningar ulan alt delta får påverka den normala utbUdningstiden. Jag vill erinra om att delinom försvarsmakten finns en strävan att försöka tillämpa utbildningstider somså långt möjligt överensstämmer med vad som gäller inom samhället i övrigt. Enfullständig likhet med civila förhåUanden kan dock inte uppnås, bl.a. beroendepå den förkortning av utbUdningsfidens längd som genomfördes . Enliglmin mening, och här delar jag försvarskommitténs uppfattning, bör yllerligareansträngningar emellertid göras för att få en anpassning avveckoulbildningstiden tiU den i arbetsHvet i övrigt gängse. Jag avser därförföreslå regeringen att uppdra åt överbefälhavaren att närmare pröva möjlighetenav en ytterligare anpassning av veckoutbildningstiden och redovisakonsekvenserna härav. Jag delar i övrigt kommitténs uppfattning att de tidersom gäller för grundutbUdning fömtsätter att nuvarande genomsnittliga uttag avövningslid alltjämt tiUämpas. 1981/82:102 Bilaga2 Försvarsdepartementet 47 Försvarskommitténhar funnit alt vårt nuvarande system för inskrivning av värnpliktiga fungerarväl. Kommittén konstaterar emellerfid, mot bakgmnd av den redovisning av inskrivningssystemetsom överbefälhavaren har lämnat, att det är angeläget att minska de totalaavgångarna under gmndutbildningen. Detta kan ske genom en mer djupgåendeprövning av de värnplikfiga vid inskrivningen och en förbättring av delmedicinska underlaget. Dämtöver bör övervägas att före inkallelsen ånyo prövade värnpliktiga som skall påbörja sin tjänstgöring eller senare efterinskrivning och som på förfrågan anser att deras medicinska status harförsämrats. Kommittén konstaterar all detta kräver ökade resurser vidvämpliktsverket. Delär enligt min mening angelägel att ytterligare åtgärder vidtas för alt minskaavgångarna under gmndutbildningen. har i samband medprogramplaneringen haft i uppdrag att påbörja ell arbete som syftar till altminska avgångarna. Detta arbete bör fortsätta. Frågan om förnyad prövning avvärnpliktiga som påbörjar sin gmndulbildning efter inskrivning studerasf. n. inom vämpliktsverket. När underlag föreligger för eventuellaförändringar torde del få ankomma på regeringen att fatta beslut. Behovel avökade resurser för värnpliktsverket får prövas i samband med det årligabudgetarbetet. Jagdelar kommitténs syn på betydelsen av frivillig personal och de frivUligaförsvarsorganisationernas verksamhet. Del frivilliga engagemanget är enligtmin mening elt uttryck för den starka förankring försvarstanken har hosbefolkningen. Jagdelar försvarskommilléns uppfattning alt förmånssystem, ledighels-regler samtmöjligheterna för kvinnor att erhålla utbildning och uppgifter bör ses över.Det torde få ankomma på regeringen all närmare faslsläUa formerna m. m. för ensådan översyn. Vadgäller en eventuell utvidgning av områden för den frivilligt tjänstgörandepersonalens utnyttjande i krigsorganisationen delar jag kommitténs uppfattning.Del bör ankomma på både myndigheter och organisationer all ta initiativ i dennariktning. Ekonomiskaresurser för det mUitära försvaret 1986187 Jagbehandlar först priskompensationssystemet och sedan planeringsramen. Försvarskommitténhar föreslagit ett nytt priskompensationssystem för det militära försvaret ochcivilförsvaret. Jag har i det föregående redogjort för kommitténs förslag. Jagansluter mig i allt väsentligt lill dessa och förordar följande. Föratt kompensera del militära försvaret och civilförsvaret (utom skyddsmm) fördess pris- och lönestegringar bör /83 -1986/87 tiUämpas ett nyll priskompensationssyslem base- 1981/82:102 Bilaga2 Försvarsdepartementet 48 ratpå en särskUt beräknad försvarsprisindex (FPI). Denna index beräknas avregeringen genom sammanvägning av två indexserier, en löneindex samtnettoprisindex (NPI). Priskompensalionen för civilförsvarets utgiftsram förskyddsmm bör även i fortsättningen baseras på NPI. LöneindexskaU utvisa lönenivåns förändring för stafiigt anställda på löneplanerna T ochF. Beräkningen av löneutvecklingen bör justeras i motsvarande mån som det inomstatsförvaltningen fillämpade lönekoslnadspåläggel ändras. Löneindex beräknasav utifrån ingångna avtal. Denna index kan behövajusteras med hänsyn lill eventuella avtalade förändringar för statligtanställda som inte återspeglas i lönenivåns förändring men som på eltväsentligt sätt påverkar lönekostnaderna. Till sådana förändringar hörexempelvis ändringar i arbetstidens längd och i särskiU avtalade lönetilläggsamt eventuellt avtalade engångsbelopp. Vidberäkningen av FPI sammanvägs löneindex och NPI med vikterna för löneindexoch för NPI. Dessa vikter bibehåUs oförändrade /83- 1986/87. Basen för FPI säUs lill . FPIskall användas i stäUel för NPI såväl vid omräkningen av gällandeplaneringsramar från ett febmariprisläge till ett annat som vid beräkningen avprisregleringsmedel. Enligtförsvarskommitlén bör sådana förmånshöjningar för värnpliktiga i grundutbUdningsom regleras genom särskilda statsmaklsbeslut och som överstiger utvecklingenav FPI beaktas vid beräkningen av basbeloppet för det mUitära försvaret. Debehöver då inle beaktas särskilt vid beräkningen av försvaretspriskompensalion. Jag delar försvarskommUténs uppfattning attvärnpliklsförmånerna inte bör särbehandlas i prisregleringssystemel. Eventuellaförändringar av förmånerna som väsentligt avviker från den beräknadepriskompensalionen bör i princip behandlas på samma säll som andra förändringarav planeringsförutsättningarna och således övervägas vid beräkningen avbasbeloppet för det militära försvaret. Jagföreslår vidare att möjligheten all överföra outnyttjade medel från ettbudgetår till nästa bör begränsas till av utgiftsramarna för det militäraförsvaret resp. civilförsvaret. Denna regel bör gäUa även för budgetåret1981/82. Eventuella överskridanden bör avräknas under nästkommande budgetår. Jagåterkommer till frågan om justering av prisregleringsbemyndiganden i avsnittet1.11 Ramberäkning för /83 m.m. (s. 161). Regeringspartiernasföreträdare i kommittén har föreslagit en planeringsram för det militäraförsvaret för femårsperioden /83-1986/87 om 83 175 milj. kr. i prislägelfebmari 1981. Förslaget har lämnats mot följande bakgmnd. Kommitténhar föreslagit ell nyll priskompensafionssyslem som gör all Prop.1981/82:102 Bilaga 2 Försvarsdepartementet 49 ingalönereserver behöver sättas av inom planeringsramen. Kommittén har vidarefömtsatt att de prisreserver som överbefälhavaren har avdelat är tillräckliga.De är beräknade på gmndval av långtidsutrednings huvudalternativ 1, Överbefälhavarenhar planerat in besparingar genom avveckling och rafionalisering inomfredsorganisafionen. Kommittén delar överbefälhavarens uppfattning allbesparingsmålet, minst 7900 milj. kr., måste uppnås /83 -1991/92. Kommitténhar inte räknat in försvarsdepartementet i del miUtära försvaret. Orsaken äralt kommittén inte genom sina förslag vill la någon ställning fill verksamheteni . Jagutgär vid min beräkning av den erforderliga planeringsramen från det nyssnämndaförslaget. Mot bakgrund av vad jag förordat ifråga om nyttpriskompensationssyslem och mot bakgmnd av regeringens ekonomiska polUikansluter jag mig lill kommitténs syn på behovel av reserver inomplaneringsramen. Som framgår i del följande (avsnitt 1.4 ,s. 76) ansluter jag mig fill överbefälhavarens och kommitténs syn på vilketbesparingsmål som måste gälla för fredsorganisalionen. Jagdelar kommitténs bedömning att del finns skäl alt inte räkna in kostnaderna förförsvarsdepartementet i del mUitära försvaret. Jag avser alt inför budgetåret1983/84 återkomma fill regeringen med förslag om all beräkna anslagen underfjärde huvudtitelns . A utanför den militära utgiftsramen. Min beräkning nuav planeringsramen för del militära försvaret inkluderar emellertidkostnaderna för försvarsdepartementet. Beredningenav de anslag inom den militära utgiftsramen somjag lar upp i del följande harvisat att vissa verksamheter torde vara något mindre kostnadskrävande än vadöverbefälhavarens programplan har gett försvarskommitlén anledning att räknamed. Vidare har i budgetarbetet vissa omföringar gjorts av det slag som jag harberört under anslaget F 5. Gemensam försvarsforskning i prop. 1981/82:100 (bil.7 s. 43). Dessa omständigheter har jag beaktat i min ramberäkning. Vidarebedömer jag alt de förbättrade värnpliklsförmåner som jag förordar underavsnittet 1.10 Värnpliklsförmåner (s. 149) ligger inom ramen för vadförsvarsprisindex medger. Sammanlagetberäknarjag planeringsramen för det militära försvaret för perioden1982/83-1986/87 liU 83050 milj.kr. i prislägel febmari 1981. Ramen bör varahorisontell och basbeloppet 16610 milj. kr. i samma prisläge. Beloppet utgörgrund för min beräkning i avsnittet 1.11 Ramberäkning för budgetåret 1982/83m.m. (s. 161). Riksdagenbeslutade (prop. 1980/81:6, , rskr 36) att anordna enutbildning av piloter för den civila luftfarten. Enligt beslutet skulle chefenför flygvapnet bli huvudman för utbildningen, som t. v. skulle finansierasgenom en del av den besparing som chefen för flygvapnet förväntades göra pågrund av minskad avgång av piloter från flygvapnet. 1981/82:102 Bilaga2 Försvarsdepartementet 50 Somen följd av beslut tillsattes en organisationskommitté bl.a. för attplanlägga utbildningen och bedöma behovel av investeringar samt förstärkningari utbildningsorganisationen. Enligl vad jag har inhämtat avser kommittén attlämna sina förslag . Först därefter kan ställning tas tiUkostnaderna för organisationen och för investeringarna samt tUlfinansieringen. 1. föreslårriksdagen all antaga förslaget till lag om ändring i värn pUktslagen (1941:967), 2. föreslår att godkänna den gmndläggandeinriktning för det militära försvaret somjag har förordat, 3. föreslår att godkänna vad jag harförordat i fråga om ekonomiska resurser för del militära försvaret underperioden /83 - 1986/87, 4. bereder tillfälle att la del av vad jaghar anfört om krigsorganisationens utveckling, vissa beredskapsfrågor ochvärnpliktsutbildningen. Prop.1981/82:102 Bilaga 2 Försvarsdepartementet 51 Överbefälhavarenlämnade till regeringen sina förslag till minskningar avförsvarels fredsorganisalion samt övriga åtgärder i syfte att begränsaförsvarels driftkostnader. Överbefälhavarenerinrar om all kostnaderna för fredsorganisalionen och driften av denna understörte delen av 1970-talel har lagU i anspråk en allt störte andel avförsvarsutgtflerna, trots att försvarels egna rafionaliseringär har varitmycket omfattande. Flera administrationer har avvecklats. Antalet anställda harsedan år 1972 minskat med ca 5600. Föratt upprätthålla kvaliteten hos personalen och malerielen inomkrigsorganisationen och för all förbättra beredskapen behövs i besparingssyftefortsalla reduceringar inom fredsorganisafionen. Sådana reduceringar måsteockså genomföras därför all krigsorganisationen förändras ochvärnpliklslillgångarna minskar. Reduceringari fredsorganisationen är sålunda nödvändiga för all anpassautbildningsorganisationen lill det minskade antalet värnpUkfiga som skall gmndutbildas.Minskningarna behövs vidare - och framför alU - för alt inom de ekonomiskaramar som har legat lill gmnd för planeringen skapa fömtsältningar för denanskaffning av vapen och annan utmslning till krigsförbanden somöverbefälhavaren finner nödvändig och för erforderlig beredskap ochutbildning. Föratt snabbt nå nödvändiga kostnadsminskningar mäsle de åtgärder somöverbefälhavaren föreslår vidtas möjligt försvarsbeslut.Åtgärderna är av myckel varierande omfattning och innebär all driftkostnadernaskall minskas med sammanlagt ca . /83-1991/92. Överbefälhavarensbesparingsarbele har inriktats påföljande sätt. Fördel första genomför överbefälhavaren - oavsett ekonomisk nivå - de redantidigare planerade ralionaUseringsålgärderna. Pågående och redan planlagdaralionaliseringsprojekl framgår av myndigheternas ralionaliseringsplaner samlav försvarels rationaliseringsplan. Projekten medför successivt ökandebesparingar och bygger på ett stort anlal åtgärder, främst inom den s.k.stödproduktionen. Syftet är därvid all minska kostnaderna inom fredsdriftenutan all mera omfattande organisatiohsänd-ringar måste tillgripas. Somexempel på sådana åtgärder redovisar överbefälhavaren bl.a. en ökad samordningav fredsförplägnad, transporter och verksamhet som hänger samman medunderhållet av försvarets materiel. Bland åtgärderna ingår vidare ettfullföljande av de förbandsnedläggningar som statsmak- Prop.1981/82:102 Bilaga 2 Försvarsdepartementet 52 terna redan har beslutat om. Härutöver måste enligtöverbefälhavaren på lång sikt åstadkommas ytterligare ralionaliseringsprojekl.De områden som därvid kan komma all studeras är enligt överbefälhavaren bl. a.utnyttjandet av konsulter, entreprenadverksamheten och ADB-verksamheten. För delandra föreslår överbefälhavaren en ökad samordning mellan myndigheter somsyftar till ett rationellare utnyttjande av resurserna inom garnisoner ellermellan närbelägna myndigheter. Del gäller bl. a. samordning av viss UtbUdningoch samulnytljande av ulbildningsanordningar, administrativa resurser ochövriga stödfunktioner. Överbefälhavaren pekar även på möjligheterna attsamordna mobiliseringsförberedelser m. m. mellan myndigheter ur olikaförsvarsgrenar. För deltredje föreslår överbefälhavaren omfattande personalminskningar och därmedockså kostnadssänkningar inom huvudprogrammen 5 Gemensamma myndigheter m. m.och 4 Operaliv ledning m. m. Inomhuvudprogram 5 Gemensamma myndigheter m. m. föreslår överbefälhavaren allanlalel anstäUda vid de s. k. centrala myndighelerna lill /92minskas med drygt 1 500 jämfört med del beräknade läget under budgetåret1981/82. Inomhuvudprogram 4 Operaliv ledning m. m. reduceras anlalel anställda vid bl. a.försvarsstaben och mililärområdesslaberna. Vidare genomförs rationaliseringarinom militärområdenas förtådsorganisalioner. Överbefälhavaren räknar här medall personalminskningen /83 - 1991/92 skall uppgå tiU ca 365anställda. Nyssangivna rationaliseringar och övriga koslnadssänkande åtgärder leder enligtöverbefälhavaren lill alt kostnaderna för fredsdriflen kan minskas med ca 5500milj. /83 - 1991/92. Enliglöverbefälhavaren är delta dock inle lillräckligl för all skapa erforderligtekonomiskt utrymme för att upprällhålla beredskap, anskaffa materiel och ulbUdapersonal inom de ekonomiska ramar som överbefälhavaren har planerat efter. Delblir därför nödvändigt all också göra betydande reduceringar av fredsorganisalionenpå lokal nivå, dvs. dra in fredsförband och avveckla mark och byggnader. Dessaåtgärder väntas öka besparingarna med sammanlagt ca 2400 milj. kr. Enligl överbefälhavarens plan innebär hans förslagföljande sammanlagda kostnadsreduceringar /83-1991/92(prisläge ; milj. Åtgärder Armé- Marin- Flygvapen- Operativ Gemensam- Summa förband förband förband ledning ma myndig- m.m. heter m. m. Rationalise ringar m.m. 1485 270 1720 450 1610 5 535 Avveckling av förband 1000 415 960 - - 2375 Summa 2485 685 2680 450 1610 7910 1981/82:102 Bilaga 2 Försvarsdepartementet 53 Överbefälhavarens planering utgår därvid från att följandepersonalminskningar genomförs t. o. m. /92. Operafiv ledning m. m. Gemensamma myndigheter m. m. Summa Ca 6 000 Överbefälhavaren redogör härefter för sina övervägandenoch förslag beträffande de mer omfattande åtgärderna inom huvudprogrammen Gemensammamyndigheter m. m. och Operativ ledning m. m. saml inom de treförsvarsgrensinriktade huvudprogrammen. Gemensamma myndigheter m. m. Myndigheterna inom huvudprogram 5 Gemensamma myndigheterm. m. skall enligt överbefälhavaren genomföra den personalminskning som harbeslutats tidigare. Inom huvudprogrammet skall därefter en fortsatt minskningav personalen genomföras för att nå balans i förhållande lill den framlidakrigsorganisationens styrka och effekt. Vidareutvecklingen av försvarets ledningssystem i fredskall stödjas. De regionala och lokala myndigheterna skall ges elt ökat ansvarför produktionsresurserna och deras utveckling, om del leder till ökad effekfivitet.Detta innebär, all de centrala produktions- och fackmyndigheternas nuvarandeledningsmfiner måste anpassas lill ledningssystemet, vilket leder fill attmyndigheternas behov av personal minskar. Vidplanering av en fortsall resursminskning skall enligt överbefälhavaren dennivå eftersträvas som innebär all resp. myndighel alltjämt kan lösa deuppgifter som är avgörande för försvarsmaktens totala verksamhet. Därvid skallanspråken på de gemensamma myndighelerna från övriga delar av försvarsmaktenminskas så långt som det är rationellt. Överbefälhavaren föreslår vidare att del prövas om decentrala myndigheternas kompetens och kapacitet också kan utnyttjas för atttUlgodose vissa ytterligare behov inom hela den stafiiga verksamheten. Överbefälhavarens förslag till personalresurser förmyndighelerna /92 saml de personalminskningar som enligl hansprogramplan bör gälla för alt nå detta mål framgår av följande sammanställning. Prop.1981/82:102 Bilaga 2 Försvarsdepartementet 54 (personår i ge- (anslaget F 5) 'Inkl.21 personår för värnpliktskontoret för marinen som inte har tagits med iregleringsbrevet för /82. Exkl.försvarels radioanstalt, försvarets gymnasieskola och försvarets läromedelscentral(försvarels brevskola). Detangivna antalet personår kan förändras av detaljutredningar för resp. myndighetoch genom senare organisationsbeslut. Hänsyn till detta kommer att tas i denfortsatta planeringen. För flera myndigheter bedömer överbefälhavaren alt enytterligare personalminskning bör vara möjlig företrädesvis efter budgetåret1991/92. Ihuvudprogram 4 Operativ ledning m. m. ingår som de väsentligaste delarnaförsvarsstaben och mililärområdesslaberna med förvaltningar. Medutgångspunkt i försvarskommilléns belänkande och regeringens anvisningar förprogramplaneringen har överbefälhavaren undersökt möjligheterna att uppnåsådana kostnadsminskningar inom huvudprogrammet som redovisades iperspektivplanens handlingsväg 3.