prop · G50363 · 1981-12-31 00:00:00 — 3 Förslag till lag om ändring i ohecklagen (1932:131) 4 Förslag till förordningom publicus 5 Förslag till förordningom ändring i instruktionen (1967:83) för utrikesrepresentationen 4.5 En ny reglering 5.1 Förslaget till lag om publicus 5.2 Förslagen till lag om ändring i växellagen och lag om ändring i checklagen 5.3 Förslaget till förordningom publicus 5.4 Förslaget till ändringi instruktionen för utrikesrepresentationen Bilaga Stadgan (1964:679) om publicus 1981/82:63 15 I denna promemoria, aom har upprättats i juatititedepartementet, föreslås att reglemaom notariua publicua akall moderniseras. Bakgrunden till översynen äri första hand en framatällning frånSvenska handelskammarförbundet om att handelskamrama skallbefrias frän de tillsynauppgifter som f.n. åligger dem i förhållande till landets notarii publici. Vid översynen har det emellertid ockaå visat- sig att gällanderegler står mindre väl i överensstämmelse med den nya regeringsformen. Förslaget innebär - förutom en författningsteknisk översyn -att handelskamrama befrias från den tillayn som de nu ärålagda. Vidare föreslås att notariuspublicus geografiska verksaunhets-områdeskall bestämmas på ett annat aättän . Klarare regler föreslås också om hur notariua publicus bör förhålla sig närman vill anlita honom i reklamaammanhang m.m. Prop.1981/82:63 16 1 Pn-PHlc.rr -fin Lag om publicus Härigenom föreskriva följande. 1_ Regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer fåruppdra ät enskilda att som notariua publicusgå allmänheten till hända med att 1. bestyrka namnunderakrifter,avskrifter, översättningar och andra uppgifter om innehållet i handlingar, 2. närvara som vittne då förvaringsrum tillsluts eller öppnas eller dåförseglingar åsätta ellerbryts, 3. kontrolleralotteridragningar och lotta ut eller makulera obligationer, aktier eller andravärdehandlingar, 4. efter annankontroll eller undersökning avge förklaringar om sina iakttagelser, 5. ta upp förklaringar om förhållanden av rättsligeller ekonomisk betydelse och överlämna sådana förklaringar till tredje man, 6. bekräfta att enmyndighet eller en person är behörig att vidta vissa tjänsteåtgärder eller att någon har en viss tjänsteställning eller kompetens eller är behörig att före träda någon annan. 2 § Innehåller en annan lag någon bestämmelse om att publicus får eller akall utmätta något, gäller den beatämmel aen. Denna lag träderi kraft den tillämpas ookså på uppdrag som har lämnats föreikraftträdandet. Genom lagen upphävsstadgan (1964:679) om publicus. Lag om ändring i växellagen (1932:130) Härigenom föreskriva att 88 §växellagen (1932:130) skall ha nedanangivna lydelse. Protestupptages av utmätningamannen i orten eller av särskild för-rättningsman. jämväl upptagas istad av publicua och å landet av notariuapublicus från närmaste stad. Protesttas upp av kronofogde-myndi ghe t_en i . ort en, av en sarskjljl förrättningamansom länastyrelsen förordnar eller av publicus. Särskild förrättningsman förordnas av Konungens befallnings havande. Denna lag träderi kraft den Senaste lydelse 1964:666. 2 1981/82. Lag om ändring ichecklagen (1932:131) Härigenom föreskrivsatt 66 § checklagen (1932:131) skall hanedan angivna lydelse. Protestupptages av utmät-ningsmannen i orten eller av särskild förrättningsman. Protest må jämväl upptagaa i stad av publicus och å landet av publicus_från närmaste stad. Protest tas upp av myndigheteni orten, av en sär-s_ki 1 d förrättningsmansom läns-styrelsen förordnar eller av publicus. Särskild £örrätjtningaman förordnas ay Konungens befallningshavande. Denna lag träderi kraft den Senaste lydelse 1964:667. Prop.1981/82:63 19 1 < I varje länskall det finnas minst en publicus. förordnar notariua publicua. I förordnandet akall ange det områdeinom vilket den förordnade är skyldig att verkatälla förrättningar. Den förordnade är behörig attverkställa förrättningar också utanfördet angivna området. 2 Om det behöva,kan länaatyrelaen förordna en eller flera eraättare för en notariua publicus (blträdsinde publicus). Ett sådant förordnande kan begränsas till . Biträdande publicus tjänstgör när publicus är ledig eller hindrad att tjänstgöra. Förordnaa fler än en biträdandenotarius publicus, skall länaatyrelaen bestämma i vilken ordning de skall tjänstgöra. 3 § Den som förordnas till publicus eller biträdande publicus skall 1. ha avlagt juriskandidatexamen eller juristexamen, 2. ha tillräckliga språkkunskaper, 3. vara lämplig i övrigtför uppdraget. Om det finna särskildaskäl, kan länastyrelsen göraundantag från första stycket 1.. 4 Iruian länsstyrelsenutser en notariua publicus el] er biträdande publicus skalluppdraget på lämpligt sätt kungöras ledigt till ansökan. Utan kungörandefår dock en biträdande publicus utses . Prop.1981/82:63 20 Notariua publicus skall ges tillfälle att yttra sig innan utser en biträdande notariua publicus. skall föra en förteckningöver förordnandena. 5 § publicus skall inom sittverksamhetsområde ta upp protester enligt växellagen (1932:130) och checklagen (1932:131) och fullgöra de uppgifter som ankommer pä honom enligt särskilda bestämmelser i andra författningar. kam befria en publicuafrän skyldigheten att ta uppprotester. 6 § publicus akall inom sittverksamhetsområde vidare gå allmänheten till hända med att 1. bestyrkanamnunderskrifter, avskrifter och andra uppgifter om innehållet i handlingar, 2. närvara som vittne då förvaringsrum tillsluts eller öppnas eller dåförseglingar åsatts eller bryts, J. kontrollera lotteridragningar och lotta ut ellermakulera obligationer, aktier eller andra värdehandlingar, 4. efter annankontroll eller undersökning avge förklaringar om sina iakttagelser, 5. ta upp förklaringar om förhållanden av rättsligeller ekonomisk betydelse och överlämna sådana förklaringar till tredje man, 6. bekräfta att en myndighet eller en person är behörig att vidtavissa tjänsteåtgärder eller att någon har en viss tjänsteställning eller kompetens eller är behörig att företräda någon annan. Prop.1981/82:63 21 När så kan ske, bör han också åta sig attbestyrka översättningar. 7 § publicus får inte pågrund av 6 § utföra sådant 1. som är förbehållet myndigheterna, 2. som begärs huvudsakligen för reklajnändamål eller 3. som är otillbörligteller lätt kan utnyttjas pä ett otill-. 3 § publicus är inte skyldig att 1. ombesörja delgivning av handlingar, 2. utföra sådant aominte rimligen kan begäraa av honoin. 9 § publicus skall fullgöra sitt uppdrag med redlighet, noggranhet ochopartiskhet. Han får inte befatta sig med ett ärende, om det angårhonom själv eller om någon annan särskildomständighet föreligger som ärägnad att rubba förtroendet till hans opartiskhet. Föreskrifter om sekretess hos notariuapublicus finns i sekretesslagen (1980:100). publicus akall ha mottagning för allmänhetenminat en gäng , om inte länaatyrelaen beatämmerannat. 'Åx han skyldig att ta upp protester, akallhan varje helgfri daji utom , midsomnarafton, ooh nyårsafton ta emot de växlar ochcheckar som ges in till honom för "pto-test. publicua adreaa , telefonnummer och mottagningatidskall tillkännages genom anslag i anslutningtill mottagningslokalen. Han får begära att uppgifterna skall anslås på kommunensanslagstavla i den eller de kommuner därhan är skyldig att verkatälla förrättningar. Prop.1981/82:63 22 11 § publicua skall föra protokoll öververkställda förrättningar, om det begärs eller omhan finner att det behövs till framtida säkerhet. Innehåller en annan författning någonbestämmelse som avviker från förstastycket, gäller den bestämmelsen. Föreskrifter om arkiv hos publicusfinns i allmänna arkivstadgan (l96l:590). 12 § publicus har rätt att ta ut skäligersättning av den som anlitar honom. För en växel- eller checkprotest utgår ersättning med60 kronor. Om protesten föranleder reaekoatnader, har notariuapublicua deaautom rätt till akälig eraättningför dem. Ersättningen skall antecknas pä särskiltkvitto eller annan handling som tillställssökanden. 13 § publicus får efter överenskommelsemed biträdande publicus överlåta ät denne att verkställa förrättningar. Om det inte finns någonbiträdande publicus som kan tjänstgöra när publicus är ledig, prövar länsatyrelaen frågan om ledigheten. 14 § Eftt förordnande aom publicus eller biträdande publicus upphör vid utgången av den månad,under vilken befattningshavaren fyller 67 är, eller orahan förklaras omyndig eller försätts ikonkurs. För den som har fyllt kan förordnandet dock förlängas med ett åri sänder,' om det finns särskilda skäl. 15 § Länastyrelsen kan entlediga en publicus eller biträdande publicus, om han begär det eller om han blir olämplig eller oförmögen attfullgöra uppdraget pä ett till fredsställande sätt. I sistnämndafall akall den förordnade gea tillfälle att yttra sig innan beslutfattas i ärendet. publicus skall ges tillfälle att yttra sig innan en biträdande publicus entledigas. 1981/82:63 23 16 § Avlider en notariuspublicus eller upphör uppdraget av någon annan anledning, akallprotokoll och annat som hör till uppdraget redoviaaa till länastyrelsen inom en månad. aom efterträdernotariua publicus har rätt att fä ut det som hörtill uppdraget. 17 § Notariuspublicua och biträdande notariua publicus skall lämna de upplysningar om uppdratsom läns styrelsen begär. Denna förordning träder i kraft den Förordnanden som publicuseller ersättare för notariua publicua, vilka har meddelata före ikraftträdandet,skall fortsätta att gälla enligt de nya bestämmelsema. Därvid skall den eller de kommuner,som det äldre förordnandet avser, anses som den förordnades verksamhetsområde enligt 1 §andra stycket andra meningen. 1981/82:63 24 Förordning om ändring i instruktionen-. (1967:83) för utrikesrepresentationen Regeringen föreakriveratt 40 § instruktionen (1967:83) för utrikesrepresentationen skall ha nedan amgivnalydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Orn binder ej möter enligt verksamhetslandels lag. ägerchef för utlandsmyndighet, ambassadräd, legationsråd, förste anibassadsckre-terarc,förste legationssekreterare, ambassadsekreterare, legationssekreterare, konsul,vicekonsul, förste utrikeskanslist eller utrikeskanslist verkställa varjeförrättning som publicus är behörig att företaga i utoniupptagande av protest enligt växeliagen (1932: 130) eller checklagen (1932:131). Även annan tjänsteman som tillhör den handläggande personalen fårverkställa delgivning av stämning eller annan handling, bestyrkanamnunderskrift, avskrift eller översättning samt bekräfta att någon har visstjänsteställning eller kompelens eller är behörig att företräda annan eller attmyndighet eller annan är behörig att företaga viss tjänsteåtgärd (legalisation). I fråga om åtgärd eller I fråga om åtgärd eller förrätt förrättning som anges i ningsom anges i första stycket första stycket äger bestäm- tillämpas bestäJmnelsema i 9 § melaeina i 11 gtadganden andra stycket förordningen (nr 679) Q" (1981:000)om publicus. publicus motsvarande tillämpning. Denna förordning träder i kraft den "Senaste lydelse 1974:94- 1981/82:63 25 publicus ären offentlig institution vars verkaamhet går ut på att man genom den akall kunna få ett officiellt bevia om viasa faktiaka förhållanden.Verksamheten utövas av enskilda uppdragstagare aom länaatyrelsen utser. Tillsyn över verksamheten utövas av landets handelskamrar. Föreskrifterom publicus finns bl.a. i stadgan (1964:679, ändrad senast 1980:902) om publicus. Stadganhar beslutats av regeringen. Den bifogas i sin nu gällande lydelse aom bilaga. Svenska handelskammarförbundethar i en skrivelse 1978 till väckt fråganom en översyn av reglema om publicus. den tillsynsplikt m.m. som åligger handelskamrama skall flyttas över till något annat organ. Med anledning avframställningen har reformbehovetdiskuterats vid ett sammanträde 1979 mellan företrädare förjustitiedepartementet och personer med anknytning till praktisk publicusverksamhet. Under den fortsatta beredningen i departementet harkonstaterats att tiet också på andra grunder finns anledning att se över bestämmelsema om publicus. Bl.a.bygger dessa bestämmelser på att publicus verksamhetaområde skall vara stad, en indelningsgrund som inte längre används.Vidare motiverar den nya regeringsformen (RF)att bestämmelsema ses över. Enligt RF krävsnämligen numera lagstöd för attmyndighetsutövning skall fä överlåtas till enskilda individer. Vidare kräva det i princip lagform för att enakilda organisationer som handelskamramaskall kunna åläggas tillsynsplikt. I denna promemoria läggö fram förslagtill nya regler om publicus. Promemorian har utarbetats inom jiistitie-departementetsenhet för lagstiftningsärenden ang. stats- och förvaltningsrätt.Samråd har därvid ägt rum med företrädare 1981/82:63 26 för som ien promemoria har föreslagitatt möjligheten bör prövas att låta handelskamrama utföra en del av publicus arbetsuppgifter. Under beredningen i departementet har upplysningar om notariuspubliucsverksamheten också inhämtats genom en enkät bland allanotarii publici i landet. Ett frågeformulär ställdes sammanooh sändes ut I98O. av de tillfrågade har besvarat enkäten. Prop.1981/82:63 27 Den nu gällande notariuspublicusstadgan av år I964 bygger i allt väsentligt på en tidigare stadga i samma ämne frånår 1945- Denna går i ain tur tillbaka pä en ännu äldre stadga 1Ö82. Enligt 1882 årsstadga var uppdraget regelmässigt förenat med magistrats- eller kommunalborgmästartjänst.I gällde dock av ålder en särordning.Där utsåg handels- och sjöfarts-nämnden notariua publicus och där arbetade han som en fri företagare under ämbetsansvar. 1945 ärs stadga befäste skillnaden raellan och övriga städer.Särskilda föreskrifter gavs förStockholm efter delvis nya linjer. De nya föreskrifternainnebar att notariua publicus i skulle tillsättas av överstäthållarämbetet ()och stå under tillsyn av handels- och sjöfartsnämnden.För publicus i Stockholmgavs också nya, detaljerade föreskrifter om kompetenskrav, ersättare, delegering av arbetsuppgifter till ersättare, ledighet ooh entledigande. För notarii publici i andra städer än liknande bestämmelser inte erforderliga. I fräga ora dessa befattningar uttalades att man hade"att iakttaga de bestämmelser sora gälla för den tjänst varmed publicusbefattningen förenats" (prop. 1945:6 s. 11). stadga, slutligen, kom till somen följd av att magistrats- och kommunalborgmästarinstitutionema awecklades. Stadsdomstolsutredningenfann i sitt betänkande (SOU 196l:6 s. I69) att detefter den awecklingen inte var möjligt attbehålla systemet med publicussysslanförenad med allmän tjänst. Därför föreslog utredningen att befattningen skulle tillsättas efter särskiltförordnande i stället. Därvidkunde enligt utredningen stockho-lmsregleringen i 1945 ärs stadga tjänasom förebild. 1981/82:63 28 Utredningens förslagförutsatte en översyn av stadgan. Översynen uppdrogs åt domstolskommittén. I ett stencilerat betänkande, som fogades till domstolskommitténs tryckta betänkande(SOU 1963:56).anslöt sig kommittén till stadsdomstolsutredningens förslag. Kommitténföreslog alltså att den reglering som gällde förStockholm skulle tillämpas ocksä på övriga städermed den jämkningen att handelskammaren skulleutöva 'handels- och sjöfartsnämndensbefogenheter i de städer som saknade handels- och sjöfartsnämnd.Kommittéförslaget remissbehandlades. Efter en hu-vudsakligen redaktionellomarbetning av förslaget inom justitiedepartementetbeslöt regeringen den nu gällande publicusstadgan. 1981/82:63 29 Enligt 1964 ärsstadga skall publicus finnas i stad. förordnar publicus och för en förteckningöver förordnandena. får förordna mer än en publicus i samma stad eller beslutaatt publicus inte skall finnas i viss stad. Till uppdraget får endast den förordnassom är svensk medborgare, är myndig och inte försatt i konkurs, har avlagt juris kandidatexamen eller juristexamen,nar grunalig erfarennet av praictisk juridisk verksamhet och har tillräcklig kunskap i engelska, franska och tyska språken. I 9 § stadgan föreskrivs att publicus är skyldig att ta upp protest enligt växellagen (1932:130) eller checklagen (1932:131).Protesten beskrivs i 44 § växellagen och 40 § checklagen som "en avoffentlig myndighet upprättad handling". Dess ändamål är - bortsett frånvissa opraktiska fall - att tjäna sora ettbevis för att betalning har uteblivit. Närmare föreskrifter om protestförrättningar finns i 88-92 §§ växellagenresp. 66-70 §§ checklagen (föreskrifterna ändradesenast 1964:666 ooh 1964:667). Där sägs bl.a. att protest tas upp av utmätningsmannen i orten eller av en särskild förrättningsman, som förordnar, aamt att proteat även får tas upp, istad av publicus och pä landet av notariuspublicus frän närmaste stad. 1980/81:84 med förslag till lag om införande av utsökningsbalken m.m. har föreslagits att ordet "utmätningsmannen" skall bytas ut mot"kronofogdemyndigheten" fr.o.m. . 1981/82:63 30 Föreskrifterna i växellagen innebärliksom motsvarande föreskrifter i äldre lag (I88O årsväxellag) att protesten skall tas uppi affärslokalen eller hemma i bostadenhos den som protesten gäller, dvs. i regel växelbetalaren. Ärhan inte anträffbar, fär protesten i ställettas upp vid affärslokalen eller bostaden. Om han saknaraffärslokal pä orten därväxeln skall betalas, ombostadsadressen inte är känd och ora förrättningsmannen inte heller kan färeda pä den genom att vända sig till polisen, kan protesten tas upp iprincip var som helst inom förrättningsraannens verksamhetsområde. Det som har sagts nu gäller dock bara "där ej annat överenskoraraits". Har partemai växelförhållandet koramit överens om platsen för protestförrättningen, gäller alltså den överenskommelsenframför föreskrifterna om hembesök m.m. (jfrNJA II 1932 s. 601 och , Dennordiske vexelret, 1882 s. 226). Växelprotestförrättaren eller en följeslagaretill honom mäste ha med sig originalväxeln vid förrättningen. Ärdet förrättningsmannen som för med sighandlingen, skall han i regel anses bemyndigad att ta emot betalning för växelinnehavarensräkning. I städer där det finns en särskild protestförrättare kan befria publicus frän hans skyldighet att ta upp protester. I förbigående skall här erinras om det förbud förkreditgivare att i vissa fall ta emot växlar som infördes 1974till konsu ment emas skydd. Förbudet är nu inskrivet i11 § konsiimentkredit- lagen (1977:98l). I 9 § stadgan föreskrivs vidare att publicus är skyldig att inora staden företa "andra förrättningar" som ankommer pä honom enligt lag eller annan författning. Men han är inte skyldig, sägs detuttryckligen, att ombesörja delgi-vning av stämning eller andra handlingar. Enligt 24 § delgi-vningslagen (1970:428) skall dock intyg av honoragälla som fullt bevis för att delgivning har skett pä det sättsom anges i intyget. Delgivningslagen förutsätter alltsåatt publicus får åta sig uppdrag som har med delgi-vning att göra. De"andra förrättningar" som publicus är skyldig att företa regleras i flera olika författningar enligt följande: 10 § lagsökningslagen (1946:808) Närvaro vid erkännande av underskrift 6 § kungörelsen(1947:847, omtryckt 1975:306) med viaaa beatämmelaerrörande tillämpningen av lagen (nr 817) orabevisupptagning vid utländsk domstol 29 § stämpelskattelagen(1964:308, omtiyckt 1979:1060) 3 § lagen (1974:744) ora verkställighet av utländskdom som meddelata enligt vissa internationella jämvägsfördrag m.m. 17 kap. 7 § aktiebolagslagen ,(1975:1385) Närvsiro vid verkställiet av bolagsstämmobealutom uppdelning av aktiekapitalet påfria och bundna aktier förrättningen kan företaa inom ataden, skall notariua publicusi övrigt, enligt 10 § i stadgan, påanmodan bestyrka namnunderskrift, avskrift och annan uppgift om innehållet i företeddhandling, närvara som vittne vid tillslutandeeller öppnande av förvaringsrum eller vid åsättande eller borttagande av försegling, kontrollera lotteridragningar och verkställa utlottning av obligationer, aktier eller andra värdehandlingar, eljest efter kontroll eller undersökning avge förklaringom vad han Prop.1981/82:63 32 har iakttagit, ta upp förklaringom förhållande av rättslig eller ekonomisk betydelse oohlämna över sådan förklaring till tredje man samt bekräftaatt myndighet eller person är behörig att företavisa tjänsteåtgärd eller att någon intar viss tjänsteställning, innehar viss kompetens eller är behörig att företräda annan. När så kan ske, bör publicus också äta sig attbestyrka riktigheten av översättning. Till skillnad fränvad som gäller i fräga om skyldigheten att protestera växlar och checkar, omfattar förrättningsskyldighetenenligt 10 § endast förrättningarinom staden. publicus är emellertidbehörig att verkställa förrättningar enligt den paragrafen också utanförstaden. publicus fårinte på grund av vad som stadgas i 10 § handlägga ärenden som ankommer pä särskild myndighet eller inrättning eller som är av sädan beskaffenhet att hans medverkaninte kan anses tillbörlig. publicus har rätttill skälig eraättning förde uppdrag som han utför. För växel- eller checkprotest föreskriver stadgan ett standardiserat ersättningsbelopp,f.n. , j;imte reseersättning enligtde grunder som fastställer. I övrigtär ersättningsrätten inte bunden av någon taxa eller andra bestämmelser. Stadgan innehållerdessutom detaljerade föreskrifter om ersättare (biträdandenotarius publicus), om vikarie för ersättaren,ora tillsättningsförfarandet, om jäv,ora tjänstelokal och expeditionstider, om protokollföring och aktbildning, om delegering av arbetsuppgiftertill ersättaren och om upphörande av och entledigande frän uppdraget. Detta upphör vid utgångenav den månad under vilken befattningshavarenfyller . skall länsstyrelsenentlediga befattningshavaren, om han blir olämpligeller till följd av sjukdom, vanförhet eller lyte oförmögen att fullgöra uppdraget päett tillfredsställande Prop.1981/82:63 33 Innan beslutar om entledigande, skall läranabefattningshavaren tillfälle att yttra aig. Slutligen tar stadgan upp bestämmelser om tillsyn. Den auktoriseradehandelskammare, i vars distrikt staden ärbelägen, skall vaka över att publicus och eraättare förhonom fullgör sina skyldigheter. Pör sådant ändamål får handelskaimia-ren fordra in upplysningar frän dem om förhållanden som röruppdraget. Vid tvist mellan publicus och hans ersättare skall handelskammaren försöka förlika dem. Länsstyrelsenskall höra handelskammaren i frågor som rörförordnande, entledigande, grundernaför reseeraättning vid protestförrättning m.m. Föreskrifter ora sekreteaa och arkiv hoanotariua publicus finns i 1 kap. 8 §ooh 9 kap. 9 § sekretesslagen (1980:100, omtryckt1980:880) resp. 2 § allmänna arkivstadgan (1961:590, senaste lydelse av 2 § 1964:744). Föreskrifternainnebär att publicus är likställdmed en myndighet när det gäller tillämpningenav dessa författningar. publicusbefattningama är traditionellt knutna till begreppet stad. Detbegreppet används inte längre som en officiell indelningsgrund. Hur begreppetnu skall tydas i rättstillämpningen framgårav lagen (1969:780) med anledning av införandeav enhetlig kommunbeteckning, m.m. Enligt denna lag skall föreskrifter i lag eller annan författning om stad i fortsättningen avse kommun, som helt eller delvis består av områdevilket tidigare utgjorde stad. Enligt 40 §instruktionen (1967:83, ändrad senast 1974:94) för utrikesrepresentationen fär vissa tjänstemän vid svenska utlandsmyndigheter verkställa irarje förrättning som publicus är behörig att företa i utom protestförrättningar, omhinder inte möter enligt verksamhetslandets lag. Instniktioneninnehåller vidare en hänvisning till den paragraf i publicusstadgansom handlar om jäv. 3 1981/82. 1981/82:63 34 Kungörelsen (1964:680, ändrad senast 1980:903) med närmare föreskrifterom särskild förrättningsman för upptagande av protest innehåller i hu-vudsak följande bestämmelser. När länsstyrelsenförordnar en särskild förrättningsman skall ange en eller flera kommuner eller ett annat område där den förordnade ärbehörig och också skyldig att efter framställning ta upp växel-eller checkprotest. Liksom publicus har den särskilt förordnadeprotestförrättaren rätt till ersättning med .