prop · G503102 · 1981-12-31 00:00:00 — Bl.a. pekar ÖEF på riskerna för minskadkommersiell lagring och otillbörligt förfogande saml osäkerheten beträffandelagerdisposilionen vid l.ex. Föregen del vill jag anföra följande. Beredskapslagringär alltjämt en viktig uppgift inom del ekonomiska försvaret. Jag anser detväsentligt all ÖEF ständigt strävar efter att hålla sina lager så aktuella sommöjligt och inle tvekar att sälja ut sådant som inle längre behövs i sammakvantiteter som tidigare eller över huvud laget. Del är viktigt alt ÖEFständigt tillser alt lagren sköts på ell så effektivt och ekonomiskt sätt somde specieUa förhållandena medger. Statenhar ett övergripande ansvar för all samhället fungerar och befolkningensprimära behov kan fillgodoses vid krig och avspärrning. Hämtöver har statenfunnit del önskvärt alt vid fredskriser genom viss lagring och andra åtgärderså långt möjligt söka upprätthåUa normal fredsslandard saml undvika störningari viktiga samhäUsfunklioner. Del bör dock vara 1981/82:102 Bilaga 3 27 angelägetför företagen själva att i sin ordinarie verksamhet så långt möjligt sökatillgodose kundkretsens behov av varor och tjänster i samtliga krislägen. Ävendå skall förelagen om möjligt upprällhålla sin kommersiella verksamhet. Del ärmol den bakgrunden inte på förhand givet hur ansvaret för beredskaps- ochfredskrislagringen skall fördelas mellan staten och näringslivet. Jaganser del i likhet med ÖEF och försvarskommitlén angelägel all närmare utredaom inte lagringsverksamheten skulle kunna ytterligare förbättras genom allnäringslivet fick ett störte ansvar på detta område. Såväl ekonomiska somadministrativa skäl kan tala härför. Lagren torde också kunna hållas meraktuella och bättre anpassas till strukturförändringar i samhäUel. Samfidigtär det angelägel all eventuella lagringsuppgifter inle försämrar näringslivelsinlernalionella konkurrenskraft eller medför komplicerade kontrollproblem. Jaganser det väsentligt all undersöka hur andra länder har agerat på detta områdeför att vi i skall kunna dra nytta av deras erfarenheter. tillfäUehar yppat sig i där högnivågmppen för råvaror på inte minst svensktinifiafiv f.n. studerar vissa tekniska aspekter på strategisk lagring avråvaror. Jagavser återkomma liU regeringen med förslag om hur den önskade utredningen skallgenomföras. Sverigeär i likhet med andra mindre industriländer starkt beroende av sinutrikeshandel. Den svenska industrin har aUl mer blivit beroende av råvaror,halvfabrikat, komponenter och reservdelar från ullandel. En viktigberedskapsålgärd är alt söka finna inhemska substitut lUl sådana insalsvarorsom normalt importeras, men som behövs i kristid för att de prioriteradebehoven skall kunna tUlgodoses. Genom all bedriva utvecklingsprojekt, somsyftar lill all få fram användbara substitut baserade på inhemska råvaror, kannäringsliv och myndigheter förbättra försörjningsberedskapen avsevärt. Sådanaberedskapsåtgärder kan också medföra all får en frånförsörjningssynpunkt mer ändamålsenlig beredskapslagring. Delar av nuvarandeberedskapslager bör kunna avvecklas om godtagbara substitut kan tas fram. Vissaprakfiska försök att utnyttja inhemska substitut har redan gjorts. Som exempelkan erinras om den verksamhet på gengasområdet, avseende såväl UtveckUng somprovning, som har pågått . Ytterligare forskning och utveckUng skullekrävas för all göra gengaslekniken tillämp- 1981/82:102 Bilaga 3 ligäven för moderna lurbodrivna dieselfordon. Några seriösa utvecklingsprojekthärför föreligger dock inte . görs stora statligainsatser för alt introducera nya drivmedelsallernaliv i den normalaenergtförsörjningen. Mol denna bakgmnd är inriktningen altendast bevara uppnådd beredskapsnivå. Idet följande skall redogöras för några utvecklingsprojekt inom del ekonomiskaförsvaret. ÖEFhar i samarbete med en svensk iryckfärgsindustri genomfört elt projekt med målsättningen all få fram användbara svarta Iryckfärger för flertalet Iryckmeloder och tryckalster. Följande kristryckfärger har ut vecklats och provtryckls med lyckat resultat: - offsetrotationsfärg för dagstidningar - arkoffselfärg för kartor, allmänt tryck ochförpackningar - djuptrycksfärg för tidskrifter och förpackningar. Församtliga krisfärger gäller att huvuddelen av insatsvarorna kan las fram iSverige. Detta utvecklingsprojekt har medfört all befintligt beredskapslagerav carbon black (kimrök) kan avvecklas och att vare sig bindemedel ellerlösningsmedel behöver beredskapslagras. tvättmedel som används ingår syntetiska tensider som ivällak- liv komponent. Dessa tensider är antingen importerade eller tillverkade i av importerade råvaror. ÖEF har hillills haft ell visst bered skapslager av en sådan lensidråvara. Isyfte all få fram en tvättmedelslensid på enbart svenska råvaror och ellsvenskt tvättmedel med i stort sett enbart inhemska beståndsdelar har ÖEF isamarbete med svensk kemisk och kemisk-leknisk industri bedrivit ettutvecklingsprojekt. Projektet beräknas vara avslutat under våren 1982.Kristvällmedlel skall då vara tillverkat, förpackat och distribuerat liUallmänheten för prövning och utvärdering. Som exempel pä försök med alternativ produktion kannämnas kartläggning av möjligheterna all tillverka plaslråvarorna elen ochelenoxid med inhemsk etanol som råvara i slällel för importerad gasbensin somär en petrokemisk insalsvara. Om en etanolbaserad elenfabrik uppförs kan detinnebära att en begränsad produktion av elen- och elenoxidbaserade produkterkan upprätthållas även under en långvarig avspärrning. ÖEF utreder bl.a. tillsammans medstyrelsen för teknisk utveckling vissa frågor rörande subsfilution avlegeringsmetaller, bl. a. krom, kobolt, molybden, nickel, voffram och vanadin. pågår i ÖEF:s regi ett projekt ommöjligheterna alt utnyttja lorvfibrer för tillverkning av kläder saml förtekniska ändamål. I del följande kommer jag all föreslå all ÖEF skallgöra en förstudie av möjUgheten att i tillverka ammoniak i stor skala ikrislid genom att använda elektricitet, luft och vatten. 1981/82:102 Bilaga3 29 Allmäntgäller i en avspärrningskris all beredskapslager för avspärr-ningssilualionerså småningom lar slut medan däremot förberedd substitut-produktion baserad påinhemska råvaror kan upprätthållas så länge som produktionsapparaten finnstillgänglig. Kunskapenom möjligheterna all utnyttja inhemska substitut m.m. är emellertid ännu myckelvarierande. Jag anser all stor vikt bör läggas vid att kartlägga och analyseradessa frågor. För all stimulera intresset för framtagandet av substitut börolika instanser aktiveras. Myndigheterna inom del ekonomiska försvaret börfrämja en sådan utveckling. Sålunda bör universitetoch forskningsinstitut och förelagen själva engageras i arbetet på allutveckla substitut och testa deras användbarhet. Därvid kan ävenforskningsresultat från andra länder ha betydelse för svensk del, t. ex. ifråga om substitut som kom lUl användning under . Iprogramplanen anger ÖEF all del i fråga om den administrativa ochorganisatoriska beredskapen föreligger vissa eftersläpningar.Enligl ÖEF bör beredskapsförfallningarna samordnas, förenklas och kompletterasså all de bättre motsvarar dagens och framlidens behov. Särskilt viktiga idetta sammanhang är bl.a. beredskapsförfaltningar för del arbelsrältsligaområdet. ÖEF planerar all gå igenom de föreskrifter m. m.som gäller för undanförsel och förstöring för att få underlag till behövligaförändringar på dessa områden. Inom ÖEF pågår även i övrigi arbete medförbällring av den administrafiva beredskapen med beaktande av bl. a. de kravsom ställs på ÖEF:s kris- och krigsorganisation. Som elt resultat av dettaarbete kan det bl.a. bli möjligt för ÖEF att komma med förslag lill ändringar iolika beredskapsförfaltningar. Föregen del anser jag del angelägel att del arbete som påböijals inom ÖFF för allförbättra den administrativa beredskapen fortsätter. Härtill kommer delplaneringsarbete som fortlöpande bedrivs av arbetsmarknadsstyrelsensförsvarsenhel. Jag vill i sammanhanget anmäla att del inom regeringskanslietpågår arbete med översyn av beredskapsförfaltningar i syfte all förbättra denadministrativa beredskapen. Chefen för planerarbl. a. att föreslå regeringen all lägga en proposifion omarbetsrätten i krig och därmed sammanhängande frågor. 1981/82:102 Bilaga 3 30 Inomvissa försörjningsområden är upprätthållande av inhemsk produktionskapacitetofta det mest ekonomiska sättet all klara försörjningsberedskapen. Om möjUgtbör då produktionskapaciteten tryggas genom all levande produktion bibehålls. Ivissa fall kan del emellertid vara rafionellare att hålla kapacitet "imalpåse". Genomden snabba slmkturomvandlingen i näringslivet har en rad förförsörjningsberedskapen viktiga tillverkningsgrenar blivit olönsamma och därmedhotats av nedläggning. har inle bara fill-verkningen av vissa produkteri elt förelags sortiment blivit mogna för avveckling utan hela förelagetsexistens har hotats. Framför allt har detta inträffat inom beklädnads- ochkemiområdena. Isådana lägen har statsmakterna, framför allt genom ÖEF, ibland söktupprätthålla försörjningsberedskapen genom att av förelagen "köpa" bibehållenproduktionskapacitet. Man kan säga att samhället då upphandlat enberedskapsviktig Ijänsl. Denna upphandling harvanligen skett genom all staten givit förelagen lån. Lånen nedskrivs sedan omförelagen utför den av staten önskade prestationen genom all upprätthålla vissprodukfionskapacitet och/eller viss levande produktion under viss lid. Vissalåneformer är kopplade lill investeringar i rationellare maskiner ochanläggningar eller till slmklurra-fionaliseringar genom all förelaget förvärvareller fusioneras med andra företag inom branschen. kompletteras dennatyp av lån med att staten garanterar lån som förelagen lar upp på den ordinariekreditmarknaden. Lånegarantier lämnas också för säsongskrediler till företaginom den från försörjningssynpunkt vikliga skobranschen. Dennaupphandling av beredskapsljänster inleddes . Fram lill och /82 har statsmakterna anslagit drygl 740 milj. kr. som lån fördetta ändamål, varav ca 680 milj. kr. inom beklädnadsprogrammel och 60 milj.kr. För garantier har beviljats ramar på totalt 122 milj.kr., vilka i sin helhet hänför sig till beklädnadsprogrammet. Jagskall nu redogöra för de olika låne- och garanlityper som kommit lillanvändning. Avskrivningslåninfördes genom beslut av (prop. 1972:127, FöU 1972:25,rskr 1972:325). Avskrivningslånkan lämnas lill förelag inom teko-, läder-, lädersko-, gummisko- ochrayonfiberindustrierna för investeringar i maskiner och byggnader. I något fallhar som investering också betraktats aktiverade organisalionskoslnader, l.ex.omställnings-, igångkörnings- och inlrim- 1981/82:102 Bilaga3 31 ningskoslnader.Genom beslut av medgavs även all lån lämnades tiU vissaföretag inom den kemiska industrin (prop. 1979/ 80:101, FöU 1979/80:11, rskr1979/80:188). Lånen, som är ränte- och amorteringsfria, utgår med högst avinvesteringskostnaden. Förelagen inom bomulls- och rayonfiberindustrierna hardock inom ramen för särskilda avtal erhållit avskrivningslån för avinvesteringskostnaden. Inom kemiprogrammel har lån beviljats med 75 resp. 100%av investeringskostnaden. Lånen löper och skrivs av med lika storadelar under fömlsättning all låntagande förelag upprälthåUil vissavtalad produktion och produktionskapacitet. m. /82 har ca 377 milj. kr. anslagits för avskrivningslånvarav 353 milj. kr. inom beklädnadsprogrammel och 24 milj. kr. Försörjningsberedskapslåninfördes genom beslut av (prop. 1975/76:206, NU1975/76:60, rskr 1975/76:415). Försörjningsberedskapslånenvar till en början villkorliga, dvs. återbetalning skulle normaU ske efter enviss lid. Lånen, som var ränte- och amorteringsfria, kunde utgå lill främstläderskoförelag men även fill förelag inom grundlexfil bomullsindustri. Syftetmed lånen var att trygga all en från försörjningsberedskapssynpunkt nödvändigproduktionskapacitet inle försvann utredningar om branschernasframlid pågick. ViU-korliga försörjningsberedskapslån kom endast alt utgå lillläderskoförelag. Hösten1976 och beslöt vidare all försörjningsberedskapslån ulanåterbetalningsskyldighet skulle kunna lämnas lill företag inom gummistövel-resp. läderskoinduslrin (prop. 1976/77:16, FöU 1976/77:4, rskr 1976/77:31 resp.1976/77:85, FöU 1976/77:11, rskr 1976/ 77:238). Våren1976 beslöt att försörjningsberedskapslån skuUe utgå under fem årlill (prop. 1976/77:206 bil. 2, NU 1975/76:70, rskr 1975/76:415).Lånet till Stigtex hade formen av elt förlusttäckningslån där lånebeloppet varmaximerat. Återbetalningsskyldighet förelåg inle. Hösten1977 beslöt att försörjningsberedskapslån även skulle lämnas tillföretag inom bomulls- och lexlilfiberindustrierna (prop. 1977/ 78:42, FöU1977/78:5, rskr 1977/78:81). För dessa och senare beslutade försörjningsberedskapslånfinns ingen anknytning fill storleken av ev. förlust hos företagen. Underförulsällning all förelag som erhållit lån uppfyUer sUl åtagande gentemotstaten behöver lån heller inle återbetalas. Särskildaförsörjningsberedskapslån fill skoinduslrin benämnda offert-lån infördes (prop. 1978/79:60, NU 1978/79:18, rskr 1978/79:117). Försörjningsberedskapslån/offertlåninom beklädnadsprogrammel är ränte- och amorteringsfria och löper på längst ellår, varefter de avskrivs om företagel uppfyllt sitl åtagande. Förelag somerhåller lån skall åla sig 1981/82:102 Bilaga3 32 attupprätthålla viss produktion och produktionskapacitet som erfordras avförsörjningsberedskapsskäl. Inom kemiprogrammel har lämnats elt försörjningsberedskapslånmed annat avskrivningsförfarande än del normala. T.o.m. /82 har309 milj. kr. anslagits fill försörjningsbe-redskapslån/offertlån, varav 270milj. inom beklädnadsprogrammel och 39 milj. kr. Våren1980 ingicks elt avtal mellan staten och del av ägda om upprätthållande av försörjningsberedskapsviktigproduktionskapacitet av lextilfibrer hos förelaget, (prop. 1979/80:138, FöU1980/81:3, rskr 1980/81:18). En avkomponenterna i avtalet utgörs av ell villkorslån vars storlek är beroende avSvenska Rayons ackumulerade resultat . Lånebeloppet blirlägst 30 och högst 35 milj. kr. Lånet löper fasl årlig ränta vilkenläggs lill kapitalet. Amorteringav lånet skall med början erläggas för kalenderår undervilket förelagets på visst säll omräknade resultat är en vinst. Amorteringenskall göras med elt belopp som motsvarar av vinslen, dock högst med ellbelopp som motsvarar en femtedel av då kvarvarande lånebelopp inklusivekapUaliserad ränta. Avskrivning av lånet skallmed början göras för kalenderår då förelagels på visstsäll omräknade resultat är en förlust. Avskrivningen skaU motsvara förlusten,men högst uppgå lill en femtedel av urspmngligen utbetalt lånebelopp. EvenlueUlkvarstående lånebelopp jämte kapilaliserad ränta per den 31 december 1991avskrivs helt . Omföretagel träder i likvidation eller försätts i konkurs efter den 31 december1982 men innan villkorslånet återbetalats eller avskrivits helt, skall statenha rätt lill återbetalning av återstående länebelopp efter övrigafordringsägare, med det undantaget att fordringar som KF och/eller KF IndustriAB kan ha på företaget lill ell sammanlagt belopp om 30 milj. kr. skall haförmånsrätt efter statens fordran. GenomsärskUt beslut har regeringen med slöd av nionde stycket anvisningarna tiU 19§ kommunalskattelagen (1928:370) föreskrivit all lånebelopp skall utgöra skattepliktigintäkt i Svenska Rayons rörelse under de beskattningsår då utbetalning sker. Någrafler villkorslån har inte lämnats. Skoslmkluriåninfördes (prop. 1976/77:85, FöU 1976/77:11, rskr 1976/77:238). Syftetmed lånen var aU göra det möjUgt för förelag, företagare eller anställda attförvärva skoförelag eller delar av skoförelag, t. ex. en viss produktlinje.Lånen, som kunde utgå med upp liU av köpeskUl-Ungen, är ränte- ochamorteringsfria och skrivs av Prop.1981/82:102 Bilaga 3 33 fömtsattatt åtaganden om att upprätthålla produktionskapacitet och produktionuppfylls. Sammanlagt beviljades under budgetåren 1977/78 och 1978/79 20,5 milj.kr. Därefter har inga ytterligare medel beviljats. Densvenska läderskoindustrin är främst inriktad på tillverkning av höst-ochvinterskor, Detta medför att likviditetspåfrestningen under vissa delar av åretär stor. För att förbättra branschens möjlighet att erhålla krediter infördesår statlig garanfi för säsongskredUer (1977/78:125, FöU 1977/ 78:24, rskr1977/78:287). Garanfierna avser kortfristiga krediter inle överstigande ettår. har ramen för säsongskreditgarantier uppgåttfill 17 milj. kr. Statliggarantiför kredu i samband med avskrivningslån Statliggaranti kan lämnas i samband med att ÖEF beviljar avskrivningslånför investeringar (prop. 1972:127, FöU 1972:25, rskr 1972:325). Garantierna somfår uppgå tiU högst av den sammanlagda kostnaden för investeringen, utgårför lån som avbetalas under högst såvitt avser anskaffning av maskineroch under högst för investeringar i byggnader. För ändamålet finns en rampå 105 milj. kr. Utvärderingav lån och garantier Sålundahar en rad låne- och garantiformer vuxit fram , vilka alla haftsyftet att bevara försörjningsberedskapsviktig produktionskapacitet. Efterett uttalande av näringsulskoltet (NU 1978/79:48, rskr 1978/79:390)gjordes inom studien (Ds H 1980:8) Statliga åtgärder förtekoindustrin. I studien analyserades stödformerna inom tekoområdet, däriblandde försörjningsberedskapsmässigl mofiverade. Min företrädare redogjorde iproposition 1980/81:100 bil. 14 för studien och kom fill slutsatsen alt stödeni huvudsak hade en lämpUg utformning. ÖEF hade föreslagit all låneformemaskulle slås samman fill en enda, benämnd kapacilelslån. Även tekodelegationenhade föreslagit en liknande åtgärd, men min företrädare var inte då beredd attlämna några förslag om väsentligt ändrade stödformer. lämnade dettaulan erinran (NU 1980/ 81:47, rskr 1980/81:279) Regeringenuppdrog med beslut ål ÖEF all i samband med perspektivstudiernagenomföra en studie avseende de åtgärder som fillämpas för att upprätthålla enfrån försörjningsberedskapssynpunkt nödvändig produktionskapacitet. I en tiUbeslutet fogad promemoria angavs bl.a. att ÖEF skulle lämna förslag omförbättringar om del i studiearbetet visade sig att det frånförsörjningsberedskapspoliliska och andra utgångspunkter var önskvärt attbefinliga stödformer modtfierades. Nr 102.Bilaga 3 " 1981/82:102 Bilaga3 34 Iskrivelse den 3 febmari 1982 redovisar ÖEF del genomförda studiearbetet ochsin syn på arbetets fortsalla bedrivande. ÖEF har bl.a. samrått medindustristödskommillén (Dir 1979:112) vad gäller de delar av kommitténsbelänkande (SOU 1981:72) Att avveckla en kortsiktig slödpolitik som behandlarstöd av försörjningsberedskapsskäl. EftersomÖEF anser att de studier och analyser av företagsstödens utformning som gjortsunder senare tid har gell en god bild av problemen och intressemotsältningarnai samband med finansieUt stöd lill förelag begränsar verket redovisningen avregeringsuppdraget lill att mol bakgmnd av sin hiltiUsvarande erfarenhetföreslå vissa förändringar i konstmktionen av de lån som lämnas för allsäkerställa produkfionskapacitet. ÖEF:serfarenheter av låne- och garantiformerna är i stort sett goda. Avtal omproduktionskapacitet gäller fortfarande med de flesta förelag som erhållit iån.Förlusterna i samband med konkurser e.d. har varit begränsade. Anlalelavskrivningslån är närmare 300, anlalel försörjningsberedskapslån drygt 70 ochanlalel garantier ca 50. Emellertidser ÖEF problem för framfiden. På grund av främst utvecklingen inom teko- ochskobranscherna kommer uppföljningen av befintliga avtal i form avsäkerhetsbevakning o. dyl. all ställa större krav på organisationen. Redan avdetta skäl anser ÖEF all en begränsning av anlalel avtal är nödvändig. Vidareär det inle minst av statsfinansiella skäl nödvändigt att branschstöden fårlångsiktiga effekter och inle bara ger berörda företag ett eller annat årsrådmm. ÖEF strävar därför efter att uppnå fleråriga avtal och alt vara meruppsökande och offensiv i denna verksamhet. Deav regeringen fastställda nu gällande bestämmelserna för lån försvåraremellertid enligl ÖEF en sådan inriktning. Bl.a. kan endast produktions- ochproduktionskapacitetsanknulna villkor föreskrivas, trots all del kan varaviktigare för försörjningsberedskapen all företagen förbinder sig att vidtaåtgärder på andra områden. Flexibiliteten hämmas därmed. Delär enligt ÖEF inle lämpligt att begränsa företagels åtagande till kapacitets-och produktionsvillkor. Andra typer av villkor som bör kunna ingå i ettålgärdspakel är t. ex: åtagande om utveckling av företagsledningen, t. ex.genom omorganisation omorganisation av den ekonomiska uppföljningen lagring av reservdelar och förbmkningsartiklarutöver vad som är kommersiellt motiverat utbildning av drtftpersonal. 1981/82:102 Bilaga3 35 Frånförsöijningsberedskapssynpunkl är det dessutom enligt ÖEF viktigt all ommöjligt bevara olika typer av produktion inom samma delbransch. Del innebärall avtalen måste kunna göras flexibla för att ge utrymme för både storaenheter med rationell produkfion i stordrift och för mindre enheter somsnabbare och med enklare metoder kan ställa om mellan små serier, utföra uddaprodukfion, som inle lämpar sig för stordrift, och också rafioneUt hanteraspecialbeslällningar. "UtöverÖEF:s krav på elt regelsystem för industriella åtgärder som ger utrymme föravtal som i varje enskilt fall är mest ändamålsenliga frånförsörjningsberedskapssypunkt bör andra faktorer beaktas. Dessa är bl. - effekter på företagens inkomstbeskattning - effekter på företagens balansräkningar, soliditeten - effekter på den inhemska konkurtensen - sysselsättnings- och regionalpolitiska effekter - krav på rättvis och enhefiig behandling - krav på övergripande bedömning i vissa fall. Inkomstbeskattningenkan vara ell problem med nuvarande regler för försörjningsberedskapslån. Närlånet skrivs av skaU del las upp som intäkt. Om elt lån inom ramen för ettflerårigt avtal betalas ul ojämnt över avtalsperioden, blir det också mednuvarande regler ojämnt intäkts-fört vilket kan leda fill redovisad vinst ochdärmed beskattning vissa år medan företaget senare går med föriust. I defleråriga avtalen med bomulls-och ylleindustrierna har denna fråga kommit uppfill diskussion. Utbetalning av lånen koncentreras lill avavtalsperioden. Eftersom företagens åtagande gäller hela avtalsperioden harlill lånen kopplats en återbetalningsskyldighet, som inträder när förelageninle fullgör sina åtaganden. Rimlighetenav alt la upp erhållen avskrivning som intäkt om samtidigtåterbelalningsskyldighelen finns kvar har härvid ifrågasatts. Om del fannsmöjlighet all avtala om avskrivning över hela avtalsperioden, skullein-komstskallenackdelen kunna begränsas. För soliditeten gällermotsatt förhållande. Om försörjningsberedskapslån inle skrivs av delbetalas ut står del kvar som skuld i förelagets balansräkning och försämrardärmed soliditeten. Även i detta fall skulle en möjlighet alt avtala omavskrivningsperiodens längd kunna lösa problem i enstaka fall. Den inhemska konkurrensenkan påverkas av all ÖEF träffar avtal endast med vissa företag inom endelbransch. Del har därför hävdals alt försörjningsberedskapslån lill endelbransch bör utgå generellt. Vissa nackdelar med selekliva stöd har ocksåtidigare påtalats i denna skrivelse. Eftersom de begränsade resurserna intemedger generella stöd i tillräcklig omfattning har ÖEF funnit att problemet medkonkurrenssnedvridning kan mildras genom att ÖEF träffar en annantyp av avtal än de som gäller . Avtalen skall inle avse direktabidrag till förlust-täckning ulan skall träffas med utgångspunkt all ÖEF genomell finansiellt åtagande får ett åtagande från företagens sida som främjarförsöijningsbe- Prop.1981/82:102 Bilaga 3 36 Det kan då handla om all bevara produktion inom landet som inleheller för konkurrenterna är lönsam. Avtal bör därför träffas med de förelagsom kan redovisa de bästa fömtsättningarna för bevarad produktion pä sikt. ÖEFvill här åter betona all samtliga företag i en delbransch föreslås ha möjlighetall offerera ÖEF den eftersträvade långsikliga produktionsförmågan.