prop · G503196 · 1981-12-31 00:00:00 — Förbundetvill ta tillfället i akt att påpeka att i ett för landet utomordentligtallvarligt ekonomiskt läge en ökning av krigsmaterielexporten skulle kunnaeffektivt bidra till att förbättra bytesbalansen. andel av deninternationella krigsmaterielhandeln är obetydlig. En ökning av den svenskaexporten behöver inte påverka den internationella krigsmaterielhandeln annat änsymboliskt men skulle kunna få stor betydelse för möjligheten till fortlevnadoch därmed också sysselsättning och ekonomi hos många svenska företag. CentralorganisationenSACO/SR hänvisar med instämmande till ett yttrande frän det tillorganisationen anslutna där det heter: Sverigessäkerhetspolitik och försvarsförmåga grundas i väsentliga avseenden på densvenska försvarsmaterielindustrins förmåga att i första Prop.1981/82:196 39 handför svenska försvarets behov utveckla produkter som uppfyller allt högretekniska krav samt tillverka dessa till ett sådant styckepris som medgeranskaffning i erforderlig mängd. För a» kunna upprätthälla denna förmåga krävsatt utvecklade produkter tillverkas i tillräckligt stora serier. De därigenomnödvändiga seriestorlekarna har överstigit svenska försvarets behovav materiel och försvarsmaterielindustrin har därför sökt sig ut påexportmarknaden. Trendeninom svenska försvaret har varit en minskning avanskaffningsvolymerna och förefaller att förbli sä inom överskådlig tid. Dettainnebär att försvarsmaterielindustrin måste öka sin exportandel i motsvarandegrad för att kunna behålla ovan nämnda förmåga. Om detta ej är möjligt kommersåledes tillverkningsvolymerna att minska till en nivå som gör det omöjligt attkonkurrera med i många fall bättre gynnande utländska industrier. Detta harockså skett beträffande mer standardbeto-nade produkter där priset ärutslagsgivande. Tendensen är ocksä densamma för mer tekniskt avanceradeprodukter. Den rådande ekonomiska situationen i världen missgynnar också svenskexport då många länder i första hand slår vakt om sin egen industri ellerkräver kompensationsköp eller kreditvillkor som är oacceptabla. Såledesbör exporten av försvarsmateriel vara av minst den genomsnittliga storlek somden är för att försvarsmaterielindustrin skall ha en chans att överlevatill gagn för det svenska försvaret. Svenskförsvarsindustri utvecklar och tillverkar mycket tekniskt avanceradeprodukter som ligger helt i nivå med andra framstående industrinationersförmåga. Svensk försvarsindustri är också i många fall föregångare när detgäller att utveckla och tillämpa ny teknik. Den höga tekniska kompetens somfinns och utvecklas inom försvarsmaterielindustrin överförs på olika sätt tillden civila industrin som därigenom stärker sin förmåga att utveckla ochtillverka produkter konkurrenskraftiga på världsmarknaden, vilket otvivelaktigtär lill fördel för . Svenskexport av försvarsmateriel har ringa betydelse i internationella sammanhang,men är ett livsvillkor för svensk försvarsmaterielindustri och även för svenskförsvarsförmåga. när försvarsmaterielindustrin behöver öka sin export föratt överleva samt behöver exportinkomster finns det inte något skäligtmotiv för ökad begränsning av exporten då detta ej skulle påverka deninternationella situationen i någol avseende varken på kort eller lång sikt.De nu gällande reglerna för begränsning av exporten av försvarsmateriel ärfullt tillräckliga och bör gälla oförändrade. Förändringar får ej heller skesom förlänger handläggningstiden för tillståndsgivningen. Landsorganisationeni erinrar om att i utredningen refereras till uttalanden av 1978 årsförsvarskommitté som å ena sidan betonar att återhållsamhet i den svenskavapenexporten är av betydelse för den svenska nedrustningspolitikenstrovärdighet och å andra sidan framhåller att 1981/82:196 40 exportav försvarsmateriel inom givna politiska ramar kan vara ett värdefullttillskott i den industriella beläggningen för att få bättre ekonomi. Detta måsteenligt LO påverka möjligheten att inom landet utveckla, tillverka ochunderhålla försvarsmateriel, vilket försvarskommilté framhåUer varaav betydelse både för den svenska säkerhetspolitikens trovärdighet och förförsvarsmaktens utformning och utnyttjande. Formerna för den svenskavapenexporten bör således utformas sä alt båda dessa önskemål årsförsvarskommitté kan tillgodoses. understryker att den svenska försvarsindustrin haravgörande betydelse för försvarets materielförsörjning och utgör enbetydelsefull fömtsättning för vår alliansfrihet och neutralitet. Upprätthållandetav en egen försvarsindustri är mycket resurskrävande. Anslagsramarna för materielanskaffningät det svenska försvaret har minskat. Materielandelen iförsvarsbudgeten har successivt sjunkit. Dennautveckling har redan medfört en överkapacitet inom delar av svenskförsvarsindustri - ibland med undersysselsättning eller exportberoende somföljd. anser mot bakgrund av denna utvecklingatt en ökad export av krigsmateriel är nödvändig om vi skall kunna bevara enkonkurrenskraftig försvarsindustri till rimliga kostnader. Sverigesägs spela en roll i nedrustningen som är betydligt slörre än vad som skullekunna antas med hänsyn till landets storlek. Det bör emellertid observeras attdenna roll minskar paralleUt med att vi själva blir mer beroende av utländsk materieltillverkningoch ökad import. Ett ökat beroende av utländska leverantörer kan utnyttjas ikrissituationer och användas för påtryckningar. Än allvarligare är emellertidatt ett ökat beroende av import av viktiga komponenter utgör ett allvarligt hotmot vår alliansfrihet och ytterst mot neutraliteten. är starkt kritisk mot betänkandet. Medutgångspunkt från åsikten att vapenhandeln - såväl export som import - inte ärförenlig med den svenska neutraliteten eller de svenska nedruslningssträvandenautan totalt sett bidrar till att öka väri-dens krigspotential bedöms kommitténsförslag som svaga eller otillräckliga. Kommittén har inte varit vuxenuppgiften att tackla de problem den satts att utreda. Det behövs en totalomvälvning av de nuvarande exportreglerna. Reglernaför krigsmaterielexport måste skrivas restriktivt. Kontrollen av efterlevnadenmåste ligga hos . Exporten mäste redovisas offentligt. Kryphål i lagenmäste täppas till. En minskning av vapenexporten måste komma tillstånd. En avvecklingsplan för vapentillverkningen i måste utarbetas.En utvecklingsplan för övergång till civil produktion mäste upprättas. Prop.1981/82:196 41 Föreningenkräver tillsättande av en ny utredning. Kommitténsbedömning av tillämpningen av riktlinjer för export av krigsmaterielifrågasätts inte av någon av remissinstanserna. De rikfiinjer som utfärdadesår har, framhåller/ÖreflJÉ' fabriksverken (FFV) upplevts som ett betydandesteg på vägen mot en klarare tillämpning av gällande regler. En ny produktinnebär omfattande investeringar säväl hos tillverkare (utveckling, produktion,marknadsföring) som hos köpare (anskaffning, utbildning, organisation,underhåll). Avbrott i materielleveranser innebär således betydande svårigheteroch kostnader för såväl köpare som säljare. Detta gäller också reservdelar, 1971års riktlinjer har medfört att, även om garantier för fullföljande av påbörjadeaffärsförhandlingar och ingångna avtal aldrig kan erhållas, industrin ipraktiken känt större säkerhet än tidigare vid investeringar i produkter ochmarknader. FFV har under det decennium som gått sedan nu gällande riktlinjertillkom, inle på någon väsenfiig punkt haft avvikande uppfattning om det sättpå vilket de tiUämpats. Den administrativa handläggningen av utförselärendenahar enligt FFV:s uppfattning skett på ett sätt som reducerat de avföreskrifterna förorsakade dröjsmålen lill ett minimum. Handläggningen har inteförsvårat marknadsföringen. Utredningenkonstaterar att riktlinjer för svensk krigsmaterielexport i huvudsakfungerat tillfredsställande. Den relativt kraftiga ökningen av krigsmaterielexportenunder senare år förklaras av utredningen huvudsakligen med större och dyrareförsäljning lill traditionella köparländer. Utredningen bedömer att 1971 årsriktlinjer väl kan ligga till grund för tillståndsprövningen ävenfortsättningsvis. LO har inte funnit anledningen att ifrågasätta dennabedömning. LO vill dock understryka utredningens uttalande att fortsatt stor restriktivitetoch noggrannhet i tillämpningen av föreskrifterna är påkallad, speciellt närdet gäller ländervalet. Kommitténsförslag om att regeringen fortlöpande inhämtar utrikesnämndens råd i fråga om länderval,samarbetsavtal avseende gemensam utveckling och produktion av krigsmaterielsamt även i övrigt i större ärenden av principiell innebörd möter ingainvändningar hos remissinstanserna. , som betonar vikten avatt prövningen av krigsmaterielexportfrågor förankras i ett bredare forum änregeringen, framhåller dock att en annan form för en ökad parlamentarisk insynoch medverkan i frågor rörande krigsmaterielexporten är inrättandet av en särskildrådgivande parlamentarisk nämnd. Detta föresläs också i betänkandet"Svensk krigsmaterielexport" frän . LO vill för sin delförorda att en särskUd rådgivande parlamentarisk nämnd inrättas. En sådansärskild nämnd skulle ha bättre förutsättningar än utrikesnämnden att grundligtfölja tillämpningen av föreskrifterna för krigsmaterielexporten och medverka tillatt dessa preciseras när behov av detta uppstår. Detta hindrar givetvis inteatt även utrikesnämnden rådfrågas när frågor uppstår av stor utrikespolitiskräckvidd. Prop.1981/82:196 42 Förenadefabriksverken anser att utrikesnämnden är rätt forum för en bredare politiskförankring av principieUt viktiga frågor men vill erinra om nödvändigheten avsnabb handläggning av frågor av kommersiell natur, typ samarbetsavtal. Dealltmer komplexa och dyrbara vapensystemen kommer att i allt störreutsträckning nödvändiggöra utvecklings- och produktionssamarbete med utländskaföretag. Det är angeläget att de föreskrifter som inrymts riktlinjeroch som kommittén nu föreslär bli kvar tillämpas sä att förutsättningarna försådant samarbete underlättas. framförda tanken på att utse ett antal fristående experter för aftbistå krigsmaterielinspektören i klassificeringsfrågor stöds bl.a. av styrelsenför teknisk utveckling och som erinrar om attsvårigheterna att definiera den materiel som bör omfattas av det principiellaexportförbudet ökat genom den snabba teknologiska utvecklingen, särskilt på elekfronikområ-det.Förenade fabriksverken anför: Definitionenav krigsmaterielbegreppet kan vålla problem, speciellt inom elektronik- ochangränsande områden inom vilka systemuppbyggnad och applikafionsområden harstörre betydelse än varudelen. De möjligheter som finns fill princip- ochunderhandsdiskussioner med krigsmaterielinspektören () inför nyaaffärsmöjligheter är härvid av mycket stor betydelse. Det "tekniskaråd" av fristående sakkunniga experter som kommittén föreslår inrättat ochställt till KMLs förfogande borde kunna medverka till ökad klarhet igränsdragningsfrågorna. FFV biträder detta förslag förutsatt att KMLs funkfionoch ansvar inte urholkas och att KMI ges befogenhet att utnyttja experterna påett sädant sätt att handläggningstiderna inte förlängs och att nödvändigkommersiell- och varuskyddssekre-tess kan tryggas. KMI måste också få rätt attta kontakt med andra externa experter. avvisar dock som enda instans tanken på ett expertråd.Förbundet konstaterar att nuvarande rutiner vid krigsmaterielinspektionen,dvs. att krigsmaterielinspekfionen vid behov i klassificeringsfrågor inhämtarråd från teknisk vetenskaplig expertis, fungerar tillfredsstäUande. Att formaliseradetta förfaringssätt genom att regeringen utser särskilda sakkunniga experterför att bistå krigsmaterielinspektionen skulle endast binda den till ettbegränsat antal rådgivare och skapa ett mer byråkratiskt system. Mot denna bakgmndanser förbundet att kommitténs förslag på denna punkt inle bör genomföras. Kommitténsöverväganden beträffande vad som kan anses utgöra offensiv respektive defensivkrigsmateriel möter inga invändningar; inte heller de genereUa slutsatserkommittén redovisar efter att ha granskat frågan om gränsdragningen mellan civiloch militär materiel. understryker angelägenhetenav att krigsmaterielbegreppet trots svårigheterna definieras med den grad av exakthetsom ändå kan vara möjlig. Prop.1981/82:196 43 Påpekandeav liknande innebörd görs av granskningsnåmnden för försvarsuppfinningar. Krigsmaterielbegreppetsinnebörd och/eller omfattning kommer att skifta från lid till annan; ändringarfår övervägas i belysning av gjorda erfarenheter. Patent- ochregistreringsverket förklarar att krigsmaterielförteckningen har tjänat tillledning vid den förberedande bedömning som patentverket gör avpatentansökningar rörande försvarsuppfinningar innan den prövning vidtar somåvilar . Krigsmaterielförteckningenhar tid efter annan reviderats, och patentverket har möjlighet att i vissutsträckning följa teknikens utveckling på krigsmaterielområdel. Palentverketfinner att någon ny revision inte är påkallad.Civilförsvarsstyrelsen har den uppfattningen att viss i krigsmaterielförteckningenuppräknad materiel kan användas för den humanitära verksamheten trots alt den framtagitsi ett annat syfte. Styrelsen utesluter inte att export av sådan materiel ihumanitärt syfte bör medges efter prövning från fall till fall. Lånsstyrelseni framhåller att det är angeläget från tillverkningsföretagens ochsamhällets synpunkt att både krigsmaterielförteckningen och kriterierna förtillståndsprövningen kontinuerligt ses över så att dessa anpassas tillutvecklingen och internationell praxis. framhåller särskiltbehovet av en översyn beträffande jakt- och fävlingsvapen så att infe onödigabelägganden med utförselförbud försvårar konkurrensen med länder där smidigareexportbestämmelser tillämpas i gränsfallen. Andra remissinstanser har ocksåriktat uppmärksamhet på dessa speciella vapen. Polisstyrelseni framför följande synpunkter: Utredningenutgår från att utförsel av skjutvapen för personligt bruk eller för användningvid jakt, tävling eller övning även skall regleras vid sidan avvapenlagen. Styrelsen delar inte denna uppfattning. Det kan inte göras gällandeatt vapenutförsel för sådana ändamål är att hänföra till export, i synnerhetinte när det är fråga om återutförsel. Det rör sig inte heller om krigsmaterieli egentlig bemärkelse, I många fall är vapnen inte ens upptagna i krigsmaterielförteckningen.Av dessa skäl anser styrelsen att den aktuella bestämmelsen bör utgå urlagförslaget. Enligt styrelsens mening bör det närmare övervägas vilkabestämmelser som erfordras i detta sammanhang och atf bestämmelserna förs in ivapenlagstiftningen. En sådan lösning är både praktisk och ändamålsenlig. Det tordeinte heller vara svårt att utforma bestämmelserna så att krigsmaterielinspekiionensanspråk tillgodoses. Förenadefabriksverken föreslår att finkalibriga vapen och finkalibrig ammunifion för civiltbmk avförs från gällande förteckning över krigsmateriel och således undantasfrån utförselförbud. FFV anser att en rättvisande klassificering av vilka vapenrespektive vilken ammunition som har utpräglat civilt bruk enkelt och entydigtskulle kunna genomföras. Ett sådant förfaringssätt skulle underlättaadministrationen såväl för berörda företag som för KMI. Det skulle dessutominnebära en anpassning fill exportbestämmelserna i flera konkurrentländer. Prop.1981/82:196 44 Länsstyrelseni anser att vapen och ammunition för jakt och sportskyttelämpligen kan undantas från reglerna för vapenexport. föreslår att jaktvapen och jaktammunition undantas medmotivering att de endast torde ha civil användning. Kommitténsförslag att beträffande övningsmateriel bibehålla det nuvarande systemet medprövning frän fall till fall står, framhåller/ö/e«fl-de fabriksverken, iöverensstämmelse FFV:s syn, Saab-ScaniaAB framhåller att betänkandet visar att svårigheterna att dra gränser när detgäller övningsmateriel är stora. Detta får dock inte medföra att gränserna, föratt vara på den säkra sidan, sätts så snävt alt exportmöjligheterna i onödanförsvåras. Det finns tvärtom goda skäl att vidga de gränser som gäller.Det förtroendefulla samarbetet med KMI kommer att fortsätta och detta möjliggörmyndigheternas övervakning och ger därmed möjlighet att om nödvändigt gedirektiv i enskilda fall. som tillverkar och exporterar målmaterielanser att en effektiv kontroll utan onödig byråkrati ställer krav på sädanadefinitioner eller tolkningsföreskrifter som inriktar kontrollen pä materielsom har någon nämnvärd och direkt betydelse för militära stridsinsatser. Dettakrav på avgränsning bör i synnerhet gäUa begreppet övningsmateriel, varsdefinition är så bred att den kan innesluta i princip alla produkter somkan komma till fredslida utnyttjande inom en försvarsmakt - helt oavsett omprodukten har någon koppling till en stridsinsats eller inte. Swedairhar tolkat direktiven till kommittén så att en viktig avsikt varit attutmönstra sådan kontrpU spm saknar praktisk betydelse för syftet med den restrikfivasvenska krigsmaterielexportpolitiken. .\v direktiven framgår t.ex. att"sådan materiel, som inte kan utnyttjas för att påverka den föreliggandekrissituation, (bör) kunna tillåtas". I den sammanställning till ledningför myndigheter och tillverkare som krigsmaterielinspektören gjorde 1976framhålls på motsvarande sätt att "för att fillhöra begreppet krigsmaterielmåste varan emellertid ha anknytning till en möjlig stridsinsats". Motden ovan anförda bakgrunden föreslår Swedair en omprövning av begreppet övningsmaterielså att sådan materiel, som inte kan ha något utnyttjande i en möjligstridsinsats, exkluderas. Tilldenstatistiska redovisningen av krigsmaterielexporten ger () följande kommentar: Molbakgrund av det stora intresse som den svenska krigsmaterielexporten undersenare år rönt i samhällsdebatten anser SCB att allmänheten i störreutsträckning än bör ges statistisk information om den svenska krigsmaterielexportensomfattning och fördelning. SCBansvarar för publiceringen av den officiella svenska utrikeshandelsstatistiken.Exportstatistiken uppdelad på varor redovisas dels enligt tulltaxa medstatistisk varuförteckning (statistiska nummer), dels enligt SITC-nomenklaturen(summeringar av olika statistiska nummer). Uppgifterna fördelas även på länder.I syfte bl. a. att inte röja enskilda företags export 1981/82:196 45 görs vissa begränsningar i redovisningen efter statistiskanummer bl. a. vad gäller länderfördelning. Begränsningar i redovisningen avdenna anledning är relativt vanliga i fråga om krigsmateriel. SCB publicerardock exportvärdeuppgifter under vammbriken "Vapen ochammunition för militärt bmk (SITC 95), med fördelning på länder. SITC 95innehåller ett antal olika statistiska nummer som dock endast omfattar en delav de varor som av krigsmaterielinspektionen (KMI) bedöms utgöra krigsmaterielpå gmndval av den s. k. krigsmaterielförteckningen. Exportvärdet är därför oftamarkant lägre än det värde för den årliga krigsmaterielexporten som KMIredovisar. Detta förhållande har skapat viss förvirring i den allmännadebatten. SCB vill i detta sammanhang betona att den totala krigsmaterielexportenenligt KMLs avgränsning f.n. inte kan särredovisas i utrikeshandelsstafi-stiken,eftersom vissa varurubriker (statistiska nummer) i denna omfattar varor som harbåde militär och civil användning, där den militära delen i avsaknad aventydiga definitioner inte alltid kan särskiljas. SCB är emellerfid för sin del beredd att medverka till enutvidgad redovisning av krigsmaterielexporten inom ramen för sin publicering avden officiella utrikeshandelsstatisliken. För detta syfte får SCB föreslåföljande. SCB:s uppgifter om exporten av vapen och ammunition för militärt brukkompletteras, så längt detta är möjligt, med uppgifter om exporten enligt KMLs avgränsning.Det lämpligaste förfarandet torde vara atf SCB erhåller dessa uppgifter frän KMIoch publicerar dem i anslutning till exportstafistiken i övrigt. Vidare vill SCB föreslå att det uppdras åt KMI attundersöka möjligheterna att statistiskt belysa omfattningen av licensgivningför tillverkning av krigsmateriel i utlandet samt annan tjänsteexport som kanförekomma. Därjämte kan det finnas anledning att undersöka möjligheterna attinhämta motsvarande information om eventuell vidareexport av licenstillverkadmateriel. En sädan redovisning skulle ge allmänheten en bättre bild än f.n. avden totala omfattningen av svensk krigsmaterielexport. Den särredovisning som görs beträffande FFV i betänkandetsstatistiska avsnitt kommenteras av förenade fabriksverken med att delta närmasttorde vara betingat av skillnader i förekomsten av källmateriel. Utöver detfaktum aft FFV är ett statligt ägt affärsdrivande verk finns ingafaktiska" skillnader mellan FFV:s förutsättningar ochverksamhetsbetingelser i förhållande till övrig svensk försvarsindustri. tar i sht remissvar upp frågan om gränskontrollav utförseln. Styrelsen förutsätter att utförselförbud enligt 1 § ilagförslaget även avser sådan utförsel som sker efter transitering genom riketeller efter mellanlandning här. Krigsmateriel som finns på fartyg ellerluftfartyg i utrikes trafik och som åtemtförs utan att ha lossats här i Sverigefaller sålunda under utförselförbudet. villi sammanhanget understryka att möjligheter till kontroll av Prop.1981/82:196 46 attexportörer av krigsmateriel har tillstånd till utförseln är beroende av att uppgifternaom exportvaran på exportanmälan och tillhörande handlingar är riktiga ochfullständiga samt att varans handelsbenämning angetts noggrant. Möjlighetenatt genom fysisk undersökning av varan konstatera huruvida den utgörkrigsmateriel är mycket begränsade såvida inte varans beskaffenhet klartframgår av förpackning eUer dylikt. Detta sammanhänger bl.a. med atttullverket på grund av resursknapphet måste koncentrera konlroUverksamhelentill importen. Med hänsyn till kontrolluppgifter vid utförsel avkrigsmateriel är det angeläget att styrelsen får tillfälle att ge synpunkter påde föreskrifter och den varuförteckning som regeringen kommer att utfärda. Sysselsättningsfrågornaberörs av flera av remissinstanserna. Utredningensförslag får väsentligen bedömas från andra synpunkter än dearbetsmarknadsstyrelsen har att beakta. I betänkandet har inle sysselsättningsfrågornabehandlats närmare eftersom frågor rörande alternativ produktion ochsysselsättning är föremål för särskild utredning. I de fall förändringar kanbli aktuella vad gäller svensk krigsmaterielexport, vill dock styrelsenframhålla betydelsen av att alla möjligheter till en omläggning avproduktionen tillvaratas så alt sysselsättningen så långt möjligt kan upprätthållas. Förenadefabriksverken framhåller att all erfarenhet, såväl i som i utlandet,visar entydigt att en omstrukturering av företag inom försvarsindustrin tiUcivil verksamhet är en mycket lång, dyrbar och mödosam process. Ursamhällssynpunkt bör omstruktureringen om möjligt baseras på nya exklusivaprodukter och/eller koncentreras till expansiva behovsområden då annars redanetablerad industri riskerar att slås ut varigenom endast en omlokalisering avsysselsättningsproblemen har åstadkommits. Svensk försvarsindustri som i storutsträckning är lokaliserad till sysselsättningskänsliga orter har högkompetens inom sina specialområden. Denna kompetens kan enklast utnyttjas genomsatsningar pä export. Härigenom möjliggörs kostnadseffekfivare produktion,vilket i sin tur verksamt bidrar till de lönsamhetsnivåer som är enförutsättning för bibehållen sysselsättning. Kostnadseffekfivare produkfiongenom längre serievolymer kommer dessutom svenska försvarets materielanskaffningtillgodo. Fleraav länsstyrelserna betonar vikten av att exportbestämmelserna så långt möjligtutformas på ett sådan sätt att de producerande företagens planering både påkort och lång sikt inte försvåras. Sysselsättningenvid industrin är direkt beroende av försäljningens storlek, framhållerlånsstyrelsen i . Stora förändringar får tidigtsysselsättningseffekter oavsett om förändringarna sker på den inhemska ellerpå exportmarknaden.