prop · G503113 · 1981-12-31 00:00:00 — Sågverksintressenter ställer sig klart positiva tUl ennedläggning av flottningen. Enligt deras uppfattning kan en positivsysselsättningseffekt uppnås om en omfördelning av det sågbara flotlledsvirkelgöres lill inlandssågverkens fördel. De besparingar som frigöres vid ennedläggning av flottningen skulle också, om det används lillskogsvårdsålgärder, ge en ökad sysselsättning. Totalt kan enligtSågverksintressenler härigenom en ökad sysselsättningen av ca 100 årsanställdauppnås, främst i glesbygderna i inlandet. och ifrågasätter utredningensbedömning av konsekvenserna för väghållningen vid en övergång tilllandtransporter. Domänverketanför alt del levereras okvislade träd och Iräddelar lill ASSLsanläggningar i , där kvistar och bark används för energiändamål samlstammen lUl råvara för massaindustrin. Denna nya avverkningsform, som ej gåratt kombinera med flottning, är lönsam inom del område som flottas ochall avstå från metoden innebär ekonomiska förluster. , och ullalar sigför all flottningen behålls. anför därvid all del ur såvälregionalpolifisk som samhällsekonomisk synpunkt är angeläget att flottningen iPite älv upprätthålls tills vidare och all samhället avsätter medel förtäckandet av den företagsekonomiska merkostnad som är förknippad medflottningen. DomänverketframhåUer att om del ur samhällsekonomisk synpunkt anses vara av intresse attflottningen fortsätter även efter 1982, måste domänverket och ASSl kompenserasför den merkostnad som uppkommer om de tvingas all flotta virket. Besked krävsi så fall relativt snart om man från statens sida är beredd ta upp enförhandling med domänverket och ASSl om ersättning för deras merkostnader. Den särskilde utredaren om flottning i älv har kommitlill slutresultatet att flottning är dyrare än landtransport. Flottningenssamhällsekonomiska förtjänster uppväger enligl utredaren inte heller demerkostnader som flottningen förorsakar. Ingen remissinstans har invänt molhans slutsats att flottningen inle är företagsekonomiskt motiverad. När delgäller utredarens samhäUsekonomiska bedömning går däremot remissinstansernasuppfattningar mer i sär. Bl.a. har framförts alt en nedläggning av flottningenskulle medverka lill en ökad sysselsättning vid inlandssågverken.Länsstyrelsen anför däremot att del är angelägel alt flottningen i älvfills vidare upprällhåUs och att samhäUel avsätter medel för läckandet av denförelagsekonomiska merkostnad som är förknippad med flotlning- Prop.1981/82:113 173 Jagkan efter samråd med chefen för konstatera atttrots det breda underlaget om flottningen i älv som tagits fram undersenare år ingen samstämmig uppfattning i länet om flottningens framtidredovisats. Den fråga som främst föranleder olika bedömningar är hurflottningens sysselsätlningskonsekvenser skall värderas. Jag har stor förståelseför att man i önskar slå vakt om befintligasysselsättningstUlfällen. Flottningen ger också ungdomar värdefuUyrkeserfarenhet . Detankommer på de berörda intressenterna all själva välja del lämpligastetransportsättet. har lill uppgift all i länet bevaka desamhälleliga aspekterna. Det ankommer på all bedöma sysselsättningseffekternaav olika transportalternativ och alt avgöra om del är lämpligt att ta uppförhandlingar med domänverket/om fortsatt flottning under enövergångsperiod. Finansieringen bör i sådant fall kunna ske med de medel försärskilt glesbygdsstöd som jag tidigare föreslagit inom ramen försysselsättningsfrämjande åtgärder i Nortbollens län. 5 Den regionalpolitiska forskningen Jagövergår nu fill att behandla forskningens roll i anslutning fill planering ochpolitik för regional utveckling. Regeringenhar i en särskild proposition (prop. 1981/82:106) förelagt vissaförslag rörande forskningspolitiken. I propositionen redovisas en rad förslagav stort regionalpolitiskt intresse. I del följande går jag in på några frågorsom rör forskning av mera specifikt intresse för regionalpoUliken. Regionalpolitisktrelevant forskning bör syfta lill att ge ell förbättrat underlag förregionalpolitiska beslut. Samverkan mellan å ena sidan forskningen och å andrasidan myndigheter, förelag, organisationer etc. förekommer i en rad olikaformer. Det finns enligt min mening anledning alt ytterligare öka samordningenav redan befintliga forskningsresurser. Detta gäller bl. a. i den norrahögskoleregionen med dess särskill svåra regionala problem. Jag vill här erinraom att regeringen har uppdragit åt universitets- och högskoleämbetet(UHÄ) att utreda förulsällningarna alt ge slabUitet åt den samverkan rörandeforsknings- och utvecklingsarbete som sker mellan de mindrehögskoleenheterna och samhället. Syftet skaU dock inle vara all bygga upp enfasl forskningsorganisation vid dessa enheter. Ensärskild utredare har i betänkandet (Ds B 1980:18) lokalisering av nyverksamhet till . Del 3. lämnat förslag om inrättande av ettregionall utvecklings- och forskningsinstitut i . Synpunkter på belänkandelhar i samband med remissbehandlingen lämnats av Prop.1981/82:113 174 universitet,forskningsrådsnämnden, humanistisk-samhällsvelenskapliga forskningsrådet,lantbruksstyrelsen, , , statensindustriverk (SIND), norrlandsfonden, experlgrappen för forskning om regionalutveckling (ERU), länsstyrelserna i Västernorriands, Jämfiands, Västerbottensoch Nortbollens län saml landstingen i , ,och Nortbollens län. Glesbygdsdelegalionenhar i en skrivelse lill regeringen föreslagit att ell centram förglesbygdsulveckling inrättas i . Fiertalelremissinstanser fillstyrker tanken på all bygga upp, bättre organisera ochstärka den regionalpolitiska utvecklings- och forskningsverksamheten i landetsnordligaste högskoleregion. Däremot är man allmänt skeptisk till att bygga uppett särskill institut. I stället förordas andra former för samordning av iregionen befintliga och tillkommande forskningsresurser. Särskilt betonas delangelägna i all stimulera samarbetet mellan samtliga högskoleenheter i regionenliksom all forskningsresurserna sprids lill mer än en ort. Med hänsyn lill deregionala problemens omfattning och karaktär i norra delar jag i alltväsentligt utredningsmannens uppfattning vad gäller såväl motiven somförulsällningarna för all bygga upp en forskning av det slag som föreslås. Molbakgrund av de synpunkter som framkommit i remissinstansernas yttranden ställerjag mig emellertid tveksam lill om elt institut är den lämpligasteorganisationsformen. Del statsfinansiella lägel innebär alt verksamheten fårrymmas inom ramen för anvisade resurser på högskole- och forskningsområdet. Medden kompetens som finns vid regionens högskoleenheter saml med vissa lillskolllill de basresurser som forskningen redan förfogar över och viss omdisponeringav andra resurser, bör det enligl min mening ändå vara möjligt all ta ett stegi den riktning som har föreslagits. Forskningeninom den samhällsvetenskapliga fakulteten vid är redan nu islor utsträckning inriktad på regionala problem. Inom ämnen somföretagsekonomi, nationalekonomi, regional ekonomi, kulturgeografi, sociologi,statsvetenskap och ekonomisk historia har en betydande kompelens byggts upp påden regionala forskningens område. Chefen för ulbildningsdeparlemenlel harockså i årets budgetproposition (bil. 12) förordat inrättande av en Ijänsl somprofessor i förvallningsforskning med regional inriktning vid iUmeå. Högskolani har omfattande resurser som redan nu utnyttjas i utvecklingen avregionens näringsliv. Även vid övriga högskoleenheter i regionen, dvs.högskolan i och högskolan i /förekommer ellerplaneras viss forskning av intresse i detta sammanhang. Genomatt samordna forskningsresurser i regionens olika delar och underlätta enintegration av olika discipliners kompelens i tvärvetenskapligt inriktadeprojekt bör betydande vinster kunna nås. Prop.1981/82:113 175 bedömerjag möjligheterna att knyta samman samhäUsvelenskaplig och teknisk forskningvara. Medhänvisning till vad jag nu har sagt förordar jag alt regeringen inhämtarriksdagens bemyndigande att inrätta ett centrum för regionalpolitisk forskninginom i . Delta centrum bör ha en egen styrelse som förordnasav styrelsen för i . Centrumet bör ha ansvar för samordningav den regionalpolitiska forskning som bedrivs vid högskoleenheterna inomregionen och verka för all denna inriktas så att olika forskningsinsatser sålångt möjUgt kompletterar varandra och att kvaliteten i verksamhetengaranteras. Här bör särskill beaktas kopplingen fill del forsknings- ochutvecklingsarbete kring inlandels glesbygdsproblem som pågår vid högskolan iÖstersund och det utvecklingsarbete som bedrivs i anknytning till högskolan iLuleå med syfte att sfimulera näringslivet i . Vidare bör samordningmed ERU:s verksamhet eftersträvas. Jag menar också att samtliga högskoleenheteri regionen bör vara representerade i styrelsen liksom alt ett vissl inslag avriksrepresenlation bör ingå. Huvuduppgiftenför ell sådant centmm bör vara alt ta initiativ till och samordnatvärvelenskapligt inriktade projekt inom del regionalpolitiska området ochsådana forskningsområden som kan vara av betydelse för den regionalautvecklingen t. ex. leknisk och naturvetenskaplig forskning. Cenlmmet börvidare fungera som en länk mellan forskningen och skilda samhällsintressen iregionen. I detta avseende bör samarbete ske med de kontakt- och informationsorgansom nu verkar i regionen. Detankommer på regeringen att lämna riktlinjer för verksamhetens uppläggning.Därvid bör de speciella regionalpolitiska problem som finns i liksomde problem som är förknippade med den fortsalla utvecklingen i skogslänensinlandsdelar ges hög prioritet i verksamheten. Del bör därför prövas om en delav verksamheten kan förläggas till för att få en starkare anknytningtill inlandsproblemen. Eftersamråd med chefen för har jag för avsikt att föreslåregeringen att uppdrag lämnas ät att utreda den lämpligaorgansiaiionen för ell centrum av det slag jag här har skisserat . Genom proposition1978/79:112 bereddes ta del av vad föredragande statsrådet anfördeom inriktningen av den regionalpolitiska forskningen. En redovisning avorganisation och forskningsprogram lämnades. Det samordnande ansvaret harexpertgruppen (1 I979:E) för forskning om regional utveckling (ERU). Desshuvuduppgift är all initiera och samordna forskning på regionalpolitikensområde samt att se lill all forskningsresultat blir kända och tillgängliga förolika intressenter. 1ERU ingår företrädare för bl. a. forskningen, berörda centrala och regionalamyndigheter samt intresseorganisationer. En vikfig uppgift för ERU är att lämnaförslag lill utveckling av det regionalpoUliska forsknings- 1981/82:113 176 programmet,saml alt engagera forskare som är intresserade av alt vidareutveckla ochprecisera forskningsprogrammet. ERU bör därvid la initiativ tUl all bildasärskilda arbelsgrapper med forskare. Varje sådan forskar-grapp skallsjälvständigt genomföra den fastlagda forskningsuppgiften. IERU:s organsialion finns vidare regionala samverkansgrupper - en i var och enav landets sex högskoleregioner. Samverkansgrupperna skall svara för dellöpande kontakt- och informafionsulbylet mellan forskning, planering ochbeslutsfattande på regional nivå. Vidare skall samverkans-grupperna - medutgångspunkt i den egna regionens speciella förutsättningar och problem - lafram underlag för expertgruppens arbete med forskningsprogram. Del slårdessutom samverkansgrupperna fritt att formulera egna forskningsprogram medutgångspunkt i regionens särskilda problem och att på olika säll försöka fåprogrammen genomförda i den egna regionens högskoleenheter. De skall ocksåverka för all samordna det behov de olika planeringsinlressenlerna ihögskoleregionen har av forskning. Därutöver bör samverkansgrupperna var ochen för sig utveckla de former och del innehåll i verksamheten som gruppen självbestämmer. ERUuppdrog ål högskoledocent vid i , , alt genomföra en utvärdering avsamverkansgrappernas verksamhet och arbetsformer m. m. - erfaringer og perspektiver etter () har fillsammans med en skrivelse () överlämnats lillregeringen av ERU. Utredningsmannensslutsats är att erfarenheterna från samverkansgruppernas hitfillsvarandeverksamhet i huvudsak är positiva. Huvudintrycket är att del i grupperna finnsen stark önskan att utnyttja de möjligheter till informationsutbyte ochforskningsinitiering från regional nivå som har skapats. Rapporten innehållerförslag lill ändringar av begränsad omfattning. ERUhar i skrivelsen lill regeringen i stort sell anslutit sig lill de synpunktersom utredningsmannen framfört. Föregen del vill jag framhålla att de förändringar för att utveckla och förbättraverksamheten som föreslås kan genomföras inom ramen för de direktiv som nugäller för ERU och med de ekonomiska ramar som ERU arbetar inom. Stor vikt bördärvid läggas vid möjligheterna att utnyttja den regionala ERU-organisationenför forsknings- och utredningsprojekt med direkt anknytning till lokala ochregionala problem. Jagskall också översikfiigt redovisa hur ERU har utvecklat sitt forskningsprogram.Inom forskningsområde 1 har forskningsverksamheten delals in i följandedelområden. Regionalpolitik - strategi och planeringsfilosofi Effekter av regionalpolitiska åtgärder Regionalpolitiken i en förhandlingsekonomi. ERUhar fidigare i olika sammanhang berört den idémässiga utveckling- 1981/82:113 177 enpå regionalpolitikens område. Inom det första delområdet skall denna debattföras vidare och inriktas på att belysa sambanden mellan den idémässigaförankringen uttryckt som val av utvecklingsstrategi och dess yttringar i denregionala planeringens utformning och innehåU. Inomdet andra delområdet är avsikten att utveckla kompetensen när det gällerulvärderingsfrågor. Forskningsuppgiften gäller teori- och metodutveckling samlpraktiska tillämpningar. Exempelvis kommer samhällsekonomiska kalkylmetoderall utvecklas och prövas i regionalpolitiska sammanhang. Både den egentligaregionalpolitikens effekter och regionala effekter av andra åtgärder behandlasi forskningsprogrammet. Ianslutning till detta forskningsområde har ERU på regeringens uppdrag genomförten utvärdering av det regionalpolifiska slödels effekter. Uppdraget harredovisats i rapporten (Dsl 1981:15, 16 och 19). Eff"eklivitet? Deltredje delområdet, som benämns regionalpolitiken i en förhandlings-ekonomi,ulgör ett mera renodlat forskningsområde. Arbetet inriktas på studier avkonkreta, institutionella förhållanden och deras konsekvenser förregionalpolitiken. Förhållanden inom och mellan stora organisationer - privataföretag såväl som offentliga organ - är därvid särskill intressanta. Inomforskningsområde II behandlas hur den inlernalionella arbetsdelningenoch teknologin påverkar den svenska regionala utvecklingen, men också hurarbetsdelning och specialisering inom landet påverkar den regionala bilden.Därvid diskuteras vilka nya lokaliseringsbelingelser för svenskt näringsliv ochoffenllig sektor de olika utvecklingstendenserna ger upphov till. Vidarepenetreras de direkta och indirekta effekterna av denna utveckling för enskildahushåll i de olika delarna av landet. Viden genomförd genomgång av den regionalpolitiska problembilden har ERU(11) framhållit yllerligare två områden som bör prioriteras i delfortsalla arbetet. Del första avser glesbygdens utvecklingsproblem. Del andraområdet utgörs inte av något specifikt tema ulan är snarare av organisatoriskkaraktär, nämligen all man när olika projekt formuleras ulgår frånförhållandena i en avgränsad landsdel eller region. I del senare fallet harframförallt pekats på behovel av forskning med utgångspunkt från problemen iNorrbotten. ERUkonstaterar i översynen att det inle finns ekonomiska resurserför alt bygga upp nya forskargrupper. Inom flera av de regionalasamverkansgrupperna tas emellertid de här nämnda områdena upp. Vad gällerglesbygdsfrågorna har och ERU-Nord prioriterat deltaforskningsområde. 1flera av samverkansgrupperna i övrigi har successivt utvecklats program somhar en avgränsad region som en sammanhållande faktor. Detta gäller bl.a.ERU-Nords program som präglas av projekt och projektplaner vars problemformuleringari myckel stor utsträckning är giltiga för Norr-12 1981182. Prop.1981/82:113 178 botten.Inom ramen för ERU-Uppsalas Bergslagsprojekt är en rad delprojekt planeradekring strukturomvandlingens konsekvenser och vägar att möta problemen iBergslagen. ERU-Väst har påbörjat utvecklingen av ell störte program med tematVästsverige som produktionssystem. Jaganser att den uppläggning av forskningsprogrammet som ERU redovisar välansluter lill den inriktning som angavs regionalpolitiskaproposifion. De kompletteringar av foiskningsprogrammet med forskning omglesbygdens problem och möjligheter saml speciella problem som ERUförordar, ser jag som angelägna. Iyttrandena över ERU:s belänkande (Dsl 1981:15) Regionalpolitiskt stöd.Effekter? har flera remissinstanser framfört all de nu tillämpadeutvärderingsmetoderna bitvis är bristfälliga. Själv anser jag all enkvalificerad utvärderingsforskning är särskiU angelägen när tillgången tillmedel för genomförandet av regionalpolitiken är begränsade. Jag noterar attERU lagt särskilt stor vikt vid dessa frågor i forskningsprogrammet. JagviU avslutningsvis erinra om all jämstäUdhelsaspekter behandlades ipropositionen om forskningpolitiken (prop. 1981/82:106). Del är enligt minmening både naturligt och angeläget all jämställdhelsaspekler även beaktas avERU i dess verksamhet. Medhänvisning lill del anförda hemställer jag att regeringen dels föreslårriksdagen att anta förslagen till 1. lag om nedsättning av socialavgifter, 2. lag om ändring av lagen (1981:691) omsocialavgifter, dels föreslår att godkänna vad jag har anfört om 3. planeringslal 1990, 4. avskaffandet av ortsplanen som siyrinslramenl iregionalpolitiken, 5. rikels indelning i stödområden, 6. ändrade riktlinjer för regionalpolitiskt stöd, 7. ändradegrander för filläggsbidrag lill studiecirklar, dels föreslår all godkänna all regeringen 8. beslutar om inrättande ett centrum för samordningav regionalpolitisk forskning m. m. inom högskoleregion, 9. beslutar om uppförande avindustricenteranläggningar i och , 10. attlokaliseringsstöd lämnas för att uppföra en lokal för uthyrning lill administrativ verksamhet i Kirana i enlighet med vad jag har förordat. 1981/82:113 179 delsbereder lUlfälle alt la del av vad jag anfört om 11. detregionala planerings- och programarbetets inriktning, 12. inriktningen av den regionalpolitiska forskningen, 13. de aUmänna rikfiinjerna för den regionalautvecklingspolitiken. 7 Anslagsfrågor för /82 Tillskott till för förlusttäckning i Regioninvest i Nyttanslag (förslag) . Medhänvisning till vad jag fidigare (avsnitt 4) har anfört angående särskildasysselsällningsfrämjande åtgärder i Norrbollens län hemsläller jag altregeringen föreslår altlill Tillskott till för föriusltäckning i Regioninvest i NorrAB på tilläggsbudget 111 lill statsbudgeten för /82 underQortonde huvudtiteln anvisa ell reservationsanslag av . 1981/82:113 180 8 Anslagsfrågor /83 F.n. anslås medel för regional utveckling via följande anslag och till följandehuvudändamål Cl.Regionalpolitiskt slöd: Avskrivningslån/lokaliseringsbi- Infriandeav vissa garantier Förvaltningskostnader hos AMS Regionala utvecklingsbolagCentrala konsult- och utredningsinsatser C 2.Regionalpolitiskt stöd: Lokaliseringslån C 3.Åtgärder i glesbygder Slalligl slöd lill glesbygder m. m. Täckande av förluster på Infriande av garantier grund av kreditgarantier lill förelag i glesbygder m. m. Åtgärder m. m. i anslutning Projektverksamhet på länsnivå tilllänsplanering Jaghar tidigare (avsnitt 3.1) förordat alt medel för vissl regionalpolitiskt slödtUl näringslivet, medel för åtgärder i glesbygder samt för regionalprojektverksamhet skall sammanföras under elt anslag som skall disponeras avlänsstyrelsen. Jag har också (i avsnitten 3.7-3.9) lämnat förslag lillutformning av de olika stödformerna. Jag har tidigare (avsnitt 3.7.2) föreslagitalt ulbildningsslödel skall avskaffas som stödform och ersättas av offertslöd. Jaghar vidare förordat all särskilda medel skall anvisas för sysselsällningsfrämjandeåtgärder i (avsnitt 4) saml att medel skall anvisas för attmöjliggöra en sänkning av arbelsgivar- och egenavgifter i fyra kommuner iNorrbollens län (avsnitt 3.6). Somen följd av dessa förslag förordar jag alt för /83 medel förregional utveckling ställs lill regeringens förfogande via följande anslag.Liksom i uppställningen av innevarande års anslag anger jag ävenhuvudändamålen. Regionalpolifiskt slöd: Bidragsverksamhet Regionalpolitiskt stöd: Lokaliseringslån Täckande av förluster på grund av kreditgarantierlill företag i glesbygder m. m. Åtgärder för ökad sysselsällning i Ersättning för nedsättning av socialavgifter Infriandeav vissa garantier Förvaltningskostnader hos AMS Regionala utvecklingsbolagCentrala konsult- och utredningsinsatser Statligt stöd till glesbygd m. m. Stöd lill projekt som främjar sysselsättningen iNorrbottens län Täckande av nedsättning av socialavgifter för vissaverksamheter och försäkrade i , , och kommuner Vid beräkningen av de anslag som förordas i det följandehar vägts in de besparingar inom regionalpolitikens område som regeringenställt sig bakom, bl. a. att någon prisuppräkning av de hittillsvaranderegionalpolitiska bidragsanslagen inte har gjorts för /83. Genomde regeländringar avseende de regionalpolitiska stödmedlen som jag härförordar har också sänkningen av socialavgifter i fyra kommuner i Norrbollenfinansierats. Regionalpolitiskt stöd: Bidragsverksamhet 1980/81 Utgift 1981/82 Anslag 1982/83 Förslag Från anslaget bestrids f n. utgifterna för de hosarbetsmarknadsstyrelsen (AMS) under programmet Regionalpolitiska stödåtgärderupptagna delprogrammen Avskrivningslån (inkl. lokaliseringsbidrag och avskrivningslånbeviljade enligt förordningen (1970:180) om statligt regionalpolitiskt stödsamt infriande av statliga garantier för lån i lokaliseringssyfle lill rörelsekapitaloch marknadsföringsåtgärder enligl samma förordning), Ul-13 Riksdagen1981182. bildningsstöd,Sysselsätlningsstöd och Offertslöd. Denna verksamhet regleras numera avförordningen (1979:632) om regionalpolitiskt stöd (ändrad senast 1981:1130).Från anslaget bestrids dessutom bl.a. ulgifler för medelstUlskoll tillregionala ulveckUngsbolag i och Ofr prop. 1979/80:125 s. 58, AU 1979/80:29, rskr 1979/80:362) samt utgifier för centrala konsult-och ulredningskoslnader för projekt som avses leda tiU utbyggnad elleretablering inom nuvarande stödområde 4, 5 och 6 (jfr prop. 1980/81 bU. 17 s.72, AU 1980/81:23, rskr 1980/81:233). Från anslaget utgår även under budgetåren1980/81 och 1981/82 högst . för att främja deninduslrieUa utvecklingen i (jfr AU 1979/80:23 s. 56, rskr1979/80:361 resp. AU 1980/81:23 s. 73, rskr 1980/81:233). -fl 0000 000 -I-l 0000 000 garanti för lån i till rörelsekapital m. m. medel för att främja den industriella utvecklingen i . Riksdagenbeslutade all regionalpolifiskt stöd under budgetåren 1979/80-1983/84får beviljas - utöver oulnylljal utrymme av den ram för beslut omregionalpolitiskt stöd som fastställdes för perioden /74 1978/79 - inom enram av 7400 milj. kr. 1978/79: 112, s. 140, AU 1978/79:23, rskr1978/79:435). Av ramen beräknas 1500 milj. kr. för avskrivningslån, 200 milj.kr. för ulbildningsslöd, 1000 milj. kr. för sysselsätlningsstöd, 200 milj. kr.för offertslöd och 4500 milj. kr. Isamband med att det särskilda regionalpolifiska stödet i vissa varvsregionerersattes med normalt regionalpolitiskt slöd beslutade vidare 1980 attutöka den regionalpolUiska ramen med 170 milj. kr. 1979/80:165, NU1979/80:69, rskr 1979/80:405). Härav har beräknats 10 miU- kr. föravskrivningslån och 160 milj. kr. Detutrymme av den ram för beslut om regionalpolitiskt slöd som fastställdes förperioden /74-1978/79 som inte utnyttjats, har beräknats tiU651 milj. kr. med fördelning på 160 milj. kr. för avskrivningslån, 84 milj. kr.för ulbildningsslöd, 47 milj. kr. för sysselsätlningsslöd och 360 milj. kr. Vid dels införande av ett särskill slöd lill lantbruksföretagm.m. i vissa glesbygder (prop.