prop · G503102 · 1981-12-31 00:00:00 — Kommittén anför vidare alt del finnsskäl alt tro all ekonomiska fördelar skulle kunna vinnas redan under 1980-taletmed en fördjupad samverkan mellan de delar av industrin som svarar förtillverkning och underhåll av flygmotorer. Den ökade samverkan skulle i förstahand behöva avse tekniskt arbete. En sådan samverkan bör enligl kommitténsmening påbörjas för all fördelar skall kunna nås även på relativt kortsikt. Jagdelar kommitténs uppfattning all ekonomiska fördelar skulle kunna vinnas redanunder 1980-lalel vid en fördjupad samverkan mellan de båda industrier somsvarar för utveckling, tillverkning och underhåll av flygmotorer, nämligenVolvo och förenade fabriksverken. Jag avser därför föreslåregeringen att uppdra åt försvarels materielverk all i samband med aktuellaupphandUngsfrågor rörande underhåll av flygmotorer medverka lill en påkommersiella grunder ordnad samverkan mellan de berörda industrierna. Industri-och regionalpolitiska konsekvenser av Jagövergår nu lill att behandla de industri- och regionalpolitiska konsekvensernaav en anskaffning av ett inhemskt . Jag har i denna fråga samråttmed chefen för industridepartementet. Upphandlingenav ell inom landet utvecklat och tillverkat får ell flertalkonsekvenser från industri-, sysselsättnings- och regionalpolitiskautgångspunkter, för vilka jag här närmare skall redogöra. Förstoch främst är upphandlingen av självfallet av avgörandebetydelse för utvecklingen av vår flyginduslri liksom för dess underleverantörer.Särskilda ansträngningar görs även i samband med upphandlingen i syfte altutveckla den industriella verksamheten i Norrbollen och vissa andrasysselsättningssvaga regioner. Slutligen skapar upphandlingen möjligheter lillell vidgat industrisamarbete av betydande intresse, som inle har direkt sambandmed själva tillverkningen av flygplanet . Jaghar i det föregående behandlat inriktningen av svensk flyginduslri. Jag vill idel följande något beröra konsekvenserna av JAS-projektel förunderleverantörerna tUl flyginduslrin. Densvenska flygindustrin är lill sin struktur en systemleverantör. Detta gäller ihög grad , som ingår i Industrigmppen JAS. Den industriellakompelens som byggs upp genom utvecklingen och tillverkningen av flygplan JASsprids på detta sätt lill mindre och medelstora förelag. Det är en väsenlUguppgift för industripolifiken all främja uppkomsten och vidmakthållandet av enkompetent och konkurrenskraftig underleverantörsindustri. Iförhållandel mellan den syslemansvariga industrin och underleveranlö- 1981/82:102 Bilaga2 Försvarsdepartementet 117 rernafinns numera tendenser all ge ett ökat ansvar ål underleverantörerna i fråga omkompetens och egna utvecklingsresurser. Industrigmppen JAS fömlser alt det iJAS-projeklet i stor utsträckning kommer all anlitas speciaUseradeunderleverantörer, vilket kan leda liU all andelen svenska underleverantörerminskar jämfört med vad som var fallet vid produktionen av flygplan Viggen.Dessutom är flygplan JAS ett mindre och billigare flygplan än , vilketleder liU att beslällningsvolymen fill svenska underleverantörer även av dettaskäl kommer all minska. En strävan i JAS-projektetbör vara alt i så stor utsträckning som möjligt anlita svenskaunderleverantörer när dessa är konkurrenskraftiga. Det är viktigt att denkompelens som byggs upp inom projektet i så hög grad som möjligt kommer svenskindustri liU del. Den hårda koslnadspressen för projektet ställer emellertidbestämda krav på affärsmässighet i upphand-Ungen. Ett stort ansvar faller på deunderleverantörer som är engagerade i flygindustrin att själva höja sinkompetens och med hänsyn lill den minskande inhemska beslällningsvolymen ökasin konkurrenskraft på den internationella marknaden. Industrigmppen JAS hardock förklarat sig beredd all medverka till att svenska underleverantörer kanfå delta på Ucensbasis. Statendisponerar ell flertal instrument för att främja en industriellkompetensuppbyggnad. Genom det särskilda forskningsavdragel minskas företagensegna kostnader för forskning och utvecklingsarbete. Styrelsen för tekniskutveckling (STU) kan stödja forskning och utvecklingsarbete inom teknisktavancerade områden, och Fonden för industriellt utveckUngsarbete(Industrifonden) kan stödja induslrieUl utvecklingsarbete som syftar tUl att lafram nya produkter, processer och system med internationell konkurtenskraft.Enligt vad jag har erfarit stöder Industrifonden redan ett anlal projekt somsyftar fill all höja underleverantörers industriella kompetensnivå och ökaderas internationella konkurrenskraft. STU har också möjlighet att stödjateknikupphandlingsprojekt inom olika samhällssektorer. Delta kan utgöra eltstöd för underleveranlörsförelag som vill söka sig in på nya arbetsområden. Detankommer på förelagen själva all formulera önskvärda projekt och ansöka om slödlill dessa hos lämpliga organ. I syfte all identifiera underleveranlörsförelagmed utvecklingsmöjligheter har överläggningar inletts meUan Industrigmppen JASoch företrädare för regeringskansUet. Utveckling och tiUverkningav elt svenskt kommer all innebära att den teknologiskakompetensnivån höjs inom svensk flygindustri, t. ex. inom elektronik- ochmaterialområdena. Dessa kunskaper bör komma även övrig svensk industri tiU del.I samband med förhandlingarna med Industrigmppen JAS bör därför säkerställasatt särskilda åtgärder vidtas för att överföra sådana kunskaper till övrigsvensk industri. Jag övergår nu till altbehandla de regionalpolitiska effekterna av . De regionalpolitiskaproblemens art och omfattning i skilda 1981/82:102 Bilaga2 Försvarsdepartementet 118 delarav landet är beskrivna i elt flertal andra sammanhang. I länframträder de med särskild styrka. Inte något annat län har en så ogynnsamsysselsättningssUuation. Industrins förhållandevis ringa omfattning ochogynnsamma utveckling i gör del naturligt all insatserna inom dennanäringsgren prioriteras i ell sysselsäUningsprogram för länet. obetydlig försvarsindustrien verksamhet och får därmed inte tillgång lillden kunskapsspridning som normall är förknippad med sådan verksamhet.Möjligheterna all bygga upp en viss försvarsindustrien kapacitet genomunderleverantörer i bör därför studeras. På så säU skullespridningseffekterna, framför allt vad gäller produk-fionsleknik, kunna blibetydelsefulla. Ianslutning liU upphandlingen av ett svenskt har företrädare förregeringskansliet haft överläggningar med företrädare för de industrikoncernersom ingår i angående civila industriella projekt utanförJAS-projektet och med regionalpolitisk inriktning. Härvid har de berördaindustrikoncernerna i skrivelse till regeringen förklaratsig beredda all genom olika åtgärder tillföradrygl 800 nya arbetstillfällen, varav ca 100 i NorrboUen. Drygt 400 av de nyaarbetstillfällena åstadkoms genom all tillverkning utomlands överförs fillsvenska underleverantörer. Industrigmppenhar vidare förklarat sig beredd att i framfiden verka för all sysselsättningenfortsätter alt öka i sysselsällningssvaga regioner. Gmppen med berördakoncerner har därför tillsatt två särskilda styrgrupper som skall arbetavidare med dessa frågor. led i upphandlingen av ell svenskt har överiäggningar ävenägt mm om s.k. kompensationsaffärer vid upphandling av motorer från ullandel.Inom ramen för industrigruppens avtal med har FlygmotorAB genom ett samproduklionsavlal tillförsäkrats en lUlverkningsvolym minstmotsvarande de motorer som anskaffas fill . Motbakgmnd av vad jag här har redovisat kan jag efter samråd med chefen förindustridepartementet fastslå all det svenska har stor betydelsefrån industri-, regional- och sysselsättningspolitisk synpunkt. Inriktningenav den flygtekniska forskningen JagviU avslulningsvis-efter samråd med chefen för industridepartementet-redovisamin syn på inriktningen av den flygtekniska forskningen i . Denflygtekniska forskningens inriktning lades fasl av (prop.1968:109, SU 124, rskr 282). a. aU det är betydelsefullt att teknisk-vetenskaplig forskningoch utveckling kan bedrivas inom områden som är vikfiga för totalförsvaret.Verksamheten är av betydelse för upprätthållandet av vår Prop.1981/82:102 Bilaga 2 Försvarsdepartementet 119 tekniskaberedskap inom området och en av fömlsätlningarna för en bibehållen valfrihetinför den framlida flygplans- och robolulvecklingen. Den är därjämte avbetydelse för prognoser och bedömningar av den internationella utvecklingen pålängre sikt. Jag delar denna uppfattning. Jagbedömer det angelägel med en kvalificerad flygteknisk forskning inom sådanaområden som aerodynamik och material- och slmklurforsk-ning. Kunskaper inomdessa områden kan bidra lill att förbättra svensk flygindustris förmåga attutveckla och tillverka flygplan och robotar även om de militäraflygplansbeställningarna på lång sikt minskas. Sedanår 1980 föreligger ett flygtekniskt forskningsprogram för den civilaflygtekniken, vilket finansieras av styrelsen för teknisk utveckling. Jag anseratt detta forskningsprogram är av stor betydelse för flygindustrinsverksamhet. Den svenska flygtekniska forskningen bör sålunda inle enbartbedrivas inom områden som är vikliga för totalförsvaret ulan även inom områdensom är viktiga för den civila flygtekniken. Föralt stärka landels kompetens, bl. a. inom områden som aerodynamik ochhållfasthelslära, har flygtekniska försöksanstalten hemställt om medel för attanskaffa en ny Iranssonisk vindlunnel, eftersom tekniska prestanda hos debefinfiiga tunnlarna är ofillräckliga. De uppfördes på 1940- och 1960-lalen ochmotsvarar inle de krav som ställs och som kommer all ställas i framliden. Jaganser all anskaffning av en ny iranssonisk vindtunnel skulle vara värdefull förframfida svensk flygteknisk forskning. I samråd med chefen förindustridepartementet kommer jag att föreslå regeringen all uppdra ålflygtekniska försöksanstalten all pröva möjligheterna all förlägga ensådan vindtunnel till . Jag avser föreslå regeringen all inom kortåterkomma lill i denna fråga. har framhållit att rollen för forskningsmyndigheternavid en inhemsk anskaffning av kommer all vara i stort selldensamma som f. n. Jag delar denna uppfattning. Kommittén har vidareföreslagit all ell principbeslut fallas om all föra överuppdragsverksamheten vid inslilulionen för flygteknik vid tekniska högskolan iSlockhoim tiU flygtekniska försöksanstalten. Efter samråd med chefen förulbildningsdepartemenlel ansluter jag mig fill detta förslag. Jag anser därföratt försöksanstalten bör få i uppdrag alt genomföra denna överföring. Jag villi detta sammanhang framhålla del angelägna i all en nära anknytning säkersläUsmellan utbildningsverksamheten vid tekniska högskolan och verksamheten vidflygtekniska försöksanstalten. Jaghemställer att regeringen föreslär att godkänna de riktlinjer som jaghar förordat för 1. flygplansanskaffningen, 2. den flygtekniska forskningen. 1981/82:102 Bilaga2 Försvarsdepartementet 120 Densvenska försvarsindustrin omfattar f. n. ca 40000 årsverken, vilket motsvararca av den totala svenska verkstadsindustrin. Härav svarar flygindustrinför ca 9000, robotindustrin för ca 2300, pjäs- och ammunitionsindustrin för ca7000, elektronikindustrin för ca 4300, varvsindustrin för ca 1600 ochfordonsindustrin för ca 1000 årsverken. Försvarsindustrinär huvudsakligen lokaliserad tiU Östergöfiands lån (, ), Örebrolän (), (), () ochVästmanlands län (). Försvarsindustrinsframlida inriktning har behandlats av flera utredningar, bl. 1978års försvarskommitlé och militära flygindustrikommillé. Vidare harIngenjörsvetenskapsakademin och Kungl. i rapportenTeknik, industri och försvar inför 90-talel redovisat synpunkter påförsvarsindustrin. På basis av bl. a. dessa utredningar har en arbetsgmpp inomregeringskansliet lagt fram förslag tUl framtida svenskförsvarsindustripolilik. Överbefälhavarenframhåller i sin programplan för det militära försvaret all förmågan all inomlandet utveckla, tillverka och underhålla försvarsmateriel har stor betydelsebåde för vår säkerhetspolitiska trovärdighet och för försvarsmaktens utformningoch utnyttjande. En inhemsk fillverkning av sådan materiel bidrar också fillförsvarsviljans förankring i samhället. Tillgångentill en kvaUficerad svensk försvarsindustri gör del möjligt att utforma förbandoch vapensystem med särskild hänsyn fill våra försvars-befingelser, vårt kUmatoch de principer för stridens förande som vi lUlämpar. Överbefälhavarenbedömer att del blir svårare all upprällhålla en inhemskförsvarsindustri med den bredd och på den tekniska nivå som hillills harförelegal. Orsaken till detta är främst det sedan slutet av 1960-lalet minskadeekonomiska utrymmet för försvaret i kombination med alt materielensanvändningsfid ökar och av ekonomiska skäl förlängs i stället för attmalerielen nyanskaffas. Detta medför kortare fillverknings-serier och längretid mellan anskaffningstillfällena. Exportkan verksamt bidra till en förbättrad produklionssitualion. Export avförsvarsmateriel kommer också försvarsmakten fillgodo i form av lägre kostnadersom en följd av längre tUlverkningsserier. Överbefälhavarenhar mol denna bakgmnd funnit det nödvändigt att i planeringen förförsvarsmakten beakta konsekvenserna för industrin av vidtagna åtgärder. I defaU där inhemsk kapacitet för utveckling och 1981/82:102 Bilaga2 Försvarsdepartementet 121 produktionav försvarsmateriel är särskilt angelägen har planeringen så långt möjligttidsmässigt anpassats fill förelagens aktuella beläggningssi-tualion. Dettainnebär att bättre fömtsätlningar har skapats för svenska förelag att ikonkurrens med utländska få beställningar på försvarsmateriel. Överbefälhavarenunderstryker att upphandlingsförordningens krav på fuU konkurtens och striktaffärsmässighet i anskaffningen allljäml bör gälla. Detta ger incUamenl lillsvensk försvarsindustri all vidmakthålla effektiviteten och konkurrensförmågan. Medelhar planerats in för att göra det möjligt all anskaffa ett inhemsktflygplanssystem. Beslutet i frågan bedöms vara avgörande för den svenskaflygindustrins fortbestånd. Förrobolsyslem har överbefälhavaren anpassat planeringen så all svensk industriges möjlighet alt konkurrera om den planerade beställningen av en styrd bomb.Om svensk robotindustri får denna order, säkras dess utvecklingskapacitet minstunder programplaneperioden. Nuinplanerade medel för anskaffning och underhåU av fartyg har anpassats så, attde enligt överbefälhavaren medger en jämn beläggning vid Karlskronavarvel ABunder men på en avsevärt lägre nivä än f n. En koncentration avubåtsproduktionen liU ell varv är nödvändig om det antal ubåtar som harfömtsalls i planeringen skall kunna förverkligas med de medel som har avsattsför ändamålet. Överbefälhavaren räknar med att de ökade kostnader, som blir enföljd om produktionen av framlida ubåtar delas upp på Karlskronavavet ochKockums, tillgodoses utanför utgiftsramen för det militära försvaret. Förammunilionsindustrin innebär planeringen att stora omställningsproblem kanfömlses under mitten av 1980-lalet. Följder bedöms kunna uppstå förkrutindustrin genom att tillverkningsvolymen minskas så myckel allkonkurrensförmågan gentemot utlandet avtar. 1978års försvarskommitlé anför bl. a. att den industriella kapaciteten att inomlandet utveckla, tillverka och underhålla försvarsmateriel har betydelse bådeför vår säkerhetspolitiska trovärdighet och för försvarsmaktens utformning ochutnyttjande. Detförhållandet att vi i har kapacitet all utveckla och tillverkakvalificerade vapen bör rimligtvis leda lill alt omvärlden får respekt för vårförmåga och vUja att hävda vårt oberoende. Del är dessutom svårare för andraländer att ifrågasätta trovärdigheten i svensk neutralitet om våra viktigastevapensystem inte är identiska med utländska system. Vi kan aldrig göra oss heltoberoende av anskaffning från ullandel av kvalificerad materiel men egenkapacitet på vissa utvecklings- och produkfionsområ- Prop.1981/82:102 Bilaga 2 Försvarsdepartementet 122 densom vi själva väljer kan förhindra alt vi i avgörande grad blir beroende avutlandet. TUlgångenfill en kvalificerad svensk försvarsindustri gör del möjligt all utformaförband och syslem med särskild hänsyn lill sådana försvarsföml-sältningar somvårt värnpliktssyslem, våra speciella försvarsbelingelser, vårt klimat och vårförsvarsstrategi. Den ger också möjlighet all välja en speciell svenskförsvarsprofil, som minskar effekten av de stridsmedel och molmedel sommaktblocken utvecklar mot varandra. Vid köp av materielobjekl från utlandetmåste vi noga beakta alt underhållet av den aktuella malerielen blir anpassatlUl våra förhållanden, all kostnaderna hålls nere och att vi inle får sådanalångsikliga bindningar lill ufiändska leverantörer som vi inle önskar. Egenindustriell kapacitet på för oss särskiU vikliga områden ger oss möjlighet attfullfölja och i vissa fall intensifiera materielanskaffning i sådanasituationer då vi kan räkna med störningar i importen. Den ger också enkunskapsbas för moderniseringar, vilket är nödvändigt mol bakgrund av all denönskvärda livslängden på kvalificerade materielobjekl bara kan nås genom eltanlal moderniseringar. Densvenska försvarsindustrins kapacitet är dock inte tiUräcklig för en heltsjälvständig svensk utveckling och tillverkning av försvarsmateriel. Mer eUermindre omfattande inköp från ullandel av tekniskt kunnande, licenser,komponenter och delsystem har varit och är ofrånkomliga. Den tekniska ochekonomiska utvecklingen har efter hand lell lill allt högre slyckepriser påkvalificerad försvarsmateriel, vilket leder lill kortare serier. I takt medatt maierielanskaffningen för försvaret minskat har svårigheter uppstått allhåUa en jämn beläggning hos den svenska försvarsindustrin. Försvarskommitlénunderstryker all slmklurproblemen inle enbart beror på små ekonomiska resurserulan i inle obetydlig utsträckning på all behovet av olika vapensystemförändras med den mililärtekniska utvecklingen. Under alla förhållanden måsteinom landet finnas kompelens att utvärdera utländska syslem, utforma egentaktik, utbilda personal och sköta underhållet av materielen. Kommitténanför vidare all krigsmaterielexport i princip är förbjuden och endast kan skemed tillstånd av regeringen. Export av krigsmateriel kan dock, säger kommittén,bidra lill all vi inom landet kan behålla en angelägen utvecklings- ochtillverkningskapacitet genom längre serier och därmed lägre kostnader för delsvenska försvaret. Planeringen av försvarels malerielinköp får enliglkommittén inle heUer i framliden gmndas på fömtsällningen av att vi skallexportera vissa kvantiteter krigsmateriel utan måste alltid utgå från våra egnabehov. bör det övervägas om inte , i motsats tiU fidigare, vid störtemalerielbeslällningar utomlands skall kräva kompensationsbeställningar vidsvensk industri. Beställning av kvalificerad och därmed dyrbar krigsmateriel iullandel medför ett inle obetydligt kapitalul- Prop.1981/82:102 Bilaga 2 Försvarsdepartementet 123 Krav på kompensationsaffärer är inle ovanligt i samband medinternationella affärer. Att införa kompensalionsaffärer skulle kunna leda förbättrad bytesbalans och utgöra ett stöd för svensk industri. Kommitténanser all del är nödvändigt att klarlägga vilka utvecklings-ochproduktionsområden inom svensk försvarsindustri som bör prioriteras. Försvarskommitléndelar underhållsulredningens uppfattning att underhållskostnaderna för marinenmåste minskas avsevärt och all denna minskning måste påböijas möjligt.Det är dock nödvändigt all underhållsresurserna i fred och krig finnstillgängliga inom landet. Det är önskvärt all del finns enutvecklings- och produktionskapacitet för militära ändamål. Del bör därförutredas hur detta skall kunna tUlgodoses och om en samordning av statligafartygsbeställningar och stafiigt fartygsunderhåll kan bidra härtill. Enutgångspunkt bör vara all fredsresurserna för fartygsunderhåll på västkustenoch vid kustartilleriets myndigheter minskas kraftigt. Vidare bör övervägasall samordna utvecklingen och produktionen av ubåtar fill ett varv. Överbefälhavarenhar inriktat sin planering så att den svenska robotin-duslrin ges möjlighet attkonkurtera om beställningen av en styrd bomb för bekämpning avförbindelselinjer. Om robolinduslrin med framgång kan konkurtera om projektet,innebär del alt förmågan att utveckla robolsyslem inom landet behålls pånuvarande nivå inom programplaneperioden. Kommittén anser att detta ärangeläget. Inomammunilionsindustrin kan stora omställningsproblem förutses under mitten av1980-talet. Följder bedöms kunna uppslå för krutindustrin genom alllUlverkningsvolymen avlar och konkurrensförmågan gentemot utlandet försämras.Kommittén understryker mol denna bakgrund viklen av alt regeringen följer ochgenom lämpliga åtgärder möter denna utveckling. Alla möjligheter till inhemskprodukfion bör fiUvaralas, när valet står mellan köp från utlandet ellerfillverkning i . Denindustriella kapaciteten all inom landet utveckla, tillverka och underhållaförsvarsmateriel har betydelse både för vår säkerhetspolitiska trovärdighet ochför försvarsmaktens utformning och ulnylljande. Svensk försvarsindustri harinternationellt sett ansetts vara av stor betydelse för våra strävanden allvärna om neutralitet och lerrilorieU integritet. Den ger oss möjligheter attvälja en svensk försvarsprofil. All upphandling av försvarsmateriel måstedärför bedömas ur delta perspektiv. Vidstörre upphandlingar bör statsmakterna också anlägga ell vidaresamhällsekonomiskt perspektiv, såsom industripolifiska, regionalpolitiska ochsysselsättningspolitiska aspekter. Försvarsulgiftema är emellertid inle 1981/82:102 Bilaga2 Försvarsdepartementet 124 beräknadeatt inrymma merkostnader tiU följd av sådana hänsyn, när dessa saknarförsvarspolitisk betydelse. Utgiftsramen för del militära försvaret måste isådana faU kunna kompenseras härför. För att förbättra förutsättningarna försvensk försvarsindustri bör försvarsmyndigheierna så vilt möjligt beaktaförsvarsinduslriella aspekter i sin planering. Utvecklingenvad gäUer anskaffning av materiel lill försvaret har medfört attfömlsätlningarna för all behålla en försvarsindustri i med sammaomfattning som hitfills har förändrats. En prioritering av olikaförsvarsinduslrigrenar i främst ett säkerhetspolitiskt och försvarspolitisktperspektiv måste därför göras. Härvid bör särskilt de säkerhetspolifiskaeffekterna av olika former av licenslillverkning uppmärksammas. Destrukturförändringar inom svensk försvarsindustri som är angelägna frånförsvarssynpunkt måste avvägas mol de industri-, sysselsätlnings-ochregionalpolitiska målen. Nödvändiga slmklurförändringar måste ske under socialtacceptabla former. Förall en effektiv svensk försvarsindustri, som är internalionelllkon-kurtenskraftig, skall vidmakthållas krävs på vissa områden en samordning avförsvarsindustrin i . Elt ökat internationellt samarbete på försvarsindustriområdetkan också vara värdefullt då del går alt förena med resp. länderssäkerhetspolitiska ställningstaganden. Ett sådant samarbete kan medföra attsvensk industri filiförs teknologisk kompelens och all besparingar kan uppnåsgenom längre serier. Ettannat säll all främja en konfinuerlig beläggning inom försvarsindustrin kan ivissa fall vara att exportera krigsmateriel. Exporten är i denna meningväsentlig från försvarspolitisk synpunkt och kan även vara angelägen frånindustripolitisk synpunkt. Del bör dock betonas alt den svenskaförsvarsindustrin och dess kapacitet i huvudsak bör vara anpassad fill densvenska försvarsmaktens behov. Planeringen av försvarsmaktens malerielinköpfår inte heller grundas på fömtsällningen all vi skall exportera vissakvantiteter krigsmateriel. Den måste alllid utgå från våra egna behov. Exporten av krigsmaterielsvarar traditionellt för en relativt blygsam andel, ca en procent, av vårtotala varuexport. Något aklivi exportfrämjande bedrivs inte från statligthäll och exporten är kringgärdad av olika restrikfioner. Det får dock ansesvara av betydelse för vår handelsbalans att viss export av försvarsutmslningkan äga rum, givelvis med beaktande av de riktlinjer som slalsmaklerna harfastställt.