prop · G50383 · 1981-12-31 00:00:00 — i har såsomeget yttrande åberopat ett tjänsteutlåtande av valnämndens kansli. 1 Allmänt om remissutfallet Betänkandet har fått ett positivt mottagande. Kommitténsförslag tillstyrks eller lämnas i sina huvuddrag utan erinran av de flestaremissinstanserna. RSV framhåller att vatlagskommitléns arbete har bedrivitsi nära samarbete med RSV:s valseklion, som under utredningens gång fåtttillfälle lämna synpunkter på de förslag lill åtgärder som kommittén framför.RSV finner förslagen genomgående godtagbara från valadministrativ synpunkt ochanser sålunda att tiden för att genomföra extra val kan förkortas till omkring50 dagar genom de föreslagna lagändringarna och de i betänkandet redovisaderutinerna. i .Malmöhus län menar att kommitténs olikaförslag til! förkortning av tiden för extra val är realistiska och ägnade attläggas till grund för lagstiftning i ämnet. Kommitténs förslag bör därförgenomföras. tillstyrker de föreslagna ädnringarna som bör göra det möjligtatt genomföra extra val inom av omkring från beslutet. Valnämndeni påpekar att fristen för planering och genomförande av extraval är beroende dels på de övriga frister som gäller för val och dels påmyndigheternas och partiernas interna administration. Den tidsfrist om ca 50dagar som kommittén föreslår baseras på en mängd aktiviteter som var och en ärtidsmässigt hårt reglerad. För att de snäva tidsramarna skall är detmycket väsentligt att alla berörda kan hålla den uppsatta tidsplanen. , som svarar för mycket av den 1981/82:83 56 praktiska hanteringen vid val, är beroende av alt destatliga myndigheterna snabbt lämnar den information som är väsentlig förvalnämndernas planering. Vidare är valnämnden beroende av att erforderiiglantal valförrättare kan anskaffas till valdagen. Övriga moment ivalförberedelserna, där valnämnden själv svarar för planering och har egnaresurser, borde inte innebära några större svårigheter. De löpande extrainsatsersom erfordras för en högre beredskap innebär visst extra arbete och därmedökade kostnader. Merkostnaderna lorde dock vara marginella. Vid ettgenomförande av ett extra val med så kort varsel som föreslagna är detofrånkomligt med vissa tillkommande kostnader. Med den korta tid som står tillbuds måste kansliet vidtaga extraordinära insatser i form av extra personal ochövertid för att klara det pressade tidsschemat. 2.1 Indelning i valdistrikt m. m. Enligt valnämnden i kommun sker i kommunårligen en viss översyn av indelningen i valdistrikt. Om del under mellanvalsåreninträffar större förändringar i befolkningsstrukturen tar valnämnden initiativ anpassning till de aktuella befolkningsförhållandena. Särskilt gäller dettaom antalet röstberättigade i något valdistrikt under mellanvalsåren väsentligtkommit att överstiga 1 800. Befolkningsutvecklingen i har dock undersenare år varil sådan all ändring i valdistriktsindelningen under mellanvalsåreninte varit påkallad. 2.2 Vallokaler och valförrättare Vad gäller anskaffning av vallokaler anser Svenska kommunförbundetatt det bör vara möjligt för valnämnderna att hålla de tidsfrister somförutsätts i belänkandet. finns en viss framförhållning så tillvida alt valnämnderna vanligen har förteckningar över aktuella vallokaler.Förteckningarna brukar kompletteras vid behov. t. ex. då ny vallokal behövsefter ändrad indelning av valdistrikt och då andra omständigheter inträffar somgör all lidigare använda vallokaler inte kan utnyttjas. Enligt valnämnden i görs en översyn avvallokalerna valåret. Beslut fattas i valnämnden månad. Före utgången av april lämnas besked till somunderlag för röstkorisframställning. Enligt kommitténs förslag skall beslul omvallokaler föreligga efter förordnandet om extra val. Förslagetinnebär att kansliet löpande måste ha en ajourförd förteckning över lämpligavallokaler. Hår måste särskilt beaktas de lokaler som tillhandahålls genomexterna lokalupplåtare såsom banker, försäkringskassor m. fl. 1981/82:83 57 upplåtelser måste fortsättningsvis regleras genom eltavtalsförfarande som omfattar . Övriga lokalupplålelsersom reglerasinom kommunen torde inte medföra några problem. Kansliet har inget att erinra molen tidsfrist för besked om vallokaler. En viss merkostnad för ajourföringav vallokalförteckning uppkommer dock. i kommun uppger att kontroll av attavsedda vallokaler är tillgängliga även sker under mellanvalsåren. i tar upp frågan om lokal förröstsammanräkningen. De ökade kraven på snabbhet förutsätter enligtlänsstyrelsen givetvis en högre grad av beredskap hos de valadminislrerandemyndigheterna. För del är det särskilt frågan om lämplig ochtillräckligt stor lokal för sammanräkningen som kan bli svår all lösa med kortvarsel. Eftersom länel vid ett extra val till har att genomförasammanräkningen av rikets två största valkretsar måste organiseraen slor sammanräkningsapparal. Mer än 100 personer måste engageras i detdirekta arbetet med sammanräkningen - dataenhet oräknad. Denstora personalstyrkan samt kraven på snabbhet, säkerhet (bevakning) och denomständigheten att valsammanräkningen är en offentlig förrättning kräver storaoch ändamålsenliga lokaler - som inte disponerar ulanmåste anskaffa inför varje val. Ytterligare ett krav på sammanräkningslokalenär alt man där på valdagens kväll skall kunna organisera mottagningen av valmalerialetfrån kommuns 432 valdistrikt. skall nära 900 personertas emot för att lämna in sitt valmaterial. Detla ställer vissa krav pålokalens belägenhet och planering. kunde disponeraett stort nedlagt postkontor (gamla 16). Inför den ordinarie valsammanräkningenhösten 1982 är lokalfrågan ännu inte löst. Vid en så viktig angelägenhet somalt genomföra ett extra val till anser sig dock kunnautgå från att sådana praktiska problem som tillgång lill lämpliga lokaler ochlösgörande av persona! som skall ingå i sammanräkningsenheten kommer attprioriteras myckel högt. Flera remissinstanser har synpunkier på frågan om rekryteringoch utbildning av valförrättare. Postverketframhåller alt verket på begäran av grundlagskommittén genomfördeen viss utredning för att få en närmare uppfattning om möjligheterna attgenomföra poströstning med en total tidsåtgång för förberedelser ochgenomförande av 45 resp. . En av de faktorer, som ingick i utredningen,var utbildningen av röstmottagare. Behovet av en sådan utbildning år olikastort, beroende på om ett extra val (resp. ett omval) skall genomföras nära eltlidigare genomfört ordinarie val eller vid en senare lidpunkt. Man kan utgåfrån att om elt extra val skall genomföras efter ettordinarie val är en ny utbildning knappast erforderlig. Behovet ökar sedan itakt med avståndet mellan 5 1981/82. 1 sam/. Prop.1981/82:83 58 det ordinarie valet och ett extra val. - En annan orsaktill att utbildning av röstmottagare behöver genomföras är om nya röstmoltagarebehöver anlitas. Behovet av utbildning är även av detta skäl beroende påtidsavståndet mellan ett ordinarie och elt extra val. Ju som harförflutit från del ordinarie valet, ju fler nya kassörer behöver få utbildningi röslmottagning. - Behovei av utbildning är också avhängigt av vilken typ avval som skall genomföras. Om det gäller ett extra val av kyrkofullmäktige inågon eller några församlingar är givetvis behovei av utbildning mindre. Vidsådana val behöver ju inte så många röstmottagare anlitas som vid ett extra valtill . - I betänkandet föreslås att poströstningstiden förkortas från24 . ser denna förkortning som en fördel när utbildningav röstmottagare behöver genomföras. Det är angeläget alt tiden frånförordnandedagen till första poströstningsdagen inte blir kortare än ca fyraveckor. i uppger attrekrytering av kvalificerade valförrättare är ell problem som främst drabbar destörre kommunerna. För med 293 valdistrikt rör det sig om ca 2500 valförrättare. På grund av rörligheten bland befolkningen i en kommun av Göteborgsstorlek måste man räkna med ett stort bortfall av valförrättare mellan valen.Eftersom vakanser skulle bli kända av valnämnden först förevaldagen kan det uppstå svårigheter att garantera ett tillräckligt antal valförrättarei alla vallokaler. Särskilda problem skulle uppslå vid ev. extra val undersommarperioden, då ett stort antal valförrättare har posten eftersänd eller ärbortresta. All enligt 3 kap. 5 § ValL tvinga människor att tjänstgöra som valförrättaresynes inte praktiskt genomförbart. påpekar att del finns en vissberedskap i fråga om valförrättarna. Valnämnderna har i allmänhet register överde valförrättare som tjänstgjort vid tidigare val. Från dessa bör inomrelativt besked kunna fås om de kan tjänstgöra vid det extra valet.Det går dock inte all utesluta att vissa svårigheter kan uppslå, särskilt i destörsta kommunerna. Genomförandet av extra val kräver enligt valnämnden iStockholms kommun en organisation av samma storleksordning som ordinarie val.Den största skillnaden är att det valadministrativa arbetet kan avslutas någratimmar tidigare och att röslmottagningen går snabbare. Vid varjeval har rekryteringen av valförrättare vållat de största bekymren. Det har heltenkelt varit svårt att få tillräckligt många och kvalificerade valförrättare.Rekryteringsperioden omfattar normalt ca . Rekryteringsrutinerna ärockså anpassade till den utsträckta rekryleringspe-rioden. Vid en tidsfrist på50 dagar ställs helt andra krav på både rekryteringsrutiner och valförrättarkåren.Så länge ett avkortat öppethållande i vallokalerna inte är möjligt erfordras iStockholm ca 2 650 valförrättare vid ett extraval. Härutöver engagerasytterligare ca 350 valfunkiionärer för 1981/82:83 59 Hanteringsliden för rekrytering avde ca 3 000 valfunktionärerna kan nedbringas i erforderlig omfattning genom denmaskinella utrustning som kansliet avser alt nyttja fr. o. m. de ordinarievalen 1982. Rekryteringsrulinerna får här utformas så all tidsfristen på 50dagar . Svårigheterna, som nämnden ser del, är att få ett tillräckligtantal valförrättare att ställa upp. Det är också väsentligt att så många sommöjligt av de erfarna förrattarna har möjlighet att medverka då någon meromfattande utbildningsverksamhet inte torde hinnas med. a.inrikta sig på alt hitta nya målgrupper för rekryteringsarbetet. Här angivnaproblem torde främst gälla de större kommunerna. Sammanfattningsvis konstaterar valnämnden attrekryteringen av valförrättare inte bör innebära några oöverstigligasvårigheter. De administrativa systemen kan anpassas lill lidsfristen. Arbetetsom valförrättare måste dock göras attraktivare, så att absoluta flertalet valförrättarehörsammar nämndens kallelse till förrättning. Rekryteringskampanjensinriktning får också ses över. Nämnden räknar med smärre kostnadsökningar föratt hålla en högre beredskap avseende rekryteringsrutinen, uppskattningsvis ca6 . Nämnden kan i detta sammanhang inte underlåta att återföra fram sitt förslag om att vid extraval och folkomröstningar antingenreducera öppethållandetiden eller slå ihop två valdistrikt till ett. Valenskostnader och problemen med rekryteringen skulle härvid minska. i kommun uppger att register över de valförrättare,som tidigare tjänstgjort i valdistrikten, förs i form av lösbladssyslem. Under mellanvalsårensker översyn av detta register varje höst. Vidare upprätthåller valnämndenunder mellanvalsåren en viss beredskap så att man på kan sändaförfrågan till de personer, som lidigare anlitats som valförrättare.Sammanfattningsvis kan därför valnämnden uttala att den av kommittén angivnatiden om en månad för rekryteringsåtgärder i fråga om valförrättare får anses tillräckligför kommuns vidkommande. 2.3 Registrering av partibeteckningar och anmälan av ombud i påpekar att enregistreringsansökan skall ha kommit in till centrala valmyndigheten föreutgången av februari månad valåret för att partibeteckningen skall åtnjutaskydd vid valet. För extra val gäller den bestämmelsen att ansökan skall hakommit in till myndigheten inom efter det att beslut om valdagenmeddelats. Om partiet inte är representerat i skall ansökan åtföljasav egenhändigt undertecknade förklaringar av minst 1 500 av partiets medlemmar attde biträder ansökan. anser det tveksamt om elt parti på så korttid som verkligen kan hinna med att införskaffa det antal namnunderskriftersom erfordras. 1981/82:83 60 2.4 Nominering och anmälan av kandidater Vad gäller nominering av kandidater påpekar länsstyrelseni all nomineringsarbetet vid ordinarie val i regelbörjar året innan valåret och leds av partiernas distriktsstyrelser. Länsstyrelsendelar kommitténs uppfattning att partierna inte kan tillåtas genomföra likatidskrävande nomineringsprocedur vid extra val som vid ordinarie val. Partiernabör som kommitién föreslagit kunna till insända anmälan omkandidater och beställning av valsedlar dagar efter beslut om extraval. Det är dock mera tveksamt om tiden räcker till för de mindre partier sominte har länsorganisationer och för de nya partier som -efter det registreringskett - även vill ställa upp i valet. När detgäller anmälan av kandidater framhåller i och länatt granskar att kandidatanmälan upptar föreskrivet antalpersoner, alt skriftlig förklaring från varje kandidat finns med och attanmälan undertecknats av behörig företrädare för partiet. Länsstyrelsenkontrollerar vidare kandidaternas valbarhet och andra uppgifter mot rösllängdsregisleretc. Kommitién räknar enligt mening alltför optimistiskt med attgranskningen skall av på en enda dag. Brister i fråga om kandidaternaspersonnummer, vilket inte är ovanligt, och förklaringar gör att man får räknamed att anmälningarna inte kan färdigbehandlas så snabbt som kommitténförutsätter. Minst behövs säkerligen för detta arbete. Länsstyrelsenanser inte att partiernas företrädare behöver vara tillgängliga pålänsstyrelsen ulan att de i stället kan stå till förfogande pä hemorten för attsnabbt kunna införskaffa och effektuera ev. brister i anmälan och valsedelsbeställninc. 2.5 Valsedlar och övrig valmaleriel Post\'erket påpekar alt del i betänkandet nämns allpartierna vill ha valsedlarna levererade innan poströstningen börjar, alltsåsenast före valdagen med den av kommitién föreslagna poströslningsperioden.Vid ordinarie val brukar partierna enligt postverket i slor utsträckning sända ulvalsedlar tillsammans med olika trycksaker till väljarna. såsom nu föreslåsför extra val, valsedlar med kandidatnamn levereras till partierna dagen innanpoströstningen börjar, är det givetvis inte att påräkna att också väljarnaskall få valsedlar hemsända före poströstningens början. Om vidarepoströstningen förkortas med , torde intresset och behovet av att poströslavara stort redan första poströstningsdagen. Ett stort antal väljare tordedärigenom vara hänvisade till att använda sig av partimarkerade valsedlar, ivarje fall av poströstningen. anser sig intekunna avgöra om delta innebär några större nackdelar för väljarna, partiernaeller valförrättarna. Väljarna lorde dock komma alt förfråga sig om valsedlarmed kandidatnamn på postkontoren i än större 1981/82:83 61 utsträckning än vad som är vanligt vid ordinarie val. Frånpostkontorens sida har man då endast att hänvisa väljarna, antingen till allanvända partimarkerade valsedlar eller att vända sig till partiernasexpeditioner eller till partiernas valbyråer, om sådana finns på orten. i påpekar attcentrala valmyndigheten bestämmer sista dag för beställning av valsedlar föratt leverans skall kunna ske inom stipulerad tid före valdagen. Vid extra valräknar kommitién med all tryckta valsedlar skall kunna vara partierna tillbanda från det nomineringen avslutats. granskningav valsedelsbeslällningar och valbarhelskontroll har beräknats lill tre dagar.Även är alltför knappt tilltagen. Minst behövs för dettaarbete. Granskning av sådana beställningar kan delas in i två moment. granskats och befunnits riklig samt förskottsbetalning erlagtsför i ej representerade partier sänds valsedelsmanuskript tilltryckeriet för sättning av korrektur. Först sedan tryckerikontrollanten getttrycklov och underrättat härom samt lämnat ev. uppgifter omrättelser i manuskripten sker databearbetning av dessa jämte valbarhetskontroll.Att manuskripten inte databehandlas förrän irycklov meddelats beror på attpartierna hos tryckeriet kan ha ändrat valsedelskorrekturet bl. a.genom att någon kandidat tagits bort och ersatts med någon annan eller attnamnordningen på valsedeln ändrats. i framhåller alt det är avvitalt intresse för valnämnderna, framför allt för de större valnämnderna meden mer omfattande organisationsapparat, att övriga myndigheter - RSV ochlänsstyrelserna - snabbt ger sådan information om valet som är styrande förvalnämndens vidareinformation och det praktiska genomförandet av valet. Här är RSV:smaterial särskilt viktigt. Det valmaterial som RSV svarar för mäste varaStockholms valnämnd till hända dagar före valdagen. harett omfattande packnings- och transportsystem för fördelning och distribution lillca 430 valdistrikt. RSV:s Handledning för valförrättare, vallagarna och förseglingsmaterialetmåste vara valnämnden till banda dagar före valdagen. 2.6 Röstlängder och röstkort påpekar att röstkorten enligt vallagskommitléninför elt extra val kan sändas ut till de röstberättigade frånbeslutet om extra val. Om valdagen bestäms efter förordnandet,vilket är kommitténs utgångspunkt i betänkandet, kan således röstkorten lämnasför postbefordran före valdagen. Kommittén anser dock alt röstkorteninte bör distribueras alltför före poströstningens början och föreslåratt röstkorten skall kvarligga hos de lokala skattemyndigheterna ytterligare 10dagar. Röstkorten skulle sålunda lämnas för postbefordran före 1981/82:83 62 valdagen eller endast före poströstningensstart. Eftersom poströstningen förmodligen kommer all få storomfattning är det enligt postverket angeläget att deröstberättigade får röstkorlen senast dagen före poströstningens start. Så böri all möjlig utsträckning vara fallet även när röstkorten skall eftersändastill en ny adress. Kommitténs moliv för att vid extra val låta röstkorlen kvarliggahos de lokala skaltemyndigheterna är, att det finns en risk för att röstkortenkommer bort om de når de röstberättigade alltför före poströstningensbörjan. anser den risken vara liten. Den kan inte jämföras med denrisk som finns när röstkortet för kyrkofullmäktigvalet sänds ul tillsammans medröstkortet för septembervalen, som sker de år då ordinarie val hålls.Postverket anser därför inte att röstkortet skall kvarligga hos de lokalaskattemyndigheterna i . Eftersom röstkorten kan sändas ul 30 dagarföre valdagen, bör de också lämnas för postbefordran då eller dagarföre valdagen. Då finns goda möjligheter att trots ev. trafikstörningar och eftersändningardistribuera röstkorten så att de når väljarna före poströstningens början. föreslår vidare en följdändring i 15 § lagen(1972:704) om kyrkofullmäktigval. RSV framhåller att röstlängderna, som upprättas ,baserar sig på folkbokföringen per och fastställs den 1 septembermed giltighetstid till påföljande år. En uppdatering av röstlängdernaframför allt beträffande förändringar av adresser och uppgifter om avlidna ochutvandrade är som kommittén framhållit önskvärd vid utsändningen av röstkorteftersom betydande skiljaktigheter kommer all finnas om extra val hålls längretid efter röstlängdernas upprättande. Kommittén förutsätter att program föruppdatering av rösllängdsregistren finns färdiga- Dessa programkan emellertid enligt RSV med hänsyn till befintliga personalresurser inom denprojektgrupp, som svarar för ADB-stödet inom den här aktuella sektorn, intefärdigställas förrän tidigast . Anledningen härtill är alt dennaprojektgrupp är helt upplagen med del arbete Som krävs för att det avstatsmakterna förutsatta ADB-stödet skall kunna lämnas vid de allmänna valen1982. För att ulföra det nödvändiga systemarbetet krävs god kännedom om systemområdeloch sådan saknas utanför projektgruppen. Om projektgruppens personal måste användas för andraarbetsuppgifter än dem som planerats föreligger stor risk alt ADB-stödet vid deallmänna valen äventyras. Förhållandetatt röstlängderna vid ett extra val som hålls efter längdernas fastställandeinte återspeglar akluella adresser m. m. medför inga rättsförluster förrösträttens utövande men leder däremot till olägenheter för allmänheten ochmyndigheterna. 1981/82:83 63 Lokala skattemyndigheten i fögderi anser alldet mest tidsödande momentet i myndighetens befattning med röstkort bortfallervid extra val till , nämligen avlägsnandet av makulerade röstkort för kyrkofullmäktigval.F. n. skall den lokala skattemyndigheten också stickprovsvis kontrolleraröstkortens uppgifter om valdistrikt, vallokaler och valtider. i har inte konstaterat något behov avdenna kontroll. Enligt myndighetens uppfattning bör det därför inte uppslånågon olägenhet för väljarna om röstkorten vid extra val tiil skickasdirekt från till de röstberättigade. - Sådana ändringar iröstlängden som föranletls av beslut i anmärkningsärenden förs f. n. inte in ilänsstyrelsens rösllängdsregisler. Dessa ändringar förs däremot manuellt in ilängderna men slår alltså inte igenom vid framställning av röstkorten.Kommittén föreslår att ändringar i röstlängden genom beslut i anmärknings- och rätlelseärendenskall införas i röstlängdsregister. Antalet sådana ändringar ärmarginellt och kan under gissningsvis komma alt uppgå till 2 500för hela riket. Då antalet ärenden är så obetydligt finns väl en viss risk attde - under rådande brådska - kommer bort i hanteringen. Det måste därför klartutsägas vilken instans som har ansvaret för röstlängdsregistrels aktualiseringi detta hänseende. - Om ett extra val hålls att etträttelseförfarande är uteslutet, måste informationen till väljarna klargöradetta. Lokala skattemyndigheten i fögderi påpekar att denväsentligaste arbetsuppgiften för lokala skaltemyndighetens del när det gällerval till utgörs av kontrollen av röstkorten. De i betänkandetföreslagna förändringarna av förfarandet vid extra val innebär att lokalaskattemyndigheten haridet närmaste på sig för denna kontroll. Dådenna tid får anses tillräcklig har myndigheten för sin del intet att invändamot vad kommitién föreslagit. Lokala skattemyndigheten i fögderi anser attmed de av kommillén gjorda förslagen några större svårigheter inte skall behövauppstå för myndigheten att medhinna sina uppgifter inför ett extra val. Medhänsyn till alt röstkorten inte behöver sändas ut förrän tjugonde dagen förevalet har myndigheten lill sitt förfogande att verkställaerforderlig kontroll. bör vara tillräcklig. Förslaget att låtaföreträdare för lokal skattemyndighet granska röstkorten på länsstyrelsendirekt i samband med tryckningen synes därför ej erforderligt. - En åtgärd somskulle vara till stort gagn för myndigheten vore om samtliga ändringar iröstlängden registrerades i rösllängdsregistret. Eftersom antalet sådana iindringarär få skulle en sådan åtgärd inte förorsaka mycket arbete. Förfarandet skulleemellertid medföra att myndighetens kontroll av röstlängden icke skulle varaerforderlig. Röstkorten kunde distribueras direkt från datacentralen. Enavsevärd rationaliseringsvinst både och personalresurser skulle därmedvinnas. Även om kommittén inte behöver ta 1981/82:83 64 upp frågan i detta sammanhang är det angeläget attförslaget genomförs med del snaraste. Lokala skanemyndighelen i fögderi ansluter sigtill kommitténs förslag med följande invändningar. Att personal från lokalaskattemyndigheten tillfälligt skulle placeras hos för kontrollav röstkort avvisas. Ytterst liten, om alls någon, tidsvinst skulle uppnåshärmed. Speciellt inte i större län med många lokala skattemyndigheter ochlånga reseavstånd. Eftersom röstkorten inte måste skickas ut förrän dentjugonde dagen före valet har myndigheten i del närmaste för dennakontroll, vilket i vart fall torde vara tillräckligt för en mindre ochmedelstor lokal skattemyndighet. - Vidare ifrågasätter lokala skattemyndighetenstarkt, i likhet med kommittén, om myndighetens kontroll av röstkorten numeraär erforderlig.