prop · G503183 · 1981-12-31 00:00:00 — ompension m. m. till vissa tjänstemän som entledigats i anslutning till en regeringsombildning; Regeringenbereder fillfälle alt la del av vad som har tagits upp i bifogadeutdrag av regeringsprotokoll. Iskrivelsen lämnas en redogörelse för statssekreterarnas anställningsförhållandeni samband med en regeringsombildning. Bakgrundenär den krifik som riktats mot alt unga personer efter en kort fids anställningfåll pension och all denna i vissa fall inle påverkats av andra inkomster. Iskrivelsen framhålls att en statssekreterare som entledigas i samband med en regeringsombildningbör erbjudas annat arbete genom den nya regeringens försorg. Endast iundantagsfall kan det bli fråga om pension. Skulle en sådan beviljas kommer denall samordnas med ersättning från förvärvsarbete eller med annan pension. I 1981/82. 1981/82:183 2 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,Åsling, Söder, , , , , , , , Elmstedt,Ahrland, Skrivelseom pension m. m. till vissa tjänstemän som entledigats i anslutning till en regeringsombildning Medslöd av regeringens bemyndigande tillkallade jag en särskildutredare' (B 1980:4) för att närmare överväga de principer som varit vägledandevid pensioneringen av statssekreterare som entledigats i anslutning lill ettregeringsskifte och föreslå eventuella ändringar av dessa principer. Utredarenhar avlämnat betänkandet (Ds B 1981:19)... men se'n en rejältrygghet inkomslgaranti för statssekreterare. I belänkandet föresläs ettsystem som skall ge statssekreterare, vilka avgår lill följd av ettregeringsskifte, ekonomisk grundtrygghet och underlättarekryteringen. Utredaren har lagt fram ett förslag lill lag om inkomstgaranti.Lagförslaget bör fogas lill protokollet i detta ärende som bilaga 1. Efterremiss har yttranden över belänkandet avgells av justitiekanslern, kammarrätteni , , kammarkollegiet, slalskonlorel, riksrevisionsverkel,slatens arbetsgivarverk, slatens löne- och pensionsverk, statensarbetsmarknadsnämnd, i , iKristianstads län. , Statsanställdas förbund.Centralorganisationen /SR samlTCO:s slalsljänstemannaseklion (TCO-S), som överiämnalyttranden från Stalstjänstemannaförbundel och . 1981/82:183 3 Ensammanställning av remissyttrandena bör fogas lill protokollet i detta ärendesom bilaga 2. Vidarebör en sammanfattning av pensionsvillkoren för vissa personer fogas tillprotokollet i delta ärende som bilaga 3. Tjänsternaför statssekreterare inrättades genom beslut av riksdag genom enuppdelning av expeditionschefens dåvarande åligganden. Statssekreterarenskulle vara departementschefens biträde för de "poUtiska"uppgifterna, ansvara för propositioner till o. d. Enligtförordningen (1980:560) med instruktion för leds arbetet iett departement närmast under departementschefen och övriga statsråd inomdepartementet av statssekreteraren. Denne skall främst svara för planerings-och samordningsarbetet inom departementets verksamhetsområde samt övervaka attarbetet bedrivs i överensstämmelse med planeringen. Statssekreterarens formellaarbetsuppgifter synes inte ha genomgått någon större förändring i vad de avserden huvudsakliga funktionen. De har med få undantag kommit all bli statsrådensnärmaste politiska förtroendemän. Del har härigenom blivit i det närmastesjälvklart att en statssekreterare följer sill statsråd vid en regeringsombildning. Statssekreterarnainnehar ordinarie statlig tjänst som tillsätts med förordnande fills vidare, s.k.r-tjänsl. Detta innebär alt förordnandet för innehavaren av sådan tjänst kan omdel finns skäl därtill när som helst återkallas med iakttagande av gällandeuppsägningstid. De avlönas enligt chefslöneavtalel. Nuvarande statssekreterarehar fem eller sex Ijänsletill-lägg ulöver baslönen. Lagen(1976:600) om offentlig anställning är tillämplig på statssekreterarna.Däremot anses de vara undantagna från lagen (1974:12) om anställningsskydd medhänsyn till sin ledande ställning. Tjänstensom statssekreterare var före inte förenad med pensionsrält.Delta behövde dock inle innebära att innehavare av sådan anställning saknadepensionsrätt. Då gällande avlöningsbeslämmelser medgav nämligen att ordinarietjänst som fillsalts med förordnande tills vidare kunde förenas med lägre pensionsberälligandetjänst. Enligt uppgift skall dock endast enstatssekreterare ha kvarstått i tjänst till . Efter medgivande avriksdagen tillerkändes denna person, som förenade statssekrelerartjänslen medtjänst som kansliråd, viss förhöjning av kanslirådspensionen. Genomtillkomsten av statens allmänna Ijänslepensionsreglemenle (1959:287 - SPR) fickstatssekreterarna reguljär pensionsrält. 1981/82:183 4 numerarätt lill ålderspension enligt allmänt pensionsavtal för statliga och vissaandra tjänstemän vid kvarstående lill lägst , familjepen-sionsrättför efterlevande samt rätt lill livränta vid förtida avgång. Dessutomföreligger rätt lill sjukpension och om förutsättningar eljest föreligger ävenförtidspension. Regeringenhar nu fått bemyndigande av att med avsteg från de reguljärabestämmelserna kunna besluta om pension fill innehavare av r-ljänst, i de falldär det är lill fördel för såväl den enskilde som för statsförvaltningen (prop.1975:1 bilaga 2 p. 9, InU 1975:4, rskr 1975:218). Överenskommelsen"om personalfrågor i samband med regeringsskifte" Efter1976 års regeringsskifte undertecknade den avgående och den tillträdandestatsministern en överenskommelse som berörde bl.a. statssekreterarna i denavgående regeringen. Överenskommelsenutgick från att den tillträdande och den avgående regeringen hade ett gemensamtintresse av all den personal i , som berördes avregeringsskiftet, behandlades med hänsynstagande fill sin ekonomiska ochsociala trygghet saml personliga integritet. Medanledning härav åtog sig den tillträdande regeringen all sörja för att denavgående regeringens statssekreterare erbjöds anfingentjänster som i fråga om karaktär och ekonomiska förmåner svarade mot statssekreterartjänsternaeller andra tjänster som de förklarade sig kunna godta. Vidare skullestatssekreterarna behållas vid de ekonomiska och andra förmåner som de hade vidtidpunkten för regeringsskiftet fram till den tidpunkt då de fillträdde andratjänster. Någon skriffiig överenskommelse beträffande pension åt avgåendestatssekreterare träffades däremot inle. Överenskommelsenavsåg inle bara statssekreterarna utan även infor-mationssekrelerarna och vissasakkunniga i . Medstöd av riksdagsbemyndigande logs som förebild för en reglering avpensionsfrågan för de avgående statssekreterarna i princip depensionsbestämmelser som gäller för innehavare av förordnandeljänsl på bestämdtid, s. k. p-tjänst. För att rätt fill pension över huvud taget skulle medgeskrävdes lägst innehav av r-tjänst inom kanslihuset. Tre av femlonstatssekreterare fyllde inte delta krav. De övriga kunde åberopa relativt långtjänstgöring inom kanslihuset och fillerkändes därför pension med varierandebelopp. Pågrund av gjorda utfästelser i samband med regeringsskiftet lämnades inle någraföreskrifter i vad mån pensionen skulle innehållas eller över huvud tagetupphöra för det fall en statssekreterare erhöll annan än statligt regleradanställning. Skr.1981/82:183 5 Pensioneringenhar föranlett debatt såväl i massmedia som i . Kritiken har inriktatsig på del förhållandet att jämförelsevis unga personer tillerkänts livsvarigpension saml alt pension i vissa fall kan utgå ulan reduktion jämsides med löni en senare anställning. Denöverenskommelse som träffades vid regeringsskiftet har även tillämpats påbudget- och planeringscheferna i dåvarande . Informationssekreterareoch sakkunniga tillerkändes inte någon pension. Vid1978, 1979 och regeringsskiften har man träffat nya överenskommelsersom i sak varit identiska med överenskommelse. Beträffandeinformationssekreterarna och övriga sakkunniga träffades ett kollekfivavtal- del s. k. polifikeravtalet. Avdelta avtal, som gäller för "politisk" tjänsteman med arvodestjänst framgårbl. a. att tjänstemannen tillsätts med förordnande tills vidare, dock längst filldess vederbörande statsråd lämnar sitt ämbete. Upphör anställningen ulan alltjänstemannen själv begärt detta utgår avgångsvederlag motsvarandemånadsarvodet om tjänstemannen varit anställd . Har tjänstemannen varit anställd längre lid än utgåravgångsvederlag motsvarande månadsarvodet . Återgårtjänstemannen till anställning som han varit tjänstledig från kan arbetsgivarenminska avgångsvederlaget med den lön tjänstemannen uppbär. Molbakgrund i det angelägna i att även statssekreterarnas situafion i ovan nämndahänseende fick en grundligare belysning skulle utredaren ha som utgångspunktför sitt uppdrag alt del inle kunde vara godtagbart att en f. d.statssekreterare före den allmänna pensionsåldern uppbar pension somstatssekreterare och inkomst av förvärvsarbete. Utredaren skulle därföröverväga att utforma pensionen som en garanlipension med syfte all geförsörjning när denna inle kunde ordnas på annat sätt. Delförutsattes alt utredaren skulle uppmärksamma all utredningen omstatssekreterarnas pensioner kunde komma alt tjäna fill vägledning vid en eventuellframtida översyn av pensionsvillkoren för andra personer. Iuppdraget ingick även alt utredaren skulle överväga lämpligheten av ti /82. 1981/82:183 6 attinföra ell författningsreglerat system för pensioneringen av vissa polifiskttillsatta tjänstemän. Betänkandethar sin principiella utgångspunkt i den överenskommelse, som den avgående ochden tillträdande statsministern undertecknade efler regeringsskifte. Enligtde pensionsbeslut som regeringen meddelade , kunde enstatssekreterare tjänstgöring få både pension på grund av dentjänsten och inkomst av ett senare, icke-statligt förvärvsarbete. Utredarenföreslår nu att en f.d. statssekreterare som entledigats fill följd av en regeringsombildningunder vissa förutsättningar skall kunna få en särskild ersättning under delförsta året efter entledigandet och därefter en inkomstgaranfi. Inkomslgaranlinbyts ul mol en egen- eller familjepensionsförmån om det finns förutsättningarhärför enligt del allmänna pensionsavtalet. Föratt få en inkomstgaranti krävs alt statssekrelerartjänslen innehafts . Den är hel om statssekreteraren antingen varit statssekreterare iminst eller haft en ATP-grundande inkomst under . Hel inkomstgaranfisvarar mol av den lägsta stalssekrelerarlönen för januari månad vaoe år.Garantin reduceras om förmånslagaren får ytterligare inkomster. När dessa nåtten viss nivå bortfaller inkomslgaranlin. Rättenlill särskild ersättning och inkomstgaranfi är dock beroende av den f. d.statssekreterarens inkomster på så sätt att de bortfaller om inkomsternauppgår lill ett belopp som svarar mot den lägsta stalssekrelerarlönen. Inkomstgarantinminskas i princip med sådan inkomst av anställning eller annat förvärvsarbetesom grundar rätt fill tilläggspension enligt lagen (1962:381) om allmänförsäkring. Den skall minskas också med förtidspension (sjukbidrag) enligtnämnda lag och med tjänstepension som utgår i form av egenpension. Utredarenhar utgått från alt de överenskommelser som träffats mellan de politiskapartierna även framgent skall ha ett oförändrat innehåll. Detta skulle innebärabl. a. att f. d. statssekreterare så länge de inle fått antingen tjänster som ifråga om karaktär och ekonomiska förmåner svarar mol stalssekrelerarljänslernaeller andra tjänster som de förklarat sig kunna godta har ett latent anspråk påen likvärdig tjänst samt full lön tills de nått pensionsåldern. 1981/82:183 7 Utredarenanser att det dock finns skäl alt förutsätta att dessa statssekreterare fårnya anställningar, eftersom del här är fråga om ytterst kompetenta personersom rimligen inle bör ha några svårigheter att finna likvärdiga anställningar. Utredaren föreslår i sittlagutkast en inkomstgaranfi som antingen ger försörjning när denna inte ordnaspå annat sätt eller utgör en utfyllnad av lön, då visserligen annat arbetekunnat anvisas men med sämre löneförmåner. Utredarens förslaginnefattar en i och för sig tekniskt acceptabel lösning. Konstruktionen av denförordade inkomslgaranlin synes dock under vissa betingelser kunna gynna enavgående statssekreterare i så hög grad alt resuhatel från allmän synpunkt kanle sig mer stötande än vad en tillämpning av de äldre principerna leder fill.I andra fall synes inkomslgaranlin få så liten effekt all garanfins syfte attge ekonomisk grundtrygghet och på så sätt verka rekryleringsfrämjande förfelas.Med beaktande av att del här gäller en liten grupp arbetstagare med storspridning i äldershänseende och med olika levnads- och yrkesbakgaind synes delmindre lämpligt all man genom lagstiftning binder deekonomiska villkoren inom en relativt snäv ram. Det kan uppkomma fall då ävenandra faktorer än enbart intjänade anställnings- eller tjänsteår måste bestämmaen ekonomisk gotlgörelse. Överenskommelsernautgår från att de entledigade statssekreterarna skall få nya anställningar, främstgenom den tillträdande regeringens medverkan. Som utredaren har påpekat, ärtillgången på stafiiga tjänster som åtminstone är likvärdiga med slatssekreterartjänslinle obegränsad. Svårigheternaatt söga för alt avgående statssekreterare får tjänster som i fråga om karaktäroch ekonomiska förmåner motsvarar slatssekreterartjänsl ökar naluriiglvis isynnerhet om det också blir läla regeringsbylen. Jag kan nämna attbara har närmare ett trettiotal statssekreterare fåttandra anställningar. Oavsetthur framtiden kommer alt gestalla sig anser jag det mofiverat att man ifortsättningen redan när statssekreterarna anställs bör undersöka vilkamöjligheter de har alt återgå lill den tjänst som de tidigare utövat. För demsom redan tidigare innehar en statsanslällning kan oftast tjänstledighet ulanvidare påräknas. Jag räknar också med slöd i vissa fall från de politiskapartierna och från fackliga och andra organisationer när del gäller alt skaffanya arbeten. Del bör alltså anses vara normaU att en statssekreterare, om haninte får en annan tjänst, återgår till tjänst som han tidigare utövat där så ärmöjligt, särskilt om han varit statssekreterare . Omen statssekreterare inte har möjlighel alt återgå lill sin tidigare anställningbör den tillträdande regeringen sörja för all statssekreteraren får en nyanställning. Om lönen i denna inle motsvarar lönen i hans tidigare utövadetjänst kan regeringen tillerkänna honom en löneutfyllnad. 1981/82:183 8 Samtligariksdagspartier har accepterat - mol bakgrund av vad jag nu har redovisat - ser över överenskommelsen om personalfrågor. Översynen bör gälla förstatssekreterare som förordnas efler . Delkan även i fortsättningen vara befogat all ge statssekreterare pension. Dettabör t. ex. ske när någon lämnar slalssekreterartjänsten förepensionsåldern utan att ha kunnat beredas annan lämplig anställning. I dessa fallbör pensionen beräknas enligt de grunder som tillämpades 1976. Även omstatssekreteraren inle haft anställning i kanslihuset kan regeringenbesluta om pension. Iett regeringsbeslut om en sådan pension kommer givetvis att föreskrivas altden före pensionsåldern skall samordnas med ersättning från förvärvsarbeteeller med annan pension. Prövningenav frågor om löneutfyllnad som jag här talat om bör ankomma på det organ inomregeringskansliet som regeringen finner lämpligt. Kostnaderna betalas frånresp. departements anslag Förvaltningskostnader. Jaghemställer att regeringen bereder tillfälle all la del av vad jag haranfört i del föregående om pension m. m. till vissa tjänstemän som enfiedigalsi anslutning lill en regeringsombildning. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar i enlighet medhemställan. 1981/82:183 9 lagom inkomstgaranti m. m. för statssekreterare Vemlagen gäller för, dess syfte och hur detta förverkligas 1 §Denna lag gäller för den statssekreterare som enfiedigas vid ell regeringsskifte eller annan ombildning av regeringen och som vid entledi gandet inte har fyllt 65 är. För all ge en sådan statssekreterare ekonomisk grundtrygghet efter entledigandet och för att på del sättet underlätta rekryteringen till en sådan tjänst betalar staten ul särskild er sättning respektive inkomslgaranti lill honom eller henne under de förul sätlningar och i den utsträckning som denna lag anger. 2 §Den särskilda ersättningen böqar utgå dagen efter den då entledigan det skedde, förutsatt alt statssekreteraren då saknar sådan inkomst som nämns i 5 § eller har en sådan inkomst som understiger den lägsta stalssek relerarlönen vid tiden för enfiedigandet. Ersättningen betalas ut så länge statssekreteraren befinner sig i den inkomslsiluationen, men aldrig från entledigandet. Densärskilda ersättningen motsvarar den lägsta stalssekrelerarlön som gäller förjanuari det år då entledigandet sker. 3 §Inkomstgaranfin kan börja utgå när den särskilda ersättningen upp hör, förutsatt att statssekreteraren hade haft sin tjänst närhan eller hon entledigades. Den betalas ut som hel eller reducerad beroende på statssekreterarens tidigare yrkesverksamma lid och aktuella inkomstför hållanden. Statssekreterare som utangodtagbara skäl vägrar ta anställning som erbjuds honom eller henne förlorarrätten till inkomslgaranti. 4 § Hel inkomslgaranti får statssekreterare som 1. antingen har varitstatssekreterare eller har haft en pensionsgrundande inkomst förATP under . 2. inte har en inkomst som enligt5 § påverkar inkomstgaranfin (sidoinkomst). Hel inkomslgarantimotsvarar av den lägsta stalssekrelerarlönen för januari månad . 5 § Sidoinkomsler som kan påverka inkomslgaranlin är 1. inkomstav anställning eller annat förvärvsarbete som nämns i 11 kap. 2 respektive 3 §§ lagen (1962: 381) om allmän försäkring, 2. förtidspension och sjukbidragenligt lagen om allmän försäkring och 3. tjänstepension i form av egenpension. 1981/82:183 10 Förutsättningenför att inkomslgaranlin skall påverkas är alt sidoin-komslen ärstörre än ett basbelopp enligt lagen om allmän försäkring. Är detta falletskall sidoinkomsten minskas med basbeloppet innan inkomslgaranlin beräknasenligt reglerna i 6 § andra stycket. 6 §Reducerad inkomslgaranti får den statssekreterare som inle fyller de krav som enligt 4 § 1. krävs för hel inkomstgaranfi och/eller har sidoin komst som enligt 5 § påverkar garantin. Reduceradinkomstgaranti beräknas med beloppet för hel inkomstgaranti som utgångspunkt.Detta belopp minskas först av sidoinkomsten minus ett basbelopp. Detbelopp som då fås minskas sedan med 1/6 resp. med 1/30 för varje helt år somfallas av den tid som krävs för hel inkomstgaranfi. 7 §Rätten till inkomstgaranfi upphör när sidoinkomsten före minskning en med ell basbelopp är så stor all någon garanfi inle längre betalas ut och senast vid utgången av månaden före den då statssekreteraren fyller . 8 §Regeringen meddelar de föreskrifter som behövs för verkstäUigheten av denna lag. I de föreskrifterna får regeringen bestämma all en statssekre terare skall vara skyldig att lill den myndighet som regeringen utser lämna de uppgifter om sina ekonomiska och andra förhållanden som behövs för alt myndigheten skall kunna avgöra om och i vilken omfattning som denna lag skall tillämpas. Dennalag träder i kraft . Den gäller - om inle regeringen försärskilda fall beslutar annat - förutom för statssekreterare som förordnasdärefter endast för de som har förordnats men inle entledigats . VidtiUämpningen av 4 § försl:a stycket 1. gäller att den statssekreterare som enfiedigasunder är berättigad till hel inkomstgaranfi om han eller hon har haft ATP-grundandeinkomst ; sker enfiedigandet berättigar 24 sådana år fill hel inkomslgarantiosv. efter samma grund. Det belopp som avses i 6 § andra stycket minskas ikonsekvens med detta med 1/23, 1/24 osv. för varie heU år som fattas av den lidmed pensionsgrundande inkomst för ATP som enligt 4 § krävs för hel inkomstgaranfi. 1981/82:183 11 Sammanställning av remissyttranden över betänkandet "...men se'n en rejäl trygghet inkomstgaranti för statssekreterare" (Ds B1981:19) Enligtstatens arbetsgivarverks (SAV:s) mening var det olyckligt all de i och för sigrimliga åtagandena att söria för att en avgående regerings statssekreterare såsnart som möjligt efler regeringsskiftet skulle få nya anställningarkompletterades med en principieU rätt lill pension. Detta, som också i vissa enskUdafall har kritiserats, kan enligt SAV inte motivera alt vissa avstatssekreterarnas anställningsvillkor nu görs lill föremål för lagstiftning.Då de åtaganden i övrigt som gjorts beträffande statssekreterare kan komma attgälla även , torde den föreslagna lagstiftningen inte få någonstörre betydelse. SAV anser därför all man bör överväga om inle entillfredsställande ordning - även ur rekryleringssyn-punkl kan nås genom attstaten åtar sig alt i vissa situationer utge en inkomstutfyllnad eller attpröva fråga om en pension i det enskilda fallet. () anser inle att utredaren presenterat några övertygande argument för attstatssekreterares inkomsttrygghet skulle regleras i lagstiftning. Att det härrör sig om en liten undantagskrets av högre tjänstemän vUkasanställningsvillkor ensidigt regleras av arbetsgivaren särskiljer enUgt RRV:smening inle i något principiellt avseende frågan från andra frågor som rörlöner och anställningsvillkor för anstäUda i statlig tjänst. Som framhålls iutredningen finns ett avlal som ger regeringen rätt att med en genereU fullmaktfrån besluta om avlönings- och pensionsförmåner för högre tjänstemän.RRV avvisar mot den bakgrunden tanken på lagstiftning och förordar attstatssekreterarnas inkomsllrygghel regleras inom ramen för den nämndabeslutanderätten. Inget hinder föreligger såvitt RRV kan se mot att denkonstruktion som utredaren föreslagit används. uppfattning finns del inget skäl att införa ensärskild lagstiftning för just statssekreterare, bl.a. av det skälet attreglerna för dessa kan bli vägledande för framtida översyn av pensionsvillkorenför motsvarande grupper. I stället bör hithörande frågor lösas i kollektivavtal,liksom för alla andra statsanställda. Lämpligast kan detta ske genom att del s.k.poUtikeravtalet förändras liU alt även omfatta statssekreterarna. tiUstyrker utredningens förslag men sätter självautgångspunkterna i fråga. En redan gynnad elit politiska beslutsfattare bör inlefå förmåner, som skiljer sig från de vanliga, eller prioriteras vad gälleranställningstryggheten. 1981/82:183 12 CentralorganisationenSACO/SR konstaterar med utgångspunkt från de senaste årens erfarenheter att ettsyslem där avgångna statssekreterare får likvärdiga statliga anställningar haravsevärda negativa effekter. Del innebär bl. a. att de högsta och mest attrakfivatjänsterna i ämbetsmannakar-riärerna inte blir tillgängliga för de dugligasteämbetsmännen. /SR anser inle att statssekreterarna bör äga företräde lillhöga statliga tjänster. I stället bör det ekonomiska skyddet förstatssekreterarna skapas genom en god "inkomslgaranti" även efteravgången. Den föreslagna modellen är inle tillfyllest för alt skapatillräckligt goda rekryleringsförulsältningar. Kammarrätteni SundsvaU anser all del, i enlighet med utredningens förslag, bör skapas engenerell reglering av statssekreterarnas trygghels-frågor och all den ges iform av en särskild lag. Vemlagen gäller för, dess syfte och hur detta förverkligas 1§ Denna lag gäller för den statssekreterare som entledigas vid ett regeringsskifteeUer annan ombildning av regeringen och som vid entledigandet inle har fyllt65 år. För att ge en sådan statssekreterare ekonomisk grundtrygghet under lidenefler entledigandet och för att på del sättet underlätta rekryteringen lill ensådan tjänst betalar staten ut särskild ersättning respektive inkomslgaranti liUhonom eller henne under de förulsätlningar och i den utsträckning som dennalag anger. Enligtutredaren betyder ett regeringsskifte alt har i den ordning somregeringsformen föreskriver godkänt det förslag lill statsminister somtalmannen lagt fram. Del kan dock uppslå situationer där förändringarna äveninom en "sillande ministär" gör del motiverat att lagens regleringfår utlösas. Statssekreterare"honoris causa", dvs.