prop · G503205 · 1981-12-31 00:00:00 — Lämnas sådant bemyndigandeankommer det på regeringen att meddela de närmare föreskrifter som behövs. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att 1. medge att för tiden den 1 juh 1982-den30 reglering av prisema på fisk m. m. jämte vad därmed hänger sammansamt användningen av medel får ske enligt de grunder som jag har förordat i detföregående, 2. bemyndiga regeringen att /82 fatta beslut om bidrag fill utbyggnad och förbättring avSimrishamns fiskehamn med högst . att utgå under budgetåren 1982/83-1985/86. Ärendetbör behandlas under innevarande . 1981/82:205 12 4 Anslagsfrågor för /83 Prisreglerande åtgärder på fiskets område 1980/81 Utgift 1981/82 Anslag 1982/83 Förslag Idet föregående har jag redovisat mina ställningstaganden till prisregleringenpå fisk under /83. Dessa innebär att regleringen även /83 i sin helhet bör kunna finansieras med medel ur prisregleringskassanför fisk och ur Svensk fisks konjunkturutjämningsfond. Anslaget bör föras uppmed . Jag hemställer att regeringen föreslår atttill Prisreglerande åtgärder på fiskets område för /83 anvisaett förslagsanslag av . Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att antaga de förslag som föredraganden har lagtfram. Prop.1981/82:205 13 Bilaga |l|| STATENS JORDBRUKSNÄ/vlND Z oJf/n Dnr Statens jordbruksnämndmed förslag till reglering av priserna på fisk m m under /83 (2 bilagor) Regeringen har i beslut uppdragit åt statens jordbruksnämnd att efter överläggningar med Fiskets förhandlingsdelegationoch jordbruksnämndens konsumentdelegation avge förslag beträffandeprisregleringen på fisk under /83. företräder således statenvid dessa överläggningar. Med "parterna" avses i det följande jordbruksnämnden och de båda delegationerna. Förslaget skall utformas med utgångspunkt i de av beslutade allmänna riktlinjerna förfiskeripolitiken och de beslutade riktlinjerna för prisregleringen på fisk. Enligt uppdraget börnämnden även avge förslagtill disposition av medel ur prisreglerings-kassan för att bestrida kostnader för utsättning avlaxfisk och ål. har nuöverlagt med Fiskets förhandlingsdelegation och konsumentdelegationen angående prisregleringen på fisk - . Överläggningarna harlett till en uppgörelse och i samförstånd meddelegationerna lägger nämnden fram följandeförslag till stödåtgärder inom fisket för nämnda period; De av år1978 beslutade allmänna riktlinjerna för fiskeripolitiken (prop 1977/78:112, JoU1977/78:23, rskr 1977/78: 272) omfattar ett inkomstmål, ett konsumentpolitiskt mål, ett produktionsmål, ett effektivitetskrav och ett regionalpolitiskt mål. Nämnden harberört dessa olika mål bl a i nämndensregleringsskrivelse till regeringen . De beslutade riktlinjerna för prisregleringen på fisk innebär bl a att det s k normprissystemettogs i bruk. Den praktiska utformningen av systemet överensstämmermed den överenskommelse som träffades mellan parterna angåendeutformningen av prisregleringen /82. 1981/82:205 14 Normprissystemet, som togs i bruk innebär i huvudsak att normpriser och normkvantiteter för olika fiskslag fastställs av statsmakterna efter förslag av jordbruksnämnden. Normpriser skall i princip sättasså att fisket når avsedd lönsamhetenligt riksdagsbeslut. Nämndens förslagföregås av överläggningar med Fiskets förhandlingsdelegationoch nämndens konsumentdelegation. Enligt normprissystemet skall fiskaren om avräkningspriset inte når upp till normpriset för respektivefiskslag, kunna erhålla viss andel av skillnaden i formav pristillägg. Under /82 har denna andel fastställts till . Pristillägget utbetalas i efterhand på grundval av de avräkningsnotor som av förstahandsmottagarenskickats in till ,. Eftersom införandet medförde stora ändringari förstahands-mottagarnas avräkningsrutiner och i viss mån nya arbetsuppgifter för regleringsföreningenSvensk Fisk och SCB uppstod vissa problem som till' en början medfördeen viss fördröjning vid utbetalandet av pristillägget. Vid den kontrollstationsförhandling som enligt uppgörelsenägde rum enades manom att -- införa ett särskiltstöd för överskott av mindre sill/strömming. Anledningen härtill var att man på vissa håll bland fiskarna erhöll ingen eller mycket liten betalning för dessa överskott medan raan i det tidigareprisregleringssystemet erhöll ett s k garantipris för överskotten. Av bilaga 1 framgårjämfbrelsepriser (=genomsnittliga avräknings-priser församtliga pristilläggsberättigade fiskslag längs hela kusten) under förstaresp . I pristillägg för har utbetalats sammanlagt ca . A. Inkomstmål och inkomstutvecklinq Enligt 1978 årsriksdagsbeslut sammanfattas målsättningen förfiskeripolitiken på följande sätt. "Målen för fiskeripolitiken bör vara att skapa förutsättningar föratt de som är sysselsatta i fiskerinäringen kan fåbåde en ekonomisk och social standardsom är jämförbar med den som erbjuds inom andranäringar och trygghet i arbetetsamtidigt som konsumenterna erbjuds fisk av god kvalitet till rimliga priser.Inom de gränser som ges av en ansvarsfull hushållning av fisktillgångarna bör fisket bedrivas så effektivt som möjligtoch fångsterna bestämmas av möjligheternatill lönsam och stabil avsättning. bör hänsyn tas till behovet av sysselsättning främsti kust- och skärgårdsområden där fisket har stor regionalpolitisk betydelse". Inkomstmålsättningen har i propositionen närmare definierats att avse de fiskare som är sysselsatta i ett rationellt bedrivet yrkesfiske.Trålfiske svarar för den helt dominerande delen eller av fångsterna av de fiskslag som ingår i regleringen. Till antalet utgör trål fiskarnaendast ca 40 fi av hela fiskar-kåren i saltsjöfisket.Inkomstutvecklingen inom trålfisket hardärför lagts till grund för bedömningen av inkomsterna inom fiskarkåren. Utvecklingen av de taxerade nettoinkomsterna för trål fiskare framgåt av efterföljandetabell. Med taxerad nettoinkomst avses nettoinkomsten efter avdrag för egenavgifter och gjorda underskottsavdrag. Under1976 - 1978 har inkomsterna ökat för trålfisket.Enligt SCB:s deklarationsundersökning har detaxerade inkomsterna minskat förtrål fisket. Detta ger emellertid inteen helt riktig bild av utvecklingen eftersom möjlighet att skattefritt kunna fondera vissa delar av inkomsterna tills k allmän investeringsreserv infördes . Ar1980 tillkom regler om s k resultatutjämningsfond.Angivna fonderingsmöjligheter medför att fiskaren vid goda inkomstår kan minska sin skatt och vid sämre inkomstårkan ta fram inkomsten och därmed få den beskattad till en lägre marginalskatt än eljest hade varit fallet. Endast för fiskare med licens gäller attinvesteringsreserven förutom till investeringar även får användas till privat konsumtion. Avsättningarna till allmän investeringsreserv uppgick till mellan och 9 300 kronor.Avsättning till allmän investeringsreserv samt resultatutjämningsfond uppgick till mellan och . Om hänsyn tas till dessa skattefonderingar får inkomsterna i allmänhet anses ha ökat. Samtliga taxerade nettoinkomster. Rättvisa inkomstjämförelsermellan fiskare och andra grupper ärsvåra att göra. Av tillgängligtinkomstmaterial synes emellertid gällaatt trål fisket 1980 nåddeupp till ungefär samma inkomstnivå som arbetarkollektivet. Inom trålfisket förekommerdock stora inkomstvariationer. 1) Avsättning tillallmän investeringsreserv respektiveresultatutjämningsfond har påverkat inkomstbeloppet i negativ riktning. Prop.1981/82:205 16 Av tabell 2 framgårsammanräknad inkomst förtrål fiskare resp arbetare (gifta ochogifta). Med sammanräknad inkomst avses inkomst före underskottsavdrag och övriga allmännaavdrag. För fiskarna har dock inkomsterna påverkats av ovan nämndaavsättningar till inkomstreglerandefonder. 1) Avsättning tillallmän investeringsreserv respektiveresultat utjämningsfond har påverkat inkomstbeloppet i negativ riktning. 2) Framskrivning från1979. Något osäker siffra. Prognos förfångster och avsättning samt marknadsbedömning /83 genomföri en särskild planeringskommitté i samrådmed jordbruksnämnden och i samarbete med en fortlöpande planering av fiskets omfattning och inriktningpå kortare och . Senast framlagda plan avser prognoser ochätgärdsförslag för femårsperioden1982/83 - 1986/87. Fångstutrymmesprognosen bygger på dels förutsebarabiologiska förutsättningar, dels det fångstutrymmei form av fångstkvoter som svenskt fiske kan förväntas blitillförsäkrat . För sill/strömming beräknasfångstkvoterna sannolikt inte öka jämfört med - 82 årsnivå. En osäkerhetsfaktor ärfortfarande tidpunkten för att återupptagande av ett mer betydande legalt sillfiskei . För torsk räknar planeringskommittén med att kvoterna jämfört med kommer att vararelativt oförändrade . Möjligenkan kvoterna öka något. För övriga fiskslag bedöms förändringarnabli relativt begränsade. 1981/82:205 17 För sill/strömming förväntas fångstutryrametför uppgå till ca . Osäkerheten i prognosen är dock stor eftersom bindande avtal ännu ej slutits mellan och EG vad gäller bl a fördelningenav fångsterna i ochKattegatt.. Fångstutrymmet skulle med här angiven prognos innebära att fångsterna kan förväntas bli ungefärlika stora som . Fångstutrymmet förtorsk förutses för öka kraftigt jämfört med år1981. Uttryckt i landad vikt kan fångstutrymmetförväntas bli ca . Fångstenår uppgick preliminärt till 43 QOO ton. Liksom förhållandet är beträffandesill/strömming, kommer huvuddelen av fångsten av torsk att tas i . När det gäller avsättningsutrymmetför sill/strömming har under en följd av år 35 000 - av svenskafiskares fångster kunnat avsättas påden inhemska marknaden. Till följd av bl aminskade livsmedelssubventioner har den bedömningengjorts att en viss ökning av den inhemska avsättningen kan komma till stånd. Det torde i förstahand gälla de mindre storlekarna av sill/strömming. Vad gällerden europeiska marknaden för konsumtionssill brukar den bedömas vara i storleksordningen . Några anmärkningsvärda förändringar förutsesinte under det närmaste året. Vad gäller torsk har kapaciteten inoniden svenska berednings-industrin förproduktion av djupfrysta torskfiléerökat kraftigt . räknar planeringskommittén med att åtminstone torsk bör kunna avsättaspå den inhemska marknaden. Samtidigtär den internationalla marknaden för torsk åtminstonef n mycket god. Vad gäller övriga fiskslag finns ett påtagligtimportbehov eftersom de svenska fiskarnas fångsterinte täcker efterfrågan. I normprissystemet ärnormpriset den prisnivå som förutsätts ge fisketden med inkomstmålet avsedda lönsamheten. I den mån det genomsnittliga avräkningsprisettill fiskaren (jämförelsepriset) understiger normpriset utgår viss del av skillnaden som pristillägg. Vid en beräkning av kostnaderna för prisregleringen under det kommande regleringsåret är således bedömningarav marknadspriserna väsentliga. Av stor betydelse för regleringskostnaderna är ocksåen bedömning av storleken av pristilläggsberättigadekvantiteter. Detta gäller självfallet bara fiskslag för vilka normkvantiteter ej bestämts. Med hänsyn till att ett flertal faktorerinverkar på prisbildningen är det mycket vanskligt att göra några mer välgrundande prognoser för prisutvecklingen /83.Vad beträffar sillmarknaden har denna sedansommaren 1981 varit instabil. Det finns enligt nämnden ingen anledning anta att det under kommande regleringsperiod inträffar någotsom gör marknadsbilden mer positiv från fiskets synpunkt. Ett osäkerhetsmoment som tillkommit är återinförandet av silltullarna i EG och den effekt detta 1981/82:205 18 kan få på den svenska sillexporten. Sillpriserna /83 har mot dennabakgrund bedömts bli lika låga som . När det gäller torsk är bilden mer optimistisk. Torskpriserna på europamarknaden ärgoda beroende framför allt på att tillgångenpå torsk minskat såväl i som i . De höga priserna i både och har dockmedfört ett ökat torskfiske som på litet kan komma att pressapriserna. Den allmänna bedömningen äratt priserna kommer att ligga kvar på enrelativt hög nivå under det närmaste året. En viss ökning av avsättningen av fisk på den inhemska marknaden skulle kunna förväntas som en följd av minskade livsmedels-subventioner. Tillgängliga uppgifter tyder emellertid inte på att någonpåtaglig konsumtionsökning ännukommit till stånd. I detta sammanhang bör påpekas att för sill fåren inhemsk konsumtions-Ökning sannolikt endast marginellbetydelse eftersom exporten är heltdominerande för avsättningen. Reqlerinqskostnader och finansiering /82 Behållningen i Svensk Fiskskonjunkturutjämningsfond uppgick per den 1 juli 1981till . var behållningen i jordbruksnämndensprisregleringskassa , dvs sammanlagt 83,4 milj kr.Prisregleringsavgift tas ut med é ?o ellermotsvarande belopp i öre per kg, vilket beräknas ge ca per regleringsår. Härtill kommerränteintäkter på ca5 mkr. De sammanlagda tillgångarna underinnevarande regleringsår kan således beräknastill ca . De sammanlagda kostnaderna för prisregleringen under innevarande regleringsår har beräknats till varav kostnaderna för pristilläggen har beräknatstill ca . kostnader för utsättning av lax och ål med . tillkommer kostnader förSvensk Fisks administration med ca samt jordbruksnämndens uppbördskostnader med ca . Som framgår underavsnitt 5 är det inte nu möjligt att förhela 1981/82 närmare beräkna kostnaderna förpristilläggen för de fiskslag som ingår i normprissystemet. F n föreliggeruppgift om kostnaderna för pristilläggen , dvs för de sex förstamånader som normprissystemet varit ibruk. Dessa kostnader belöper sig till ca 26 milj kr.Erfarenhetsmässigt uppgår fångsternaunder av ett kalenderår till av totalfångsten. Mot denna bakgrund kommer med allsannolikhet kostnaderna att betydligt överstiga50 milj kr. Troligen kommer kostnaderna förpristilläggen 1981/82 att belöpa sig till ca , d v s mer än beräknat. 1981/82:205 19 Prisregleringen under innevarande regleringsår skulle därmedkomma att kosta sammanlagt ca . Det skulle i sin tur innebära att tillgångarnai jordbruksnämndens regleringskassa och SvenskFisks konjunkturutjämningsfond sammanlagt skulle kommaatt minska till ca per . Härtill kommer ca i intäkter frånprisregleringsavgifter under förutsättning att denna bibehålls oförändrad. Sammanlagt skulle såledesca vid oförändrade prisregleringsavgifter stå tillförfogande för prisregleringen under /83. Förslag till normpriser m m för reqlerinqsåret1982/83 Som utgångspunkt för förslaget tillnormpriser har nämnden haft normpriserna för innevarande regleringsår. Dessa har räknatsupp med hänsyn till dels känd kostnadsutveckling december 1980.xdecember 1981, dels löneutvecklingen enligt löneavtal inkl förtjänstutvecklingsgaranti. Det produktions-medelsprisindex för fiskerinäringensom jordbruksnämnden konstruerat och som använts vid tidigare överläggningar, har under ovannämnda period stigit med i genomsnitt . Den avtalsmässigalöneutvecklingen inkl förtjänstutvecklingsgarantiunder uppgick till . Vidarehar avdrag gjorts för en viss rationaliseringsvinst, idetta fall beräknat som ökning i arbetsproduktiviteten. Sammanvägt för både produktionskostnadsökning och lönepåslag efter avdrag förrationaliseringsvinst innebär detta ett påslag med Mot bakgrund av bl a lönsamhetoch marknadsläge bör normpriset för stor sill räknas upp med och övriga i systemet ingående fiskslag med . Detta innebäratt normpriserna i genomsnitt kommer att räknasupp , d v s det sammanvägda värdet av produktionskostnadsökning och lönepåslag. Förslagettill normpriser för /83 samt jämförelse med priserna för innevarande åråterfinns i bilaga 2. Enligt statsmakternas beslut skall normkvantitet fastställas i syfte att hindra att prisstödet leder till alltför stor ökning av fisket efter vissafiskslag och därmed till icke önskvärda överskott av konsumtionsfisk som inte skulle kunnatas till vara som människoföda. Reglerna förnormkvantitet anger för vilken kvantitet pristillägg utgår.De medför således i och för sig inte någon begränsningi fisket. För /82 har normkvantitet fastställts endast försill/strömming. Den uppgår till . Under perioden juli - december1981 har ca avräknats från denna kvantitet. 1) Inklusive de sociala avgifterna. Prop.1981/82:205 20 Efterfrågan väntas inte komma att förändras /83 medan däremot utbuden kan komma att öka bl a till följdav att det legala sillfisket i Nordsjönkan komma att återupptas, om än i begränsadomfattning. Vidare är det osäkert i vilken utsträckning den svenska exporten av sill till den gemensamma marknaden kan kommaatt påverkas av EG:s beslut att återinföratull på sill under den del av året när detsvenska sillfisket är som .störst. ochdelegationerna har enats om en mindre nedskärningav normkvantiteten för att anpassa den prisstödda produktionen till av nämnden bedömtmarknadsläge. Nämnden föreslår därför att normkvantiteten för /83 sättstill . Fördelningen av normkvantiteten skerunder innevarande regleringsår enligtprincipen man och vecka. I praktiken innebärdetta att för varje regleringsperiod, som istort sett motsvaras av kalendermånad,fastställs andelen av den fångst som skall vara pris-tilläggsberättigad.Denna metod har den fördelen att fiskelaget på förhand vethur stor del av fångsten som kan bli pristilläggs-berättigad. Parterna har enats om att samma fördelningsmetod börtillämpas även under nästkommande regleringsår. Systemet bördock utvärderas så snart detta anses rr/öjligt. Pristillägg kan utgå om jämförelsepriset (det genomsnittliga avräkningspriset till fiskaren) understiger normpriset.Storleken av den andel av skillnaden mellan normpris och jämförelseprissom skall utgå i pristillägg skall enligt statsmakternas beslut tas upp vid överläggningarna. Parterna har enats om att pristillägg för samtligafiskslag utom sill/strömming bör utgå med i p.vincip75 % av skillnaden mellan normpris och jämförelsepris. För sill/strömmingbör pristillägg utgåmed av skillnaden. En lägsta prisnivå skall upprätthållas förden fisk som säljs på marknaden. Lägstapriserna fastställs av regleringsföreningen . För den fisk sominte kan säljas till lägstapriser fastställerSvensk Fisk överskottspriser. Nivån för överskotts-priserna avgörs enligt statsmakternas beslut ytterst av de medel som Svensk Fiskdisponerar för detta ändamål, d v s i första hand de marknadsintäkter som flyter in från försäljningen av till föreningen överlämnadekvantiteter. För att överskottspriserna enligt denna konstruktion inteskall bli för låga enades parterna vid föregående års överläggningar omatt koppla överskottspriset till lägstapriset. Under innevarande regleringsår får således överskottsprisetför sill/strömming utgörahögst av lägstapriset iden lägre serien, dvs industripriserna. För torsk ärmotsvarande procentsats och för övrigafiskslag av lägstapriset i den lägre serien. Prop.1981/82:205 21 Trots den ovannämndakopplingen och trots att den högsta till-låtna procentsatsen utnyttjats i praktiken har detvisat sig att ersättning till fiskaren för överskotten,framför allt på ostkusten, blivit liten. Med hänsyn härtilloch då Svensk Fisks kostnader för överskottenhittills varit mycket begränsade utgår under andra hälftenav innevarande regleringsår ett extra stöd för de mindrestorlekarna av sill/strömming. Stödet innebäratt fiskaren i fast tillägg erhåller skillnaden mellan en krona och överskottspriset vilket för exempelvis minsta storleken innebär /kg. Parterna har enats om att detta system bör gälla även /83. Det innebär att nu gällandeprocentsatser inte ändras samt att det extra stödet för överskotten av de mindre storlekarna av sill/strömming bibehålls.Svensk Fisks kostnader för överskotten får dock inte överstiga . Parterna har vidare enats om atthela frågan om överskottshanteringen bör utredas av jordbruksnämndenefter samråd med och . Vissa ändringar i nu gällandesystem för överskotten bör med regeringens medgivande kunnagenomföras under loppet av kommande regleringsår under förutsättning att kostnadsramen inte överskrids. Under innevarande regleringsår utgår ett särskilt låginkomststöd till fiskare påostkusten. Stödet innebär f n att ett regionalt fraktstöd utgår med per kg förströmming av storlek 2-4 som förs i land påostkusten av yrkesfiskare bosatt inom ostkustens prisregleringsområde. Stödetutbetalas av direkt till fiskaren. Parterna har enats om att föreslå att stödet till ostkusten utgår med oförändrat belopp även under /83. Prisstöd utgår f n förde viktigare slagen av sötvattensfisk i form av särskilda pristillägg.Dessa pristillägg är för innevarande regleringsår per kg för gädda, gös och sik och per kg för abborre, lake och siklöja. Parterna har enats om att föreslå att dessapristillägg räknas resp per kg. Vidare föreslås attpristillägg skall utgå endast om avräkningsprisettill fiskaren minst motsvarar pristilläggetsstorlek. Sötvattensfisken omfattas f n inte avprisregleringssystemet. Från Fiskets förhandlingsdelegation har framförts önskemål att fråganom prisreglering för dessa fiskslag utreds. avser därför att efter samrådmed utreda frågan inför nästa års överläggningar. Parterna har slutligen enats om att föreslå att en miljkr anslås för ytterligare låginkomstsatsning inom fisket. Dettorde få ankomma på jordbruksnämndenatt efter hörande av delegationerna besluta omden närmare utformningen av stödet. Prop.1981/82:205 22 För råräka utgår under innevarande regleringsår ett fast pristillägg med per kg. Parterna har enats om att föreslå att dettapristillägg för det kommande regleringsåreträknas per kg. Eftersom makrillfisket ärett utpräglat säsongfiske har detta medfört att makrill t v ligger utanför normprissystemet. Däremot har det tidigare regleringssystemet med minimi- ochgaranti-priser bibehållits som ett fastpristillägg utgår. Detta ärunder innevarande år per kg. Vidare äger tillärpa speciella regler beträffandeöverskotts-hanteringen för ringnotsmakrill. Parterna har enats om att föreslå att nu gällande regler förmakrill bibehålls även /83 samt att pristilläggeträknas per kg. Det svenska fisket efter s k storbackelånga är numer avmycket begränsad omfattning. Det har därför ansettsatt detta fiskslag svårligen kan inpassas i normprissystemet.I stället tillämpas ett system med fasta pristillägg. Dessa ärf n för långa utan huvud per kg och förlånga med huvud per kg.Parterna har enats om att föreslå att dessa pristillägg för försäljningssäsongen 1982 räknatupp till resp per kg. Det ärdock osäkert om något svenskt fiske efter storbackelånga kommer till stånd . 7.7 Kostnader förregleringen 1982/83 7.7.1 Kostnader förden löpande regleringen Som framgått av det föregående är det svårtatt med någon större säkerhet beräkna den definitiva kostnaden för regleringen. Denna påverkas förutom av marknadsutvecklingen avlandade kvantiteter av de fiskslag som ej åsattsnormkvantitet. Det gäller härvid i förstahand torsk. Mot bakgrund av den gjorda marknadsbedömningen av de föreslagnanormpriserna samt normkvantiteten försill/strömming har kostnaderna för pristillägguppskattats uppgå till ca /83.Den angivna kostnaden torde i första hand få anses som ett rimligt prognosvärde. Förtäckande av Svensk Fisks kostnader avöverskottshanteringen har beräknats åtgå högst 6-,Omilj kr. Av de föreslagna formerna Prop.1981/82:205 23 för låginkomststöd har beräknats för det regionala fraktstödet på ostkusten, för pristilläggpå sötvattensfisk samt förytterligare satsning på låginkomsttagare inom fisket. Kostnaden för de ovan under punkt 7.6 föreslagnasärskilda stödåtgärderna har beräknatstill sammanlagt . Skulle fisket efter storbackelånga utebli reduceras denna kostnad med . Den sammanlagda kostnaden för prisregleringen beräknao, således komma att uppgå till ca . 7.7.2 Utsättning av ål och lax Enligt förhandlingsuppdragetbör nämnden avge förslag även till disposition av medel urprisregleringskassan för fisk för att bestrida kostnaderna för utsättning avlaxfisk och ål. Parterna föreslår att ettbelopp av ur prisregleringskassan utgår för finansiering av dessa kostnaderunder /83. Jordbruksnämndenskostnader för uppbörd och kontroll av avgifter . beräknas uppgåtill ca för det kommande regleringsåret.