prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — CSN föreslär allstudiemedlens totalbelopp höjs frän av basbeloppet för ell läsårom nio mänader. Förslaget beräknas medföra ell ökat medelsbehov på 122,5 milj.kr. För finansiering av detta föreslår nämnden all besparingar görs på vissaandra områden inom systemet. Nämnden föreslär all dennuvarande regeln om all studiemedel normall kan utgå under högst 16 terminerändras lill högst 12 terminer. CSN förelär beträffandebarnlilläggel dels all sådant inle skall utgå till den som harunderhällsskyldighet gentemot men inle vårdnaden om barn, dels allbarnlilläggel ulgår med halvt belopp lill deltidsstuderande, dels slutligen allbarntillägg skall kunna ulgä t.o.m. den termin under vilken barnet fyller 16 äroch avslutar sina grundskolesludier. De föreslagna förändringarna beräknassammanlagt medföra elt minskat medelsbehov på 17,9 milj. kr. CSN föreslär allstudiestöd inle skall ulgä för rena korrespondenssludier vid statens skola förvuxna i eller Liber/. Undantagsvis bör slöd dock kunnaulgä om del kan konstateras att sökanden pä gmnd av l.ex. handikapp ellerbosättning i glesbygd inle kan få sill utbildningsbehov tillgodosett pä annatsäll. Förslaget beräknas minska utflödet av studiemedel med 14 milj. kr. CSN föreslär alt nyastudiemedel inle skall beviljas så länge obetalda avgifter som förfallit lillbetalning kvarstår eller om återkrav för mer än en termin ärobetalt. De båda föreslagna förändringarna beräknas ge en sammanlagd besparingpå ca 10,8 milj. kr., varav lOmilj. utgör minskal utflöde av nyastudiemedel och 0,8 milj. kr. utgör ökade inbetalningar fill CSN. Vissa fall har förekommitsom ger anledning all misslänka all del inom en del utbildningsområdenförekommer missbruk av studiemedelssystemet. CSN avser all genomföra åtgärdersom syftar till att förhindra oriktigt Prop.1981/82:100 Bilaga 12 612 För att detta skaU kunna ske utantidsutdräkt hemställer CSN om alt nämnden ges ell mera generellt bemyndigandeall genomföra de åtgärder när det gäller studiekonlroll/inlyg som nämnden kan komma all finna nödvändiga. CSN avser all /82 efter samråd med utbildnings-myndigheterna utvärdera effekterna av gällandemerilprövningsregler. CSN föreslår all detfortsättningsvis bör ankomma på nämnden all utfärda fillämpningsföreskrifterför prövningen av sludiemeriter i samband med ansökan om fortsallastudiemedel. Beträffandeåterbetalning av studiemedel föreslär CSN förenklad beräkning avavgiftsunderlaget vid uppskov med studiemedelsavgift. Förenklingen underlättaransöknings- och prövningsförfarandel. Förslaget beräknas medföra eninläktsminskning med . under1982/83. CSN föreslär också ändrade regler för uppskov med sludiemedelsavgift som bl.a. innebärmöjlighet all söka uppskov . Förslaget beräknas inte päverka neltoin-flödet av sludiemedelsavgifler. Vidare föreslårCSN alt en aviseringsavgifl tas ul i samband med återbetalningen avstudiemedel. Trots all förslagenpå siudiemedelsomrädet i årets budgetproposifion präglas av kravet påbesparingar har del genom omprioriteringar skapats utrymme för en viss höjningav studiemedlens totalbelopp. Inledningsvis villjag peka pä att vissa av mig i del föregående förordade åtgärder får lillföljd minskade ulgifler för studiestöd. Pä anslaget Bidrag till kommunalvuxenutbildning m.m. har jag sålunda föreslagit inskränkningar, som jag bedömer kommer allreducera anlalel studerande och därmed ocksåalt minska behovel av studiemedel. Jag beräknar all besparingseffekten häravpå siudiemedelsomrädet blir ca 45 milj. kr. Som jag har redovisat under Vissagemensamma frågor år jag med hänsyn lillbl. a. all mänga gmpper måste avslå från i och för sig berättigadeförbättringar inte beredd alt fullt ul lillslyrka CSN:s förslag om höjtstudiemedelsbelopp. Genom omprioriteringar inom studiestöden finns dock möjlighet till en viss justering avstudiemedlens totalbelopp. De studerande har, trots all studiemedlen har varitanknutna till basbeloppet, fält sinekonomi försämrad lill följd av all kostnaderna för mal och husrum ökat snabbare än studiemedlen. Vidare har de inlefåll del av den allmänna standardhöjningsom skett då studiemedlen infördes. En höjning avtotalbeloppet är också rimlig med hänsyn lill behovet av att öka genomströmningeni högskolan. Detta kan genomföras bara om de studerande ges ekonomiska förutsättningar all bedriva sinastudier på . Jag föreslär således alt studiemedlen forlsällningsvis ulgårmed Prop.1981/82:100 Bilaga 12 613 av basbeloppet för läsår om nio månader.Merkostnaden fill följd av dettaförslag har jag beräknat lill 46 milj. kr. De äldre studerandesom deltar i undervisning på gymnasienivå - inom komvux eller gymnasieskolan - får i viss utsträckning sammaförmåner som de yngre gymnasieeleverna vadavser fria skolmåltider och fria läromedel.Som jag har redovisat under anslaget Studiehjälp m. m. reduceras de återbelalningsplikliga medlen lill18-19-åringar om eleven har sädanaförmåner. Jag anser alt del är rimligt att motsvarande reduktion görs för studerande som är 20 är eller äldre ochdärmed tillhör studiemedelssystemet.Den tekniska lösningen bör enligt min mening bli densamma som för 1819-åringar som haråterbetalningspliktiga medel inom ramen för studiehjälpen. Jag har beräknatall en sådan åtgärd kan minska utflödet av studiemedel med 60 milj. kr. De förslag fillbesparingar som lämnats av CSN finner jag vara väl motiverade. Detillfredsställer önskemålet om all minska statsutgifterna, som delgmndläggande syftet med studiemedlen bibehålls. Jag kan såledesbiträda förslaget om all minska den generella rätten till studiestöd från 16fill 12 terminer. Jag bedömer liksom CSN all studier normall bör räckalill för grundläggande utbildning och fördjupningsstudier. Jag har dä tagithänsyn till all en sådan 12-lerminersgräns i normalfall bör vara tillräcklig ävenför de fall då en studerande på grund av särskilda godtagbara skäl inle har kunnat bedrivastudierna i normal takt. Särskild hänsyn bör dämtöver tas lill studerande iforskamlbildning. Vidare bör del finnas möjlighet all ge dispens för sådanbreddning eller påbyggnad av utbildning som kan bedömas vara värdefull för den enskilde eller samhället. Jag tillstyrker vidareCSN:s förslag om alt barnfillägg vid deltidsstudier skall utgå medendast halva beloppet och om att barnlillägg skall utgå för elev som fyllt 16 åroch går kvar i gmndskolan eller motsvarande skolform. CSN föreslår altstuderande som är älerbelalningsskyldig, men som missköter återbetalningarna,inle skall beviljas yllerligare slöd. Förslaget gmndar sig på en undersökning avstuderande som inle betalar sina studiemedelsavgifter. F. n. finns inle någon möjlighet allhindra att sädana personer beviljas studiemedel. CSN föreslår vidare alt de somhar obetalda återkrav motsvarande mer än en termins studiemedel skall utestängas frånmöjlighetenatt få nya studiemedel lill dess alt skulden är reglerad. Förslaget innebär attansökan om studiemedel frän en studerande som inle har betalat sin avgift ellerreglerat sitt återkrav skall avslås. När den studerande har betaltbeloppet i fråga kan han på nytt ansöka om studiemedel. Han kan då beviljasstudiemedel för den aktuella lidsperioden, dvs. också för sådan förfluten tidför vilken inte ansökningsfiden har utgått. Jag finner CSN:s förslag välavvägda och tillstyrker all studieslödslagen ändras i huvudsak enliglförslaget. Bestämmelsen vad avser ej reglerad återkrävs- Prop.1981/82:100 Bilaga 12 614 fodran bör dock preciseras till all avse studiemedelunder ett kalenderhalvår. CSN föreslår alt den renabrevundervisningen vid statens skola för vuxnaoch vid Liber/i fortsättningen undantas från rätt lillstudiemedel. Den varvade undervisningen skall enligl förslaget även fortsättningsvisvara sludiemedelsberälligande. Även i andra fall föreslås studiemedel kunna utgå om det finns synnerliga skälhärför. Jag delar CSN:suppfattning när del gäller studiestöd för deltagare i brevundervisningen.CSN har visat all brevundervisningen i högre grad än övriga studieformeranvänds av personer som missbmkar studiemedelssystemet. Svårigheten alleffektivt kontrollera att de som deltar i brevundervisningen verkligenbedriver studier och all göra en lillförlillig kunskapskontroll bidrar lill att möjliggöramissbmkel. Jag har vidaregrundat mitt ställningstagande på del faktum all den rena brevundervisningen lill övervägande delkan hänföras lill fritidssludier. Del tordeendast i undanlagsfall förekomma att någon på bedriver studier i denna form och för dessa är beroende avstudiemedel. För vissa handikappadestuderande och för studerande i glesbygd kan undanlagsvis sådana behovföreligga. Vidare kan del finnas enstaka fall där den studerande av olika skälär hänvisad lill brevstudier, om han över huvud tagel skall kunna studera. Dendispensmöjlighel som CSN föreslår från den generella bestämmelsen bör enligt min mening vara tillräcklig för atttillgodose dessa gmpper. Jag tillstyrker säledes CSN:s förslag om allundanta det stora flertalet deltagare ibrevundervisningen frän rätt lill studiemedel och avser all återkomma tillregeringen med förslag med denna innebörd. CSN har föreslagitall bestämmelserna för sludiekonlroll ändras. Förslagen avser all ge möjlighetall anpassa formerna för sludiekontrollen lill de olikautbildningarnas särart. Vissa utbildningar har erfarenhetsmässigt myckel lågavbroltsfrekvens. Del gäller l.ex. sjuksköleskeulbildning och förskollärarulbildning. Inom sådana utbildningaranser CSN all del bör räcka med all läroanstalten utfärdar intyg införterminens andra utbetalning, medanden första utbetalningen bör kunna göras på basis av elevens egenförsäkran. På utbildningar medell stort inslag av självstudier och hög avbroltsfrekvens anser däremotCSN all kontrollen bör skärpas. Inför den andra utbetalningen under terminen skall denstuderande enligl nuvarande regler själv intyga all han studerar. Något intygfrån läroanstalten fordras ej. Den studerande kan dä frestas alt försäkra all han bedriverstudier för alt få ul studiemedlen, trots att han i verkligheten har avbrutitsina studier. CSN anser motden bakgrunden all nämden bör få möjlighet all begära intyg från läroanstalterna även inför terminens andrautbetalning nar del gäller utbildningar av detta slag. 1 ell läge där delär angelägel alt hushålla med resurserna, anser jag all del är särskilt väsentligt all förhindraalt studiemedel betalas ul oberälli- 1981/82:100 Bilaga 12 615 Jag delar därför CSN:s uppfattning allsludiekontrollen kan behöva skärpas pä vissa punkter. Detta ligger också i destuderandes intresse, då ju medlen måste återbetalas, ofta genom återkrav isamband med ansökan om nyamedel. I de utbildningardär de studerande har nära och regelbundna kontakter med läroanstalten anserjag, liksom CSN, att kontrollen kan utformas annorlunda än vad som f. n. är fallet.De förslag som CSN för fram innebär en lämplig avvägning mellan kraven påkontroll av all den studerande som uppbär studiemedel bedriver studier och på alt systemetskall kunna förenklas ochlöpa smidigt. Jag avser alt iannat sammanhang återkomma till regeringen med förslag som ger CSN möjlighet allgöra sludiekontrollen på ell mer flexibelt säll än f.n. Enligl 4 kap. 6§studieslödslagen skall studiemedel för fortsatta studier beviljas med hänsyntagen lill den studerandes tidigare studieresuhal. Studiemedel utgårom det kan antas att den studerande kan komma att avsluta sina studier i normal lid. CSN anför alt dekrav pä studieresultat som nämnden f. n. tillämpar inle lar tillräcklig hänsynlill de förändringar som skett inom högskolan. bör poängkravenkunna skärpas något med hänsyn till de nya förhållandena. Jag ulgår från altCSN gör en sådan anpassning av tillämpningen av bestämmelserna till förändringar påutbildningsområdet. Jag övergår nu fill frågor om återkrav och återbetalning. CSN har föreslagitvissa regelförändringar som syftar lill all förenkla reglerna i sambandmed ansökan om uppskov med betalning av sludiemedelsavgift. Nämnden föreslårsäledes att uppskov skall kunna sökas frän avgiflsårelsbörjan tills indrivningsliden hos kronofogdemyndigheten upphör den 30 novembertredje året efter avgiftsårel, alt skyldighet all anmäla inkomslförändringar som påverkaruppskovsbeslulel införs och all beräkningen av avgiflsunderiagel förenklas. Del senare förslaget innebäratt hänsyn lill makes förmögenhet slopas, all tillägg till makeslaxerade inkomsl inle skall göras för underskoll i förvärvskälla och altbarnavdrag vid beräkning av avgiflsunderiagel endast får göras från egeninkomst. Del är enligl minmening väsentligt att reglerna för ansökan om uppskov förenklas.Förslagen från CSN medför fördelar för den enskilde, somadministrationen av återbetalningen väsentligt underlättas. Jag förordar därför att förslagen genomförs. I föregående årsbudgetproposition anmälde jag min avsikt all göra en översyn av de avgifter somkan las ul i samband med återbetalningen av studiemedel. De avgifter som f. n.är aktuella är tilläggsavgift och pämin-nelseavgifl. Prop.1981/82:100 Bilaga 12 616 Tilläggsavgiften förkvarstående avgift är f. n. för varje hel krona som den studerandeskall betala i form av kvarstående avgift. Tilläggsavgiften las ul pä sådanakvarstående avgifter, som utgör skillnaden mellan den preliminärt debiteradeavgiften och den slutliga avgiften, säledes enbart för de studerande som begärt -och fått - uppskov med hela eller del av sludiemedelsavgiften. Med de förslag lillförenklingar i uppskovsprövningen,som jag har lämnat i det föregående, kommer anlalel fall där kvarstående avgift kan ifrågakomma all sjunkakraftigt. Påminnelseavgiftenhärtill syfte att täcka bl. a. de administrativa kostnaderna för att sändaul päminnelseavier lill de ålerbelalningsskyldiga som inle fullgör sin återbetalning i lid.Förekomsten av en avgift kan vidare tjänasom elt incitament för de återbetalningsskyldiga all betala in sina avgifter i rätt tid. Jag anmälde i föregående ärsbudgetproposition all jag avsåg attföreslå regeringen all höja påminnelseavgiften. Regeringen har förordnal om en sådan höjning fr. o. m. den 1januari 1982. Utöver de i det föregåenderedovisade avgifterna har CSN föreslagit att en aviseringsavgifl införs, som uttas isamband med all sludiemedelsavgiftenför resp. period aviseras, vilket sker . Genomgången avavgifter i ålerbelalningssystemel visar enligl min mening alt det inle finnsanledning all förändra tilläggsavgiften. Huruvida päminnelseavgiftenbör ändras ankommer pä regeringen alt avgöra. Jag är beredd atttillstyrka CSN:s förslag om att införa en aviseringsavgifl som las ul vidvarje aviseringstillfälle. Det bör ankomma på regeringen all utfärda närmare betämmelser om dennaavgift. Enligt 8 kap. 15 §justeras den återbelalningsskyldiges skuld med ell regleringstal.Detta består antingen av elt garanlilal som regeringen fastställer, eller avelt tal som motsvarar prisutvecklingen för året. Enligl regeln skall detlägsta av de båda talen användas. Delta har medfört att del av regeringen fastställda garantilalelhar kommit all användas . Sedan systemetinfördes har garantilalel varit 1,032, dvs. skulden har justerats med 3,. När detta tal fastställdes var statens normal-läneränta - med vilkengaranfitalet jämfördes - . Denna ränta, som benämns statens ufiåningsränla, uppgår f. n. till 10,. Regeringenhöjde genomensärskild förordning (1981:1131) garantilalel fr. o. m. den 1 januari1982 lill 1,042. Jag beräknar attbesparingseffekten av alt införa en aviseringsavgifl och av alt höja garanfitalet uppgår lill 16milj. Vissa av de förslagsom jag nu har lagt fram kräver ändringar i 4 kap. studieslödslagen,nämligen, såvitt avser minskningen av antalet terminer under vilkastudiemedel kan utgå, i 8 §, såvitt avser sludiemedelsbeloppels storlek, i 13och 24§§, såvitt avser ändringar i rätten till barntillägg, i 14 § och såvitt avserreduktion av studiemedel, i 22 §. Vad jag har föreslagit om inskränkningar i rätten lill studiemedelför den som inle har skött sina Prop.1981/82:100 Bilaga 12 617 återbetalningar eller underlåtit all återbetalaåterkrävda studiemedel förutsätter all vissa nya bestämmelser las in istudieslödslagen. Dessa bör las in i en ny paragraf, 4 kap. 7 a §. Vidare har jag i detföregående lagt fram olika förslag som berör bestämmelserna om återbetalning i 8kap. Sålunda bör den föreslagna aviseringsavgiflen förasin i 13, 64, 74, 76, 84 §§. Vidare bör 31, 32 och 34 §§ ändras i anledning avmina förslag om att hänsyn inle skall tas lill makes taxerade inkomsl ochall barnavdrag endast får göras frän egen inkomsl. Slutligen förutsätter minaförslag om nya uppskovsregleratt 39 och 43 §§ ändras. De nyabestämmelserna bör vad avser 8 kap. träda i kraft den och i övrigt . Jag återkommer medförslag lill ändring av studieslödslagen under anslaget Vuxenstudiestöd m.m. Jag hemställer alt regeringen föreslår att för /83 anvisa ell förslagsanslag av . 1980/81 Utgift 556617251 1981/82 Anslag 544100000 1982/83 Förslag 614200000 Från anslagetbestrids utgifier för timsludieslöd, dagsludieslöd och särskillvuxenstudiestöd i form av vuxensludiebidrag enligl studieslödslagen (1973: 349,omlryckl 1981:579) 5, 6 och 7 kap. Från anslaget bestrids också kostnader för statsbidrag till uppsökandeverksamhet på arbetsplatser, m, m. enliglförordningen (1980:483) därom. Vidare bestrids från anslaget kostnader för bidrag till centrala fackligaorganisationer för planering av uppsökandeverksamhet och grundläggande utbildning av fackliga studieorganisatörer. Utgifterna underanslaget läcks genom medel från vuxenulbildningsav-giften. Vuxenutbildningsavgiftenär f.n. 0,av dentotala lönesumman. Inkomsterna från vuxenulbildningsavgifien för budgetåret1982/83 beräknas lill 708milj. Prop.1981/82:100 Bilaga 12 Bidrag för uppsökande verksamhet Utbildning av studieorganisatörer, m. m. för handläggning av vuxenstudiestöd Efterfråganpå särskilt vuxenstudieslöd är betydligt större än tillgäng liga slöd. Anlalel ansökningar som måste avslås ökar för varje är. () föreslär därför all antalet slöd ökar från 15500 lill 16575. Sedan resurser avsattsför studerande vid yrkesleknisk högsko leutbildning bör resterande slödenligl CSN:s mening i likhet med vad som gäller f. n. fördelas ungefär likamellan studerande på gmndskole- och gymnasieskolenivå. CSN räknar med allvuxensludiebidragel under bud /83 kommer all utgå medsamma belopp som f. n. Medelsbeho vet för /83 kandärför beräknas lill 389,3 milj. kr., vilket är en ökning i förhållande till vad som anslagits för /82 med 20,3 milj. kr. Medelsbehovel föråterbelalningsplikliga studiemedel lill dem som beviljas vuxensludiebidrag beräknar CSNlill 111 milj. kr., vilket är en ökning i förhållande fill /82 med 30 milj. kr. (Belastaranslaget Studiemedel m.m.). I likhet med vad somföreslagils under anslaget Studiemedel m.m. bör inte heller särskill vuxenstudieslödulgä för rena brevsludier vid statens skola för vuxna i eller förkorrespondenssludier vid Liber/ . På samma sätt somföreslagils beträffande studiemedel bör inte heller särskill vuxenstudieslödulgä för lid under vilken studerande genomgår militär grundutbildning för kvinnoreller utbildning lill reservofficer. En kvinna som avell kalenderår genomgått militär grundutbildning bör fä jämställa sådant år medkalenderår för vilket pensionspoängtillgodoräknas. Medhänsyn lill all de resurser somanslagils för timstudiestöd inle nägol budgetår utnyttjats fullt ulföreslår CSN all antalet slöd för budget /83 minskas frän 25000 fill 22500. När del gäller limstudieslödels storiek upprepar CSN nusitl förslag frän Prop.1981/82:100 Bilaga 12 619 tidigare och föreslär en uppräkning frän . Medelsbehovel för /83 kan med dessaförändringar beräknas till 77 milj. kr., vilket är en ökning i förhällandefill /82 med 2,7 milj. kr. Efterfråganpå dagsludieslöd är stor. CSN föreslår alt anlalel slöd bibehålls på nuvarande nivå, dvs.14900. CSN föreslår vidare all dagslu- diestödels inkomslbidrag höjs frän . och inlernatbidraget från . tifi 180 kr.Medelsbehovel kan beräknas fill 73 milj. kr., vilket är en ökning i förhållande /82 med 7,2 milj. kr. CSN föreslår vidare när del gällerdagsludieslödel, all inkomslbidrag börkunna utgå också lill studerande som förlorar ersättning från arbetslöshetskassa eller kontant arbetsmarknadsstöd pågrund av att de deltar i en samverkanskurs vid folkhögskola. Vidare föreslår CSNall del bör vara möjligt alt bevilja dagsludieslöd lill ledsagare(motsvarande) ål handikappade studerande i de fall sådan hjälp ärnödvändig och inte kan erhållas på annat säll. CSN föreslårslutligen en begränsning av den typ av kurser vid folkhögskola för vilkadagsludieslöd kan ulgä. föreslås all efter samråd med CSN fåbemyndigande att fastställa för vilka kurser dagsludieslöd skall kunna utgå. CSNföreslär alt för uppsökande verksamhet på arbetsplatser anvisas oförändrat 26 milj. kr. under budgetåret1982/83. CSNföreslår all för planering m. m. av uppsökande verksamhet och utbildning avfackliga studieorganisatörer anvisas oförändrat 9 milj. kr. för /83. Landsorganisationeni (LO) och () har i en gemensamskrivelse lämnat synpunkter på bidraget lill löntagarorganisationernas centralakursverksamhet och vuxenutbild-ningsavgiflensdisposition. har i en skrivelse hemställt om att organisationen skall fä sökadagsludieslödens internalbidrag kollektivt samt i övrigt hemställt all frågorrörande uppsökande verksamhet på arbetsplatser, bidragsfördelande myndigheter ochvuxenulbildningsnämndernas sammansättning skall bli föremål för belysning ochunderhandsdiskussion. () har i en skrivelse hemställt om att bli berättigade allsöka medel för planering av uppsökande verksamhet och för grundläggande utbildning avstudieorganisatörer. Vuxenulbildningsnämndeni har i en skrivelse hemställt om särskilda resurser för statsbidrag lilluppsökande verksamhet på arbetsplatserom 1 milj. kr. för /83 saml för särskill vuxenstudieslöd om 10 milj. kr. för budgetåren 1982/83och 1983/84 i samband med särskildainsatser i . I en särskild skrivelse lämnar Öresunds-varvels utbildningsgrupp sitt slöd lillvuxenulbildningsnämndens hemställan.Utbildningsgruppens skrivelse år även undertecknad av ,och vid varvet. Prop.1981/82:100 Bilaga 12 620 Vuxenulbildningsavgifienär 0,av den totala lönesumman. Jag beräknar inkomsterna från vuxenulbildningsavgifien till703 milj. kr. för /83. Härutöver skallresultatet av slulregleringen av vuxenulbildningsavgifien för budgetåret1980/81 beaktas vid beräkningen av den tillgängliga summan /83. Slulregleringen ger ett överskoll pä 84 milj. kr. Föregående budgetåranvändes enligl beslut i anledning av proposition 1980/81:20 om besparingar istatsverksamheten m. m. 70 milj. kr. av de medel som flyter in fränvuxenulbildningsavgifien lill all finansiera anslaget Bidrag tillfolkbildning. Jag föreslår nu att yllerligare 25 milj. kr. av medlen frånvuxenulbildningsavgifien i besparingssyfte överförs lill folkbildningsanslagel. Somjag haranfört i mitt inledande avsnitt under littera G förordar jag också allanslaget Bidrag lill viss central kursverksamhet i fortsättningen finansieras via medel frånvuxenulbildningsavgifien. Kostnaden härför beräknarjag till 27 milj. kr. Kostnaderna föradministrationen av stöden uppgår lill 20,4 milj. kr. Dämlöver ulgår ersättning lillriksförsäkringsverket med 7,4 milj. kr. I likhetmed föregående budgetär förordar jag att timersättningen vid grundutbildningför förvärvsarbetande vuxna finansieras med medel frän vuxenulbildningsavgifien. Kostnaden härför beräknarjagfill 23 milj. kr. under anslaget Timersättning vid gmndulbildning för vuxna. Utrymmet förvuxenstudiestöd samt uppsökande verksamhet på arbetsplatser blir medhänsyn fill nämnda ulgifler 614,2 milj. kr. Jag förordar enökning av antalet vuxenstudieslöd för längre studier. Beräknat efter anlalelheltidsstuderande som skall kunna få stödet bör utrymme finnas för ca 18400helårsplalser jämfört med f.n. ca 15 500. Kostnaden beräknas fill 438,7milj.