prop · G503131 · 1981-12-31 00:00:00 — I detta sammanhang vill jag nämna att jag i tilläggsdirektivenuttalade bl. a. att det vid miljöavgiftens utformning borde beaktas att de bådapantsystemen för glasflaska resp. aluminiumburk får sådana villkor att de kanfungera på ett effektivt sätt som Prop, 1981/82:131 12 utvecklingen på förpackningsområdet inte får hindras. Jaguttalade också att de handelspolitiska aspekter som kunde finnas i frågansjälvfallet måste beaktas. Om förpackningsavgiflen skall las bort på det sätt somåsyftas i riktlinjerna, måste som jag har antytt ändring göras ilagen (1973: 37) om avgift på vissa dryckesförpackningar. Den ändring sompåkallas gäller lagens 1 5, där de tulllaxenummer som avser malt- ochläskedrycker tas bort. De förpackningar för vilka avgiftsplikl därefter kvarstårär förpackningar för vin- och spritdrycker. I fråga om dessa förpackningar nyssnämnda ulredningen lagt fram förslag som berör också förpackningsavgifteni delbelänkandet (Ds Jo 1981:8) Pant på vin- och spritbuteljer. Del bör överlåtas åt regeringen att bestämma närlagändringen skall träda i kraft med hänsyn till atl tidpunkten när panlsystemetinförs inte nu kan fastställas. Frågan om likabehandling av inhemska och importeradealuminiumburkar I riktlinjerna (punkten 6) sägs all importerade aluminiumburkarskall behandlas lika med inhemska burkar och att det vid import kommer atl avimportören tas ut en lika stor pantkoslnad som den som åvilar inhemska burkar.Skälen lill alt en sådan ordning behövs är följande. Panlsystemet bör givelvisomfatta också importerade burkar. Sådana burkar skall alltså konsumenten kunnalämna åter och få en pant för. Pantmaskinerna avses inte bli konstruerade såatt de skall skilja mellan inhemska och importerade burkar. Om ingen åtgärd vidtogsi fråga om importen av fyllda eller ofyllda aluminiumburkar, skulle drycker isådana burkar i detaljhandeln kunna prissättas utan att hänsyn behövde tas tillden pantkostnad som belastar en inhemsk aluminiumburk. Eftersom pantbeloppetkommer att betalas ut när en importerad burk återlämnas, kommer inhemska burkaratt belastas med de koslnader pantbolaget skulle ha för importerade burkar. Delär enligt min mening uppenbart att inhemska burkar med dryck inte kankonkurrera på sådana villkor. Del är därför etl rimligt krav att ocksåimporterade burkar får bära sin del av kostnaderna för panlsystemet. Å andrasidan skall självfallet importerade burkar inte drabbas av högre kostnader äninhemska burkar. Jag utgår ifrån att det i flertalet fall träffasöverenskommelser mellan panlbolagel och importörer om de pantkostnader somimportörerna skall erlägga till bolaget. Om en sådan överenskommelse av någonanledning inle kommer till stånd, bör detta dock inle hindra importen. Menimportören bör då vara skyldig alt lill staten betala en avgift som bör varasalt så att den uQämnar de kostnadsfördelar som han skulle fä pä den svenskamarknaden lill följd av atl han inte betalar någon pantkoslnad lill pantbolaget.Staten bör sedan ersätta panlbolagel. Skyldighet att erlägga ifrågavarandeavgift bör gälla som huvudregel. En överenskommelse med pantbo- Prop,1981/82:131 13 lagetbör medföra atl avgiftsskyldigheten bortfaller. Det bör ankomma på regeringenatt besluta vilken eller vilka myndigheter som skall ha hand om de uppgiftersom föranleds av den reglering som jag nu har föreslagit. Jagförordar all ger regeringen bemyndigande all meddela föreskrifter omen sådan kostnadsuQämnande avgift som jag nu har redogjort för och deföreskrifter i övrigt som kan behövas för atl säkerställa att konkurtensenmellan inhemska och importerade burkar sker på lika villkor. Regeringen bör fådelegera befogenheten att meddela föreskrifter till en förvaltningsmyndighet. Fråganom statlig medverkan till finansieringen av kostnaderna för pantsystemelsinförande Finansieringenav investeringar och rörelsekapital i del nya panlbolagel bör enligt minuppfattning i princip ske genom ägarnas försorg. Det ekonomiska resultatet idet nya bolaget kan dock förväntas bli sådant atlbetydande påfrestningar på bolagets likviditet kan bU följden. För atl gebolaget en tillräckhg likvidstyrka även är därför en vissstatlig medverkan behövlig. Detta kan lämpligen ske genom atl etl statligtvillkorslån ställs till bolagets förfogande. Efter överläggningarna mednäringslivsparterna bedömer jag att elt lån på 50 milj. kr. Lånetsom bör löpa med marknadsmässig ränta, skall kunna lyftas i sådan omfattningalt bolagets kassaflöde blir acceptabelt. Återbetalning av lånet bör relateras filldet ekonomiska resultatet i bolaget. Del bör ankomma på regeringen atl meddelanärmare villkor för lånet. Jagförordar att ett villkorligt lån om högst 50 milj. kr. med det tidigare angivnasyftet lämnas till pantbolaget. Ett reservationsanslag för ändamålet bör las upppå statsbudgeten för /83. Jaghar tidigare i mina överväganden slagit fast att relurglassystemet är del förpackningssyslemsom har flest förQänster från allmän synpunkt. Vid överläggningarna med näringslivsparternahar jag också krävt och fått gehör för alt bryggerierna skall slå vakt om relurglaset(punkten 7 i riktlinjerna). Det nuvarande returglassyslemel har oaktat sinaförtjänster även brister främst från arbetsmiljö- och distribulionstekniskasynpunkter. I likhel med ulredningen och flertalet remissinstanser vill ocksåjag understryka vikten av att systemet utvecklas och förbättras. Etl arbete idetta syfte bedrivs f. n. i Svenska bryggareföreningens regi. Samarbete ifrågan har tidigare ägt rum med styrelsen för leknisk utveckling och arbetarskyddsfonden.Målel för utvecklingsarbetet är bl.a. atl göra glas och backar lättare och attanpassa backarna till gängse standard inom varudis-tributionen. Enligtriktlinjerna utfäster sig bryggerierna att fortsätta ifrågavarande arbete med atlutveckla ett bäitre returglassystem. Denna fråga är så betydelsefull frånallmän synpunkt alt regeringen tidigare denna dag på Prop,1981/82:131 14 mittförslag har uppdragit åt utredningen om återvinning av dryckesförpackningaratt följa utvecklingsarbetet och lämna förslag till hur övergången till etlnytt returglassystem kan påskyndas. Ienlighet med del anförda har inom upprättats förslag lill 1. lag om återvinning avdryckesförpackningar av aluminium, 2. lag om ändring i lagen(1973:37) om avgift på vissa dryckesförpackningar. Förslaget under 2 harupprättats efter samråd med chefen för budgetdepartementet. Lagrådet arbetar f. n. påfyra avdelningar, dvs. del högsta tillåtna antalet. Trots delta är lagrådelsprogram t. o. m. utomordentligt ansträngt. Alla delagförslag som föreligger och som är av det slaget atl lagrådet enligt 8 kap.18 6 andra stycket regeringsformen bör höras över dem kan inte granskas i sådantid att förslagen kan föreläggas inom den i 3 kap. 3 6riksdagsordningen angivna tiden. Av den nämnda bestämmelsen i regeringsformenföljer emellertid att lagrådets granskning kan underlåtas, om det skullefördröja lagstiftningsfrågans behandling så att avsevärt men skulle uppkomma. Deriktlinjer som jag har redovisat och de förslag som jag med anledningav dessa har lagt fram syftar lill alt få till stånd en effektiv återvinning avaluminiumburkar. Det är angeläget att pantsystemet kan införas ulan dröjsmål.Mot denna bakgrund bör remiss lill lagrådet kunna underlåtas i förevarandeärende. Prop,1981/82:131 15 Jaghemställer att regeringen föreslår delsatt antaga förslagen till 1. lag om återvinning avdryckesförpackningar av aluminium, 2. lag om ändring i lagen (1973:37) om avgift på vissa dryckesförpackningar, 3. tillLån till ett pantholag på statsbudgeten för /83 under tionde huvudtiteln anvisa ett reservationsanslag av . Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar atl genomproposition föreslå att antaga de förslag som föredraganden har lagtfram. Prop,1981/82:131 16 Sammanfattning av betänkandet (Ds Jo 1980:13) Återvinningav dryckesförpackningar - Enutgångspunkt för utredningens förslag är att dryckesförpacknings marknaden bör utvecklas mot resurs- och energisnål teknik i olika hanteringsled och alt miljöolägenheler undviks. Detta bör ske under beaktande av konsumenternas, handelns, industrins och arbetstagarnas krav på förpackningarnas utformning. Denprincipiella åsikten gäller att en ny förpackning normalt inle bör kräva sitteget återvinningssystem. En tömd dryckesförpackning bör företrädesvis hanterasantingen genom ålerlämning och återanvändning eller separat återvinning, elleråtervinnas i avfallsbehandlingsanläggningar. - Berörda myndigheter bör isamverkan med förpackningsföretagen vidla åtgärder för atl påverka utvecklingeninom förpackningsområdet i syfte alt bl. a. minska påverkan på miljön. - Utredningen förordar alt i 136a 8 byggnadslagen och i lagen om hälso-och miljöfarliga varor låta den principsom lade fast 1975 komma till direkt uttryck i lagstiftningen,nämligen atl det innan produktionen av en vara påbötjas bör vara klariagt hurvaran skall omhändertas sedan den använts och blivit avfall och att den skalltas om hand på etl från miljö- och resurssynpunkl riktigt sätt. - Forsknings- ochutvecklingsarbetet på förpackningsområdet bör inriktas på energi- ochresurssnål teknik saml på en begränsning av miljöstörningarna. - Åtgärder bör vidtas för attreturglaset skall kunna befästa sin position på marknaden. Detta bör kunna skegenom en övergäng lill en ny, lättare glasflaska och ell nytt backsystem.Därvid fordras en samverkan mellan alla berörda intressenter. Om det visar sigvara den mest ändamålsenliga lösningen kan del finnas anledning för staten attpå lämpligt sätt medverka till en sådan övergång. - En ny kampanj mot nedskräpningföreslås. - Engångsflaskor för öl och läskbör inte få en ökad marknadsandel. För atl förhindra en sådan utveckling kansärskilda ekonomiska styrmedel komma all krävas. Liknande åtgärder kaneventuellt behöva aktualiseras för den nya s.k. . Entillfredsställande återvinning bör efter viss lid innebära en nivå på 70-80 %.Efter att ha tagit del av resultaten av ålerburk-projeklet i anserutredningen del knappast möjligt alt med etl sådant syslem nå upp till en återvinningav i hela landet. Ettkombinerat pant- och förpackningsavgiftssyslem har utarbetats och redovisasliksom etl förbudsallernativ. Utredningenförordar ett alternativ där en förhöjd förpackningsavgift med restitutionföresläs träda i kraft . Delta ger berörda företag ettvisst planeringsutrymme för att avgöra hur en hög och varaktig återvinningskall uppnås. Utredningen har också visat att det finns tekniska fömtsätlningaralt lägga om produktionen till en heldragen stålburk om så skulle bliaktuellt. Enhöjning av förpackningsavgiften med för aluminiumburkar utöverden nu gällande föreslås från . Prop,1981/82:131 17 sådanhöjning är bl. a. atl stärka returglasens ställning på marknaden samt medhänsyn till de effekter från miljö- och resurssynpunkt som uppkommer näraluminiumburken införs utan atl det finns ellfungerande återvinningssystem. t2 1981/82. Prop, 1981/82:131 18 Sammanställning av remissvaren på betänkandet (Ds Jo1980:13) Återvinning av dryckesförpackningar : anser del vara ytterst otillfredsställandeatt ett problem som tilldragit sig så slor uppmärksamhet och som varit föremålför en mycket onyanserad debatt inte får den noggranna genomgång som man brukareftersträva i svensk statsförvaltning. Enligt verkets uppfattning finns del idagsläget, när produktionen av aluminiumburken redan kommit igång, ingenanledning att forcera handläggningen av ärendet på bekostnad av en allsidiganalys från berörda sakkunniga organ. Naturvårdsverketinstämmer i utredarens utgångspunkt atl dryckesförpackningsmarknaden börutvecklas mot resurs- och energisnål teknik i olika hanteringsled och så altmiljöolägenheter undviks. Utredarenredovisar allmänna överväganden om vägar att påverka utvecklingen motförpackningar som från miljösynpunkt är bäitre än de nuvarande och att stärka returglaselsposition på marknaden. finner det angeläget att utredaren ikommande betänkanden arbetar fram konkreta och preciserade förslag på dessapunkter. Ibetänkandet diskuteras inle dryckesförpackningar av papper och plast. Naturvårdsverketutgår ifrån atl del fortsalla utredningsarbetet kommer att omfatta även sådana förpackningslyper. är avgiftsmyndighet i fråga om förpackningar som införs lill landeloch uppbär ca en tredjedel av all förpackningsavgift. Det är motdenna bakgrund anmärkningsvärt att kontakt från utredningens sida inte hartagits med . Av betänkandet att döma synes kontakt inte heller hatagits med den andra avgiftsmyndigheten, . : deberörda företagen under en lämp- hglidsperiod ges möjlighet all på frivillig väg söka åstadkomma en tillfredsställandeåtervinning. Denna modell bör kombineras med kraftfulla åtgärder frånsamhällets sida mot den nedskräpning som förekommer. Vidare bör åtgärderför att utveckla returglassyslemel vidtas. NO utesluter inte heller att detutvecklingsarbete som bedrivs på förpackningsområdet, såväl iSverige som utomlands, relativt snart kan medföra alt nya förpackningsslagintroduceras som är överlägsna burken såväl beträffande pris som miljö- ochenergiegenskaper. : Ulredningen diskuterar olika förpackningsmaterial (aluminium,stål, glas och plast). Hushållning med energi och resurser har varit ledandeprincip i denna diskussion. Ulredningen presenterar emellertid inte någonsamlad redovisning och analys av vilken förpackningstyp som kan erbjudas tilllägsta samhällsekonomiska kostnad. Utredningen har heller inte belyst vilkakonsekvenser föreslagna styrmedel får för förpackningsindustrins struktur.Industriverket finner det därför inte möjligt Prop, 1981/82:131 19 attta ställning till de förslag om styrmedel som utredningen har presenterat idetta delbetänkande. Länsstyrelseni : Utredaren har i sitt belänkande framhållit att han och hansmedarbetare tvingats arbeta under hård lidspress. Enligt länsstyrelsensuppfattning har detta satt sin prägel på vissa relevanta delar av belänkandet.Med tanke på de stora praktiska och ekonomiska konsekvenser som beslut påhithörande områden kan komma att få, anser del nödvändigt attställningstagandena skall kunna grundas på väl genomarbetade analyser ochförslag. Länsslyrelsen anser därför alt en överarbetning av betänkandet bör skeså att elt helt tillfredsställande beslutsunderlag föreligger när ställning iärendet skall tas. : Vid en eventuell utformning av enförpackningspolifik förefaller det rimligt att konsumentönskemål och arbetsmiljöskäl väger tungt jämfört med industrins och handelns inlressen. Detta är särskilt angelägel med tanke på den monopol/oligopol- liknande stmktur som råder inom produkfion och distribution av öl och läsk.---- Landsorganisationeni : LO finner det märkligt att regeringen ej fullföljtMiljökostnadsutredningens (MIKOs) förslag alt ge till uppgiftatt samråda med berörda företag för att påverka utvecklingen inomförpackningssektorn. Omen sådan uppgift hade förelegat skulle utredningens karaktär av brandkårsutryckning ej förelegal och möjligheterna att fullfölja principre sonemanget från propositionen 1975:32 om återvinning och omhänderta gande av avfall- bättre kunnat tillgodoses. Denkorta utredningstiden och den än för remissbehandling ger vidhanden att åtskilligt mer underlag skulle behövas för att ge en rättvisandebild av problemen inom dryckesförpackningssektorn. Att enbart koncentreradiskussionen kring aluminiumburken leder lätt till felaktiga slutsatser,vilket den allmänna debatten i sig har visat. Iutredningen redovisas jämförelser mellan glas-, engångs- och relur-plåtburk,aluminiumburk samt den s. k. Rigelloförpackningen, ell underiag som verkarulfalla fill fördel för den sistnämnda förpackningstypen. Det hade varitintressant om utredningen mera hade utvecklat sitt arbete på möjligheter atlanvända papper/plast som förpackning och vilka kostnads/ samhälls/energi ochmiljöaspekter detta skulle innefatta i jämförelse med övriga material. LOvill peka på nödvändigheten av atl forskning inom sektorn dryckesförpackningarintensifieras och alt därvid erfarenheter från andra länder filiförs inhemskindustri. Exempelvis måste öppningsanordningarna vara sådana att de sitter kvarpä förpackningen efter öppnandet. Erfarenheternafrån våra nordiska grannar rörande styrmedel måsle också tillvaratas ochutvecklas bl. a. för att mångsidigheten i bryggeriindustrin skall kunnabibehållas. Somframgår av-- yttrande från är ur arbetsmiljösynpunklglashanteringen ej speciellt önskvärd. Prop,1981/82:131 20 denav förpackningen finns också risker vid kross och följande skärskador. Även omutveckling av lättare glas pågår torde skärskaderisken bestå. I jämförelsemellan plåt och aluminiumburk är i tillverkningsledet plåtburken den somorsakar störst arbetsmiljörisk p. g. a. behovet av lösningsmedel ochanvändning av tungmetallerna bly och tenn, någol som för övrigt också kan hakonsekvenser för omgivningsmiljön. Å andra sidan kan bullersituationen bäitrebemästras vid hantering av plåtburkar genom användande av magneter itransportbanden. LO delar emellerlid utredningens slutsats atl papper/plast urarbetsmiljösynpunkt är att föredra. : Den fråga som ulredningen aktualiserarborde ha behandlats då bolaget bekantgjorde sin avsiktall bygga fabriken för produktion av aluminiumburkar. TCO är starkt kritisk tilljordbruksdepartementets försummelse härvidlag. ---- åtgärdermåste vidtagas i syfte att förhindra en ökning av andelen : hela frågan om de framtidadryckesförpackningarna, dessas koslnader och eventuella returhantering börgöras till föremål för en mer förutsättningslös prövning, där allabetydelsefulla omständigheter kartläggs och bedöms för fullständig jämförbarhet. : utredningens belänkande är både alltför ensidigoch ofullständig för atl kunna Qäna som underiag för ett eventuellt riksdagsbeslut.Den av aviserade propositionen kan således inte baseraspå utredningens förslag. Berördaföretag presenterade sitt projekt för regeringen och fick i principklartecken för sina investeringsplaner. Detta måste givetvis kunna tolkas somen reell samhällsacceptans av projektet som inte i grunden ska behöva omprövasbara etl drygt halvår . Attbedömningar och beslut i dessa frågor dessutom måste baseras på fakta snarareän mer eller mindre känslomässiga reaktioner är ett oavvisligt krav. Dettagäller naturligtvis inle minsl energi- och miljöfrågorna kring vilka en bitvissynnerligen osaklig debatt förts i massmedia. : KF anser även atl utveck|ing av brännbara engångsförpackningar,som tillvaratar konsumenternas och samhällets intressen vad gäller kostnader,energi och miljö, är av intresse. : Vi finner det för vår del olyckligt att särskilda restriktionerförordas för elt enskilt förpackningsmaterial, i synnerhet som kortsiktigaöverväganden ligger till grund för utredarens bedömning. Man avhänder sigdärmed möjligheten till en utveckling, som på kan medföra fördelarinom berörda värderingsområden, antingen direkl eller genom nödvändigaproblemlösningar. BrygginvestAB:-- utvecklingen på förpackningsområdet under de senasteåren delvis är en följd av alt en långsiktig förpackningspolilik saknas. Det ärnödvändigt för berörda parter, statsmakterna, förpack- Prop,1981/82:131 21 ningsindustrin,bryggerierna, handeln och konsumenterna att en långsiktig förpackningspolilik formuleras med beaktande av olika faktorer som ener gi, miljö, import-, produktions- och distributionsfrågor etc. En sådan poli tik är nödvändig för all berörda företag skall kunna få arbetsro och kunna genomföra en meningsfull långsiktsplanering inom området. Standardiseringskommissionen:SIS vill i delta sammanhang peka på betydelsen av att förändringar inomförpackningssektorn, vare sig det gäller myndighetsbeslämmelser ellerutveckling av nya förpackningssystem, anpassas lill den internationellautvecklingen. Endast genom en aktiv satsning på standardiseringsarbetet kan ensådan anpassning garanteras. Ulredningendiskuterar användningen av en rad tillgängliga styrmedel. SIS vill i dettasammanhang framhålla standardisering som ell verkningsfullt styrmedel.Standardiseringen har den fördelen framför många andra styrmedel att resultatenbygger på samförstånd mellan berörda parter. Packforsk:Vad gäller förslag om samverkan mellan förpackningsförelag och myndigheter villPackforsk påpeka atl del redan finns en sådan gruppering såsom en följd avrekommendationer i miljökostnadsulredningen. Denna gruppering har bildats inom Packforskoch rymmer representanter för berörda intressenter inom näringslivet(förpackningsindustri, bryggare och handel) saml för ,och . ------ samhälletbör verka för alt etl nytt returglassystem införs innebä rande övergång lill en ny, lättare glasflaska och elt nytt backsystem saml all samhället inte försvårar införandet av nya engångsförpackningar som är ergonomiskt riktiga och ekonomiskt sunda för alla som berörs av hante ringen. Packforsk anser all arbetsmiljöaspeklerna blivil otillräckligt be handlade i utredningen och inle tillmätts berätfigat värde. : hemställer atl Jordbruksdepartementeti motsats till utredningens förslag måtte verka för att den nuvarandeförpackningsavgiften helt avskaffas. Omav statsfinansiella skäl ell slopande av denna avgift ej ärgenomförbart hemställes atl avgiftsunderlaget, med bibehållande av statenstotalintäkt härav, breddas till atl gälla även förpackningar inom andranäringsgrenar som konkurrerar med bryggeriindustrin. :---------- påsikt införas någon form av "sammanvägtindex" vid introduktion bl. a. av nya förpackningar. I praktiken skulledetta kunna innebära alt förpackningsproducenten måsle visa atl en nyförpackning med hänsyn lill flera faktorer t. ex. energi, arbetsmiljö,nedskräpning, distribution, avfallshantering, ekonomi, teknik sammantaget är bäitreän på marknaden redan förekommande förpackningar. : Sett mot bakgrund av bl. uttalandevid behandlingen av prop. 1975: 32 med denna innebörd är PLMs uppförande avanläggningen i innan denna fråga klarlagts minst sagt provocerande, ävenom detta skett inom ramen för gällande lagstiftning. I det aktuella fallet haren offentlig utredning måst lillsällas för att belysa frågan, vilketsjälvfallet inte kan tolereras som en allmän princip. Prop, 1981/82:131 22 LRFdelar de principiella synpunkter som utredningen fört fram att en nyförpackning inte normalt skall behöva kräva sitt eget återvinningssy-slem. Svenskakommunförbundet:- frågan om återvinning av dryckesför packningar behöver utredas ytteriigare. I det arbetet bör frågan om för packningsavgift och andra styrmedel, som kan underlätta en återvinning av dryckesförpackningar, bli omsorgsfullt klariagd. I detta arbete bör den kommunala sektorn få påverka planering och genomförande av olika utredningsavsnitt. Målsättningen för utredningen bör vara en successiv övergång lill användning av endasl returförpackningar för öl och läske drycker. Stockholmskommun: När en ny dryckesförpackning ska introduceras i måsle målsättningenvara inriktad på energi- och resurssnål teknik, saml på alt riskerna förstörningar i miljön minimeras. Det är av den anledningen också angeläget attbefästa returglasels position på marknaden, och ge fömtsätlningar för alt geen ökad återanvändning. Dessa grundläggande fakta har också redovisats iutredningen. Karlstadskommun: Engångsförpackningen bör ur synpunkt inle få ökadmarknadsandel med hänsyn lill såväl de problem som antytts vidavfallsbehandlingen som med nedskräpningen i naturen. Västeråskommun: Utredningen och efterföljande remissbehandling har forcerats,förmodligen med hänsyn till driftstarten i fabriken. Tyvärr har detta inneburilalt ulredningens förslag knappast kan sägas vara tillräckligt belysta och motiverade.Bland annal är konsekvenserna av de lagda förslagen om en förhöjdförpackningsavgift på aluminiumburken inte klarlagda. Frågan om våradryckesförpackningar är komplex och flera intressegrupper inom samhälletpåverkas av eventuella beslut. Utredningsgruppen borde därför getts mer tid allåstadkomma en bred analys av problemafiken kring våra dryckesförpackningar.