prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — 1980/81:49beräknades del sammanlagda behovel av slöd från oljeersätlningsfonden under de treförsta åren av fondens verksamhet, dvs. , uppgå till 1700 milj.kr. För beräknades det avgiftsuttag som föreslogs i proposifionen medföra attca 500 milj. kr. ställdestill förfogande för verksamheten. Vad gällerenergiforskningsprogrammet har (prop. 1980/81:90 bil. 1, NU1980/81:60, rskr 1980/81:381) beslutat aft 1400 milj. kr. får användas förHuvudprogram Energiforskning under budgetåren 1981/82-1983/84. Ambitionsnivån föråtgärderna för oljeersättning och för energiforsk-ningsprogrammel bestämdesalltså genom storleken av de ekonomiska resurser som avsattes för resp. ändamål. GäUande avgifterför finansiering av verksamheterna fastställdes utifrån vissa antaganden om oljeanvändningens utveckling.Emellertid har den faktiska utvecklingen inneburit enminskning i förhållande till vad som har beräknats. Som har framgåttav min redogörelse för energisparkommitléns prognos väntasoljeanvändningen komma att ligga på den lägre nivån även . Import ochleveranser av olja lill förbrukare har till följd av lagerminskningar minskatännu mer än konsumtionen. Den sjunkandekonsumtionen av olja medför att inkomsterna fill oljeersätlningsfonden ochenergiforskningsfonden kommer all minska vid oförändrat avgiftsuttag. Dettainnebär att den beslutade ambitionsnivån för de verksamheter som finansieras frånfonderna inle kan upprätthållas om inte avgiflsullagelökas. Samma gäller i fråga om det stöd fill prospektering efterolja, naturgas och kol somfinansieras från oljeprospekteringsfonden. Här tillkommer som motiv för en avgiftshöjning all del har sketten ulomordenfiig snabb ökning av kostnaderna för verksamheten, beroende bl. a.på stark internafionell efterfrågan på prospekleringstjänster, sedanstödstyslemel infördes . Isamband därmed angavs (prop. 1977/78:128 s. 33) en ambitionsnivå för den statsunderstödda oljeprospekleringeninom och utom landet av ca 100 milj.kr. pris- och kostnadsläge, varav ca 70 milj. kr. skulletäckas genom bidrag. Härvid antogs att ca hälften av verksamheten skuUe utföras med slöd av allmännabidrag och alt Prop.1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 74 älerstoden skulle ulföras med slöd av särskilda bidragmed . Med hänsyn liU kostnadsutvecklingen motsvarar nivån 100 milj. kr. om åretår 1978i dag ca 300 milj. kr. Med samma antagande om fördelningen mellan allmänna ochsärskilda bidrag skulle oljeprospekteringsfonden således nu behövatillföras drygt 200 milj. kr. för att en oförändrad ambitionsnivå skall kunna upprätthållas. En redogörelse förden prospekteringsverksamhet som svenska förelag bedriver med stöd av bidrag från oljeprospekteringsfondenlämnades i prop. 1980/81:90 (bil. 1 s. 152).Under år 1981 har andelar i yllerligare koncessioner i förvärvats. Jagräknar med ell behov av bidragsmedelunder som motsvarar den angivna ambitionsnivån. Mol denna bakgrundberäknarjag efter samråd med cheferna för budgel-och industridepartementen behovel av enavgiftshöjning för oljeprospek-tering, oljeersältning och energiforskning tillsammantaget . per kubikmeter på motorbrännolja, eldningsolja och bunkerolja.Därmed skulle avgiften på de nämnda oljeprodukterna komma alt uppgå till sammanlagt . De inkomster som uppkommer genom all avgiften höjs bör fördelas såatt motsvarande . per kubikmeter tillförs oljeprospekteringsfonden,. per kubikmeter tillförs oljeersäUningsfonden och . perkubikmeter tillförs energiforskningsfonden. Avgiftshöjningen bör träda i kraft . I enlighet med vadjag har anfört har inom industridepartementet upprättats förslag filllag om ändring i lagen (1973: 1216) om särskild beredskapsavgift föroljeprodukter. Förslaget har upprättats i samråd med chefen förbudgetdepartementet. Med hänsyn lill alt frågan är okomplicerad från lagleknisk synpunktär det enligt min mening inte mofiverat att inhämta lagrådets yttrandeöver lagförslaget. Förslaget bör fogas lill protokollet i defta ärende som bihang 1. Jag hemställer att regeringen föreslår att antaga inomindustridepartementet upprättat förslag lill lag om ändring i lagen(1973:1216) om särskild beredskapsavgifl för oljeprodukter. Höjning av ramen för bidrag till prospektering efterolja, naturgas eller kol, m.m. godkänderiksdagen grunder för slöd fill prospektering efter olja och naturgas i formav bidrag till prospekteringsprojekt (prop. 1977/78, NU1977/78:70, rskr 1977/78:343). Som redan har framgått finansieras bidragssystemet på så sätt att en del av inkomsterna avden särskilda beredskapsavgiften föroljeprodukter lUlförs en särskild fond, oljeprospekteringsfonden. Bidrag kan utbetalasi mån av tUlgång på medel på fonden. I samband med godkännandet avriktlinjer för energipolitiken (prop. Prop.1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 75 1, NU 1980/81:60, rskr 1980/81:381) bemyndigaderiksdagen regeringen att utan hänsyn till den aktuella fondbehållningen beviljabidrag fill prospektering efter olja och naturgas intill ell belopp av högst250 milj. kr. Beloppet utgör en ram för de sammanlagda åtagandena i form av bidragsbeslul somhar fattats men som ännu inle har lell till utbetalning. I och med allbeviljade bidrag betalas ul frigörs utrymme för nya åtaganden inom den angivna ramen. Vid sammatillfälle godkände all bidrag får beviljas även lill prospekteringefter kol. Vid utgången av år1981 beräknas av ramen ca 207 milj. kr. ha lagils i anspråk genombidragsbeslul som ännu inle har lett lill utbetalning. Bidragssystemet harnyligen setts över av en arbetsgrupp inom industridepartementet.Gruppen har i en promemoria redovisat sina övervägandenoch förslag. Efter remiss har yttranden avgells av statskontoret,riksrevisionsverkel, statens industriverk (SIND), organisationskommittén (I 1981:04)för statens energiverk m.fl. organ inom energiområdet (), , A , (), , Svenska och . Arbetsgruppensförslag rör huvudsakligen sådana frågor rörande bidragssystemelsutformning som del ankommer på regeringen alt besluta om. Två av gruppensförslag har dock den karaktären all de bör underställas . Jag skall nu redogöra fördessa förslag. Enligt de är 1978fastställda grunderna för bidragssystemet skall som villkor för bidragnormalt föreskrivas vinstandel för staten vid utvinning av olja ellernaturgas. Arbetsgruppen har kommit lill den uppfattningen all både principiellaoch praktiska skäl talar mot att villkor om vinstandel över huvud tagel ställs. Därvid har beaktatsbl.a. all bidragslagaren enligl gällandebestämmelser är skyldig all återbetala bidrag om projektet leder fill kommersiell utvinning. Vidare harvärdländernas beskattning av olje-och gasulvinning skärpts,vilket har lett lill en försämrad lönsamhet för nya projekt. Krav på statligvinstandel utöver återbelalningsskyldighelenmotverkar enligl arbetsgruppens mening syftet med bidragssystemet och innebär även betydande administrafivaproblem. Arbetsgruppen harvidare lagt fram förslag beträffande handläggningen av bidragsärendena. Enliglgällande ordning fallas bidragsbeslulen av regeringen. ArbeLsgruppen föreslår enprövning i två steg. Det första steget innebär all regeringen fastställer en total bidragsramför ell prospekteringsprojekt för hela den period, vanligen , som förelagelsåtagande gentemotvärdlandels myndigheter eller företagets partners i projektet omfattar. Beslutom bidragsram bör kunna fattas innan företagel har bundit sig fördellagande i projektet, varigenom beslutet får karaktären av förhandsbesked. Det andra steget utgörsav själva bidragsbeslulet, som Prop.1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 76 kanfallas först när sökanden har beviljats koncession eller träffat avtal som ger rätt lill utvunnen olja eller gas. Sådanabeslut avser relativt korta perioder, för vilka kostnaderna kan preciseras.Bidragsbeslul bör enligl arbertsgruppens förslag fattas av myndighet inom denav regeringen fastställda ramen för projektet. Flertaletremissinstanser ansluter sig lill eller lämnar ulan erinran arbetsgruppens förslag omall slopa bidragsvillkorel om statlig vinstandel vid utvinning eUer överlåtelse. SIND påpekar altbidragslagaren enligl gällande bestämmelser är skyldig att återbetala bidragom projekt för vilket bidrag har lämnats leder till utvinning. Då alltsåbidragen motsvarar lån med viss återbelalningsskyl-dighet bör enligtSIND benämningen bidrag ersättas av benämningen villkorliga lån. RRV anser att manbör pröva om återbelalningsskyldighelen kan knytas till företagels tolalabidragsberältigade prospekteringsverksamhet i stället för till enskUdaprojkel. Orn detta inte är möjligt anser RRV alt kravet på stafiig vinstandel bör kvarstå. Arbetsgruppensförslag om prövning av bidragsfrågorna i tvä steg tillstyrks av statskontoret, SIND och SvenskaPetroleum Explorafion. påtalarsvårigheten alt för ansökan om bidragsram för elt projekt göra en korrektkostnadsuppskattning. Nämnda uppskattning av totalkostnaderna avses ligga tillgrund för regeringens rambeslul,vilket i princip slår fast ett beloppmässigt lak för bidrag för projektet. anser all den föreslagnaförsta ansökningen med all säkerhet kommer att behöva kompletteras ellerbehandlas igen. RRV föreslår besluti tre steg. Regeringen bör fatta ett principbeslut, grundat på enöversiktlig kalkyl från del prospekleringsinlresserade företagel, om det aktuellaprojektet är berättigat till och kommer all erhålla prospekleringsbidrag. Efteren mer specificerad ansökan fattar regeringen beslut om en total bidragsram. Delöpande bidragsbesluten fattas därefter avmyndighet. tillstyrkerfrån organisatorisk synpunkt arbetsgruppens förslag. anser all de uppgifter som enliglförslaget skall föras över från regeringenlill myndighet hör naturiigt samman med arbetsområdet för underenheten 1B vid statens energiverk. Det torde vara svårt alt nu beräkna behovet av resurser för de nya myndighetsuppgifterna. framhåller dock all uppgifterna kräver speciellkompetens och all resurser kan behöva tillföras statens energiverk förändamålet. Den arbetsgrupp somhar sett över gäUande bestämmelser för bidrag lill prospektering efterolja och naturgas har lagt fram två förslag som förutsäl- Prop.1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 77 ter ändring av de grunder för bidragssystemet somriksdagen har godkänt. Det första förslaget innebär alt som viUkor för bidragnormall inle bör föreskrivas att bidragslagaren skall erlägga avgift eller vinstandel iannan form till staten. I likhet med flertalet remissinstanser ansluter jag migfill förslaget.Jag har därvid tagit hänsyn tUl den försämring av de ekonomiska viUkoren för prospekterings- ochulvinningsverksamhet som har skett under desenaste åren till följd bl. a. av skärpt beskattning i värdländerna. Dettagäller särskill i med angränsande områden, där svenskaprospekteringsinsatser har bedömts särskill angelägna frånförsörjnings-synpunkt. Villkoret synes ha utgjort elt hinder för ett ökatdellagande i prospektering från enskilda förelags sida. Jag vill i sammanhangeterinra om att regeringen genombeslut har beviljat bidrag till med sammanlagt ca 46 milj. kr. för projekt påbrittiskt och norskt konlinentalsockelområde, varvid regeringen haransett sig böra medge undantag från kravet på vinstandel. De angivna frågornaom slopandet av statens vinstandel vid utvinning och delegering av bidragsbeslulen fillmyndighet bör nu underställas . Godtar vad som föreslås ankommer detdärefter på regeringen att fatta de beslut och vidta de åtgärder som behövs. Arbetsgruppen harvidare föreslagit en handläggning av bidragsärendena i två steg. Jagansluter mig till förslaget. Projektens långsikliga karaktär gör det naturligt förföretagen all söka klarlägga möjligheterna fill statsbidrag redan innankoncession har erhållits eller avtal har träffats. Osäkerheten i kostnadsuppskattningarnagör att besluten på detta stadium måste få en ramkaraktär. Dessa beslut bör fallas avregeringen med hänsyn bl. a. liU att del rör sig om stora ekonomiska åtaganden, ofta tiotalsmilj. för ell projekt, under flera års lid. Inom den av regeringen fastställda ramenbör sedanbidrag beviljas allteftersom bidragsbehovet kan preciseras. Dessa beslut bör meddelasav myndighet. Del ankommer på regeringen all besluta om handläggningsordningen. Vad jag har förordatmed anledning av arbetsgruppens översyn av bi-dragssyslemenl bör gälla ävenbeträffande slöd lill prospektering efter kol. I del föregåendehar jag förordat en höjning från 8 lill . per kubikmeter för den delav den särskUda beredskapsavgiften för oljeprodukter som avsätts lilloljeprospekteringsfonden. Denna höjning får som konsekvens att också ramen förde sammanlagda åtagandena enligl fattade bidragsbeslut bör höjas. Den beslutsordning som jag nysshar omnämnt och som syftar till en tidig prövning av del totala bidragbehovetför elt projektunder hela dess löptid utgör ytterligare ell mofiv för en ramhöjning. Mot bakgrund häravförordar jag en höjning av ramen från f. n. 250 milj. kr. lill 650 milj. kr.Detta belopp beräknas svara mol omkring inkomster påoljeprospekteringsfonden om den nämnda avgiftshöjningen genomförs. Regeringen börinhämta bemyndigande att ikläda staten motsvarande ekonomiska förpliktelser. Prop.1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 78 Med hänvisning tillvad jag nu har anfört hemställer jag aft regeringen föreslår alt 1. godkänna de ändringari grunderna för slöd lill prospektering efter olja, naturgas eller kol somjaghar förordat, 2. bemyndigaregeringen att för slöd fill prospektering efter olja, naturgas eller kolikläda staten ekonomiska förpliktelser intill ett belopp av högst 650000000 kr.i enlighet med vad jag har förordat. Ny myndighetsorganisation inom energiområdet I riksdagsbeslutetvåren om riktlinjer för energipolitiken (prop. 1980/81:90 bil. 1,NU 1980/81:60, rskr 1980/81:381) betonas all en offensiv energipolitik ärnödvändig för all minska oljeberoendet och för alt möjliggöra en kärnkraflavveckling. Frågor omenergitillförsel och energihushållning är centrala i en sådan politik. Vidareframhålls att utredningar och bedömningar av den framlida fillförseln ochanvändningen av energi behövs som underlag för beslut om hur energipolitikenskall inriktas. För all ell tillfredsställande beslutsunderlag skall kunnatas fram, krävs en myndighetsorganisation som är väl anpassad för dennauppgift. En effektiv myndighetsorganisation är också en nödvändig förutsättningför att verkställa de energipolitiska besluten. Den nu existerandeorganisationen inom energiområdet speglar i stor utsträckning den utveckling somenergipolitiken har genomgått sedan 19731974 års oljekris. Sålunda har de flestamyndigheter och andra organ som f. n. är verksamma inom detta område inrättats ellerfåll sina uppgifter väsentligt ändrade under den senaste tioårsperioden.Dessa förändringar har skelt för alt möta de problem som har varit aktuellavid olika tillfällen. För organisationens del har delta medfört all varje delav den i många fall harkunnat fungera effektivt inom sill område, som den som helhet harblivit alltmer splittrad. Den personal som äranställd inom energiorganisafionen har ofta kortare anställningstid ochlägre ålder än i förvaltningen i övrigi. Detta hänger givetvis samman medatt flera organ inom energiområdet har varit verksamma . En förutsättningför all lösa de mycket kvalificerade uppgifter som åligger dessa organ har varit alt personalmed hög kompelensrekryteras. Huvudprincipen förden nya myndighetsorganisafionen är alt planering och verkställighetav uppgifter inom energilillförselområdel bör ske i nära samverkan. Vidaregäller att den nya organisationen skall byggas upp inom ramen för deresurser som disponeras för motsvarande uppgifter. Härvid bör beaktasalt organisationen kommer all ha vissa uppgifter som inle utförs f n. Åandra sidan möjliggör bildandet av den nya organisatio- Prop.1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 79 nenvissa rationaliserings- och effektivitetsvinster. Vissa uppgifter torde vidareavta i betydelse framöver. Enligt rikfiinjernai prop. 1980/81:90 skall organisationen från beslå av tre organ, nämligen enmyndighet för framför allt energifillförselfrågor, statens energiverk ellorgan för långsiktiga och övergripande frågor vad gäller energiforskning, idel följande kallat energiforskningsnämnden ettorgan för att handlägga ärenden enligt förordningen (1980:1085) om stöd för åtgärderför all ersätta olja, m. m., i del följande kallat oljeersällningsfonden. I mars 1981tillkallades en kommitté med uppgift all dels utarbeta förslag lill organisationför nämnda organ, dels medverka i arbetet med all genomföra den nyaorganisationen. Kommittén har antagit namnet organisationskommittén (11981:04)för statens energiverk m.fl. organ inom energiområdet (). OKE:s arbete skallenligl direktiven bedrivas i två etapper. I den första etappen skall OKElägga fram förslag till en översiktlig organisation, till lokaUsering och lill anslagsframställning /83 för energiverketoch det särskilda organet för energiforskning. En analys skall redovisas av hur verksamheten vid nämnden förenergiproduktionsforskning (NE)skall fördelas mellan dessa båda organ. Därutöver skaU, med utgångspunkti en analys av för- och nackdelar med olika associationsformer, förslag läggas fram lill en faslorganisation för och lokalisering av oljeersällningsfonden. I den andra etappenhar all lämna förslag fill närmare utformning av organisationenoch fill instruktion för berörda organ. skall lill den 30 juni 1982fullgöra uppgifter i samband med förberedelserna för den nya organisationen, bl.a. tillsätta Ijänster vid de myndigheter som kommer alt inrättas. har överlämnatprincipförslag lill organisation för , energiforskningsnämnden ocholjeersätlningsfonden saml anslagsframställning för och beräkningar av behov avmedel för administration för energiforskningsnämnden ocholjeersällningsfonden. har vidare överlämnat rapporten (Ds I 1981:23) Lokaliseringav energimyndigheterna samt förslag lill närmare organisation, lillgöromålsbeskrivningar för tjänster vid och tiU instruktioner för berördaorgan. I del följande tarjag upp vissa övergripande delar av OKE:s förslag lill organisation ochförslag till lokalisering av energimyndigheterna. Organi-salionsförslagennär del gäUer och oljeersällningsfonden behandlar jag under anslaget E I. : Förvaltningskostnader resp. anslaget E 8. Oljeersällningsfonden.Chefen för industridepartementet behandlar OKE:s förslag i fråga om energiforskningsnämndenunder anslaget F 13. 1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 80 för statens energiverkm.fi. Statens energiverksuppgifter kan enligt kort sammanfallas på följande sätt: - planeringoch utredningsverksamhet som underlag för energipolitiska beslut, - slödtiU och planering av forsknings- och utvecklingsverksamhet vad gällerenergitillförsel som har betydelse för energiförsöijningen på kort ochmedellång sikt, - vissaövergripande uppgifter när del gäller energianvändning, - frågorom energiplanering, - vissinformation och utbildning inom energiområdet, - tillståndsfrågorför energisystem, råd, riktlinjer samt föreskrifter och tillsynsfrågor, - övergripandeplanering och inriktning av statligt slöd för oljeersältning samt beredning avenskilda stödärenden, - övrigauppgifter inom energiområdet, i den mån sådana uppgifter inte åvilar annanmyndighet. Energtforskningsnämndenfår i uppgift all bevaka forskningsfrågor av långsikfigt intresse inom helaenergiområdet, planera för och lämna slöd lill viss långsiktig forskning vadgäller energitillförsel, ansvara för programmet Allmänna energisyslemstudierinom del statliga energiforskningsprogrammet, svara för frågor om former föroch inriktning av fortsalt forskning och utveckling inom energiområdet samlfortlöpande utvärdera energiforskningen. Oljeersätlningsfondensuppgift blir alt handlägga ärenden enligt förordningen om slöd för åtgärderför all ersätta olja, m.m., dvs. ärenden om stöd för introduktion ochkommersialisering av åtgärder som snabbi kan ersätta olja eller spara energi.Den övergripande planeringen och bedömningen av inom vilka områden somresursinsatser från fonden kan ge störst effekt i fråga om alt ersätta oljaskall ankomma på i nära samverkan med fonden. Enligt sina direktivhar övervägt associationsform för fonden. föreslär alloljeersätlningsfonden blir myndighet. Myndighetsorganisafionenskall byggas upp inom ramen för befintliga resurser. Vissa arbetsuppgifter inominformationsområdet förs över till andra organ. Sammanlagt finns för deuppgifter som berörs av omorganisationen personalresurser motsvarande 238tjänster. Med utgångspunkt i en analys av vUka uppgifter som åligger resp.organ och en bedömning av vilka samverkansmöjligheler som finns föreslår OKEall personalresurserna fördelas så all statens energiverk inkl. statenselektriska inspektion får 206 tjänster, energiforskningsnämnden 19 tjänster ocholjeersällningsfonden 13 tjänster. Utgångspunkten för OKE:s organisationsförslaghar varit de uppgifter 1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 81 som energimyndigheterna kommer all ha. Därutöver gällersom jag har nämnt att huvudprincipen för den nyamyndighelsorganisalionen är all planering och verksläUighel av uppgifter inomenergitillförselområdet börske i nära samverkan. OKE:s arbete när detgäller förslag till organisation har skett i nära samverkan medberörda organ. myckel stort anlal alternativ har diskuterats och prövats ingående. har också tagitdel av synpunkter i organisationsfrågan som har förts fram i skrivelser från intresseorganisationer m.fl.Synpunkter på OKE:s organisationsförslaghar vidare inhämtats vid en s.k.hearing med företrädare förorganisationens avnämare, dvs. organisationer, energi- och industriföretagm. har ocksäbedömt del väsentligt all få organisationsförslagen granskade och kommenteradeav expertis inom organisationsområdet. I detta syfte har statskontoret ochStatskonsult biträtt kommittén. Statskontoret harvidare på uppdrag av gjort en närmare analys av energiverkels organisation ochfördelningen av resurser påenheter och underenheter. föreslår allstatens energiverk organiseras med en styrelse, en generaldirektör, eltplaneringskansli saml fem enheter med sammanlagt elva underenheter. Till verket knytsenligl förslaget en om slöd lill forskning och utveckling, ellenergihushållningsråd för att bistå verket med samordning m. m. av information,utbildning och rådgivning inom energiområdet samt energistalislik och -prognoser saml elleldislributionsråd med uppgift att biträda verket i eldislribulionsfrågor. Till energiverketbör också knytas , nämnden förvärdering av eldislribulionsanläggning m. m. och ström. föreslås bli chefsmyndighetför statens elektriska inspektion. Verket föreslås vidare biträda med vissaadministrativa uppgifter ål energiforskningsnämnden, oljeersätlningsfonden samlkärnbränslenämnden. Föroljeersätlningsfonden och energiforskningsnämnden föreslår ingen särskild organisatorisk indelning. Organisationsförslagetinnebär i enlighet med beslut all nämnden förenergiproduktionsforskning, energisparkommittén (I 1974:05),delegationen (I 1975:02) för energiforskning, oljeersällningsdelegalionen (I1979:01), delegationen (I 1980:08) för uppbyggnad av en oljeersättningsfond,, m.m. och statens upphör som kommiltéer eller egna myndigheter. En förutsättning föratt den nya myndighetsorganisafionen skall kunna fungera effektivt är alländamålsenliga samverkansformer upprättas både meUan de treorganen och mellan organisationen och dess omvärld. En betydande del avdenna samverkan kommer naturligtvis att successivt 6 1981182. Prop.1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 82 komma lill stånd på informeUa vägar. har föreslagitsamverkansformer mellan de berörda organen och mellan organen och dessomvärld. En närmareredogörelse för dessa förslag lämnas i del följande under anslagen E 1 (statens energiverk), E 8(oljeersäftningsfonden) och F 13 (energiforskningsnämnden).