prop · G503197 · 1981-12-31 00:00:00 — Regeringenföreslår att antaga de förslag som har upptagits i bifogade utdrag avregeringsprolokoll ovannämnda dag. Ipropositionen läggs förslag fram om en reformerad inkomstbeskattning.Reformen, som i huvudsak bara berör den statliga inkomstskatten för fysiskapersoner, har två väsentliga inslag. Fördet första sänks marginalskatterna kraftigt och skattesatsen i den statligainkomstskatten föreslås uppgå till högst för huvuddelen av deheltidsarbetande inkomsttagarna. För det andra begränsas det skattemässigavärdet av underskottsavdragen och då också till vid den statligabeskattningen. Med antagande om skattesats innebär detta alt bådemarginalskatten och det skattemässiga värdet av underskottsavdrag begränsastUl . Förskattskyldiga med inkomster över den s. k. brytpunkten vid 16 basenheter,vilket motsvarar . innevarande år, skall den särskildaavdragsbegränsningen verka. För att uppnå detta föreslås att den statligainkomstskatten klyvs i två delar vilka kallas grundbelopp och tilläggsbelopp. Ifråga om grundbeloppet föreslås att det liksom dagens inkomstskatt tas ut påden beskattningsbara inkomsten, dvs. på inkomsten efter underskottsavdrag. Denhögsta skattesatsen för gmndbeloppet blir . Denna skattesats skall gällaäven för inkomstdelar över brytpunkten och utan någon begränsning uppåt. Tilläggsbeloppet skall däremot beräknas i princip på inkomsten föreunderskoltsavdrag. Detta underlag benämns underlag för tilläggsbelopp.TUläggsbelopp skall bara tas ut om underlaget överstiger brytpunkten. 1 1981/82. 1 saml Nr 197 1981/82:197 2 Skatteskalanför tilläggsbeloppet har därför ett nollskikt upp till brytpunkten. Närundertaget för tilläggsbeloppet växer därutöver stiger skattesatserna från 5%fill som högst . Progressiviteten i den statliga inkomstskatten kommerdärmed över brytpunkten att ligga helt i skatteskalan för tilläggsbeloppet.Reglerna om filläggsbelopp beräknas komma att beröra endast av samtligainkomsttagare. Reformenmedför ändringar även i fräga om ett antal särskilda regler förskatteberäkningen. Bl.a. begränsas sambeskattningen av makars B-in-komster ochvidare förenklas tiUämpningen av den s. k. marginalskatle-spärren. Denya reglerna föreslås träda i kraft och fiUämpas första gångenvid taxering. Genomförandet av reformen föreslås ske under entreårsperiod. Såväl marginalskattesänkningen som avdragsbegränsningen föreslåsalltså ske successivt. Ändringföreslås även i fråga om sjömansskatten för att anpassa denna fillskattereformen. Samtidigtläggs förslag fram om vissa förenklingar i syfte att underlättataxeringsförfarandet. Ett schablonavdrag om . föreslås för löntagare.Vidare föreslås att avdragsrätten för s. k. frivilliga periodiska understödsamt för på kapitalförsäkringar slopas. Dessa ändringar, som berör ävenden kommunala beskattningen, föresläs gäUa fr. o. m. Slutligenföreslås att skattereformens första steg skall finansieras genom införande aven allmän löneavgift om från . Avgiftenföresläs helt följa de regler som gäller för socialavgifter. 1981/82:197 3 Lag om ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1947:576) omstatlig inkomstskaft' dels att i 20 § 2 mom. angivna 10 § 3 mom. och 11 § 1 mom.skall bytas ut mot 10b§ respektive 11 § 3 mom., dels att 9§ 1 och 3-5 mom., 10§ 1-3 mom., 10 a§, II § 1 mom. samt 12 § skall ha nedanangivna lydelse, dels att i lagen skaU införas nya bestämmelser, 9 a§, 10§46 mom., 10 b § och 11 § 3 mom., av nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 mom. Skatlskyldigs be- 1 mom. Skattskyldigs beskalt- skattningsbara inkomst ningsbara inkomst skaU, med skall, med iakttagande av vad ne- beaktande avbestämmelserna i dan i 11 § stadgas, fastställas enligl 11 §, fastställas enligt de i 2 och 4 de i 24 mom. angivna grunder. mom. angivna grunderna. 3 mom. Ha makar, som under 3 mom. beskaltningsåret levt tillsammans komst eller B-inkomsienligt föl-och under någon del därav varit bo- jande. satta hår i riket, bådahaft taxerad inkomst, skall beskattningsbar A-inkomst och beskattningsbarB-in-komsl för dem båda beräknas enligt följande. Med A-inkomst förstås inkomst av tjänst, dock ickeperiodiskt understöd eller därmed jämförlig periodisk intäkt som avses i 31 §kommunalskattelagen, samt inkomst av jordbmksfastighet och rörelse om denskattskyldige varit verksam i förvärvskällan i ej blott ringa omfattning. MedB-inkomst förstås övriga inkomster. Beskattningsbar A-inkomst utgörs av del sammanlagdabeloppet av den skattskyldiges A-inkomst minskal med allmänna avdrag, förlustavdragoch sådant avdrag som avses i 2 mom. första stycket. Beskattningsbar A-inkomstavrundas nedåt till helt hundratal kronor, så all överskjutande belopp, somicke uppgår lill helt hundratal kronor, bortfaller. Beskattningsbar B-inkomst utgörs av skillnaden mellan den Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:770, Senaste lydelse1970:163. skattskyldiges beskattningsbara inkomst, beräknad enligt2 eller 4 mom., och den beskattningsbara A-inkomsten. 4 mom."För annan skattskyldig än som i 2 mom. avses utgör den taxerade inkomsten tillika beskatt ningsbar inkomst. Denna skall för fysisk person, oskift dödsbo och fa miljestiftelse, varom förmäles i 10§ I mom., angivas i helt hundratal kronor, så att överskjutande be lopp, som icke uppgår IiU helt hundratal kronor, bortfaller. I frå ga om makar, som levt tUlsammans men icke varit här i riket bosatta under någon del av beskattnings året och som båda haft taxerad in komst, skall beskattningsbar A-in komst och beskattningsbar B-in- komsl beräknas för dem båda, var vid 3 mom. gäller i tillämpliga de lar. Skatteplikt fiU stafiig inkomstskall inträder, då beräknad beskattningsbar inkomst för skatt- skyldig uppgår till minst 100 kro nor. 4 mom. För annan skattskyldig än som i 2 mom. avses utgörden laxerade inkomsten tillika beskattningsbar inkomst. 5 m o m. Skatteplikt tUl statlig inkomstskatt inträder /fråga om skattskyldiga som avses i 10 a §, då beräknad beskattningsbar inkomstuppgår till . Stadig inkomstskatt utgår i form av grundbelopp ochtilläggsbelopp. Tilläggsbelopp beräknas bara för skattskyldiga som avses i 10 §I mom. Den beskattningsbara inkomsten är underlag förgrundbeloppet. Underlaget för tiUäggsbelopp fastställs enligt bestämmelsernai 10 § 3 mom. 1 mom. (första-tredje styckena) Statlig inkomstskatt utgårför fysiska personer, dödsbon och familjestiftelser med viss i särskild ordningbestämd procetU av nedan angivna gmndbelopp. ' Senaste lydelse 1979:1156. " Senaste lydelse 1970:163. ' Senaste lydelse 1970:163. * Senaste lydelse 1981: 1000, närbeskattningsbar inkomst icke överstiger 4 basenheter enligt lagen (1977:1071)om basenhet enligt 10§ 1 mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt: 2procent av den del av den beskattningsbara inkomsten som överstiger I basenhet; 4 men icke 7 basenheter , g,. grundbeloppet för 4basenheter och av återstoden Ändåall statlig inkomstskatt skaU uttagas med av grundbeloppet,må likväl icke den å någon del av den beskattningsbara inkomsten belöpandeskatten uppgå till högre belopp än som motsvarar av dennainkomstdel. Imom.För fysiska personer, dödsbon och familjestiftelser beräknas gmndbelopp ochtilläggsbelopp enligt följande skalor. närbeskattningsbar inkomst inte överstiger 4 basenheter enligt lagen (1977:107 Dombasenhet; 3procent av den del av den beskattningsbara inkomsten som överstiger I basenhet; 4 men inte 9 basenheter9" " 10" 10 basenheter grundbeloppetför 4 basenheter och 4%i av återstoden " 9" " " " " 10" " " " närunderlaget för tilläggsbelopp enligt 3 mom. inte överstiger 19 basenheter: 5procent av den del av underlaget som överstiger 16 basenheter; när underlagetöverstiger 19 men inte 21 basenheter 21 " " 23" 23" " 26" 26" " 45" 45basenheter tilläggsbeloppet för 19 basenheter och av återstoden " 21 " " " " " 23" " ," " " 26" " " " " 45" " 30%>" " (Qärde stycket) avses i denna lag stiftelse, som enliglde för densamma gällande stadgar har IiU huvudsakligt ändamål att tiUgodoseviss familjs, vissa familjers eller bestämda personers ekonomiska intressen. 2 mom.Med familjestiftelse avses i denna lag stiftelse, som enligt de för densammagällande stadgar har UU huvudsakligt ändamål att tillgodose viss familjs,vissa familjers eller bestämda personers ekonomiska intressen. Underlaget för tilläggs belopp utgörs av den skattskyldiges beskattningsbara inkomst 1. ökad medbelopp varmed avdrag har medgetts enligt 4§ 1 mom. för eget underskott iförvärvskälla, om inle annat följer av 4 mom., eller enligt II § I mom. förmakes underskott i förvärvskälla 2. ökad medförlust för vilken avdrag har medgetts enligt 4 a § 3. minskadmed underskott som skall avräknas enligl 5 mom. 4. ökad medräntelillägg enligt 6 mom. Har summan av skattskyldigs underskoltsavdrag och övrigaallmänna avdrag översligU del sammanlagda beloppet av inkomsterna från olikaförvärvskällor, skall den skaltskyldige anses ha fått avdrag för underskottförst sedan övriga allmänna avdrag har utnyttjats. Motsvarande gäller för detfall att, sedan den skattskyldiges egna allmänna avdrag har utnyttjats, avräkninghar skett av andra makens icke utnyttjade avdrag. Underlaget för tilläggsbelopp av-rimdas nedåt UU heUhundratal kronor. 4 mom. Vid tillämpning av 3 mom. första stycket I skall den skatlskyldiges underskott av fastighet som avses i 24§ 2mom. kommunalskattelagen (1928:370) minskas med den vid taxeringen fastställdainkomsten av kapital, dock högst . Vidare skall -om denskattskyldige yrkar det -den skatlskyldiges underskott av kapUal minskas medden vid taxeringen fastställda inkomsten av Ijäns t: i den mån underskottet hänför sig till räntapå skuld avseende förvärv av den skattskyldige vid beskattningsårets utgångtiUhöriga aktier eller andelar i fåmansföretag som år aktiebolag ellerekonomisk förening, dock att underskottet inte får minskas med större belopp änvad den skattskyldige under beskattningsåret har uppburit i kontant lön frånföretagel, av jordbruksfastighet, annan fast ighet som avses i 24 §Imom. skattelagen eller rörelse: i den mån underskottet hänför sigtill a) ränta påskuld för arvsskatt eller gåvoskatt avseende fastigheten eller rörelsen eller b) ränta påden skattskyldiges skuld avseende förvärv av andelar i handelsbolag som innehareller bedriver fastigheten eller rörelsen. 5 mom.Underskott av jordbruksfastighet, annan fastighet som avses i24§ 1 mom.kommunalskattelagen (1928:370) eUer rörelse får om den skattskyldige yrkardel avräknas vid beräkning av underlag för tilläggsbelopp vid en senaretaxering, dock högsl med belopp motsvarande den vid taxeringen faststäUdainkomsten av samma förvärvskälla. Avräkning får ske senast vid den taxering somsker sjätte året efter det då taxering för underskottsåret har ägt rum.Avräkningen får fördelas på två eller fiera år. Avräkning får ske bara förunderskott som har uppkommU under beskattningsår för vilket den skattskyldige enligt22 § I mom. första stycket I, 2 eller3 eller tredje stycket taxeringslagen(1956:623) har varit skyldig aft avlämna självdeklaration och även harfullgjort deklarationsskyldigheten under taxeringsåret. Den skaltskyldige skallvisa i vad mån rätt till avräkning föreligger. 6 mom. Skall den skaltskyldige ta upp värde avbostadsförmån som intäkt av jordbruksfastighet skall vid beräkning av underlagför tilläggsbelopp tillägg göras med ett belopp motsvarande den del avräntekostnaderna på låneskulderna i förvärvskällan som belöper på den egnabostaden. På bostadsbyggnaden och därtill hörande tomtmark skall anses belöpaså stor del av dessa räntekostnader som byggnadens och tomtmarkens taxeringsvärdeutgör av värdet av samtUga tillgångar i förvärvskällan. Vid tUlämpning av första stycket skaU räntetilläggetminskas med dels underskott som har uppkommit i den ifrågavarande förvärvskällan, dels den vid taxeringen fastställda inkomsten av kapital,dock högsl , till den del denna inkomst inte har avräknats enligt 4mom. Har den skattskyldige vid beräkning av inkomst avfastighet eller rörelse yrkat avdrag för kostnader för en i räkenskapernaupptagen bU, båt eller liknande tillgång skall tiUägg göras med ett belopp motsvarandeen beräknad ränta på tillgångens värde i den mån denna har använts för privatbruk. Har den skattskyldige erhållit lån från arbetsgivare elleruppdragsgivare och understiger den faktiskt erlagda räntan på lånet sedvanligränta skall tillägg göras med ett belopp motsvarande skiUnaden. Sådanttillägg skall göras även om 10 § 2 mom. Den statliga inkomstskatten utgör: a) för svenska aktiebolag, spar banker, sparbankernas säkerhets kassa, ekonomiska föreningar som ingå i jordbrukskasserörelsen, svenska aktiefonder, svenska för säkringsanstaller som icke äro ak tiebolag saml sådana utländska ju ridiska personer som ej beskattas enligt 1 mom.: av den beskattningsbara inkomsten, i denmån skallen icke skall beräknas enligt c) här nedan; b) för andra svenska ekonomis kaföreningar än sådana, som ingå i jordbrukskasserörelsen, och sam bruksföreningar ävensom för ges allmänna hypoteksbank. Ko nungariket kassa, hypoteksföreningar samt så dana juridiska personer som enligt författning eller på därmed jämför ligt sålt bildats för all förvalla sam fällighet och som skola erlägga skatt för inkomst: av den beskattningsbara inkomsten; c) förlivförsäkringsanstalter så vitt angår försäkringsrörelsen: av den beskattningsbara inkomsten; saml d) för andra skattskyldiga än dem som avses i 1 mom. eller under a), b) eller c) här ovan: lånet har lämnats IiU sådan den skattskyldige närslående person som avses i 35§ 1 a mom. nionde stycket kommunalskattelagen (1928:370). Med lån från arbetsgivare elleruppdragsgivare likställs annat lån om det finns anledning anta alt denne harförmedlat lånet. Bestämmelserna i detta stycke till-lämpas inle ifall som avsesi fiärde stycket av nyssnämnda moment. För nedan angivna skattskyldiga utgör grundbeloppet: a) för svenska aktiebolag, spar banker, sparbankernas säkerhets kassa, ekonomiska föreningar som ingår i jordbrukskasserörelsen, svenska aktiefonder, svenska för säkringsanstalter som inte är aktie bolag samt sådana utländska juri diska personer som ej beskattas en Ugt 10 § I mom.: av den beskattningsbara inkomsten, i denmån skatten inle skaU beräknas enligt c) här nedan; b) för andra svenska ekonomis kaföreningar än sådana, som ingår i jordbrukskasserörelsen, och sam bruksföreningar ävensom för ges allmänna hypoteksbank. Ko nungariket kassa, hypoteksföreningar samt så dana juridiska personer som enligt författning eller på därmed jämför ligt sätt bildats för alt förvalta sam fälUghet och som skaU erlägga skatt för inkomst: av den beskattningsbara inkomsten; c) för livförsäkringsanstalter så vUt angår försäkringsrörelsen: av den beskattningsbara inkomsten; samt d) förandra skattskyldiga än dem som avses i 10 § 1 mom. eller imder a), b) eller c) här ovan: ' Senaste lydelse 1975:261. femton procent av den beskattningsbara inkomsten. 10 § 3 mom.* Statliginkomstskatt skall utgå i helt antal kronor, därvid iakttages attskattebeloppet vid öretal över femtio avrundas uppåt och vid annat öretalavrundas nedåt till närmaste hela krontal. femton procent av den beskattningsbara inkomsten. Statliginkomstskatt skall utgå i helt antal kronor, varvid skattebeloppet vid öretalöver femtio skall avrundas uppåt och vid annat öre-tal nedåt till närmaste helakrontal. 1 mom. Äkta makar, som under beskattningsåret levt tUlsammans, taxeras envar för sin inkomst, varvid anvisningarna fill 52 § kommunalskattelagen (1928: 370) tUlämpas. Har ena maken helt eller delvis inle kunnat utnyttja sådant avdrag som avses i 4 § 1 mom., avräknas brislen från andra makens inkomst. 1 mom. Äkta makar, som under beskattningsåret levttillsammans, taxeras en var för sin inkomst, varvid anvisningarna till 52 §kommunalskattelagen (1928: 370) äga motsvarande tiUämpning. Har vid dylik taxering avdrag, varom i 4 § I mom.förmäles, heU eller delvis ej kunnat utnyttjas å den ena makens inkomst, måbristen avräknas å den andra makens inkomst. Avdrag, somi 9 § 2 mom. första stycket sägs, beräknas för vardera maken för sig, varvidbestämmelserna i 52 § 1 mom. Qärde och femte styckena kommunalskattelagen(1928:370) fillämpas. I faU då endast ena maken har beskattningsbar inkomst,beräknas skatten på hans beskattningsbara inkomst ulan uppdelning i beskattningsbarA-inkomst och beskattningsbar B-inkomst. Har båda makarna beskattningsbar inkomst, beräknasskatten enligt sjätteåttonde styckena. Skatt på beskattningsbar A-inkomst beräknas för varderamaken för sig. Beskattningsbar B-inkomst hos make, som har den lägstabeskattningsbara A-inkomslen, sammanläggs med andra makens beskattningsbarainkomst. Därefter beräknas skatt med tillämpning av 10 § 1 mom. på summan avnämnda B-inkomst och andra makens beskati- 3 mom. Vid beräkning av till-läggsbelopp för makar, somunder beskattningsåret levt tillsammans, gäller följande. Har makarna som sammanlagt överstiger 5000 kronorskall A-underlag och B-under-lag beräknas för var och en av dem enligtföljande. B-underlagutgörs av den skattskyldiges B-inkomsl. Av B-inkoms-len behandlas dock somA-inkomst ett belopp om saml - i förekommande fall - det beloppvarmed andra Jnakens B-inkomsl understiger . B-under-lagel, somavrundas nedåt tiU helt hundratal kronor, får inte överstiga imderlagel förtilläggsbelopp. A-underlag utgörs av skillnaden * Senaste lydelse 1953:275. ' Senaste lydelse 1979:1156. Skallen på makarnas B~inkomsler utgörskillnaden mellan den sålunda beräknade skatten och den skatt som belöper påden i nämnda summa ingående beskattningsbara A-inkomslen. Skatten på B-inkomstfördelas på makarna efter förhållandet mellan deras beskattningsbaraB-inkoms-ler. Bestämmelserna i 10 § 3 mom. skall därvid iakttas. Vid tillämpning av detta moment skall, om det sammanlagdabeloppet av makars B-inkomster inte överstiger , dessa inkomsteranses som A-inkomst. Vidare skall av vardera markensbeskattningsbara inkomst anses som beskattningsbar A-inkomst. Sammanlagda beloppet av skall på makes beskattningsbaraA-inkomst och B-inkomsl utgör makes statliga inkomstskatt. 10 a §'« Vidberäkning av statlig inkomstskatt gäller följande i fråga om fysisk person,som varit bosatt här i riket under hela eller någon del av beskattningsåret,och för oskiflal dödsbo efter den som vid sin död var bosatt här. Stadig inkomstskatt las inte ut i den mån den tUlsammansmed inkomstskatt överstiger av någon del av den beskattningsbarainkomsten upp lill 30 basenheter och av någon del av denbeskattningsbara nkomslen därutöver. Har skatlskyldig inkomst som enligl kommunalskatlelagen(1928: 370) beskallas i annan kommun än hemortskommunen anses inkomst ihemortskommunen utgöra den högsta delen av den sammanlagda inkomsten. Harskatlskyldig inkomst i två eller flera kommuner utom hemortskommunen skall denstörsta av dessa inkomster anses '»Senaste lydelse 1979:1156. mellan underlaget för tiUäggsbelopp och B-underlaget.' Tilläggsbelopp på A-underlag beräknas för vardera makenför sig. B-underlaghos make, som har det lägsta A-underlaget, sammanläggs med andra makensunderlag för tilläggsbelopp, varefter tilläggsbelopp beräknas på summan. SkillnadenmeUan det sålunda beräknade lUläggsbeloppet och tilläggsbeloppet på det inämnda summa ingående A-underlaget fördelas på makarna efter förhållandelmellan deras B-underlag. Vad som belöper på vardera maken utgör, avrundatenligt bestämmelserna i 10 b §, till-läggsbelopp på makens B-underlag. Sammanlagda beloppet av sålunda beräknade tilläggsbelopppå makes A-underlag och B-underlag utgör makens tiUäggsbelopp. Vid beräkning av tiUäggsbelopp gäller följande i fråga omfysisk person, som har varit bosatt här i riket under hela eller någon del avbeskattningsåret, samt för dödsbo efter den som vid sin död var bosatt här. Tilläggsbelopp tas inte ut i den mån det på någon del avunderlaget överstiger vad som motsvarar minskat med den kommunalaskattesatsen. Med den kommunala skattesatsen avses skattesatsen i denkommun, där den skattskyldiges IiU inkomstskatt beskattningsbarainkomst är störst. År därvid inkomsterna Uka stora i två eller fiera kommuner,avses den högsta av skallesatserna i dessa kommuner. Om inkomsten i den kommun,vars skallesats enligt vad nu sagts skaU Ugga IiU grund för beräkningen, skaUbeskattas i flera församUngar, gäller motsvarande i utgöra den högsta delen av den sammanlagda inkomsten inämnda kommuner. Uppgår inkomst i två eller fiera kommuner lill samma beloppskall inkomst i den kommun som har den högsta skattesatsen, anses utgöra denhögsta delen av den sammanlagda inkomsten. Motsvarande skall gälla vid sådanfördelning som avses i 60 § kommunalskattelagen. Skall makars inkomster läggas samman enligt 11 § 1 mom.beräknas statlig inkomstskatt med utgångspunkt i de regler som enligl tredjestycket ovan gäller för make som har den högsta beskattningsbara A-inkomslen.Bestämmelserna tUlämpas därvid som om denne make var skatlskyldig även för andramakens beskattningsbara B-inkomst. Har makarna skilda hemortskommuner anseshemortskommunen för maken med den högsta beskattningsbara A-inkomslen varamakarnas gemensamma. År makarnas beskattningsbara A-inkomster lika stora skallden kommun där skattesatsen är högst anses som hemortskommun. Varjeår bestämmes med vilka procenttal av de i 10 § 1 mom. omförmälda grundbeloppstatlig inkomstskatt skall ingå i preliminär skatt dels för nästkommande budgetårsförrahälft dels ock för delta budgetårs senare hälft; därvid iakttages attprocenttalet för nästkommande budgetårs förra hälft skall vara Uka medprocenttalet för del löpande budgetårets senare hälft. Slutlig skatt på grundav taxering visst år skall utgå efter del procenttal av grundbeloppen, som bestämtsmed avseende å preliminär skatt för året näst före laxeringsåret. fråga om skattesatserna i de olika församlingarna. Vid beräkning av tilläggsbelopp på underlag, somsammanläggs enUgt 11 § 3 mom., tUlämpas den kommunala skattesats som enUgttredje stycket gäller för den make som har det högsta A-underlaget eller - ommakarnas A-underlag är lika stora den högsta kommunala skattesats som enligttredje stycket gäller för någon av makarna. Föreskrifter om ikraftträdandet av denna lag meddelas ilagen (1982:000) om ikraftträdande av lagen (1982:000) om ändring i lagen(1947:576) om stafiig inkomstskatt. Lagom ikraftträdande av lagen (1982:000) om ändring i (1947:576) om statliginkomstskatt 1 § Lagen (1982:000) om ändring ilagen (1947:576) om statlig inkomstskatt träder i kraft den ochtillämpas första gången vid taxering om inte annat följer av 2-13 §§nedan. Denna lag träder i kraft den IjuU 1982. 2 § Vid taxering utgörgmndbeloppet i stället för vad som anges i I0§ I mom. lagen (1947:576) omstatlig inkomstskatt: närbeskattningsbar inkomst inte överstiger 4 basenheter enligt lagen (1977:1071)om basenhet: 3procent av den del av den beskattningsbara inkomsten som överstiger I basenhet; 4 men inte 7 basenheter: gmndbeloppet för 4 basenheter och av återstoden 7" " 8" 8" " 9" : 9" " 10" 10" " 12" 12" " 13" : 13" " 14" 14" " 15" 15" " 17" : 17" " 19" 19" " 20" 20" " 26" : 26" " 30" : 3§ Vid taxering utgör tilläggsbeloppet i stället för vad som anges i10§ 1 mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt: närunderlaget inte överstiger 19 basenheter enligt lagen (1977:1071) om basenhet: 2procent av den del av underlaget som överstiger 16 basenheter; 19 men inte 20 basenheter tilläggsbeloppet för 19 basenheter och 20" " 23" 23" " 26" 26" " 45" 4§ Vid taxering utgör gmndbeloppet i stället för vad sona anges i 10§1 mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt: närbeskattningsbar inkomst inte överstiger 4 basenheter enligt lagen (1977:1071)om basenhet: av den del av den beskattningsbara inkomsten som överstiger 1 basenhet; när beskattningsbar inkomst överstiger gmndbeloppet 4 men inle 7 basenheter 7" " . c,,, 9" 10" 12" 13" 14" 15"16" 20" 30" ' " " " ' " '' ' ' 5 § Vid taxering utgör tilläggsbeloppet i ställetför vad som anges i 10§ I mom. lagen (1947:576) om stafiig inkomstskatt: