prop · G50330 · 1981-12-31 00:00:00 — a. tagit sig ullryck i att det antal arbetslösa som svarar mot ett giveteflerfrågetryck på arbetsmarknaden ökat år sedan mitten av 1960-lalel.I syfte alt förbättra fömtsättningarna för en väl fungerande arbetsmarknad ochunderlätta ungdomars inträde på arbetsmarknaden kommer vissa förändringar ilagen om anställningsskydd (LAS) all föreslås. Förslagen innebär att lagreglerinförs om rätt till provanställning och exlraanställning vid tillfälligaarbetstoppar. Extraanslällningartillåts i det enskilda fallet upp . Enligtvad jag inhämtat kommer chefen för alt framläggaförslag . Chefenför avser vidare att lägga fram förslag om ett system medökad självrisk i sjukförsäkringen . Härvid kommer lagstiftningall behövas för all åstadkomma en likvärdig självrisk för olika gmpper påarbetsmarknaden. Ett särskilt skydd för hälsosvaga Prop.1981/82:30 11 grupperkommer all införas inom sjukförsäkringens ram. Del nya systemet avses tillämpasfr. o. m. . Fömtsättningarnakommer också all prövas all , som ett första steg i angiven riktning,göra den karensdag som f n. finns mer effektiv. 1fråga om arbetslöshetsförsäkringen finns det anledning all genomföra vissaförändringar. Chefen för avser att i 1982 årsbudgetproposition återkomma lill delta. Svårigheteratt få fram råvara har varit en hämmande faktor för den svenska exporten avskogsprodukter . I ålgärdspakelel ingår därför en rad åtgärderför att stimulera utbudet av virke. Chefenför jordbmksdepartementet kommer senare att föreslå att stödet Ullåterväxtålgärder i samband med avverkning av glest bevuxna och dåliga skogarkraftigt förstärks, från 50 till 200 milj. kr. Härigenom beräknastillgången på virke öka med 4 miljoner m sk . Storaskogsmarker som är bevuxna med slutavverkningsskog eller s. k. reslskogarsaknar skogsvägar. För all förbättra situationen föreslås också attanslaget lill skogsbilvägar ökas från 50 lill 70 milj. kr. Anslagen lillöversiktliga skogsinvenleringar och skogsbruksplaner bör ökas med 5 milj. kr. Finansieringenav dessa åtgärder kommer alt tas upp vid ell senare tillfälle. Jagföreslår vidare att möjligheterna lill insättning på skogskonto förbättras.Uppskov med beskattningen bör medges för hela köpeskillingen vid försäljning avrolposter och av köpeskillingen vid försäljning av skogsprodukter. Isyfte aft stimulera näringslivets investeringar i inventarier och byggnaderinfördes regler om ett särskilt investeringsavdrag. Jagföreslår nu att lidsperioden för del nuvarande invesleringsavdraget förbyggnader förlängs med . Del 10-procentiga avdraget kommer således attomfatta byggnads- och markarbeten t.o.m . En fömtsättning föravdragsrällen bör dock vara all arbetet påbörjas senast den 1 november 1982.Samtidigt bör liden för frisläpp av investeringsfonder ochinvesteringsreserver i vad avser byggnader förlängas med . Iinvesteringsavdragens konstmktion ligger all relativt lång lid - ofta ett ellerett par år - förflyter från investeringstillfället till dess företaget får delav skattelättnaden. Denna lidsutdräkl torde normall uppfattas som mestbesvärande vad gäller investeringar i maskiner. Jag föreslår därför all detnuvarande investeringsavdraget för inventarier läggs om. Under det sista kvartalet1981 bör dock förelagen fritt få välja mellan de olika avdragssystemen.Omläggningen innebär all avdraget samordnas med uppbördssyste-mel förmervärdeskatten i stället för som med inkomstskatten. Del investerande företagels likviditetstillskott kommer därmed väsentligt Prop.1981/82:30 12 snabbareoch stödet blir oberoende av rörelsens resultat. De delar av den skyddadesektorn som inte är skyldiga att redovisa mervärdeskatt såsom banker,försäkringsbolag m. fl. får efter omläggningen inte del av invesleringsavdraget. Delnya avdraget har utformats som en reduktion av mervärdeskatten och föreslåsuppgå till av anskaffningsvärdet exkl. mervärdeskall för investeringar ochgälla t.o.m. . Det nu gällande fondfrisläppei förinventarier bör inte förlängas. Isyfte alt stimulera industrin till ökade insatser för forskning och utvecklingutgår ell särskilt forskningsavdrag som kan medges vid laxeringenlill statlig inkomstskatt. Jag kommer att föreslå alt möjlighetentill avdrag skall permanentas. SamUdigt föreslås vissa förändringar jämförtmed nuvarande syslem. Avdragsunderlaget ökas från av lönekostnaderna Ull250%. I syfte all stimulera forsknings- och utvecklingsinsatserna i mindre företagkommer kraven som läggs ned i FoU-arbele för att kostnaden skallingå i avdragsunderlaget att sänkas från lill . Vidare kommer det s.k.basslödel aft sänkas från av basunderlagel, somökningsslödel höjs från till . Jagavser senare återkomma med förslag om införande av s.k. uppfin-narkonton.Förslaget, som är uppbyggt efter mönster av lagen om upp-hovsmannakonlon, geruppfinnare möjlighet all skaltemässigt fördela s. k. uppfinnarinläkler under enfemårsperiod. Till uppfinnarinläkl räknas sådan inläkt av rörelse som enfysisk person förvärvar genom en av honom gjord uppfinning. Eftviktigt inslag i den ekonomiska politiken utgörs av åtgärder för att begränsaden inhemska konsumtionen och hålla tillbaka expansionen av den skyddadesektorn. I detta sammanhang spelar de offenUiga utgifterna en central roll. Under1981 beräknades dessa i den reviderade finansplanen öka med i realatermer. Som en följd härav beräknades de offentliga utgifterna komma att svaramol av BNP jämfört med föregående år och sedan.Denna utveckling måste brytas. En betydande del av de offentliga utgifternainnebär ett direkt ianspråktagande av resurser i form av offentlig konsumtion.Det är nödvändigt att hindra alt den skyddade sektorn suger ål sig resursersom behövs i den konkurtensutsatta delen av ekonomin om utvecklingen molIrendmässigt ökande bylesbalansunderskott skall kunna brytas. Enfortsatt snabb ökning av de offentliga utgifternas andel av BNP kommer mednödvändighet också all dra med sig antingen ett kraftigt ökat skattetryck ellerett ökande budgetunderskott eller en kombination av bådadera. Prop.1981/82:30 13 Ökandeskatter riskerar att driva pä kostnadsinflationen och hämma tillväxten. Ökandebudgetunderskott riskerar att leda lill valutaspekulation och bidrar lill allpressa upp ränteläget. Del målmedvetna arbetetmed alt dämpa de offenUiga utgifternas expansion syftar således till att lösadjupgående stmkturella problem i den svenska ekonomin. Härav följer allbesparingsansträngningama inte kan skjutas med hänvisning tillkonjunkturlägel. Självklart har besparingarna en deflalorisk effekt jämfört medvad som skulle vara fallet utan åtgärder. De offentliga utgifterna kommer dockatt fortsätta all öka påtagligt även efter all hänsyn lagils lillsparåtgärderna. Dessa kommer endast all få lill resultat all ökningstaktendämpas, således inte all nivån sjunker. Del sparmål om 12miljarder kr. för /83 som uppställts av regeringen och i vårasgodkänts av skall ses mol denna bakgrund. Som Udigare nämnts börvissa av besparingarna tidigareläggas i syfte att motverka denbudgetförsvagning som följer av sänkningen av mervärdeskatten. Enligt de preliminärauppgifter som föreligger kommer kommunerna att begränsa sintillväxt som angivils av regering och riksdag somskallehöjningarna ligger på en låg nivå. För landstingskommunerna pekar depreliminära uppgifterna på en expansion som överstiger 1,. Det är angelägetall landsUngskommuner, som uppvisar en alltför hög expansion, under den Ud somåterstår dess budgeterna skall fastställas, ytterligare begränsarvolymexpansionen. Devalveringen och övrigaåtgärder som ingår i regeringens ekonomiska politik kommer alt leda lill enökad efterfrågan på arbetskraft. I rådande svaga konjunktur torde en vissökning av arbetslösheten dock inte kunna undvikas under del närmaste halvåret.I syfte att motverka denna har beslutats om omfattandearbelsmarknadspolitiska stödåtgärder för en total kostnad av 1,5 miljard kr.Regeringen har dämtöver via finansfullmakten beviljat ytterligare 600 milj. kr.för arbetsmarknadspolitiska ändamål. Nödvändigheten av att intebinda resurser i näringar som inte positivt bidrar lill alt förbättraulrikesbalansen sätter emellertid bestämda gränser för dearbelsmarknadspolitiska satsningar som kan göras. Också när del gällerinduslripoliUken måste största reslriklivitet iakttagas. 1981/82:30 14 2 Åtgärdernas effekter på den offentliga sektorn Inomi första hand den statliga sektorn föreslås besparingar som kommer all ledalill en ytteriigare dämpning av stalsulgifternas lillväxtlakl. En utgångspunkthar därvid varit alt förslagen skall kunna träda i kraft redan Udigl . Jag tar här upp omfattningen och den huvudsakligainriktningen av de åtgärder som bör föreläggas . Vederbörande statsrådkommer därefter all lämna en mer detaljerad redovisning av besparingsförslagenm. Inomjustitiedepartementets område avses lagrådets yttrande inhämtas över vissaförändringar av rättshjälpen som medför minskade statsutgifter. a. böravgifterna ses över och möjligheterna att få rättshjälp i vissa fall begränsasoch i andra fall helt las bort. Vidare bör en skärpning ske i reglerna omprövning av arvoden till biträden enligt rältshjälpslagen och till offentligaförsvarare. Den årliga besparingen beräknas uppgå lill ca 25 milj. kr. \nomförsvarsdepartementets område begränsas del reala planeringsutrymmet /82 med ytterligare 200 milj. kr. Inom socialdepartementetsområde föreslås åtgärder som medför en besparing om ca 2150 milj. kr. Av dettabelopp avser en mindre del socialförsäkringssektorn utanför statsbudgeten. Somkommer att redovisas i del följande föreslås ändrade regler för vilkatidsintervaller som skall tillämpas vid omräkning av basbeloppsanknutnaförmåner m.m. Detta innebär att indexuppräkning i fortsättningen skall görasendast en gång , nämligen . Denna förändring som görs ilagen om allmän försäkring inom område påverkar en rad författningarinom andra departements områden. Lagrådels yttrande kommer all inhämtas.Ändringarna medför bl. a. att pensionerna ändras följd av prisutvecklingenhögst en gång . I systemet för kommunalt bostadstillägg förfolkpensionärer föreslås införande av en undre hyresgräns om . för såvälensamslående som gifta pensionärer. kommer vidare alt föreslås altpensionstillskotten byggs ul samt vissa förbättringar av handikappersättning m.m. Slutligen föreslås att de statliga bosättnings-lånen avskaffas den 1 januari1982. Inomkommunikationsdepartementets område föreslås regeländringar i transportstödetför Nortland m.m. Regeringen har vidare beslutat om ändringar i statensjärnvägars rabatter för pensionärer och studerande. Sammanlagt beräknasbesparingarna uppgå till ca 110 milj. kr. Inomutbildningsdepartementets område uppnås en besparing på stu-diestödsområdeltill följd av del nya sättet att fastställa basbeloppet. Därutöver bör vissaanpassningar av regelsystemet genomföras vilka kommer att föreläggasriksdagen för beslut. Besparingen beräknas ge ca 130 milj. kr. Prop.1981/82:30 15 Inomarbetsmarknadsdepartementets område kommer att föreslås besparingar uppgåendelill sammanlagt ca 140 milj. kr. Driftbidraget till sUftelsen Samhällsföretagsänks från av lönekostnaden. Vidare avskaffas såväldetaljplaneringsbidraget som vissa former av lönebidrag. Inombostadsdepartementets område kommer all föreslås ändrade regler förfastställande av låneunderlag vid ombyggnad av småhus. Regeländringarnainnebär att arbetskostnader får ingå i låneunderlaget endast om arbetena utförsav annan än lånesökanden. Den möjlighet till räntebidrag för faslighetslåntill garage som nuvarande regler medger kommer att avskaffas. Vidare föreslåsen avveckling av det slalskommunala bostadsbidraget pensionärer m. fl.Stödet, som utgår som ell utfyllnadsbidrag till KBT, slår numera inte i rimligproportion till administraUonskoslnaderna. Besparingen kan beräknas lill 10milj. för staten varav 7 milj. kr. Denfaslighetsekonomiska lönsatnheten för energisparålgärder som vidtas ikommunala och landstingskommunala byggnader och anläggningar har bedömts varahög. Med hänsyn härtill föreslås att del statliga stödet till sådana åtgärderavskaffas. Slutligen föreslås ändrade regler för de s. k. tomlrältslånen.Sammanlaget beräknas besparingarna uppgå lill 475 milj. kr. Inomindustridepartementets område kommer all föreslås att reglerna för delregionalpolitiska stödet ändras. Lokaliseringslånen begränsas lill maximall av stödunderlagel som möjligheterna att bevilja sådana lån slopasför bl. a. ändamålen marknadsföring och produktutveckling. Vidare föreslås allmöjligheten alt ge lokaliseringslån lill rörelsekapital avskaffas i stödområde1-3. Dessutom föreslås all bidrag och lån ej skall kunna ges förkostnadsfördyringar och tilläggsinvesteringar. Vidare slopas bidragen Ullinvesteringar i maskiner och inventarier i stödområdena 1-3. Sammantagetberäknas besparingarna uppgå lill ca 300 milj. kr. Härutöverföreslås en budgetförstärkning som erhålls genom att pensionärernas extraavdrag vid inkomstbeskattning avtrappas snabbare . Effekten beräknasuppgå till ca 600 milj. kr. Summanav nu föreslagna besparingar m. m. är ca . Delomedelbara genomslaget är inte möjligt all mer exaktuppskatta men uppgår till ett lägre belopp. I1981 års komplelleringsproposition föreslogs ett sparmål om minst 12 miljarderkr. för /83. Den slutliga prövningen av målet skulle dock skeinom ramen för budgetprocessen och med beaktande av de förttlsällningar somföreligger vid den Udpunklen. En avstämning gentemot budgetens inkomstsidamåste därvid också göras. har ställt sig bakom denna inriktning avbudgetpolitiken. För att uppnå det av fastställda besparingsmålet börsåledes ytterligare besparingar om ca , genomföras. Avsikten äratt budgetproposi-Uon föreslå åtgärder som uppgår till detta belopp. Prop.1981/82:30 16 Utöverde förslag till besparingar jag nämnt avser jag strax all återkomma medförslag till vissa ändringar av inkomstskatten för fysiska personer bl, a,avskaffande av den särskilda skattereduktionen. Dessa ytterligare ändringar kanberäknas ge en budgetförstärkning om ca , I motsatt riktningverkar förslagen om investeringsslimulanser. Jagövergår nu att något beröra effekterna på budgetsaldot av samtliga nuaktuella förslag. Tidigareläggningen av besparingar, liksom vissa av deföreslagna åtgärderna avseende inkomstskatten leder till en successivbudgetförstärkning. har åtgärderna inom andra områden en motsattbudgeteffekt. Detta gäller främst sänkningen av mervärdeskatten, men även andraförändringar som berör budgetens inkomstsida. Del kan inte heller uteslutas altvissa andra säiskilda insatser kan bli aktuella som försämrar budgetsaldotnågot. Sammantaget finns det anledning förmoda all budgetunderskottet kommeralt bli något störte innevarande och nästa budgetår än vad som tidigareberäknats. 2.2Utvecklingen inom den kommunala sektorn Statsmakternabedömde att det av samhällsekonomiska skäl är nödvändigt attbegränsa den kommunala konsumlionsökningen till . Även 1982 har bedömts alt den kommunala expansionen måste begränsas tillhögst . Förall uppnå den myckel kraftiga begränsning i ökningslakt det här är fråga om harvidtagits olika åtgärder. Centrala är naturligtvis åtgärderna rörandebegränsningarna i kommunsektorns finansiella utrymme. De av riksdagengodkända riktlinjerna i kompletteringsproposiUonen för utveckling avde olika kommunala verksamheterna med bl. a. en omprövning avsådana utbyggnadsprogram som barnomsorg och långtidssjukvård och lättnader iåligganden från staten innebär alt del ges reala förutsättningar för all uppnåden åsyftade begränsningen i volymökning till . Minskad statligdetaljkonlroll över kommunerna och en avsevärt myckel mer restriktiv hållningnär del gäller alt tillföra den kommunala sektorn nya resurskrävande uppgifterutgör också centrala inslag i denna politik. Statsmakternauttalade att man avsåg alt återkomma med förslag till yllerligareåtgärder om det i höstens budgetarbete i kommuner och landstingskommuner finnsindikationer på att de beslutade åtgärderna inte räcker till för att begränsavolymökningen lill ca I % . Deuppgifter som f. n. föreligger om den budgeterade volymökningen i kommunsektornpekar på att det kommer att ske en kraftig begränsning i volymökningstakt förår 1982 jämfört . När det gäller kommunerna ser det ul som omman skulle kunna lyckas med all hålla ökningen vid . Även om enkraftig neddragning i ökningstakt Prop.1981/82:30 17 synesske också för landstingskommunerna tyder dock uppgiflema här på en volymökningpå drygt 1,. Närdel gäller skattesatserna görs den bedömningen all ökningarna torde bli myckelbegränsade. Deslutsatser som f n. kan dras i fråga om volymbegränsningen i kommunsektorn ärall den förda politiken haft en avsevärd effekt och att kommuner ochlandstingskommuner arbetar medvetet på all kraftigt begränsa expansionen.Allmänt sett kan konstaleras all politiken varit framgångsrik även om delåterstår en del när del gäller neddragningen för landstingskommunerna. Del ärangeläget att de landstingskommuner som uppvisar en alltför hög expansionytterligare begränsar volymökningen innan budgetarna för fastställs.Jag avser all aktualisera frågan om yllerligare åtgärder behöver vidtas för altfå ned volymökningen om det skulle visa sig all resultaten av de ansträngningarsom görs i del kommunala budgetarbetet blir otillräckliga. Närdet gäller de nu aktuella ekonomisk-politiska åtgärderna kan jag konstatera alldet är meningen alt alla samhällssektorer måste beröras av effekten fråndevalveringen. För kommunsektorns del finns del anledning all särskilt uppmärksammamöjligheterna lill all ersätta importerade varor med inhemska varor. Sänkningenav mervärdeskatten leder till betydande kostnadssänkningar för kommunsektorn.Det är därför i den situation som har uppkommit rimligt att del inte utgårnågon kompensation från staten för de uteblivna ränteintäkter som har uppståtti samband med all ulbelal-ningsmtinerna för kommunalskaltemedel har lagts omfr. Av del skäl som jag tidigarehar berört är del också nödvändigt med andra besparingar. För kommunsektornsdel innebär de av mig tidigare nämnda förslagen bl. a. alt fr. o. m. den 1januari 1982 kommer statliga lån inte längre att beviljas lill kommuner ochlandstingskommuner för energi-besparande åtgärder. Vidare kommer den statligalåneandelen för toml-rältslån all sänkas från till från samma datum.Finansieringen av sådana åtgärder får således i fortsättningen lill stor delske på kreditmarknaden. Detaljplaneringsbidragel som utgår till kommuner förlidigareläggning av vissa projekteringsarbeten föreslås slopat fr.o.m. den 1januari Den ändring som föreslåsi fråga om KBT blir kostnadsneutral för kommunerna genom en sänkning avstalsbidragsprocenlsalsen. De förslag som rör inkomstskatten kommer alt berörakommunsektorn först fr. o. m. och jag avser att senare i annatsammanhang återkomma lill överväganden om kommunsektorns finansiella situationinför . Jag vill i sammanhanget också framhålla att förslaget om atthöja grundavdraget vid inkomsttaxering lill . inkluderar en neutralisering av den ökning i de kommunalaskalleinkoms-terna som blir följden av den Udigare beslutade begränsningenav reseavdragen. Det skall vidare nämnas alt åtgärderna rörande bl.a.vinst-fondavsättningar och invesleringsavdrag påverkar det kommunala skat-2 1981/82. Prop.1981/82:30 18 teunderiagetoch därmed de kommunala skalleinkomslerna . Jag avser all isamband med förslag lill besparingar på statsbudgeten för /83återkomma med förslag till åtgärder rörande del finansiella utrymmet ikommunsektorn . 3 Konjunkturutsikterna och åtgärdernas effekter Deninternationella utvecklingen som förutsattes i den revideradefinansplanen innebar en myckel svag BNP-tillväxt i hela OECD-områdel, ca 0,5 %.Västeuropa antogs få den svagaste utvecklingen, -, medan en vissproduktionsökning skulle kunna ske i och , resp. 3,. Underförsta kvartalet 1981 blev tillväxten i mycket kraftig. Denprivata konsumtionen hölls uppe genom höga realinkomsler och sänkt sparkvot.Under andra kvartalet stagnerade emellertid aktiviteten i den amerikanskaekonomin, bl. a. beroende på det höga räntelägel. I utveckladesBNP i huvudsak som fömtspålls i den revideradefinansplanen. Det amerikanska ränteläget tvingade fram en restriktivpenningpolitik i de flesta länderna. Vidare ledde den kraftigadollarapprecieringen gentemot de europeiska valutorna lill höjda importpriseroch därmed till en höjd inflationstakt i . Detta verkade återhållandepå hushållens realinkomstutveckling och därmed på den privata konsumtionen. Medanden interna efterfrågan således försvagades i både ochEuropa expanderade exporten mer än väntat, framför alltlill följd av en myckel stark efterfrågan från OPEC och statshandelsländerna. flesta har den ekonomiska politiken f. n. en restriktivinriktning. De stora länderna, främst då och ,prioriterar inflationsbekämpningen. Även i ärpolitiken stram. Ett undantag är den nya regeringen i som satsar påen mer expansiv ekonomisk politik. De myckel höga arbetslöshetstalen somförutses för OECD-områdel, i genomsnitt , kan komma aftmedföra alt den ekonomiska politiken i några länder efterhand ges en något merexpansiv inriktning. Denamerikanska räntenivån och dollarkursen blir en mycket betydelsefull faktor iden internationella ekonomiska utvecklingen under den närmaste Uden. Enligtden amerikanska administrationen kommer räntorna att gå ner så snartinflationstakten visar en klar tendens all sjunka. Bilden av den amerikanskainflationsutvecklingen är dock blandad. En viss nedgång i prisstegringstaktenhar kunnat registreras. 1981/82:30 19 varsåledes inflationen nere i en årstakt om 7,i huvudsak beroende på engynnsammare livsmedels- och energiprisutveckling. har prisstegringarnaånyo ökat. På arbetsmarknaden sluts alltjämt nya avtal på , vilkettyder på höga inflationsförväntningar. Prognoser om fortsatta stora budgetunderskottför bidrar till en fortsall hög räntenivå. En annan mycket viktigfaktor i den ekonomiska utvecklingen är oljepriserna. Den sjunkandeefterfrågan har inneburit fallande oljepriser räknat i dollar. Ävenom OPEC-länderna inte generellt har sänkt de officiella priserna, har prisernapå den s. k. spotmarknaden legal klart lägre . Genomsnittligt harOECD:s importpriser, inkl. frakt m. m., sjunkit med omkring 3,. Utvecklingenunder återstoden av 1981 och är svår all bedöma. Del förefaller docksannolikt all oljemarknaden kommer all präglas av ett visst överskott ännunågon lid. Så länge denna situation beslår finns det anledning att räkna med enviss press nedåt på priserna. Om realpriset på olja skulle falla relaUvtkraftigt så innebär del att den ekonomiska aktiviteten kan komma all öka någotmer än vad jag här har antagit. Man bör dock hålla i minnet att nya störningarnär del gäller tillförseln av olja snabbt kan omkullkasla en sådan bild. Även den allmännaprisslegringstaklen spelar stor roll för tillväxten inom OECD-områdel. Prisernapå andra råvaror än olja har som ell resultat av den allmänt låga aktivitetenutvecklats svagt . Den mycket höga arbetslösheten talar för en återhållsamlöneutveckling. Mot detta slår emellertid alt den oväntat höga inflationslakten1981 i kan utlösa kompensationskrav i förhandlingarna om 1982 årslöner. Sammantaget förefaller det dock troligt att inflationstakten sjunkernågot . Mot denna bakgmnd är detrimligt att räkna med att den ekonomiska akUvilelen i OECD-områdel kommer att utvecklas svagt. I kommer den ekonomiskatillväxten alt bli svag bl. a. till följd av alt prisslegringstaklen förblirrelativt hög, vilket leder till en fortsatt svag realinkomstutveckling förhushållen och därmed till en svag privat konsumlionsulveckling. De högaräntorna verkar även kraftigt dämpande på investeringarna. finns detanledning all räkna med all den restriktiva politiken kommer all leda lill endämpning av inflaUonen, vilket i sin lur skapar fömtsättningar för en ökning avden privata konsumtionen och den ekonomiska aktiviteten. Om dämpningen avinflationen leder till fallande räntor förstärks dessa tendenser. Det finnsanledning all räkna med alt uppgången blir mer markerad i än iFörenta staterna bl.