prop · G503106 · 1981-12-31 00:00:00 — Närdel gäller forskningsutförande var resp. andelar 39 och . Viduniversiteten utförs en tiondel av det totala FoU i och en fjärdedelav den offentligt finansierade forskningen. Följandebeskrivning av indisk forskning och forskningspolitik bygger på en PM somutarbetats vid den svenska ambassaden i . Indisktsamhällsliv i allmänhet och dess förvaltning i synnerhet präglas bland mycketannat av en långtgående samhällskontroll. Detta gäller i högsta grad högreutbildning och forskning, också i den mån den senare ligger utanför den(egentliga) offentliga sekiorn. Skälet är naturligtvis att forskningsinsatserkräver resurser av en storleksordning som för ett u-land, där behoven på andrasamhällsområden är hart när oöverskådliga, måste utgöra en betydande uppoffringoch en investering för framliden som enligl indisk mening helt enkelt måstekontrolleras. Enligttillgängliga uppgifter utgjorde FoU-koslnaderna 0,avIndiens BNP, eller i absoluta tal 3,1 mdr Skr, en summa som åren 1980-1981beräknas ha stigit lill 3,9 mdr Skr och till kanske så myckel som 0,8-0,avBNP. (Här kan inskjutas, all BNP i absoluta tal är ungefär av sammastorleksordning som BNP - men den skall alltså slås ut pä 685 miljonerindier, varav kanske 10-15 miljoner har levnadsomständigheter som något erinrarom de västeuropeiska.) År1971 inrättades elt centralt rådgivande organ, onScience and Technology (NCST), med uppgift all förbereda och följa upp derullande forskningsplaner vilka utgör en integrerad del i den indiskaplaneringscykeln. Denindiska regeringen har vidtagit tre råttgenomgripande förändringar när del gäller såväl administration som inriktningav forskningspolitik resp. forskning inom vissa sektorer. Av del följandeframgår all ett av de centrala forskningsråden, "forScientific and " (CSIR), spelar en icke oviktig roll i 1981/82:106 284 indisknaturvetenskaplig och teknisk forskning. Redan tidigare låg 31 olikaforskningsinstitutioner under detta råd, på samma säll som 37 institutionersorterar under dess motsvarighet på jordbruksforskningens område, "IndianCouncil of " (ICAR) och 11 institutioner under"" (ICMR) - f.ö. de enda treforskningsråd som, vid sidan av ministerierna, har direkt kontroll överforskningsinstitutioner utanför universitetssektorn; totaU rör del sig inomdenna sfär om 344 institutioner där forskningen omfattar de flesta aspekter avsamhäUslivel, samhällskunskap och humaniora borträknade. Strax innanårsskiftet 19801981 annonserades alt fyra av de institut, som tidigarerapporterat direkt till berörda ministerier, fortsättningsvis inplaceradesunder CSIR - och ytterligare tio skulle bli föremål för översyn med motsvarandeskifte av huvudman som sannolik följd. De forskningsområden som berördes varvittförgrenade men avsåg i samtliga fall basförnödenheter, antingen dessa ärimporterade (olja), eller ingår i export (jute, bomull, silke,textilier i övrigi) eller berör "infrastrukturen" (vägar, fordon,transporter, cement). Att denna omorganisation syftade till en bättre styrningav resurser och program är helt uppenbart. "TheCommission for Additional Sources of Energy" (CASE) som tillsattes så sentsom . Den har fåll vittgående fullmakter: att definiera behov,utveckla tekniker, samordna ansträngningar/resurser saml föra ut forskningsröni industriell produktion. Då energipolitiska frågor och därmed även lillenergiområdet relaterad forskning i handläggs inom flera departement,kan man sannolikt räkna med att betydande delar av statsförvaltningen och lilldenna mer eller mindre fasl knutna forskningsinstitutioner kommer att berörasav kommissionens arbete. NCST,som inrättades och lyder direkt under premiärministern som tiUika självär chef för "", kommer undervåren 1981 alt ersättas av en lill regeringen knuten kommitté, The ScienceAdvisory CommUtee. Kommitténs uppgifter är att identifiera och rekommenderaåtgärder som syftar lill all främja landels egen teknologiförsörjning och attbehandla policyfrågor som hänskjuts liU kommittén av premiärministern eller avden arbetsgrupp inom regeringen som utreder FoU-frågor. Tidigarehar framhållits, att ell betydande antal - bortåt 350 - institutioner lyderdirekt under antingen ell antal (28) ministerier/departement eller de trenämnda forskningsråden. Härtill kommer försvarsforskningen, som samordnatsunder (). Den forskning sombedrivs inom denna ram svarar för merparten av både grundforskning ochtillämpad forskning i , vare sig man räknar i anslag eller andelsysselsatta personer. Omdessa institutioner, som alltså organisatoriskt är inplacerade på unions-nivå,kan sägas läcka praktiskt laget alla ämnesområden och "ni- Prop.1981/82:106 285 våer",så är den forskning som bedrivs i delstaternas hägn för del första lillstorleksordningen, räknat i anslag, endast tiondelen sä omfattande och för delandra programmässigl begränsad fill mer "jordnära" områden; främströr del sig om projekt i universilelsregi inom områdena jordbruk, fiske ochskogsbruk. Enicke obetydlig del av den tillämpade forskningen bedrivs i inom den offentligasekiorn, vilken även omfattar betydande delar av indisk basindustri såsomgruvor, stålindustri, oljeutvinning och förädling, kommunikationer ochtransportmedel, kemisk industri och konstgödning. Forskningen inom denna sektortar ungefär lika myckel medel i anspråk som FoU inom den privata sektorn. Universitetensfrämsta roll , liksom efter det all blev självständigt, åri första hand all vara ulbildningsanslaller. har samhälletskostnader för all utbildning stigit inte bara i absoluta tal utan också,dramatiskt, per capita (frän ca 175 Skr till 2 500 Skr budgetåret1978/79) och i relation lill BNP (från 1,lill 3,). harsamma lidsperiod ökat från 27 lill 125, antalet tekniska högskolor från 33 tillöver 800, antalet medicinska högskolor från 30 lill drygl 100. Forskningsdeleni universitetens verksamhet är svår att mäta. Mycket lalar för att de femprestigeladdade universiteten som ""(IIT) driver liksom i och Centra förhögre leknisk och medicinsk utbUdning avkastar resultat av större vetenskapligtintresse än de drygt 2000 doktorsavhandlingar som läggs fram vid devanliga universiteten (samhällsvetenskaperna år härvidlag liksom eljestoräknade). Utlandsberoendetgäller inle bara teknologiöverföringen ulan också den stora grupp indier somfår högre utbildning och är verksamma som forskare i andra länder, liksom den"brain-drain" som under en följd av år har fått kännas vid ochsom är en följd av de betydande skillnader i ekonomiska villkor ocharbetsförhållanden som är för handen för läkare, naturvetare och tekniker iindustriländer resp. utvecklingsländer. Delfinns en sammanslutning för indiska forskare, en paraply-organisation somheter "Association". Vid åriiga mötenstadfäster denna organisafion de förslag om indisk forskningspolitik som ensärskild arbetsgrupp har rekommenderat. Alltmer harunder senare år denna organisations verksamhet integrerats i den stafiigaforskningspolitiken vilket bl.a. kommit till ullryck i en personalunion:organisafionens näste ordförande är också ordförande eller sekreterare i deflesta statliga forskningsorgan av någon betydelse. Avvad som hUlills sagts lorde ha framgått all "vetenskapen" lorde varaställd i "samhällsnyttans tjänst" i pä ett sätt som är mermedvetet och styrt än på många andra håll i världen. Härav följer att merpartenav större program och även enskilda projekt såväl inom grundforskning somliUämpad forskning faller inom områden som har att göra med antingen en Prop.1981/82:106 286 merbegränsad "statsnytta" (l.ex. försvars-, rymd- och atomforskning)eller "infrastrukturen" (l.ex. metallurgi, mineralogi,iransportforskning) eller ekonomiskl-sociala målsättningar (t. ex. forskningkring folksjukdomarna, ulsäde/konstgödning/konslbevaltning, näringsfysiologi).När premiärminister skulle precisera vad regeringenprioriterade i sin forskningspolitik, nämnde hon i första hand strävandena allutrota de kvardröjande folksjukdomarna, i andra hand samordnad forskning påenergiområdet vars komponenter är desamma som i . Tillgångliga uppgiftervisar, all av samhällets sammanlagda anslag bud /79 för FoU - 5460 milj.rupies - fördelningen på de största forskningsområdena var: jordbruk 980 milj. rupies Någonoffentlig debatt om forskning och forskningspolitik av "svenskt" slagförekommer knappast i . Den indiska motsvarigheten fill UHÄ, UniversityGranls Commission (UGC), fick en ny ordförande som förklarade allhennes främsta uppgift vore att höja standarden på den mest eftersatta gruppenuniversitet och att ett av medlen vore att vid rekrytering av lärare sålla godaforskningsresultat som ett oeftergivligt villkor. Endasi härigenom voreuniversiteten i slånd att, jämfört med frislående forskningsinstitutioner,erövra den plats i indisk forskning som deras utländska motsvarigheterinnehade. Mätt i framlagda doktorsavhandlingar, pågående forskningsprojekt, ifackpress publicerade uppsatser osv. kan volymen på indisk forskning förefallaimponerande. De inlernalionella jämförelser som indiska kritiker gör, visaremellertid all indisk forskning föga uppmärksammas utomlands: nästan aldrigciteras indiska forskningsrön, utländska utmärkelser lyser med sin frånvaro, fåpatent med indiskt ursprung tas ut i andra länder, den importerade, utländskateknologin sägs genomgående vara den inhemska överlägsen etc. Denna del avdebatten är naturligtvis en betingad reflex av tidigare nämnda, officielltknäsalla strävanden mol självförsörjande också inom forskning och teknologi. Somframgår av föregående länderöversikl har många länder under de senaste årenförsökt få lill slånd en samlad forskningspolitik. Det beror bl.a. på allforskningen och utvecklingsarbetet förväntas kunna bidra fill lösningar avekonomiska och sociala problem säsom ekonomisk slagnation, inflation,arbetslöshet, ökande energipriser, den osäkra tillgången på 1981/82:106 287 vissaråvaror m. m. som tillämpad forskning och utvecklingsarbete har ökathar riskerna med minskade anslag för grundforskning blivit uppenbara. Insiktenom forskningens långsikliga karaktär har lell lill alt man i många länder lagtfram planer för FoU som sträcker sig , ibland upp lill eltdecennium som tidigare i . Del har också blivit allt vanligare altlägga fasl ell mål för forskningssatsningarna i form av en viss andel av BNPvid en viss lidpunkt. Detta har gjorts bl. a. i och i . 1några länder har del inrättats ett särskill departement för forskning ochteknologi, såsom i och . 1 och Kanadaliksom tidigare i finns en forskningsminisler men inget enskiltdepartement för forskningsfrågor. 1 så gott som alla länder finns en mängdsamordningsorgan på regeringsnivå saml lill regeringarna rådgivande organ medrepresentanter för forskarsamhället och andra intressenter. Behovetav överblick över FoU har också lell lill all man lägger fram en särskildFoU-budgel eller en översikt över satsningarna på FoU för ländernas parlament.Detta gäller och . I andra länder utarbetas särskildaforskningspropositioner med återkommande mellanrum (bl. a. i ,och ). I uppdateras faktauppgifterna . IaUa länder finns forskningsråd vilka bl. a. har till uppgift all finansieUtstödja forskningsprojekt. För sådan forskning som inte faller inomen sektors område avsätts ibland särskilda resurser vilka i l.ex. Frankrikekanaliseras via DGRST och i genom FRN. 1vissa länder anslår staten stora summor till försvars-FoU t. ex. ,, och medan andra satsar myckel lite såsomNederländerna, eller förhållandevis lite såsom och . Detstatliga slödel till allmän vetenskaplig utveckling vilket i OECD-slafisfikenomfattar dels program och projekt för sådan FoU, dels FoU-andelen av anslagenlill universitet och högskolor (med undanlag för och ) är denstörsta eller näst största delposten i statliga FoU-satsningar.I flertalet OECD-länder sjönk universitetens och forskningsrådens andel av destatliga forskningsanslagen under senare delen av 1970-lalel, vilket emellertidinte innebär all anslagen alllid minskal absolut sell. Anslagenlill rymdforskning har minskal medan anslagen fillenergiforskning har ökat. Energi-FoU svarar för av den stafiigtfinansierade FoU-verksamheten i , , , och USAoch för i . Del finns vissa gemensamma drag ienergiforskningspoliliken. Bl.a. är slödel lill kärnkraftsforskning oförändrateller minskar medan intresset för FoU om driftsäkerhet ökar. Vidare ökar slödeltill FoU kring effektivare använd- Prop.1981/82:106 288 ningav fossila bränslen liksom lill alternativa energiformer och energibesparing. Anslagentill forskning kring samhällsplanering, sociala frågor och hälsa är i stortsett oförändrade. Mitjövårdsforskningår inget högprioriterat område. Anslagen ökar visserligen i reala termer iVäsUyskland, och , men sjunker i , ochStorbritannien. 1 några länder har man dock påpekat all skärpta miljöregler kanstimulera innovationsarbelet (, , ). Försökenall identifiera nya FoU-områden har naturligt nog i många fall lelt lill altsamma områden pekats ul. , , , , ochSverige anser mikroelektronik och informationsteknik vara områden värda altsatsa på. a. , , och har pekatut bioteknik; och materialteknik; , ochJapan havsleknik, osv. Närdel gäller universitetsforskningen har del i många länder varit så allanslagsfördelningen mellan fakijlteterna vid universiteten inle har baserats påvetenskapliga prioriteringar utan i regel på sluderandeanlalel. Under1970-lalet har sluderandeanlalel sjunkit och FoU-kraven ökat. Anslagenfrån forskningsråden och seklorsorganen har fåll en ökad betydelse för universitetsforskningen.Men forskningsråden har också i flera länder blivit mer inlervenlionisliska. Dehar börjat peka ul vissa områden eller lemala som mer intressanta än andra,ibland med hänvisning lill deras ekonomiska eller sociala betydelse. I vissafall har detta motsvarat prioriteringar inom forskningsrådsorganisationen(), i andra fall har FoU-organ pä hög nivä pekat ut de områdensom skall prioriteras (). Del finns således en tydlig tendens attförsöka anpassa universitetsforskning lill nationella FoU-prioriteringar. Universitetsforskningeni många brottas i stor utsträckning med samma problem. Under1960-lalel växte lärarkåren vid universiteten i många länder. Många ungaforskare fick tjänster. när nyrekryteringen avstannat ökar dengenomsnittliga åldern. De som innehar lägre befallningar har minimalamöjligheter att avancera och de nyexaminerade doktorerna får allt svårare attkomma in i en forskarkarriär. Delta har bl. a. inneburit att antaletforskarstuderande minskal på många håll. Under1960-lalel ökade antalet välutrustade laboratorier vid universiteten. Dekrympande ekonomiska ramarna har medfört all apparaterna har kunnat ersättasbara mycket långsamt. Delta är ett problem i nästan alla . NationalScience and " i har t. ex. gjort upp enplan för all ersätta tung utrustning /81-1984/85. Behovetav att öka samarbetet mellan universitetsforskningen och industrin har ocksåbetonats i många , bl.a. i , ,och . 1981/82:106 289 IndustrinsFoU, beräknat som procent av BNP, har i varit i stort settoförändrad under 1970-talel. 1 har industrins andel emeUertid ökatsuccessivt under 1970-lalel (avser endasi teknisk och naturvetenskapligforskning). TUlsammans med och uppvisar den högstaandelen privat finansiering. Även i och har, som framgår avländeröversiklerna, industrins andel ökat . I de länder därindustrins andel är mycket liten såsom i och utgör ocksåländernas totala FoU-ulgifler en mindre andel av BNP än i övriga länder. Altett ökat stöd tUl FoU inom industrin är en nödvändig men ingalunda tillräckligåtgärd slår likaledes klart för flertalet . För alt bli framgångsrikmåste FoU-stralegin kompletteras med induslripoUliska ål-gärder, som i sin turkan medföra att initiativ också måste tas på del ekonomiska och spciala områdetoch på utbildningsområdet. Så torde t. ex. vara faUet på områdetmikroprocessorer. 1relafivt många länder, l.ex. , , och Sverigeuppmuntras FoU inom företagen genom olika former av skattelättnader. Styrelsenför teknisk utveckling har i STU PERSPEKTIV 1981 behandlat frågan om Sverigesinternationella beroende i ett tekniskl-induslriellt perspekfiv. I rapportenframhålls bl.a. att regeringar i många av konkurrentländer gör storaansträngningar, både finansiellt och organisatoriskt, för alt initiera ochpåskynda teknisk forskning och utveckling med bestämda industri- ochsamhällspolitiska syften. Konkurrensmässigl kan svensk industri påverkas påsikt, på grund av den sammanflälning av industri- och forskningspolitik,teknikpolifik, som tar sig allt fler ullryck i industriländerna. Detstatliga engagemanget för att främja industriell utveckling i olika länder harskiftat vad avser inriktning och omfattning. tvingades mångastater all la på sig en aktiv roll i krisbranscher som stål och varv. I mångafall har insatserna bUvil kostsamma och blott givit små positiva effekter avbeständigt slag. Som en konsekvens härav har mer offensiva åtgärderförespråkals. Försök har gjorts alt identifiera framfids-induslrier och attutforma statliga stödprogram som skulle ge det egna landels industrikonkurrensmässiga fördelar bl. a. genom alt ge den egna industrin elttidsmässigt försprång. Ett dilemma har varit svårigheterna all utvecklaframtidsinduslrierna tillräckligt snabbi för att kompensera neddragningar istagnerande industri. Enutgångspunkt för internationella jämförelser av industri- och teknikpolitik äri vilken utsträckning företagens forskning och utveckling finansieras avoffentliga medel, vilket visas i följande uppställning. Prop.1981/82:106 290 Offentlig finansiering av företagssektorns FoU 1977 (milj. Andelen offentlig finansiering av företagssektorns FoU 1969 1979 Japanhar, trots myckel blygsam offentlig finansiering rönt stor uppmärksamhet i denindustri- och teknikpolitiska debatten. Detta förklaras dels av de industriellaframgångarna, dels av de myckel speciella former i vilka industri- ochteknikpolitik bedrivs. Industri-och teknikpoliliska åtgärder redovisas sällan samlat. En överblick ochförståelse av deras betydelse kräver avsevärt arbete i form av bl.a. kontinuerligbevakning av utvecklingen i olika länder. Endast i undanlagsfall redovisar ellland en väl genomtänkt filosofi och handlingsplan som det råder enighet om. STUframhåller vidare att möjligheterna att utnyttja internafionell forskning ochutveckling för industriell förnyelse begränsas av olika faktorer.Tekniköverföring försvåras om teknisk-vetenskaplig kompelens och industrielltradition saknas inom ell teknikområde. Det är därför viktigt all kompelensinom nyckelområden finns representerad i landet. Idiskussion om svensk industrieU utveckling används ofta traditionellabranschanalyser. Branschbeskrivningar blir emellertid schablonarlade och visarinle det komplexa samspelet i produktionssystemet. Kunder och leverantörertUlhör säUan samma bransch. Utvecklingen av ny teknik lar allt oftare sinutgångspunkt i kombinationer av skilda basteknologier som inte går att hänföraliU viss bransch. Branschbegreppel ger därför endast begränsad hjälp för allbelysa frågor som rör förutsättningarna för utveckling och förnyelse av svenskindustri. Specialiseringstendensernai svensk industri medför en smalare industristruktur som kan begränsamöjligheterna till industriell förnyelse genom att viktig teknisk-vetenskapligoch produktionsteknisk kompetens inte längre finns representerad linom landet.En alltför smal industriell bas skulle också begränsa möjligheterna till nyainnovativa samarbeten mellan industrier. I jämförelse med industriländer avmotsvarande storlek har dock fortfarande en bred teknisk och industrieUbas. Relativt svaga länkar finns bl. a. inom kemisk industri och dala- ochelektronikindustrin. 1981/82:106 291 Redovisning av pågående utredningsarbete rörandeforskning och utvecklingsarbete 1978/79:119 bör regeringens regelbundet återkommande forskningspoliliskaproposifioner innehålla redovisningar av pågående utredningsarbete avseendeforskningsfrågor. arbetar endasi ell mindre antal av regeringenliUsalla kommiltéer med forskningsfrågor. Inomekonomidepartementels område arbetar statislikutredningen, som har tiUhuvuduppgift alt med utgångspunkt i den befintliga slalisliken kartläggabehovet av statistik inom skilda samhällsområden. Utredningen kommer all beaktaanvändningen av statisfik såväl för planering och beslut som för forskning ochallmän samhällsdebatt. Resultatet av utredningens arbele bör ge förbättrademöjligheter att jämföra statistik för forskningsändamål med annanstatistik. Inombudgeldepartemenlels område arbetar en expertgrupp för studier i offenlligekonomi. Gruppen har tiU uppgift all bevaka forskning och utveckling inomområdet i fråga, förmedla information l.ex. genom kunskapsöversikter, ulföramindre undersökningar i egen regi och ge impulser lill forsknings- ochutvecklingsarbete rörande skilda offentlig-ekonomiska problem. Inomsocialdepartementels område arbetar två kommittéer med frågor rörande gallringav arkiv och register saml bevarande av material för forskning. Det gällerjournalulredningen och socialdatautredningen. Inomarbetsmarknadsdepartementets område arbetar flera kommiltéer med frågor som harviss anknytning lill forskning. Del gäller utredningen om information rörandearbelsmiljörisker, invandrarpoliliska kommittén, diskrimineringsutredningen. Inombostadsdepartementets område pågår f n. en samlad analys och utvärdering av denforsknings- och utvecklingsverksamhet som statens råd för byggnadsforskningbedriver. Inomindustridepartementets område arbetar delegafionen för samordning avhavsresursverksamheten. Delegationen har lill uppgift all lägga fram förslagtill övergripande program för svensk havsresursverksamhet. Statskontoretutreder på regeringens uppdrag f n. i samråd med delegationen och berördaintressenter möjligheterna fill en effektivare marin forskning bl. a. i formav bättre utnyttjande av befintliga resurser och organisatoriska förändringar. Inomkommundeparlementets område arbetar kommunaldemokratiska forskningsgruppen.Gruppen svarar för elt forskningsprogram som omfattar tre delprogram: Kommunensom självstyrelseorganisation. Kommunen som förvaltningsorganisafion. 1981/82:106 292 Sammanfattning av forskningsrådsnämndens rapportScience Dennarapport innehåller en översikt över nyare arbeten inom den gren avsamhällsvetenskapen som med varierande namn kallas "forskning omforskning", "forskningsstudier" eUer "forskningspoliliskastudier". De varierande benämningarna är belysande för det faktum attdefia forskningsfält inle har särskill klara gränser. Del inkluderar direktastudier av de problem som möter beslutsfattare vid fördelning av resurser fillforskning och i försök att mera effektivt mobilisera forskning med samhällsintresse.Det finns emellertid ingen klar åtskillnad i förhållande lill mera teoretiskastudier som också har betydelsefulla politiska konsekvenser. De arbeten somredovisas omfattar politiska studier liksom arbeten av ekonomer och sociologeroch behandlar ämnen som avgörande faktorer vid teknologiska förändringar,sättet på vilket nya forskningsfält uppstår inom vetenskapen och hur rådgivandeprocesser i vetenskapliga frågor föregår. Denna något blandade litteratur harbearbetats med utgångspunkten all välja sådana arbeten som verkar ha en allmänbetydelse för utvecklingen av svensk forskningspolitik. Viden tidpunkt då alla delar inom den statliga budgeten granskas noga är detrimligt all börja med de allmänna argumenten för ett statligt slöd lillforskning. Faktum är att ekonomer har försöktall mäta det bidrag som FoU har för nationell ekonomisk tillväxt och att avgörastatens verkliga roll i detta sammanhang. En begränsad samstämmighet harframkommit. På förelags- eller induslrinivå tycks del finnas en klarkorrelation mellan ekonomisk satsning på forskning och utveckling ochproduktivitetsökning. På nationell nivå har del emellertid inle framkommitnågot säll alt mäta denna relation även om del är obestridligt att stöd lillforskning och utvecklingsarbete vanligtvis leder lill ekonomiskt gensvar.