prop · G503150 · 1981-12-31 00:00:00 — Förklaringentill denna förhållandevis måttliga prisutveckling ligger delvis i de betydandeinternationella växelkursförändringar som skedde under de första tre kvartalen1981. 1 samband med dessa apprecierades den svenska kronan gentemot valutornaför länder som står för en betydande andel av import av bearbetadevaror. Därefter synes den skedda devalveringen ha fått långsammaregenomslag i imporlprisutvecklingen än väntat. Detta tycks delvis bero på atten del temporära prissänkningar gjorts av utländska leverantörer. ' Enligt nationalräkenskapemas metoder blev prisökningenför totala importen 1980-1981 drygt 9 1/. Prop.1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 70 Sammanlagtledde prisökningarna och volymminskningarna till envärdeökning för totala vanlimport på drygt 3 1/. Delta är ungefär 11/mer än vad som förutsågs i PNB-82. Konjunkturinstitutetsberäkningar indikerar en volymmässig ökning med knappl 2 1/' för dentotala varuimporten. Jämfört med PNB-82 medför delta en nedrevidering med drygt2 1/procentenheter. Störte delen av denna neddragning följer av en ändradbedömning av råvaru'importen. Dereviderade prognoserna för importen av råvaror tyder sålunda på en volymmässigökning på endast 2 1/. Detta är en betydligt svagare ökning än vad somförutsågs i PNB-82. Nedrevideringen kan främst återföras på den tidigarenämnda och oväntat stora införsel av råolja och petroleumprodukter som skeddemol slutet av 1981. Denna synes till slor del kunna uppfattas som entidigaireläggning och beräknas sålunda medföra elt minskal importbehov 1982.Utöver detta tycks den planerade lagerhållningen 1982 indikera ytterligareanpassning nedåt med hänsyn till den minskade förbrukningen 1980 och 1981.Importen av råolja väntas minska med 1981-1982, vilket ligger i linjemed nedrevideringar av produktionsplanerna hos de svenska raffinaderierna. (IPNB-82 förutsågs en ökning av råoljeimporten.) Konjunklurinstitutetsprognoser för importvolymen av bearbetade varor har gjorts med ledning av enregressionsberäkning. 1 denna har det marginella importinnehållet i slutligefterfrågan och lagerförändringar skattats . I slutlig efterfråganingår inte de delområden av konsumtion, investering och export vilka enligtSCB:s inpul-outpul kalkyler har elt lågt eller obefintligt impörtinnehåll. Iskattningen ingår inte relativpriset som förklaringsvariabel. Somframgår av diagram 3:3 har den faktiska importen legat över den från ekvationenberäknade importen . "Överimportens" andel av dentotala bearbetade varuimporten (mätt priser) har under dessa år, medundanlag varit förhållandevis stabil. Gapet kan åtminstonelill en del förklaras av.den svenska importens relativprisutveckling underperioden. skedde en prissänkning relativt inhemskproduktion av importen med i genomsnitt 2 3/. ökade gapet starkt,vilket med andra ord innebär att importen då steg myckel snabbare än vadefterfrågan ensam kan förklara. En rimlig tolkning kan vara att denackumulerade relativprissänkningen -om - fick ettgenomslag import. Inationalräkenskapernas termer skattas motsvarande siffra till drygt 1 2/. 1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget av bearbetade varor 19691981 enligt importekvation samt beräknatutfall och prognos Milj.kr., priser. ---------- PROGNOS >f''''\ 50000 45000 40000 35000 I II \ \_ L 1969 1970 1971 1972 1973 1974 1975 1976 1977 1978 1979 1980 1981 1982 och . Prisskillnadenmellan importerade och hemmaproducerade varor synes då ha blivit tillräckligtstor för att göra det ekonomiskt motiverat för svenska företag att lämnasvenska leverantörer och gå över till utländska leverantörer. Devalveringarnaunder 1976 och 1977 återställde relativpriset 1978 så att det kom i nivå medrelativpriset för åren i början av 1970-lalel. ökadeimportens relativpris med i genomsnitt 2 3/. Gapet minskade 1978 ochfram lill 1980 hölls det i stort sett oförändrat. Under liden hade emellertidimportens relativpris börjat falla på nytt. registreradesen sänkning på (eller ). Som följd därav ökade gapet ånyo1981 ungefär lill samma storlek som rådde 1977. Somframgår av den streckade prognoslinjen i diagram 3: 3 väntas gapet minska 1982.Devalveringen förta året kalkyleras leda lill en höjning avimportens relativpris 1982 med drygt 2 1/. Eftersläpande effekter avrelativprissänkningarna från 1980-1981 beräknas därmed kunna neutraliseras. (Det förefaller nämligen troligt atl en relalivprisföränd-ring lill följd av endevalvering - eller revalvering - leder lill snabbare genomslag på importvolymenän de relativprisförändringar som är en följd Prop.1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 72 av olika prisstegringstakl inom och i utlandet. )'Utöver devalve-ringseffeklerna väntas den svaga efterfrågan i relativtandra marknader (dvs. det relativa efterfrågelrycket) bidra till alt minskadel gap som framträder i diagrammet. Till betydande del kan den svaga tillväxten som för 1982förutses för importen av bearbetade varor återföras på en förväntad fortsattsvag ulveckling av den inhemska efterfrågan. Den privata konsumtionen väntasminska som den offentliga konsumtionen beräknas öka endastobetydligt. Investeringar i maskiner och byggnader väntas inle heller kunnalämna någol positivt bidrag till importulvecklingen. Det är endasleflerfrågelillskotlel från lageromslaget (se avsnitt 7:3) och den ökadeexporten (se avsnitt 3: I) sompåtagligt beräknas påverka importen av bearbetade varor i uppdrivande riktning.Som framgår av tabell 3:5 väntas importen lill de viktigaexportindustriernayä/-« och stål och verkstadsprodukter öka med 4 respektive 31/1981-1982. Prisstegringen 1981 1982 för totala importen väntas blidrygt .' Detta är 2 1/lägre än vad som förutsågs i PNB-82.Som framgår av tabell 3:5 beräknas ca I 3/procentenheter härav följa avändrade prisprognoser för råolja och petroleumprodukter. Sålunda förutsespriset på import av råolja öka med i genomsnitt 1981 -1982.Under inverkan av fallande spolpriser räknas med enimportprisökning på petroleumprodukter om endasl drygt 2 1/. Totalt väntasimportpriset för råvaror öka med ca 6 1/. För bearbetade varor väntas en importprisökning 1981-1982på . Delta är lägre än vad som förutsågs iPNB-82. Revideringen kan återföras på en någol ändrad bedömning när det gällerutvecklingen av världsmarknadens priser 1981 -1982. Dessa väntas nu ökalångsammare än i PNB-82 huvudsakligen till följd av en förutsedd långsammarelöneökningstakt i (se avsnitt 3.1). Sammantaget förutses stegringen av importpriserna (drygt10%) och importvolymtillväxten (knappt 2 1/) för den totala varuimportenleda till en värdeökning av varuimporten 1981-1982 på ca 12 3/. ' Detta kan bero på att en del svenska företag som underen period av relativpris-sänkningar har börjat leta efter utländskaleverantörer avbryter sökandet när en förhållandevis kraftig devalveringgenomförs. Eftersläpande effekter av en relativprissänkning beräknas därförbli av mindre betydelse än av långsam relativprisförändring. Även här beräknas devalveringen bidra till att bromsa uppinhemska efterfrågan genom att den verkar återhållande på utveckligen avrealinkomsten. ' Eller i nationalräkenskapemas termer. * I grundkalkylema för råolja ochpetroleumprodukter har förutsatts en genomsnittlig dollarkurs på för1982. Det genomsnittliga fatpriset (cif) 1982 för import av råoljaantages vidare bli knappt . Motsvarande pris 1981 var ca ,30. 1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Bytesbalansenför varor, tjänster och transfereringar förbättrades någol 1981, det negativasaldot minskade med , men visar ändock elt underskott på knappl16 miljarder kr. (se tabell 3:7). Milj. kr.,löpande priser. Export av varor, fob Import av varor, cif -4 0)7 Övriga tjänster, netto Korrigering av tjänster"* (3 600) Bytesbalans för varor och Avkastning på kapital, netto därav: räntenetto: staten och Övriga transfereringar, netto -4756 (-5 864)'' -5 341 Korrigering av transfereringar" (3 500) (3 300) (3 200) (3 700) (4 200) Bytesbalans för varor, - 33 (-IMl)" -9888 5451 ( 6559)" 7996 Förändring på grund av ' Exkl. korrigering av handelsstatistiken. - Nettot av återutförsel och återinförsel, korrigering av SASflygplansimport i utlandet direkt landad fisk, rabatter och koncernbidrag isamband med oljeimport samt korrigering för exporteradeoljeriggar som finns kvar i svensk ägo. Inkl. korrigering avhandelsstatistiken. " totalt uppgår till 7 100, 9600,12000, 14000 och 16000 milj. kr. Fördelningen avkorrigeringsposten på tjänstebalansen och transfereringsbalansen är skönsmässigvilket markeras genom att siffrorna i tabellen är satta inom parentes. -Överensstämmermed bytesbalansbegrepp. * beslöt statsmakterna attefterskänka en rad tidigare givna krediter till till ett värde av endryg miljard kr. Denna transaktion får konsekvenser för såvältransfereringsnetto som kapitalbalans, såtillvida att den senare förstärks medsamma belopp. Formellt belastar hela detta belopp bytesbalans, ehurudet redan vid utbetalningen av ifrågavarande krediter torde ha stått klart attdessa till största delen skulle komma att efterskänkas. I realiteten hartransfereringsnettot därmed felperiodiserats. I huvudkolumnen ovan redovisastransfereringsnetto, bytesbalanssaldo och kapitalbalans exkl. den genomfördaavskrivningen av u-landskrediter. Källor: , ochstatistiska centralbyrån. Prop.1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 74 Bytesbalansensminskade underskoll 1980-1981 är helt hänförbart till handelsbalansen vilkenförbättrades med drygt 8 1/. Denna positiva utveckling motverkasdock av en fortsatt försämring av transfereringsnettot till följd av ökanderäntebetalningar på ulandslånen. För1982 väntas bytesbalansen visa en positiv förändring om I 1/2 miljard kr.Underskottet skulle därmed stanna vid knappt 14 1/. motsvarande 21/av BNP. För handelsbalansen emotses en fortsatt förbättring med 5miljarder kr. som delvis uppvägs av en ytteriigare försämring av räntenettotmed 3 miljairder kr. Netlokapitalimportensjönk 1981 med . års mycket höga nivå. Nedgången berorhuvudsakligen på minskad utlandsupplåning av staten. Utrikeshandelnmed varor uppvisade 1981 ett underskott på ca . Underskottet ihandelsbalansen reducerades därmed med inemot 9 miljarder . Dennaförbättring i handelsbalansen har sin grund i att importvolymen sjönk med ca 6%medan exporten steg med omkring 1/i fasta priser 1980-1981.Bytesförhållandet i utrikeshandeln, dvs. förhållandet mellan export- ochimportpriserna', förändrades inte nämnvärt. Underskotteti handelsbalansen beräknas vändas till ett överskott 1982 uppgående tillca 2,8 miljarder. Den totala exportvolymen förutses öka med 5,' 1981-1982medan importvolymökningen beräknas stanna vid 1,7'. Detta skulle i fasta prisermotsvara en förbättring av handelsbalansen med drygt 6 miljarder. Dennavolymmässiga förbättring motverkas emellertid av att bytesförhållandet beräknasundergå en försämring med . Den totala förbättringen av den faktiskahandelsbalansen, dvs. sådan den uttrycks i löpande priser, skulle därmed stannavid knappt 4,8 miljarder . Omkring tre Qärdedelar av dennaförbättring kan härledas som effekt av devalveringen av den svenska kronan iseptember 1981. Devalveringen kan härutöver väntas få positiva effekter påhandelsbalansen och möjligen även 1984. Totalt skulle devalveringensidenti-fierbara pris- och volymeffekter leda till en förstärkning avhandelsbalansen med omkring 10 miljarder fram . Härutöverkommer effekter av devalveringen på tjänste- och transfereringsbalansen. Densvenska handelsflottan fortsatte krympa och investeringarna i denberäknas ha sjunkit till en obetydlig nivå. Det totala brutto-tonnaget är nulägre än 1960. I viss mån kompenseras detta av en ökad 'Enligt nationalräkenskapemas beräkningsmetod, se tabell 3:4 och 3: 5. 1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 75 inhyrningav utländska fartyg, särskill bulk- och tankfartyg för tramp- ochkontraklsjöfart. Trots en försämrad fraklmarknad har rederiernasbrutlo-fraklinläkter ökat, delvis lill följd av devalveringen i september 1981.Rederiernas koslnader i utlandet har ökat snabbare än intäkterna vilket lett etttämligen oförändrat sjöfartsnetto. Förinnevarande år väntas en uppgång i världshandeln vilket bör ge utrymme för ettökat kapacitetsulnytljande av det svenska tonnaget. Någon nämnvärd höjning avfraktsatserna väntas ej komma till stånd med tanke på denöverkapacitet som finns i världshandelsflottan. Totalt sett förefaller det docksannolikt med en viss förbättring av sjöfarts-nettot 1982. Brultoutflödetav resevaluta ökade mellan helåren 1980 och 1981.1 volym motsvarar dettaen ökning om enligt nationalräkenskaperna. En av orsakerna till uppgångenär det ökande charterresandel. En annan orsak kan vara en tillväxt avinvandrares hemförsel av svenska sedlar vilken registreras somresevalulautgifter. Utgifterna geniemoi steg kraftigt vilketlyder på att en del av uppgången kan beslå av sådan hemförsel. Inflödetav resevaluta beräknas ha ökal 1981 vilket enligl nationalräkenskapernainnebär en volymökning om . Här har devalveringen bidragit till en kraftiguppgång under sista delen av året, delvis via ökad norsk gränshandel i . För1982 förutses en fortsalt volymökning av inflödet i ungefär sammastorleksordning som för Qolåret. Värdemässigt väntas inflödet stiga 15%.Devalveringen och hushållens fortsatt sjunkande reala disponibelinkomst börleda till en icke obetydlig volymminskning av utflödet. Inflationen utomlandsoch den extra fördyringen av resandet till följd av devalveringen förutsesändock bidra lill ell ökat resevalutaulflöde om . Sammantaget ger detta enytterligare försämring av resevalutanettot med . lill -6,9miljarder kronor. Poslenövriga tjänster i tabellen 3: 8 ger en ofullständig bild av tjänsteut-bylet medutlandet. En stor del av den korrigeringsposl som återfinns i ovannämnda tabellberör i sak denna post. Nettotav avkastningen på kapital har beräknats till -11,. 1981, dvs. Försämringen beror på de stiganderäntebetalningarna till ullandel lill följd av såväl ökad länestock som högtränteläge och oförmånlig valutakursutveckling. väntas en ytterligareförändring i negativ riktning om . vilket skulle ge ell netto på-14,. Här har förutsatts en nettoupplåning om 15 miljarder kr.1982, varav staten antas slå för en tredjedel, samt en rörlig räntesats om ca15%. Postenövriga transfereringar netto, vars största delpost är u-landsbi-slåndet, visarett ökat underskott såväl 1981 som 1982. Ävenbeträffande räntebetalningar och övriga transfereringar räknar man medbristande täckning i statistiken på inflödessidan. En del av den totalakorrigeringsposten har därför förts till transfereringarna. 1981/82:150 Bilaga 1.1 Revideradnationalbudget 76 4.1 Sammanfattning av industriproduktionens utveckling Industrins efterfrågeläge var svagt . Förstunder Qärde kvartalet kom en tydlig ökning av den samlade orderingången attske. Orderingången hade rört sig endasl obetydligt uppåt från denbottenpunkt som nåddes efter det starka och snabba falletsedan våren 1980. Bakom den tröga utvecklingen av den samlade orderingångenunder loppet av 1981 döljer sig emellertid hell motsatta förlopp förhemma-resp. exportorderingången. Hemmaorderingången föll från första medan exporlorderingången steg under loppet av året - mest markeratunder Ijärde kvartalet. Orderutvecklingen kom i föreningmed fallande leveranser - helt hänförbara till hemmamarknaden - att resulterai en viss ökning av orderstockarna som minskat sen förstakvartalet . Bland de branscher som hade en positivexportorderutveckling var verksladsinduslrin,sågverken och stålindustrin, medan eflerfrågelägel försvagades bl.a. för massa-och pappersindustrin. Industrins produktionsutveckling har successivt anpassatsnedåt fram till slutet av 1981. Produktionen under fjärdekvartalet var sålunda lägre än underförstå kvartalet 1980. Fallelmellan helåren 1980 och uppgick till 3 1/där de kraftigasteminskningarna skell inom gruvorna, sågverken, pelroleumraffinaderierna ochstålverken. Tabell 4:1 Industriproduktionens utveckling 19791982 Procentuell volymförändring frän föregående år -14,6 -13,0 -3,6 210, 220, 290 Övriga gruvor och mineralbrott -3,2 -1,2 -8,5 -2,2 Petroleumraffinaderier m. m.- -15,9 Jäm- och stålverk' -6,0 -2,9 -4,9 38./.3841 -16,0 -5,3 -2,4 ' Inkl. hyvlerier och . Inkl. smörjmedels-, asfalt- ochkolproduktindustri. ' Inkl. ferrolegeringsverk. * Inkl. båtbyggerier. ' Omfattar nu även livsmedelsindustri ochträfiberplattindustri, se not sid. 87. Källor: och . Prop.1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 77 Verkstadsindustrinsproduktion minskade , medan utvecklingen inom övrigsektorn blevbetydligt mer kontraktiv. Jämförelser med 1980 ger trots den negativautvecklingen en alltför ljus bild genom att produkiion sänktes av deomfattande arbetsmarknadskonflikterna. förutses som enföljd av konkurrenskraftsförbältringen genom devalveringen av kronan iseptember i Qol en förhållandevis god utveckling av exporten. Del gällersärskill för bearbetade varor, medan åtminstone delar av råvarorna, bland demmalmen, kan väntas möta etl kärvare efterfrågeklimal. Den inhemska efterfråganför slutlig förbrukning förutses emellertid fortsätta all minska men effektenhärav motvägs delvis genom att de stigande relativa importpriserna väntas göradet möjligt för den svenska industrin all öka sina marknadsandelar. Därtillkommer atl lagerutvecklingen bidrar lill en viss ökning av efterfrågan. Meddessa förutsättningar beräknas en ökning av industriproduktionen på ca 3%kunna ske 1981-1982. Tyngdpunkten i tillväxten väntas ligga . 4.2Utvecklingen inom olika delbranscher Avsättningslägelför den svenska järnmalmsexporten är fortfarande myckel svagt. Skeppningarna avmalm har successivt sjunkit alltsedan sommaren 1980 och nedgången beroddeåtminstone lill en början på den europeiska stålindustrins krympta malmbehov.Under 1981 lorde man dessutom ha fått vidkännas betydandemarknadsandelsförluster och sannolikt kommer man även under innevarande år atlförlora andelar. Alltsedanvåren 1980 har den internationella stålkonjunkturen varit vikande lill följdav den myckel svaga utvecklingen av slålförbrukningen inom i all synnerhetVästeuropa. Stålproduktionen inom EG, som sjönk kraftigt under andra halvåret1980 stabiliserade sig på denna lägre nivå. Produktionsminskningenhargenomdrivils centralt av och genom ländervisaIvångskvoleringar. Produktionsnivån lorde ha svarat tämligen välmol den löpande förbrukningen inom EG. Sammantaget sjönk stålproduktionen iVästeuropa 1980-1981, efter etl produktionsras på åretinnan. Följaktligen föll även den svenska järnmalmsexporlen ytterligare under1981. Bortfallet var dock belydligt slörre än minskningen i stålproduktionenoch man har förutom successivt krympta leveranser lill fått vidkännasandelsförluster, huvudsakligen i . Sammantagetsjönk exportvolymen 1980-1981 medan däremot exportpriserna under inverkanav den stigande dollarkursen steg 23 1/. Efterfrågeförsämringenledde till all införde 8 veckors produktionsstopp under sommarmånaderna.På detta sätt försökte man undvika en upprepning av kraftigalageruppbyggnad. Denna åtgärd sattes in efter det all lagren hadeökat . Ändå steg lagren med ca 3 milj. lon under loppet av1981. Brytningen av järnmalm minskade drygt 14 1/1980-1981 till23 milj. ton. Prop.1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 78 Någonytterligare minskning av den europeiska stålproduktionen påräknas inte i årutan istället beräknas produktionsnivån kunna höjas successivt under loppet avåret, dock inle mera än alt ökningen stannar vid jämfört med 1981.Förutsättningar för en ökad malmexporl borde därmed finnas, men mycket tyder påatt man även får vidkännas andelsförluster. Till följd av det storaöverskoll av malm som finns på världsmarknaden räknar man med atl den ökningav malmkonsumtionen som förutses kommer att kunna täckas från befintligaöverlager, troligen lill raballera-de priser. De svenska malmproducentemaräknar däremot med att kunna minska sina lager först och 1984. Här harsåledes kalkylerats med en exportvolymminskning på 1981-1982. Avtalen om1982 års malmpriser blev i stort sett klara och innebär att desvenska malmpriserna kommer atl höjas i genomsnitt räknat i US$. Vidaretycks dollarkursens utveckling bidra till en ytterligare prisökning och sammantagettorde exportpriserna i svenska kronor stiga 1981-1982. Förutomomfattande personalinskränkningar vid planeras även 8 veckorsproduktionsslopp, förlagd lill tre kortare perioder. Till följd av de försämradeavsättningsmöjligheterna och de redan fyllda hamnlagren i beräknassålunda brytningen av svensk järnmalm minska ytterligare och här harkalkylerats med en produktionsnedgång på 1981-1982. De stora malmlagrenförutses därmed bli i stort sett oförändrade . Försämringenav byggkonjunkturen i såväl som , medförde altträvaruförbrukningen på de svenska exportmarknaderna sjönk kraftigt. Lagren iköparieden på kontinenten minskade under I98I och förstärkteefterfriigeförsvagningen. Nedpressningen av efterfrågan utsatte också deninternationella prisnivån på trävaror för stark press. föllpriserna på den nordamerikanska marknaden, medan prisrörelserna var små iVästeuropa fram lill 1981. För vissa svenska sortiment av byggnadsvirke föl!då försäljningspriserna med i genomsnitt under loppet av första halvåret1981. Del kraftiga prisfallet upphörde dock i stort sett helt under tredjekvartalet. Mol slutet av 1981 kunde åter vissa mindre prishöjningar genomföras.Leveranspriserna såsom de mätes i exportstatisliken steg påtagligt underloppet av 1980 ända fram till . Därefter gav de sänktaförsäljningspriserna utslag i exportens leveranspriser. 1 genomsnitt ökadedärför de svenska leveranspriserna i exporten med l/'?.% 1980-1981. Enpåtaglig återhämtning av den svenska trävaruexportens volymutveckling skeddeunder , efter all ha pressals tillbaka lill enutomordentligt låg nivå . Här bidrog sannolikt den svenskadevalveringen av kronan verksamt till alt de svenskaexportpriserna räknat i utländsk valuta sänktes ytterligare vilket stimuleradeefterfrågan på svenska trävaror. Framför allt finska och kanadensiska exportörerfick vidkännas marknadsandelsförluster. 1981/82:10 Bilaga1.1 Reviderad nationalbudget 79 Ivolym minskade den svenska trävaruexporten 1980-1981. Ävenefterfrågan på den svenska marknaden sjönk som en följd av denminskade byggaktivitelen och produktionsneddragningarna inom den träbearbetandeindustrin. Leveranserna lill inhemska köpare och förbrukare beräknas haminskal med i volym 1980-1981. Trotsen konsekvent neddragning av produktionsvolymen , växte sågverkensträvarulager kraftigt . Lagerökningen då uppgick till 1,2milj. m', vilket lill kvantiteten är likvärdigt med den mycket omfattandelageravtappning som skedde under loppet av 1978 och 1979. Vändningeni leveransutvecklingen i kombination med fortsallminskad produktion medförde alt sågverkens lager åter tappades av så attträvarulagrens tillväxt för året i dess helhet slutade vid 0,3 milj. kbm. /uppgick trävarulagren totalt till närmare 3,7 milj. kbm,vilket motsvarar 4-5 månaders sågverksproduktion. Ivolym minskade sågverksproduktionen med 7,1980-1981, mätt med SCB'sproduktionsvolymindex. Ett nödvändigt villkor föratt balansen på de internationella trävarumarknaderna mera påtagligt skallkunna förbättras är alt byggandet och därmed trävaruförbrukningen i främstFörenta staterna kan höjas påtagligt. Att döma av den fortsatt svagautveckling som bostadsbyggandet väntas få i tycks detta intekomma all ske . I väntas byggnadsverksamheten stigasuccessivt under loppet av 1982 från en mycket låg nivå men torde likväl räknatmellan helårsge-nomsnillen 1981 -1982 endast lämna utrymme för en i stort settoförändrad trävaruförbrukning. Den totala efterfrågan av trävaror i Västeuropasynes trots delta ha möjligheter alt stiga mellan 1981 -1982, eftersom denkraftiga lageravtappningen visade sig varaövergående. Enbart i importörsleden beräknas trävarulagren ha reducerats med ca1 milj. m' .