prop · G503135 · 1981-12-31 00:00:00 — Vidare har inte heller denlagstiftningsändring som gjordes i rörande rättenför utlänning och utländskt företag att idka näringhär i landet - och som innebar att näringstillståndskravinfördes för utlänning ochutländskt företag -av ansetts stå i strid med de svenske åtagandena enligt kapi-talliberaliseringskoden. De förslag som kontroll- och förhandlingslinjerna föreslär är av ungefär samma principiella innebörd som den gjorda lagändringen. TCO anser det riktigt att verksamhetstillständ kan förbindasmed de särskilda villkor och föreskrifter som anses erforderliga för att säkerställa att verksamheten inte bedrivs i strid med allmänt intresse. Denna principiella hållning har förövrigt äverf intagits av fusicns-kontrollwtredninaen i förbindelse med de problem den utredningen behandlade(SOU 1978:9). TCO vill såledestillstyrka kontrollinjens förslag beträffande kontroll av utländska övertaganden av svenska företag och av utländskanyetableringar i . Beträffande frågan om verksamhetskontroll är TCO inte främmandeför kontrollinjens förslag men anser ändå att den modell som förhandlingslinjens företrädare förordarbör prövas i första hand innan slutlig ställning tas till införande av en verk-, samhetskontroll ävden art som kontrollinjens företrädare fcresl.Hgit. Om det efter denna första prövotid- som bör omfatta några är - skullevisa sig att föi-handlingsmodellen inte variteffektiv anser TCO att man då bör skärpalagstiftningen på förevarande område och införa en verksamhetskontroll av den art kontrollinjensföreträdare förordat. Redan nu bör dock enligt TCOs uppfattning de inforitionskravsom Prop.1981/82:135 227 kontrollinjen föreslår - vilka ärhämtade frj.n OECDs riktlinjer för multinationella företag, med några tillägg och ändringar- ingå i en lagfäst kontroll av de utlandsägda företagensverksamhet i . Härvidlag bör även övervägas attinkludera tillämpliga delar av ILOstrepartsdeklaration rörande mulrinationella företag och socialpolitik i ett kontrollsystem rörande multinationella före tags verksamhet i Härutöver vill TCO ge följande kom.iientar till några detaljer i kontrol 1 i.rjens förslag: Paragraf 17 föreslås få följande lydelse: "Innan avtal träffasom sådant aktie- eller andelsförvärv, som är t!':'5;t.. '"idspl iktigt enligt denna lag,s';all förvärvaren ge information till och genomföra förhandlingar med lokal arbetstagarorganisationsom är eller brukar vara bunden avkollektivavtal i förhållande till det företag förvärvet avser,rörande frågor som ärav betydelse för arbetsvillkor, framtida sysselsättningen ocli andra anställningsförhållanden i det berördaföretaget. Den lokala arbetstagarorganisationenhar rätt att föra upp förhandlingarnapå central nivå. Resultaten av förhandlingskall i form av förhandlingsprotokoll, insändas till tillständsmyndighetensom underlag för tillståndsbedömningen." I anslutning till paragraf 24 i kontrollinjens förslag önskarTCO erinra om att organisationen antagit och ställt sig bakom Kordens Fackliga (NFSs)handlingsprogram angående multinationella företag vari bl a krävs: "Tillständskravrörande alla större etableringar och förvärv av företag i de nordiska länderna varvid tillstånd skallbeviljas endast i de fall etableringen eller förvärvet bedöms vara eller sannolikt blir till väsentlig fördelför ifrågavarande land." TCO vill härutöver mer allmänthänvisa till de krav som framförs i NFS handlingsprogram angående multinationella företag i förbindelse med en kommandekontrollagstiftning i rörandemultinationella företag. Slutligen vill TCO beröraden viktiga frågan om de fackliga organisationernasmöjligheter att samarbeta medfackliga organisationer i andra länder.Det bör"vara ett samhällsintresse att underlätta ett sådant samarbete. Lämpliga former förstöd frän samhället bör därför övervägas. Prop.1981/82:135 228 På sätt somsenare närmare kommei' att utvecklas har samfundet ingenerinran mot att kontrollen över utländf.ka företags etablering i utvidgas att omfattavarje förvärv av mer betydande intresse i störresvenska företag. Då det gäller frågan huruvidaen verksamhetskontroll bör införas måste naturligtvis först avgöras,vilket tehov s&in verkligen föreligger av en sådan kontroll. Enighet synesråda inom utredningen om att det inte föreligger något påtagligaaktuellt behov av en sådan kontroll. Detviktigaste .motivet för en sådan kontroll är emellertid farhågor för attutlandsägda företag i fr-amtiden inte skulle komma att respekteradet svenska regelsystem scm införts för att tillförsäkra samhället och de anställda insyn i och inflytandeövernäringslivet. Självklartkan det inte uteslutas att något eller några utlandsägda företag kan komma att bryta mot den svenska arbetsrättsligalagstiftningen; detsamma gäller även helt svenskägda företag.Emellertid torde risken för att utländska multi-'nationella företagskulle göra detta ha avtagit . Dettaberor dels -på att antagandet av förmultinationella företag och Internationella handelskammarensriktlinjer för internationella investeringar hos företageninskärpt nödvändigheten av att värdlandets regelsystem ochsamhällspolitiska mål respekteras, dels på att just de multinationellaföretagen är föremål för en närgången bevakning från massmedia och de anställda ochderas organisa- Prop.1981/82:135 229 ' tioner.Ett övertramp i ett land blir därför snabbt ):änt i andr-a länder och kan där fä negativa effekter på företagetsrelationer till myndigheter och anställda. Enligtkontrollinjen skulle emellertid inte vara tillräckliga, bla enär samhället inte skulle ha möjlighet att tillgripasanktioner mot "flagranta" överträdelser. Mot bakgrund av vad som tidigareanförts om erfarenheternaav utländska företags uppträdande i och utvecklingen under senare tidfinner samfundet detta skäl inte utgöra ett tillräckligt motiv för etablerandet av en sådanomfattande byråkratisk särreglering för utländska dotterföretag, som kontrollinjen föreslagit,i vart fall inte om det väges mot de konsekvenser av negativ art som ett införande avdet föreslagna kontrollsystemet skulle medföra. C_;;_ K2t-£r2]:liDiiSD§_l!2r§i§£_§S5£_yi_2:iiS§beKandlinf;ssvnounkt Utgångspunktenför samtliga förslag är att utlandsägda och svenska företag i princip skallbehandlas lika. Avsteg från denna skall göras endast om detta är påkallat avväsentliga allmänna intressen. Det kan konstateras att denna utgångs;-punktinte kommit till uttryck i den av kontrollinjen föreslagna lagtexten. Enligtdenna ges administrativa myndigheter omfattande befogenheter, som ger utrymme fördiskretionär diskriminering av utländska företag.Exempel härpå är att - sedan verksamhetstillståndbeviljats - nya eller ändrade villkor skall kunna .uppställas för ettutlandsägt företags verksamhet, om detta anses påkallat avnågot allmänt intresse, som förbisetts vid denursprungliga prövningen. Detta allm.änna intresse behöver ejens vara "väsentligt". Vidare skall tillsynsmyndigheten på deutlandsägda företagets bekostnad kunna Utse -offentligutredningsman och offentlig revisor. somanses driva sin verksa.mhet i strid mot "allmäntintresse" skall vid vite kunna föreläggas att efterkomma av uppställda förelägganden. Enligtkontrollinjens förslag synes vidare utlandsägda företagkunna bli skyldiga att - efter det förhandlingar förts Prop.1981/82:135 230 enligtmedbestämmandelagen och utan att företagets uppträdande givit anledning till anmärkning -pä begäran av central arbetstagarorganisation föi-handlamed både och regeringen om samma fråga somavhandlats under medbestämmande förhandlingen och kanske även varitföremål för bedömande av Arbetsdomstolen. Någontidsgräns har ej uppställts för dessa förhandlingar, och deras varaktighet äruppenbarligen i stor utsträckning beroende på vilka ätgärder somarbetstagarorganisationen vidtager. Visserligenföreligger inte anledning tro att arbetstagarorganisationerna skulleutnyttja de befogenheter de erhållit för att skaffa sig förhandlingsfördelarsom inte står dem till buds gentemot svenskägda företag,men redan hotet om sådana dubbla förhandlingsomgångar och arbetstagarorganisationernas möjligheteratt fördröja genomförandet av kanske brådskande åtgärderskapar en obalans gentemot svenskägda företag, som av utländska företag måsteuppfattas som en allvarlig diskriminering. De nu angivna konsekvenserna tersig säkerligen för utländska företag betydligt allvarligare än de ilagen angivna sanktionerna - indragning av verksamhetstillstånd cch föreläggandeatt sälja aktier - vilka sanktioner säkerligen sällan kommer att användas. Företrädarna förkontrollinjen har uppenbarligen insett att deras förslag kankomma att uppfattas som om en ny politik inletts av gentemot de utlandsägda företagen,ehuru detta inte varit deras avsikt. De har därför betonatatt de befogenheter, som lagts i myndigheternas händer, skall utövas modomdöme. Merparten av utlandsägda företag skulle sålunda inte komma att föreläggas särskildavillkor utöver dem som i princip följer avOECD-reglerna. Det är inte heller "avsikten" att offentligrevisor skall utses i andra företag än i de allra största, ehuru detta iundantagsfall kan komma att ske. Avsikten med förslaget säges (siTS) endast vara att "motverka" att utländskt ägande avhär i landet verksamma företag försvagar effekten av de samhälleligaoch företagsdemc-kratiska instrument, som ansetts nödvändiga för att deanställda skall ha insyn i och inflytande över näringslivet. 1981/82:135 2311 Förslagsställarnatror därför inte att den lagstiftning de föreslagitkommer att ge anledning till några ogynnsamma kon sekvenser i förhållandetill främmande stater och utländska företag. Många avsamfundets ledamöter har som rådgivare biträtt utländska företag som. önskar etablera sig i . Representanter för sådana utländska företag hardärvid regelmässigt varit intresserade av att få vetavilket rättsskydd som företagets svenska investering skulle komma att åtnjutaoch huruvida eller i vad mån de kommer att likabehandlas med svenska företag.Enligt samfundets på erfarenhet grundade uppfattning skulle enlagstiftning, som formellt ger utrymme för omfattande diskretionäraadministrativa åtgärder gentemot utlandsägda företag,utgöra en starkt negativ faktor för ett utländskt bolag som överväger attetablera sig i . 'till skulle även vagheten i termen "allmäntintresse" bidraga. Utländske företagsledare och jurister är välmedvetna om det ringa skydd ett sådant uttryck erbjuder och att betydelsen därav kankciiLnia att undergå betydande förskjutningar . Risk föreliggerdärför att en verksamhetskontroll enligtkontroll-linjens förslag skulle komma att minska utländska företagsetableringar i . Samfundetanser även att det allvarligt måste ifrågasättas or. kontrollinjens förslag ometablerings- och verksamJietskontroll är förenligt med internationella förpliktelserenligt liberaliseringsstadga. Den av kontrollinjen föreslagnaverksamhetskontrollen har inte alls som lag till syfte att skyddasvenska naturtillgångar. Om kontrollinjens förslaganses böra genomföras torde därför böra ompröva sinanslutning till liberaliseringskonvention. D §§I!H! }§Di§£iGiDS_§Y_§§3fyD§£5_2IiD£i2i§ll§_iD5iiliDi2E Somtidigare angivits är samfundets allmänna uppfattning att Sverigebör upprätthålla en etableringskontroll för utländska företagsetablering i Sverige- och utländska företags förvärv av betydande intresse av störresvenska företag. 1981/82:135 232 tillståndsmyndighetenkunna föreskriva att företaget skall förbinda sig att följaOECD:s uppförandekod eller andra liknande internationelltaccepterade regler. Även aiidra villkor som kan anses erforderliga för att förebyggaatt från allmän synpunkt väsentliga olägenheter uppkommer bör kunna uppställas, menstor restriktivitet bör härvid iakttagas. Vid utländskt företags för/ärv avbetydande intresse i existerande svenskt företag bör givetvis de anställdas synpunkter inhämtas före ärendetsavgörande. De synpunkter som de anställda och deras fackliga organisationer lämnar måste självklarttillmätas mycket stor betydelse vid ärendets avgörande. Härvid kan prövas om etableringen eller förvärvet är oförenligtmed väsentligt allmänt intresse. Däremot anser samfundet av skäl somutvecklats ovan att någon verksamhetsköntro11 enligt kontrollinjensförslag inte bör införas. Skulle något flagrant brott mot det svenska regelsystemetske torde svenska myndigheter och organisationer ändock hatillräckliga möjlighete:' att bl a genom förhandlingarpåverka det utländska företage;;s uppträdande. Samfundetövergår häreftertill att framföra några synpunkter å de olika förslagen. Samfundetvill till en början beröra vissa frågor av lagteknisk natur. Samfundet delar uppfattningenatt det lagtekniska sambandet mellan skydd för fast egendom och skydd moticke önskvärda utländska etableringar bör lösas upp.I de fall en tillämpning av båda regelsystemen kan vara aktuell, bör ensamordning ske så att dubbla prövnings-förfaranden undvikes. Samfundet har noterat attutredningen om utländska övertaganden av svenska företagbedrivits delvis 1981/82:135 233 somkonkurrensutredni.ngen utarbetat sitt förslag till fusionskontroll, men att någonegentlig samordning av ue ' olika förslagen inte förekommit. Enligt samfundets mening bör ensamordning ske mellan en eventuell kommande lag. om fusionskontroll ochkontroll av utländska företags förvärv av existerande svenska företag.Samfundet anger i det följande några exempel på frågor beträffande vilka samordning bör ske . a) förslag undantas vissa förvärv när företagets storlek understiger vissa gränser. avde skäl som åberopats från samfundets sida i yttrandet överkonkurrensutredningens förslag bör frågan om etablerings- och förvärvstillstånderfordras göras beroende av storleken av det aktuella företaget. b) Enligtkontroll- och förhandlingslinjen (se s 155) skulle skäl ej föreligga för att från kontroll undantaga för värv grundat på utbyte av konvertibla skuldebrev mot aktier. I samband med tillkom.sten av lagen om konvertibla skuldebrev gjordes den ändringen lag att för värv av aktier, grundade på konvertibla skuldebrev, ej omfattas av förvärvsförbud. infördes regler i aktiebolagslagen om tvångslikvidation i det. fall rättelse av missförhållande mellan fria och bundna aktier ej sker. konstaterade att sådan tvångslikvi dation inte kunde förenas med ett system för förvärvs kontroll och fann därför att förvärv av aktier m.ot kon vertibla skuldebrev ej borde omfattas av den föreslagna kontrollagstiftningen. Samfundet utgår ifrån att reglerna om tvångslikvidation skulle utsträckas att gälla även fall di det nya kontrollsystemet kringgåtts med hjälp av konver tibla skuldebrev. Dessa regler ger enligt samfundets upp fattning tillräckliga möjligheter att ingripa mot försök till kringgående. Mot bakgrund härav, och då ett hotora ingripande mot ett senare utbyte avsevärt skulle försvåra omsättningen ay konvertibla skuldebrev, anser samfundet skäl föreligga för att förvärv av aktier mot konvertibla skuldebrev bör undantagas från etableringskontrollen. Prop.1981/82:135 234 c) En ytterligare skillnad mellan' konkurrensutredningens förslag ochkontroll- och förhandlingslinjen är att konkurrensbegränsningsutredningensförslag innebär en efterhandsprövning , medan nu aktuellt förslag iprincip innebär en förhandprövning där underlåtenhet att göra ansökan eller avslag innebär att förvärvetogiltigförklaras. Denna sistnämnda ordning stämmer överensm.ed nuvarande regler enligt lag. I det fall en tillämpning avbåda-lagsystemen kan bli aktuell bör en samordning ske på lämpligt sätt, så attdubbla prövningsförfaranden om. Närsam..fundet härefter övergår till att kommentera de olika linjernas förslagtill lagtext skall dessa kommentarer ses mot bakgrund av dels att samfundetavstyrker kontrollinjens förslag till verksamhetskontroll, dels de allmänna synpunktersom anförts om lämplig lagstiftningsform för- enetableringskontroll. Av vad' tidigare anförts framgår vidare att samfunde-- i princip ställer sigpositivt till att bestämmelserna om etableringskontroll utfor-mas på ett sådant sätt attarbetstagarorganisationerna får ett inflytande vid tillståndsgivningen. Genomatt utredningen valt att presentera tre förslag har samfundet ansett sig böra ihuvudsak kommentera endast vissa viktigare frågor huvudsakligen avprincipiell natur. En eventuell lag om fusionskontroll torde även kommaatt påverka utformningen av lagstiftningen om etableringskontroll. .'ed hänsyn härtilltorde ett på basis av remissyttrandena utarbetat förslagtill etableringskontroll böra underkastas ett nytt remissförfarande. B lS2D£r2]:liDi§D§_r2r§i§S Medhänsyn till samfundets principinställning avser nedanstående kommentarer endast bestämmelsernaangående förvärvs-tillstånd. Uttrycket "likställt förbehåll-' förekommerej tidigare i lagtext beträffande aktiebolag. 1981/82:135 235 närmarebestämmelser om ett sådant förbehåll bör inta5a.<; i aktiebolagslagen och dä närmarepreciseras. Bestämmelserna i § 'J bör införas i aktiebolagslagen. Samfundet anser att gränsen enligt § 15 punkt1. är lämplig under förutsättning att en begränsning införes som hänför sigtill företagets storlek. Därutöver erfordras enligt samfundets uppfattning endasten ytterligare gräns förslagsvis vid . Såväl vid gränsen som gränsen kan -som tidigare angivits - skäl föreligga att uppställa särskildavillkor i det fall förvärvstillständ lämnas. I sådana villkor kan myndigheten jämväl, om så skulleanses påkallat, ange att särskilda bestämmelser skall gälla för detfall kontrollsubjektet övertar en större andel av aktierna än vad somgäller vid förvärvstillståndets meddelande. Regelni § 15 sista stycket- är olämplig. En förvärvare torde ej vilja binda sig definitivt för förvärv av andeleninnan han känner villkoren för tillståndet. Samfundet tillstyrker en ordning i enlighetmed kontrcil-linjens förslag § 17. Samfundet har i detta sammanhang noterat attenligt kontrollinjens förslag arbetstagarorganisationer eller arbetstagaresom får ta del av information i samband med ett tilltänkt förvärv ejskall vara underkastade tystnadsplikt (se härom utredningens-s 'lél samt jämför § 37). Attsärskild tystnadsplikt ej erfordras enligt lagen om anställdasstyrelserepresentation ter sig naturligt. Varje styrelseledamot har enligtaktiebolagslagen tystnadsplikt i vissa frågor. I avsaknad av särskild bestämm.elsé i den föreslagnalagen skulle emellertid såväl anställda i arbetstagarorganisation som enskildaarbetstagare ej kunna ställas till ansvar för bruten tystnadsplikt,trots att tystnadsplikt i och för sig är en förutsättning för kontrollinjens förslag. Mot bakgrund härav synesbestämmelsen i § 37 böra omfatta samtliga dem som tagit befattning med ärendet.Vidare bör en eventuell lag om samråd medarbetstagarorganisation föreskriva viss längsta tid inom vilken ärendetskall behandlas. Det är av vikt att frågor av denna typ behandlasskyndsamt. 1981/82:135 236 Tillstånd skäll enligt § 2 kunna vägras om tillståndet skulle vara "oförenligtmed allmänt ''.Denna grund för vägrattillstånd skall jämföras m.ed I916 års lags motsvarande uttryck "väsentligtallmänt intresse". Samfundet anser ej skäl föreligga för att frångå d'en iI916 års lag fastlagda principen att tillstånd skall vägrasendast om ett beviljande skulle strida mot ett "väsentligtallmänt intresse". Bestämmelserna i § 26 och följande angående tillsyn m m har i första handsin betydelse för tillsyn över hur ett verksamhetstillstånd efterföljes. Medhänsyn till att samfundet anser att förvärvstillstånd skallkunna kombinei-as med vissa, internationellt allmänt acceptei-ade regler förettkontrollsubjekts bedrivande av verksamhet anser samfundet det lämpligtatt myndighet övervakar att sådana förelägganden efterföljes. bör utg--r;sådan myndighet och bör ges sådanabefogenheter att samtliga upplysningar erhålles som kan anseserforderliga för kontrollen. Samfundet anser det därför ej varanödvändigt att jämväl skallkunna tillsätta särskild revisor (offentlig revisor) eller särskildsakkunnig (offentlig utredningsman). Vad gäller förslaget om att offentlig revisor skall kunna tillsättas böi noterasatt en auktoriserad revisor enligt aktiebolagslagens bestämmelserhar att bevaka även tredje mans intressen. Enligt brottsförebygganderådets promiemoria (PM 1978:2) skall kretsen av föz-etagsom skall ha auktoriserad revisor utökas. Genom den auktoriserade revisorns fristående ställningtorde skäl - om sålunda föreslagen lagstiftning genomföres -saknas för att tillsätta särskild offentlig revisor. Ej heller ansersamfundet att det bör föreligga möjlighet att utse offentlig utredningsman.Samfundet anser det helt tillfyllest med den möjlighet som för närvarandeföreligger för arbetstagarorganisationer att tillsättastyrelseledam.öter samt statens möjlighet att i vissa bolagtillsätta statlig styrelse-representant. Prop.1981/82:135 237 Regeringen eller Industriverl<:et bör enligtsamfundets mening ha möjlighet att påkalla förhandling m.ed företag som ej följer utfärdadevillkor. Samfundetanser det emellertid vara olämpligt att arbetstagarorganisation skall ha enovillkorlig rätt att påkalla överläggning inför myndigheten. En möjlighet förorganisationen att hemställa om att en överläggning skall hållas föreligger alltid men beslutet om Överläggningenbör fattas av myndigheten. t)verB;ångsbes tämmelserna Vadslutligen gäller övergä.ngsbestämmelserna saknar samfundet anledning kommenteradessa med hänsyn till att de huvudsakligen berörverksamhetstillstånd, som samfundet avstyrker. Samfundet vill dock påpeka attdet inte finns någon definition av vad som avses med uttrycket"driva annan näringsverksam.het". Övergångsbestämmelserna innebär i princip en retroaktivlagstiftning m.ed hänsyn till att tillståndsm.yndigheten ges enovillkorlig rätt att förelägga företag att incm sökaverksamhetstillständ. I det fall den av sa:n-fundet föreslagnalagstiftningen skulle komma till stånd, dvs att kontrollsubjekt i samband med tillstånd ?cr förvärv av företag kanåläggas vissuppförandekod, utgår samfundet ifrån att denna lagstiftning ejgöres retroaktiv. C &ilS§5§C-§DÉiiDSSliDii§D§_r2r§i§5 Samfundethänvisar till kommentarerna under B till §§1,1 och 15 varvidkommentaren till § 21 hänför sig till § 15 i likabehandlingens förslag. D P2ri3§D2:iDS5iiii§D5_r2rl§S Samfundethar på sätt ovan angivits avstyrkt en lagstiftning somskulle innebära en verksamhetskontroll men tillstyrkt enetableringskontroll, i princip innebärande en utvidning av lag.Enligt förhandlingslinjens förslag skall ett 1981/82:135 238 utlandiikontrolleratföretag erhålla nyetableringstillständ för att få påbörja sinverksamhet i landet. Som tidigare angivits har samfundet inte någonprincipiell erinran häremot. Samfundethänvisar till kommentarerna underB till §§ 1, 1, 15, 17 och 22,varvid kommentaren till § 17 hänför sig till §§ 15 och ?1 och kommentaren till § 22 till § 22 i förhandlingslinjensförslag. Liksomför kontrollinjen har bestämmelserna i § 25 och följande i första hand sin betydelse för tillsynöverhur ett eventuellt nyetableringstj.llstånd efterföljes. Den ordning som därvid föreslagitsöverensstämm.eremellertid väl med samfundets uppfattning om. hur ett förvärvstillstånd,kombinci-at med vissa internationellt allmänt accepterade regler, bör kunnakontrolleras. Samfundetansluter sig i princip till de riktlinjer som ligge: till grund för förhandlingslinjensregler i §§ 30-32. Prop.1981/82:135 239 Ettlitet högindustrialiserat land som är starkt beroende avutlandet. De företag som bär upp huvuddelen av industriproduktionen arbetarunder internationellai konkurrensvillkor. Omkring hälften avden totala svenska industriproduktionen exporteras. För nya företageller produkter kan man räkna med en betydligt högreexportandel. Den svenska hemmamarknaden är i sig alltför liten som underlag förkonkurrenskraftig produktion. Utländska företaguppträder pä den svenska marknaden inte endast som konkurrentertill de inhemska företagen. De .är också i mycket stor utsträckning underleverantörer avofta tekniskt avancerade halvfabrikat, komponenter eller system till de svenskaföretagen.