prop · G503131 · 1981-12-31 00:00:00 — Att LO förordar pantsystemethar också sin orsak i att fillverkaren ej slutit några överenskommelser medkommuner om återvinning, och tydligen ej tänker göra del med samdiga kommuner.Principen om hur omhändertagandel av avfallet skall gå fill kan knappast ansestillgodosett. : Vi kan inle tänka oss att rekommendera branschensförelag atl driva två parallella retursystem för dryckesförpackningar ibutikerna. Vianser del däremot intressant atl överväga ett byte av retursystem, som innebärall aluminiumburken hell skulle ersätta de nuvarande returglasen. Sett urdistributionssynvinkel är returglasen långt ifrån någon idealisk förpackning.Den nuvarande returhanteringen är kostsam, ett miljö- och hanleringsproblem förbåde anställda och kunder och sker utan någon som helst ersättning för dekostnader systemet innebär för handeln. Returglasen framstår som särskiltförmånliga prismässigt, därför all produklgmppen är starkt subventionerad avandra varor i butikerna. Denfaktiska handelsmarginalen är mycket låg lill följd av den s.k.backförsäljningen, och returhanteringens kostnader bärs inte av de aktuellaprodukterna. kan inte medverka till två parallella retursystem avdryckesförpackningar. Örebrokommun: Man kan också fråga sig om motivationen för återvinning av alburkarbland hushållen kommer alt bli den bästa. Då det gäller tidningar är utgivandetspritt på många händer. Insikten om all man t. ex. sparar träd om fidningaråtervinns är också god. Vad beträffar alburken är enligt mångas åsikt ägandet,tillverkningen och återanvändandel koncentrerat för mycket till ett företag.För att återvinningen sKall Komma upp lill , vilKel borde varaminimigränsen, förutsätter Kommunen alt en tillräcKligt hög pant införes. Systembolaget:Under 1980 sålde bolaget 129 milj burKar starKöl. Det finns ingen möjlighet förSystembolaget all - i varje fall i sina nuvarande lokaler - återköpa dessaeller den andel av dem som behövs för atl återvinningen skall bli tillräckligthög. Systembolagetmåste alltså liksom övrig handel förklara alt vi inte kan klara av ett återtagningssystemför ölburkar i våra butiker. Prop, 1981/82:131 40 :---- Ett pantsystem kostar iadministration, kontroll, avstämning, revision etc. Ett panlsystem föraluminiumburkar innebär att burken får ett konstlat värde. Konstlat i så höggrad att det kommer att ge utrymme för alla möjliga former av bedrägerier. Dettaför att pantvärdet blir så avsevärt högre än burkens egentliga värde. : Aluminiumburken bör om denintroduceras i stor skala på den svenska marknaden i ett separat återtagningssystem.Naturvårdsverket anser, i likhel med utredaren.att det är osannolikt att enåtertagning enligt den s. k. Varbergsmodellen skulle fungera tillfredsställande. Naturresurs- och miljökommittén: Då alla intressenter -inklusive PLM -synes hävda att aluminiumburken måste tas i retur av energipoliliskaskäl bör kostnader för en sådan återtagning inräknas i de förelagsekonomiskakostnaderna. PLM har dock i delta avseende räknat med allmänhetens frivilligamedverkan vilket medför att de förelagsekonomiska kostnaderna hos PLM, hosbryggerierna och i handeln blir små. Som antytts ovan, som Varbergsförsökel ocherfarenheter från visar, föredrar konsumenterna engångsförpackningar samtbehandlar aluminiumburkarna som sådana. Detta leder till atl insamlingsmetodersom baseras på konsumenternas frivilliga medverkan är dömda atl misslyckas. : I del ålervinningsförsök somgjorts i Var-bergsområdet anser vi all utfallet har varit mer positivt än vadutredarna anger. Ändamålet med Varbergsförsökel var ej all insamla maximalmängd burkar utan att finna lämplig form för insamling. Trots detta och trotsstort motstånd från vissa miljögrupper nåddes insamlingsresultatet islutfasen av försöket. : Målsättningen från utredningens sida omen återvinning av dryckesförpackningarna är enligt kommunens meningriktig. Delta kommer dock att ställa stora krav på insamlingsverksamheten. Detkommer troligen atl la innan så stor återvinningsprocent kan uppnås,om den alls går atl uppnå. Packforsk: När del gäller frågan om vad som kan anses varatillfredsställande återvinning ur miljösynpunkt anser Packforsk att den endasakligt hållbara utgångspunkten för en bestämning är den skärningspunkt ivilken aluminiumburken blir energimässigt gynnsammare än den nuvarande plåtburken.Denna skärningspunkt inträffar vid en återvinningsgrad för aluminiumburken om50-55%. Det är Packforsks uppfattning alt en utvärdering av återvinningssysle-metenligt den s. k. Varbergsmodellen kräver än 8 månader. Packforskinstämmer därför i utredningens förslag att man minst fram till börbedriva en försöksverksamhet och förordar att nuvarande styrgrupp omvandlas utvärderingsgrupp med uppgift att följa fortsatta försök. PLM:------- I utredningens direktiv hänvisas lill ettuttalande av jord bruksminister där han säger att återvinningsgraden bör 1981/82:131 41 Uttalandet gjordes av statsrådet vid en interpel-lationsdebalti , dvs. innan ulredningen var tillsatt och innan frågan frånsamhällets sida var djupare penetrerad. Atl uppfatta denna passus som heltstyrande för ställningstaganden från ulredningens sida anser vi felaktig ochomöjliggör varje försök till en saklig, rättvisande bedömning. Utredningenhar i sina utredande delar konstaterat alt återtagnings-nivå utgör denkritiska nivån ur energisynpunkl vid jämförelse med nuvarande, ej ålervinningsbaraburk. Argument för en högre nivå framförs ej. En så hög återvinningsnivå sommöjligt är givetvis önskvärd. Siffran som gmnd för etlsamhällsingripande har dock ingen annan förankring än allmänl tyckande. PLMmenar också atl resultatet i måste bedömas utifrån de fömtsätlningarman arbetat under. Istället för alt som det var tänkt driva enförsöksverksamhet (stödd av lokala myndigheter) för atl utveckla systemet motmaximal effektivitet, utvecklades istället testet i till en kampanjfrån vissa aklivistgmpper mot aluminiumburken och dess återvinning. Regelrättabojkotter mot återvinningen, klisterlappar på ålervin-ningsredskapen, ständighets för att få fram "siffror" under skeden när dessa icke kundebetraktas som meningsfulla störde verksamheten. Trots detta har mycket positivaresultat erhållits. : Enligl vår bedömning får man räkna med att det tar (räknatfrån det aluminiumburken introducerats i stor skala lill ) atl bygga uppburkinsamlingen till att vara lika omfattande som returpappersinsamlingen är . Viktigt är då atl återvinningsbranschen får möjlighet att under entillräckligt lång lidsperiod () arbeta under klara fömtsätlningaroch ulan myndighetsingripande, som kan störa verksamheten. All organisera uppinsamlingen av aluminiumburkar är förenat med kostnader, som måsle fördelasunder . Skulle återvinningsförelagens planeringshorisonlvara för kort på grund av risk för myndighetsbeslul, som försvårar frivilliginsamling, är det ej meningsfullt att organisera en fungerande insamling vidport. : Om man---- från statsmakternas sida önskargenomdriva atl aluminiumburken försvinner från den svenska marknaden kan dettaåstadkommas på i princip tre sätt, nämligen genom överenskommelser medtillverkare och importörer, genom prohibitiva avgifter eller genom förbud.Enligt mening bör man i varje särskilt fall välja detstyrmedel som till lägsta kostnad ger den önskade effekten. Prohibitivaförpackningsavgifter synes i detta fall vara en onödig och klumpig omväg.Effektiva överenskommelser synes svåra alt genomdriva eftersom såväl fylldasom ofyllda burkar kan importeras i slor mängd. Om regeringen och vidden totala avvägning som återstår att göra finner all aluminiumburken på siktinte bör accepteras anser att förbudslagstiftning bör tillgripas.Lagstiftning synes i delta sammanhang vara det styrmedel som snabbast ocheffektivast får avsedd effekt. Etl förbud mot aluminiumburken lorde leda tillalt den ersattes av en 1981/82:131 42 heldragenburk i stålplåt. Från miljöskyddssynpunkt är en sådan burk elt godtagbart alternativ till aluminiumburken. Stålburken synes också ha vissa--- fördelar i förhållande till aluminiumburken. Enligt naturvårds verket bör företagel ges en sKälig övergångslid för omställningen. Det är därvid angeläget att återvinningsarbetet fortsätter. Någon särskild för- packningsavgifl för aluminiumburkar bör inte utgå under en sådan omställ ningsperiod. Kommerskollegium:Del bör uppmärksammas att det i handelspolitiska reglerna gjorda allmännaundantaget för åtgärder till skydd för miljön måste ges en restriktiv tolkning.Åtgärderna måsle utformas så alt hinder för den internationella handeln imöjligaste mån undviks. Frånden utgångspunkten är kollegiet benäget instämma i ulredningens slutsats attett förbud mot aluminiumburk i syfte alt få en övergång till stålburksanvändning- inte bör komma ifråga. : såväl aluminiumburkar som stålplåtsburkarhar nackdelar ur miljösynpunkt. Det konsekventa skulle då vara att som våranordiska grannländer förbjuda engångsförpackningar. TCO är emellertid inteutan föregående noggrann utredning berett att tillstyrka ett sådant förbud. En sådan utredning skulle belysa såväl regio nala ekonomiska och sysselsättningsproblem. Burkar och returglas fillver- kas ju i olika delar av landet varför det är nödvändigt att ersättningssyssel sättning i de regioner som drabbas av sysselsättningsminskning till följd av ett förbud tillskapas.- : vi (ställer) oss inte avvisande lill en successivövergång till heldragna burkar i förtent stålplåt eller annat lämpligtmaterial den dag tekniken härför är fullt utvecklad och om aluminium efterskälig prövotid i realiteten och icke enbart i förhandsspekulationer skullevisa sig ge påtagliga negativa effekter ur bland annat miljö- och energisynpunkt. Stockholmskommun: säger bestämt nej till att införa aluminiumburken somdryckesförpackning. Nässjökommun: Några utvärderingar av del inom kommun pågående försöket medåtervinning av aluminiumburken har ännu ej gjorts. Alllpekar dock på att återvinningen inte ens når i närheten av de krav somutredningen ställer. Delta torde klart visa på konsumenternas inställning tillreturhanteringen av förpackningen. Trots vissa för dagen svåröverblickbaraprakfiska konsekvenser finner kommun det således angeläget att biträdadet handlingsalternativ som innebär atl ett rent förbud mot aluminiumburkenlagfästes. Varbergskommun: Den av utredningen föreslagna förpackningsavgiften, på först ochsedan ytterligare , tror kommunen inte är tillräcklig för atl uppnå etttillfredsställande återvinningsresultat. Medanledning av-- den brist på konkreta förslag över hur en nästan total återvinningskall fungera, anser kommunen, del inle motiverat alt tillåta en fortsattförsäljning av aluminiumburkar som dryckesförpackningar. I stället bör enligtkommunens mening resurser satsas pä ytterligare utveckling av alternativa relurförpackningssyslem(ex. returglas). 1981/82:131 43 Uddevallakommun:-- avstyrker införandet av den s.k. aluminium burken som dryckesförpackning. Miljöförbundet:Förbud mot aluminiumburken som endast får tillverkas under denomställningsperiod som fabriken kräver. Eventuellastålburkar som tillverkas ska även ha lock av stål för att bättre kunnaåtervinnas. :-- förpackningspolitikenbör inriktas på att alla en gångsförpackningar för öl och läsk förbjuds och ersätts med returförpack ningar. MIGRIoch Miljöcentrum: Eftersom den nya burkfabriken i enligt ulredningensuppgifter lill rimliga kostnader kan ställas om för tillverkning av burkar avstålplåt måste detta från samhällets sida vara att föredra. Mot bakgrund av dettotala förpacknings/avfallsproblemel och av energi- och miljöskäl måste ensatsning på utbyggnad av avfallsanläggningar vara mer angelägen för samhälletän all medverka till särskilda återtagningssystem för enskilda förpackningar. Kooperativakonsumentgillet: Utredningen har pekat på alt del finns tekniska fömlsättningaratt lägga om produktionen till en heldragen stålburk. Vi frågar oss då varförproduktionen inriktas på aluminium överhuvudtaget? Del är allmänt känt attaluminium är en mycket råvaru- och energi-krävande metall med lång livslängd.Med tanke på att ytterligare öka vårt redan höga energibehov och allytterligare belasta vår redan hårt ansatta natur måste aluminiumburkensberättigande ifrågasättas. Engångsförpackningar är ell otyg i sig menaluminiumburkar är helt oacceptabla, när det finns alternativ. Utredningensförslag om restitution kan endasl accepteras om konsekvenserna av deadministrativa rutinerna kan lösas på ett smidigt sätt. Kan man inte lösa detproblemet återstår, enligt endast förbud,eller som utredningen föreslår en så hög förpackningsavgift atl tillverkningoch import av burken blir hell ointressant. PLM:En övergång fill produktion av stålburkar enligt heldragningstekni-ken är fulltmöjlig på viss sikt. PLM menar dock att en sådan övergång är en sämre lösningur miljösynpunkt då återvinning tekniskt och ekonomiskt inte är möjlig och dåfortsatt nedskräpning kan påräknas trots eventuella antinedskräpningskampanjer. PLMövervägde ursprungligen att introducera en heldragen stålburk, men stannade föraluminium efter noggrant övervägande. PLMsviktigaste kritik mot utredningen på denna punkt är att man inte insettskillnaden mellan en övergång vid en väl inkörd produktion med fullt utbildadpersonal och en övergång som i det här fallet skulle ske innan man heltbehärskar den nya tekniken. Ett teknikbyle skulle möjligen vara genomförbart iett längre perspektiv, dvs. efter 2,drift. En övergång är däremot inte möjlig utan mycket allvarliga konsekvenserför PLM. 1981/82:131 44 Sålänge vi är hänvisade till aluminiumlock på stålburken innebär alltså ettmaterialbyte en försämring ur resurssynpunkt. : Ulredningen ser en övergång till heldragna bleckplåt-burkar som enfördel jämfört med den nya aluminiumburken. Vi delar ej den uppfattningen.Visserligen är den heldragna bleckplålburken ur åter-vinningssynpunKt någotbättre än den nuvarande bleckplåtburken, men det faktum kvarstår att detcirkulerade bleckplåtsKrotet har ett mycKet lågt värde. Därför torde insamlingav blecKplålburKar vid port vara helt utesluten. Enda möjligheten torde vara magnetsepareringvid cenlrala behandlingsanläggningar. Ålervinningsgraden sKulle docK endaslbli i delta alternativ, som beredningsKostnaden för sKrotetKnappast sKulle täcKas av malerialvärdel. Resultatet skulle således bli onödigtslöseri med material och ökade koslnader för Kommunerna. Enligl vår bedömningär den nya aluminiumburKen Klart överlägsen den heldragna bleckplåtburken urbåde återvinnings- och miljösynpunkt. : tillstyrker utredarens förslag om en nyriksomfattande kampanj mot nedskräpning. En kampanj erfordras oavsett vilketmaterial som används i förpackningarna. :(NO anser all återvinning av aluminiumburkar) bör kombineras med kraftfullaåtgärder från samhällets sida mot den nedskräpning som förekommer. Landsorganisationeni : Nödvändigheten av information av typ "Håll Rent" påtalas av utredningen. LO vill understryka detta förslag. En orsak lill nedskräpning är överhuvudtaget förekomsten av emballage på alla varor, de flesta ej returnerbara. Detta talar för atl man fömtom att diskutera dryckesförpackningar i större utsträckning måste ta sig an frågan om återanvändning och recirkulation av förpackningar som sådana.--- : För att nå effekt är del angeläget atl med lämpligalidsintervaller upprepa anli-nedskräpningsbudskapel. : En ny kampanj mot nedskräpning föreslås. : I sitt förslag framhåller utredningen behovetav utökad information. Vihar från bryggeribranschens sida naluriigtvis ingen motsatt uppfattning. Dennainformation får dock inle fokuseras endasl lill dryckesförpackningar som skräpobjekl. Packforsk:Packforsk är därför positivt till alt en ny kampanj mot nedskräpning startas. Packforsklar gärna aktivt del i en sådan kampanj. 1981/82:131 45 Renhållningsverksföreningen:Föreningen vill starkt understryka att kommunerna under inga förhållanden fårdrabbas av kostnader i och med alt nya förpackningar introduceras i störreomfattning på den svenska marknaden. Det uppstädningsarbete som kan blierforderligt då förpackningar slänges i naturen och på offentliga platser bör bekostasav producent och handel. Uppstädningsarbete bör kunna ske genom kontinuerligakampanjer (ex. Håll Rent) eller genom att kommunerna självständigterhåller ekonomiska medel från centralt håll för lokala initiativ och renhållningsåtgärder. : Styrelsen vill understryka behovet av effekti va informationsåtgärder mot nedskräpning. tillstyrka att detutformas informationsmaterial som kan underlätta planering och genomförande avlokala anfinedskräpningskampanjer. Nässjökommun:- en ny kampanj mot nedskräpning genomförs. Västeråskommun: Ulredningens förslag om nya nedskräpningskampanjer av typ Håll SverigeRent är bra. Kampanjerna bör planeras och genomföras med regelbundnaintervaller. Stiftelsenför naturresurshushållning: har bildatsav kommun i syfte atl bl. a. sfimulera utvecklingen inom miljövårdsområdet.Etl av Stiftelsen bedrivet projekt avser förstudie och planering av enrikskampanj mot nedskräpning och för återvinning. Stiftelseninstämmer i utredningens slutsats att det krävs en fortsallinformationsverksamhet med återkommande kampanjer mot nedskräpning. Förkommunerna är det och har länge varit väsentligt atl få stöd av en resursstarkrikskampanj mot nedskräpning. För den kommunala del därför bedömts vara en angelägen uppgift att göra en förstudie ochplanering av en sådan rikskampanj. Del finns påtagliga samband mellannedskräpning och återvinning. Dessa två problemområden har därför sammanförtsi stiftelsens aktuella projekt. Stiftelsen har hosSveriges hemsläUl om och erhållit medel för denna uppgift.Målet är all en av bl. a. näringslivet finansierad rikskampanj mot nedskräpningoch för återvinning skall kunna startas den 1 juh 1981. Till projektet knyts enplaneringsgrupp med företrädare för olika intressenter, bl. a. Naturvårdsverketoch . Någol ytterligareutredningsarbete för att få till stånd denna för kommunerna angelägnakampanjverksamheten är enligt stiftelsens uppfattning inte erforderligt.Däremot behövs statsmakternas stöd som komplement fill näringslivetsengagemang. : delar utredarens uppfattning att engångsflaskorför öl och läsk inle bör få en ökad marknadsandel. Enligl verkel är detangeläget att användningen av sådana glas minskas. 1981/82:131 46 delar utredningens uppfattning att engångsflaskor för öl ochläsk inte bör få en ökad marknadsandel. : Ulredningen anser att engångsflaskor för öl ochläskedrycker inte bör fä en ökad marknadsandel. Speciella styrmedel härför kankomma atl krävas. Bryggeribranschenanvänder engångsflaskor i väsentligt lägre grad än vad somförekommer inom med oss konkurrerande branscher. Vi motsätter oss dettaförslag så länge konkurrensneutralitet på detta område inte har skapats.