prop · G503192 · 1981-12-31 00:00:00 — Jag har därför förordat en lösningenligt vilken föreskrifter som innebär ändring av det ändamål för vilket denkyrkliga egendomen är avsedd skall meddelas genom lag, som stiftas på sammasätt som lagen om . Det innebär att lag med sådana föreskrifter sfiftaspå samma sätt som riksdagsordningens huvudbestämmelser och efter yttrande avkyrkomötet. Härigenom får alltså föreskrifter om den kyrkUga egendomensändamålsbestämning ett särskilt konsfitutionellt skydd. Med denlösning jag sålunda har förordat har jag ansett atf det saknas skäl för att ipunkt 9 övergångsbestämmelserna till regeringsformen behålla föreskriften omprästerskapets privilegier. Jag har därför föreslagit att 1981/82:192 41 I grundlagspropositionen aviseradejag att jag för regeringen skulle lägga fram ett förslag om att avskaffaprivilegiebestämmelserna. 1 enlighetmed vad jag sålunda har anfört i grundlagspropositionen föreslår jag nu ensärskild lag om upphävande av det forna prästeståndets privilegier, förmåner,rättigheter och friheter. 1 enlighet med vad jag nu har anfört har inomkommundepartementet upprättats förslag till 1. lag om , 2. lag omkyrkomötet, 3. lag om ändringi lagen (1936:567) om domkapitel, 4. lag omupphävande av det forna prästeståndets privilegier. Förslagen under 1. 2. och4. har utarbetats i samråd med chefen för Den lag om som föreslås bygger på deförslag till grundlagsändringar som har lagts fram i propositionen om formernaför den kyrkliga lagstiftningen m. m. Lagen om skall enligtförslaget till grundlagsändringar stiftas på samma sätt som huvudbestämmelsernai riksdagsordningen. Innan lagen stiftas skall yttrande av kyrkomötet inhämtas. Enligtgrundlagsförslaget skall grundläggande föreskrifter om somtrossamfund och om kyrkomötet meddelas i lagen om . Om normgivningskompetensskall delegeras till kyrkomötet skall en sådan delegation ske genomföreskrifter i lagen om . Enligt grundlagsförslaget får i lagenom även meddelas grundläggande föreskrifter om prästerligatjänster, om stiftsmyndigheter och om den kyrkliga egendom som är avsedd försvenska kyrkans verksamhet. Vidare får det i lagen meddelas andra ängrundläggande föreskrifter om kyrkomötet. I vad mån bestämmelser i desistnämnda ämnena skall tas in i lagen om eller i annan lag fårdelvis bli beroende av å ena sidan behovet av skydd för bestämmelserna och, åden andra, behovet av att i smidiga former kunna ändra dem. Lagförslaget innehåller sammanlagt elva paragrafer ochinleds med en grundläggande bestämmelse om religiösa identitet.Vidare innehåller lagförslaget grundläggande regler om organisationsstruktur,om kyrkomötet och dess befogenheter samt om svenska 1981/82:192 42 Lagförslaget innehåller också enföreskrift varigenom viss normgivning delegeras till kyrkomötet. Slutligeninnehåller lagförslaget grundläggande regler om kompetenskrav för innehav avprästerliga befattningar. De sistnämnda reglerna finns nu intagna i punkt 9övergångsbestämmelserna till regeringsformen. 1§ är ett evangeliskt-lutherskttrossamfund. I paragrafen slås fast att är etttrossamfund med en evangelisk-luthersk kristendomsuppfattning. Svenska kyrkansbekännelse definieras närmare i 1 kap, 1 § kyrkolag, som innehållerbestämmelser om "den rätta kristliga läran". I lagrummet anges deurkunder efter vilka man har att avgöra vad som är den rena evangeliska läran.Vidare finns bestämmelser om läran och bekännelseskrifterna i 2 § 1809 årsregeringsform, vilken aUtjämt gäller enligt punkt 9 sjätte stycket övergångsbestämmelsernatill den nya regeringsformen. Bestämmelser härom finns också i 4 §successionsordningen. I dessa båda gmndlagsstadganden anges som ettkompetenskrav för att vara statschef, att denne alllid skall "vara av denrena evangeliska läran, sådan som den, uti den oförändrade Augsbur-giskabekännelsen, samt mötes beslut av , antagen och förklaradär,,..". Paragrafensdefinition av som ett evangeliskt-lutherskt trossamfund gör inteanspråk på att vara en från teologisk synpunkt fullständig beskrivning avsvenska kyrkan som trossamfund. Det förhällandet att paragrafen inte merautförligt anger trosåskådning får inte uppfattas så att ennärmare bestämning av denna i författning skulle vara obehövlig. I likhet medvad som gäller bör officiella trosuppfattning närmarebestämmas. Det måsle sålunda finnas en preciserad rättsgrund för att t. ex.avgöra om en präst bekänner lära (jfr. 11 §). Enligt min meningbör det emellertid inte ankomma på staten att göra denna bestämning. En såvital och känslig fråga måste trossamfundet självt förfoga över. Det bör därförankomma på kyrkomötet att meddela närmare föreskrifter om svenska kyrkansbekännelse. En möjlighet härtill öppnas genom det till avlämnadegrundlagsförslaget och den i 7 § föreslagna delegationsbestämmelsen (se vidare7 § 1). Genom sina församlingar upprätthåller en pådemokratisk grund uppbyggd riksomfattande verksamhet. församlingar och stiftsmyndigheteransvarar lokalt och regionalt för kyrkans verksamhet. Om församlingarna ochstiftsmyndigheterna finns särskilda föreskrifter. 1981/82:192 43 I paragrafen ges en grundläggande föreskrift om organisatoriska struktur, såvitt gäller den offentligrättsligtreglerade delen av verksamheten. I paragrafen hänvisas till att det finnssärskilda föreskrifter om församlingarna och om stiftsmyndigheterna.Föreskrifter om församlingarna finns bl. a. i punkt 9 övergångsbestämmelsernatill regeringsformen och i lagen (1961:436) om församlingsstyrelse.Stiftsmyndigheterna, dvs, biskopsämbetet, domkapitel och stiftsnämnd, reglerasbl, a, i lagen (1936:567) om domkapitel och i lagen (1970:939) om förvaltningav kyrklig jord, Kyrkomötet består av valda ombud för . Dethar tvåhundrafemtioen ledamöter. För ledamöterna skall finnas ersättare. Endast den som fillhör och som är myndigkan vara ledamot av kyrkomötet eller ersättare för ledamot. Paragrafen innehåller vissa grundläggande föreskrifter omkyrkomötet och dess sammansättning. Vidare innehåller paragrafen grundlägganderegler om kompetensvillkor för ledamot och ersättare. I förstastycket anges att kyrkomötet består av valda ombud för . I sakinnebär definitionen av kyrkomötet ingen ändring i förhällande till vad som nugäller enligt punkt 9 övergångsbestämmelserna till regeringsformen och 1 §kyrkomötesförordningen. Definifionen ansluter till den som återfinns i detförslag till ändringar av punkt 9 övergångsbestämmelserna till regeringsformensom regeringen i propositionen om formerna för den kyrkliga lagstiftningen m. m.nyligen har förelagt . Kyrkomötet har enligt första stycket 251 frittvalda ledamöter. Kyrkomötet består av 96 ledamöter, varav 39 prästerliga pmbudoch 57 lekmannaombud. De prästerliga ombuden är dels biskoparna i stiften, dels26 valda ombud för stiften. I enlighet med vad jag har anfört i den allmännamotiveringen (2. 2) bör den nuvarande kategoriklyvningen mellan prästerligaombud och lekmannaombud avskaffas. Kyrkomötet bör i enlighet med kommitténsförslag i stället bestå av endast fritt valda ledamöter. Härigenom färkyrkomötet en bredare förankring och en mera demokratisk uppbyggnad än f. n.Förslaget hindrar givetvis inte att biskopar eller präster väljs till ledamöterav kyrkomötet. Enligt första stycket skall det i likhet med vad som i daggäller också finnas ersättare för ledamöterna. 1paragrafens andra stycke anges grundläggande kompetensvillkor för att varaledamot och ersättare. Endast den som fillhör och som är myndigkan vara ledamot av kyrkomötet eller ersättare för ledamot. Svensktmedborgarskap eller viss hemvist är däremot inte kompetenskrav. Den föreslagnabestämmelsen har utformats så att bristande kompetens medför att en ledamoteller ersättare är obehörig att fullgöra sitt uppdrag. Den motsvaras av 3 §kyrkomötesförordningen. Prop.1981/82:192 44 Ledamöterna av kyrkomötet och ersättarna för dessa utsesgenom indirekta val. fill kyrkomötet förrättas . Varje valgäller för tiden från det att det nyvalda kyrkomötet har samlats till dess detnärmast därefter valda kyrkomötet samlas. Denna tid är kyrkomötets valperiod. Paragrafen innehåller grundläggande bestämmelser om valtill kyrkomötet och om kyrkomötets valperiod. I enlighet med vad som haranförts i den allmänna motiveringen (2. 2) föreslås aft de mera detaljeradereglerna om val till kyrkomötet tas in i en särskild lag om kyrkomötet. I likhet med vad kommittén har föreslagit bör ledamöternaav kyrkomötet och ersättarna för dessa t. v. utses genom indirekta val. Iparagrafens första stycke slås detta fast. Enligt nu gällande regler skall ombud för svenska kyrkanpå kallelse av regeringen sammanträda fill allmänt kyrkomöte vart femte år.Regeringen får dock sammankalla kyrkomötet oftare. Ombuden väljs till varjesammanträde. Ett betydelsefuUt inslag i den nu ifrågavarande reformen är attkyrkomötet i likhet med andra demokratiskt valda samhällsorgan får en treårigvalperiod. Detta förhållande är av så grundläggande natur för kyrkomötet attdet har ansetts aft en regel i ämnet bör tas in i lagen om . Iparagrafens andra stycke föreskrivs därför att val till kyrkomötet förrättasvart tredje år och att varje val gäller för tiden från det att det nyvaldakyrkomötet har samlats till dess det närmast därefter valda kyrkomötet samlas.Denna fid är enligt paragrafen kyrkomötets valperiod. Valperiodens längdansluter sig därmed till vad som gäller för bl. a. kommun-och kyrkofullmäktige. Biskoparna i stiften skall närvara vid kyrkomötetssammanträden och får deltaga i kyrkomötets överläggningar, men i beslutenendast om de är ledamöter av kyrkomötet. Paragrafen innehåller en grundläggande regel omkyrkomötets sammanträden. Vidare innehåller den bestämmelser om biskoparnasnärvaroplikt och yttranderätt vid kyrkomötets sammanträden. Med hänsyn bl. a. till kyrkomötets nya arbetsuppgifter ärdet angeläget aft det sammanträder oftare än f. n. I paragrafens första styckeslås fast att kyrkomötet sammanträder . Därmed finns det inte någotbehov av att inrätta det av kommittén föreslagna representantskapet. Någotbehov av aft utlysa urtima sammanträde föreligger inte heller. De närmareföreskrifter som kan behövas om när sammanträdena skall börja och om sammanträdestidernaslängd är inte av sådan karaktär atf de bör tas in i lagen om . 1981/82:192 45 Den nu föreslagna reformen innebär bl. a. aft biskoparnainte längre skall vara självskrivna ledamöter av kyrkomötet. De skall dockkunna väljas till ledamöter. Med hänsyn till biskoparnas särskilda ställningbör de, även om de inte är ledamöter av kyrkomötet, vara skyldiga att närvaravid kyrkomötets sammanträden. Denna skyldighet föreligger givetvis inte omnågon biskop har förfall. Såsom företrädare för läroämbetet bör biskoparnaockså ha rätt att deltaga i kyrkomötets överiäggningar. Detta är av särskildbetydelse när det gäller kyrkomötets behandling av ärenden som rör lära, böcker, sakrament, gudstjänst och övriga handlingar. Som jagtidigare har sagt föreslås nämligen inte att en särskild läronämnd inrättas.Mot bakgrund härav föreskrivs i paragrafens andra stycke att biskoparna istiften skall närvara vid kyrkomötets sammanträden. Enligt samma stycke fårbiskoparna även deltaga i kyrkomötets överläggningar, men i besluten endast omde är ledamöter av kyrkomötet. Kyrkomötet skall behandla ärenden som ellerregeringen överlämnar till kyrkomötet samt kyrkliga ärenden som väcks av någonav kyrkomötets ledamöter genom motion eller av organ som enligt lag hartillsatts av kyrkomötet. Kyrkomötet får besluta i frågor som anges i grundlag elleri annan lag, I övrigt fär kyrkomötet besluta om yttranden och framställningartill regeringen. Paragrafen innehåller grundläggande regler om kyrkomötetsuppgifter och befogenheter. finns regler härom dels i punkt 9övergångsbestämmelserna till regeringsformen, dels i 1 § andra stycketkyrkomötesförordningen. Genom den föreslagna reformen får kyrkomötet en bredareförankring och en mera demokratisk uppbyggnad än f. n. Kyrkomötet kommeralltjämt att vara ett offentligrättsligt reglerat organ. 1 likhet med vad somgäller andra offentligrättsligt reglerade organ i samhället måste kyrkomötetsverksamhetsområde gentemot andra samhällsorgan avgränsas. En motsvarighet tillkompetensregeln i 1 § andra stycket kyrkomötesförordningen bör därför tas in ilagen om . I propositionen om formerna för den kyrkliga lagstiftningenm.m. föreslås att kyrkomötet även i fortsättningen skall medverka vid visslagstiftning som rör . Denna medverkan skall ske genom yttrandeeller samtycke. Yttrandet skall inhämtas före beslut. Om initiativtill ett lagstiftningsärende tas i skall således inhämtakyrkomötets yttrande innan fattar beslut i ärendet. Det normala tordeemellertid bli att regeringen inhämtar yttrande eller samtycke innan den avgerproposition till . Regeringen kan dessutom vid beredningen av ettärende önska inhämta kyrkomötets mening. Som en följd härav 1981/82:192 46 anges i paragrafens första stycke att kyrkomötet behandlarärenden som eller regeringen överlämnar till kyrkomötet. Enligtförsta stycket behandlar kyrkomötet också de kyrkliga ärenden som väcks genommotion av någon av kyrkomötets ledamöter. Motsvarande gäller enligt 1 §kyrkomötesförordningen. I den allmänna motiveringen (2.3.5) har jag förordat attdet för verkställighet av kyrkomötets beslut och beredning av ärenden som skallavgöras av kyrkomötet skall finnas en centralstyrelse, som väljs av kyrkomötet(jfr. 7 och 8 §§). Vidare har jag förordat ett beredningstvång icentralstyrelsen eller i utskott, som väljs av kyrkomötet, när det gällerärenden som eller regeringen överlämnar till kyrkomötet. Enligt minmening bör både centralstyrelsen och utskott som väljs av kyrkomötet få väcka förslagi kyrkomötet, 1 konsekvens härmed anges i första stycket att kyrkomötetbehandlar ärenden som väcks av organ, som tillsätts av kyrkomötet, I paragrafens andra stycke har tagits in en bestämmelse omkyrkomötets beslutsbefogenheter, I princip innebär den föreslagna bestämmelseningen ändring i förhållande till vad som gäller . Det reformeradekyrkomötet får således enligt det föreliggande grundlagsförslaget besluta omsamtycke eller yttrande i vissa lagstiftningsärenden. Med stöd av det bemyndigandesom lämnas i 7 § får kyrkomötet också meddela föreskrifter i vissa ämnen.Vidare får kyrkomötet enligt den särskilda lag om kyrkomötet som jag föreslårfatta vissa beslut, t. ex. om att tillsätta utskott, om antalet ledamöter iutskott m. m. Slutligen får kyrkomötet i likhet med vad som gäller i dagbesluta om yttranden och framställningar till regeringen. I paragrafen anges alltså de uppgifter och befogenhetersom kyrkomötet har såsom ett offentligrättsligt reglerat organ. Som jag haranfört i den allmänna motiveringen kan det inte komma ifråga att inom ramen förkyrkomötets offentligrättsligt reglerade verksamhet tillföra det uppgifter somi dag ligger utanför det lagreglerade området. Kyrkomötet kan inte heller såsomett offentligrättsligt organ handha andra uppgifter än sådana som anges igrundlag eller i annan lag. Kyrkomötet får genom kyrklig kungörelse meddelaföreskrifter i följande ämnen: 1, svenska kyrkanslära, 2, svenska kyrkansböcker, 3, svenska kyrkanssakrament, gudstjänst och övriga handlingar, 4, kollekter, 5, centralverksamhet för evangelisation, mission och övrigt utlandsarbete samt diakoni, 6, kyrkomötetsarbetssätt samt verksamheten hos organ som enligt lag får tillsättas avkyrkomötet. 1981/82:192 47 I propositionen om formerna för den kyrkligalagstiftningen m, m. har föreslagits att viss normgivning skall kunna delegerastill kyrkomötet. En förutsättning för att sådan delegation skall kunna ske äratt grundlagen medger det. I förslaget till ändringar i punkt 9övergångsbestämmelserna fill regeringsformen har därför tagits in enbestämmelse enligt vilken kyrkomötet med stöd av föreskrifter i lagen omsvenska kyrkan får genom kyrklig kungörelse meddela föreskrifter i vissasärskilt angivna ämnen. I förevarande paragraf ges del bemyndigande som detnyss nämnda grundlagsförslaget ger stöd åt. I enlighet med grundlagsförslagetskall kyrkomötets författningar betecknas kyrkliga kungörelser. Det ämnesområde som enligt punkt 1 förs över tillkyrkomötets normgivning är föreskrifter om lära. Härmed avsesfrämst sådanaföreskriftersom mptsvarardem som finns intagna i 1 kap, 1 §1686 års kyrkolag om "den rätta kristliga läran". Enligt punkt 2 skall kyrkomötet få meddela föreskrifter omsvenska kyrkans böcker, utfärdas bestämmelser om stadfästande avbibelöversättning, psalmbok, evangeliebok, kyrkohandbok och avregeringen efter hörande av kyrkomötet. Efter kyrkomötets hörande stadfästerregeringen också mässbok och koralbok. Enligt punkt 3 skall kyrkomötet vidare få meddelaföreskrifter om sakrament, gudstjänst och övriga handlingar.Det är fråga om föreskrifter som finns reglerade i kyrkolag eller iförfattningar som beslutas av regeringen. Sålunda finns t. ex. föreskrifter omvillkoren för delaktighet i kyrkans sakrament, dop och nattvard, liksombestämmelser om sakramentens yttre gestaltning bl. a. kyrkolag. Dengrundläggande regleringen av de allmänna gudstjänsterna finns i 1686 årskyrkolag samt andra lagar, som är av kyrkolags natur. Bestämmelser omkonfirmation finns i kyrkohandboken. kyrkolag finns bestämmelser omskriftermål och avlösning. Av de vigningsakter som förekommer inom behandlas biskops- och prästvigning kyrkolag. Föreskrifter omritualen för dessa och andra vigningsakter finns i kyrkohandboken. Ritualen förolika invigningsakfer, t. ex. invigning av kyrka, kapell, begravningsplats,altare, predikstol, dopfunt m. m. regleras i kyrkohandboken. I 1686 årskyrkolag finns de grundläggande bestämmelserna om invigning av kyrka och kapellför gudstjänstbruk. Enligt punkt 4 skall kyrkomötet få meddela föreskrifter omkollekter. Föreskrifter om kollekter finns bl. a. i kungörelsen (1953:739)angående kollekter (ändrad senast 1972:487), som har meddelats av regeringen.Regeringen beslutar för vilka insfitutioner och för vilka ändamål rikskollekterfår tas upp. Genom punkten 4 får kyrkomötet alltså kompetens att meddelaföreskrifter om kollekter och om för vilka institutioner eller ändamål kollekterfår tas upp. Genom punkt 5 får kyrkomötet meddela föreskrifter omcentral verksamhet för evangelisation, mission och övrigt utlandsarbete samtdiakoni. 1981/82:192 48 fråga om den verksamhet som bedrivs av de fyracentrala kyrkliga styrelserna, nämligen centralråd förevangelisation och församlingsarbete, ,styrelsen för i utlandet och diakoninämnd.Föreskrifter om den verksamhet som det här är fråga om finns i stadgarför de olika styrelserna, som fastställs av regeringen. Enligt punkt 6 skall kyrkomötet få meddela föreskrifter omkyrkomötets arbetssätt samt verksamheten hos organ som enligt lag fårtillsättas av kyrkomötet. Till en del motsvarar paragrafen 19 §kyrkomötesförordningen. Med stöd av denna föreskrift har kyrkomötet fastställtarbetsordning för det allmänna kyrkomötet. Genom den nu föreslagna bestämmelsenfår kyrkomötet även i fortsättningen kompetens att närmare reglera sittarbetssätt. Kyrkomötet föreslås genom paragrafen vidare få kompetens altmeddela föreskrifter om verksamheten hos organ, som enligt lag tillsätts avkyrkomötet. Den nuföreslagna ordningen innebär att författningar av olika konsfitu-tionell naturkommer att reglera kyrkomötet. Sålunda kommer föreskrifter om kyrkomötet attmeddelas dels i lag - lagen om och lagen om kyrkomötet - dels ikyrklig kungörelse, som beslutas av kyrkomötet. I den mån kyrkomötet meddelarföreskrifter som står i strid med föreskrifter som har meddelats i lag blirkyrkomötets föreskrifter verkningslösa (11 kap. 14 § regeringsformen). Genom förevarande paragraf kommer kyrkomötet att få normgivningskompetenspå områden som är reglerade i kyrkolag eller i regeringsförfattningar.Med hänsyn till den s. k. formella lagkraftens princip måste upphävade föreskrifter som finns i kyrkolag, innan kyrkomötet med stöd avdelegation utfärdar nya föreskrifter i ämnet. Det torde i praktiken inte varamöjligt för det nyinrättade kyrkomötet att med en gång besluta alla deföreskrifter som genom paragrafen kommer att ligga inom ramen för desskompetens. I takt med atf kyrkomötet är berett att meddela nya föreskrifter ide aktuella ämnena får initiativ tas till lagändringar. Det får förutsättas attden samordning mellan regeringen, och kyrkomötet som i dettahänseende blir nödvändig kommer till stånd. Enligt det förslag till grundlagsändringar som har lagtsfram i propositionen om formerna för den kyrkliga lagstiftningen m. m. ochvars genomförande är en förutsättning för de förslag som jag nu lägger fram,skall regeringen inte längre ha kompetens att meddela föreskrifter i de ämnensom skall kunna delegeras till kyrkomötet. Det innebär således att kyrkomötet ide delegerade ämnena, i den mån normgivningen ligger på regeringen, övertarregeringens kompetens. Regeringen kommer emellertid enligt en övergångsbetämmelsetill det nämnda grundlagsförslaget att ha kompetens att upphäva sina egnaförfattningar på de aktuella områdena. För att förhindra eventuella konfliktermellan kyrkomötets föreskrifter och äldre regeringsföreskrifter har i det nämnda grundlagsförslaget tagits in en 1981/82:192 49 bestämmelse enligt vilken äldre regeringsförfattningarviker för nya bestämmelser som har beslutats av kyrkomötet. En förutsättninghärför är naturligtvis att de nya bestämmelserna inte går utöver detbemyndigande som kyrkomötet har fått. Det ankommer på en centralstyrelse atf verkställa kyrkomötetsbeslut. Styrelsen bereder även ärenden som skall avgöras av kyrkomötet, i denmån uppgiften inte ankommer på eller har överlämnats åt annat organ somtillsätts av kyrkomötet. Paragrafen innehåller grundläggande bestämmelser ominrättande av en kyrklig centralstyrelse som kyrkomötets verkställande ochberedande organ. Som jag har anfört i den allmänna mofiveringen bör det,med hänsyn till de arbetsuppgifter som kyrkomötet föreslås få, finnas enkyrklig centralstyrelse. Centralstyrelsen föreslås bli obligatorisk. Enligtparagrafen skall centralstyrelsen ha till uppgift att verkställa kyrkomötetsbeslut. Det är uppgifter som ankommer på bl. a. kyrkomötets sekreterareoch kansli samt kyrkomötets expeditionsutskott. Styrelsen skall enligtparagrafen vidare bereda de ärenden som skall avgöras av kyrkomötet, i den måninte uppgiften ankommer på eller har överlämnats åt annat organ som tillsättsav kyrkomötet. Jag har i den allmänna motiveringen förordat ettberedningstvång för ärenden som eller regeringen överlämnar tillkyrkomötet. Jag har också förordat att det inte i lag skall föreskrivas någotberedningstvång för andra ärenden än sådana ärenden. Det bör ankomma påkyrkomötet att självt bestämma om beredning skall ske. Det kan emellerfid antasaft åtskilliga ärenden behöver beredas, t. ex. ärenden av större omfattning ochsådana som ankommer på kyrkomötets ekonomiutskott. I den mån beredning avärenden skall ske ankommer denna enligt paragrafen i första hand påcentralstyrelsen. 1 enlighet med vad jag har sagt i den allmänna motiveringenskall kyrkomötet få tillsätta utskott. I den mån kyrkomötet filisätter utskottkan kyrkomötet således besluta atf eft visst ärende infe skall beredas istyrelsen utan i stället överlämnas till ett utskott. Bestämmelser om utskott m.m. är enligt min mening inte av en så grundläggande karaktär att de bör tas ini lagen om . Regleringen bör enligt min mening i stället ske iden särskilda lag om kyrkomötet som jag föreslår skall stiftas. Centralstyrelsen skall alltså enligt paragrafen verkställakyrkomötets beslut och bereda de ärenden som skall avgöras av kyrkomötet, i denmån uppgiften inte ankommer på eller har överlämnats åt annat organ somtillsätts av kyrkomötet. De befogenheter för centralstyrelsen som anges iparagrafen hänför sig alltså till de uppgifter scm styrelsen får såsomkyrkomötets verkställande och beredande organ. Som sådant kan central-4 1981/82. 1 saml Nr 192 1981/82:192 50