prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — Den europeiskapatenlorganisalionens verksamhet skall finansieras genom de avgifter som tas ulav sökande och andra parter saml genom alt det europeiska palenlverket erhållerandel i de årsavgifter som las upp i de fördragsslutande staterna föreuropeiska patent. EPO skall i princip vara självbärande ekonomiskt. Under detio första verksamhetsåren bedömdes delta dock inle all vara möjligt, och defördragsslutande staterna skulle därför under denna lid genom lån ställa medellill den europeiska patenlorganisalionens förfogande. Dessa lån skulleåterbetalas under en därpå följande femtonårsperiod och beräknades varaåterbetalade efter konventionens ikraftträdande (prop. 1977/78:1, LU1977/78:10, rskr 1977/ 78:126). Det har emellertid visat sig att EPO sannoliktblir självbärande ekonomiskt än beräknat. För /83räknar EPO med alt verksamheten skall kunna finansieras utan lån frånmedlemsstaterna. EPO beräknar preliminärt att under är 1985 slutligt kunnaåterbetala lill medlemsstaterna de medel de lånat ul. I avvaktan på merpreciserat underlag anser jag all anslaget bör minskas med . menbör vidmakthållas som ell s.k. 1000- kronorsanslag. En betydande del avreservationen under anslaget bör i besparingssyfte överföras lill statensinkomsttitel. Jag hemställer all regeringen föreslår all till Lån tiU deneuropeiska patentorganisationen m. m. för /83 anvisa ettreservaiionsanslag av . !981/82:100 Bilaga 14 79 Medslöd av regeringens bemyndigande tillkalladechefen förförsvarsdepartementet en kommitté (försvarskommitté) med iippdrag allöverväga och lämna förslag om säkerhetspolitikens inriktning ochtotalförsvarets fortsatta utveckling m.m. . Försvarskommitténöveriämnade sittslutbetänkande (Ds Fö 1981:14) Totalförsvaret 1982/1987. Med stöd av regeringensbemyndigande tillkallade chefen för handelsdepartementeten kommitté (oljelagringskommit-lé) med uppdrag all pröva det löpandeoljelagringsprogrammet m.m. överlämnade i augusti 1981sitt slutbetänkande (Ds H 1981:2) Kol, uran och gas för krislid. utfärdaderegeringen anvisningar för programplanering för perioden /83 - 1986/87 ochför anslagsframställningar för /83 för det ekonomiska försvaret.Regeringen uppdrog åt överstyrelsen för ekonomiskt försvar (ÖEF) att leda ochsamordna programplaneringen. Den genomförda planeringen har av ÖEFdokumenterats i en programplan för del ekonomiska försvaret som överlämnadeslill regeringen . Programplanen har ingått i underlaget förförsvarskommitténs slutbetänkande. Ovanstående frågor beredsf.n. Regeringen avser all senare återkomma med särskildproposition om totalförsvarels fortsatta utveckling och om sin syn på denframlida inriktningen av den statliga lekopolitiken. I avvaktan härpå las nuanslag inom det ekonomiska försvarels område upp med oförändrade belopp. Överstyrelsen för ekonomiskt försvar:Förvaltningskostnader 1980/81 Utgift 43 571 329 1981/82 Anslag 31 230000 1982/83 Förslag 31 230 000 Med hänvisning till vadjag har anfört i det föregående hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen i avvaktan påsärskild proposition, till Oversiyrelsen för ekonomiskt försvar:Förvaltningskostnader för / 83 anvisa elt förslagsanslag av . Prop.1981/82:100 Bilaga 14 80 1980/81 Utgift 137 260 602 1981/82 Anslag 383 092 000 1982/83 Förslag 383 092 000 Med hänvisning lillvad jag har anfört i det föregående hemställer jag att regeringenföreslår all, i avvaktan påsärskild proposition, lill Driftav beredskapslager för /83anvisa ett förslagsanslag av . F3.Beredskapslagring och industriella åtgärder 1980/81 Utgift 210 470 057 Behållning 147 520027 1981/82 Anslag 165 100 000 1982/83 Förslag 165 100 000 Med hänvisning lillvad jag har anfört i del föregående hemställer jag alt regeringenföreslår att, i avvaktan påsärskild proposition, till Beredskapslagring och industriella åtgärder för budgetåret1982/83 anvisa ett reservationsanslagav . Prop.1981/82:100 Bilaga 14 81 1980/81 Utgift 605 632 781 1981/82 Anslag 586 365 000 1982/83 Förslag 636 727 000 har tilluppgift att debilera, uppbära och redovisa tull saml skatter och andra avgifter. Verketövervakar vidare efterlevnaden av särskildabestämmelser om införsel och utförsel av varor och utövar i övrigt uppsikt över trafiken till och från utlandet samt fullgör kontrolluppgifter,som sammanhänger därnfied, och vissaandra övervakningsuppgifler. Verket svararäven för åtgärder lill havs och i kuslvatlnen, och för att avvärja eller begränsa skada till följd avutflöde av olja eller annat som är skadligt. Den centralaledningen för utövas av generallullslyrelsen. Chef för verket är engenerallulldirektör. Inom styrelsen finns två avdelningar, en driftavdelning ochen tulllaxeringsavdelning. Inom driflavdelningen finns elt planeringssekretariatsaml två byråer, personal- och driftbyrån och bevakningsbyrån.Tulllaxeringsavdelningen omfattar tvä byråer, lariffbyrån och lullfrihelsbyrån.Inom styrelsen finns ytterligare två byråer, kanslibyrän och ekonomibyrån, saml ett revisionskonlor. Tullverketsregionala och lokala förvaltning är indelad i fyra lullregioner Och tregränstulldistrikl. Tullregionerna kallas norra, östra, södra och västra lullregionen.Chefsmyndighet för lullregionerna är tulldirektionerna i resp. , ,och . Tullregionerna indelas för annan verksamhet än kustbevakning isammanlagt 19 lulldistrikl. Ledningsorganför tulldislriklen är distriklslullkammare. 6 1981/82. Nr IOO Bit. 1981/82:100 Bilaga 14 Beräknad ändring 1982/83 -2 of. Förvaltningskostnader (därav lönekostnader) Revisionskontor Summa kostnader Avgår intäkter under anslaget 551 685 000 H- 54 160 000 -i- 51 153 000 (483 658 000) () (-t-44 727 000) 33 725 000 -I- 15 848 000 -I- 9 144 000 955 000 + 65 000 -t- 65 000 586 365 000 -I- 70 073 000 4- 60 362 000 10 000 0002 576 365 000 -f 70 073 000 + 60 362 000 ' Förslagetspersonalmässiga konsekvenser kan inte exakt fastställas, 2 Enligt regleringsbrev1981/82. Om skall kunnauppfylla de krav slalsmaklerna och samhället ställer på verket finns det mycketsmå möjligheter alt genomföra ytterligare resursminskningar för . del av verksamheten är helt styrd av trafikens krav på expediering. Ävenom servicekraven från trafiken och näringslivet i övrigt i viss mån skulleeftersättas, varigenom trafiken drabbas av bl.a. längre väntelider, kan detinle undvikas all nedskärningarna huvudsakligen drabbar den egentligakontrollverksamheten och därvid också de prioriterade områdena, bekämpning av narkotikasmuggling,skydds- och kontrollåtgärder från miljöskyddssynpunkt samt åtgärder mol denekonomiska brottsligheten, eftersom de är så omfattande och utgör sä stor delav verksamhet. En tvåprocenlig nedskärning skulle tillsammans medden ökande arbetsvolymen medföra ett gap mellan personalresurser ocharbelsvolym pä bortemot . så stort resursgap kan inte uppvägas av ärligarationaliseringsvinster. har sedan lång lid tillbaka som ellnaturligt och nödvändigt led i arbetet kontinueriigl rationaliseratverksamheten för all klara den växande trafiken och har dessutom genomomorganisation av verket och verksamheten minskatpersonalen , dvs. med över 300 tjänster. Genom personalminskningarnaunder (ca 70 tjänster /81 och ca 75 under1981/82) har resurserna ytterligare reducerats. Utrymme för fortsattaresursminskningar finns därför inle om verksamheten Prop.1981/82:100 Bilaga 14 83 på de prioriterade områdena skall kunna behållas pånuvarande nivå. Generallullslyrelsen har påbörjat en genomgripande organisationsöversynav hela för att sä långt möjligt anpassa organisationen lill inträffade ochförutsebara förändringar i irafikslrukluren m.m. Organisationsöversynensförsta etapp beräknas vara klar och översynen helt genomförd under /84. Generallullslyrelsen anser alltendenserna i samhällsutvecklingen är sådanaatt statsmakterna i stället för att minska resurser borde övervägaall förslärka resurserna för främst narkotikabekämpningen men även för bekämpningen av den ekonomiskabrollslighelen och för miljöskyddeti vid bemärkelse. Styrelsen anser del inle möjligt all minska den kontroll somtar sikte på införselförbud och införselregleringar, bl.a. sådana somsammanhänger med skyddet för hälsa och miljö saml med imporlreg-leringar av bl.a. textil- och konfektionsvaror.Vid ett genomförande av besparingar inom den offentliga sektorn bör, enliglstyrelsens uppfattning, konsekvensernaför olika samhällsintressen i bl.a. ekonomiskt, socialt och rättsligt hänseende beaktas i högre grad änhillills. De syslem av inbördes beroende verksamheter mellan myndigheter medangränsande arbetsområden ocharbetsuppgifter som efterhand vuxit fram måste i högre grad än beaktas vid budgetberedningen om ennågorlunda effektiv brottsbekämpning enligl den av statsmakterna vidåtskilliga tillfällen uttalade målsättningen skall kunna uppnås. Med anledning avstatskontorels förslag om sammanförande av kustbevakning ochsjöfartsverket, som f.n. är under beredning i , hargenerallullslyrelsen särredovisal verksamhet i åretsanslagsframställning i högre grad . Styrelsen har, med hänvisninglill förslaget och lill nödvändigheten av all beredskapen mot miljöfarligautsläpp till sjöss inte urholkas, i första hand yrkat att helt skall undantas frånnedskärningar. Om kustbevakningeninle kan undantas måste denna minskas med 8 tjänster. Styrelsen anser nämligen all del inle är möjligt att låtaandra verksamhetsgrenar i tullverketbära del av nedskärningen. Alternativ A, somutgör huvudförslaget, innebär om undantas en minskning med 78tjänster, fördelade proportionellt med 27 tjänster för lulltaxering ochuppbörd, 42 för dislriktsbevakning, 2 för gränsbevakning och 7 hosgenerallullslyrelsen. Om personalminskningen genomförs kommer omplacering av personal att bli aktuell,även mot berörda tjänstemäns vilja, såvidainle statsmakterna vidtar särskilda åtgärder i anslutning till pågående förhandlingar om ett trygghetsavtal. Generallullslyrelsen har i sill huvudförslag undantagitmedlen för drift och underhåll av forlskaffningsmaleriel från nedskärningenmed hänsyn lill all dessa kostnader inte utgör förvaltningskostnader iegentlig mening. Styrelsen hänvisarhärvid lill prop. 1980/81:100 bil. 5 s. 42, där föredraganden framhåller alt en tillämpning av dåvarande huvudförslag(- ) inle bör avse Prop.1981/82:100 Bilaga 14 84 polisväsendets anslag till underhåll och driftav motorfordon m.m. Om Drifl-och underhållsposten inte undantas frånnedskärningen måste personalen minskas med ytteriigare 6 man. Rörligheten ikontrollverksamheten är nämligen ell absolut krav för att denna skall kunnabedrivas på ett godtagbart säll. För /81förutsatte styrelsen, med anledning av regeringens budgetdirektiv om enminskning , all kuslposieringarna i , och skulledras in. Enligt beslut skall denna fräga yllerligare övervägas.Nägra medel för all bibehålla dessa kuslposle-ringar har emellertid inleerhållits. Vid bifall lill styrelsens yrkande att helt börundantas från nedskärningar bör medel för de nämnda kuslposieringarna beräknasför budgetaret 1982/83. Inom ramen förhuvudförslaget har generallullslyrelsen medtagit s.k. förändringar p.g.a.statsmakternas beslut, vilka medför en personalökning med 8 tjänster förgränskontrollen vid den nya mellanriksvägen och för bemanningenav nya miljöskyddsfarlyg. Alternativ B, som är detalternativ som förordas av styrelsen, innebär en i stort sett oförändradambitionsnivå. Vissa omprioriteringar görs dock bl.a. för att förstärkanarkotikabekämpningen framför allt i Öresunds- och storstadsområdena. Ävenalternativ B är synnerligen restriktivt och innebär en personalminskning förtullverket om 2 tjänster. För tullverkelsomkostnader föreslår styrelsen inom ramen för alternativ B bl.a. vissa medelför ersättningsanskaffning avbilar, arbelsmiljöåtgärder på äldrekuslbevakningsfarlyg och förstärkt flygverksamhet saml för ökade hyreskostnaderför befintliga och nytillkommande lokaler m.m. Generaltullstyrelsenföreslår i särskild skrivelse all och statens jordbruksnämnd fårbetala en ersättning till för verkels arbete med att ta upp fyr- ochfarledsvaruavgifter resp. jordbruks- och fiskavgifter. Ersättningen beräknas till 2 milj. kr. Beloppet ingår inte ibudgelförslagen. Generallullslyrelsenförvallar fastigheter för till ell vid utgången av budgetåret1980/81 bokfört anskaffningsvärde av sammanlagt . Vid utgången avdelta budgetår uppgick de ackumulerade avskrivningarna för byggnader till . Det bokförda nettovärdet av fastigheterna utgjorde säledes . 1981/82:100 Bilaga 14 85 Resultaträkningför fastigheter som förvaltas av generaltullstyrelsen: Generaltull- Föredra- slyrelsen ganden Ersättning för lokaler somdisponeras Hyror och arrenden förlokaler och Drift- ochunderhållskostnader m. m. Hyres- och arrendekostnader Avskrivningar enligt plan -h 9 888 000 -H 6 395 000 -1- 30 000 -t- 30 000 -1- 9 918 000 + 6 425 000 -1- 23 000 -1- 9 670 000 + 6 177 000 -(- 121 000 + 9 814 000 -1- 6 321 000 -1- 104 000 verksamhetpåverkas i hög grad av yttre faktorer som sammanhänger med internationellhandel och transporlverksamhel och med de beslut som fattas av regering ochriksdag om bl.a. tullar och andra införselavgifter, indirekta skatter saml in-och ulförselregleringar av olika slag. I fråga om sjöövervakning och miljöskyddsåtgärderlill sjöss sker verksamheten inom ramen för gällande nationella ochinternationella bestämmelser, konventioner m.m. hartrafik- och godsökningen medfört en ökning av arbelsvolym med . Denna trend väntas inte ändras . Inom mångaarbetsområden ställs också ökade krav på tullverkels medverkan.Del gällerfrämst sådana angelägna områden som bekämpning av narkotikasmuggling ochåtgärder mol ekonomisk brottslighet samt skydds- och kontrollåtgärder frånmiljösynpunkt. För kustbevakning har lillkommil nyaarbetsuppgifter såsom olje- och kemikaliebekämpning till sjöss och havsfiskeövervakning i den utvidgade svenskafiskezonen. Genom olikarationaliseringsåtgärder (t.ex. ny tullprocedur och omorganisation av verket)har persona! minskal , dvs. med över300 tjänster. Genom personalminskningen (ca 70tjänster /81 och ca 75 /82) har resurserna ytterligarereducerats. Prop.1981/82:100 Bilaga 14 86 Generallullslyrelsen harnyligen påbörjat en genomgripande organisationsöversyn av hela förall så långt som möjligt anpassa organisationen lill inträffade och förutsebaraförändringar i irafikslrukluren. Del kan i dettasammanhang erinras om det förslag om sammanförande av kustbevakningoch som framlagts i betänkandet (SOU 1979:43-45) . I enrapport (1981:4) har statskontoret redovisat besparingsmöjligheter och andraeffekter vid ett sådant sammanförande. Denna fråga bereds f.n. iregeringskansliet. Med anledning av vad jagsålunda har sagt om ökade och angelägna arbetsuppgifter inom tullverketsverksamhetsområde har jag funnit att huvudalternativet inle bör tillämpas förtullverket. Jag delar därmed generallullstyrelsens bedömning av utvecklingen påtullverkets verksamhels-område. Verksamheten bör enligt min mening kunna hällaspä en totalt sett oförändrad ambitionsnivå. Jag förutsätter därvid atttullverket även i fortsättningen ägnar största uppmärksamhet ål bekämpning avnarkotika-smuggling och åtgärder mol ekonomisk brottslighet. Inom ramen för befintligaresurser bör således, såsom generallullslyrelsen föreslagit, göras vissaomprioriteringar bl.a. för alt förstärka narkolikabe-kämpningen framför allt iÖresunds- och storstadsområdena. Efter samråd med chefenför kommer jag all i en särskild proposition om alkohol-och narkotikafrågor som planeras att avlämnas återkommabeträffande frågan om narkotikabekämpning. En annan viktigverksamhet som även i fortsättningen bör ägna stor uppmärksamhet ärskydds- och kontrollåtgärder från miljösynpunkt. Detta gäller särskilt deuppgifter som bör fullgöras av med anledning av olje- ochkemikalieulsläpp till sjöss. Jag förutsätter också attgenerallullslyrelsen ägnar särskild uppmärksamhet ål möjligheterna attyllerligare effektivisera kontrollen av importen av tekovaror för all motverkaförsök att kringgå gällande bestämmelser om imporlregleringar. För lokalkostnader har vidaretillförts 3 milj. kr. utöver pris-och löneomräkning. Tillskollel är avsett attutgöra elt steg i en anpassning av anslaget till den beräknade belastningen /83. Del är angeläget all generaltullstyrelsen gör en översyn avlokalkostnaderna för all finna åtgärder som kan göra del möjligt alt begränsaden kraftiga ökningen av lokalkostnaderna. Vid anslagsberäkningenhar jag tagit hänsyn till alt de ränteinkomster som fr.o.m.innevarande budgetär erhåller på sina checkräkningar bör tillgodoförastullverkets förvaltningskostnader. Dessa inkomster beräknas under nästabudgetår komma att uppgå lill ca 10 milj. kr. Prop.1981/82:100 Bilaga 14 87 Med hänvisning lill vadjag nu har anfört och lill sammanställningen hemställer jag all regeringenföreslär 1. att lill Tullverket:Förvaltningskostnader för /83 anvisa ett förslagsanslagav , 2. all godkänna den avmig beräknade resultaträkningen för förvaltning av fasligheter. : Anskaffning av viss materiel 1980/81 Utgift 14 982 276 Reservation 13 999 795 1981/82 Anslag 1 000 000 1982/83 Förslag 2 000 000 Från anslaget bestridsutgifter för anskaffning av forlskaffnings- och lelemateriel. Utgifterna hänförsig helt lill verksamhetsgrenen bevakning. Styrelsen hemställer omett anslag pä sammanlagt . Styrelsen har därvid beräknat 20,8milj. för ersättningsanskaffning av fyra medelstora bevakningsfarlyg av typTv 281, 3,8 milj. kr. för anskaffning av bevakningsbåtar, isbålar, motorfordonm.m. saml ca 3 milj. kr. UlsjöbevakningsfarlygelTv 172 kommer att levereras . För anskaffning av fartyget haranvisats , varav . på tilläggsbudget II och III för budgetåret1980/81. Om de konlraklsenliga kostnadsökningarna medför att kostnaden överstigerde anvisade medlen kommer styrelsen att i särskild skrivelse begära medel påtilläggsbudget. För nästa budgetår har jag beräknat ett anslagpå 2 milj. kr. för att dels möjliggöra en fortsatt frekvensomläggning avtullverkets radiosambandsnät, dels täcka del av kostnaderna förradarulruslning till en försöksverksamhet med en gemensam informationscentralför sjöövervakningen i för marinen, och tullverketskustbevakning. Jag hemställer att regeringen föreslår all lill Tullverket:Anskaffning av viss materiel för /83 anvisa ettreservationsanslag av . Prop.1981/82:100 Bilaga 14 88 1980/81 Utgift 4 906 505 Behållning 1 537 006 1981/82 Anslag 1 000 000 1982/83Förslag 1 000 000 Från anslagetbestrids kostnader för anskaffning av markområden och byggnader avseddaall tillgodose behovet av expeditions- och förrådslokaler för de regionalaoch lokala tullmyndigheterna. Därtill kommer nödvändiga om- och lillbyggnadsarbeten inombefintligt fastighetsbestånd för all tillgodoseändrade lokalbehov med krav på funktionell utformning. Från anslaget skalldessutom bestridas kostnader för energibesparingsätgärder saml förutredning och projektering av planerade byggnadsprojekt. Byggnadsverksamhetenomfattar förutom tullstations- och bilvisitalions-byggnader även region- ochområdesbaser för olje- och kemikaliebekämpning, garage, sambandscentraler, radiolänkstalioner saml demark- och kaj an läggningar som erfordras ivarje enskilt fall. De flesta av byggnaderna och anläggningarna är ensligt belägna utmed landgränserna mot Finlandoch eller i kusttrakterna,vilket medför att byggnadskoslnaderna blir betydligt högre, ibland upp lill högre, än kostnaderna förmotsvarande åtgärder i eller i närheten av tätort. Fr.o.m. budgetåret1981/82 beräknas investeringskostnader för lelemasler under detta anslag. Av den /81 uppkomna behållningen (.) beräknas för /82 350 000kr. för färdigställande av regionbasen påDjurö, 1 milj. kr. för färdigställande av ny tullstation m.m. i Kaunisjuensuu samt . för mindre projekt.Därutöver beräknas 1 milj. kr. För budgetåret1982/83 föreslår generallullslyrelsen all 2 milj. kr. anvisas för vissa mindrebyggnadsprojekt, energibesparingsåtgärder saml för utrednings- och projekteringskostnader förplanerade större byggnadsprojekt. För vissa störrebyggnadsprojekt såsom utökade uppställningsytor för lastbilar iSvinesund, ny lullstalionsbyggnad i och ny områdesbas för oljebekämpning iSlite avser styrelsen all i särskilda skrivelser återkomma till regeringenmed begäran om projekterings- och byggnadsuppdrag samt anvisande av medel härför i enlighet med deallmänna anvisningarna för handläggning av statligalokalförsörjningsärenden. 1981/82:100 Bilaga 14 89 För näsla budgetår har jag beräknat anslagettill 1 milj. kr. för utrednings-och projekteringskostnader för vissa planeradebyggnadsprojekt. Jag hemställer all regeringen föreslår all lill Vissabyggnadsarbeten vid för /83 anvisa ellreservaiionsanslag av . Det allmännatullpreferenssystemel - särskilda lullförmåner vid import av varor med ursprungi utvecklingsländerna - infördes för en tioårsperiod i början av sjulliolalelefter förhandlingar inom . Vid sjunde extrageneralförsamling är 1975 beslöts all systemet skulle förlängas utöver denförsta tioårsperioden. De flestaindustriländerna införde systemet ; i några fall skeddedet först vid årtiondets mitt. Det stod tidigt klart alt industriländernaskulle komma all tillämpa olika syslem. Vissa länder och EG ger lullförmånerinom ramen för i förvåg fastställda kontingenter. Andra länder, däriblandSverige, tillämpar ell öppet syslem utan kvantitativa begränsningar avtullförmänerna, men har möjlighet att använda sig av en skyddsklausul vidmarknadsslörning. Andra skillnader är att vissa länder ger tullförmånerna iform av tullfrihet medan andra tillämpar en viss sänkning av tullen (t ex ).Varuomfallningen skiljer sig något mellan systemen, men läcker flerindustrivaror än jordbruks- och livsmedelsvaror. Gemensamt år att preferenssystemenär autonoma, dvs. förmånerna är icke-förhandlingsbara. Preferensberälligade är,med vissa små variationer, länder i den s.k. 77-gruppen samt ytterligare ettantal länder vars ekonomi bedöms motivera preferenser. Givarländerna harförhandlat fram särskilda ursprungsregler. De europeiska länderna har nått enhög grad av harmonisering av dessa regler. Del svenskapreferenssysiemet trädde i kraft (prop. 1971:93, SkU1971:41, rskr 1971:224). Systemet innehåller inte några på förhand fastställdabegränsningar i form av tullkoniingenter eller kvoter. Däremot finns enskyddsklausul som kan användas vid skada eller hot om skada på inhemskproduktion. Tullfrihet erbjuds för de varor som ingår i systemet, flertaletindustriella hel- och halvfabrikat samt vissa livsmedels-och jordbruksvaror.Liksom i andra preferensgivande länder är särskilt konkurrenskänsliga varorsåsom kläder, handskar och skor undantagna. Systemet omfattar allasjälvständiga utomeuropeiska saml , , ochTurkiet och vissa icke självständiga utomeuropeiska områden, bl.a. ochMacao. Dessutom ger lullpreferenser lill , ochFolkrepubliken , dock i mer begränsad omfattning. 1981/82:100 Bilaga 14 90 Under den tioårsperiodsystemet har varit i kraft har det successivt utvidgats genom alt fler varoroch länder förts in i systemet (prop. 1972:121, 1974:122, 1974:176, 1976/77:28,1977/78:21, 1979/80:24, 1980/81:34). Ett anlal preferensvaror har förts ut ursystemet därför att de blivit tullfria på mesl-gynnad-nationsbasis. Skyddsklausulenhar hillills inle använts. Del svenskapreferenssysiemet är inte tidsbegränsat. En översyn har dock gjorts vid denförsta tioårsperiodens slut, bl.a. på grundval av en utredning avkommerskollegium efter ett omfattande remissförfarande. Resultatet av översynenredovisas i en inom upprättad promemoria (Ds H 1981:6). Som närmare framgår avpromemorian är den allmänna inställningen bland remissinstanserna all systemetfungerat väl. Några skyddsåtgärder har hittillsinte behövt vidtas på grund av systemet. Även om huvuddelen av importen frånu-länderna är tullfri på mesl-gynnad-nalionsbasis och prefe-rensimporlen endastutgör av lolalimporlen från dessa länder ger del öppna svenskapreferenssysiemet stora fördelar för . föreslårdärför all gällande riktlinjer för systemet behälls. Jag finner inle skäl allföreslå några mera genomgripande förändringar av systemet.