prop · G503150 · 1981-12-31 00:00:00 — underlag och i den fortsalla beredningen gjordes olikakostnadsberäkningar av kostnadseffekterna i olika led. Ellannat exempel pä kostnadsberäkningar av della slag har redovisats av densärskilda arbetsgruppen om kommunernas ekonomi (). Denna består avföreträdare för och de båda kommunförbunden. har bl.a.redovisat kalkyler över de förändringar i resursförbrukningen som är atthänföra bl. a. till av statsmakterna fattade reformbeslut och andra bindningarsaml redovisat skilda faktorer som inte kunnat kvantifieras men som leder tillökade kostnader. Vissaåtgärder har således vidtagits under senare är för att begränsa de ekonomiskaeffekterna av statlig detaljreglering pä bl.a. det kommunala området, vilketocksä blir föremål för en total prövning från statsmakternas sida i syfte all,med beaktande av den kommunala självstyrelsen, anpassa volymexpansionen lill samhällsekonomisktgodtagbara ramar. 1981/82:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget 113 Prövningen av utombudgelära utgifter som följer av statligreglering är dock i det enskilda fallel fortfarande begränsad i jämförelse medden ulgiftsprövning som sker vad gäller statsbudgeten. Gjorda uttalanden avstatsmakterna tyder dock på elt ökat intresse för dessa problemställningar.Inte minst gäller delta utvecklandet av kontrollfunktioner. Vikten av atl få enmer samlad bild av den statliga regleringens totala effekter betonas också.Såvitt nu kan bedömas är dock de kalkylmässiga problemen betydande härvidlag. Affärsverken hade en omsättning pä 32,7miljarder kr. Etl stort antal andra myndigheter bedriver verksamhel pä uppdragsbasissom service lill privata förelag, privatpersoner och andra statligamyndigheter. Omsättningen i de avgiftsbelagda delarna av dessa myndighetersverksamhet uppgick /80 till ca . De statligaaktiebolagen hade en omsättning pä totalt 71,7 miljarder kr.exkl. omslutningen i de statliga kreditinstituten. Såväl för de affärsdrivande verken som föruppdragsmyndigheterna gäller atl statsmakterna ställer en lång rad krav vadavser redovisningsprinciper, taxesällning, konsolidering och förräntning avstatskapitalet m. m. Affärsverken och uppdragsmyndigheterna är i regel inteföremål för samma noggranna budgelgranskning som förvaltningsmyndigheterna. Dehar ofta relativt slor frihet atl besluta om investeringar saml om nya ellerförändrade tjänster. Inte heller verksamheten i de statliga bolagen står hellutanför budgel-mässig kontroll. Del förekommer all anslag ges överstatsbudgeten i form av lån eller bidrag för investeringar eller läckande avunderskott. Vidare har statsmakterna insyn i och möjligheter till påverkan avverksamheten bl.a. genom styrelserepresenlaiion. Sammantaget kan dock sägas alt en slor del av det statligaförelagandel har klara utombudgetära drag i den meningen atl verksamheten inteprövas i den ordinarie budgetprocessen. Om manser till utvecklingen har expansionen i det statliga företagandelvarit störst i de statliga bolagen. Därefter följer affärsverken, medanverksamhelsvolymen i uppdragsmyndighelerna förefaller ha minskat. EnsluLsats av detta skulle kunna vara all de budgelpolitiska restriktioner somgäller för förvaltningsmyndigheterna också har fått effekt påuppdragsmyndighelerna medan affärsverken och de statliga bolagen har kunnatoperera friare. Affärsverken och de statliga bolagen har en friare ställningjust med hänsyn till all de i skiftande grad arbetar pä en fri ochkonkurrensutsatl marknad. Verksamheten har, åtminstone vad gäller de statligabolagen, andra primära syften än all tillhandahålla service ål myndigheter ochallmänheten, nämligen all ge vinsl saml erbjuda arbetslillfäl-8 1981/82. Prop.1981/82:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget 114 Det kan dock konstateras all om statsmakterna skullesträva efter all påverka affärsverkens och de statliga bolagensverksamhetsvolym innehåller budgetprocessen i riksdag och regering begränsademöjligheter härtill. 10.6 Offentliga fonder utanför statsbudgeten Det totala antalet offentliga fonder som förvaltas avstatliga organ uppgick vid millen av lill över 3600. De allra flestaav dessa fonder har dock karaktären av donationsfonder för socialt understöd,stipendier och forskning. Den samlade behållningen på donationsfonderna lordeuppgå till mellan 800 och 1000 milj. kr. För övriga offenfliga fonder, inkl.AP-fonderna kan den totala behållningen vid utgången av /81uppskattas till . Fonderna förvaltas av närmare 140 statliga organ. I detta avsnitt skall redovisas några av de beloppsmässigtmera betydande offentliga fonder vars finansiering, förvaltning ochutbetalningar regleras genom statliga beslut men i huvudsak saknar kopplingtill statsbudgetens utgiftssida. Därvid behandlas fonder inomsocialförsäkringssystemet, vissa fonder inom energiområdet. Av nedanstående sammanställning framgår behållningen påsocialförsäkringens mera betydande fonder per samtutbetalningar av de mot dessa fonder svarande förmånerna under budgetåret1980/81. -1-11,2 -617 (skuld) -30,2 Folkpensionsfonden Frivilliga pensionsförsäkringsfondenArbetsskadefonden Fonden för delpensionsförsäkring Särskilda yrkesskadefondenFonden för frivillig yrkesskadeförsäkring Trafiklivräntefonden Även när det gäller arbetslöshetsförsäkringen finns vissamedel avsatta, vilka kan tjäna som buffert vid tillfälligt ökat utnyttjande. Socialförsäkringen finansieras till övervägande delen medavgifter. Dessa avgifter beräknas uppgå lill ca . Avavgifterna redovisas endast över statsbudgetens inkomstsida. Utgifternaberäknas för samma är till ca , varav ca . Prop.1981/82:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget 115 redovisas över statsbudgetens utgiftssida. När del gällerfolkpensioner, sjukförsäkring och arbetslöshetsförsäkring bekostas utgåendeförmåner lill viss del med skallemedel, dvs. koslnaderna motsvaras ej helt avinflytande avgifter. Graden av avgiftsfinansiering är f. n. för folkpensioneringenca , för sjukförsäkringen och för arbetslöshetsförsäkringen . För oljeersättningsfonden har stödbehovet för åren1981-1983 beräknats fill I 700 milj. kr. Fonden finansieras med en del av densärskilda beredskapsavgiften på olja. Någon behållning av betydelse vidutgången av /81 fanns inle eftersom tillförseln av avgifter tillriksgäldskonloret, som är fondförvaltare, påbörjades först . Energiforskningsfonden tillförs medel för finansiering avenergiforskningsprogrammet som har tilldelats en ram om 1400 milj. kr. förbudgetåren 1981/82-1983/84. Även denna fond finansieras med en del av densärskilda beredskapsavgiflen på olja. Oljeprospekteringsfonden finansieras ocksä via den särskildaberedskapsavgiften pä olja. Behållningen vid utgången av /81var 114 milj. kr. Radio-koncernens (SR) verksamhel finansieras medavgiftsmedel som tillförs radiofonden. Fondens medel ligger helt utanför statsbudgetenoch finansierar, förutom SR:s drift- och bygganslag även televerkels drift- ochinvesteringsmedel. Fonden förvaltas av riksgäldskonloret som därigenom harmöjlighet all, i män av överskoll från fonden, finansiera andra åtaganden medfondmedel genom lån. fastställer hur stort belopp SR ochteleverket får rekvirera ur fonden. På denna bas får SR dämtöver rekvireramedel enligt särskilda regler. Avgiftshöjningar måste göras löpande för alttäcka infla-tionskoslnader och av statsmakterna fastställd ambitionsnivå förkoncernens verksamhet. har beslutat all avgiften får höjas tidigastden . Avgiften är kopplad till innehav av tdevisionsmotlagare. Ur fonden rekvirerade /81 SR och televerkettotalt . Behållningen per uppgick till27 milj. kr. och beräknas, med avgiftshöjning fr. o. m. , perden uppgå till ca 130 milj. kr. exkl. de effekter den s. k.TV-pejlingen kan medföra. 10.7 Slutsatser och kommentarer Atl utgifter kan uppkomma i samhället fill följd avstatliga beslut ulan all detta kommer fram på statsbudgetens utgiftssida är ioch för sig ett känt Prop.1981/82:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget 116 Vid ulgiftsprövningen i riksdag, regering ochstatliga myndigheter görs också ofta bedömningar och beräkningar avutombudgelära utgifter. görs dock med varierande grad av noggrannhet, bl.a. beroende av vilket statistiskt underlag m. m. som föreligger. Nya ulgiftsälagan-denöver statsbudgeten kommer lill uttryck på elt lämligen samlat och överskådligtsätt, l.ex. som en ökning på statsbudgetens utgiftssida, försämratbudgetsaldo, ökad statlig upplåning etc. Det finns skäl all anta alt dellabidrar lill en mer restriktiv inställning till nya utgiflsåtaganden överstatsbudgeten än lill åtgärder som finansieras på annal sätt. De utombudgetärautgifterna tenderar mer all "försvinna i mängden". Delta lorde berobl. a. pä att del har saknats adekvata beräkningsmetoder saml samlade ochöverblickbara redovisningar av de ulombudgetära utgifterna. Den föregående beskrivningen av skilda typer avutombudgetära utgifter syftar till atl ge en myckel översiktlig redovisning. Avdenna redovisning framgår, all utombudgetära effektei" förekommer i eltstort antal fall samt all de ulombudgetära utgifterna sammantaget lorde svaraför myckel stora belopp. Att statliga beslut verkställs av organ som slår utanförden direkta budgetstyrningen och kontrollen bygger bl.a. pä tanken atl det förvissa verksamheter finns anledning alt eftersträva en slörre flexibililel vadgäller anpassning till omvärlden. En genomgripande omläggning för alt lägga inutombudgetära utgifter i den ordinarie statsbudgeten torde i mänga fall ledatill oönskad komplexitet och byråkrati. Beträffande skatteutgifterna kan sägas atl dessa direktpåverkar statsbudgetens inkomstsida. Av speciellt intresse är atl observera defall då utbytbarhet kan föreligga mellan åtgärder på budgetens utgiftssidaresp. Som har antytts kan en bättre beskrivning ochkalkylering av vissa skalleutgifter bidra lill all förbättra överblickbarhetenoch underlätta val av handlingsalternativ. Detta är i stor ulslräckning ettmelodmässigt problem. Statliga lån och kreditgarantier har uppenbara direktaslalsbudgetef-fekter. Statsbudgeten ger på delta omräde en goduppfattning om statens ekonomiska akfivitel, bmllo. Däremot lorde det finnasvissa möjligheter all i ökad utsträckning g; en samlad beskrivning av nettoeffekternapå statsbudgeten, bl.a. vad avser statens totala kostnader för nya lån, inkl.koslnaderna för den statliga upplåningen saml framlida intäkter av räntor ochamorteringar. Vissa beskrivningar görs av de sekundära effekterna,dvs. länens och garantiernas inverkan på den allmänna kreditmarknaden. Somframgår av det tidigare finns dock betydande svårigheter när del gäller attentydigt värdera dessa effekter. Den statliga regleringen och normgivningen är myckelomfattande. Det finns en lång rad beslämmelser som styr beteendet i kommunaloch privat sektor. En kartläggning av effekterna av sådana gällande regelsystemoch normer från finansiell synpunkt lorde därför visa sig vara en närmast 1981/82:150 Bilaga2.1 Långtidsbudget 117 hindrar dock inte att man pä områden där de ekonomiskakonsekvenserna bedöms som mycket omfattande, med beaktande av vad som börgälla vad avser reglernas ändamål, rällssäkerhels-och rättviseaspekter, ävenframgent kan göra särskilda översyner i syfte ait förenkla, anpassa ochförbilliga de åtgärder som krävs enligt resp. regelkomplex. Sådana särskildaöversyner har gjorts och pågår. Vissa centrala organ, l.ex.riksrevisionsverkel, gör ocksä fortlöpande granskningar och föreslärförändringar. Även i övrigt lorde det framöver komma atl ställas ökade krav påredovisning av finansiella konsekvenser av ny lagstiftning och annan reglering.Riksdagen har t. ex. ålagt regeringen all i propositioner av riktlinjekaraktärredovisa de ekonomiska konsekvenserna. Närdet gäller det statUga företagandet har det nämnls att dessa till stor delkommer till uttryck på statsbudgeten eller i anslutning lill denna. Som framgårav det har mycket av det statliga företagandet medvetet lagls utanförbudgelkonlrollen med hänsyn till kraven pä särpräglad kompelens hos deverksamhelsansvariga, affärsmässighet och marknadsanpassning. Alt tillskapakontrollfunktioner genom närmare anknytning fill budgetkontrollen kan fåbetydande negativa effekter. Ingående redovisningar lämnas tillriksdagen och allmänhelen i fiera sammanhang. Deoffentliga fonderna utanför statsbudgeten representerar etl betydande kapitaloch de ärliga inbetalningarna och utbetalningarna är ocksä mycket omfattande. flesta fall finansieras utgifierna med enbart avgiftsmedel. Socialförsäkringssystemetsvarar för en slor del av de utgifter som regleras genom statliga beslul, bl.a.genom att del på etl eller annat säll omfattar nästan alla som vistas i landet.Relativt små förändringar i de skilda förmänsslagen kan därför få storakonsekvenser för de totala utgifterna i absoluta tal. De direkta effekterna påstatsbudgetens utgiftssida är varierande och är ofta mycket begränsade. Dedirekta effekterna pä samhällsekonomin och statsbudgeten kan emellertid blibetydande. 1 den mån ökade utgifter, till följd av förändrade regler, ändradedemografiska förhållanden m.m., leder till en urholkning av fondmedlen måstedelta mötas med insats av skattemedel eller ökat uttag av avgifter. Det är bl.a. av dessa skäl naturligt att beslutsunderlaget vid ställningslagande tillförändringar i här nämnda system ger en belysning av dessa sekundära effekter.1 förhållande fill vad som gäller för några av de andra utombudgetära utgiftsly-pemasynes metodproblemen vara mindre härvidlag. 9 1981/82. Prop.1981/82:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget 118 11 Sammanfattning och slutsatser Långtidsbudgetens främsta syfte är all kartlägga destatsfinansiella konsekvenserna av redan fattade beslut ochgjorda åtaganden. Långtidsbudgeten redovisar också vissa kalkyler översocialförsäkringssektorn och andra utombudgetära utgifter (utgifter utanförstatsbudgeten) i syfte alt ge underlag för bedömning av sådana verksamheter somstyrs av statliga beslul. Vidare analyseras i årets långtidsbudget vissastatsfinansiella effekter av de av statsmakterna beslutade och föreslagnasparåtgärderna. En uppföljning av den automatikstudie över statsutgifterna sompresenterades i förra årets långtidsbudget görs och kompletteras nu med endiskussion om indexering av anslag. På utgiftssidan omfattar långtidsbudgeten en kalkyl överde resurser som krävs för atl verksamheten skall kunna bedrivas i enlighet medde beslut som statsmakterna redan har faltal och de åtaganden som har gjortsför framtiden. Vad gäller statsinkomsterna grundas beräkningarna pä i principoförändrade skatteregler och avgiftssatser i den män inle förändringarbeslutats eller aviserats. Hänsyn har bl.a. tagits till av regeringen föreslagenskatteomläggning fr.o.m. den . I långtidsbudgeten görs ingaförsök att förutse vilka beslut avseende budgetens inkomster och utgifter somstatsmakterna kan komma att fatta . Långtidsbudgeten är såledesvarken en plan för den framtida utvecklingen eller en prognos för den mestsannolika utvecklingen. Avsikten med långtidsbudgeten är huvudsakligen attredovisa vilken budgetutveckling som blir följden om inga nya utgiftsåtagandengörs och om skatte- och avgiftsreglerna inte ändras. Budgetutvecklingenberäknas med utgångspunkt i givna antaganden och påverkas av förändringar idessa. För alt testa känsligheten i beräkningarna redovisas effekter av ändradeantaganden. Detta material kan sedan tjäna som underlag för överväganden omriktlinjer för budgetpolitikens utformning på något . En allmän tendens internationellt är att en ökad tonviktläggs på läng-tidsbudgelering och planering. Olika länders långtidsbudgetaruppvisar en dock en del skillnader sinsemellan, bl. a. vad gäller syftet medanalyserna. I vissa länder har budgeten en programmatisk innebörd, i andraanvänds den för att illustrera olika ekonomiska alternativ. 1 övrigt uppvisarlångtidsbudgetar i andra länder varierande ambitionsnivåer avseende bl.a.omfattning, tidsperiod, användning som styrmedel, fast- ellerlöpandepris-beräkning m. m. Rent allmänt kan konstateras att formaliseradelångtidsbudgetar främst tas fram i industriländer och där med en i teknisktavseende varierande grad av ambition och omfattning. 1 långtidsbudgeten redovisasnågra exempel på den teknik sorn används i andra länder. Den svenska långtidsbudgeten behandlar i första handstatsbudgetens 1981/82:150 Bilaga2.1 Långtidsbudget 119 Som underlag för en bedömning av utvecklingen av de verksamhetersom direkt styrs genom statliga beslut ger statsbudgeten emellertid enofullständig bild. 1 redovisningen av statsutgifternas fördelning på olikaändamål har därför tagits med beskrivningar av gällande regler för vissa avdragoch skattereduktioner m. m. som påverkar budgetsaldot på likartal sätt somolika inkomstöverföringar pä budgetens utgiftssida. Vidare redovisas vissaandra verksamheter som staten reglerar, men som varken redovisas påstatsbudgetens inkomst- eller utgiftssida. I årets långtidsbudget har därutövergjorts ett försök alt pä ett mer systematiskt sätt definiera och kartläggaexempel pä sädana beslul som fattas av riksdag, regering eller statligamyndigheter som kan leda till att utgifter uppkommer i samhället utan attdessa kommer till uttryck på statsbudgeten. Dessa utgifter kan betecknas somutombudgetära utgifter (eng. off-budget expenditure). De utombudgetärautgifterna har därvid delats in i följande huvudgmpper: - skatteutgifter (eng. tax-expendilure) - statlig reglering och normgivning - statliga lån och lånegarantier - utgifter i statligt företagande - offenfliga fonder utanför statsbudgeten. Långtidsbudgetensgmndmaterial utgörs av underlag som har tagits fram inom . Deslufliga bedöiriningarna och utarbetandet av själva långtidsbudgeten har skettinom budgeldepartementets budgetavdelning. Långtidsbudgetenomfattar budgetåren 1982/83-1986/87. För /83 baseras kalkylernapå de utgifts- och inkomstberäkningar som redovisas revideradebudgetförslag. Vad gäller perioden därefter ansluter sig fömtsättningarna förberäkningarna, med vissa modifikationer med hänsyn lill den aktuella konjunkturbilden,fill de antaganden som ligger lill gmnd för alternativet I i avstämningen av1980 års långtidsutredning. Som har nämnts har därutöver vissakalkyler gjorts av effekterna av alternafiva antaganden. Densamhällsekonomiska utvecklingen till mitten av Ilångtidsbudgeten behandlas i första hand statsinkomsternas, statsutgifternasoch budgetsaldots utveckling under vissa av långfidsbudgellekniken bestämdafömlsättningar. Även om intresset således koncentreras till statsbudgeten är detviktigl att delta sker under beaktande av de olika ömsesidiga samband som finnsmellan statsbudgeten och samhällsekonomin i övrigt. Dessa samband har stärktsi och med den snabba tillväxten i statsbudgetens omfattning. Därmed harstatsbudgeten fält en mycket betydande inverkan på inkomstfördelning,produktionsförhållanden, bytesbalans, sysselsättning osv. Å andra sidan ärstatsbudgetens utveckling i hög grad avhängig av förhållandena inomsamhällsekonomin. Prop.1981/82:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget 120 Densamhällsekonomiska bakgmnd som har tecknats för den framförliggande periodenhar huvudsakligen baserats på det material som har redovisats i samband medden presenterade avstämningen av långtidsutredning(långtidsutredningen). Enligt långtidsutredningenhar den internationella utvecklingen rest många krav påstmkturell anpassning i svensk ekonomi. För att på lång sikt få balans iutrikesbetalningarna betonas vikten av en förskjutning av produktionen lillkonkurrensutsatl sektor. Delta fömtsätter enligt långtidsutredningen enförskjutning av relativa löner och relativ lönsamhet till förmän för denkonkurrensutsatta sektorn. Förändringar i industrins relativpriser nödvändiggörockså en omstrukturering inom industrin. För detta krävs omfattandenyinvesteringar. Vidare framhålls all , relativt andra länder, högaoljeberoende måste nedbringas. Balansproblemeni den svenska ekonomin kommer vidare till uttryck i det växandebudgetunderskottet. De offentliga utgifterna har ökal myckel snabbt som följdav tillväxten i offenfiig konsumtion och i inkomstöverföringar till andrasektorer. Etthuvudsyfte med långtidsutredningen har varit att granska kalkylerna i LU 80 iljuset av de senaste årens ulveckling samt atl mol denna bakgmnd göra nyabedömningar av den svenska utvecklingen . Utgångspunktenhar därvid varit - liksom för LU 80 - att undersöka vilken ekonomisk utvecklingsom krävs för atl den svenska ekonomin skall nå de allmänt accepterade balansmålen.I detta syfte konstmeras i rapporten tre alternativa utvecklingsvägar för densvenska ekonomin . Alla tre alternativen bygger pågemensamma fömtsätlningar beträffande den internafionella utvecklingen, arbetsutbudetoch produktivitetsutvecklingen i . AUernativI i LU-avstämningen utgår frän förutsättningen att vissa centrala mål för denekonomiska politiken uppnäs. Sålunda antas full sysselsättning råda i densvenska ekonomin . Vidare antas all balans nås i utrikesbetalningarna år1990. har antagils innebära elt underskoll motsvarande av BNP.Alternalivet bygger pä atl ekonomisk-politiska åtgärder vidtas i syfte alt fåtill slånd en snabb uppgång av export och investeringar. hålls denprivata och offentliga konsumfionen tillbaka. Enulveckling av den svenska ekonomin efter dessa linjer innebär etl påtagligttrendbrott i jämförelse med händelseutvecklingen under senare delen av1970-talet. Att åsladkomma en sådan vändning är enligl långtidsutredningen enmycket svår uppgift. 1 avstämningen har därför studerats också andra alternativsom bygger på en mer modest utveckling av framför allt industriproduktionen.Della görs i alternativen IIoch III. Skillnaden mellanalternativen II och III ligger främst i atl, medan alternativet II resulterarhög öppen afrbelslöshet, så fömtsätts i alternativet III att åtgärder vidtasför att skapa full sysselsättning genom offenfiig expansion och Prop.1981/82:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget Delta sker, enligtlångtidsutredningen, på bekostnad av att utgångslägets obalanser förvärrasytterligare. Föreliggande långtidsbudget utgår från ganska schematiskaanlaganden om den ekonomiska utvecklingen som - med vissa modifikationer medhänsyn till den aktuella konjunktursituationen ansluter sig lill allernaliv Ii LU-avstämningen. Detta alternativ bygger dock pä vissa fömtsätlningar sominle är förenliga med långfidsbudgellekniken. Kalkylerna blir med andra ordinle helt konsistenla. Också fidigare långtidsbudgetar har varit häftade medsådana inkonsistenser. Långtidsbudgelberäkningarna har även kompletterats meden känslighetsanalys. Statsutgiflerna exkl. statsskuldräntorna ökade ioförändrad pris- och lönenivå med inemot per är under perioden1976/77-1980/81. Läng-fidsbudgetkalkylen resulterar i en minskning med 0,. I löpande priser beräknas den årliga genomsnittliga ökningen avstatsutgifterna, exkl. stalsskuldränlorna, uppgåfill 4,. Statsskuldräntorna växer mycket snabbi ochuppgår för slutåret till ett belopp som motsvarar drygt två tredjedelar avbudgetunderskottet. Sammantaget beräknas de totala utgifterna, inkl.stalsskuldrän-toma, i löpande priser komma atl öka med 6,underlångtidsbudgetperioden. För att belysa pä vilket säll statens utgifter direkteller indirekt kommer att ställa anspråk pä reala resurser är det av intresseatt analysera utgifterna i realekonomiska termer, dvs. fördelade påkonsumtion, investeringar, transfereringar och finansiella transaktioner. Iföljande tabell redovisas statsulgiftemas utveckling i fasta priser fördeladepå realekonomiska kategorier. Tabell 44.Statsutgifternas utveckling fördelade på realekonomiska kategorier 1982/83 (milj. Avrundat Andel av nominellt totala belopp statsutgifterna Genomsnittlig procentuell förändring 1982/83-1986/87 Statliga konsumtionsutgifter Statliga investeringsutgifter Summa statliga konsumtions-och investeringsutgifter Transfereringar till hushåll Transfereringar till kommunsektomStatsskuldräntor - 0,3 -I- 1,8 - 0,7 -H0,1 5,6 -1-16,2 1981/82:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget 122 Statensutgifter för konsumtion och investeringar, dvs. statens direkta efterfrågan påvaror och tjänster, uppgår för /83 till . ochutgör därmed av statsbudgetens utgifter.