prop · G5033 · 1981-12-31 00:00:00 — Beredningenunderstryker vikten av att följa upp konkreta utbildnings-och arbetssituationerliksom effekterna av de politiska besluten rörande kvinnor inom det militära försvarei.Studierna bör omfalla befälets antagning, utbildning och funktion ibefälsarbetet och la upp altilyd-, motivations-, lednings- och chefsfrågor. Deprojekt som planerar, angående bl.a. individersoch gruppers prestationsförmåga under hot och beslutsfattande i socialasituationer, bör enligl beredningen omfatta även kvinnor. Vidare anserberedningen det vikligl all urvalssys-temets effekter kontinuerligt följs uppoch utvärderas för atl förhindra en dold könsdiskriminering. Försvaretsforskningsanstalt delar beredningens uppfattning all del är viktigt att dentidigare skisserade undersökningen genomförs. All så ännu inte har skett berorenligt forskningsanstalten på bristande resurser. Ävenjag delar beredningens uppfallning alt tidigare beslutade undersökningar föratt följa upp resultatet av reformen skall genomföras. Beredningenföreslår också att en fördjupad studie av de fysiska prestationskravengenomförs inom ramen för del kontinuerliga översynsarbelet på området. Denföreslår vidare en översyn och anpassning av de medicinska kapacitetskrav som slällspå befallningar inom i första hand de utbildningslinjer som leder till anslällningsom yrkesofficer för kvinnor. Värnpliktsverketpåpekar alt del ankommer på verkel alt i samverkan med försvarsgrenscheferna,försvarets sjukvårdsstyrelse och fortlöpande prövaoch vid behov justera de fysiska prestationskraven, bl.a. med hänsyn lill nytaktik och teknik. Beredningensförslag innebär alt kvinnor - inom fastställda personalramar och tillgängligtrekryteringsutrymme - får konkurrera om anställning Prop.1981/82:3 12 sombefäl på de villkor som gäller för manliga sökande. De ekonomiskakonsekvenserna bedöms av beredningen därför bli marginella. De avser i huvudsakkoslnader för anlagningsprövning. grundutbildning och vissa praktiskaarrangemang. Beredningens förslag till aktiva åigärder är kostnadskrävande,men många av de föreslagna ålgärderna kan enligl beredningen genomföras inomramen för tillgängliga resurser. De forskningsprojekt som beredningen har föreslagilförutsätter atl forskningsuppdragen omfördelas inom de berörda myndighelernaför all begränsa den ärliga merkostnaden som totalt uppskattas till drygt Imilj. vid genomförande av samlliga förslag under en lidrymd av I -. Fleraremissinstanser, däribland överbefälhavaren, försvarels och , är kritiska lillberedningens redovisning av koslnaderna för reformens genomförande.Överbefälhavaren menar all förslagen innebär ökade koslnader för försvarsmaklen.Dessa skall rymmas inom en redan ansträngd ekonomi. Försvarelsforskningsanstalt anser sig inle kunna göra någon omfördelning inom ramen förnuvarande resurser och prioritering. anserdel väsentligt all del föreslagna slegvisa införandet i stort anpassas tilltillgängliga ekonomiska resurser. Värnpliklsverkel framhåller all verketsutökade verksamhel kräver ökade resurser. Beredningensförslag innebär att kvinnor får möjlighel all inom faslslällda personalramaroch tillgängligt rekryleringsutrymme konkurrera om befälsanställning på sammavillkor som gäller för manliga sökande. Vissa kostnader tillkommer dock förinformation, antagning, inskrivning, viss forskning och vissa praktiskaarrangemang. Jag uppskattar atl de tillkommande koslnaderna för den inledandeverksamheten kommer atl uppgå till ca 1 milj. kr. för investeringar och 5 milj.kr. i årliga merkostnader för grundutbildning av ca 100 kvinnor. Jag utgår frånall dessa medel skall disponeras inom utgiftsramen för det militära försvarei. 1. föreslårriksdagen all slulligl godkänna all rekrytering lill befäls- yrket inom samlliga försvarsgrenar får ske oberoende av kön, 2. berederriksdagen lillfälle all la del av vad jag i övrigl har anförl om rekrytering av kvinnor som befäl inom det mililära försvarei. Regeringenansluter sig lill föredragandens överväganden och beslular all genomproposition förelägga vad föredraganden har anfört för den ålgärdeller det ändamål som föredraganden har hemställt om. Prop.1981/82:3 13 Nuvarande ordning 1 Bakgrund Riksdagenbeslutade vid 1978/riksmöle om anslällning av kvinnor som befäl inom delmililära försvarei (prop. 1977/78: 185. FöU 1978/79: I, rskr 1978/79:2). Riksdagsbeslutetinnebär atl kvinnor i princip ges möjlighel all få anslällning som befäl inomdel mililära försvarei på samma villkor som män. Kvinnor som skall anslällassom yrkesbefäl förulsälls frivilligt gå igenom en ulbildning som motsvarar dengrundutbildning som manliga befälsuttagna får genom värnpliklen. 1den första etappen fick kvinnor tillträde lill vissa mililära yrken i marktiänstinom flygvapnel. Dessa yrken är stridslednings- och luftbevak-ningsljänst. sambandstiänsloch teknisk Ijänsl. Vidare fick kvinnorna tillträde till befallningar förreservofficer i flygtrafiktiänst, meleorolog och flygingenjör i marktjänst.Kvinnor fick också möjlighet alt bli läkare och veterinärer inom försvarei. Redananställda kvinnliga tekniker och lekniska biträden saml viss frivilligpersonal vid flygvapnet fick möjlighel lill vidareutbildning för anställningsom befäl. Vissakameralchefsbefallningar med begränsat mobiliserings- ochkrigs-planläggningsansvar öppnades för civil personal. Dessa var lidigare förbehållnakompaniofficerare. Kvinnorskulle vidare på försök kunna rekryleras lill befallningar för menig i driftvärneloch lill specialislbefatlningar i beredskapsstyrka för FN-tjänsl. Beslutetinnebar inte något ställningslagande lill behovel av särskild prakliktjänstgöringeller praktikanlanställning för kvinnor. Riksdagsbeslutetföranledde etl flerlal regeringsuppdrag lill berörda myndigheter. Överbefälhavarenfick i uppdrag all leda genomförandel av reformen i enlighel med riksdagensbeslut. Genomförandel skall vara etl led i införandel av den nyabefälsordningen. Chefenför armén fick i uppdrag all genomföra försök med kvinnor i driftvärnel under budgelåren1979/80-1981/82. Försöken skall fortlöpande redovisas för regeringen iårsredovisningarna och slutrapport skall avlämnas i anslulning lillårsredovisningen . 1981/82:3 14 1 proposiiionen anförde departementschefen all han ansågdel vara angelägel all utvecklingsmöjligheterna för den civila personalen ökas. Efler förslag av överbefälhavaren meddelade regeringen imaj 1980 föreskrifter om vilka tiänster för kompaniofficer i kameral tiänsl somskall kunna besällas med både civil och militär personal. Dessuiom skall fortlöpandeprövas om ytterligare Ijänsler kan besättas med civil personal.Överbefälhavaren har meddelat beslämmelser (TEG 8I0(M7) omantagning och ulbildning av viss civil personal lill kamerala chefsbe-fatlningar. Försvarels förvallningsskola skall utbilda civil personali kameral tiänsl pä moisvarande säll som kompanofficerare (kameralchefskurser). 1 regleringsbreven anges åriigen för varjeförsvarsgren.all yrkesinforma-lion skall ges i form av kurser vidförsvarsgrenens myndigheter för såväl manlig som kvinnlig ungdom. ulfärdade regeringen en förordning ommililär gmndulbildning för kvinnor, som omfaiiade regler för antagning, ulbild-ningensomfallning, skiljande från utbildningen och förmåner samt verkslällighelsföreskrifleroch besvärshänvisning. Förordningen har sedermera ersatts av dels en lag (1980:1021) om mililär grundutbildning för kvinnor (prop. 1980/81:43, FöU 1980/81:13,rskr 1980/81:76). dds en förordning (1980: 1024) med samma rubrik. Lagen stadgar atl kvinnor som genomgår mililär grundutbildningär krigsmän under ulbildningen. Den innehåller ocksä vissa grundläggande beslämmelserom själva grundutbildningen. Förordningen omfallar föreskrifter om bl.a.antagning och ulbildning. gjordes en ändring i skadeståndslagen(1972: 207). vilken innebär all kvinnor som har antagils lill grundutbildninglikställs med arbetstagare vid tillämpningen av lagen. Bestämmelserna trädde ikraft den . De lillämpas också pä kvinnor som lidigare harantagits till militär grundutbildning. 2 Anställning av kvinnor i flygvapnet Chefen för flygvapnel informerade om den nyabefälsordningen. Därvid upplystes också om all kvinnor skulle kunna rekryleras lillvissa yrken. Eftersom kvinnorna måste gå igenom en grundutbildning som molsvararmännens, måste de liksom dessa försl inskrivningsprövas. Prövningen genomfördesvid östra värnplikiskonlorel i (VKÖ). Efler genomförd inskrivningsprövning testades kvarvarandekvinnor som hade sökl militär yrkesofficersutbildning vid flygvapnets uttagnings-kommission(UTK). Orsaken lill alt kvinnorna testades vid ullagningskommissionenföre grundutbildningen var all de som logs ul skulle löpa mindre risk all bli ulslagnavid ansökan lill officershögskolan efler fullgjord grundutbildning. Männentestas försl i samband med ansökan lill vidare officersutbildning. Den21 ryckte 29 kvinnor in på F 16 för atl genomgå sin frivilliga grundutbildning.Efter avslutad grundutbildning har 22 kvinnor antagits tillfortsatt utbildning. som har antagits beräknas börja vid officershögskolanhösten 1981. Utbildningen följs upp och utvärderas successivt. Ifebmari 1981 genomfördes den andra inskrivningsprövningen på ungefär sammasätt som . Följandetabeller visar rekryteringen av kvinnor till flygvapnels yrken åren 1980 och1981. Rekryteringav kvinnor som yrkesoilicerare Rekrytering av kvinnor <. Prop.1981/82:3 16 Beträffandeantalet prövade vid östra värnplikiskonlorel och finnsen viss osäkerhel i underlaget när del gäller individernas ansökningar. Yrkesofficersulbildningengenomförs enligl bestämmelserna för den nya befälsordningen, medan den övriga ulbildningensker enligl den gamla befälsordningen. Detta innebär att utbildningen tillreservofficer, fiygin-genjör i marktiänst och meteorolog regleras iförordningen (EFS 1977:29) om ulbildning till regementsofficer m.m, vid flygvapnel.Ulbildningen omfallar således för reservofficerare en grundläggande ulbildningoch praktisk tiänslgöring i förband , reservofficerskurs I om ca6 veckor och reservofficerskurs 2 med en praktisk tiänslgöring om ca 15 veckor.Ulbildningen lill flygingenjör i marktiänst och lill meleorolog genomförs medsärskild yrkesinriktning. Ulbildningen omfatlar lolall drygl 20 månader.Därtill kommer viss ämnesulbildning. Regeringenbeslutade all av redan anslällda och viss frivillig personal fickfem kvinnor anslällas som plulonsofficersaspiranler. Av flera skäl anslölskvinnorna lill en ulbildning i del gamla befälsulbildningssysle-mel. Bl.a. kanfler kvinnor därmed få en snabbare befordran som befäl inom försvaret.Kvinnorna startade med en allmänmililär ulbildning och påbörjade iaugusti 1980 plulonsofficerskurs 2 tillsammans med de män som har anställts somaspiranler. går de som fullföljer ulbildningen ul som överfurireroch blir vid övergången till den nya befälsordningen fänrikar . 3 Försök med kvinnor i driftvärnet Försökenmed kvinnor i driftvärnel genomförs under budgelåren 1979/ 80-1981/82 och äruppdelade på fem kurser om vardera . flygvapnel, fortifikationsförvallningen,försvarels materielverk, försvarels forskningsanstalt, försvarelsradioanstalt. Södra, Östra, Bergslagens och Övre militärområden samlbyggnads- och reparalionsberedskapen deltar i försöken. Myndigheternalar själva ul de kvinnor som skall utbildas för driftvärnel. Del har förekommilslora variationer mellan myndigheterna vad gäller principerna för informationoch ullagning. Inlressel hos kvinnorna är stort. första kursen varierade åldern är. Genomsnittsåldern var33 år. Av kursdeltagarna var . Försökenmed grundläggande driflvärnsulbildning för kvinnor förläggs centralt lill hemvärnetsslridsskola i . Kvinnorna har samma förmåner sommännen i driftvärnel. Driflvärnsmyndighelerna betalar deras löner. 1981/82:3 17 Varje kurs omfallar ca 120(3 x40) limmar under Iväkursskeden om två resp. vid slridsskolan. Därefter följer två ärs kontrakleradutbildning vid den egna myndigheten (40limmar). Efler ulbildningen vid hemvärnels slridsskola skall kvinnornaha fåll en sådan grundutbildning all de kan medverka i bevakningen av sinarbetsplats. De kan då krigsplaceras som meniga i stridande befattningar vid myndighelernasdriftvärn. Erfarenheterna från de första kurserna är positiva. 1 varoch en av de tre kurser som har genomförts har i genomsnitt 26 kvinnordeltagit. Endasi någon enstaka kursdeltagare har slutat. Utbildningen sesfortlöpande över. Några större förändringar har inte skell. Eftersomutbildningstiden är kort. försöker hemvärnels slridsskola alt successivteffektivisera utbildningsplanerna. Avsikten är all fä en grundläggande hemvärnsulbildningför den personal som inle har genomfört värnpliklstiänslgöring. 4 Försök med kvinnor i FN-tjänst Överbefälhavaren uppdrog åt chefen förarmén atl i samråd med bl.a. värnpliklsverkel ulforma beslämmelser förförsöksvis anslällning av kvinnor i beiedskapsslyrka för FN-tiänsl. De befallningar som är akluella för kvinnor finns inomhuvudområdena sjukvärds-, expeditions- och slabstiänsl. tiotalbefallningstyper är akluella, bl.a. poslkassör, sjukvårdare, slabsassisientoch växeltelefonist. De akluella befattningarna är av sådan arl alt den civilayrkeskompetensen är avgörande vid rekryleringen. Tjänslerna är reserverade förkvinnor. Om kvinnor permanenl skall ges möjlighel att-tiänstgöra vid FN-förbanden,är avsikten atl män och kvinnor skall få konkurrera om dessa befattningar pålika villkor. Enda undantaget skulle t. v. vara all kvinnorna inle har värn-",pliktsulbildningen som basfärdighel. Rekryleringen av kvinnor lill FN-bataljonerna pä Cypernpåbörjades med annonser främst i dagspressen. Över 3 500ansökningar kom in. postpersonal ochsjukvårdspersonal, granskades av berörda myndigheter med fackkunskaper inomresp. För anlagningsprövning logs ul 47 kvinnor i åldrarna . Anlagningsprövningen genomfördes vid öslra värnplikiskonloreloch omfaiiade medicinsk undersökning och psykologiskl inriklad tiänstbar-hetsprövning.1 lillämpliga delar ulnyujades de prövningsmeloder som gäller vid inskrivningav värnpliktiga. Vid anlagningsprövningen godkändes 42 kvinnor. Dessainkallades lill förberedande allmänmililär ulbildning i oktober1979. Utbildningen var förlagd till Livgrenadjärregemenlel i . Tio avde kvinnor som hade godkänls hade lidigare ulbildning inom någon frivillig n 1981/82. 1981/82:3 18 Av de 42 kvinnor som hade godkänlslogs 36 ut och delades upp i tre grupper för de tre kommande beredskapsbalaljonerna.Den första gruppen påbörjade sin FN-tiänstgöring i direki anslulning lill den allmänmililärautbildningen och genomförde före avfärden lill treveckors FN-utbildning tillsammans med övrig personal vid balaljonen. För dekvinnor som placerades vid senare ulsända balaljoner kom FN-ulbildningen all omfallalolall . Tjänslgö-ringen ulomlands omfattar ca . Av prakliska och ekonomiska skäl och för all underlällagenomförandel av försöken förlades den kvinnliga personalen till en tiänslgöringsplais.balaljonens huvudförläggning Camp Vicloria i . För all följa upp försöken har chefen för armén i samrådmed öslra värnplikiskonlorel låtit genomföra inlervjuer med kvinnorna vid olikatidpunkter under tiänslgöringen. Även manliga FN-soldaler och resp. bataljonschefhar intervjuats i samband med tiänstgöringens avslutande. Av chefens för armén slutrapport sedan detvå första grupperna (vinter- resp. sommarbataljonen) hade avslutat sin tiänslgöringframgår bl. a. följande. Målet för försöken har varil alt undersöka om del ärlämpligt all kvinnor innehar befallningar vid den svenska beredskapsslyrkan. Avden utvärdering som har gjorls kan utläsas all kvinnorna har höjtbataljonernas arbetskapacitet och alt de är överlägsna sina manliga kollegor ivissa arbetsuppgifter, där en direkt jämförelse kan göras (stabsexpedilion, idefonväxel).Dessa befallningar finns inom sådana yrken som är slarkl kvinnodomine-rade iSverige. Det har således funnits många sökande, vilket har gett möjlighel atl slällahöga krav vid uttagningen. De befattningar som försöken omfallar har befunnitslämpliga för kvinnor. Mellan fem och tio ylleriigare befallningsryper ärtänkbara för kvinnor. Del undandrar sig egentlig bedömning om kvinnorna skulleha klarat av mer krävande uppgifter i form av fältliv, strid eller andra formerav stress. Någon anledning all tro att de skulle ha klarat en psykisk presssämre än sina manliga kollegor finns inle. Del framslår dock som klart all denmanliga personalen genom sin militära grundutbildning är mer användbar föroperativa uppgifter. Problemet med kvinnor i FN-tiänsl är närmasl av ekonomisk nalur.Försöken har kostat ca . extra för de två första bataljonerna. Koslnadernaför den allmänmililära ulbildningen inkl. prövning och rekrytering beräknas forlsällningsvislill ca . Även om män och kvinnor rekryleras gemensaml, måsleprövningen kvarslå så länge kvinnor inle gör värnpliklstiänslgöring. Densärskilda utbildningstiden för kvinnor, , är för kort. Tillgången på intresserad och lämplig personal har varilgod. Detta bedöms i huvudsak gälla också i framliden. 1981/82:3 19 FN-balaljonernas operativa effekt i stort. dvs.möjligheterna att lösa förelagda uppgifter, har inte förbättrats märkbart. Aandra sidan kan inte heller konslaleras att bataljonernas operativa förmåga harminskal genom all kvinnor ingåll i organisationen. Det bör dock påpekas atl deloperaliva lägel har varit myckel lugnt . Del bör nämnas all närvaron av de kvinnor som har tiänslgjorlvid sjukhuskompaniel i - etl förband som har haft en mer utsattposition - inte har medfört någon som helst komplikation avseende förbandets operalivaeffeki. Försöken ger inle någol belägg för alt övriga i FN-organisalionendeltagande nationers personal eller värdlandels befolkning har intagit någranegativa attityder eller visat negativa reaktioner mot de kvinnor som har tiänslgjorli beredskapsstyrkorna. Chefen för armén finner dock all - om kvinnor i forlsätlningenorganisatoriskt skall ingå i beredskapsstyrkans balaljoner-överbefälhavaren börges handlingsfrihet atl med hänsyn lill religiösa och eller andraförhållanden som råder inom områdel noga pröva om och i vilka befallningarkvinnor - i varje fall i elt inledningsskede - bör ingå i FN-slyrkan. 1 regleringsbreven anges alt yrkesinformation iform av kurser (praklikanlläger) skall genomföras vid försvarsgrenarna försåväl manlig som kvinnlig ungdom. Armén anordnar praklikanlläger, både pä sommarenoch vintern. Praktikantlägren har till uppgift att som ett led i arméns yrkesinfor-mationbl.a. ge eleverna en uppfattning om arbetsliv och arbetsmiljö, att orientera omolika yrkeskategoriers uppgifter och om truppslagen samt atl ge eleverna enviss personlig färdighet i vapenyänsl och fysisk träning. Antalet elever börvara högsl 35 per läger. Eleverna tas ut centrall genom chefens för arménförsorg. Uttagningen bygger helt på skolbetygen. av antalet sökande tas ul.Resp. förbandschef anordnar lägren. Eleverna och deras föräldrar informeras omverksamheten. Informationen innehåller bl.a. en kort historik om förbanden samtuppgifter om utbildningens omfattning i stort, lider och utrustning. Ulbildningen omfattar bl.a. fysisk träning, vapentiänst. Iruppslags-tiänst,försvarsupplysning, personalbehandling, yrkesinformalion och personalvård. öppnades 4 av 16 praklikanlläger även förflickor. De fyra lägren för både pojkar och flickor är föriagda lillinfanteri-, signal- och irängregemenlen. Ylleriigare ell läger förlagt lill ellsignalregemenle öppnas för flickor . 1981/82:3 20 Sommariägren omfatlar en Ivåveckorsperiod mellan millen avjuli och millen av augusti. De är upplagda så all plals skall kunna beredaslika många pojkar som flickor. Ulbildningen är densamma för alla, men pojkaroch flickor har separala föriäggningar. genomfördes Ivå vinlerpraklikanllägeri Ånn, för förslå gången med flickor. Förbanden hade anmäll de mesl lämpligaeleverna från sommarkurserna. Marinen har aspiranlskolor i skärgården där eleverna färlära sig segla, ro, navigera, signalera, ulöva sjömanskap m. m. Ulbildningen innefallaräven viss mililär ulbildning, l.ex. signakjänsl, flottans organisation samlviss handräcknings- och vakujänsl. Ulbildningen som genomförs under tre är skergenom sjövärnskären som är en del av flollan. anlogs på försök sex flickor på sammavillkor som pojkar lill skolan på Märsgarn. Försöksverksamhelen fortsalle ävenåren 1980 och 1981 med anlagning av alla resp. sju flickor. Av de flickor sombörjade och senare går fyra flickor iredje årel och sexflickor andra årel av den Ireåriga ulbildningen. Under den andra årskursen får eleverna möjlighet attavlägga prov för förarintyg för segel- och motorbåtar. 1 slulel av iredjeårskursen kan de avlägga prov för skepparexamen vid någon sjöbefälsskola. Första och andra årskurserna avslutas med en prövning, vidvilken eleverna måste förklaras lämpliga för all fä fortsätta nästa årskurs.Mellanliggande vintrar genomgår eleverna brevkurser som måste vara godkända. Flygvapnels ungdomsverksamhet - flygpojkar och flygflickor-ger en inblick i arbetet inom flygvapnet. Genom studiebesök får eleverna bildasig en egen uppfattning om flygvapnets elva yrken, av vilka åtta haröppnats för kvinnor. Både vinter- och sommarkurser anordnas. Sommarkursernaanordnas pä flottiljerna. Utom studiebesök på olikaarbetsplatser m. m. ingår grundläggande teoretisk ulbildning i vissa flygämnensom flyg-och molorlära, navigation m. m. Teorilektionerna varvas med bl. a. idrolt.1. ex. i form av folboll, bordlennis, fjällvandringar och kanolturer. Del finns ocksä en fortsättningskurs för de flygpojkar ochflygflickor mellan 17 och 19 är som hargenomgåll en sommarkurs dier minsltre vinlerkurser. Skillnaden mol lidigare kurser är all eleverna då får siörre möjlighelall praktiskt tillämpa vad de har lärt sig. De kan l.ex. fa pröva vad delinnebär all vara navigatör i ell skolflygplan. Kurserna har för flickornas del pågått . Frånbörjan fanns särskilda kurser för flickor resp. pojkar. Kurserna var föriagda lillF 17 i . Fr. o. m. finns kurser för enbart flickor vid F17 och vid F7 i och för både flickor och pojkar vid F 13 i Norrköping.Sommaren 1981 kommer kurserna att ha samma omfattning som . Erfarenhelerna från ungdomsverksamheten inom försvareivisar all den är mycket lik annan lägerverksamhel, l.ex den som bedrivs avscouter, seglarungdom m.fl. Ungdomarna kommer frän många olika miljöer och Prop.1981/82:3 21 platseroch det finns sällan någon mililär anknylning hos deras närmasl anhöriga. Delfinns etl påtagligt intresse hos flickor i aktuella åldrar all della i kurserav detta slag och härigenom få en inblick i arbetsliv och arbetsmiljö inomförsvarets yrken. Den påbörjade verksamhelen fyller ett behov åtminstone förflickorna, eftersom de här - förulom genom frivilligorganisationerna har detenda tillfället uianför skolans ram all få praktisk information om försvarei,innan yrkesplanerna börjar all la fast form. Pojkarna har däremot tillfälle altunder läng tid i samband med den forsla tiänslgöringen under första värnpliklsulbildningenfå ingående erfarenheter om försvaret, utan all de själva behöver aklivi verkaför della. 1981/82:3 22 Sammanfattning av beredningens för det fortsatta arbetetom kvinnan i försvaret överväganden och förslag. Beredningen för det forlsalla arbetet om kvinnan i försvarei(BKF) lämnade delbelänkandel (SOU 1977: 26) Kvinnan och försvarelsyrken. Belänkandet lades lill grund för prop. 1977/78: 185 om, anslällning avkvinnor som befäl inom det mililära försvaret m.m. (FöU 1978/79: I, rskr1978/79:2) beslutade i enlighel med regeringens förslag. 1 mars1978 fick beredningen genom tilläggsdirektiv i uppdrag all utredaförutsättningarna för alt låla kvinnor få anställning som officer utan begränsninglill icke stridande befallningar samt all föreslå en forlsalt ulveckling mol eltpå sikt könsobundet befälsyrke. Enliglberedningens uppfallning bör strävan vara all så långl möjligl begränsa del anlalbefattningar som kvinnor inte bör få tillträde till.