prop · G503192 · 1981-12-31 00:00:00 — om ettreformerat kyrkomöte m. m.; Regeringen föreslår att anta de förslag som hartagits upp i bifogade utdrag av regeringsprotokoll. I propositionen föreslås att kyrkomötet reformeras.Förslagen bygger på de förslag till grundlagsändringar som har lagtsfram i propositionen (prop, 1981/82:77) om formerna för den kyrkligalagstiftningen m, m. Enligt propositionen skall en ny lag om svenska kyrkanstiftas, Lagen innehåller grundläggande föreskrifter om somtrossamfund och om kyrkomötet som en församling av valda ombud för , I propositionen föreslås också en ny lag om kyrkomötet, Lagen, somersätter kyrkomötesförordningen (1949:174), innehåller regler om val tillkyrkomötet samt om kyrkomötets sammanträden och organisation m, m, I proposi- ,tionen föreslås vidare att vissa ändringar görs i lagen (1936:567) omdomkapitel samt att det forna prästeståndets privilegier upphävs. Reformen innebär i huvudsak att kyrkomötet får en bredareförankring och en mera demokratisk uppbyggnad än f, n. Det föreslås attkyrkomötet skall bestå av 251 fritt valda ledamöter. Kyrkomötet får en treårigvalperiod och skall enligt förslaget sammanträda . Det får utökadeuppgifter genom att normgivning i vissa kyrkliga ämnen delegeras tillkyrkomötet. Enligt förslaget skall kyrkomötet tillsätta en centralstyrelse somverkställande och beredande organ. Den nya ordningen föreslås träda i kraft den 1 januari1983. 1 1981/82. Prop.1981/82:192 2 1 § är ett evangeliskt-lutherskttrossamfund. 2 § Genom sina församlingarupprätthåller en på demokratisk grund uppbyggd riksomfattande verksamhei. församlingar och stiftsmyndigheteransvarar lokalt och regionalt för kyrkans verksamhet. Om församlingarna ochstiftsmyndigheterna finns särskilda föreskrifter. 3 § Kyrkomötet består av valda ombud för . Det har tvåhundrafemtioen ledamöter. För ledamöterna skall finnas ersättare. Endast den som tillhör och som är myndigkan vara ledamot av kyrkomötet eller ersättare för ledamot. 4 § Ledamöterna av kyrkomötet och ersättarna fördessa utses genom indirekta val. till kyrkomötet förrättas . Varje valgäller för tiden från det att det nyvalda kyrkomötet har samlats till dess detnärmast därefter valda kyrkomötet samlas. Denna tid är kyrkomötets valperiod. 5 § Kyrkomötet sammanträder varje åf. Biskoparna i stiften skall närvara Vid kyrkomötets sammanträdenoch får deltaga i kyrkomötets överläggningar, men i besluten endast om de ärledamöter av kyrkomötet. 6 § Kyrkomötet skall behandla ärenden somriksdagen eller regeringen överlämnar till kyrkomötet samt kyrkliga ärenden som väcks av någon av kyrkomötets ledamöter genom motion eller av organ som enligt lag har tillsatts av kyrkomötet. Kyrkomötet får besluta i frågor som anges i grundlag elleri annan lag. 1 övrigt får kyrkomötet besluta om yttranden och framställningartill regeringen. 7 § Kyrkomötet får genom kyrklig kungörelsemeddela föreskrifter i följande ämnen: 1. svenska kyrkanslära, 2. svenska kyrkansböcker, 3. svenska kyrkanssakrament, gudstjänst och övriga handlingar, 4. kollekter, 5. centralverksamhet för evangelisation, mission och övrigt utlandsarbete samt diakoni, 6. kyrkomötetsarbetssätt samt verksamheten hos organ som enligt lag får tillsättas avkyrkomötet. 1981/82:192 3 8§ Det ankommer på en centralstyrelse att verställakyrkomötets beslut. Styrelsen bereder även ärenden som skall avgöras avkyrkomötet, i den mån uppgiften inte ankommer på eller har överlämnats åt annatorgan som tillsätts av kyrkomötet. 9 § Ledamöter av centralstyrelsen är ärkebiskopensamt högst fjorton andra ledamöter, som för varje valperiod väljs av kyrkomötet. För de valda ledamöterna skall utses lika många ersättare. Ärkebiskopen är styrelsens ordförande. Bland de valdaledamöterna utser kyrkomötet en vice ordförande. 10 § Om kyrkomötet ochcentralstyrelsen finns ytterligare föreskrifter. 11 § Endast den som bekänner lära får utnämnas till prästerlig befattning inom . Till ärkebiskop eller biskop utnämner regeringen en av detre som har föreslagits i den ordning som föreskrivs i lag. Om tillsättning avprästerliga tjänster i övrigt finns särskilda föreskrifter. ' Denna lag träder i kraft . Utan hinder av 6 § skall kyrkomötet vid dess sammanträdeår 1983 behandla ärenden, som allmänna kyrkomöte kan ha överlämnattill sådan nämnd som avses i kyrkomötesförordningen (1949:174) och vari nämndenhar avgivit betänkande. 1981/82:192 4 1 § För val till kyrkomötet är riket indelat ivalkretsar. Varje stift utgör en valkrets. 2 § Mandaten i kyrkomötet utgörs avtvåhundrafemtioen valkretsmandat. Den centrala valmyndighet som avses i 1 kap, 2 § vallagen (1972:620) fastställer antalet valkretsmandat i varje valkrets föreutgången av september , då val i hela riket av kyrkofullmäktige skalläga rum. Härvid tillförs varje valkrets ett mandat för varje gång som antaletröstberättigade kyrkomedlemmar där är jämnt delbart med en tvåhundrafemtioendelav antalet röstberättigade kyrkomedlemmar i riket. De mandat som härefteråterstår, tiUförs valkretsarna efter storleken av de överskott som har uppkommitvid denna fördelning. Mellan lika överskottstal avgörs företrädet genom lottning.Antalet röstberättigade kyrkomedlemmar beräknas med ledning av den senastupprättade röstlängden. Om någon valkrets, vid den fördelning som sker enligtandra stycket, tillförs färre mandat än två, skall antalet mandat ändåbestämmas till två. Härvid skall antalet mandat i övriga kretsar jämkas imotsvarande mån. 3 § Centrala valmyndighetens beslutenligt 2 § får överklagas hos valprövningsnämnd genom besvär. Valprövningsnämndensbeslut får inte överklagas. 4 § För varje mandat som en valkretshar erhållit utses en ledamot av kyrkomötet. För ledamöterna utses det dubblaantalet ersättare, 5 § Ledamöterna av kyrkomötet ochderas ersättare väljs av elektorer. 6 § För val av elektorer är varje valkrets indeladi valdistrikt. Varje pastorat utgör ett distrikt. Icke-ferritoriella församlingar bildar distrikt för sig. I valdistrikt med högst 2 000 kyrkomedlemmar utses tvåelektorer och i distrikt med mer än 2 000 men högst 4 000 kyrkomedlemmar utsestre elektorer. För varje påbörjat 4 000-tal kyrkomedlemmar utöver 4 000 utsesytterligare en elektor. För elektorerna skall utses Uka många ersättare. 1981/82:192 5 7 § Om ett valdistrikt består av enenda församling skall elektorer och deras ersättare väljas av kyrkofullmäktigeeller av kyrkorådet, om kyrkofullmäktige inte finns. Valet förrättas av denyvalda fullmäktige. 8 § Om ett valdistrikt består av tvåeller flera församlingar skall elektorer och deras ersättare väljas avsärskilda delegerade. Dessa skall för varje församling utses avkyrkofullmäktige eller av kyrkorådet, om kyrkofullmäktige inte finns. Valetförrättas av de nyvalda fullmäktige. Antalet delegerade utgör för församling med högst 500 kyrkomedlemmar 5 med merän 500 men högst 1 000 kyrkomedlemmar 1 med merän 1 000 men högst 2 000 kyrkomedlemmar 9 med mer än 2 000 men högst 3 500 kyrkomedlemmar H med merän 3 500 men högst 5 500 kyrkomedlemmar 13 med merän 5 500 men högst 8 000 kyrkomedlemmar 15 med merän 8 000 men högst 11 000 kyrkomedlemmar 17 med mer än11 000 men högst 14 500 kyrkomedlemmar 19 med mer än14 500 21 9 § Elektorsval genom delegerade skall ske införordföranden i kyrkofull mäktige eller, om kyrkofullmäktige inte finns, ordföranden i kyrkorådet i den församling i distriktet som har det största medlemsantalet. 10 § Valbar till elektor ellerersättare för elektor och till delegerad är den som är medlem av svenska kyrkanoch som är myndig samt är kyrkobokförd inom valdistriktet. 11 § Val av elektorer och deras ersättaresamt av delegerade skall ske på samma sätt som val av ledamöter i kyrkoråd. Omersättare inte väljs proportionellt, skall vid valet bestämmas den ordning ivilken de skall inkallas till tjänstgöring. 12 § Delegerade skall utses senast den10 december och elektorer före utgången av december det år då val i hela riketav kyrkofullmäktige har ägt rum. Protokoll över val av delegerade skall skyndsamt sändastill den som enligt 9 § skall förrätta val av elektorer. Protokoll över val avelektorer skall skyndsamt sändas till , 13 § En elektor har i skälig omfattning rätt tilltraktamente och kostnads ersättning för resa som påkallas av uppdraget. Kostnaderna skall betalas av pastoraten eller av de icke-ferritoriella församlingar som bildar valdistriktför sig. 1981/82:192 6 Val av ledamöter och ersättare 14 § För val av ledamöter avkyrkomötet och ersättare för dem skall kalla elektorerna inom varjevalkrets till ett sammanträde inför en av förordnad valförrättare.Sammanträdet skall hållas före januari månads utgång året näst dåval i hela riket av kyrkofullmäktige har ägt rum. 15 § Val av ledamöter och ersättareskall ske inför öppna dörrar. Omröstning skall ske med slutna sedlar.Valsedlarna skall vara lika till storlek, material och färg. Över förrättningen skall föras protokoll, 16 § Val av ledamöter av kyrkomötet skall varaproportionellt, om det begärs av minst så mänga väljande som motsvarar den kvot spm erhålls om samtliga väljandes antal delas med det antal personer som valet avser, ökat med 1. Om kvoten är ett brutet tal, skall den avrundas till närmast högre hela tal. Vid sådant proportionellt val tillämpas bestämmelserna i lagen (1955:138) om proportionellt valsätt vid val inom landsting, kommunfull mäktige m. m. Om valet inte sker proportionellt skall elektorerna varför sig till ledamöter föreslå så många personer som skall väljas. Vid förstaomröstningen är den vald som har fått mer än hälften av de avgivna rösterna. Omett tillräckligt antal ledamöter inte har utsetts vid denna omröstning skallytterligare en omröstning ske, Valförrättaren skall därvid upprätta enförteckning som skall innehålla, för det fall att irite någon har blivit valdvid första omröstningen, de namn som har fått flest röster och i annat fall denamn som vid den första omröstningen har fått högsta röstetalet näst efter dem spmhar blivit valda. Förteckningen skall då innehålla två gånger så många namn somdet återstår ledamöter att välja. Den nya omröstning spm skaU företas får inteavse andra personer än dem som finns uppförda på förteckningen. De personer somvid denna omröstning får flest röster är valda. Vid lika röstetal sker avgörandetgenom lottning. Vad som föreskrivs i första och andra styckena gäller ävenvid val av ersättare. Om ersättare inte väljs proportionellt skall vid valetäven bestämmas den ordning i vilken de skall inkallas till tjänstgöring. 17 § En valsedel är Pgiltig om den är försedd medkännetecken som uppenbarligen har satts dit med avsikt. Om en elektor har lämnat mer än en valsedel i ett val, ärvalsedlarna ogiltiga. Har sedlarna samma innehåll, skall dock en av valsedlarnabetraktas som giltig vid sammanräkningen. Namn på valsedeln skall ansesobefintligt pm kandidaten inte är valbar, namnet är överstruket eller det inteklart framgår vem spm avses. 1981/82:192 7 18 § Valets utgång skall kungöras genom uppläsningav protokollet. Därmed är valet avslutat. Valsedlar och annat valmaterial skall förvaras påbetryggande sätt till dess valet har vunnit laga kraft. Motsvarande gäller dådet görs avbrott i förrättningen. 19 § Den som blir vald till ledamot av kyrkomötetför mer än en valkrets skall bestämma för vilken valkrets hon eller han vill anses vald Pch skyndsamt avsäga sig uppdraget som ledamot för övriga valkretsar. Om en ledamot av kyrkomötet på annat sätt har avgått föreutgången av den period för vilken hon eller han har blivit vald, skallkyrkomötets ordförande skyndsamt anmäla detta till . När har fått underrättelse om att en ledamotav kyrkomötet har avgått, skall till ny ledamot i den avgångnesställe utse den ersättare som står i tur att tillträda enligt den mellanersättarna bestämda ordningen. 20 § För den som har blivit vald tillledamot av kyrkomötet eller till ersättare skall genast utfärda ettbevis om detta. I beviset anges den valdes namn samt för vilken tid ochvalkrets ledamoten eller ersättaren har blivit vald. Beviset skall tillställasden som har blivit vald samt valprövningsnämnd och kyrkomötetsordförande. 21 § valprövningsnämndskall granska bevisen för ledamöterna av kyrkomötet och deras ersättare ochdärvid pröva om bevisen har blivit utfärdade i enlighet med 20 §. Granskningenskall vara avslutad senast dagen före kyrkomötets första sammanträde undervalperioden eller, i fråga om bevis som kommer in till valprövningsnämndenunder kyrkomötets valperiod, så snart det kan ske. Berättelse om granskningenskall ofördröjligen överlämnas till kyrkomötets ordförande. skall i berättelsen anteckna om någothar förekommit som ger anledning att ifrågasätta någon ledamots ellerersättares behörighet. 22 § Beslut, varigenom elektorer ochderas ersättare har utsetts, får överklagas endast i samband med talan mot detbeslut varigenom valet till kyrkomötet har fastställts. Detsamma gäller beslutvarigenom delegerade har utsetts. 23 § Val av ledamöter av kyrkomötetoch beslut varigenom ersättare har utsetts till ledamot får överklagas hosriksdagens valprövningsnämnd genom besvär. Prop.1981/82:192 8 Besvärshandlingen skall ges in till och varadetta tillhanda efter det att valet avslutades. Om enbesvärshandling har kommit in till valprövningsnämnden före besvärstidensutgång, skall den omständigheten att inlagan kommit in fill förstdärefter dock inte föranleda att besvären lämnas utan prövning. Snarastmöjligt efter besvärstidens utgång skall kungöra samtligabesvär som har anförts och sända besvärshandlingarna till valprövningsnämnden.Kungörelsen införs i ortstidning inom valkretsen. 1 kungörelsen anges viss korttid inom vilken förklaring över besvären skall ha kommit in till valprövningsnämnden.Domkapitlet skall dessutom skyndsamt inkomma till valprövningsnämnden medyttrande över besvären. Den som vill anföra besvär har rätt att hos domkapitletgenast få utdrag av protokoll eller annan handling över förrättningen. 24 § I fråga om handläggningen ochprövningen av besvär som avses i 23 § SkaU 15 kap. 6, 7 och 9 §§ vallagen(1972:620) tillämpas. 25 § Den som har valts till ledamot avkyrkomötet utövar sitt uppdrag utan hinder av att valet har överklagats. Omvalet ändras, skall den nye ledamoten intaga sin plats så snart ändringen har kungjorts.Vad som har sagts om ledamot gäller också för ersättare. 26 § Kyrkomötet skall sammanträda en gång varje årmed början den . Kyrkomötets första sammanträde skallvara avslutat . De därefter följande sammanträdena skall varaavslutade , 27 § Kyrkomötet skall, så snart detkan ske, fatta beslut över anmärkningar som har tagits upp i berättelse somavses i 21 § första stycket eller som i övrigt förekommer mot en ledamots ellerersättares behörighet. En ledamot vars behörighet prövas, får deltaga iöverläggningarna men ej i beslutet. Den som förklaras obehörig är därmed skildfrån sitt uppdrag, 28 § Kyrkomötet skall för varjevalperiod välja en ordförande samt en förste och en andre vice ordförande, valen har förrättats, utövas ordförandeskapet av den som har varit ledamotlängst tid. Om två eller flera har varit ledamöter , har den äldsteav dem företräde, 29 § De statsråd som inom regeringenär föredragande i förvaltningsärenden och lagstiftningsärenden rörande samt ledamöterna i centralstyrelsen har rätt att närvara och deltaga ikyrkomötets överläggningar, men i besluten endast om de är ledamöter avkyrkomötet. 1981/82:192 9 30 § Ärenden som ellerregeringen överlämnar till kyrkomötet skall före avgörandet beredas icentralstyrelsen eller i utskott, 31 § Kyrkomötet skall inom sig förvarje valperiod tillsätta eft särskilt beredningsutskott för prövning av frågorsom avses i 36 §, Kyrkomötet kan inom sig tillsätta ytterligare utskott förberedning av ärenden som skall behandlas av kyrkomötet. Sådana utskott får ejtillsättas än kyrkomötets valperiod. Kyrkomötet väljer ledamöter i utskott till det antal somkyrkomötet bestämmer. För ledamöterna skall väljas lika många ersättare. 32 § Kyrkomötet får besluta att eneller flera biskopar, även om de ej är ledamöter av kyrkomötet, vid beredningenav ärenden eller vid prövning av frågor som avses i 36 § får närvara vid ettutskotts sammanträden och deltaga i utskottets överläggningar men ej ibesluten, 33 § Om det krävs för beredningen avett ärende, får kyrkomötet medge att ett utskott sammanträder mellankyrkomötets sammanträden . Ett sådant medgivande får ej avselängre tid än mellan två sammanträden. 34 § Ett ärende som ellerregeringen överlämnar till kyrkomötet skall avgöras av kyrkomötet vid dessnärmaste sammanträde, om ärendet har överlämnats senast en månad föresammanträdefs början, I annat fall skall ärendet avgöras senast vid det därpåföljande sammanträdet, 35 § Varje ledamot av kyrkomötet haren röst. Omröstning skall ske öppet utom i ärenden som avser val. Utom i fall då särskilt flertal krävs enligt 36 § förstastycket gäller som kyrkomötets beslut den mening som mer än hälften av deröstande enar sig om. Vid lika röstetal för olika meningar sker avgörandetgenom lottning, 36 § Ett förslag till kyrklig kungörelse sorngäller lära eller avser bibelöversättning, psalmbok, evangeliebok, kyrkohandbok eller skall, om det inte förkastas av kyrkomötet, på yrkande av lägst tio av dess ledamöter vila till dess nästa nyvalda kyrkomöte sammanträder. Utan hinder härav kan kyrkomötet antaga förslaget om minst fem sjättedelar av de röstande enar sig om beslutet. Detsamma gäller förslag till kyrklig kungörelse om ändring eller upphävande av kungörelse som har sagts. Det särskilda beredningsutskottet prövar för kyrkomötetsvidkommande om första stycket är tillämpligt i fråga om visst förslag. 1981/82:192 10 37 § Avgörandet av ett ärende skall, om det behövs,delas upp på skilda beslut. Föreligger ett yrkande som avses i 36 §'första stycket att ett förslag skall vila och dessutom ett yrkande att förslaget skall förkastas, skall kyrkomötet pröva sistnämnda yrkande innan förslaget ställs under omröst ning om antagande. 38 § Kyrkomötet skall för varjevalperiod inom sig utse en valberedning. Valberedningen bereder val avcentralstyrelsen och kyrkomötets utskott. 39 § Val inom kyrkomötet skall, omomröstning begärs, ske med slutna sedlar. Valsedlarna skall vara lika tillstorlek, material och färg. De skall vara enkla och omärkta samt, om valet ejsker proportionellt, upptaga namn på så många personer som valet avser. Vidlika röstetal sker avgörandet genom lottning. Val av centralstyrelse, utskott och valberedning skallvara proportionellt, om det begärs av minst så många ledamöter som motsvararden kvot spm erhålls om antalet närvarande ledamöter delas med det antalpersoner som valet avser, ökat med 1. Om kvoten är ett brutet tal, skall denavrundas till närmast högre hela tal. Vid sådant proportionellt val skallbestämmelserna i lagen (1955:138) om proportionellt valsätt vid val inomlandsting, kommunfullmäktige m. m, tillämpas. Om ersättare ej väljs proportionellt skall vid valen ävenbestämmas den prdning, i vilken de skall inkallas till tjänstgöring, 40 § Val med slutna sedlar får överklagas genombesvär hos valprövningsnämnd efter det att resultatet av valet har meddelats. Valet skall gälla,utan hinder av att det har överklagats, I fråga om handläggningen och prövningen av besvär skalltillämpas bestämmelserna i riksdagsordningen om besvär över val med slutnasedlar inom . Vad som därvid sägs om kammarkansliet, kammaren ochtalmannen skall i stället gälla centralstyrelsen, kyrkomötet och kyrkomötetsordförande, 41 § Val av centralstyrelse skall förrättas snarastefter valperiodens början och gälla till dess kyrkomötet förrättar nytt val under nästa valperiod. 42 § Centralstyrelsen sammanträder på kallelse avordföranden. Ordföran den eller, vid förhinder för denne, vice ordföranden, är skyldig att sammankalla styrelsen om minst en tredjedel av dess ledamöter begär det. 1981/82:192 11 43 § Centralstyrelsen får handlägga ärenden endast omordföranden eller, vid förhinder för denne, vice ordföranden samt minst hälftenav de övriga ledamöterna är närvarande. 1, Denna lag träder i kraft såvitt avser bestämmelsernaom fastställande av antalet valkretsmandat samt om val av elektorer och delegerade och i övrigt , 2, Genom lagen upphävs kyrkomötesförordningen(1949:174) och instruktionen (1951:505) för allmänt kyrkomötes utredningsnämnd, 3, Den centralavalmyndigheten skall fastställa antaletvalkretsmandat i varje valkrets avseende valet till det kyrkomöte spm skallsammanträda , 4, Om enförsamling ingåri en kyrklig samfällighet som har bildats enligt lagen(1930:259) om församlingsstyrelse skall vad som sägs i 7-9 §§ om församling istället gälla samfälligheten, om samfälligheten avser alla i den nämnda lagenåsyftade kyrkliga angelägenheter pch inte omfattar två eller flera pastorat. Prop.1981/82:192 12 Lag om ändring i lagen (1936:567) om domkapitel Härigenom föreskrivs att 12 § lagen (1936:567) omdomkapitel skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 12 §' Vid domkapitel skall vara anställd enstiftssekreterare, Slifissekrelerare, vilka skola hava Behörig till tjänst som siifis- avlagtexamen medförande behörig- sekreterare är den som tillhör svenska het tilldomarbefattning, tillsättas av kyrkan och som har avlagt examen som medför behörighet till domarbe- Tjänster som stiftssekreterare tiU-sälts av regeringen. Denna lag träder i kraft , ' Senastelydelse 1975:9.56. 1981/82:192 13 Lagom upphävande qv det fornaprästeståndets privilegier Härigenomföreskrivs att det forna prästeståndets privilegier, förmåner, rättigheter ochfriheter, i den mån de fortfarande äger bestånd, skall upphöra att gälla vidutgången av , 1981/82:192 14 Närvarande: statsrådet , ordförande, och statsrådenWikström, , , , , , , , , ,, Elmstedt, Tilländer Proposition om ett reformerat kyrkomöte m. m. I punkt 9 övergångsbestämmelserna till regeringsformenstadgas att ombud för sammanträder till allmänt kyrkomöte enligtvad som är särskilt föreskrivet. Beslut om att inrätta ett allmänt kyrkomöte fattades av1862-1863 års riksdag. Kyrkomötet består av 96 ledamöter, varav 39 är prästerliga ombud och 57 är lekmannaombud. De prästerliga ombuden är dels de 13 biskoparna, som är självskrivna ledamöter, dels 26 valda ombud för stiften. Ärkebiskopen är ordförande i kyrkomötet. På kallelse av regeringen sammanträder kyrkomötet . Regeringen kan dock sammankalla mötet oftare, ,_ Kyrkomötetdeltar tillsammans med och regeringen i stiftande av kyrkolag. Dethar inte någon beslutsfunktion när det gäller den kyrkliga förvaltningen utankan endast som opinionsorgan ge sin mening tillkänna för regeringen i olikakyrkliga frågor. Frånsvenska kyrkans sida har framförts önskemål om olika organisatoriskareformer på riksplanet. Frågan har också behandlats i samband med detutredningsarbete om förhållandet mellan staten och som i olikaetapper har pågått . allmänna kyrkomöteuttalade sig för ett bevarat samband mellan staten och kyrkan (SäU 1979:1,prof. 1979:20, kskr 1979:20) och avvisade därmed ett förslag (SOU 1978:1) omändrade relationer mellan staten och som hade lagts fram åretdessförinnan. Mötet förordade inomkyrkliga reformer och tillsatte utarbeta och lägga fram förslag om kyrkans organisafionpå stifts- och riksplan. 1981/82:192 15 Mot denna bakgrund beslöt regeringen att tillkalla enkommitté (Kn 1979:06) med uppdrag att utreda frågor om kyrkomötets ställning,befogenheter och sammansättning m, m. Kommittén', som antog namnet 1979 årskyrkomöteskommitté, avlämnade betänkandet (SOU 1981:14)Reformerat kyrkomöte, kyrklig lagstiftning m, m. En sammanfattning avkommitténs överväganden och förslag bör fogas till protokollet i detta ärendesom bilaga 1 och de av kommitténs författningsförslag som gäller detta ärendesom bilaga 2. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning överremissinstanserna och en sammanställning av deras yttranden i de delar somgäller detta ärende bör fogas till protokollet i ärendet som bilaga 3. Genom propositionen (prpp.