prop · G503208 · 1981-12-31 00:00:00 — omNordiska ministerrådets allmänna budget för m.m.; Regeringenföreslår att antaga de förslag som har upptagits i bifogade utdrag avregeringsprotokoll. Ipropositionen begärs medel för alt betala andel av kostnaderna förden verksamhet, som finansieras över Nordiska ministerrådets allmänna budgetför . Den allmänna budgeten omfattar inle del nordiska kultursamarbetetför vilket en särskild budget finns. 1 1981/82. Kartong:S. 1, underskriften Står: till: Prop.1981/82:208 2 Närvarande; statsrådet , ordförande, och statsrådenWikström, , , , , , , , ,, Elmstedt, Tilländer Proposition om Nordiska ministerrådets aUmänna budget förår 1983 m.m. 1981/82:100 (bil. 14 s. 19) har regeringenföreslagit all, i avvaktan på särskild proposition i ämnet, tillNordiska ministerrådets aUmänna budget för /83 beräkna ettförslagsanslag av . Jag avser nu att ta upp denna fråga. inrättades genom enrevision av den är 1962 ingångna samarbetsöverenskommelsen mellan de nordiskaländerna (). ingicks ett avtal mellan denordiska länderna om upprättande av Nordiska ministerrådels sekretariat i Oslo.Upprättandet av ministerrådssekretariatel godkändes för del (prop. 1973: 121, UU 13, rskr 245). Verksamheten vidsekretariatet inleddes den . I samband med upprättandet av sekretariatet skapades enbudget för den del av ministerrådets verksamhet som administreras avsekretariatet. Nordiska ministerrådels allmänna budget, omfattarinte det nordiska kultursamarbetet, för vilket ministerrådet i sammansättningenkultur- och undervisningsministrarna fastställer en särskild budget. Denomfattar inte heller de gemensamma nordiska biståndsprojekt i somfinansieras över de nordiska ländernas biståndsbudgetar och inte hellersamarbetet genom Nordiska investeringsbanken som upptas under den sjundehuvudtiteln. omfattar ministerrådets allmänna budgetett kalenderår. Medel för verksamheten anvisades av den21 (prop. 1980/81:182, UU 27, rskr 364). Prop.1981/82:208 3 Enligtreglementet för Nordiska ministerrådets budgetar (den allmänna budgeten ochkulturbudgeten), beslutat av (samarbetsministrarna) och (kultur- och undervisningsministrarna),fastställer ministerrådet budgeten under förbehåll av de nationellaparlamentens godkännande. Reglementet gäller från den . Den24 fastställde (samarbelsminis-trarna) denallmänna budgeten för . hade överläggningar om budgetensomfattning och om prioriteringar hållits mellan samarbetsministrarna ochNordiska rådets budgetkommitté. har faststäUt innebär för svensk del bl.a. attförslag inte kan föreläggas inom den tid under vilken propositionernormalt ska lämnas till . Motsvarande gäller för budgeten för detnordiska kultursamarbetet. Idet följande redogör jag närmare för ministerrådets allmänna budget för år 1983och vissa frågor som ansluter till den. Chefenför har tidigare denna dag anmält frågan om detnordiska ministerrådets kulturbudget för . Ensammanfattning av det nordiska samarbetet inom ministerrådetsverksamhetsområde bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 1. Enmera utförlig redogörelse för det nordiska arbetet har lämnats i den berättelserörande det nordiska samarbetet som ministerrådet har överlämnat till . En översikt över ministerrådels budget för bör fogas tillregeringsprotokollet i detta ärende som bilaga 2. Detnordiska samarbetet har fortlöpande byggts ut till att omfattai stort sett alla samhällsområden. Detta gäller såväl samarbetet mellanregeringarna som den faktiska ekonomiska integrafionen på företagsplanet ochpå den internordiska handelns område. Det omfattande och djupgående samarbetethar förverkligats utan någon betydande byråkratisk överbyggnad. En given utgångspunktär att vi alla Qänar på att nationella aktiviteter samordnas så att vigemensamt kan dra nytta av resultaten. Därmed utnylQas också resursernaeffektivare. En god gmnd har därmed skapats för att de nordiska länderna isamverkan skall kunna möta de utmaningar de ställs inför i dagens svåraekonomiska läge. Samfidigt ställer detmångfacetterade nordiska samarbetet stora krav. Debatten i såväl Nordiska rådetsom i har i avsevärd omfattningkretsat kring prioriteringsfrågor och om hur arbetet kan effektiviseras. Ettuttryck härför är bl.a. de allmänna riktlinjer för det fortsatta samarbetet pådet ekonomiska området inför Prop.1981/82:208 4 1980-taletsom samarbetsminislrarna fastställde i . I dessa konstateras bl.a.att den utdragna lågkonjunkturens effekter på sysselsättningen ställer detnordiska ekonomiska samarbetet inför nya frågeställningar. En av de viktigasteuppgifterna blir all förbättra den internationella konkurrenskraften hos denordiska ländernas näringsliv. I första rummet är detta en uppgift för dennationella politiken i varje nordiskt land men en önskvärd utveckling kan ocksåfrämjas genom samnordiska åtgärder. Att utveckla till en verklighemmamarknad är en viktig del av det sysselsättningsskapande ekonomiskasamarbetet. Enväsentlig fömtsättning för att skall kunna utvecklas till en verklighemmamarknad är att den rättsliga miljön i vilken företagen verkar harmoniserasså mycket som möjligt. I samarbetet på lagstiftningens område har särskildvikt fästs vid avtalsrätten - framförallt köplagarnas fören-hetligande. Ävenkonsumentskyddets område har ägnats särskild uppmärksamhet. Enserie åtgärder har vidtagits för att undersöka möjligheterna att undanröjahinder för industriellt samarbete. Ett antal utredningar på detta område harslutförts . Nordiska ämbetsmannakommitténför ekonomiska och valutafrågor har utarbetat en rapport . Enarbetsgrupp under för industri- och energipolitikhar utarbetat en rapport . En expertstudiehar utförts på uppdrag av ministerrådssekretariatet rörande frågan om ennordisk aktiebolagsform. Dessa utredningar har överlämnats till arbetsmarknadensparter och de nordiska . De nordiskaindustriförbunden har även hemställt om att få ge synpunkter påskatteproblemafiken och frågan om en gemensam nordisk aktiemarknad. Samarbetsministrarna haräven vidtagit åtgärder för ett ökat nordiskt samarbete på exportfrämjandetsområde. Genom beslut och antogsamarbetsministrarna ett program för detta samarbete omfattande: Samarbetemellan de nordiska ländernas utrikesrepresentationer och mellan deexportfrämjande organen ifråga om projektbevakning i utvecklings- och statshandelsländersamt vid de internationella utvecklingsorganisationerna . Samarbetemellan de nordiska ländernas exportfrämjande organ i syfte att bl.a. förmedlainformation om samarbetsintresserade nordiska företag. Samordningav ländernas exportkreditsystem och exportkrcditvillkor Prop.1981/82:208 5 samttillskapande av nordiska exportkreditramar, aUt i syfte att skapa en enhetliginköpsregion i . Inrättandetav en nordisk projektexportfond för vilken medel motsva rande 6 milj. norska kronor har reserverats i ministerrådets allmänna budget. - Inrättandet av s.k.nordiska projektinvesteringsslån i anslutning till den . Nordiska investeringsbanken med en utlåningsram på 350 milj. speciella dragningsrätter(SDR) dvs. Projektinvesteringslånenskall utgöra ett komplement fill den totalfinansiering ett projekt kräver dvs.att vid sidan av rena leveranser som finansieras genom reguljäraexportkrediter, finansiera infrastmktur, fast räntekapital, ränta under uppbyggnadsfiden,utbildningskostnader etc. Lånen är främst avsedda för men även för bl.a.statshandelsländer med god kredit värdighet. Projekfinvesteringslånen äravsedda för finansiering av investeringsprojekt med nordiskt intresse. Godkännandetav garantiansvaret för del gentemot Nordiska investeringsbanken förprojektinvesteringslånen har underställts (prop. 1981/82:176). Industriministrarnahar antagit en arbetsplan för sitt arbete. I planen ingår bl.a.riktlinjer för teknisk forskning och utveckling samt åtgärdsförslag för attfrämja industriellt samarbete och förelagsetablering över gränserna i . Iplanen nämns samarbetsområden såsom småföretagsfrågor, multinationellaföretag, resurspolitik, exportkreditproble-mafiken och internationellindustripolitik. Iriktlinjerna för det ekonomiska samarbetet framhålls bl.a. att en fortsatttillgång och utveckling av avancerad teknologi är ett livsvillkor för högutveckladeindustriländer som de nordiska och att de framlida samarbetsmöjligheterna pådetta område bör utvecklas särskilt när del gäller teknisk forskning och utveckhng.Ett viktigt samarbetsinstrument i delta sammanhang är den nordiskaindustrifonden. Fonden har i ministerrådets budget för fått en höjningav anslaget till 30 milj. svenska kronor från nuvarande nivå på ca 20 milj.svenska kronor. Det är glädjande att kunna konstatera att intresset förnordiskt samarbete rörande forskning och utveckling har ökat betydligt under desenaste åren. I fondens verksamhet har detta avspeglat sig i ökad efterfråganpå fondens medel. Det är även angeläget att fonden själv kan ta initiativ tillprojektsamarbete inom områden där speciella förutsättningar för nordisktsamarbete anses föreligga. Exempel härpå är elektronikområdet. Ävenpå det energipolitiska området har en arbetsplan antagits av ministerrådet. Påbasis av riktlinjer som antogs av energiministrarna , har en arbetsplanfastställts för samarbetet på det energipolitiska området inklusive energiforskningsområdet.Planen täcker frågor såsom energihushållning, energisystemanalys, förnybaraenergikällor, alternativa drivmedel, energiforskning, kol, olja och naturgas,säkerhetsaspekter i fråga om 1981/82:208 6 atomenergioch nordiskt samarbete i internafionella energipolifiska frågor. Jag anser detväsentligt att detta samarbete drivs vidare i syfte att på bästa sätttillvarata energiresurserna inom vår egen region och att söka utveckla och introduceranya och förnybara energikällor. Härigenom kan vi skapa en stabilare gmnd förvår ekonomiska utveckling. Samarbetetpå energiområdet har karaktäriserats av att parallellt med arbetet på ettvidare nordiskt plan ett samarbete har utvecklats melllan två eller fleranordiska länder. Jag anser inte att detta bilaterala samarbete strider moteller utgör ett hinder för det vidare nordiska samarbetet. Snarare kan dennaform för samarbete mellan två länder på vissa områden vara mer ändamålsenlig.En sådan form kan också leda till en förstärkning av det fortsatta nordiskasamarbetet. Användningenav datateknologi inom industrin breder ut sig snabbt. Automatiseringen medföromställningsproblem för såväl näringsliv som sysselsättningen. I början av år1981 tillsatte ministerrådet efter rekommendafioner från en arbetsgmpp,den s.k. datateknologi-gruppen, med uppgift att skyndsamt inleda ettutvecklingsarbete i fråga om datateknikens effekter på näringsliv,sysselsättning och arbetsmiljö. Data-teknologigmppen har delat upp sitt arbetei två etapper. Denförsta utredningsetappen, som redovisades i en delrapport ,omfattar dels vissa förslag till styråtgärder, dels förslag vad gällerforsknings- och utrednings- samt informafions- och utbildningsverksamhet. Idenna utredningsetapp redovisas även en kartläggning och sammanfattande analysav i de nordiska länderna existerande styråtgärder samt forsknings- ochutredningsverksamhet inom datateknologiområdet. Denandra utredningsetappen kommer att koncentreras på för samordnadeförslag då det gäller styråtgärder samt forsknings- och utredningsverksamhet.I denna etapp kommer även frågeställningar kring eventuellt samnordisktagerande på internationellt plan all behandlas. Utredningsetappen avsesresultera i en slutrapport från datateknologigmppen . Ettannat viktigt steg för att åstadkomma en mera effekfiv resursanvändning ärministerrådets beslut att upprätta ett forskningspolitiskt råd. De nordiskaländernas statsministrar gav i uppdrag attta inifiativ fill ett ökat nordiskt forskningssamarbete. Efter ett omfattandeutredningsarbete och behandhng av frågan i är ministerrådetsbeslut om upprättandet av det från ochmed det första resultatet av detta arbete och ett viktigt led iuppföljningen av statsministrarnas initiafiv. Rådets uppgift skall vara attskapa överblick över all offentlig FoU-verksamhet i , i såvälgrundforskning som tillämpad forskning samt att ge råd till ministerrådetbeträffande långsiktiga forskningspolitiska prioriteringar.Forskningssamarbetet har tidigare denna dag behandlats av chefen för utbildningsdepartementeti samband med att propositionen om Nordiskt kultursamarbete m.m. anmälts. 1981/82:208 7 Enannan fråga som spänner över flera ämnesområden är förslaget om ett nordisktradio- och TV-samarbete via satellit m.m. Även denna fråga behandlas i nyssnämnda proposition. Gmndenför vår välfärd är sysselsättningen. I välfärdssamhällen som de nordiska ingårfull sysselsättning som ett betydelsefullt mål för den ekonomiska politiken.Detta är också målsättningen för den nordiska överenskommelsen om gemensamarbetsmarknad, som föreligger i reviderad form. Den höga arbetslösheten iNorden inger oro. uppgick arbetslösheten i till närmare600000 personer. Läget är särskih kritiskt för ungdomen. Arbetslösheten måstenaturligtvis i första hand bekämpas genom nationella åtgärder men jag ärövertygad om att samordning och erfarenhetsutbyte bidrar till att göra insatsemamer effektiva. Revisionenav konvention om en nordisk arbetsmarknad innebär attöverenskommelsen kunnat byggas ut med nya bestämmelser om ekonomisk och socialtrygghet vid flyttning samt nordiska medborgares likaberättigande på dennationella arbetsmarknaden. I detta sammanhang vill jag även nämna att ettministerrådsförslag om nordiskt samarbete inom den yrkesinriktaderehabiliteringen och arbetsmarknadsutbildningen framlades vid Nordiska rådetssession och därefter undertecknades i . Genomen regionalt balanserad ekonomisk utveckling i kan nettoflyttningenmellan länderna även motverkas. Det nordiska regionalpoUtiska samarbetet ärdärför av mycket stor betydelse. En uppföljning av handlingsprogrambehandlades av (de för regionalpolitiken ansvarigaministrarna) . Enligt ministerrådets beslut läggs stor vikt vidgränssamarbetet. Samarbetet på och i Västnorden (, Färöarnaoch ) föreslås få högsta prioritet. Försöksverksamheten med s.k.regionallån genom Nordiska investeringsbanken, som påbörjades ,föreslås bli förlängd . Påsocial- och hälsovårdsområdet lade ministerrådet fram ett förslag till revideratprogram för det nordiska samarbetet. har samarbetet förtshuvudsakligen på hälso- och sjukvårdsområdet. har detta.också inriktats på problemen kring en rättvis fördelning av social ochmateriell trygghet i samhällen med låg tillväxt. Vid ett särskilt ministerrådsmötei februari enades de nordiska justitieministrarna och social- ochhälsovårdsministrarna om att intensifiera samarbetet på narkotikaområdet. Ävenvid årets rådssession ägnades narkotikafrågorna stort intresse. Vadavser jämstäUdhetsfrågor lade ministerrådet fram ett förslag om ett revideratprogram på jämställdhetsområdet. I programmet definieras jämställdhetsbegreppetoch som huvudområden för jämställdhetsarbetet anges arbetslivet, familje- och socialpolifiken,utbildning, bostads- och samhällsplanering samt deltagande i det politiskalivet och samhällel i övrigt. 1981/82:208 8 Motbakgmnd av att det nu är böljade sinverksamhet har samarbetsministrarna ansett tiden mogen att göra en allmänöversyn av samarbetsformerna för och ministerrådets verksamhet.Del finns därför skäl alt se om arbetsformerna bättre kan anpassas fill denutveckling som ägt rum. Det gäller bl.a. att finna den rätta balansen mellanNordiska rådets och ministerrådets verksamhet så att ett effektivast möjligastsamspel kan åstadkommas mellan dessa två organ så att våra resurser kankoncentreras på prioriterade områden. Fråganom en allmän översyn av organisations- och samarbetsformerna i det nordiskasamarbetet kommer att diskuteras mellan och . Frånparlamentarikersidan har det framförts önskemål om att på etttidigare stadium skall dras in i budgetprocessen för att därigenom ge detbättre möjligheter att påverka prioriteringarna. En arbetsgrupp arbetar redanmed att undersöka de tekniska möjligheterna för en ökad medverkan ibudgetproceduren för nordiska rådels organ. Underåret har en översyn av det organisatoriska förhållandet mellan de två nordiskaministerrådssekretariaten slutförts av en av ministerrådet särskilt tillsattgrupp, den s.k. . Kommittén konstaterar attantalet frågor i det nordiska samarbetet som faller inom båda sekretariatensansvarsområden successivt ökar. Det gäller frågor som t.ex. radio- och TV-samarbete,forskning, datateknik, yrkes- och vidareutbildning, ungdomsarbetslöshet m.m. Kommitténförutser att övergångstiden vid en sekrelariatssammanslag-ning kan blikomplicerad. Kommittén anser därför att en sådan knappast är befogad om detnordiska samarbetet kommer att bibehållas på mer eller mindre oförändradambitionsnivå . I detta fall föreslår kommittén en serieåtgärder för att de två sekretariaten i större utsträckning skall göras gemensam sekretariatsresurs för ministerrådet i alla sammansättningar. Om denordiska ländernas regeringar däremot avser att vidareutveckla det nordiskasamarbetet , anser kommittén att starka skäl talar för ensammanslagning av de två sekretariaten. Utredningendiskuterades vid ett möte mellan kultur-ochsamarbetsministrarna. Enighet uppnåddes om att inte nu föreslå en sammanslagningav de två ministerrådssekrelariaten utan att i stället förorda att åtgärdervidtas för ett effektivare samarbete mellan de två sekretariaten. Denordiska parlamentarikernas aktiva deltagande i det nordiska samarbetet är avstor vikt. Genom förslag och rekommendafioner till regeringarna ochministerrådet utövar de ett aktivt inflytande pä samarbetet och dessinriktning. Genom deras engagemang i detta arbete har det nordiska samarbeteten fast förankring i alla de nationella parlamenten. Den årliga sessionen, gemensammaregelbundet återkommande möten mellan utskot- Prop.1981/82:208 9 tenoch ministerrådet och värdefulla informella kontakter erbjuder regeringsrepresentanteroch parlamentariker nyttiga tillfällen till samråd. Jagär emellertid övertygad om att det nordiska samarbetet skulle kunna förankrasbättre i de nordiska länderna genom en livligare debatt om nordiska frågor i denationella parlamenten. Jag tror att vi i ofta tar resultaten av detnordiska samarbetet som självklarheter. Kontaktenmed arbetsmarknadens parter och representanter för näringslivet är ocksåbetydelsefull i det nordiska samarbetet. Diskussionerna meUan de ansvarigaministrarna och parterna har framförallt gällt områdena arbetsmarknad,industripoUtik, arbetsmiljö och socialpolitik. Enligt min mening skulle dennakontakt kunna förbättras. Härigenom skulle de erfarenheter och den stimulanssom dessa kan skänka det nordiska samarbetet bättre kunna utnylQas. Detta kanexempelvis ske genom att skapa en rådgivande kommitté efter förebild från andrainternationeUa organ som t.ex. EFTA. Betydelsefullaför det nordiska samarbetet är likaledes de nordiska kontakterna genomfolkrörelserna och verksamhet som väsentligt har bidragittill att stärka medborgarnas känsla av nordisk samhörighet. Jag anser detviktigt att våra folk hålls underrättade om det nordiska samarbetets syften ochpraktiska resultat genom en effektiv informafion. Det är en angelägen gemensamuppgift för ministerråd och parlamentariker. Jagövergår nu fiU att behandla budgeten för . Omfattningenav ministerrådets allmänna budget har vuxit från 6 milj. norska kronor år 1974till 130,3 milj. norska kronor . Budgeten som har fastställts för år1983 uppgår till 150,2 milj. norska kronor vilket innebär en total ökning medca 15,jämfört med budgeten för . Den reella ökningen utgör 10,. Densvenska regeringen ser den nordiska budgeten som ett betydelsefullt instrumentför att i gemenskap ulföra för de nordiska länderna angelägna uppgifter.Nordiskt samarbete består i hög grad i att samordna nationella aktiviteter somalla nordiska länder har glädje av. Den nordiska budgeten skall ses som ettsätt att effektivare utnyttja de samlade nationella resurserna genomarbetsfördelning och gemensamt ekonomiskt ansvar för uppgifter som ligger i denordiska ländernas intresse. Detnordiska samarbetet kostar de nordiska länderna mindre än en promille avde sammanlagda statsutgifterna. Jag anser dock inte att den nordiska budgetendärför nödvändigtvis måste öka kraftigt. De egentliga resurserna för detnordiska samarbetet är ju mångdubbelt större eftersom många projekt finansierasäven med nationella anslag. Jag vill snarare se de gemensamma nordiska medlensom ett sätt att initiera och hålla samman nordiska samarbetsprojekt. Denhuvudsakliga finansieringen bör ske genom att nafionella myndighetertillskjuter egna medel. Villigheten att anslå nationella medel blir då ettslags test på att den nordiska prioritering-t2 1981/82. Prop.1981/82:208 10 enöverenstämmer med de nafionella prioriteringarna och att projekten verkligenblir relaterade tiU de faktiska behoven. För svensk del kan detta också skegenom att avräkning i vissa fall sker på nationella anslag. Nyasamarbetsområden har fortlöpande fillkommit . Det har visat sigsvårt att rymma dessa inom oförändrade budgetramar, då del gällt attvidmakthålla det redan väletablerade samarbetet på en meningsfull nivå.Statsministrarna uttalade vid mötet i att i denmån de nordiska ländema enas om nya samarbetsområden av mer betydandeomfattning, måste finansieringen härav i allt väsentligt ske genom fillskott fillden nordiska budgeten. Denna uppfattning kommer fill uttryck i budgeten för år1983. Ministerrådethar efter överläggningar med budgetkommittéenats om en budget för på 150,2 milj. norska kronor vilket är en ökningi förhållande med ca 19,9 milj. norska kronor. Av utgifterna avsesen del täckas genom ministerrådets inkomster av räntor ochavgifter som de anställda vid ministerrådssekretariatet har att erlägga istället för norsk inkomstskatt. Kostnaderna för nordiska hälsovårdshögskolan iGöteborg förskolleras av ministerrådet och fördelas året efler påmedlemsländerna i förhållande till andelen utnytQade elevplatser. Sammanlagtberäknas ministerrådets intäkter fill 11,1 milj. norska kronor. Återstoden139,1 milj. norska kronor avses bli täckt genom bidrag från de nordiska länderna. Ävutgifterna utgör 23,3 milj. norska kr. medel för administration och andrautgifter, 75,7 milj. norska kronor medel för institutioner och 51,2 milj.norska kronor medel för projekt. Anslagenför administration och andra utgifter har i budgeten upptagits fill ca 23,3milj. norska kronor mot 21,1 milj. norska kronor för . För det nordiska Qänstemannaulbyletsom fortsätter att utvecklas (prop. 1981/ 82:100 bil. 3 s. 17) har avsatts770000 norska kronor. Demedel som upptagits för administration och andra utgifter avser främstkostnaderna för ministerrådssekretariatel i . Dessa kostnader beräknas ökafrån 15,9 milj. norska kronor fill 17,9 milj. norska kronor. Ökningen berorfrämst på beräknade löneökningar för personalen och andra kostnadshöjningar.Dessutom avses personalen utökas med två sekreterare. Sekretariatets personaluppgår därmed till sammanlagt 45 personer. Ettarbete bedrivs med syfte att harmonisera de skilda ekonomiska förvaltningsieglementensom gäller vid sekretariaten. Överiäggningar i detta ärende pågår med denordiska statliga revisionsorganen. InstUutionsbudgetenökar frän 66 milj. norska kronor till 75,7 milj. norska kronor . budget skapades, finansierades de flesta gemensamma nordiskainstitutioner direkt genom nationella bidrag i olika former. Genom att föra indessa institutioner på den allmänna budgeten skapas en större överskådlighetoch bättre redovisning av det Prop.1981/82:208 11 Det ger också bättre förutsättningar för en prioritering ochsamordning av de olika samarbelsområdena saml bidrar lill rationalisering. Ensådan överföring är i överensstämmelse med önskemål från Nordiska rådet.Motsvarande åtgärder har redan genomförts inom kulturområdet. fattadesamarbetsministrarna beslut om en serie åtgärder för ett ökat nordisktsamarbete på exportfrämjandels område. led i detta samarbete avserupprättandet av en gemensam nordisk projektexportfond.