prop · G50370 · 1981-12-31 00:00:00 — Delegationen finner det oacceptabelt att samma slag av FoU-arbeteskall behandlas olika bara av det skälet att arbetet utförts i anslutning jordbruksfastighet och därför inte kan betraktas som rörelse. Som typexempelpå arbete med anknytning till jord- och skogsbruk kan nämnas växtförädling.Delegationen vill särskilt understryka betydelsen av att stimulera FoU-arbetesom avser alternativa energikällor eller som syftar till energibesparing. Ävensådant arbete har naturlig anknytning till jord- och skogsbruk. Näringslivets skatledelegation godtar kommitténs förslagom att en utvidgning av stödet till att avse kostnader för administrativutveckling m. m. inte bör ske. Enligt delegationen skulle en sådan utvidgningknappast 1981/82:70 41 inrymmas i ett stödsystem uppbyggt på samma sätt som detnu gällande eller det föreslagna. IVA tar också upp den s. k. mjukvaruutvecklingen inomdatatekniken m. m.: Elektronik och datateknik utgör expansiva områden avindustrins FoU. Här utgör mjukvaruutvecklingen en stor och växande del av FoU-kostnaderna.Beroende på tillämpningsområde kan samma verksamhet benämnas"administrativ utveckling" eller ""tekniskutveckling"". Det ärviktigt att man vid eventuella gränsfall av ovan skisserat slag tillämparbidragsreglerna konstruktivt och ser mer till bidragssystemets syfte att stärkasvensk industris konkurrensförmåga, än till strikt formella gränser. Utvecklingen av "mjukvara" behandlas även avSvensk indiistriförc-ning: Ifråga om stimulansberättigade kostnader begränsar sigförslaget till industriellt utvecklingsarbete. För databehandling föreslåsendast utveckling av den maskinella utrustningen s. k. hardware omfattas medanprogramvaruutvecklingen, software, exkluderas. Föreningen vill även här haförtydligande. Inom elektronikindustrin och i allt större utsträckning inomden traditionella verkstadsindustrin används konstruktionslösningar baserade påden nya programmerbara mikroelektroniken. Det innebär att utvecklingsarbetetför en ny produkt till större delen kan bestå av program istället förtraditionell sammankoppling av elektronikkomponenter. Det vore olyckligt omdenna expansiva och för vår framtid så centrala bransch inte hade möjlighet attfå stöd för den del av sitt utvecklingsarbete som bestod av programvara.Föreningen vill därför föreslå att programvaruutveckling skall jämställas medannat industriellt utvecklingsarbete i den mån programmet utgör en integreraddel av den nya produktens eller svsternets egenfunktion. Programmering avmikroprocesser föreslås därför bli stödberättigat. Tillämpat på administrativadatorer innebär detta att utveckling av systemprogram-vara blir stödberättigatmedan applikationsprogramvara inte blir det. SBEF anser att stödet bör omfatta även kostnader förutveckling av administrativa system, m. m.: Ur principiell synpunkt anser SBEF att stödet bör ges envidare tillämpning än att avse enbart FoU-arbeten av teknisk ochnaturvetenskaplig art. Inom byggnadsindustrin förekommer nämligen FoU-arbetenav icke teknisk- och naturvetenskaplig art som verksamt bidrar till att ökaföretagens konkurrenskraft inte minst på utländska marknader. Sålunda kannämnas FoU-arbeten som syftar till att utveckla och förbättra olika organisations-ochstyrfunktioner t. ex. system för administrativ- och ekonomisk styrning.Eftersom förbättrad samordning av t. ex. materialleverantörer och underentreprenörerminskar kostnaderna vid total- och generalcntreprcnader ökar möjligheterna atti utlandet konkurrera som total- och generalentreprenör i takt med att nämndastyrfunktioner förbättras. 1981/82:70 42 anser SBEF att även denna typ av FoU-arbeten bör omfattasav den föreslagna generella stimulansen. 6 Deflnitionen av FoU i anser i likhet medkommittén att det använda FoU-begreppet är väl inarbetat och börbehållas utan ändring i sak. Kammarrätten i anser att definitionen av FoU iden nuvarande lagen bättre svarar mot vad som är avsett än definitionen i denföreslagna nya lagen. Näringslivetsskattedelegation understryker angelägenheten av att begreppet teknisk ochnaturvetenskaplig FoU-verksamhet inte tolkas restriktivt. Frågorrörande tolkningen av FoU-begreppet tas också upp av Svensk indusiriföreningoch SHIO-Familjeföretagen: Ett klarläggande om vad som menas med FoU avseendeutvecklingsarbete torde vara nödvändigt. Den definition som kommittén utannärmare kommentar slår fast i utredningens punkt 9.2.3 kan tolkas så att endastutvecklingsarbete baserat på forskningsresultat och vetenskapliga arbetsresultati akademisk mening skulle vara stödberättigat. Denna tolkning anser föreningenvara alltför snäv och i grunden baserad på ett tidigare allmänt omfattat mennumera förkastat synsätt om ett direkt samband mellan grundforskning ochproduktinnovation. Föreningens positiva grundsyn på föreliggande förslag äralltså avhängigt av tolkningen att utvecklingsarbete efter nya idéer oavsettursprung syftande till nya produkter, nya system eller väsentliga förbättringarav redan existerande produkter och system skall vara stödberättigat. Om idéernakommer från enskilda uppfinnare, försäljningsingenjörer eller arbetare skalldetta alltså inte spela någon roll. Enligt SHIO-Familjeföretagens uppfattning bör iforskningsbegreppet ingå grundforskning, tillämpad forskning, produktutvecklingoch metodutveckling. Det är inte helt klart huruvida metodutveckling ingår iden definition av forskning och utveckling som anges i betänkandet. Där sägsatt utvecklingsarbetet innebär att systematiskt och metodiskt utnyttja forskningsresultatoch vetenskaplig kunskap och nya idéer för att åstadkomma nya produkter, nyasystem eller väsentliga förbättringar av redan existerande produkter ellersystem. Här behövs ett klarläggande att metodutveckling verkligeningår i begreppet systemutveckling. 7 Lönekostnaderna som bas Förslaget att lönekostnaderna skall användas som bas äveni fortsättningen har inte föranlett några erinringar. 1981/82:70 43 Kommitténs bestämning av lönebegreppet har inte föranlett några erinringar. AO anför att begränsningen till kontant lön ärvälmotiverad. Förslaget att stödet skall beräknas på grundval avförhållandena under räkenskapsåret har inte föranlett några erinringar.Länsstyrelsen i ger dock uttryck för en viss tveksamhet.Länsstyrelsen anför: När det gäller underlaget för beräkningen av stödetmotsätter sig i och för sig inte att beräkningsunderlaget anknytstill beskattningsåret (räkenskapsåret) även om nuvarande ordning med kalenderåretsom bas fungerat relativt väl och torde ha vissa fördelar i mindre företag.Inom företagsbeskattningen används kalenderåret som bas förarbetsgivaravgifterna, varför utredningens slutsats att det är främmande förrörelsebeskattningen att knyta an till kostnader för kalenderår inte är invändningsfri.Fördelarna med kalenderår torde f. ö. också bli större i ett bidragssystem än inu använd stödform. 10 "Överväganderegeln" F. n. gäller att endast kostnad för personal som tillövervägande del, dvs. av arbetstiden, sysslat med FoU-verksamhetbeaktas vid beräkningen av underlaget för avdraget. Kommittén anser att dennabegränsning verkar till nackdel för mindre företag. I syfte att skapa bättremöjligheter för denna kategori att utnyttja stimulansen föreslår kommittén attregeln ändras så att det räcker med att den anställde till minst en fjärdedel sf.allha sysslat med FoU-verksamhet. Förslagethar fått ett positivt mottagande av bl. a. näringslivets organisationer. Fleraav dessa organisationer anser dock att förslaget inte är tillräckligtlångtgående. Från några håll framförs önskemål om alternativaberäkningsgrunder. Delegationen ser i och för sig positivt på förslaget attminska kvalifikationstiden från 1/2 till 1/4 av arbetstiden. Detta är dockenligt delegationens uppfattning inte tillräckligt för att åstadkomma eneffektiv stimulans i de mindre företagen. Dessa bygger ofta på en uppfinningsom gjorts av företagsledaren själv. Denna arbetsinsats bör kunna räknas in i FoU-underlagetoavsett om kvalifikationsgrundande lön utgått härför. i annanform än aktiebolag utgår ingen lön till egenföretagaren. Hans arbetsinsats kanalltså överhuvudtaget inte premieras med forskningsstöd. Enligt delegationensuppfattning bör i princip allt FoU-arbete få medräknas såvida de sammanlagdakostnaderna överstiger . 1981/82:70 44 Vad särskilt gäller uppfinnarnas skattesituation har dennaberörts i proposition 1978/79:210och SkU 1978/79:57 om ändradföretagsbeskattning. Härvid har uttalats att uppfinnarnas skatteproblem skallbehandlas i utredningen om kulturarbetarnas ställning. Föreningen anser inte att avgränsningen till viss personvars arbetstid till upptages av FoU-verksamhet är riktig. Som ovananförts i anslutning till den s. k. torde de mest produktivainsatserna i det tekniska förnyelsearbetet göras av de företag som av marknadentvingas hårtill. En stor del av detta arbete sker i de mindre och medelstoraföretagen. Det torde tillhöra ovanligheterna att dessa företag har speciell FoU-personalanställd. Istället sker utvecklingsarbetena språngvis med stor personalinsats ide mest kritiska utvecklingsfaserna. Den totala volymen utvecklingsarbete kandärför ligga utan att för den skull någon enda person uppfyllerkriteriet att till en fjärdedel av sin arbetstid ha sysslat med FoU-arbete.Föreningen anser att det vore orättvist om inte ett sådant företag vore stödberättigatför sin FoU-insats och vill föreslå att den bindning till person och arbetstidsom kommittén föreslår inte bör ifrågakomma. Istället bör stödet tillföretagets FoU-insats räknat på basunderlaget enligt kommitténs förslag utgå såsnart detta överstigit en viss miniminivå. Det av kommittén föreslagna minimiunderlaget20 verkar rimligt. Under förutsättning att den föreslagnainskränkningen av rätten att utbekomma allmän handling för ärenden angåendeforskningsstöd införes anser föreningen att det dessutom bör åligga det företagsom söker bidrag att i ansökan ange ändamål och syfte med sin FoU-insats. En produktrelateradtidsredovisning bör exempelvis krävas för att taxeringsmyndigheterna vid enev. taxeringsrevision skall ha möjlighet att granska uppgifternas riktighet. Kommittén anser att kravet på anställds arbetsinsats underåret med FoU-arbete kan sänkas från nuvarande till . Vi delar dennauppfattning. Ändringen bör medföra att ett ökat antal mindre och medelstoraindustriföretag kan komma i åtnjutande av stöd. Å andra sidan finns mångaföretag som inte heller kan uppfylla detta sänkta krav trots att man bedriverintern FoU-verksamhet. Det kan därför ifrågasättas om inte en alternativregel,som inte ställer krav på viss FoU-arbetstid för varje enskild anställd utan förföretaget som helhet, borde tillskapas. De kontrollsvårigheter som en sådanalternativregel medför bör kunna bemästras genom en något ökad redovisnings-och uppgiftsskyldighet. Enligt förslaget skall kravet på en anställds arbetsinsatsmed FoU-arbete sänkas från nuvarande . Förslaget är självfallet ettsteg i rätt riktning men förbundet hemställer dock att ytterligare en möjlighetöppnas till nytta särskilt för de mindre företagen nämligen att företagetstotala FoU-verksamhet får bilda underlag för stödinsatser. 1981/82:70 45 1 betänkandet uttalas att en förutsättning för attforskningsbidrag skall utgå för anställdas arbete är att de till minst enfjärdedel har sysslat med forsknings- och utvecklingsverksamhet. Jämfört mednuvarande regel ~ - innebär detta en förbättring. tordedock begränsningsregeln vara till nackdel för mindre företag. Genom attkomplettera 25 %-regeln med att forskningsbidrag ska kunna utgå även för annat,väl avgränsat, forsknings- och utvecklingsarbete, skulle reglerna bli anpassadetill förutsättningarna i de mindre och medelstora företagen. Därmed skullestimulansen få möjlighet att helt nå ut till även dessa företag. Inom de mindre företagen är den tekniska kompetensen mångagånger bristfällig, vilket medför att tekniska möjligheter inte tillvaratas.Detta leder till onödigt dyra produktionsmetoder och mindrekonkurrenskraftiga produkter. Ur SCB:s statistik redovisas följande rörande bl.a. FoU-kostnaden som funktion av antalet anställda. Antal Löner för FoU-person:il FoU-kostnadcr i % av föräd- anstäilda i % av lota! ;i personallöner lingsviirde 2(1-49 0.2 0.2 100-199 l..t 1.2 I många länder har detta problem uppmärksammats allt merunder senare år. har allt fler internationella utredningar visat attdet år bland de mindre företagen den största förnyelseförmågan finns och därmedmöjligheterna till bl. a. nya arbetstillfällen. STU anseratt utredningen inte tillräckligt uppmärksammat de mindre företagens problem.Det vore naturligt att de mindre företagen med ingen eller en begränsad FoU-budgetfick större stimulans att bedriva FoU-verksamhet och höja sin tekniskakompetens. Sådan stimulans skulle erhållas om bidragsandelen gjordesberoende av företagets totala FoU. Ett exempel på en dylik konstruktion voreatt låta ett procentpålägg utgå når bidragsbeloppet år litet för att sedansuccessivt avta. STU föreslår att stödet inriktas så att företag med litenbidragsgrundande verksamhet får en större del av stödet. Den föreslagna sänkningen av kvalifikationstiden harbemötts kritiskt av skattemyndigheterna. Myndigheterna framhåller att förslagetmedför ökade kontrollsvårigheter. 1981/82:70 46 Kommittén föreslår att endast kostnad för personal somtill minst en fjärdedel skall ha utfört FoU-arbete i företaget får beaktas vidberäkningen av underlaget. Jämfört med den regel som gäller -endast kostnad för personal som till övervägande del utfört FoU-arbete beaktas-innebär förslaget att begränsningskravet mildrats betydligt. Förslaget synesstå i överensstämmelse med kommittédirektivens riktlinjer om att tillgodosemindre och medelstora företags behov att komma i åtnjutande av stöd till sin FoU-verksamhet.Emellertid medför förslaget nackdelar från kontrollsynpunkt som gör att RSV ärtveksamt till den föreslagna åtgärden. Vid arbetet med att konstruera det nuvarande systemetansåg RSV att det av tillämpningsskäl skulle vara nödvändigt att begränsaunderlaget för det särskilda avdraget till kostnader för sådan verksamhet, somär helt inriktad på FoU, dvs. till verksamhet som bedrivs inom särskild FoU-avdelningeller som på motsvarande sätt är klart avskild från annan verksamhet. Vidareföreslog RSV att som utgångspunkt för beräkningen av de interna FoU-kostnadernaborde väljas lönerna för personal som uteslutande eller så gott som uteslutandeutfört FoU-arbete. Skålen för att välja den redovisade utformningen av systemetvar i första hand att en sådan begränsning var nödvändig för attkontrollarbetet skulle kunna bedrivas på ett acceptabelt sätt. Det slutgiltigalagförslaget innebär som nämnts att kraven på begränsning av underlaget sattesbetydligt lägre än vad RSV föreslagit. Erfarenheterna från det praktiska kontrollarbetet harvisat att taxeringsnämnderna vid prövning av underlaget ställs inför svårabedömningsproblem när det gäller att konstatera om arten av visst arbete är atthänföra till FoU-arbete och att upprätthålla kravet att tidsåtgången för detutförda arbetet till övervägande del belöper på FoU-arbete. Det ligger i sakensnatur att fler problem möter när bedömningen är avhängig av att FoU-arbeteutförs under viss minsta tid jämfört med ett system med krav att personalenuteslutande haft FoU-arbete. Kommitténs förslag i denna del leder till atttaxeringsnämndernas svårigheter ökar ytterligare. Den föreslagna utformningen av forskningsstimulansen närdet gäller att fastställa underlaget kräver således ökade insatser frånmyndigheternas sida jämfört med rådande förhållanden. RSV vill därför framhållaatt man vid bedömningen av kommitténs förslag måste beakta att en förstärkningav de administrativa resurserna kan bli aktuell. Nedsättningen av kravet på lägsta forskningstid till 1/4av faktisk arbetstid kommer att kraftigt utvidga tillämpningsområdet.Svårigheterna att göra denna bedömning kommer vidare att öka eftersomforskningskostnaderna i dessa fall säkerligen kommer att vara sämredokumenterade än när mera än hälften av tiden avsatts för forskning. Förslaget att kravet på lägsta forskningstid sätts nedfrån nuvarande till av totalt arbetad tid innebär att kontrollen avunderlaget i hög grad försvåras. Här skall erinras om att man i den promemoriasom låg till grund 1981/82:70 47 för nuvarande lagstiftning föreslog att endast lönen förden som uteslutande eller så gott som uteslutande ägnat sig åt forskning skullekunna räknas in i underlaget. Detta ändrades sedan till , en gräns somenligt mening inte får underskridas om det skall finnas rimligamöjligheter till kontroll. Enligt förslaget vidgas underlaget på så sätt attkostnader får medtas för personal som till minst en fjärdedel utfört FoU-arbete. F. n. får endast beaktas kostnad för personal som till övervägande del haft sådant arbete. har förståelse för motivet att stödja FoU-verksamheten i mindre företag, men redan nuvarande gräns vållar kontrollsvårigheter och leder till obehöriga avdrag. Den föreslagna uppmjukningen medför nära nog oöverstigliga kontrollproblem och ökar påtagligt risken för missbruk. För en godtagbar kontroll behövde egentligen underlaget i stället begränsas ytterligare till att omfatta förslagsvis endast personer som så gott som uteslutande var sysselsatta med FoU-arbete. kan därför inte biträda förslaget i denna del. Kommittén föreslår, att kostnad för personal som tillminst en fjärdedel utfört FoU-arbete i företaget skall få beaktas vidberäkningen av underlaget. I det nuvarande systemet får endast inräknaspersonal som till övervägande del utfört FoU-arbete. Förslaget innebär enväsentlig utvidgning av underlaget. Avsikten är att tillgodose mindre ochmedelstora företag, där FoU-verksamheten inte år så koncentrerad till vissabefattningshavare som i de större företagen. Kommitténs förslag är inte bra från kontrollsynpunkt. Dettorde vara praktiskt taget omöjligt att i efterhand kontrollera lönesumman ochtidsåtgången för de personer som till minst en fjärdedel sysslat med FoU-arbete.Detta gäller oavsett om beslutsfattandet läggs på taxeringsnämnderna ellerandra myndigheter. Även framhåller att förslaget medför ett behov avökade kontrollinsatser. 11 Omräkning av lönekostnaderna Kommitténs förslag att omräkningsfaktorn skall höjas från5/3 till 2,5 har lämnats utan erinran. 12 De externa kostnaderna 1 Periodisering av de externa kostnaderna AO och Näringslivets skattedelegation tar upp frågan om periodiseringenav de externa kostnaderna. 1981/82:70 48 När det gäller externa kostnader m. m. används såväl imotiven som i lagtextförslaget ord och uttryck som synes tyda på att underlagetskulle bestämmas på grundval av någon kontantprincip. Det talas sålunda om"gett ut i bidrag"erhållit i bidrag"". Åandra sidan talas det också om ""intäkter på grund av"".För att full klarhet skall råda om periodiseringen bör lagtexten utformas entvdigt.Enligt min bedömning bör periodiseringen ske konsekvent i enlighet med bokföringsmässigagrunder. I fråga om de externa kostnaderna och intäkterna innebärkommitténs förslag att köp och försäljningar av FoU-resultat skall redovisasenligt bokföringsmässiga grunder men att utgivna och erhållna bidrag däremotskall redovisas enligt kontantprincipen. Enligt vår mening bör bokföringsmässigagrunder tillämpas även beträffande bidragen. Anledningen härtill är dels attdet generellt sett är mest naturligt att tillämpa bokföringsmässiga grunderdels att användning av olika principer för de båda slagen av externatransaktioner kan vålla vissa tillämpningsproblem. Detta med hänsyn till attgränsdragningen mellan å ena sidan bidrag och å andra sidan köp/försäljning av FoU-resultatingalunda är klar. 2 Behandlingen av villkorliga bidrag och lån Enligt nuvarande regler oeh även enligt kommitténs förslagskall underlaget för beräkning av stimulansen minskas med bl. a. vad företaget erhålliti bidrag för FoU-arbete. Kommittén har kompletterat denna föreskrift med enbestämmelse om att villkorliga bidrag som företaget kan bli skyldigt att betalaåter inte skall föranleda minskning av underlaget vare sig vid utbetalningeneller när det i förekonmiande fall står klart att återbetalning inte skallske. Detsamma skall gälla om företaget kan bli skyldigt att utge vederlag förbidraget på annat sätt. t. ex. i form av royalty på försäljningen av produktersom utvecklats med hjälp av bidraget. Den omständigheten att ett villkorligtlån för FoU-arbete skrivs av bör enligt kommittén inte heller medförareducering av underlaget. Kommittén anser att någon uttrycklig föreskrift ilagtexten om villkorliga lån inte är erforderlig. Kommitténs förslag i ifrågavarande hänseende harkritiserats av AO. kammarrätten i Slockholm och .STU. Kommittén föreslår vidare att villkorliga bidrag som ettföretag kan bli skyldigt att återbetala inte skall föranleda minskning avunderlaget för forskningsstöd. Förslaget har inte närmare motiverats. Motbakgrund av att viss osäkerhet råder beträffande rätt tidpunkt för närskatteplikt inträder för efterskänkta villkorliga lån. kan det måhända bliproblematiskt att bestämma 1981/82:70 49 när ett i denna form erhållet stöd skall beaktas.Förslaget att helt bortse från bidraget synes dock sakligt sett helt obefogatoch kan vålla tillämpningssvårigheter t. ex. om ett lån efterskänks mycketsnart efter det att det givits ut. Enligt min mening bör villkorliga bidragbeaktas. I avvaktan på en slutlig lagreglering av beskattningen av olikabidragsformer bör forskningsstödsunderlaget justeras under det år resp. bidragi enlighet med kommunalskattelagens regler skall tas till beskattning. Knmnuirrätlen i Slockholm: När bestämmelserna för beräkning av underlaget förforskningsstödet har utformats har kommittén eftersträvat reciprocitet mellanbidragsgivare och mottagare av bidrag så att bidraget ökar underlaget förgivaren och minskar underlaget för mottagaren. I betänkandet berörs ett parspecialfall där principen om reciprocitet inte synes bli upprätthållen och därviss oklarhet om tillämpningen synes bli följden. Det ena fallet gäller koinmitténs förslag att bidrag, somett företag under vissa omständigheter kan bli skyldigt att betala tillbakaeller utge vederlag för. inte skall föranleda att underlaget för forskningsstödetminskas. Den som har gett ut bidraget torde emellertid vara oförhindrad att ökasitt underlag med motsvarande belopp. Kommittén anser vidare att den omständigheten att ettvillkorligt lån för FoU-arbete skrivs av inte bör medföra att underlaget reduceras.Enligt kommitténs mening behövs inte någon uttrycklig föreskrift om saken.Kammarrätten anser dock att det avskrivna lånet kan för långivaren betraktassom ett bidrag som kan tänkas öka hans underlag för forskningsstöd. Kammarrätten finner angeläget att det av lagen klartframgår hur underlaget för forskningsstödet skall beräknas i dessa båda fall,både för bidragsgivaren och mottagaren. Det kan tilläggas att motsvarande frågeställningarhar vållat tolkningssvårigheter vid tillämpningen av de bestämmelser somgäller . En stor del av det statliga stödet till forsknings- ochutvecklingsprojekt ges med förbehåll om återbetalning om projektet gereftersträvat resultat. Utredningen föreslår att forsknings- och utvecklingsstödtill företag inte skall minska det bidragsgrundande beloppet om stödet kaninnebära återbetalning. Detta förslags konsekvenser har troligen inte analyseratsav utredningen. Ett exempel kan belysa konsekvenser, som knappast stimulerar genomför ett utvecklingsprojekt på under ett är. STUger stöd på med villkorlig återbetalning. Om företaget lyckas medprojektet, bidrag utgår enligt förslaget och återbetalning sker blir detstatliga stödet . Om företaget däremot misslyckas blir det statliga stödet102 %. Från STUs synpunkt år detta otillfredsställande. STUföreslår att statligt stöd generellt inte görs bidragsgrundande, men attåterbetalningarna, som belastar tidigare lyckade projekt blir det. I annat fallmissgynnas företag som åtnjutit stöd från STU. 4 1981/82. 1981/82:70 50