prop · G503192 · 1981-12-31 00:00:00 — Eftersom ett pastorat och inte en enskild församling utgörett valdistrikt är det enligt min mening rimligt och ägnat att förenklaförfarandet om pastoratet står för kostnaderna. Elektorerna skall ersättas iskälig omfattning. Det innebär att det överlåts på pastoratens eller de icke-territoriellaförsamlingarnas beslutande organ att bestämma ersättningens storlek. Val av ledamöter och ersättare Kyrkomötesförordningen innehåller endast ett fåtal reglerangående proceduren vid val av lekmannaombud i kyrkomöte. Dessa bestämmelser ärintagna i 8 § i förordningen. Där stadgas bl, a, att elektorerna inom varjevalkrets skall komma samman inför en av förordnad valförrättareför att välja lekmannaombud och suppleanter för ombuden. Vidare anges att domkapifietbestämmer tid och ställe för valet och meddelar de närmare föreskrifter som kan erfordras. Ombuden kan utses genom Prop.1981/82:192 60 majoritetsval eller genom ett proportionellt val. För att få en likformig handläggning i valkretsarna och föratt underlätta en eventuell besvärsprövning anser jag att vissa grundlägganderegler för valproceduren bör tas in i lagen om kyrkomötet. Det gäller bl, a,sådana inslag i proceduren som gör det möjligt att kontrollera förfarandet. Hithör föreskrifter om förrättningens offentlighet, om skyldighet att föraprotokoll och om skyldighet att på ett betryggande sätt förvara valsedlar ochannat valmaterial till dess att valet har vunnit laga kraft. Till dennakategori av bestämmelser räknar jag också sådana som syftar till att skyddavalhemligheten, I lagen har också förts in vissa bestämmelser om i vilka fallvalsedel skall anses ogiltig och då namn på valsedeln skall anses obefintligt. För val av ledamöter av kyrkomötet och ersättareför dem skall kalla elektorerna inom varje valkrets till ettsammanträde inför en av förordnad valförrättare. Sammanträdet skallhållas före januari månads utgång året näst då val i hela riket avkyrkofullmäktige har ägt rum. Paragrafen innehåller en bestämmelse om att sammanträdeskall hållas för val av kyrkomötesledamöter och deras ersättare. En motsvarandebestämmelse finns i 8§ 1 mom. kyrkomötesförordningen. Av paragrafen framgår atf elektorerna inom varje valkretsskall komma samman vid ett enda tillfälle för att välja samtliga ledamöter ochersättare inom valkretsen. skall förordna en person att vara valförrättare.Det ligger i sakens natur att i kallelsen bestämmer tid och ställeför valet. Någon särskild bestämmelse om detta har inte ansetts behövlig. Det har varit brukligt att elektorerna har vidtagit vissaförberedande åtgärder i form av samråd och kandidatnominering. 1975 årsallmänna kyrkomöte (KLU 1975:21, kskr 25) anhöll hos regeringen att denna isamband med utlysandet av kyrkomöten skulle erinra domkapitlen om lämplighetenav att upplysa elektorerna om möjligheterna att bereda valen av ombud tillkyrkomötet, 1 samband med att de senaste kyrkomötena har sammankallats harregeringen tagit hänsyn till behovet av beredningsarbete när tiden mellanelektorsval och ombudsval har bestämts. Med hänsyn till intresset av enomsorgsfull och ändamålsenlig beredning av ledamotsvalen bör alltså tidenmellan elektorsvalen och ledamotsvalen inte vara alltför kort. Enligt mittförslag skall elektorsvalen vara avslutade senast det år då vali hela riket av kyrkofullmäktige har ägt rum. Det är enligt min mening rimligtatt det kan behövas högst för att förbereda valen av ledamöter. Jagföreslår därför en bestämmelse om att dessa val skall hållas före januarimånads utgång året näst som val i hela riket av kyrkofullmäktigehar ägt rum. 1981/82:192 61 Val av ledamöter och ersättare skall ske inför öppnadörrar. Omröstning skall ske med slutna sedlar. Valsedlarna skall vara likatill storlek, material och färg. Över förrättningen skall föras protokoll. Första stycket innehåller en bestämmelse om att valet avledamöter och ersättare i kyrkomötet sker vid en offentlig förrättning, I sammastycke finns bestämmelser som är givna för att skydda valhemligheten. Detstadgas aft omröstning skall ske med slutna sedlar och att valsedlarna skallvara lika till storlek, material och färg. Enligt andra stycket skall protokoll föras övervalförrättningen. Detta protokoll bör bl, a, innehålla uppgifter om närvarande,röstberättigade elektorer och ersättare samt uppgifter om vilka som har röstati valet. Av protokollet skall vidare framgå valförrättarens beslut vidgranskningen av valsedlar och, i förekommande fall, skälen för att valsedlarhar kasserats. Det skall också framgå vilka som har valts till ledamöter ochersättare i kyrkomötet. Självfallet skall också eventuella beslut om i vilken ordningersättarna skall inkallas till tjänstgöring redovisas i protokollet. Val av ledamöter av kyrkomötet skall vara proportionellt,om det begärs av minst så många väljande som motsvarar den kvot som erhålls omsamtliga väljandes antal delas med det antal personer som valet avser, ökat med1, Om kvoten är ett brutet tal, skall den avrundas till närmast högre hela tal.Vid sådant proportionellt val tillämpas bestämmelserna i lagen (1955:138) omproportionellt valsätt vid val inom landsting, kommunfullmäktige m. m. Om valet inte sker proportionellt skall elektorerna varför sig till ledamöter föreslå sä många personer som skall väljas. Vid förstaomröstningen är den vald som har fått mer än hälften av de avgivna rösterna. Omett tillräckligt antal ledamöter inte har utsetts vid denna omröstning skallytterligare en omröstning ske, Valförrättaren skall därvid upprätta enförteckning som skall innehålla, för det fall att inte någon har blivit valdvid första omröstningen, de namn som har fått flest röster och i annat fall denamn som vid den första omröstningen har fått högsta röstetalet näst efter demsom har blivit valda. Förteckningen skällda innehålla två gånger sä många namnsom det återstår ledamöter att välja. Den nya omröstning som skall företas fårinte avse andra personer än dem som finns uppförda på förteckningen. Depersoner som vid denna omröstning får flest röster är valda. Vid lika röstetalsker avgörandet genom lottning. Vad somföreskrivs i första och andra styckena gäller även vid val av . Om ersättare inte väljs proportionellt skall vid valet även bestämmasden ordning i vilken de skall inkallas till tjänstgöring. Paragrafen reglerar det sätt på vilket val av ledamötertill kyrkomötet skall ske. Den motsvarar 8 § 3 och 4 mom.kyrkomötesförordningen. Bestämmelserna innebär att såväl ledamöterna som derasersättare kan väljas proportionellt. Om sådant val begärs skall bestämmelsernai lagen 1981/82:192 62 (1955:138) om proportionellt valsätt inom landsting,kommunfullmäktige m, m, tillämpas. Vid proportionellt val av ersättare skall deinträda till tjänstgöring i den ordning som föreskrivs i den nämnda lagen,I annat fall måste tjänstgöringsordningen bestämmas vid valtillfället. Andra stycket reglerar den ordning som skall iakttas ominte den proportionella valmetoden används. Bestämmelsen har efter språkligjustering förts över från kyrkomötesförordningen. Det framgår av bestämmelsenatt flera omröstningar kan behövas innan samfiiga ledamöter och ersättare harutsetts. Det innebär att valförrättaren omgångsvis får fastställa vilkapersoner som har utsetts, En valsedel är. ogiltig om den är försedd med känneteckensom uppenbarligen har satts dit med avsikt. Om en elektor har lämnat mer än en valsedel i ett val, ärvalsedlarna ogiltiga. Har sedlarna samma innehåll, skall dock en av valsedlarnabetraktas som giltig vid sammanräkningen. Namn på valsedeln skall ansesobefintligt om kandidaten inte är valbar, namnet är överstruket eller det inteklart framgår vem som avses. I paragrafen ges bestämmelser om när valsedeln skall ansesogiltig och när namn på valsedeln skall betraktas som obefintligt, Valets utgång skall kungöras genom uppläsning avprotokollet. Därmed är valet avslutat. Valsedlar och annat valmaterial skall förvaras påbetryggande sätt till dess valet har vunnit laga kraft. Motsvarande gäller dådet görs avbrott i förrättningen. Av 16 § framgår att valförrättaren, i det fall att valetinte sker proportionellt, skall ta ställning till vilka personer som har blivitvalda vid den första omröstningen. Det kan med hänsyn härtill vara lämpligt attlåta valförrättaren fatta beslutet om valets utgång i dess helhet. Man vinnerdärigenom den fördelen all ett beslut om valets utgång kan vara klart i näraanslutning till röstningen. Jag föreslår därför att valförrättaren vid den offenfiigaförrättningen skall kungöra vilka personer som har utsetts fill ledamöter ochersättare. Kungörelsen skall ske på grundval av det över valet fördaprotokollet (jfr. 15 §). Det ligger i sakens natur att kungörelsen såvittmöjligt skall ske i omedelbar anslutning till att förrättningen har avslutats.Av 23 § framgår att besvärstiden skall börja löpa från den tidpunkt när valetavslutades. Av detta skäl behövs en uttrycklig bestämmelse om när valet äravslutat. För att man vid en eventuell valbesvärsprövning skallkunna granska vad Prop.1981/82:192 63 som har förekommit vid förrättningen är det nödvändigt attvalsedlarna behålls i säkert förvar fill dess att valet har vunnit laga kraft.Bestämmelser om detta har tagits in i andra stycket. Där föreskrivs också attdetsamma skall gälla om valförrättaren gör avbrott i förrättningen. I 2 § lagenom proportionellt valsätt finns bestämmelser om hur man skall förfara viduppehåll i förrättningen. Dessa bestämmelser bör vara vägledande även i detfall då sådant valsätt inte tillämpas vid val av kyrkomötesledamöter ochersättare. Den som blir vald till ledamot av kyrkomötet för mer än envalkrets skall bestämma för vilken valkrets hon eller han vill anses vald ochskyndsamt avsäga sig uppdraget som ledamot för övriga valkretsar. Om enledamot av kyrkomötet på annat sätt har avgått före utgången av den period förvilken hon eller han har blivit vald, skall kyrkomötets ordförande skyndsamtanmäla detta till . Närdomkapitlet har fått underrättelse om att en ledamot av kyrkomötet har avgått,skall till ny ledamot i den avgångnes ställe utse den ersättare somstår i tur att tillträda enligt den mellan ersättarna bestämda ordningen. I likhet med vad som gäller för val av lekmannaombud fillkyrkomötet kan en ledamot komma att väljas för flera valkretsar. Enligt dekompetensvillkor som jag har föreslagit i 3 § lagen om behövernämligen en ledamot inte ha viss hemvist för att vara valbar. Det behövs därfören bestämmelse om hur ett dubbelval skall avvecklas. En sådan bestämmelse hartagits in i första stycket. I sak innebär bestämmelsen att det ankommer påledamoten själv att avgöra för vilken valkrets han vill vara vald. Enmotsvarande bestämmelse finns i 8 § kyrkomötesförordningen. Enligt denföreslagna bestämmelsen skall ledamoten formellt avsäga sig uppdraget i deneller de valkretsar som han inte önskar bli vald för. Han måste alltsåunderrätta domkapitlen i dessa valkretsar. Däremot behövs ingen särskildunderrättelse till i den valkrets för vilken valet skall gälla. Andrastycket reglerar det fall att en ledamot avgår under sin mandatperiod. Den haringen motsvarighet i kyrkomötesförordningen. Ledamöterna av kyrkomötet föreslåsbli utsedda för en treårig mandatperiod. Under en så relativt kansjälvfallet en ledamot komma att avgå. Det behövs en regel om förfarandet försådant fall. En person kan upphöra att vara ledamot t. ex. på grund av dödsfalleller med anledning av att ledamoten är behörig. Om en ledamotutträder ur eller förklaras omyndig förlorar han sinbehörighet att vara ledamot av kyrkomötet. Av förevarande paragraf följer attkyrkomötets ordförande skyndsamt skall anmäla förhållandet till iden valkrets för vilken ledamoten har valts. Tredje stycket reglerar förfarandet när en ledamot haravgått, antingen 1981/82:192 64 enligt första stycket eller enligt andra stycket. Detankommer på att utse en ny ledamot i kretsen av ersättare, som harutsetts vid samma valtillfälle som den avgångne ledamoten. Som jag har anförtunder 16 § kan ordningen mellan ersättarna ha bestämts antingen med stöd avlagen (1955:138) om proportionellt valsätt eller vid valtillfället. För den som har blivit vald till ledamot av kyrkomöteteller till ersättare skall genast utfärda ett bevis om detta, Ibeviset anges den valdes namn samt för vilken tid och valkrets ledamoten ellerersättaren har blivit vald. Beviset skall tillställas den som har blivit valdsamt valprövningsnämnd och kyrkomötets ordförande. skall granska bevisen förledamöterna av kyrkomötet och deras ersättare och därvid pröva om bevisen harblivit utfärdade i enlighet med 20 §, Granskningen skall vara avslutad senastdagen före kyrkomötets första sammanträde eller, i fråga ombevis som kommer in till valprövningsnämnden under kyrkomötets valperiod, så snartdet kan ske. Berättelse om granskningen skall ofördröjligen överlämnas tillkyrkomötets ordförande. skall i berättelsen anteckna om någothar förekommit som ger anledning att ifrågasätta någon ledamots ellerersättares behörighet. Enligt 9 a § kyrkomötesförordningen skall domkapitletutfärda en fullmakt för valt ombud. Granskningen av fullmakterna ankommerenligt 11 § kyrkomötesförordningen på ordföranden i kyrkomötet och två av honomfillkallade självskrivna ombud. Enligt samma paragraf skall kyrkomötet prövafrågan om ombudens behörighet. Vid val till , ligger motsvarandeuppgifter på valprövningsnämnd. Fullmakternas motsvarighet benämns idet sammanhanget bevis. Jag föreslår att den terminologin införs även vid valentill kyrkomötet. Jag föreslår också, för att uppnå likformighet med andra val,att granskningsuppgiften läggs på valprövningsnämnden. Som framgår av 21 § ärgranskningen endast av formell natur. Den syftar alltså inte till att prövaledamöternas behörighet. En sådan prövning bör, som jag återkommer till,alltjämt ligga på kyrkomötet. Om det vid valprövningsnämndens granskningframkommer uppgifter som ger anledning att ifrågasätta en ledamots behörighet,bör detta därför komma till kyrkomötets kännedom. Jag föreslår därför att valprövningsnämndenskall anteckna en sådan uppgift i granskningsberättetsen. 1981/82:192 65 Beslut, varigenom elektorer och deras ersättare harutsetts, får överklagas endast i samband med talan mot det beslut varigenomvalet fill kyrkomötet har fastställts. Detsamma gäller beslut varigenomdelegerade har utsetts. Av 7 § 9 mom. kyrkomötesförordningen följer att beslutvarigenom delegerade eller elektorer och ersättare till elektorer har utsettskan överklagas genom kommunalbesvär. I förevarande paragraf föreslår jag attsådana beslut fortsättningsvis endast skall få överklagas i samband medöverklagande av det beslut varigenom ledamöter av kyrkomötet har utsetts. Jagräknar nämligen med att det inte torde vara möjligt att hinna med enbesvärsprocess under den relafivt korta fid under vilken val av delegerade ochelektorer skall genomföras. Bestämmelsen innebär att ett beslut varigenom ledamöterav kyrkomötet har utsetts kan överklagas på den grunden atf det finns invändingarmot de val av delegerade eller elektorer som har föregått ledamotsvalet. Val av ledamöter av kyrkomötet och beslut varigenomersättare har utsetts fill ledamot får överklagas hos valprövningsnämndgenom besvär. Besvärshandlingen skall ges in till och varadetta fillhanda efter det att valet avslutades. Om enbesvärshandling har kommit in fill valprövningsnämnden före besvärsfidensutgång, skall den omständigheten att inlagan kommit in till domkapifiet förstdärefter dock inte föranleda att besvären lämnas utan prövning. möjligt efter besvärfidens utgång skalldomkapitlet kungöra samtliga besvär som har anförts och sändabesvärshandlingarna till valprövningsnämnden. Kungörelsen införs i ortstidninginom valkretsen. I kungörelsen anges viss kort fid inom vilken förklaring överbesvären skall ha kommit in till valprövningsnämnden. skalldessutom skyndsamt inkomma till valprövningsnämnden med yttrande över besvären. Den som vill anföra besvär har rätt aft hos domkapifietgenast få utdrag av protokoll eller annan handling över förrättningen. Denna paragraf reglerar besvärsförfarandet. Bestämmelsengäller dels när ledamöter har utsetts vid en ordinarie valförrättning och delsnär en ersättare har utsetts fill ledamot enUgt 19 § tredje stycket. Enligt nuvarande ordning kan val fill ombud vid kyrkomöteöverklagas hos regeringsrätten. har föreslagit attriksdagens valprövningsnämnd skall bli besvärsinstans i stället förregeringsrätten. Förslaget har inte mött någon erinran vid remissbehandlingen. ,som är en statlig förvaltningsmyndighet under inrättades i sambandmed grundlagsreformen . Då överflyttades prövningen av valbesvärsärenden,såvitt avsåg , landsfing samt 5 1981/82. 1 saml Nr 192 1981/82:192 66 kommun-och kyrkofullmäktige, från regeringsrätten till nämnden. Ett väsentligt syftemed att inrätta valprövningsnämnden var aft uppnå en smidig och snabbhandläggning av valbesvär. Kommitténs förslag om att valprövningsnämnden börpröva besvär över beslut om val av ledamöter fill kyrkomötet ligger alltså ilinje med vad som gäller för andra liknande val. Förslaget bör därförenligt min mening genomföras. Bestämmelser om valprövningsnämndenssammansättning och uppgifter finns bl. a. i 3 kap. 11 § och 4 kap. 7 §regeringsformen och i 7 kap. 5 § riksdagsordningen. Kommitténhar föreslagit en besvärstid av . har i sittbetänkande (Ds Ju 1982:1) Översyn av vallagen 3 föreslagit en enhetligbesvärstid av för valen fill och de kommunala valen.Betänkandet har remissbehandlats. Remissinstanserna har inte gjort någoninvändning mot detta förslag. Enligt vad jag har inhämtat från chefen för justifiedepartementetkommer denne att lägga fram förslag i enlighet med vad vallagskommitlénhar föreslagit. Med hänsyn härtill föreslår jag en besvärslid av fio dagar fråndet att valet har avslutats. Som framgår av 19 § är valet avslutat när valförrättarenkungör utgången av valet vid den offentliga valförrättningen. Avallmänna rättsgrundsatser följer att besvärsrätt tillkommer de kyrkomedlemmarsom för valet av ledamöter i kyrkomötet enligt den gällande rösfiängdenhar rösträtt vid val av kyrkofullmäktige eller på kyrkostämma i församling inomvalkretsen. Motsvarande gäller i fråga om besvärsrätt över beslut varigenorhdomkapitlet har utsett ersättare fill ledamot av kyrkomötet. Ifråga om handläggningen och prövningen av besvär som avses i 23 § skall 15 kap.6,7 och 9 §§ vallagen (1972:620) fillämpas. Genomhänvisningen i denna paragraf blir vissa bestämmelser i vallagen om förfarandethos valprövningsnämnden tillämpliga på besvär över val av ledamöter tillkyrkomötet. Av hänvisningen till 15 kap. 9 § vallagen följer atf valprövningsnämndensbeslut inte får överklagas. Densom har valts till ledamot av kyrkomötet utövar sitt uppdrag utan hinder av attvalet har överklagats. Om valet ändras, skall den nye ledamoten intaga sinplats så snart ändringen har kungjorts. Vad som har sagts om ledamot gällerockså för ersättare. Omett val av ledamöter lUl kyrkomötet överklagas kan man inte räkna med attbesvärsärendet är avgjort före kyrkomötets första sammanträde. Det behövsdärför en bestämmelse om att ledamoten, utan hinder av anförda besvär, intarsin plats fill dess att annan valutgång har tiUkännagivits. Prop.1981/82:192 67 motsvarandebestämmelse för riksdagsledamöterna finns i 3 kap. 11 § regeringformen. Kyrkomötetskall sammanträda en gång med början den . Kyrkomötetsförsta sammanträde skall vara avslutat . Dedärefter följande sammanträdena skall vara avslutade . Iparagrafen anges tiden för kyrkomötets sammanträden. Enligt nu gällandebestämmelser sammanträder kyrkomötet på kallelse av regeringen.Regeringen kan dock sammankalla mötet oftare. Regeringen bestämmer tid ochplats för kyrkomötets sammanträden (1 § kyrkomötesförordningen). Somjag fidigare har anfört bör kyrkomötet, med hänsyn bl. a. till dess nya arbetsuppgifter,sammanträda en gång . Eftersom kyrkomötet skall sammanträda regelbundetbör även fastställas en viss dag när kyrkomötets sammanträden skall börja. Närdet gäller kyrkomötets första sammanträde är det angelägetatt valgenomslaget sker så snabbt som möjligt. Med hänsyn fill det föreslagnaindirekta valförfarandet torde det emellertid inte vara möjligt för ett nyvaltkyrkomöte att samlas tidigare än . Tidpunkten för den förstasammanträdesdagen har därför bestämts fill den . Sammatidpunkt har angetts som börjedag för de två följande sammanträdena undervalperioden. Skälen härtill har redovisats i den allmänna motiveringen (2.3,4), Enligt17 § kyrkomötesförordningen skall kyrkomötets förhandlingar vara avslutade inom35 dagar. Regeringen får efter utgången av upplösa mötet. Närkyrkomötet skall sammanträda kan tiden för varje sammanträde minskas iförhållande fill vad som gäller . får kyrkomötet emellertidutökade arbetsuppgifter, varför kyrkomötet sammanlagt tordebehöva en något längre sammanträdestid än . Vid det första sammanträdetskall de flesta valen inom kyrkomötet ske. Med hänsyn härfill har i paragrafenföreskrivits att kyrkomötets första sammanträde skall vara avslutat inom 15dagar och att de därefter följande sammanträdena skall vara avslutade inom 12dagar. Den sammanlagda tiden för kyrkomötets sammanträden under valperiodenblir därigenom . Detbör ankomma på kyrkomötet att med stöd av den föreslagna 7 § lagen om meddela närmare förskrifter om kallelse till kyrkomötet och omkyrkomötets sammanträden. 1981/82:192 68 Kyrkomötetskall, så snart det kan ske, fatta beslut över anmärkningar som har tagits uppi berättelse som avses i 21 § första stycket eller som i övrigt förekommer moten ledamots eller ersättares behörighet. En ledamot vars behörighet prövas, fårdeltaga i överläggningarna men ej i beslutet. Den som förklaras obehörig ärdärmed skild från sitt uppdrag. Iparagrafen anges att kyrkomötet, på grundval av valprövningsnämndens granskningav bevisen för ledamöterna och ersättarna och de anmärkningar i fråga ombehörigheten som därvid eller på annat sätt kan ha framställts, skall prövaledamöternas och ersättarnas behörighet. Vidare föreskrivs att den som ärobehörig därmed också är skild från uppdraget. Paragrafen motsvarar i princip11 § andra stycket kyrkomötesförordningen. I fråga om valprövningsnämndensgranskning kan hänvisas till 21 §. Kyrkomötetskall för varje valperiod välja en ordförande samt en förste och en andre viceordförande. Till dess valen har förrättats, utövas ordförandeskapet av den somhar varit ledamot längst tid. Om två eller flera har varit ledamöter likalänge, har den äldste av dem företräde. Iparagrafen regleras orförandeskapet i kyrkomötet. Paragrafen innehåller ennyhet i förhållande till nuvarande ordning, nämligen att ärkebiskopen inte längreskall vara självskriven ordförande. Enligt paragrafen skall ordföranden utsesgenom val i kyrkomötet. Ordförande skall enligt paragrafen väljas för varjevalperiod. I likhet med vad som gäller (11 § kyrkomötesförordningen) skallkyrkomötet också välja en förste och en andre vice ordförande. Det ställs inteupp något krav på att ordföranden eller förste och andre vice ordförande skallväljas inom kyrkomötet. Det föreligger således inte något hinder mot atf väljat. ex. ärkebiskopen till ordförande, även om han inte är ledamot av kyrkomötet,I paragrafen föreskrivs också att till dess valet av ordförande har förrättats,skall ordförandeskapet utövas av den som har varit ledamot längst tid. Om flerahar varit ledamöter , har den äldste företräde. Dessa reglermotsvarar dem som gäller i t, ex. kommun- eller kyrkofullmäktige. Destatsråd som inom regeringen är föredragande i förvaltningsärenden och lagsfiftningsärendenrörande samt ledamöterna i centralstyrelsen har rätt att närvaraoch deltaga i kyrkomötets överläggningar, men i besluten endast om de ärledamöter av kyrkomötet. Paragrafeninnehåller regler om närvaro- och yttranderätt i kyrkomötet för vissa statsrådsamt för ledamöterna i centralstyrelsen. Vad gäller statsråd finns en motsvarighet till den föreslagna bestämmelsen i 4 § 1981/82:192 69