prop · G503182 · 1981-12-31 00:00:00 — Regeringenkan förordna att affärsbank, sparbank eller föreningsbank som inte följerbestämmelserna i denna lag eller med stöd av lagen meddelade föreskrifter intelängre skall få ta emot medel på skogskonto eller skogsskadekonto. Denna lag träder i kraft och tillämpasförsta gången vid taxering. 8 Senaste lydelse 1979:501, '> Senaste lydelse1979:501. 1981/82:182 13 Lag omändring i lagen (1981:342) om extra avdrag för vissa Härigenom föreskrivs att 2 § lagen (1981:342) om extraavdrag för vissa skogsuttag skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2§ Det extra avdraget utgör summan av a) avköpeskillingen för skog som har avyttrats genom upplåtelse av avverkningsrätt, b) avköpeskillingen för avyttrade skogsprodukter samt c) avsaluvärdet av skogsprodukter som har tagits ut för förädling i egen rörelse. Avdrag beräknas dock endast på Avdrag beräknas dock endast på sådaninläkt som hänför sig till tiden sådan intäktsom hänför sig till tiden 30 juni 30 juni Denna lag träder i kraft dagen efter den dag, då lagenenligt uppgift på den har utkommit från trycket i . Prop.1981/82:182 14 Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden , , , , Åsling, Söder, , ,, , , , , Elmstedt, Tilländer, Ahrland, Proposition om ändrade regler för skogskonto, m. m. har avverkningarna inom skogsbruketsjunkit kraftigt jämfört med av 1960-talel och 1970-lalets förstahälft. Detta har lett lill att skogsindustrin inle har fått virke så all induslrikapacilelenhar kunnat utnyttjas i den utsträckning som marknadsförutsättningarna har medgett.Mot denna bakgrund har virkesförsörjningsutredningen' haft till uppgift attanalysera orsakerna till de förhållandevis låga avverkningarna samt att kommamed förslag till åtgärder för att stimulera utbudet av virkesråvara. Ibetänkandet (SOU 1981:81) Skogsindustrins virkesförsörjning har utredningenredovisat resultatet av sitt arbete. I en till mig tidigare överlämnadskrivelse har utredningen vidare föreslagit ändrade beskattningsregler vid skogsultagmed anledning av skador på skog. Utredningen föreslår ökat stöd till skogsbruket samtändringar i skogsvärdslagstiftningen och i lagstiftningen på skatteområdet.Frågan om ökal statligt stöd behandlades av under hösten 1981.Riksdagens beslut innebar bl. a. att ramarna för bidrag till skogsodling efteravverkning av lågproducerande bestånd, till skogsbruksplaner och tillöversiktliga skogsinventeringar ökades (prop. 1981/82:30 bil. 5, JoU1981/82:8, rskr 1981/ 82:29). ' Ledamöter: generaldirektören , ordförande,riksdagsmännen , lantbrukaren Per Stjernströmsamt verkställande direktören . Prop.1981/82:182 15 Till protokollet i detta ärende bör fogas dels ensammanfattning av utredningens betänkande beträffande åtgärder inomskatteområdet som bilaga 1, dels utredningens lagförslag på skatteområdet sombilaga 2, dels skrivelsen med förslag till ändrade beskattningsregler vidskogsuttag med anledning av skador på skog som bilaga 3. Beträffande nuvarande skogsbeskattningsregler samtutredningens närmare överväganden hänvisas till betänkandet och den särskildaskrivelsen. Betänkandet och skrivelsen har remissbehandlats. En inom budgetdepartementelupprättad förteckning över remissinstanserna och en sammanställning avremissyttrandena till den del de berör budgetdeparlemenlets sakområde bör fogastill protokollet som bilaga 4. I det följande behandlar jag - efler samråd med chefernaför jordbruks-och industridepartementen - de förslag till ändringar påskatteområdet som virkesförsörjningsutredningen har lagt fram. Jag tar vidareupp en fråga rörande övergångsbestämmelserna till omläggning avskogsbeskattningen (prop. 1978/79:204, SkU 1978/79:54, rskr 1978/79:392, SFS1979:500). Som förutskickades i årets budgetproposition (prop. 1981/82:100 bil.13 s. 54) lägger jag slutligen fram förslag om förkortning av tiden för denrätt till extra avdrag för vissa skogsuttag som fysiska personer, dödsbon ochfamiljestiftelser har vid laxeringar (SFS 1981:342). 2 Föredragandens överväganden 2.1 Allmänna synpunkter För utbudet av virkesråvara spelar - särskilt vad gällerdet enskilda skogsbruket - skattereglernas utformning en central roll. Ihuvudsak är skogsbeskattningen reglerad genom bestämmelserna om beräkning avinkomst av jordbruksfastighet i 21-23 §§ kommunalskattelagen (1928:370), KL.Bestämmelserna tillämpas även vid den statliga inkomstbeskattningen på grund avdirekt hänvisning i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt. Dessutom finnsvissa fristående författningar som är av betydelse för skogsbeskatlningen. Denviktigaste är skogskontolagen (1954:142). Deallmänna reglerna för beskattning av näringsverksamhet gäller också förskogsbrukels del. Som intäkt hänförs allt vad av fastighet, som har taxeratssåsom jordbruksfastighet, kommit ägaren eller brukaren lill godo vidfaslighetens utnyttjande för skogshantering. Från bruttointäkten får avdraggöras för driftkostnader. Redovisningen skall ske enligt bokförings-mässigagrunder. Vid beräkning av nettointäkten skall därför hänsyn tas lill lager,varufordringar, varuskulder o, d. De möjligheter till konsolidering ochinkomstutjämning som allmänt står till näringsidkares förfogande-lagernedskrivning, resultatutjämningsfond, allmän investeringsreserv m, m, -gäller också för skogsägare. Prop.1981/82:182 16 Förutom de allmänna regler som gäller vid beräkning avinkomst av näringsverksamhet finns det åtskilliga specialbeslämmelser somdirekt tar sikte på beskattningen av skogsinkomster. Det är dessaspecialbestämmelser som brukar sammanfattas under beteckningenskogsbeskattning, I första hand avses därmed de regler som syftar lill attundanta uttag av skogskapitalet från beskattning, de s, k, skogsavdragsreglerna.Till skogsbeskattningen hör också skogskontolagsliftningen, Genom att sätta inmedel på särskilda bankkonton (skogskonton) kan en enskild skogsägare få uppskovmed beskattningen till dess medlen las ut från kontot. Som jag nämnt reformerades skogsavdragsreglerna år1979, kunde avdrag på grund av avverkningar iprincip medges endast om och i den mån skogsägaren kunde visa att avverkningenmedfört en förrådsminskning eller att del verkliga värdet på skogen efleravverkningen understeg skogens skattemässiga restvärde. Att uppskatta volymeneller värdet på skogen var emellertid ofta ytterst svårt.Vid tillämpning av de nya reglerna undviks värderingsproblem av detta slag.Beräkningen av avdrag baseras i stället på beskattningsårets intäkter på grundav avyttring av skog. Avdrag kan normall medges med ett belopp motsvarandehögst av summan av beskattningsårels intäkter till följd av rotpostförsäljningoch högst av intäkterna till följd av försäljning eller uttag av skogsprodukter.Har fysisk person förvärvat en fastighet höjs dock. såvida förvärvet medförtmer ändamålsenliga brukningsenheter (rationaliseringsförvärv), avdragsnivånunder viss lid till del dubbla. Avdrag kan således i dessa fall medges med ettbelopp motsvarande hela intäkten till följd av en rotpostförsäljning och medhögst av intäkten till följd av försäljning eller uttag av skogsprodukter. Det sammanlagda avdragsbeloppet får,såvitt gäller fysiska personers skogsinnehav, uppgå till högst av skogensanskaffningsvärde. För juridiska personer är avdragsutrymmet begränsat till av anskaffningsvärdet. Med anskaffningsvärde avses i princip den del avvederlaget för en skogsfastighet som kan anses belöpa på skog och skogsmark.Den som förvärvat en skogsfastighet genom arv, gåva eller annat benefikt fånghar samma möjligheter till avdrag som den tidigare ägaren skulle ha haft omdenne alltjämt hade innehaft fasligheten. De nya reglerna gäller i princip fr. o. m. I propositionen om omläggningen av skogsbeskattningenframhöll föredragande departementschefen att förslagen till stor del endasthade karaktär av en teknisk översyn av de tidigare reglerna och att det därförvar motiverat att ta ställning till frågan om behov förelåg av en mergrundläggande utredning rörande beskattning av skogsbruk. Enligtdepartementschefen talade flera skäl för att en sådan utredning borde kommatill stånd (prop. 1978/79:204 s, 48), Uppgiften att undersöka om del finnsförutsättningar för ett helt annorlunda skogsskattesystem kom att åligga virkesförsörjningsutredningen. Mot bakgrund av den förhållandevis låga 1981/82:182 17 awerkningsnivån i skogsbruket blev del en huvuduppgift fördenna utredning att analysera orsakerna till de låga avverkningarna samt attkomma med förslag till åtgärder för att påverka utbudet av virkesråvara, Iutredningsuppdraget har ingått bl, a. att undersöka behovet av ändringar ibeskattningsreglerna. Utredningen har prövat möjligheterna att lägga ombeskattningen för att få ett generellt ekonomiskt styrmedel med vilketavverkningarna kan påverkas, Utredriingen har dock funnit alt de modeller somdärvid diskuterats är förenade med betydande ölägenheter. Del gäller framförallt en definitiv schablonbeskattning av finsk modell som enligt utredningensbedömning inte kan genomföras i under det närmaste decenniet.Huvudskälet är att det f. n. saknas sådana uppgifter om de enskildafastigheterna som krävs för all schablonbeskattningen skall ge ett acceptabeltutslag med hänsyn till de faktiska avverkningsmöjligheterna. Därutöver ärsystemet förknippat med en rad olägenheter av principiell och teknisk natur. Utredningen har prövat också andra modeller med inslag avschablonbeskattning. Den preliminära skogsbeskattningen bygger på attskogsägaren beskattas för en viss schablonintäkt, ett preliminärtbelopp, som skall beräknas med utgångspunkt i avverkningsmöjlighetema. Depreliminära beloppen skall sedan få fillgodoräknas när avverkningsinkomsterinflyter. Även ett annat system, den särskilda skogsskatten, är utformat så attskogsägare, som inte redovisar någon skogsinkomst, träffas av en årligbeskattning. Till skillnad från den preliminära skogsbeskatlningen skall densärskilda skogsskatten vara definitiv. Någon avräkning mot senare avverkningsinkomsterskall således inte förekomma. För fastigheter som är så små att avverkning börske endast förutsätts att skogskontot används för attundgå negativa effekter av den särskilda skogsskatten. Utredningen haremellertid funnit att även dessa båda system skulle medföra stora problem vidtillämpningen. Enligt de nu beskrivna schablorimeloderna beräknas denskattepliktiga inkomsten inte alls eller bara delvis på grundval av faktiskainkomster och utgifter. Utredningen har också diskuterat att behålla detnuvarande systemet för inkomstberäkningen och i stället söka styra virkesulbudetmed avgifter och bidrag. Utredningen erinrar i detta sammanhang om betänkandet(SOU 1973:14) Mål och medel i skogspolitiken. I delta betänkande föreslogs ettgenerellt statligt stöd för alt stimulera återväxtåtgärder ochproduktionsfrämjande åtgärder under primärproduktionssladiel fram t, o, m,röjning. Förslaget innehöll vidare en avgift på innehav av skogsmark. Avgiftenskulle utgå med ett bestämt årligt belopp per hektar. Den aktivitet man iförsta hand ville påverka var en kombination av slutavverkning och återväxtåtgärder. Enligt virkesförsörjningsutredningen medför det beskrivnaavgifts- och bidragssystemet sådana principiella och tekniska komplikationeratt del inle 2 1981/82. 1981/82:182 18 En variant av det systemet innebär altfinansieringen sker med höjd skogsvårdsavgift. Enligt utredningen är dettasyslem visserligen något enklare. Utredningen pekar dock på att det uppkommerolämpliga omfördelningseffekler genom all de aktiva skogsägarna via avgiftenfår stödja de passiva skogsägarna. Då utredningen har ansett det myckel vanskligt alt bedömaeffekterna av de angivna typerna av generella ekonomiska styrmedel har denstannat för att inte föreslå någon sådan åtgärd. Enligt utredningen finns delt. o. m. risk för att det kommer fram mindre virke om samhällel ställer krav påviss inläkt från skogsbruket. Inläklskravet kan exempelvis komma atttillgodoses genom att skogsägaren tar ul en mindre kvantitet i de bästabestånden i stället för att gallra eller slutavverka de sämsta bestånden.Utredningen pekar också på att de redan genomförda höjningarna avtaxeringsvärdena och skogsvårdsavgiften ökat den ekonomiska pressen på depassiva skogsägarna. Utredningen har av tidsskäl inte analyserat effekterna av1979 års omläggning av skogsbeskatlningen. Beträffande de nya reglerna omskogsavdrag ifrågasätts dock om dessa mera långsiktigt står i samklang medriktlinjerna för skogspolitiken. Utredningen anser att del valda avdragsutrymmetär tilltaget så alt ett maximalt utnyttjande i många fall förutsätter ennedgång av virkesförrådet som skogsvårdslagen inle medger. Denna konfliktmellan beskattningsreglerna och skogsvårdslagen är enligt utredningen inte fillfredsställande.För att förhindra att planerade avverkningar skjuts på framliden anserutredningen dock alt en omprövning av de gällande reglerna bör anslå till dessatt den av :regeringen aviserade marginalskattereformen har genomförts. Enligt utredningens bedömning skulle en sänkning avmarginalskatterna bidra till att öka avverkningsbenägenhelen. I avvaktan på enmarginalskal-tereform är det enligt utredningen särskilt angeläget alt ökamöjligheterna till skattemässig inkomstutjämning av skogsinkomsterna. Mot denbakgrunden föreslår utredningen en utvidgad insättningsrätt på skogskonto. Uppskovmed beskattningen skall således medges för hela köpeskillingen för såldarotposter och av köpeskillingen för avyttrade skogsprodukter. Dennadel av utredningsförslaget har redan föranleti lagstiftning (prop. 1981/82:30bil. 4, SkU 1981/82:8, rskr 1981/82:14, SFS 1981:998). I fråga om skogskontotföreslår utredningen vidare att en överlåtare skall få behålla sitt skogskontovid överlåtelse av fastigheten. Ett annat förslag som gäller skogskontotinnebär att löpfiden förlängs från tio till då insättning på kontotavser medel som uppburils vid avverkning på grund av skador på skogen. I frågaom skogsvägar föreslår utredningen en utvidgad avskrivningsrätt. Hela utgiftenskall således få skrivas av medan f. n. får skrivas av årligenav ett belopp som motsvarar av anskaffningsvärdet. Utredningen föreslårslutligen att utgifter för all dikning som främjar skogsbruket skall få dras avomedelbart. Vid remissbehandhngen har ingen remissinstans förordat attnågon av de 1981/82:182 19 alternativa beskaltningsmodeller som utredningen har tagitupp skall införas . Ett antal remissinstanser anser dock aft dessabeskattningsmodeller bör bli föremål för ytterligare utredning. Vidare anslutersig några remissinstanser, bl. a. LO och TCO, till två av utredningensreservanters uppfattning alt ett avgifts- och stödsystem bör införas. Stödet,som skall utgå i form av bidrag till återväxtkoslnader och produktionsfrämjandeåtgärder, skall finansieras med en höjd skogsvårdsavgift. anseralt frågan om ett sådant system bör utredas. För egendel får jag anföra följande. Lönsamheten är av grundläggande betydelse förolika skogsägares benägenhet att avverka skog. Om det ekonomiska utbytet ärdåligt eller om avverkningen går med förlust får man räkna med alt skogsägarensbenägenhet att avverka minskar, I skogsägarens kalkyl betraktas vanligen återväxlkostnadernasom en kostnad direkt förknippad med avverkningen. Vidare torde de högamarginalskatterna påverka många skogsägares beslut i awerkningsfrågor. För deskogsägare som är pensionärer eller har sin sysselsättning förlagd till andranäringar än skogsbruk blir intäkterna från skogsavverkningar extrainkomster.Marginal-skatteeffekter i kombinafion med en stark inflationstakt kan därför fåtill konsekvens att avverkning ter sig som ekonomiskt ofördelaktigt jämfört medatt låta skogen stå kvar, har mot denna bakgrundbeskrivit och analyserat alternativa beskatlningsrnodeller och avgifts- ochbidragssystem vars syfte skulle vara bl, a, alt motverka marginalskatternasavverknings-hämmande effekter. Gemensamt för dessa syslem är all de bryter moten grundläggande princip i del svenska skattesystemet. Detta bygger nämligen påprincipen att det är den skatlskyldiges förmåga att erlägga skatt som skallvara avgörande för skatteuttagets storlek (förmågeprincipen). Förmågeprincipenanses innebära bl. a. att den skattskyldige skall beskattas för realiserade -men inle för orealiserade - vinster. Skogsbeskattningen är uppbyggd efler dennaprincip. Detta gäller också annan näringsverksamhet, t. ex. jordbruk ochrörelse. Flera principiella skäl talar därför emot att ändra grunderna för dennuvarande skogsbeskatlningen. I jämförelse med de regler som gällde årsomläggning av skogsbeskattningen är de nya reglerna enklare att förslå ochtillämpa. De syslem som utredningen har diskuterat medför å andra sidan storaproblem vid tillämpningen. Därfill kommer att det, som utredningen har uttalat,är svårt all bedöma effekterna av dessa styrmedel och att del finns risk föratt effekten blir alt det kommer fram mindre virke om samhället ställer krav påviss intäkt från skogsbruket. Motbakgrund av det anförda anser jag att det inte finns anledning all göra någraprincipiella ändringar i del nuvarande skogsbeskatlningssyslemet. a. att de nuvarande reglerna om skogsavdrag bör behållas. Jag delar ocksåutredningens uppfattning alt en sänkning av marginalskatterna kan antas ledatill ökade avverkningar. Jag vill i detta sammanhang Prop.1981/82:182 20 erinra om att regeringen har beslutat inhämtalagrådets yttrande över ell förslag lill en skattereform som innebär enpåtaglig sänkning av marginalskatterna. Reformen skall genomföras under tre årmed början . När reformen är fullt genomförd skall huvuddelenav de helfidsarbetande ha en marginalskatt på högst . Som framgår av del föregående har virkesförsörjningsutredningenlagt fram förslag om smärre ändringar i skogsbeskatlningssyslemet. Dessaändringar, som syftar lill att öka utbudet av virke, avser skogskonloreglernaoch den skattemässiga behandlingen av skogsvägar och skogsdiken. I det följandelar jag först upp utredningens förslag i dessa delar. Därefter behandlar jagfrågan om möjligheten fill skogsavdrag vid fillskottsförvärv. Slutligen läggerjag fram förslag om förkortning av fiden för rätten till extra avdrag för vissaskogsutlag, 2.2 Reglerna om skogskonto Bestämmelser om uppskov med beskattningen av skogsinkomstfinns, som jag har påpekat, i skogskonlolagen. Tekniskt är förfarandetutformat så att skogsinkomsterna alllid skall tas upp som inkomst i sedvanligordning enligt reglerna i KL. Avdrag medges därefter för det belopp som sättsin på skogskontot. Kontot är räntebärande. Kontoinnehavaren får göra uttag frånkontot tidigast efter insättningen och beskattas då för uttagetbelopp. Även ränta på kontot beskattas som inkomst av jordbruksfastighet, dockförst i samband med att beloppet las ut. Uttag får avse hela inneståendebeloppet eller del därav. Delultag får dock inle undersliga . Endast fysisk person, dödsbo och familjestiftelse har rättatt utnyttja skogskontolagens uppskovsbestämmelser (1 §). Sådan rätt tillkommeremellerfid inte delägare i handelsbolag eller kommanditbolag för någon del avhans bolagsinkomst. Inte heller föreligger uppskovsrätl för delägare i dödsbonär dödsboet enligt 53 § 3 mom. fjärde stycket KL skall beskattas enligtbestämmelserna om handelsbolag. Uppskovsrällen är beloppsmässigt begränsad uppåt lill vadsom svarar mot den beräknade nettointäkten av den jordbruksfastighet frånvilken intäkten av skogsbruket härrör (2 §). Nedåt gäller spärregeln attinsättning som avser viss förvärvskälla för ett och samma beskattningsår intefår undersliga . (3 §). I fråga om varje förvärvskälla gäller vidare all uppskovetför ett och samma beskattningsår får uppgå till högsl den på beskattningsåretbelöpande köpeskillingen för upplåten avverkningsrätt och av den påbeskattningsåret belöpande köpeskillingen för avyttrade skogsprodukter ochsaluvärdet av uttag lill egen rörelse. Uppskovsrätten gäller också för den del Prop.1981/82:182 21 av utdelning från samfällighet som härrör från inläkt avskogsbruk i samfälligheten. Sedan fio år förflutit från ingången av det år inbetalningskett, skall banken återbetala innestående medel (6 §). Oavsett om uttag gjortsskall dock medlen las upp fill beskattning om den skaltskyldige överlåterfaslighet som utgör den väsentliga delen av förvärvskälla för vilken insättningsketl. Detsamma gäller som huvudregel om avtal träffats om överlåtelse eller pantsättningav skogskontomedel. Taxeringen sker för det beskattningsår dåfastighetsöverlåtelsen ägt rum eller avlal träffats om överlåtelse eller pantsättningav kontomedlen. Beskattning oavsett uttag skall också komma lill stånd bl. a.vid skifte av dödsbo och vissa bodelningar (9 §). 2.2.2 Skogskontots behandling vid överlåtelse av fastighet Enligt utredningen verkar regeln om omedelbar beskattning avmedel på skogskonto avverkningshämmande för en skogsägare som har medel påskogskonto och som avser att överlåta sin fastighet . Det kan t.ex. röra sig om en äldre skogsägare som har planerat att överlåta sin fastighetanfingen till sina barn eller lill någon utomstående. Utredningen anser alt dennuvarande regeln dessutom har indirekta negativa konsekvenser från virkesförsörjningssynpunktgenom att strukturrafionaliseringen hämmas. Utredningenföreslår mot denna bakgrund alt skogskontolagen ändras så att omedelbarbeskattning av medel på skogskonto inte alllid skall äga rum när en fastighetbyter ägare. Möjligheten för tidigare ägaren att behålla skogskontot skall ståöppen endast om fastigheten övergår till annan genom köp, byte eller gåva. Utredningensförslag tillstyrks i princip eller lämnas utan erinran av nästan samtligaremissinstanser. RSV avstyrker dock förslaget. Enligt RSV kan förslagetknappast antas medföra ökad avverkning, RSV framhåller också alt förslagetskattetekniskt strider mot de principer som ligger lill grund för lagstiftningav likartat slag, t, ex, allmän investeringsfond och allmän investeringsreserv.En investeringsfond skall återföras fill beskattning bl, a. när förelaget vidbeskattningsårets utgång inte driver jordbruk eller rörelse och eninvesteringsreserv skall återföras till beskattning bl. a. om hela eller denhuvudsakliga delen av den förvärvskälla, vari avsättningen till reserven hargjorts, under beskattningsåret har överlåfits eller verksamheten har upphört.RSV anser vidare att utredningens förslag medför vissa praktiska problem. För egen del ansluter jag mig till utredningensuppfattning att den nuvarande ordningen med beskattning av skogskonlomedlen vidfaslighets-överlåtelse kan leda till en minskad avverkning de närmaste årenföre en tänkt överlåtelse. Därtill bidrar den fill alt fördröja förstrukturrationalisering och generationsväxling angelägna överlåtelser. Dettatalar för att en Prop.1981/82:182 22 möjlighel bör öppnas att få behålla skogskontot även omfastigheten har överlåtits. Awerkningsakfiviteten skulle därigenom kunnaupprätthållas även under senare delen av en skogsägares innehavstid. Mångaäldre skogsägare kan t. o. m. väntas öka aktiviteten i och med att de genomskogskontot ges möjlighet all öka sin pension. En rätt att få behålla skogskontot vidfastighetsöverlåtelse strider visserligen mot vad som gäller för avsättningtill t. ex. allmän investeringsfond och allmän investeringsreserv. Skogskontotkan dock inte helt jämställas med sådana avsättningar. Till skillnad från dessareserveringar behöver skogskontot nämligen inte las i anspråk i verksamhetenutan får användas även för konsumfion. Enligt min mening torde utredningensförslag inle heller medföra några allvarligare prakfiska problem. Jag vill isammanhanget erinra om alt banken är - även om fastigheten har överlåfits-skyldig att lämna kontrolluppgift när uttag från kontot sketl. Mot den angivna bakgrunden förordar jag att utredningensförslag genomförs. Skogskontot bör dock få behållas inte endast när fasfighetenhar överlåtits genom köp, byte eller gåva ulan även när överlåtelsen har skettgenom ell med köp eller byi.e jämförligt fång, t, ex. fastighetsreglering.Beskattning av skogskontomedlen kommer att ske enligt reglerna i övrigt iskogskontolagen, dvs.