prop · G503150 · 1981-12-31 00:00:00 — Vid en i stort sett oförändrad slutlig trävaruförbrukningmellan I98I och 1982 i och under förutsättning atl lagerrörelsernai köparieden blir små , skulle en höjning av den totalaträvaruefterfrågan med omkring 1 milj. kbm, eller där vara möjlig1981-1982. Härhar bedömts att den svenska sågverksexporten ökar 1981-1982, eller medca 0,6 milj. kbm. Detta förutsätter atl svenska sågverk fortsätter att erövramarknadsandelar . Påden internationella trävarumarknaden stiger priserna sannolikt måttligt under1982. Den internationella prisutvecklingen på trävaror bör lämna utrymme för enhöjning av de svenska exportpriserna med i genomsnitt 1981-1982. Avsättningenpå den svenska marknaden bedöms fortsätta att falla 1982. En del avträvarulagren torde avvecklas och produktionsvolymen vid sågverken beräknasdärmed minska med 21/1981 1982. 1981/82:150 Bilaga1.1 Reviderad nationalbudget 80 Dämpningeni den ekonomiska aktiviteten i och Förenta statema medförde att avsättningsläget för papper och papp försämrades påde svenska exportmarknaderna. på papper bromsadessamtidigt upp och vändes t.o.m. lill vissa prisfall . Redanunder återhämtades dock den amerikanska ekonomintemporärt, som pro-duklionsfallet i hejdades. Uppsvinget iFörenta staterna och en stark appreciering av den amerikanska dollarn gentemotde s.k. EMS-valutorna pressade dessutom upp priserna på pappersmassa och pådollarprisnoterade papperskvaliteter i . Detta underlättadeprishöjningsförsöken för de kontinentala tillverkarna som åter annonserade högre försäljningspris i . Med enfortsall svag västeuropeisk konjunktur och en klar försämring av denamerikanska under loppet av 1981 förstärktes dock tendenserna lill ellsuccessivt ökande utbudsöverskctl av papper på världsmarknaden. Den amerikanskadollarns depreciering gentemot EMS- valutorna , lättade dessulom -vad gäller råvaruanskaffningen - på kostnadstrycket för de västeuropeiskapappersbruken. Sannolikt via förväntningar om sänkta papperspriser i Västeuropastimulerade detta lill en viss minskning i lagerhållningen av papper iförbrukarleden . Totalt sett beräknaspappersförbrukningen inom EG-området ha minskal med måttliga 1/2 milj. lonunder 1981, till en nivå strax under 24 milj. ton. I bedömsförbrukningen ha ökat med 1980-1981, men även här föll efterfrågan molslutet av 1981. Trolsminskad inhemsk förbrukning ökade importen av papper och papp lill Västeuropaunder 1981. De kontinentala tillverkarna pressades hårt av stigande kostnaderpå importerad avsalumassa , vilket resulterade i en försvagadkonkurtenskraft framför allt gentemot nordiska exportörer. Omräknat till eltantal västeuropeiska valutor kan höjningen av massapriserna i Västeuropauppskattas till 1980-1981, som de kontinentalapapperspriserna endast ökade . Underdessa omständigheter, och sedermera även med stöd av devalveringen av densvenska kronan , fick den svenska pappersexporten en god draghjälpunder 1981. Totalt skeppades knappt 3,5 milj. ton papper lill EG-området under1981, vilket var en ökning jämfört med . För hela exporten avpapper och papp blev ökningen 2,i volym 1980-1981. Igenomsnitt höjdes exportpriserna 1980-1981. Starkast blev prisökningenpå mer bulkbetonade papperskvaliteter där försäljningen i stort sett sker iamerikanska dollar. På de s. k. grafiska kvaliteterna som för det mesta säljs inationella valutor höjdes priserna väsentligt mindre. Pågrund av en störte än planerad lagertillväxt i de svenska pappersbruken undersenare delen av 1980 anpassades produktionsvolymen till en i Prop.1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 81 stort sett oförändrad leveransulveckling mellan och . Produktionsvolymen fortsatte därefteralt falla något under loppet av 1981. 1 genomsnitt föll produktionen med I %1980-1981. Papperslagren beräknas ha ökal med måttliga 40 lusen lon ,vilket var ca 130 tusen lon mindre än lagerökningen . Efterfrågan på papper och papp lorde komma all förbli lågframför allt , och först hautsikter atl kunna öka mer påtaghgl. Här har bedömts atl den svenskapappersexporten skall öka med i genomsnitt i volym 1981-1982. Del har dåförutsatts att de marknadsandelsvinster som erövrades av svenska exportörerunder 1981 även skall ge en betydande effekt på exporttillväxlen . De svenska exportpriserna har bedömts stiga med igenomsnitt 1981-1982. Då prisökningen var stark, innebärprisprognosen att prisutvecklingen bedömts bli belydligt lugnare iår. Produktionen kan väntas öka med mellan 3 a 1981-1982under förulsätlning all lagerförändringarna vid bruken blir små. Den tilltagande pappersprodukllonen i såväl somFörenta staterna medförde att den svenska exportenav pappersmassa åter kunde höjas från en låg nivå under Qärde kvartalet 1980.Förbrukningen slutade all öka för all vända klart nedåt motslutet av 1981. På exportmarknaderna begränsades efterfrågan ytterligare av attköparna minskade massalagren . Den svenska exporten av pappersmassa sjönk med 4,ivolym 1980-1981. Flera resullallösa försök att höja dollarpriserna påpappersmassa gjordes . Atl prishöjningsförsöken misslyckades varsannolikt elt utslag av dels en svag pappersmarknad, såväl i somFörenta staterna och dels den slarka apprecieringen av den amerikanska dollarnunder 1981. På den svaga amerikanska marknaden uppkom redan under vintermånaderna1980/1981 ell överulbud, vilket yttrade sig i prispress på nordamerikanskmassa i . Rabaltgivningen på nordamerikanska leveranser tilltogsålunda , som vissa leverantörer i och Nordamerikaupprepade gånger försökte höja dollarpriserna på blekt sulfatmassa.Apprecieringen av den amerikanska dollarn medförde i sig en kraftig fördyringför västeuropeiska köpare av massa. För tillverkare beroende av köpmassaöverskred kostnadsökningen de prishöjningar på eget papper som kundegenomdrivas pä kontinenten. Obalansen på massamarknaden tvingade efterhandockså de svenska exportörerna lill atl ge vissa rabatter . Igenomsnitt höjdes massapriserna i svenska kronor 1980-1981. Senast massapriserna i dollar justerades upp var i april1980, då priserna i genomsnitt höjdes med . Prisökningen i dollar påpappersmassa kan sålunda beräknas till högsl 2 1/1980-1981. 6 Riksdagen1981/82. 1981/82:150 Bilaga1.1 Reviderad nationalbudget 82 Meden markant lägre utleveranslakt , tvingades densvenska massaindustrin minska produktionsvolymen för altdärigenom motverka en alltför snabb ökning av massalagren. under1981 hade produktionsvolymen väl anpassats till le-veransulvecklingen. 1genomsnitt sjönk produktionen med 2,1980-1981. Massalagren ökade med drygt550 tusen ton vilket var drygt 170 lusen lon mer än lagerökningenunder 1980. Efterfråganpå svensk pappersmassa sjönk påtagligt , och varfortfarande svag . Försvagningen i efterfråganunder vinterhalvåret lorde till största del bero på att lagerhållningen i olikaköparied varit successivt fallande, vilket är ett normalt förlopppå en vikande marknad. Det förhållande att massan efterhand blivit billigare iVästeuropa , främst på grund av direkta prisrabalter. tordeytterligare ha stimulerat köparna all minska lagren i avvaktan på fortsattaprisfall. Lagerstatislik indikerar nu att köparnas massalager i Västeuropadragits ned till en utomordenligt låg nivå och fortsalla lagerminskningarframstår därför som mindre sannolika. En viss återhämtning av efterfrågan redanunder torde därför kunna ske. För all avsättningen merpåtagligt skall kunna höjas är del dock nödvändigt alt efterfrågan i Förentastaterna ökar. Återhämtas den amerikanska efterfrågan på pappersmassa, är delrimligl all räkna med en snabb eflerfrågetillväxl även i . Här harbedömts att efterfrågan i skall stiga under andra halvåret1982, och därmed även lätta på konkurrenstrycket i . Densvenska exporten av pappersmassa har här bedömts öka i volym 1981-1982. Exportprisernaberäknas öka 1981-1982, varviden höjning av massapriserna i dollar harförutsatts ske fr. o. m. Qärde kvartalet 1982. Detkan förmodas atl massaföretagen strävar efter alt avveckla en del av denlagerökning som skedde . Då avsättningen på den svenska marknadenbedömts bli låg 1982, skulle en produktionsminskning med 1/vara sannolik1981-1982. Förskogsbruket beräknas den ovan redovisade produktionsutvecklingen inomskogsindustrierna ha medfört att den totala rundvirkesförbruk-ningen minskademed 1980- 1981 (se tabell 4:2). Minskningen i rund-virkesförbrukningen varstörst inom sågverksindustrin vars timmerförbrukning minskade med 7,5%19801981. Förbrukningen av massaved minskade 1980-1981. Importenav rundvirke höjdes kraftigt , och dä särskilt av massaved som ökade mednära i volym 1980-1981. Totalt ökade importen i volym 1980-1981,eller med 1,7 milj. m. av massaindustrins totala rundvirkesförbrukning tillgodosågs genom import . 1975 var molsvarandetal . Rundvirkesexporten föll med knappl 4 1/i volym 1980-1981. 1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Tabell4:2 Försörjningsbalans för rundvirke 1980-1982 Fastmått utan bark (barr- och lövträ) Förändring från föregående år. -6,0 -4,5 Lagerförändring (1 000 kbm) -5,0 -7,5 -4,0 Densedan 1974 kraftigt minskade avverkningsakliviteten i landels skogar harmedfört alt rundvirkeslagren skurits ned under en följd av år. Under 1980minskade rundvirkeslagren med ytteriigare 2.7 milj. m', trols att en vissökning av avverkningarna kom lill stånd. Avverkningarna ökade ytterligare någonprocent 1980-1981 vilket eftersom förbrukningen minskade innebaratt lagerultömningen kunde bromsas upp och vändas i en påfyllning 1981/1982 var den totala lagerslocken ca 2 milj. m slörre än ettår tidigare. /1981 beräknas massavedslagren ha motsvarat 2 månadersmassaproduktion men hade /1982 kommit upp lill drygt 3månaders varaktighet. Med hänsyn till att massa- och pappersindustrin befinnersig i en konjunktursvacka torde denna lagernivå anses som klartotilLfredsställande under normala förhållanden och det kan förmodas altcellulosaindustrin fortsätter atl sträva mot ökad lagerhållning av rundvirkeockså . Dentotala lagerstocken av sågtimmer motsvarade / 1982 envaraktighet på knappl 2 månader vilket får anses som lågt, trots altsågtimmerlagren normalt sett är betydligt lägre än massavedslagren. Deproduktionsprognoser som redovisats i det föregående beräknas innebära att dentotala rundvirkesförbrukningen faller 1981-1982. Skulle enavverkningsökning kunna realiseras 1981-1982, fylls rundvirkeslagrenpå'med mellan 3 och 4 milj. m' . Härvid har dä anlagils alt importenav rundvirke minskar 1981-1982. Exportenav rundvirke har bedömts kunna komma att öka 1981-1982. 1981/82:150 Bilaga1.1 Reviderad nationalbudget 84 Avsättningslägetför järn- och stålverken som varit vikande och fram till hösten1981 förbättrades avsevärl framför allt på exportmarknaderna mot slutet avåret. Ståleflerfrågan har dock varit mycket svag i och befinner sigfortfarande på en låg nivå. Däremot har efterfrågan från framför alltNordamerika varit klart stigande , vilket har givit bl. a. de svenskaverken ökade avsättningsmöjligheter. Detär framför allt exporten av specialstål som har minskat , i tonräknat , men exporten till har ökal betydligt. Tillde öst- och västeuropeiska länderna däremot har betydande leveransminskningarkunnat noteras. När det gäller handelsstålet blev exporten lill ungefäroförändrad 1981 jämfört med året innan medan återigen tog hemkraftigt ökade mängder. Även till vissa andra ökadeleveranserna betydligt. Sammanlaget minskade likväl exporten av järn och stålmed 1980-1981. Normall sett skulle en vikande efterfrågan, likt den somframför allt upplevt, resultera i en press nedåt på priserna. Sådanatendenser har dock EG-administrationen lyckats bryta genom sittstålkrisprogram. Marknadskrafterna är satta ur spel och man har genomförtländervisa produklionskvoter, delvis för alt undvika riskerna för ett priskrig.Man har t. o. m. lyckats höja priserna, i två omgångar ochsenast . Prispåslagen har i allmänhel varit betydande. Dennaulveckling har varit gynnsam även för de svenska verken som i sin lur harkunnat höja sina priser i ungefär samma omfattning. De svenska exportprisernakunde delvis som en följd av detta men även som en konsekvens av devalveringenhöjas betydligt . De största prisökningarna noterades förhandelsstålet. steg exportpriserna dock endasl med drygt 21/jämfört med . Ävenstålefterfrågan på den svenska marknaden har totalt sett varit klart vikandesedan drygt ett år tillbaka. Förbrukningen av stål har successivt minskat inomframför alll byggnadsverksamheten medan däremot verkstadsindustrins ochvarvens konsumtion har bibehållits i stort sett nivå. Såvälhandelsstålet som specialstålet har drabbats. Även de utländska leverantörernafick uppleva etl stort eflerfrågebortfall och imporlvolymen sjönkdrygt 1980-1981. Andelen importerat stål minskade därmed , liksomåret innan. Desvenska stålverkens investeringar i insalsvarulager och lager av varor i arbeleminskade kraftigt , dessutom drogs färdigvarulagren ned betydligt underandra halvåret. Efterfrågetillväxten möjliggjorde sålunda enminskning av färdigvarulagren som dock fortfarande anses vara något för storaenligt den senaste konjunkturbarometern. Produktionsnivån hölls i stort settoförändrad under loppet av året efter en successiv neddragning året innan ochhelårsvis stannade minskningen 1980-1981 vid . Enligtkonjunkturbarometern rapporterar de svenska stålverken Prop.1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 85 en fortsatt ökad orderingång underförstå kvartalet 1982från såväl hemma-som exportmarknaderna. Även emotses enbetydande ökning. Branschen präglas sålunda av optimism men en viss återhållsamheti bedömningen lorde ändå vara befogad, framför allt när det gällerexportmöjligheterna. Den kvantitativa order- och leveransstatistiken indikerarockså atl en viss avmattning åtminstone för tillfället har framträtt ånyo. Deninternationella slålkonjunkluren är fortfarande svag. Investerings-efterfråganär genomgående på nedgång i och även i har denekonomiska aktiviteten sjunkit betydligt . Dellatillsammans med det amerikanska hotet om dumpingåtal mol europeiska stålverk,får troligen till följd alt den europeiska stålexporlen till Förenta staternakommer att minska något. Vidare bedöms inle den reella slålförbrukningen iEuropa öka nämnvärt under loppet av 1982, åtminstone inte förrän mol slutet avåret. Dock är förbrukariedets lager av stål f n. myckel små och vid en begynnandekonjunkturuppgång kan dessa behöva ökas betydligt. De svenska stålverkensexpansionsmöjligheter återfinns emellertid utanför den europeiska marknaden ochutanför lorde man även ha vissa möjligheter all utnyttja devalveringenför atl öka sina marknadsandelar. Delta bör bl. a. gälla den amerikanska marknadendär den svenska exporten av handelsslål utgör en mycket begränsad andel av dentotala amerikanska importen och den lorde därmed inte framstå som något slörrehot mol den inhemska stålindustrin. Sammanlaget har här kalkylerats med entillväxt i den svenska exportvolymen 1981-1982. Exportpriserna har höjtsbetydligt och mellan helårsgenomsnilten 1981 och 1982 beräknasökningen bli . Även den inhemska stålefterfrågan förutses åter komma atlöka under loppet av 1982. Framför allt väntas della ske genom en relativtkraftig ökning av verkstadsindustrins produkiion som ell omslag viss uppbyggnad av förbrukarlagren torde inträffa. Slålkonsumtionen inom framföralll byggnadsverksamheten beräknas dock fortsätta all minska. Importvolymenförutses öka 1981 1982 och importen skulle därmed fortsätta atl tappamarknadsandelar lill de inhemska producenterna, bl. a. genom tillkomsten avelt nytt valsverk för tunnplåt som väntas sätta igång produktionen underhösten. Under dessa förutsättningar väntas produktionen av järn och stål stigaca 1981-1982. Efterfrågan på verkstadsprodukter försvagades snabbi undervåren 1980. Visserligen kom en viss återhämtning av orderingången alt ske efterarbetsmarknadskonflikterna men den kom enbart all gälla hemmamarknadsorderna.Exporlefterfrågan däremot mattades ytterligare. Bollenpunkten i orderkurvan nåddes därmed - en visstillväxt skedde sedan under Qolårels första hälft, särskill vad gällerexportorderna. Ökningstakten för dessa blev mer markerad under andra halvåretmedan hemmaorderna ånyo föll tillbaka. Prop.1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Tabell 4:3 Försörjningsbalans för verkstadsprodukter exkl.fartyg 19801982 Förändring från föregående är. -1,2 -3,6 -2,1 -0,4 -0,7 -2,0 -0,3 -3,0 -1,0 -6,1 -2,3 -3,1 -2,1 Orderstockarna började växa och hadevid slutet av året nått ungefär samma slorlek som . Exportleveranserna av verkstadsprodukter ökade i volymknappl 1980-1981 med en klar omsvängning till en ökning . Del var främst OPEC-länderna, övriga samt de mindreOECD-länderna som bar upp exportökningen, medan exporten lill våra traditionelltstora handelspartners inom OECD-området utvecklades svagt. De inhemska leveranserna däremot beräknas ha minskat eltpar procent 1980-1981. Också för dessa gäller att en mer positiv profil kanspåras . Del framgår av vidslående försörjningsbalans alt delfrämst var den offentliga sektorn - särskilt försvaret - som svarade för enökad efterfrågan av verkstadsprodukler. Efterfrågan för privat konsumtiondär-emol blev oförändrad jämfört med , trots en viss ökning av bilinköpen,medan rnaskininvesteringarna minskade elt par procent. Dessulom minskadebehovet av verksladsprodukter som insatsvaror både inom induslrin och byggnadsverksamheten.Etl starkt negativt bidrag till eflerfrågeut-vecklingen kom vidare frånlagercykeln. Lagren av verkstadsprodukter inom industrin ökade nämligen imarkant lägre takt än som inom handeln en klar neddragningkom all ske. Importen av verkstadsprodukter minskade snabbi; avspeglande altfallet i eftertrågan främst gällde produktområden med högt impörtinnehåll. Deninhemska produktionsneddragningen begränsades lill knappl . Prop.1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 87 För1981-1982 beräknas, som närmare framgår av kapitel 2, en volymökning avexporten av bearbetade varor på bli möjlig (vilket är något lägre än vadsom förutsågs i den preliminära nationalbudgeten). Denna ökning har ocksåbedömts sannolik för verkstadsproduklerna vilket rimmar väl med förelagens egnauppfattningar som de kommer till uttryck i i februariinsamlade exportenkät. Deninhemska efterfrägeutvecklingen däremot väntas mattas ytterligare något vad gällerverkstadsprodukter både för konsumtion och för investering. gäller ocksåinsatsen av verkstadsvaror i byggnadsverksamheten men en viss uppgång kanberäknas ske lill industrin. Industrins lager av verkstadsprodukler förutsesbli i stort sett oförändrade med en viss ökning av lagren avinsatsvaror och varor i arbele medan färdigvarulagren beräknas minska. Någrastörre ändringar av handelns lager av verkstadsprodukler väntas inte heller.Totala efterfrågan på verksladsprodukter skulle härigenom komma all öka knappl4% vilket således främst kan återföras på den förutsedda exporttillväxlen.Också på hemmamarknaden beräknas växelkursförändringarna få effekt; importensvolymökning väntas stanna vid 1980-1981. Den svenska verkstadsindustrinskulle härigenom kunna öka produktionen 1980-1981. Industribranschernainom övrigsektorn producerar huvudsakligen färdigvaror vilka lill övervägandedelen avsätts pä den inhemska marknaden. I huvudsak utgör produkternakonsumtionsvaror eller halvfabrikat som förädlas vidare i andraindustribranscher eller används i byggnadsverksamheten. Avsältningslägetför övrigvaror försvagades markant under loppet av 1980 och den slutligaefterfrågan blev i stort sett oförändrad 1979-1980. Efterfrågan försämradesytterligare beroende på den svaga inhemska utvecklingen. Ävenexportefterfrågan från främst var svag under första halvåret 1981.Under andra halvåret steg återigen efterfrågan frän utlandet och exportvolymenökade med mellan halvåren, säsongrensat sett. Vissa andelsvinslerlorde ha åstadkommits eftersom marknadstillväxten i de förövrigsektorn betydande västeuropeiska länderna var fortsalt svag underperioden. Sam-mantagel steg exportvolymen I 1/1980-1981. Den inhemskaslutliga efterfrågan sjönk betydligt 1981 jämfört med , huvudsakligen lillföljd av atl den privata konsumtionen minskade. Även tillverkningsindustrinsoch byggnadsverksamhetens vikande produktionsutveckling medförde ell 'Sektorn omfattar livsmedelsindustri inkl. dryckesvara- och tobaksindustri (SNI31), textil-, beklädnads-, läder- och lädervaruindustri (SNI 32). trähus- ochbygg-nadssnickeriindustri, möbelindustri samt övrig trävaruindustri utomsågverk (SNI 33 exkl. 33111), träfiberplattindustri (SNI 34113), pappers-ochpappförpackningsindustri (SNI 3412), övrig pappers- och pappvaruindustri (SNI3419), grafisk industri (SNI 342), kemisk industri, gummivaru-, plast- ochplastvaruindustri (SNI 351, 352, 355, 356), jord- och stenvaraindustri (SNI 36)samt annan tillverkningsindustri (SNI 39). 1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Tabell 4:4 Försörjningsbalans för övrig industrisektor19801982 Förändring från föregående år. -1,8 -5,2 -2,9 -2,3 -1,7 -2,0 -0,3 (milj. kr). -0,7 -1,2 -2,3 -3,1 -2,9 ' Produktionen framkommer som saldot i balansen ochavviker från årsberäkningar överproduktionsutvecklingen. Försörjningsbalansens produktionsförändring förprognosperioden korrigeras därför i enlighet med mönstret för tidigareavvikelser. Källa: Konjunkturinsfitulet. minskat behov av övrigvaror. Vidare upphörde i början pååret övrigsektorns uppbyggnad av egna färdigvarulager och under återstoden av1981 har en successiv neddragning ägt rum vilket gav upphov till ell betydandenegativt lageromslag. Även handelns lager av övrigvaror sjönk under loppet avåret och bidrog genom del kiaftiga omslaget till elt påtagligt eflerfrågebortfall.Den svaga inhemska efterfrägeutvecklingen medförde att också importen avövrigvaror sjönk kraftigt framför alll och för helåret1981 minskade imporlvolymen jämfört med . Även produktionen sjönkpåtagligt och någon återhämtning mol slutet av året kominle till stånd. Därmed kom neddragningen av övrigvaruproduktionen atl uppgåtill drygt 5 1/1980-1981. Eflerfrågelägel för övrigsektorn förutses förbättras under1982, främst lill följd av gynnsammare avsättningsmöjligheter utomlands. Trotsen relativt måttlig tillväxt på flera betydande exportmarknader kan exporten,genom ytterligare andelsvinster, förväntas växa med 1981-1982.Hemmamarknaden däremot beräknas utvecklas svagt dä den privata konsumtionenförutses fortsätta atl minska. Tillverkningsindustrins beräknadeproduktionsökning kommer att medföra en ökad efterfrågan på övrigvafor i formav insatsleveranser medan leveranserna lill byggnadsverksamheten fortsätter atlminska. Vidare räknas med elt eflerfrägetillskoll som härrör Prop.1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 89 frånövrigsektorns ökade investeringar i insatsvarulager och lager av varor i arbeleliksom frän partihandelns positiva lageromslag. Ökningenav andelen importvaror i försörjningen av övrigvaror beräknas komma att dämpas1981-1982, som en följd av den fördyring av importvaror som devalveringenmedfört. Imporlvolymökningen beräknas sålunda stanna vid . Utrymmet förinhemsk produktionstillväxt väntas därmed uppgå till ca 2 1/1981-1982. 4.3Övriga näringsgrenar och den totala produktionen Bruttonationalproduktenmätt från användningssidan beräknas 1981 ha minskal med 0,. Frånproduktionssidan uppskattas BNP bara ha minskat med 0,. Skillnaden på drygt1/mellan beräkningarna från produktions- och användningssidan beror påosäkerhet i underlaget och utgör den s. k. restposten i nationalräkenskaperna.Poängleras bör vidare att nationalräkenskaperna inle korrigeras för variationeri årets längd, varför 0,av minskningen i BNP beror på alt 1980 var skottår.Å andra sidan skulle nedgången 1981 ha blivit djupare om intejämförelsen med 1980 påverkats av att produktionen då stördes av omfattandearbetsmarknadskonflikter. Produktionsminskningenorsakades främst av ett lageromslag och av den svaga inhemska slutligaefterfrågan, beroende på en kraftig nedgång i investeringarna och på enminskning i den privata konsumtionen.