prop · G503169 · 1981-12-31 00:00:00 — När det gäller kommunens möjligheteratt styra övergängen till bostadsrätt ha jagkonstaterat att kommunen bor ges förköpsrätt samt företräde framför hyres gästernaäven vid kommunens frivilliga förvärv. Några ytterligare kommunala "styrmedel"anser jag för dagen ej erforderliga. Prop,1981/82:169 166 Jag har inledningsvis framfört att tjstsdsrätten är en upplätelsefonii som det är angelägetatt slå vakt om och ytterligarekonsolidera. Jag anser inte att det nu föreliggandeförslaget i önskvärd utsträckning bidrar härtill.Detta är enligt min mening den största bristen med förslaget. Avslutningsvis vill jag särskilt framhålla att möjligheterna till förköp för hyres gästerna även bör gälla kommersiella lokaler med hänsyn till de fördelarbostadsrättsformen kan ha för denna kategori hyresgäster. I övr-gi får jag hänvisaHH vad som ''ramförts i tjänsteut-lätandesamt i juridiska avdelningens yttrande. Borgarrådsberedninsenhar anfört följande. Ett grundläggande mål för densociala 'bostadspolitiken som vuxit fram under arbetarrörelsens ledning äratt även människor med normala och sma inko.-r.ster rka ha möjlighet att bo i en god bostad som -jppfyller rimligakrav på utr;.Tjne och standard. Dettaskall gälla, oavsett om bostaden upplåts ned uyres-, bostads- eller ägan-ierätt. Hyresrätten och deallraännyttiga bostadsföretagen har härspelat en avgörande roll i den utveckling somlett fram till målen om en god bostad som en socialrättighet. Hyresrätten som ståröppen för alla i samhället,oa-/sett iakonst, utbildning eller tillgängtill kapital, är unik vid en internationell jämförelse. Sådana enaståendevärden som hyresrätten innebärmåste man vara rädd om. Utredningen har haft som direktiv att möjliggörainflytande över boendet i bostadsrättsföreningensform. Utifrån dessa direktiv föreslårutredningen en rad åtgärder för att göra det lättareatt omvandla bostäder i hyresrätt till bostadsrätt. I remissbehandlingen i har utredningen på flera punkter utsatts för en förödande kritik som redovisas bl a ifastighetskontorets tjänsteutlåtande och remissvaren från . Borgarrådsberedningen delar i allt,väsentligt de synpunkter som framförs i dessa remissvar. Utredningens brister har till stor del sin grund i attdirektiven enbart anvisat möjlighet att öka boendeinflytandet genom att bostäder upplåts 1981/82:169 167 med ägande- eller bostadsrätt. Detta synsätt,som utesluter ökat boendeinflytande i hyresrätten, har inget stöd i den utveckling som pågår i samhället. De allmännyttigabostadsföretagen har tillsammans med hyresgästernas egna organisationer tecknat rama-vtal om ökat boendeinflytande i hyresrätten. har vidare fattat beslut om att försöks-verksejnhetned s k förvaltarföreningar i det allmännyttiga boendet ska påbörjas. Kålenmed det utvecklingsarbete som pågår är att nå ett boendeinflytande i hyresrätten som ärjämbördigt med bostjdsrättens. Bostadsrätten försvarar välsin plats som en gammal och prövad boendeformmed många positiva insleg, framför-allt vad gällerett långtgående bestämmEinde över det egna bof ndet. Bostadsrätten som upplåtelseformstartades en gång av arbetarrörelsen. Bostadskooperationen kommer även i fortsättningenatt vara en väsentlig kraft för att skaffa fler bostäder. Därför är det självk.lart att det .även ska byggas nya bost'i.der som upplåts med bost.-ids:-ätt. .Men det finns inga som helst notiv för att bostadsrättennu skall utökas på de befintliga hyresbostädernasbekostnad. De problem som råderpå bostadsmarknaden med en allt svårare bostadsbrist franför allt förungdomar och människor utan kapital -till egen insats,snabbt fördyrade boende- ochproduktionskostnader är till stora delar en följd av den ekonomiska politik som förts i landet . Detta har lett till ett katastrofalt lågt bostadsbyggande. Att få fart påbostadsbyggandet borde kräva kraftfulla åtgärder från statsmakterna. Det hade varit bättreom utredningen ägnat ekad -appmär--Eanihet åtfrågan om att öka valfriheten och tillgängligheten till bostadsrätt för denbostadssökande allmänheten genom att lämna förslag till hur frågorna om överlåtelsevärdenoch hembudsskyldighet skall regleras i bostadsrätterna.- Av remissvaren framgåratt det är mycket tveksamt om ett överförande tillbostadsrätten ens skulle varaprivatekonomiskt fördelaktigt rot bakgrund av de låne- och räntevillkorsom nu råder. Till detta konnner den nyaskattereformen som begréLnsar underskottsavdragen. 1981/82:169 168 Däremot är risken stor att boendekostnaderna i allmänhet ska skjuta i höjden. Ett överförande av stora delar av de allmännyttigahusen skulle slå sönder systemet med bruksvärdeshyror.Denna positiva ainknytning mellan de allmännyttigabostäderna och bruksvärdespricipen skulle försvagas. Dessutom skulle, som framhålls bl a av ,företagens ekonomi försämras och en ökad åtskillnadskapas mellan olika boendekategorier genom att försäljningar endast blir aktuella i attraktivaområden. Detta skulle gåut över övriga hyresgäster. Det finns skälatt framhålla två ytterligare altemativ förutom ett utvecklat boendeinflytande i hyresrätten. () som bildades 19l6 och som förvaltar ca h 600lägenheter upplåter sina lägenhetermed hyresrätt. Det innebär att tomma lägenheteråtergår till föreningen och dess kö. SKB-modellen uppvisar för övrigt vissalikheter med bostadsrätten genom krav på en låg insats ochatt ansvaret för bl a målning och tapetsering lagts på den enskilde liyresmedlemmen. En bra upplåtelseform, som SKB, får nu existera på dispens från bostadsrättslagen. har framlagt förslag ora en ny upplätelseform,borätt, dåren boende genom att betala insats blir medlem i en ekonomisk förening. Den föreslagnamodellen förenar bostadskooperati-vt ägande med solidariskt oeh kollektivt ekonomisktansvar. Det finns därför fog föratt bäde SKB och borättsmodelleri kan ligga till grund för -fortsatt arbete med att utveckla bostadsrätten. Mot denna bakgrund avstyrks koramittéförslaget. Denomvaridling av'hy'i-es-rätter som kan behövas, kan komma till stånd i bostadssocialt acceptabla former som företräds av HSBoch . En ny inriktning att omvandla allmännyttiga hyresrättertill bostadsrätter, skulle däéemot innebäraså avgörande nackdelar för hela den socialabostadspolitiken, att den med bestämdhet,måste a-wisas. Avvikande mening har anförts av tre borgarråd (m) med hänvisning till vad föredragande borgarrådet anfört. Prop.1981/82:169 169 Särskilt uttalande av ett borgarråd (fp). Jag delar i stort föredragandeborgarrådets synpunkter på föreliggandebetänkande. Jag vill betona att det bör finnas en allsidighet av boendeformer främst för att underlätta och erbjuda människoren valmöjlighet i det egna boendet. Enligtfolkpartiets mening bör denna allsidighet eftersträvas i alla kommunens stadsdelar. Efterfrågan på bostadsrätt måste kunnatillgodoses även i stadsdelar som inte hardenna boendeform. Föredragande borgarrådet påpekar, attutredningsförslaget innebär en inskränkningav kommunens möjligheter till förköp. En sådan inskränkningtorde emellertid inte förhindra kommunen att ta sitt ansvarför bostadsförsörjning ochfysisk planering. Förköp liksom andra medel ger ändå kommunen tillfredsställande styrmöjligheter. Förslaget om en förköpsrätt för hyresgästeri syfte att underlätta övergången till bostadsrätt ligger såledesi linje med principiella inställningom att tillgodose människors önskemål omboendeform. Beträffande kommitténs krav påhyresgästanslutning med 2/3 vid ombildningtill bostadsrätt bör enligt min mening ocksägälla de rikskooperativa bostadsrättsföreningarna.Något undantag för dessa föreningarbör således inte medges. Det finns knappast några skäl som talar för en särbehandlingav riks-kooperationen, som skulle fågenomföra förvärv mot de boendes vilja. 1981/82:169 170 19 a Reservation av och ledamöter i kommmistyrelsen i Reservanterna ansluter sig till -vad föredragande borgarrådet har anfört. 19 b Särskiltuttalande av folk-nartiets ledamot i komm-gnstyrelsen Uttalandet ansluter sig till vad ett borgarråd (fp) särskiltuttalat vid ärendets behandling i borgarrädsberedningen. 19 c Särskiltuttalande av -vpk-ledamoten i kommimstyrelsen Vpk kan i huvudsak ansluta sig till borgarrädsberedningens ståndpunktmen vill därutöver uttala följande synpunkter. När boendeinflytandet i hyresrätten har utvecklats så att det är jämbördigt med eller överlägsetbostadsrättens finns någonanledning att i fortsättningen upplåta lägenheter motbostadsrätt. Ännu svagare blir argumenten föratt överföra hyresrätter till bostadsrätter. Om lagändringari framtiden kommer att leda till att möjligheternaatt spekulera i bostadsrätter försvinner kommer dessutom antagligen en stor del avintresset också att upphöra. De nya former förbostadsrätt som föreslagits au Rikabyggen (och redan tillämpas au SKB) ärpositiva. Hen skillnaden blir så liten jämfört med enutvecklad hyresrätt med boendeinflytande att det är svårt att se några fördelar. Prop.1981/82:169 171 finner detanmärkningsvärt att remisstiden tilltagits så snävt attkommunerna, med ett betydande ansvar förbostadspolitiken, inte ges möjlighet ingående granskning av de synpunkteroch förslag som redovisas i betänkandet. Den mer översiktliga granskning som varit möjligatt genomföra har givit anledning till följande synpunkter. Önskemålen om att fåtill stånd ett ökat utbud av bostadsrättslägenheter är i överensstäinnelse med den bostadspolitik som bedrivs i . De förslagtill åtgärder som presenteras i betänkandetger dock ett komplicerat intryck. Det ärsvårt att föreställa sig attett enklare förfarande inte skulle vara möjligt. Den lagtext som redovisas innehåller oklarhet och olyckliga formuleringar. Enomarbetning är nödvändig. har i saneringsområdenanvänt sig av den kommimala förköpsrätten föratt i ombyggnads- och förvaltningshänseende fåmer homogena områden. En absolut förköpsrätt för hyresgästerna skulle kunna innebära vissa problem i samband med sanering. Ettalternativ till den föreslagna ordningen kan vara attbeträffande fastighet, belägen i kvarter därkommunen eller dess bolag ägerhu-vuddelen av fastigheterna, den kommunala förköpsrätten kvarstår, överordnad hyresgästernas fötköpsrätt. En avvägningmellan olika bostadspolitiska önskemål från kommunenssida skulle då ske i varje enskilt fall. Betänkandets förslag om uppgifter för kommunen i samband med att en föreningav hyresgäster gjort intresseanmälan om köpav fastighet innebär speciell service till endastvissa kategorier hyresgäster. vill anmäla tveksamhet till förslaget på denna punkt. Förslaget om att respektive kommun själv skall fäbestämma om och på vilket sättde allmännyttiga bostadsföretagens hus skall omvandlas till bostadsrätt synes ligga väli linje med det ansvar för bostadspolitiken som kommunenhar. Detsanma gäller förslagen om åtgärder föratt motverka prisstegringar på bostadsrätt, innebärandemöjlighet för komnunen att krävaprisföreskrifter respektivehembudsskyldighet under . Prop.1981/82:169 172 Utredningen behandlar bostadspolitiskt väsentliga frågor,som har samband med möjligheterna att stärka de boendes inflytande över den egna bostaden. Enligt lämnade direktiv har utredningens förslag inriktats påökad tillgång av bostadsrätter,genom övergång från hyresrätt till bostadsrätt. Koramunstyrelsen vill inledningsvis allmänt betona angelägenhetenav att man når fram till lösningar sora markerar och stärker principen om bostadskonsumentens större inflytande överlägenheten, huset och närmiljön. Därefter vill kommunstyrelsen markeraatt dess uppfattning ej i alla delar sammanfaller med den "som företrädes avmajoriteten i utredningen. I ställetansluter sig kommunstyrelsen till vad reservanten uttalat i sinreservation i utredningen dels i allmännafrågor, dels vad avser särskilda frågorunder rubrikerna föreningsbildning och andraorganisatoriska frågor (kap. 3), förvärv avenskilt ägd fastighet (kap. A), Prop.1981/82:169 173 förvar/ av allmännyttigt ägdfastighet (kap. 5) och överlåtelse av bostadsrätt (kap. 8). Vissa i reservationen berörda frågor finner kommunstyrelsenanledning att särskilt uppmärksamma och att härvidgöra understrykningar enligt följande. Som i det inledande avsnittet av nämnda reservation framhålles finns det inga motiv föratt inflytandefrågan vid allmännyttig hyresrättskall angripas genom utförsäljning av lägenheter till bostadsrätt, men är- när det gäller privat hyresrätt - förhållandena delvis annorlunda. Föratt påskynda demokratiseringen inomdet.privata hyresbeståndet kan det, som vidare sägs, vara nödvändigt att samhälletvidtar åtgärder för att underlätta och påskyndaomfördelningen av inflytande från fastighetsägarnatill de boende. Det framstår, även enligt kommunstyrelsens mening, som motiverat med åtgärder för påbörjande av demokratisering inriktade på att omvandla privat hyresrätt till bostadsrätteller till allmännyttig hyresrätt. Härvid kan förutom ett ökatboendeinflytande nås en bättre balans mellan olika boendeformer. Kommunstyrelsen äräven enig med reservanten om att föreningsbildning börske genom någon av de rikskooperativaorganisationerna. Härigenom undvikes alltför stora risker förhyresgästerna och garanteras dessa engrundtrygghet vid bedömning av fastigheten. Som vidare sägs i reservationen kan även fastighetsägarenhärvid känna en störresäkerhet om att ombildningen kangenomföras. Utredningens förslagbeträffande förköpsrätt för hyresgästerna ärförenad med en komplicerad och. Föreslagen konstruktion skulle medföra ett omständligtförfarande med oskäliga tidsfrister knutet till en byråkratisk ordning.' Bl.a. skapas vidare ett ej ö'nskvärt konkurrensförhållandemellan hyresgäster och kommunen. Kommunstyrelsen avvisar utredningens nämnda förslagbeträffande förköpsrätt för hyresgäster och förordari stället det i nämnda reservation i utredningen redovisade förslaget beträffandeutvidgning av den kommunala 1981/82:169 174 Förutom en väsentligt förenkladadministration kommer kommunen härvid, såsom sägs i reservationen, lättare kunna styra socialt motiverade ändringar, när det gäller bostadsområdenas sammansättning med avseende på upplåtelseform. Enligt sistnämnda förslag skallkommunen, om hyresgästerna i fastigheten som berörs av förköp anmälersitt intresse för att i folkrörelsekooperativ form ta över fastigheten, förutsatt att kommunen finner det vara bostadssocialt motiverat, medverka till detta. Kommunstyrelsen begränsar sitt yttrande i ärendet till att - enligt vad ovan sagts - i huvudsak markera sin anslutning till angiven reservation i utredningen med understrykningar vad avser vissa idenna berörda förhållanden. Härutöver vill emellertid koramunstyrelsen även hänvisatill och åberopa, vissa uppgifter och synpunkter som redovisas i ett inomfastighetskontoret upprättat, i ett utlåtande från fastighetsnämndentill kommunstyrelsen i ärendet åberopat, tjänsteyttrande. Dessa uppgifteroCh synpunkter betr. bostadsrätter i , föreningsbildning och andraorganisatoriska frågor, finansiering av fastighetsförvärv ochbostadsrättsförvärv samt priskontroll framgår av bilagt utdrag urtjänsteyttrandet. B Postadsrä'tti Vid 197.5 års folk- ochbostadsräkning framkom, att andelen bostadsrätter i Malmöutgjorde 32' av det totala bostadsbeståndet,vilket kan jämföras med IS"*, i och i . Enligt den kommunala statistiken kvarstod i andelstalet 32. Av de ca 1*2 000bostadsrätts-lägenheterna fördelas ca 33 500 pä HSB och Svenska och ca 8 500 pä föreningarutanför dessa tvä organisationer. Sistnämnda grupp avser äldre hus. Inom denna grupp harsedan ätskilliga är ej tillkommit nägrabostadsrätter. En av fastighetsägare gjord försäljning till av honom bildad bostadsrättsförening är dock förnärvarande under prövning enligt den s k tillständslagen. 1981/82:169 175 har kommunala län till förvärv av bostadsrättertillhandahållits. Frän 1981 har överflyttning skett till banklän med kommunensborgen. Sedan ett par är sker priskontroll ifråga om säväl sädanabostadsrätter, som kommunen själv försäljer, som bostadsrätter, som förmedlasav kommunen. Priskontrollen, som grundas pä indexuppräknade grundavgifter ochlägenheternas skick, är tidsbegränsad till fem är frän förvärvet. Beträffandemark, som upplåtes av kommunen för produktion av bostadsrättslägenheter harkommunen 1980 beslutat att i princip tillämpa den s k VärmdömodeUen, dock utaninlösenskyldighet ifråga om ej placerade lägenheter. Pris-kontrollen, sominskrives i stadgarna, gäller utan tidsbegränsning. Som framgått ovan är andelen bostadsrätter i Malmöförhållandevis hög. Marknaden synes vara balanserad. Utifrån en sädan bedömningskulle -ätminstone om man bortser frän en viss ojämnhet i fråga om olikabostadslägen - ökning av andelen bostadsrätter i ej vara behövlig. Ettunderlättande av ombildning av hyresrätter till bostadsrätter kan emellertidkomma att stimulera till ytterligare'efterfrågan pä denna boendeform. C Föreningsbildning och andra organisatoriska frågor Genom den faktiska insyn som kommunen erhållit särskilt ibostadsrättsföreningar med statsbelänade hus i kan kommunen konstateraatt till HSB och knutna föreningar fungerat helt tillfredsställande,vilket sammanfaller med kommitténs bedömning av dessa förbunds ageranden iriket i dess helhet. Beträffande föreningar utanför dessa förbund har vissa föreningarvisat svårigheter att handha administrationen. Kommittén har fastslagit att behovet av insyn och kontrollär störst under en förenings inledningsskede och i ett ombyggnadsskede särskiltvid över-gäng frän hyresrätt till bostadsrätt. Detta anser fastighetskontoretböra ses även i belysning av den medverkan av sakkunniga, som kommitténfram-häller som nödvändig. Kommittén finner anledning att särskilt markerakommunemas ansvar i samband med övergängar frän hyresrätt till bostadsrätt.Kommittén finner det emellertid vara tillräckligt med 1 princip samma slagsinsyn som sker ifråga om förening med statsbelänat hus. Kommunensskyldighet att utöva insyn i bostadsrättsföreningars verksamhet vid statliglängivning föresläs dock bli inskriven även i bostadsförsörjningslagen.. Tillsynsskyldigheten är nu och kommer även med nyssnämndatillägg att vara knuten enbart till att tillvarata statens intresse som län-eller bidragsgivare. kan ej finna, att kommunerna därigenomeller eljest tillföres några utökade möjligheter och skyldigheter att utöva detav kommittén markerade kommunala ansvaret i samband med övergäng frän hyresrätttill bostadsrätt. Anmärkningsvärt är även att ombildning i fråga omprivatfinansierade fastigheter i detta sammanhang ej alls beröres, vare sig närdet gäller insyn eller sakkunnig hjälp. Sakkunnig medverkan blir betydelsefull inte minst isamband med själva köpet. Detta gäller bäde när det är fastighetsägaren som ärinitiativtagare och när det är hyresgästerna som tar upp frågan om köp. I detförsta fallet kan fastighetsägaren med sin kännedom om fastighetens skick ochdess ekonomi finna det fördelaktigt att "" bli av medfastigheten och i prisförliandlingama därigenom fä ett övertag. I det andra falletkan det ofta röra sig om en fastighet i attraktivt läge, där hyresgästerna ärmycket angelägna att överta fastigheten och är beredda att betala ett prisbetydligt överstigande marknadsvärdet. 1981/82:169 176 Utifrän de bostadspolitiska intressen kommunerna har attföreträda är prisuppdrivande effekter oacceptabla. Bemärkas mä, att en högköpeskilling inte utgör direkt skäl för att vägra förvärvstiUstånd enligttillståndslagen. I de fall köpets genomförande är beroende av statslän kankommunen vid uppenbart överpris motsätta sig sädan finansiering. Vidprivatfinansiering finns emellertid inga medel för priskontroll. Kommittén anser ej påkallat, att staten eller kommunernaetablerar nägra särskilda insatser för hjälp med ombildningar i enskilda fall. Beträffande erforderlig sakkunskap vill kommittén som ettallmänt omdöme uttala, att det oftast är en fördel, om en ombildning sker ianslutning till fast utvecklade handläggningsrutiner och tror, att enverksamhet med bistånd i ombildningsproceduren som helhet är den mest lämpade,pålitliga och rationella formen för sakkunnig hjälp ät hyresgästerna. delar helt kommitténs uppfattning i nuangivna hänseenden. Dä det ej är avsikten att det allmänna skall direktmedverka i ombildningsprocessen finner kontoret nödvändigt att erforderligmedverkan sker i annan ordning. I likhet med kommittén anser kontoret, attredan etablerade organisationer pä bostadsrättsmarknaden bör spela denviktigaste rollen i detta sammanhang. Om nödvändig stabilitet pä marknadenskall erhållas, anser kontoret det emellertid ej vara tillräckligt att förlitasig enbart pä frivilliga initiativ till samarbete med sädana organisationer.Det återstår dä endast att för ombildning föreskriva tillhörighet till sädanorganisationsförening som är ansluten till riksorganisation. För att bl aundvika uppsplittring på olika handlingsrutiner bör ätminstone för när. varandeendast HSB och komma ifråga. Dessa organisationer får anses ha deerforderliga kvalifikationerna och har visat vilja att motyefkaspekulationstendenser pä bostadsrättsmarknaden. 1 Finansiering av fastighetsförvärv delar kommitténs uppfattning att det ärangeläget att hälla fast vid principen om att län mot säkerhet i fastigheten upp av bostadsrättsföreningen som fastighetsägare och inte av mediemmamapersonligen. Prop.1981/82:169 177 Kommittén föreslär i princip inga nya låneformer utanförutsätter att medel skall kunna tillhandahållas via den oprioriterademarknaden och i förekommande fall statliga bostadslän samt därutövermedlemmarnas grundavgifter. Ej heller kontoret finner befogat att i fråga omfinansiering favorisera anskaffande av fastighet för bostadsrättsändamälframför fastighet med annan boendeform. Noteras bör emellertid, att svårigheterkan uppstä, om antalet kvarstående hyresrätter blir förhållandevis stort. Deuteblivna grundavgifterna skulle enligt kommittén fä kompenseras genom antingenhöjning av bostadsrättshavarnas grundavgifter eller art föreningen tar uppytterligare län. Kontoret förmenar, att en uppsplittring pä de olika,boendeformerna i vissa fall kan medverka till att föreningar vägrasiförvärvstiUstånd pä grund av osäkerhet om de ekonomiska resurserna. 2 Finansiering av bostadsrättsförvärv Kommittén föreslär statligt behovsprövat insatslän medkommunal borgen. Förslaget tar sikte endast på län till kontantinsats vidövergäng frän hyresrätt till bostadsrätt. Skälen för att undanta län tillinsats vid bostadsrätt i nyproduktionen skulle vara dels att andra läneformerstår till buds, dels att statsmakterna saknar anledning till genom en allmänförbättring av länemöjligheterna öka riskerna för en snabbare prisutveckling.Särställningen för fallen med omvandling av hyresrättsfastigheter motiveras i praktikenendast med att man vill stimulera en omvandling av hyresrätter tillbostadsrätter. Sädana fall kommer sålunda att favoriseras. Xven om detta intedirekt strider mot intentionerna i bostadsförsörjningslagen mäste - medutgångspunkt i en medverkan - ett ensidigt gynnande av denna speciellakategori fä anses tveksamt ur allmän bostadspolitisk synpunkt. Om det aUmänna skall engagera sig med ekonomiskastödåtgärder bör en förutsättning vara att man ges direkt möjlighet att vägrasådant stöd i de fall bostadsrättsföreningen betalar ett överpris förfastigheten och därigenom även driver upp insatserna. Som lagen om förvärv avhyresfastighet m m nu är utformad är ett överpris ej direkt skäl för vägratförvärvstiUstånd. Det kan endast i vissa fall utgöra ett indicium pä att denköpande föreningen ej kan genomföra förvaltningen pä ett tillfredsställandesätt och därför bör vägras tiUstånd. Förslaget att ett Insatslån skall ges pä bostadssocialagrunder och därför bör behovsprövas är I princip riktigt. Prövningen skulle iförsta hand ske mot hushäUets förmögenhet. Detta torde emellertid komma attvälla svårigheter. Det är nämligen i huvudsak ägandet av fastighet som kommertiU synes i taxeringen, medan övrigt slag av förmögenhet inom denbeskattningsfria ramen anges mer eller mindre ofullständigt.