prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — CSNföreslär all handläggningen av ansökningar om vuxenstudieslöd för högskolestudieröverförs från sludiemedelsnämnderna lill vuxenulbildningsnämnderna. Instruktionenför CSN föreslås ändras så all beslut i ärenden om Ijänslelillsällning därlöneinplaceringen föreslås lill F21 eller högre hänskjuts lillstyrelsen och beslut i övriga fall fallas av överdirektören. 1981/82:100 Bilaga 12 602 Enliglplaneringsanvisningarna för /83 bör myndighelerna analyseravilka verksamheter som kan avgiftsfinansieras. CSN föreslår efter denna analysalt avgiftsfinansiering införs av ålerbeialningsverk-samhelen saml alt avgiftenberäknas som inkomsl under anslaget m. m. CSNföreslår, all den restriktion som finns under anslagsposten Förvaltningskostnader med högstbeslämdalönekostnader skall utgå, i syfte atterhålla förbättrade möjligheter lill anpassning av koslnadsslmkluren i sambandmed kommande nedskärningar av de administrativa kostnaderna. Medel för centralasludiestödsnämnden (CSN), sludiemedelsnämnder-nas och vuxenulbildningsnämndernasverksamhet har beräknats med utgångspunkt i besparingsallernalivel. Detta innebär allanslaget totalt minskas med1 . CSN har i sinanslagsframställning redovisat resultatanalyser för de studiesocialamyndigheternas verksamhet /81. CSN konstaterarbeträffande sin egen verksamhet alt den i allt väsentligt har kunnatfullföljas enligt beslutade verksamhetsplaner. Jag noterar medtillfredsställelse all ärendehandläggningen vid myndigheten har skett inom fastlagdabehandlingslider. Trots en relativt stor ökningav anlalel ansökningar, främst om återbelalningsplikliga studiemedel för yngreelever, har arbetet genom organisationsutveckling och rationaliseringarkunnat med oförändrade resurser. CSN har vidare isin anslagsframställning tagit upp några förslag lill administrativaförändringar. De rör bl. a. tillsättningen av tjänster inom myndigheten,handläggningen av ärenden rörande särskilt vuxenstudieslöd vidyrkesleknisk högskoleutbildning saml prövningen av utländska studerandesprincipiella rätt lill vuxenstudieslöd. I dessa frågor ankommer del pä regeringen all utfärda närmarebestämmelser och jag avser all senareåterkomma lill regeringen medförslag lill ändringar i berörda förordningar. En ändrad handläggning av delsärskilda vuxensludieslödel vid yrkeslekniskhögskoleutbildning förutsätter emellertid vissa konsekvensändringar i sludiestödslagens (1973:349) 7 kap.Jag behandlar frågan om dessalagändringar under anslaget Vuxenstudieslöd m. m. Jagbehandlar först CSN och studiemedelsnämnderna. Underlönekoslnadsanslagel har jag gjort omräkningar med hänsyn lill träffade avtal. Jag beräknar ökade kostnader för arvodenoch särskilda ersättningar med 3500 kr.CSN:s och studiemedelsnämndernas totala lönekostnader beräknarjag lill 27335300kr., en uppräkning med . Underlokalkostnadsanslaget beräknarjag ökade kostnader med hänsyn lill prisomräkning.Sammanlagt beräknarjag lokalkostnaderna lill , dvs. en ökning med . Prop.1981/82:100 Bilaga 12 603 Underomkoslnadsanslagel förordar jag sedvanliga prisomräkningar. TolaU beräknarjag ökningen inomomkoslnadsanslagel lill 1498600kr. inkl. ADB-koslnader om . Jag övergår nu lill all behandla vuxenutbildningsnämnderna. Frågan omvuxenulbildningsnämndernas sammansättning har tagits upp i olika sammanhang.Jag är nu beredd all förorda en viss ändring därav. Av ledamöterna utserregeringen fem, varav tre efter förslag av i (LO)och två efter förslag av ()(prop. 1975: 23 s. 202, UbU 1975:16, rskr 1975: 177). Jag föreslår nu allregeringen i fortsättningen skall utse två ledamöter efter förslag av LO, tvåefter förslag av TCO och en efter gemensamt förslag av , och hantverks- ochindustriorganisalion-Familjeföretagen. Vad jag nu har anfört bör gälla fr. o.m. nästa mandatperiod, dvs. Förvuxenutbildningsnämndernas lönekostnader saml för arvoden och förloradarbetsförtjänst beräknarjag sammanlagt , en ökning med . Nämndledamölernasresor och kansliernas lokal- och expenskostnader m.m. beräknarjag budgetåret1982/83 till sammanlagt , en ökning med . Del sammanlagdamedelsbehovet för vuxenulbildningsnämnderna uppgår säledes fill . För CSN:sadministration av och information om vuxenstudieslöd beräknarjag totalt5004700 kr., en ökning med . Från den senare anslagsposten kanmedel utgå för information om vuxenstudieslöd lill de fackliga organisafionerna samt till , och hantverks- ochinduslriorganisalion-Familjeföretagen. Ersättningen lillriksförsäkringsverket för dess administration av vuxensludieslöden beräknarjag lill 7351 000kr. De sammanlagdakostnaderna för administrativa och informativa uppgifter i samband medvuxensludieslöden beräknarjag lill . av de medel som tillfaller statsverket genom inkomster fränvuxenulbildningsavgifien. Jag hemställer all regeringen föreslår alt 1. godkänna vad jag har förordat i frågaom vuxenulbildningsnämndernassammansättning, 2. godkänna all20400000 kr. av de medel som tillfaller statsverket genomvuxenulbildningsavgifien för /83 används för all delvis finansiera anslaget, 3. lill m.m. för /83 anvisa ell förslagsanslag av . 1981/82:100 Bilaga 12 604 Ersättning tillpostverket och för deras handläggning av studiesocialtstöd 1980/81 Utgift 13183 781 1981/82 Anslag 19772000 1982/83 Förslag 22096000 Från detta anslagbestrids kostnaderna för postverkets och riksförsäkringsverkels handläggningav studielån, studiemedel resp. vuxenstudieslöd. Kostnaderna förriksförsäkringsverkels handläggning av vuxenstudieslöd finansieras med medelfrån vuxenulbildningsavgifien. () beräknar medelsbehovel för ersättning lill postverketlill . I syfte alt rationalisera utbetalningen av studiemedel harCSN liksom föregående budgetär föreslagit all det skall bli möjligt alt tillämpadireklinsättning på konto, vilket beräknas ge en besparing om . CSN beräknarmedelsbehovet för ersättning fill fill 7351 000kr. CSN:s förslag omdireklinsättning av studiemedel på konto bereds f.n. inom . Iavvaktan på att slutlig ställninglill denna fräga kan tas beräknar jag medelsbehovel för ersättning lillpostverket till . För ersättning till förverkets och de allmänna försäkringskassornas kostnader i samband med beräkningoch utbetalning av särskilt vuxenstudieslöd saml lim- och dagsludieslöd har jagberäknat . Jag hemställer all regeringen föreslår riksdagenall 1. godkänna att 7351000 kr.av de medel som tillfaller statsverket genom vuxenulbildningsavgifien /83 används för all finansiera anslaget, 2. till Ersättning tillpostverket och för deras handläggning av studiesocialtslöd för /83 anvisa ett förslagsanslag av . Studiehjälp m. m. 1980/81 Utgift 922013 749 1981/82 Anslag 1050000000 1982/83Förslag 973000000 Frän anslaget bestridsulgifler för studiestöd enligl studieslödslagen (1973: 349, omlryckl 1981:579), vad avser föriängl barnbidrag enligl 2 kap. Prop.1981/82:100 Bilaga 12 605 och sludiebidragjämle tillägg, resekostnadsersältningsaml återbelalningsplikliga studiemedel enligt 3 kap. Ur anslagetdisponeras dessutom medel försärskill studiestöd lill ullandssvenska elever. Med oförändraderegler och belopp beräknar CSN medelsbehovel för /83 lill 1 205,1 milj. kr., vilket år 155,1milj. mer än vad som anslagils för /82. Utan ändring avreglerna räknar CSN med att antalet studerande som utnyttjaråterbelalningsplikliga studiemedel kommer alt öka kraftigt. Detta förklararökningen av medelsbehovel. För övriga delar av anslaget räknar CSN däremot med eltminskal medelsbehov vidoförändrade regler. När del gällerförlängt barnbidrag räknar CSN med oförändrat belopp för budgetåret1982/83. Medelsbehovel kan beräknas lill 28,2 milj. kr., vilket är en minskning i förhållande till vad som anslagils /82 med 0,4 milj. kr.Anledningen härtill år en viss minskning i elevantalet. Inomsludiehjälpsomrädet föreslär CSN endast vissa uppräkningar med hänsyn lillprisutvecklingen. Med hänsyn härtill behöver medel för bidrag och tilläggräknas upp med 9,4 milj. kr. CSN föreslår emellertid all reglerna förrätten lill älerbelalningsplikliga studiemedel till 18-19-åringarändras. Dessa ändringar minskar medelsbehovel med 27 milj. kr. Del totalamedelsbehovel för /83 blir därmed 995,7 milj. kr., vilket är en minskning i förhällande lill vadsom anvisats för /82 med 25,7 milj. kr. Utgiften förstudiebidrag /83 beräknas minska med 4,5 milj. kr. lill506.3 milj. kr. med hänsyn lill all elt lägre genomsnillsbelopp per studerandeantas ulgä. Reselillägget ulgårunder /82 med 150, 195, 240, 295, 350 och . permånad för avstånd på minst 6, 13, 19, 27, 36 resp. 46km. Med hänsyn lilllaxehöjningar föreslår CSN en uppräkning av beloppen lill 165, 215,260, 320, 385 och . Merulgifterna för denna uppräkningberäknas lill 15,1 milj. kr. CSN föreslår allinackorderingstilläggets grundbelopp höjs från . Merulgifterna för denna höjning beräknas till 3,2 milj. kr. CSN har beslutat allfr.o.m. betala kontant ersättning lill samtligainackorderade elever som är berättigade lill fria hemresor. Hem-resekorl ulgår således inle längre. I förhällandelill vad som anslagils för budgetåret1981/82 kommer den beslutade ändringen att innebära ett minskat medelsbehovför fria hemresor under /83 med 9,5 milj. kr. CSN föreslår att delinkomstprövade tillägget höjs från . samt att inkomslgränsen höjs med 7000kr. förensamslående vårdnadshavare och från . Prop.1981/82:100 Bilaga 12 606 för tvä vårdnadshavare. De föreslagna höjningarnaberäknas medföra enmerutgifl pä 3,5 milj. kr. CSN föreslår alt detbehovsprövade tillägget räknas upp från . per månadsaml all den ovillkorliga gränsen för del s. k. ekonomiska underlaget höjs frän . lill 56000 kr.Detta kan beräknas medföra enkostnadsökning för /83 med 1,2 milj. kr. Genom beslut den 18december 1980 gav regeringen i uppdrag all utreda effekterna av de ändradebestämmelserna om älerbelalningsplikliga medel lill 18- 19-äringar som trätt i kraft fr. o. m.den 1 juli 1979. CSN har i samband med redovisningen av uppdraget presenterat enundersökning av de studerande 18-19-äringama som haft återbelalningsplikliga studiemedel. Av undersökningen framgår all av deltotala anlalel elever i åldern 18-19 är somdellog i gymnasial utbildning fick återbelalningsplikliga studiemedel . hade brutit sambandet med föräldraekonomin och hade inte gjort del. Undersökningen visar alt för de flesta eleverna, som haft studiemedel under defyra terminer som gäll sedan reformen genomfördes, har älerbelalningsplikligastudiemedel varit en engångsföreteelse. Vidare har ulnyltjandel avälerbelalningsplikliga studiemedelvarit högre i storstadsregionerna än på mindre orter. Del är främst eleveri 3- och 4-åriga utbildningar som har återbetalnings-pliktiga medel.Dessa utbildningslinjer svarar för av hela anlalel elever bland dem sombrutit sambandet med föräldraekonomin. av elever medåterbelalningsplikliga medel går i vuxenutbildning och folkhögskola. De flesta elever somfår återbelalningsplikliga medel går direkt från grundskola lill gymnasialastudier. Endast har gjort ell uppehåll i studierna. För en majoritet aveleverna som gjort studieuppehåll har uppehället varit högst tvä år. De fiestahar förvärvsarbetat under uppehållet, endast elt fätal har varit arbetslösa. Devanligaste orsakerna lill alt man gjortuppehåll i studierna har varit skollrölthet eller all man inle kommit in på önskad linje i gymnasieskolan. Mindre än entiondel har åberopat ekonomiska skälsom orsak till uppehållet. Anledningen lill all man återupptar studierna är främst all man insett all manbehöver mer utbildning eller all mankominil in på önskad utbildningslinje. Möjligheten att få återbelalningsplikliga studiemedel har inte haftnågon större betydelse för beslutet alt återuppta studierna. Mindre än5% har åberopat detta skäl. Undersökningen visar att inte mindre än60% av anlalel elever som brutit delekonomiska sambandet med föräldrarna har kvar ett boendesam-band. borpermanent i föräldrahemmet och är inackorderade pä skolorten, men bor i föräldrahemmet under lov ochhelger. Ju högresocioekonomisk position föräldrarna har desto vanligare är det all elever, somuppgelt all de brutit sambandet med familjeekonomin, bor hemma. Del är ocksåvanligare alt elever som bor kvar hemma har högre egna inkomster vidsidan av studierna och all de får bidrag från föräldrarna. Prop.1981/82:100 Bilaga 12 607 I undersökningen harockså gjorts en analys av intygen om att eleven brutit sambandet medföräldrarnas ekonomi. Därvid har framkommit all intygen i av fallen undertecknats av skolkamrater.Motsvarande andel var i en undersökningsom CSN gjorde av elever som fick återbelalningsplikligastudiemedel . Andelen har således ökat. CSN lämnar förslaglill ändrade regler om älerbelalningspliktiga studiemedel för 18-19-åringar. Dessa förslagberäknas innebära en besparing med 206 milj.kr. i förhällande lill beräknad utgift vid oförändrade regler. Därvid har CSN räknat med en forlsall starkökning av anlalel elever som söker sådant studiestöd. Enligt gällande bestämmelser kanstuderande, som fyller lägst 18 är under delkalenderår då läsåret börjar, erhålla återbelalningsplikliga studiemedelenligl de regler som gäller för 18-19-åringar. CSN föreslår att denna äldersregel ändras så att sådana medel kanutgå fr.o.m. månaden efter den under vilken den studerande fyller . Påsludiehjälpsomrädet föreslås i del följande åtgärder som leder lill omfattandekostnadsminskningar. har jag funnit del angelägel att höja stöden lill dei ekonomiskt avseende sämst ställda eleverna. Vidare föreslår jagförbättringar motsvarande prisuppräkning för de elever som för sina studier ärhänvisade lill all bo inackorderade på skolorten. () har föreslagit att del förlängda barnbidraget ochstudiebidraget skall utgå med oförändrat belopp, . Dettabelopp är knutet lill storleken av barnbidraget. Med hänsyn lill alt socialministern föreslagitall delta skall ulgä med oförändrat belopp föreslår jag ingen ändring imånadsbeloppen vad avser studiebidrag och föriängl barnbidrag. Jag harberäknat del sammanlagda medelsbehovel lill 548,5 milj. kr. vilket arenökning med 9,1 milj. kr. jämförtmed vad som anvisats innevarande budgetår. CSN har föreslagitall resetiUäggen justeras med hänsyn till prisutvecklingen. Fr. o. m. finns länshuvudmän förkollektivtrafiken i praktiskt taget hela landet. Avsikten är att sädanalänslrafikbolag inom snar framlid skallfinnas i samtliga län. Detta kommer sannolikt all fill en del förändraförulsällningarna för resetillåggen. Jag är mol denbakgrunden inte beredd alt tillstyrka CSN:s förslag, ulan föreslår altresetillåggen ulgår med oförändrade regler och belopp. Jag räknar med all deltamedför ell ytterligare medelsbehov om 0,4 milj. kr. Förändringarna inom länstrafiken påverkaräven de fria hemresorna. Jag vill nämna alldetta redan har föranlett CSN alt övergå från det tidigare systemet med hemresekorl lill kontant ersättningför resorna. Övergången lill kontant ersättning har med bibehållenambitionsnivå på stödet medfört en besparing om 9,5 milj. kr. Med detnya sättet att ersätta eleverna för Prop.1981/82:100 Bilaga 12 608 hemresorna har dock formuleringen i studieslödslagenkommit att bli missvisande. Jag föreslär därför all termen fria hemresorbyts ut mol hemre-seersällning. Med hänsyn lillprisutvecklingen kan jag vidare lillslyrka CSN:s förslag vad avser en höjningav inackorderingstillägget. Jag föreslår i likhet med CSN all beloppethöjs frän . Jag beräknar alt dettamedför ell ytterligare medelsbehov om 3,2 milj. kr. jämfört med vad somanvisats för /82. Del inkomstprövadetillägget år nära anknutet till del statliga bostadsbidraget. Statligt bostadsbidrag ulgår tills barnet fyller ,medan del inkomstprövade tillägget ulgår fr. o. m. denna ålder. Stöden ulgår medsamma belopp, . , och är samordnade vad avser formen för inkomstprövning och reduktion avstödbeloppen. Chefen förbosladsdeparlemenlel kommer senare denna dag all anmäla all hon avser attåterkomma till regeringen med förslag lill hur bostadsbidragen skall utformas i framtiden.En förändring av dessa bidrag kommer altåterverka på studiehjälpens inkomstprövade tillägg. 1 olika sammanhang - bl.a. i CSN:s anslagsframställning - har föreslagits alt den starka kopplingenmellan bostadsstödet och studiehjälpen skall lösas upp. Del kan anföras skäl för en sådan frikoppling,som den nuvarande konstruktionenav stöden innebär ovedersägliga fördelar. Jag anser all elt ställningstagande till huruvida samordningen mellan det statliga bostadsbidraget och del inkomstprövade tillägget skallbibehållas bör anstå lill dess altförslaget lill förändring avbostadsbidragen föreligger. F.n.föreslår jag därför ingen ändring av det inkomstprövade tilläggets reglereller belopp. Jag beräknar medutgångspunkt i detta medelsbehovel till11,3 milj. kr. Jag har i denna frågasamrått med chefen för . Det behovsprövadetillägget har varit föremål för regelbundna höjningar.Dessa har syftat till att även i elt kärvt statsfinansiellt läge tillförsäkra de ekonomisktsvagaste grupperna ell slöd som inte urholkas av inflationen. Jag anser altdel även finns anledning all göra beloppsförändringar vad avser delta fillägg. Jag föreslåratt beloppet höjs frän 230 lill . Vidare förordar jag att inkomslgränsenför del behovsprövade tillägget höjs från . Merkostnaden fördessa höjningar beräknarjag lill 0,9milj. Resekostnadsersältning ulgår lill studerande vid statens skolor för vuxna i och . Jag beräknar attmedelsbehovet för denna skall vara oförändrat 0.5 milj. kr. Jag anmälde iföregående års budgetproposition all regeringen givit CSN i uppdrag attutvärdera effekterna av de ökade möjligheter till återheial-ningspliktiga medelför 18-19-åringar som infördes fr.o.m. / 80. Den redovisning av uppdraget som CSN har gjort föranleder enligl minmening all reglerna bör ändras påvissa punkter och preciseras på andra. 1981/82:100 Bilaga 12 609 Jag anser, i likhetmed CSN, all del finns behov av all behälla den nuvarande möjligheten förmyndiga elever all få älerbelalningsplikliga medel upp lill samma totala nivå som destuderande i högskolan. Liksom CSN vill jag dock betona all del är nödvändigtall utforma reglerna så all stödet riktas till de elever som är i störst behov avdel. Detta är nödvändigt såväl från slatsfinansiell synpunkt som med hänsyn lillall den enskildes skuldsättning för gymnasiala studier inle bör tillåtas all bli förstor. F.n. gällersom villkor för stödet att eleven med intyg skall styrka all han har en frånföräldrarna skild ekonomi. Intyget kan ges av i princip vilken myndig person som helst, som är insatt ielevens ekonomiska förhållanden. CSN redovisar i sin utvärdering all ca34% av intygen utfärdats av skolkamraterlill de sökande. I syfte all inrikta slödel på dem som är i behov av del föreslår CSN vissaskärpningar av reglerna. CSN föreslår alleleven skall styrka inle bara all han har frigjort sig från föräldrarnasekonomi utan också all han har egen bostad. Genom all välja bostaden somytterligare kriterium menar CSN all man i de fiesta fall kan skilja ut deelever som har behov av slödel, ulan all införa en omständlig individuellprövning av humvida eleven har sin ekonomi frikopplad från föräldrarnas eller ej. Jag delar CSN:suppfattning att reglerna för att få tillgång till stödet bör skärpas och finnerförslagen till förändringar väl avvägda. Nämnden föreslär all elevensföräldrar skall utfärda intyg både om den ekonomiska situationen och om atteleven har egen bostad. Jag delar nämndens uppfattning att intyg bör räcka för altstyrka all villkoren för stödet uppfylls och att föräldrarna bör vara inlygsgivare. Härigenom gesenligl min bedömning tillräckliga garantier för all stödet inle utges lill demsom uppenbart inle har behov av det. CSN föreslår vidare all även andrainlygsgivare undanlagsvis skall accepteras. Detta kan behövas i situationer därföräldrarnavägrar intyga förhållandel, trots all del är uppenbart all eleven bmtit det ekonomiskasambandet med föräldrarna. Jag kan lillslyrka även detta förslag. I syfte alt minskadel administrativa arbetet med de återbetalningspUk-liga medlenföreslår CSN all dessa schabloniseras ytterligare, jämfört med vad som gäller . F. n. utgår älerbelalningsplikliga medel med så stort belopp all dettillsammans med studiebidrag, tillägg lill detta och schablontillägg för värdetav fria skolmåltider och läromedel uppgår fill samma belopp som kan utgå istudiemedel. CSN:s förslag innebär all de belopp som skall reducerasludiemedelsbeloppel schabloniseras. För elev som har studiebidrag bör enligtCSN sludiemedelsbeloppel reduceras av basbeloppet, medan elev med reselilläggbör få en reduktion av basbeloppet.Fria skolmåltider bör, enligl förslaget, reducera beloppet och fria läromedel . En elev somuppbär nu uppräknade bidrag ochtillägg skulle således få älerbelalningsplikliga medel motsvarande sludiemedelsbeloppel, minskal avbasbeloppet. Prop.1981/82:100 Bilaga 12 610 Jag instämmer iCSN:s åsikt att reglerna bör utformas så att administrationen av stödet kangöras så rationell som möjligt och finner nämndens förslag om schablonreduktionväl avvägda. Jag vill dock markera all de reduktioner som görs inte fär varaschablonmässiga i den bemärkelsen att alla elever förutsätts ha l.ex.fria skolmåltider. Del bör i stället finnas fömtsältningar för att avvägastödels storlek med hänsyn till hur förhållandena är på den ort där eleven får sin utbildning. Jag anser all del iövrigt bör ankomma på regeringen att utfärda närmare bestämmelser idenna fråga. Avslutningsvis larjag upp en detalj i de nuvarande reglerna, där CSN föreslår en ändring. Enligl de gällandebestämmelserna skall den studerande fylla lägst under delkalenderår då läsåret börjar för alt kunna få älerbelalningsplikliga medel för18-19-äringar. Del medför all elever som fyller 18 är efter kalenderårsskifletoch som deltar i läsårsbunden undervisning under hela läsåret förs till gruppen16- 17-åringar vad avser rätten till återbetalnings-pliktiga medel. elever får således inte rätt till stödet trots all de är myndiga, medan andra- de som är födda - blir berättigade fill stödet fränterminsstarten, trots all de inle fyllt 18 är. CSN har föreslagitall reglerna pä denna punkt ändras så att älerbelalningspliktiga studiemedel till18-19-åringar kan utgå fr.o.m. månaden efterden under vilken eleven fyller . Jag tillstyrker CSN:s förslag, vilketinte påverkar medelsbehovel. De förändrade reglerför älerbelalningsplikliga medel lill 18-19-åringar somjag föreslagit idet föregående kommer att leda till kraftiga besparingar. Jag har beräknat medelsbehovet föråterbelalningsplikliga medel lill 130,8milj. kr., vilket ger en besparingseffekt på ca 120 milj. kr. Jag kommer i delföljande all föreslå alt rätten till studiemedel dras in för rena brevsludier vid statens skola för vuxna iNorrköping och vid korrespondensstudiervid Liber/. Därför bör inle heller studiehjälp kunna utgå viddessa studieformer. Jag avser all återkomma lill regeringen med förslag om ändringar i sludieslödsförordningen(1973:418) med denna innebörd. Jag beräknar all dettolala medelsbehovel för studiehjälp och föriängl barnbidrag kommer att uppgå lill 973milj. De förslag som jagi del föregående har lagt fram om ändrade regler för inackorderingstillägg, omhöjt behovsprövat tillägg och om ändring i åldersregeln för återbelalningsplikligastudiemedel kräver att 3 kap. 7, 11 och12 §§ studieslödslagen ändras. De nya bestämmelserna bör träda i kraft . Jag återkommer med förslagtill ändring av studieslödslagen under anslaget Vuxenstudieslöd m. m. Jag hemställer all regeringen föreslår att lill Studiehjälp m.m. för budgetåret1982/83 anvisa elt förslagsanslag av . Prop.1981/82:100 Bilaga 12 611 Studiemedel m. m. 1980/81 Utgift 2653 848864 1981/82 Anslag2672000000 1982/83 Förslag 3 112000 000 Från anslaget bestridsulgifler för studiebidrag enligt 4 kap. och för älerbelalningsplikligastudiemedel enligt 4 och 7 kap. studieslödslagen (1973:349, omlryckl 1981:579). Äterbelalningen av studiemedel regleras i 8 kap.samma lag. Vid oförändrade reglerberäknar centrala sludiestödsnämnden (CSN) medelsbehovet för studiemedel /83 fill 3581,4 milj. kr., vilket är 909,4 milj. kr. högre änanslaget för /82.