prop · G503168 · 1981-12-31 00:00:00 — Ex. 3: Umgängesvägran: Lagstiftaren har gång på gång under70-lalet uttalat sig myckel fördömande, då det gällt umgängessaboterandevårdnadshavare, (se bilaga). a. har konstaterats att "Samhället kaninle tolerera åtgärder från en vårdnadshavares sida som syftar till attomintetgöra eller försvåra för den umgängesberättigade att träffa barnet." Hur ser då utredningen på en umgängesvägrande förälder?Den har inte sett någon alls och lar inte upp problemet över huvud tagel - vadFoR kan se efler idogt letande bland de 200 sidorna. Däremot ger utredningenmed varm hand en helsida med tips om hur man skall förfara för att få umgängesrätlenfråntagen en förälder, men mer därom i avsnitt 4: UMGÄNGE. Jo, en typ av umgängesvägran lar utredningen upp, dvs. k. omvända vägran när vårdnadshavaren vill men inte den umgängesberättigade.Då har utredningen förslag: "Om en förälder som inle har del i föräldraansvarethelt motsätter sig att umgås med barnet. . . kan vara lämpligt altkontaktperson ulses och gör vad som är möjligt för att få till stånd positivtumgänge." FoR håller med om detta i princip men sätter frågeteckenför ett påtvingat umgänge. Däremot sätter FoR inga frågetecken vidkonstaterandet alt utredningen totalt negligerat del allvarliga problem somumgängessabotage utgör. I denna inledning har riktals en stark kritik motutredningen, vilket inte hindrar att FoR pä en rad punkter ser mycket positivtpå innehållet i betänkandet. T. ex. på kap. 4 Några synpunkter på barns behov -avsnitt 3.2.31 i denna remissammanställning. Vad göra med betänkandet? FoR vill inte betvivla utredningens goda intentioner menslutresultatet, dvs. delbetänkandet, framstår som ett konglomerat av olika oftamolstri- dande åsikter och ståndpunkter. Betänkandet kan därför i sin nuvarande form, enligt FoR:suppfattning, inte läggas till grund för en ändrad eller ny lagstiftning. Som FoR ser det finns efter remissomgången tvåmöjligheter: 1. Betänkandet jämte remissvaren återsänds till utredningen'för om- Prop.1981/82:168 57 /överarbetning, vilket f. ö. vore i enlighet med dåvarandejuslitieminis- Bilaga 3 tern ' direktiv till kommittén. 2.Justitiedepartementet utarbetar på grundval av betänkandet och remisssvarenett antal deparlementspromemorier. som efler ny remissbehandling kan liggatill grund för etappvisa delreformer. Det senare alternativet är enligt FoR:sbedömning lämpligast. Därvid har FoR inte främst tagit hänsyn till tänkbaraekonomiska och personella resurser ulan huvudmotivet är att förändringar inomfamiljerätten bör ske stegvis för att inle komma i olakt med samtidigtnödvändiga attitydförändringar i samhället. 1 arbetet med FoR:s remissvar har deltagit ell 15-lalmedlemmar av båda könen i varierande åldrar och med högst olika yrken. Fredrika-Bremer-Förbundet arbetar för jämställdhet mellankvinnor och män byggt på lika rättigheter och lika skyldigheter i hem, yrkeslivoch samhälle. FBF är partipolitiskt och religiöst obundet och sedan starten1884 öppet för både kvinnor och män. En viktig del i arbetet för jämställdhet är att sökaåstadkomma att föräldraansvar delas lika och upplevs som lika viktigt av bådekvinnor och män. All lagstiftning som betonar all både mammor och pappor ärföräldrar och därmed ansvariga för sina barn och deras vårdnad anser vi bidrartill de attitydförändringar som vi eftersträvar. är barnens värld ihuvudsak en kvinnovärld. Män som arbetar med barnavård är en sällsynthet både ihemmen och i arbetslivet (daghem, förskolor m. m.). Det är fortfarande nästanenbart kvinnor som tar ut barnledighet och som arbetar deltid. Föräldraansvaretdelas ej lika mellan föräldrar . 1.48 och Skola (RHS) I detta sammanhang vill RHS återkomma till att detåterstår ett stort och angeläget rättsligt reformarbete när det gäller altprecisera konsekvenserna av föräldrarnas ansvarsförhållande till barnet. Delkänns en smula genant att peka på dessa elementära ting men utredningensförsummelse härvidlag tvingar fram dessa pekpinnar: hur skall föräldrarna kunnaåläggas alt tillgodose "barnels behov" exempelvis i materielltavseende om de saknar arbete. Det är för övrigt ett känt faktum allarbetslöshet - för att enbart ta ett av många möjliga exempel - starkt påverkarockså den psykiska miljön inom familjen. Utredningens slumhel i dettahänseende-som ju är centralt för att föräldraansvaret skall få en verkligmening - är besvärande. RHS vill markera gillande av de försök som utredningengenomfört att verkligen belysa den psykologiska innebörden av de olikarättsliga regleringarna som gäller vid skilsmässa, omhändertagande, hämtningav barn osv. som utredningen härvidlag också försöker attåberopa sig på forskning- exempelvis beträffande barns reaktioner påseparationer - så är det konkreta erfarenheismaterialet som utredningen byggerargumenten pä invcket tunt. Den senaste forskningen - som är mycket omfattande- ger starka belägg för att barn även vid lyckliga skilsmässor reagerar meddjupare sorg och med långvarigare sorgereaktioner ån nian tidigare kunnat notera. Prop.1981/82:168 58 RHS menar att utredningen om barnens rätt vid diskussionenom dessa Bilaga 3 förhållanden har en märklig brist på balans. Man diskuterarutförligt barnets rätt när del gäller att ta ställning till vilken part somskall ha föräldraansvaret/ vårdnaden om barnet. Man tar upp - de antagligensällsynta - fall där del är ell intresse för barnet alt separera fränföräldrarna. Man nämner inte med eli ord att det kan vara i barnets intresseatt föräldrarna inte skiljs! En diskussion av det erfarenhetsmalerial som föreliggerskulle antagligen tvingat in utredningen på en diskussion om inle del i mångafall är för lätt att - i de vuxnas intresse - åstadkomma en skilsmässa mellanföräldrarna. 2 Ändring av balknamnet Se även avsnitten 1.4, 1.8, 1.24, 1.38 och 3.2.28. Utredningens förslag (s. 161) att ändra föräldrabalkensnamn till barn- och skulle få till följd att balken blir denenda balk, som har ett dubbelnamn. Förutom alt namnet blir tungt kommer dettill sin uppbyggnad all skilja sig från övriga balkars. Hovrätten vill därföravstyrka del föreslagna namnbytet. Hovrätten förordar i första hand att detnuvarande namnet bibehålls. 1 andra hand föreslår hovrätten alt balken får hetabarnabalken. Hovrätten vill alternativt föreslå att namnet ändras tillfamiljebalken, vilket tillgodoser utredningens krav på att namnet ej skallframhäva föräldrarnas rättigheter. När del har gällt att utforma lagtexten har kommittén söktatt även i terminologi och ordval få fram de intentioner som förslaget geruttryck för. Sålunda föreslås alt beteckningen föräldrabalk skall utbytas motbarn- och föräldrabalk. Kammarrätten ställer sig tveksam till en sådan ändring.Till en början bör beaktas att det i balken i avsevärd utsträckning reglerasäven andra förhållanden än sädana som rör föräldrar och bam, såsom omyndighetför vuxna, godmanskap saml förmyndares och överförmyndares skyldigheter.Vidare finns åtskillig annan materiellt betydelsefull lagstiftning som rör barnmen som inte inryms i balken. Som exempel kan nämnas barnavårdslagen(1960:97), lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag och lagen (1964:143) ombidragsförskott. Härtill kommer all en ändring kan ge intryck av alt balken hargetts nytt innehåll i avsevärt större omfattning än vad som faktiskt är fallet. Man kan slutligen inle bortse från fördelen med nuvarandekorta beteckning, som står i god överensstämmelse med utformningen av namnen påövriga balkar. Kammarrätten har också andra invändningar mot den terminologisom kommittén har valt och återkommer härtill i det följande. Rent allmänt kanfrågetecken sättas för metoden att vid partiella reformer av denna art mera avpsykologiskt betingade skäl ändra på en väl inarbetad och konsekventterminoloiii. Prop.1981/82:168 59 Tingsrätten biträder utredningens uppfattning, attbeteckningen föräldrabalk bör ändras och har ingen erinran mot del föreslagnanamnet Barn- och föräldrabalk (BFB). ------ Lika med utredningen anser alt"barn- och föräldra balken" bättre än "" speglar balkens innehåll. delar utredningens uppfattning attföräldrabalken bör få ett annat namn, som bättre svarar mot dess innehåll, ochtillstyrker del föreslagna namnet barn- och föräldrabalk (BFB). Den föreslagna benämningen Barn- och föräldrabalk (BFB)ger bättre uttryck för innehållet i lagen än nuvarande Föräldrabalk (FB). Jag ansluter mig till all benämningen på nuvarande FBändras till Barn-och . Detta uttrycker bättre än FB delömsesidiga samspelet och förhållandel mellan barn och föräldrar. Benämningen FBbetonar alltför mycket föräldrarnas behov och rätt. I fråga om terminologin vill fakultetsnämnden tillstyrkaatt namnet Föräldrabalk byts mot Barn- och Föräldrabalk, vilket bättreuttrycker balkens innehåll. Styrelsen ställer sig bakom de terminologiska förändringarsom föreslås. att (FB) döps om till barn- ochföräldrabalken (BFB), all begreppet '"vårdnad"' ersattes med'"föräldraansvar"' och all uttrycken "verkställighet" och"överflyttning av barn" i 21 kap. ändras till "överlämnande avbarn". Styrelsen står även bakom de skäl som åberopas för förändringarna. Fortsättningsvis används den "nya" och den"gamla" terminologin omväxlande beroende på vad som med hänsyn tillsammanhanget är mest naturligt. Prop.1981/82:168 60 2.10 Familjelagssakkunniga Bilaga 3 Den nuvarande beteckningen "Föräldrabalk"återspeglar ett äldre synsätt och vi delar utredningens uppfattning att namnetbör ändras. Eftersom utredningsförslaget i enlighet med nutida synsätt inle isamma mån tillmäter det biologiska föräldraskapel ett försteg framför barnetsrelationer till andra vuxna och då balken redan innehåller åtskilligabestämmelser som inle direkt berör dess föräldrar men väl genomgående barnetsjälv, förefaller del mest konsekvent att ge balken beteckningen"Barnabalk". Som utredningen nämner föreslogs detta redan när balkenkom till i slutet av 1940-talel. Skulle den av utredningen föreslagna rubrikenväljas synes den språkligt böra ges utformningen "Barna- ochföräldrabalk". Styrelsen delar utredningens uppfattning, att ordetföräldrabalk alltför starkt betonar föräldrarnas rätt och anser därför, allbalkens namn bör ändras till barn- och (BFB). Utredningen föreslår all namn ändras tillbarn- och . TCO stöder denna ändring. 2.13 Centralorganisationen /SR Att en attitydförändring behövs för att barnets ställningskall förändras känns självklart och del är i delta sammanhang viktigt altförhållandet mellan föräldrar och barn öppet blir föremål för en omsorgsfulldiskussion. Det är positivt alt man vill försöka uppnå en balans mellanföråldrar och barn ur rättslig synpunkt. Ett exempel på detta är förändringenav balkens benämning till barn- och (BFB). Nuvarande benämningbetonar för starkt föräldrarnas rätt och skjuter barnets rätt i bakgrunden. Detfinns även klara fördelar med all i attitydpåverkande syfte ändra uttryckenvårdnad till föräldraansvar samt verkställighet och överflyttning av barn tillöverlämnande. Utredningens synpunkter på betydelsen av ordval kan vinaturligtvis instämma i. Det är därmed positivt alt ändra från nuvarande"Föräldrabalk" till del föreslagna "Barn- och föräldrabalk".Ordval betyder mycket och kan medverka till den attitydförändring sombehövs på detta område. Att använda ordet "föräldraansvar" i ställetför '"vårdnad" och att vi skall "överlämna" barnen istället för "överflytta" eller "verkställa" är en klarförbåttrine. Det är naturligtvis riktigt att döpa om föräldrabalkentill barn- och och att i den slå fast ett barns grundlägcandebehov. Prop.1981/82:168 61 varnande pekfinger bara: man förändrar inle samhälletgenom några till intet Bilaga 3 förpliktande meningar. Del är viktigt attdet inte stannar vid vackra men tomma ord. Utredningen föreslår all rubrik ändrastill barn- och föräldrabalk, med motivering all den gamla benämningen allt förstarkt betonar föräldrarnas rätt och sätter barnels rättigheter i bakgrunden.Då den nuvarande rubriken är vedertagen och knappast kan föranleda någramissförstånd, avstyrker samfundet den föreslagna ändringen. I syfte alt rikligare återge balkens innehåll föreslärutredningen att dess namn ändras till barn- och (BFB).Utredningen framhåller att ell kort namn - föräldrabalk eller barnabalk - harvissa språkliga fördelar men anser del inle minst från attitydpåverkandesynpunkt vara viktigt att namnet ändras till del föreslagna (s. 161).Domareförbundet kan inte finna alt en ändring av namnet är påkallad. Skall enändring likväl ske anser förbundet all benämningen bör vara barnabalk. Inledningsvis konstateras att lagens namn Föräldrabalkalltför starkt betonar föräldrars rätt på bekostnad av barnens, och utredningenvill därför genomföra en namnändring till Barn- och . sådantnamnbyte synes helt i konsekvens med de föreslagna förändringarna inom lagenoch tillstyrks därför. Vi instämmer också i utredningens förslag att beteckningen"" utbyts mot "barn- och ". 3.1 Ändring av benämningen vårdnad m. m. Utredningens förslag (s. 61) att byta ut begreppet vårdnadmot uttrycket föräldraansvar är ej avsett att åstadkomma någon sakligförändring av innebörden av vårdnadsbegreppet. En av fördelarna med dennaförändring skulle enligt utredningen vara att man kommer ifrån begreppenrättslig och faktisk vårdnad. 1 praktiken måste emellertid ändå dessa begreppfinnas kvar, eftersom den faktiska vårdnaden i en del fall kommer att utövas avannan än den som har den rättsliga vårdnaden. Vidare kommer det även ifortsättningen all finnas fall där en förälder helt fråntas den rättsligavårdnaden. Att detta skulle kallas att bli fråntagen föräldransvaret måste förden det drabbar i högre grad än f. n. upplevas som all bli definitivt skildfrån Prop.1981/82:168 62 Uttrycket föräldraansvar innefattar någotvidare än begreppet Bilaga 3 vårdnad, vilket mera för tanken till den faktiskavården. Den förälder, som är fråntagen vårdnaden har fortfarande ett ansvar förbarnet, främst genom all betala underhåll och utöva umgängesrätt. Förslagetsynes därför motverka sitt syfte att i högre grad betona föräldrarnas ansvarför sina barn. Med hänsyn härtill samt att man ej utan tungt vägande skäl börersätta inarbetade begrepp med andra, avstyrker hovrätten förslaget all utbytabegreppet vårdnad mot föräldraansvar. Kommittén föreslår att begreppet vårdnad skall utbytas motullrycket föräldraansvar. Till slöd för ändringen åberopas intresset av attbåda föräldrarnas ansvar mot barnet betonas även för det fall alt föräldrarnabor åtskilda. Vidare anförs den begreppsförvirring som råder i fråga ombegreppen rättslig vårdnad och faktisk vård. Kammarrätten är ense med kommittén om att det skulle varaönskvärt att en annan term än vårdnad valdes. Kammarrätten anser emellertid attuttrycket "föräldraansvar" är olämpligt genom att del, direkt mot vadutredningen har avsett, är ägnat alt ge intryck av alt den förälder som ärskild från vårdnaden inte längre skulle ha något som helst ansvar för barnet.Kammarrätten avstyrker därför förslaget i denna del. Del är emellertid värt allundersöka om inte den väg som kommittén har antytt under 5.2.1.1 är framkomlig,dvs. att göra vårdnad och förmyndarskap till en gemensam funktion. Utredningen anser (s. 61) all vårdnadsbegreppel betonarnågot positivt men att man bör ersätta det med ett nytt begrepp kallatföräldraansvar för att betona alt föräldrar "(eller motsvarande)" haransvar för sina barn i den omfattning lagen anger. Vid framställandet av dettaförslag säger sig utredningen även ha beaktat att ullrycken rättslig vårdnadoch faktisk vård har skapat begreppsförvirring. Utredningen framför därefter attföräldraansvaret kan anförtros annan än föräldrarna samt att utredningen, närden fortsättningsvis talar om föräldrar, i princip avser även personer somsärskilt förordnals att ha föräldraansvaret för barn (s. 62). Vad utredningen föreslår är i högsta grad förvirrande ochkan inle tillstyrkas. Då det måsle anses självklart att inga andra personer änbiologiska föräldrar och adoptivföräldrar kan kallas barnets föräldrar är detfrämmande alt med "föräldraansvar" avse något annat än dessa personersansvar. Om man, som utredningen föreslår, byter ut uttrycket vårdnad motföräldraansvar får man beträffande barn vars vårdnad är anförtrodd annan änföräldrarna två slags föräldraansvar. För det kan väl inte vara utredningensavsikt att de föräldrar som ej är vårdnadshavare inte skall ha kvar ellallmänt, moraliskt och ekonomiskt ansvar för barnet? Detta är i så fall enförsämring för barnet och kan ej tillstyrkas av tingsrätten. - För alt försökaundanröja nu rådande förvirring beträffande uttrycket vårdnad föreslårtingsrätten att det ersätts med "vårdnadsansvar". Prop.1981/82:168 63 I denna del inleds betänkandet med ännu ett förslagangående en terminologisk förändring: begreppet "vårdnad" skulleutbytas mot "föräldraansvar". Tingsrätten menar för sin del attrelativt tungt vägande skäl bör anföras om man skall byta ut en juridisk term,som hunnit bli tämligen väl inarbetad såväl hos jurister som hos allmänheten.Tingsrätten kan inle finna att de skäl som i detta fall anförts är specielltövertygande; om man vill betona föräldrarnas ansvar för sina barn framstår välredan ordet "vårdnad" som en lämplig term - något som f. ö.utredningen själv påpekar (s. 61 nederst). Härtill kommer, all begreppet"föräldraansvar" förefaller direkt olämpligt åtminstone i densituationen all en av föräldrarna skills från "föräldraansvaret",något som väl även tyvärr får antas bli inte helt ovanligt.Vederbörande förälder skulle då lätt kunna få uppfattningen att han eller honhelt och hållet berövats ansvaret för barnet. Utredningen synes i övrigahänseenden med all rätt vilja motverka uppkomsten av en sådan uppfattning.Tingsrätten avstyrker förslaget i denna del och kommer fortsättningsvis altanvända begreppet "vårdnad" då utredningens förslag om"föräldraansvar" diskuteras. Länsrätten delar utredningens uppfattning (5.2.1.3) attdet i vissa situationer kan vara mer ändamålsenligt att till föräldraansvarigutse annan person än den särskilt förordnade förmyndaren. Länsrätten utgåremellertid från alt förmyndaren i normalfallet även är föräldraansvarig elleren av två personer, t. ex. fosterföräldrar, som har gemensamt föräldraansvar.Länsrätten tillstyrker således utredningens förslag i detta avseende. Uttrycket vårdnad infördes och får anses inarbetatoch väl känt. Enligt utredningen betonar uttrycket något positivt, nämligenomsorgen om och ansvaret för barnet. delar denna uppfattning ochavstyrker ändring av uttrycket till "föräldraansvar". Om föräldrarnasansvar för barnet önskas ytterligare betonat är "vårdnadsansvar" attföredra. Uttrycket föräldraansvar har bl. a. den nackdelen att förälder sominte har eller fråntas föräldraansvaret kan få känslan att inle ha något ansvaralls som förälder. Alt ordet vårdnad byts ut mot föräldraansvar tillstyrks avsocialstyrelsen. Föräldraansvar uttrycker bättre innebörden i begreppet än vadvårdnad gör. Dessutom kommer man ifrån den begreppsförvirring som f. n. råder.Förväxling av begreppen rättslig vårdnad och faktisk vårdnad förekommernämligen alltför ofta. Med del föreslagna uttrycket blir det lättare allklargöra skillnaden i innebörden av de båda begreppen. Att endast en person kan ulses till vårdnadshavare i defall föräldrarna inte har vårdnaden måste anses som en brist i nuvarandelagstiftning. är ju vårdnadshavaren gift eller sammanboende mednågon som Prop.1981/82:168 64 upplever sitt ansvar för barnet lika starkt som vårdnadshavaren gör. Bilaga 3 tillstyrker därförutredningens förslag, att till föräldraansvariga för ell barn skall kunnaförordnas två personer gemensamt, även om ingen av dem är biologisk föräldertill barnet. Inledningsvis vill RSV la upp en terminologisk fråga.Ullrycket "vårdnad" har ersatts med "föräldraansvar".Inneborden av uttrycket "vårdnad" har för många människor inte varithelt klar. Det har, som utredningen påpekar, rått en viss begreppsförvirringbeträffande "rättslig vårdnad" och "faktisk vård". Men RSVvill ifrågasätta lämpligheten av det i stället för "vårdnad" valdauttrycket "föräldraansvar". Utredningen har visserligen tänkt sig altföräldrarna i större utsträckning än tidigare skall ha föräldraansvaretgemensamt men det kan ofta förekomma fall när föräldraansvaret anförtros endastden ene av föräldrarna. Den andre föräldern har dock även i sådana fall ettekonomiskt ansvar för barnets uppehälle och utbildning. Alt då tala om alt"föräldraansvaret" endast åvilar en av föräldrarna kan hos den andreskapa en negativ inställning till att fullgöra det ekonomiska ansvaret.Föräldrarna bör uppmuntras att gemensamt känna ansvar för sina barn även om debefogenheter att bestämma för barnet som följer med den rättsliga vårdnadenligger hos en av föräldrarna. Eftersom både den nuvarande termen vårdnad och denföreslagna termen föräldraansvar från olika synpunkter kan kritiseras börenligt RSV:s mening annan benämning användas. Ordet "föräldraomsorg"för tanken till "omsorg om föräldrar". Ordet"barnomsorg" är redan taget i anspråk för vissa samhällsfunktionerenligt lagen 1976:381 om barnomsorg. Del bästa kan vara att lagfästa uttrycket"rättslig vårdnad" eller "legal vårdnad" som torde användasganska allmänt bl. a. av myndigheter just för att allmänheten inte skallförväxla vårdnad i juridisk mening med den faktiska vården. Att ordet vårdnad utmönstras ur lagstiftningen finnerlänsstyrelsen väl motiverat, då detta ofta sammanblandas med ordet vård. Denföreslagna benämningen föräldraansvar är bättre. Den medför dock en påtagligolägenhet i de fall dä endast en av föräldrarna har föräldraansvaret. Den andrekallas ju alltjämt förälder men faller alltså utanför begreppet föräldraansvar. Utredningen föreslår att begreppet vårdnad utmönstras. Sommotiv anförs dels att "föräldraansvar" på ett bättre sätt uttryckeratt förälder (eller motsvarande) har ansvar för sitt barn i den omfattninglagen anger dels att begreppet vårdnad ofta har sammanblandats med faktiskvård. Jag vill liksom utredningen betona att förälder (eller motsvarande) skallansvara för att barnels behov tillgodoses i den omfattning lagen kräver, menjag är tveksam till begreppet föräldraansvar, då det finns risk för alt detförväxlas med ell allmänt ansvar som alla föräldrar känner eller antas kännaför sina barn. Risk finns för tolkningen att föräldraansvar automatisktinträder i och med föräldraskap. Prop.1981/82:168 65 Begreppen vårdnad och vård har ibland vållat oklarheter,men vårdnad Bilaga 3 har ändå både juridiskt och i allmänt språkbruk fåttstarkt fotfäste. Om begreppet vårdnad skall utmönstras bör det nog ersättasmed ett klarare begrepp än föräldraansvar. Jag tror alt begreppetföräldraansvar kan ge upphov fill mera oklarheter än vad vårdnad gör i dag.Kunde man kanske behålla ordet vårdnad, men med tillägget - ansvar =vårdnadsansvar för att bättre beskriva ansvaret gentemot barnen? 3.1.11 , juridiska fakultetsnämnden Den nuvarande termen "vårdnad" har åstadkommitbegreppsförvirring beträffande rättslig och faktiskt vårdnad. a. av det skälet att termen i fråga utbytes mot termen"föräldraansvar" - en term som möjligen hämtats från det år 1977avlämnade norska belänkandet Lov om barn og foreldre (barneloven). Denföreslagna termen skulle enligt utredningen på ett bättre sätt än vårdnadbetona båda föräldrarnas ansvar gentemot sina barn, även när föräldrarna leyeråtskilda. Om man i begreppet "föräldraansvar" lägger ininle blott det rättsliga föräldraansvaret utan även det mera allmänna moraliskaföräldraansvar som väl varje förälder bör känna - jämför f. ö. förslagetsdefinition av begreppet föräldraansvar i kap. 6 där det bl. a. sägs attföräldraansvarels innebörd är att barnet "har rätt till omsorg, trygghetoch förståelse" - kan även denna term vålla begreppsförvirring. Om man ibegreppet föräldraansvar inkluderar del moraliska ansvaret synes det dessutomstötande att en förälder skall kunna befrias härifrån. är dockäven av följande skäl negativt inställd till förslaget all införa termenföräldraansvar.