prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — ST konstaterar, all utredaren inle uppfyller kraven på att visa hurkostnadskrävande förslag skall finansieras. Fleraremissinstanser, bland dem flera utbildningsanordnare, framhåller att samarbetet med AMS fungerar bra idagslägel och befarar, alt en ändringsnarare skulle medföra risker för att den nu etablerade och väl inarbetade organisationen än en gång får genomgåde problem som föregående omorganisation medförde. Synpunkter av sammaslag framförs av bl .a. vattenfallsverket,luftfartsverket och . försvar pekarpå all AMS förfogar över en väl utbyggd regional och lokal organisation som ärlill nytta för handläggningen avvapenfrifrågorna. Därtill kommer att man inom verket har god överblick över devapenfrias arbetsuppgifter och har av väl förvärvad erfarenhet av hurfrågorna skall hanleras. Sambandet mellan AMSansvar för planeringen av totalförsvarets per-sonaltjänsl och vapenfriverksamhelenutgör ett annat skäl för bibehållande av vapenfriutbildningen inom AMS. Tilldessa synpunkter ansluter sig statskontoret, FRI, vämpliktsverket, försvarsdireklöreni samt SKU. De flestaremissinstanserna anser det principiellt rikligt att AMS skall få en så renodladarbelsmarknadspolilisk profil som möjligt. påpekar dockall vapenfriverksamhelen är en så perifer verksamhet för AMS att enutflyttning av sektionen inle påverkar AMS möjligheter all vidta arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Det tredje organisationsal temat i vet, alternativ C, som utredaren behandlatinnebär, all vapenfriverksamhelen inom AMS flyttas över lill Cfs i . Vapenfriutbildningenskulle, enligt detta alternativ, ilikhet med nuvarande förhållanden inordnas i en större befintlig myndighet. Utredaren har därför bedömt detta alternativjämförbart med B-aller-nafivel urkostnadssynpunkt. De engångskostnader som har direkt samband med utlokaliseringen har dock inle utredarenansett sig kunna be-dömma. Vid en utbrytningav vapenfriverksamheten från AMS och överförande lill annan myndighet har det enligtutredaren varit naturligt att överväga en utflyttning fill Cfs i Karlstad.Utredaren hänvisar härvidlag lill regeringens uttalande i prop. 1977/78:159 omändring i lagen (1966:113) om vapenfri Ijänsl,vari anges all tjänst inom civilförsvaret alltjämt bör vara huvudallernativelför vapenfriutbildningen. Vidare uttalas i nämnda proposition att allutbildning och tjänstgöring för vapenfria bör läggas upp sä all det klart framgår alt den syftar till att skapa en personalresurs för beredskaps- och 1981/82:100 Bilaga 15 40 krigssituationer, däremot inte lill att ge enmyndighet eller organisation ett personaltillskott i fredslid. Flertaletvapenfria bör, enligt vad som vidare anfördes i propositionen, fullgöra sinutbildning och hela tjänstgöring eller delar av denna inom civilförsvaret. Cfsborde i sambarbete med AMS försöksvis och i etapper finna former för en inomcivilförsvaret utökad och kvalificerad utbildning och tjänstgöring för devapenfria. Utredaren pekar på detförhållande, att Cfs bedriver försöksverksamhet medlånglidsutbildning av vapenfria. Efter avslutad utbildning krigsplaceras ca 75%av de vapenfria inom civilförsvaret. Utredaren konstaterar vidare att Cfsredan har en utbyggd regional utbildningsorganisation. För C-alternativettalar även, enligl utredaren, de regional-och sysselsättningspolifiskaeffekterna av en utlokalisering av vapenfriverksamheten till Karlstad.Närheten till vämpliktsverket bedöms som fördelaktigt genom att man uppnårvissa tekniska förenklingar i ärendehanteringen. Mot C-allernaliv lalarenligl utredaren främst alt Cfs sorterar under försvarsdepartementet. Om man pånytt lägger utbildningen av de vapenfria under försvarsdepartementet bör -enligl utredningens uppfattning-risken för ökad lotalvägran beaktas. Motalternativet lalar även alt Cfs normall inte sysslar med de frågeställningaroch problem som hänger samman med att de vapenfria under lång lid utbildas avandra utbildningsanordnare som inle har behov av vapenfria Ijänsleplikliga ikrig. Utredarens C-allernafivförordas av statskoiuoret, Cfs, ÖB, , RKB, länsstyrelserna i ,och samt . Cfs ansluter sig till deav utredaren angivna skälen för en utlokalisering av vapenfrisekfionen lillKarlstad, Cfs för också fram närheten lill försvarets civilförvaltning somsamverkansorgan. I princip gäller, enligt Cfs, alt samma ekonomiska och socialabestämmelser är tillämpliga för värnpliktiga, civilförsvarsplikliga ochvapenfria. Genom rationaliseringarinom vissa av försvarels förvaltningar i finns lokaler förverksamheten tillgängliga liksom även administrativa resurser. I sitt remissyttrandehänvisar Cfs även fill den pågående utredningen om en överföring av ansvaretför civilförsvarsverksamheten lill kommunerna samt förslaget om samgåendemellan Cfs, statens brandnämnd och RKB. Om detta genomförs bör, enliglstyrelsens uppfattning, möjligheter till olika ulbildningsalternaliv ochutbildningsplatser för vapenfria Ijänsleplikliga öka. Cfs, anser, i likhet medövriga remissorgan som förordar alternativ C, att risken för ett ökat antallolalvägrare om verksamheten läggs under försvarsdepartementet har överdrivitsbetydligt av utredningen. Cfs pekar på det faktum all en stor del av degrundläggande bestämmelserna för vapenfria tjänster las fram av militäramyndigheter eller i nära samverkan med dem t. ex. värnpliktsverket,värnplikisnämnden och FCF. Prop.1981/82:100 Bilaga 15 41 Cfs framhåller allcivilförsvaret är en alltigenom humanitär organisation och all elleventuellt beslut all överföra civilförsvarels bevakningskår till andrahuvudmän dessutom innebär all civilförsvaret helt komma all avväpnas.Lekmannarepresenlanler i är i sig också en garanti för att devapenfrifrågor som las upp lill behandling får en allsidig bedömning. ÖB ansluter i sinargumentering för alternativ C i stort sett lill Cfs. ÖB framhåller dessutomall civilförsvaret har en utbyggd regional organisation för utbildning. Genomall Cfs blir krigsplacerande myndighet för huvuddelen av de vapenfria medgerdelta också en möjlighet att utöva en målinriktad uppföljning av utbildningensplanering och genomförande. Ur ÖB:s synvinkelvore del en fördel om vapenfriverksamhelen sorterade underförsvarsdepartementet. En sådan organisation skulle, enligl ÖB, ökaförutsättningarna för jämlik hantering av frågor såsom besvär, anstånd, tjänstledighet och medinflytande. I likhet medutredaren och flertalet remissorgan, anser jag att skäl inle föreligger alt slåsamman vapenfrinämnden och vapenfrisekfionen inom AMS. Utredaren harsom skäl mol en sådan ordning anfört att det vore olämpligt all sammamyndighet som beviljar vapenfri Ijänsl också har det budgelmässigaansvaret för utbildningen. Även om det inle skulle föreligga elt jävsförhållandei egentlig mening bör inte dessa två delar av vapenfriverksamhetenblandas samman. Rätten till vapenfri tjänst får självfallet inle i frågasällas utifrån budgetekonomiskahänsynstaganden. Efter samråd med chefen för försvarsdepartementet har jagfunnit skäl att i delta avseende biträda utredningens förslag om allvapenfrinämnden organisa-tionsmässigtbör bibehållas i sin nuvarande form som självständig myndighet underförsvarsdepartementet. I fråga om AMSnuvarande ansvar för vapenfriulbildningen m.m. anger utredaren som skälför en utbrytning av vapenfriseklionen, all verksamheten har svaganknytning lill AMS egentliga huvuduppgift, nämligen att planera och verkställaden arbelsmarknadspolifik som slalsmaklema fattar beslut om. För egen del anserjag, i likhet med en rad remissorgan, det angeläget att AMS får koncentrera sina resurser på deegentliga arbetsmarknadsfrågorna ochförmedlingsverksamheten. AMS ansvar för personalplaneringen inom totalförsvarets krigsorganisation innefattarotvivelaktigt de vapenfria som envärdefull resurs. I likhet med vad AMS anfört, ser jag emellertid ingetavgörande hinder för att en annan myndighet utanför verket kan handlägga de prakfiska frågorna kring devapenfrias utbildning och krigsplacering. Enligt min mening bör ettsamrådsförfarande i de frågor, som är avcentral betydelse for all AMS skall kunna fullgöra sina åligganden inom totalförsvaret, väl kunna ersätta den mera direktakontroll över verksamheten som AMS f. n. utövar. Utredaren har i sillA-allernaliv stannat för all inrätta en särskild myndighet under arbetsmarknadsdepartementet.För att minska kostnaderna 1981/82:100 Bilaga 15 42 för en sådan myndighet kallad nämnden förvapenfriutbildning har utredaren angivit att vissa servicefunktioner alltjämtskulle kunna delas med AMS. Utredaren förutsätter därvid all den nya nämndenskulle vara lokaliserad fill . betydande antal avremissorganen stöder utredarens förslag om en självständig myndighet för den del avvapenfriverksamhelen som f.n. administreras av AMS. I förordningen(1979:639) om skyldighet för stafiig myndighet att följa riktlinjerna förregionalpolitiken har regeringen slagit fasl, alt de statliga myndighelerna,var och en med hänsyn till sina förulsätlningar, skall verka för deregionalpolitiska mål i fråga om arbete, service och miljö som riksdagenfastställer. Myndigheterna har vidare ålagts att i sin planering ta hänsyn lillverksamhetens betydelse för den regionala sysselsättningen och servicen. Iarbelsmarknadsulskoltels belänkande (AU 1980/81:23) framhålls alt del kan vara skälall pröva om delar av verksamheten eller funktioner i den statligaförvaltningen kan flyttas från . Mot denna bakgrundfinner jag all starka skäl lalar för en omlokalisering av AMSvapenfriverksamhel från Slockhoim, en lösning som även företräds av fleraremissorgan. Sell ur regionalpolitisk synpunkt synes en lokalisering avvapenfriseklionen lill vara väl motiverad. Som följd av personalminskningar inom där redan befintligamyndigheter finns vidare redan nu ledig lokalkapacilel i kvarteret bör komma tillutnyttjande. Flera remissinstanser,däribland de till de vapenfria närslående organisationerna,, Svenska Freds- o. och Vapenfriaarbetsgruppen har uttryckt farhågor för att en inordning avvapenfriverksamheten under försvarsdepartementet skulle medföra alt anlalel lolalvägrare ökar. I likhet med bl.a.ÖB, och länsstyrelserna i och finner jag dessa farhågoröverdrivna. Jag kan emellertid finna skälsom talar mol en sammanslagning av vapenfriverksamhelen med Cfs. Däremot ser jag inget hinder för all delar avvapenfriverksamhelens administration, l.ex. ekonomi- och personaladministration, intern service och expeditionsaml telefonväxel, samordnas med Cfs. I samråd med chefenför försvarsdepartementet förordar jag därför att vapenfriverksamheleninom AMS omlokaliseras lill och där bildar en egen myndighetkallad . I administrativt avseende bör på redan befintligaservicefunktioner inom Cfs. Jag förutsätter all den personal, elt 30-lalpersoner som f.n. finns inom AMSvapenfrisektion, övergår till den nyamyndigheten. 1981/82:100 Bilaga 15 43 Enligl utredaren kankostnaderna för den nuvarande vapenfriorganisa-lionen inom AMS beräknas lill 3,9 milj.kr. Vid en utbrytning av vapenfrisektionen måste hänsyn tas dels till den ökade kostnadenför en ny myndighet, dels kostnadsminskningen vid AMS. Utredaren har i del senare fallet ulgåll frånanlagandel all kostnaderna för AMS gemensamma funktioner skulle minska medbelopp motsvarande vapenfriseklionens andel av de gemensamma förvaltningskostnaderna, dvs.3,9 milj. kr. Kostnaden för självaomlokaliseringen kan beräknas till . En överflyttning avvapenfriseklionen till Karistad som självständig myndighet menmed samlokalisering med Cfs kan kostnadsmässigt -bortsett från omlokaliseringskoslnaden - jämföras med all den nya myndighetenskulle samlokaliseras med AMS. Kostnaden härför har av utredarenberäknats fill totalt 4,4 milj. kr., dvs. en kostnadsökning av 0,5 milj. kr. Jag förordar att enorganisationskommitté lillsälls med uppgift att, i samråd med berördamyndigheter och personal, vidta nödvändiga förberedelser för en omlokalisering avvapenfriseklionen i enlighet med mitt förslag.En utgångspunkt för organisationskommittén skall vidare vara att kostnaden för den nya myndigheten hålls inom deramar som gäller för vapenfriverksamheleninom AMS. bör bedriva sitl arbete så all en omlokalisering kan vara avslutad lill årsskiftet1982/83. Det av mig nu förordade förslaget medförvissa ändringar i lagen (1966:413) omvapenfri ijänsl. Lagförslaget, som har upprättats efter samråd med chefen för försvarsdepartementet, börfogas lill protokollet i delta ärendesom underbilaga 15: 1. Med hänvisning tillvad jag har anfört hemställer jag all regeringen föreslår dels alt antaga inom arbetsmarknadsdepartementetupprättat förslag lill 1. lag om ändring ilagen (1966:413) om vapenfri ijänsl, delsalt ladel av de av mig förordade riktlinjerna i fråga om en ny organisation förvapenfriulbildningen. 1981/82:100 Bilaga 15 44 AMS fär sina anslag iprogramtermer. F. n. gäller följande programindelning. Särskilda åtgärder förarbetsanpassning och sysselsättning , bearbetning och spridning av sådan information som underlättar förarbetssökande alt finna lämplig sysselsättning eller för arbetsgivare allfinna erforderlig arbetskraft. Det omfattar vägledning vid val av yrke,utbildning och upplysning om åtgärder som är ägnade att förbättra vederbörandesmöjligheter på arbetsmarknaden. Programmet Yrkesmässig och geografisk rörlighet omfattar dels bidrag lilldeltagare i arbetsmarknadsutbildning och statens kostnader för att anordnasärskilda AMU-kurser, dels ekonomiskt slöd ål flyttande arbetskraft. I programmet ingårdelprogrammen Arbetsmarknadsutbildning, Flytl-ningsbidrag och Inlösen avegnahem m. m. Programmet Sysselsättningsskapande åtgärder omfattar planering och drift avarbetsmarknadsverkets beredskapsarbeten saml statsbidrag till motsvarandearbeten i annan regi och andra åtgärder med syfte all direkt päverkaefterfrågan på arbetskraft hos olika arbetsgivare. 1 programmet ingårdelprogrammen Beredskapsarbeten, Induslribesläll-ningar, Delaljplaneringsbidragoch Invesleringsfondsärenden. Programmet Regionalpolitiska stödåtgärder omfattar åtgärder för att främja lokaliseringen avföretag tiU regioner där en expansion bör främjas enligl de riktlinjer som hardragils upp i den regionalpolitiska planeringen. I programmet ingårdelprogrammen Avskrivningslån, Utbildningsstöd, Sysselsätlningsslöd, Offerlslödoch Lokaliseringslån. Programmet Särskilda åtgärder för arbetsanpassningoch sysselsättning omfattar bidrag lill arbelshjälpmedel bl.a. arbetstek-niskahjälpmedel och arbetsbiträde, samt bidrag och län till motorfordon. Delomfattar vidare bidrag lill handikappade m.fl. för verksamhet som egenföretagare saml lönebidrag lill arbetsgivare som anställer en arbetssökandesom på grund av nedsatt arbetsförmåga annars inle skulle kunna beredas arbetepå den reguljära arbetsmarknaden. I programmet ingår delprogrammenArbetshjälpmedel åt handikappade. 1981/82:100 Bilaga 15 45 Näringshjälp och Anställning med lönebidrag. Programmet Yrkesinriktad rehabilitering omfattar utredande,vägledandeoch arbelsförberedande verksamhet för yrkesobeslämda och arbetshandikappadejämte utvecklingsarbete inom området yrkesinriktad rehabilitering. I programmet ingårdelprogrammen och Metodutveckling, forskning och utbildning. Programmet Åtgärder för fly klingar omfattar överföringlill Sverigeoch omhändertagande av flyktingar och vissa andra grupper av utlänningar tills de kan placeras påarbetsmarknaden. I programmet ingårdelprogrammen Överföring av flyktingar och Omhändertagande av flyktingar. Programmet Kontant stöd vid arbetslöshet omfattar tillsyn av ochslöd lill erkända arbetslöshetskassor samt bidrag lill arbetslösa som inle harrätt lill ersättning genom arbetslöshetsförsäkringen. I programmet ingårdelprogrammen Ersättning till arbetslöshetskassor, Omslällningsbidrag och Kontantarbetsmarknadsstöd. Programmet Tolalförsvarsverksamhel omfattarkarlläggning av arbelskraflsförhållandena i krig, upprättande av en krigsorganisationför arbetsmarknadsverket,personalplanläggning för det ekonomiska försvaret och handläggning avansökningar om anstånd med militär tjänstgöring. Del omfattar ocksåtillsyn av utbildning för vapenfria Ijänsleplikliga saml placering och registrering av de vapenfria. I programmet ingårdelprogrammen Försvars- och beredskapsplanering samt Vapenfria Ijänsleplikliga. av utrustning avser förvaltningav mer kapitalkrävandeutrustning, l.ex. förläggningsbyggnader och vägmaskiner. Sådan utrustning får hyras ul inom eller utom arbetsmarknadsverket, varvid hyran skall beräknas så all allauppkommande kostnader läcks. I programmet ingårdelprogrammen Förläggningsbyggnader saml Maskiner och fordon m.m. Den redovisade programindelningen kommerfr. o. m. /83 all ändras såalt del inom programmet Sysselsättningsskapande åtgärder ingående delprogrammet Delaljplaneringsbidrag upphör. Fiertalel avprogrammen finansieras från anslag som behandlas i del följande underförevarande avsnitt B. Arbetsmarknad m. m. Programmen Särskilda åtgärderför arbetsanpassning och sysselsättning samt Yrkesinriktadrehabilitering finansieras från anslag som behandlas under avsnittet C. Arbetsmiljö.Programmet Regionalpolitiska stödåtgärder finansieras från anslag underfjortonde huvudtiteln, benämnda dels Regionalpolitiskt slöd: Bidragsverksamhel,dels Regionalpolitiskt slöd: Lokaliseringslän. Programmet Åtgärder för flykfingarslutligen finansieras från ell anslag sombehandlas under avsnittet D. Invandring m. m. Investeringar iutrustning finansieras från reservationsanslaget B 6. : Anskaffning avutrustning. prop.1981/82:100 Bilaga 15 46 , utgifter och anslag m. m. fördeladepå program (kr.) Beräknad ändring 1982/83 Yrkesmässig och geografisk röriighet -122510000** Särskilda åtgärder för arbets- -(- 81115000 Kontant stöd vid arbetslöshet + 496000** + 4620000** * Preliminärt belopp i avvaktan pä särskildproposition om regionalpolitisk stödverksamhet. ** Preliminärt belopp i avvaktan på särskild proposition AMS är centralförvaltningsmyndighet för allmänna arbetsmarknadsfrågor. AMS är ävenchefsmyndighet för länsarbetsnämnderna och arbetsförmedlingen. I styrelsensuppgifter ingår att leda planläggning av och själv vidta åtgärder som betingas avarbetslöshet eller brist på arbetskraft. Styrelsenskall leda verksamheten i fråga om regionalpolitiskt slöd och bedriva rådgivning och upplysning rörandenäringslivets lokalisering. Styrelsen handlägger ärenden ominvesteringsfonder, ersättning vid arbetslöshet och utlänningars deltagande i del svenska arbetslivet. Styrelsenskall också ha överinseende över den offentliga arbetsförmedlingen samt öva tillsyn över annan arbetsförmedling än denoffentliga och över de erkända arbetslöshetskassorna. Ärenden rörandeutnyttjande av landels arbetskraft vid krigeller krigsfara, uppskov eller anstånd med militärtjänstgöring samt vapenfria Ijänsleplikliga handläggs också avAMS. Chef för AMS är engeneraldirektör med en överdirektör som ställföreträdare. Inom styrelsen finnstre avdelningar, nämligen avdelningen för arbetsmarknadsservice, avdelningenför sysselsällningsplanering och avdelningen för ekonomi och administration. Inomavdelningarna för arbelsmarknadsservice och sysselsällningsplanering finnsvardera sex enheter och inom avdelningen för ekonomi och administration finnsfem enheter. Under AMS ärlänsarbetsnämnderna länsmyndigheter för allmänna arbetsmarknadsfrågor.De leder arbetsförmedlingen i länen. De har ålagts vissa uppgifterenligt lagen (1974:13) om vissa anslällningsfrämjande åtgärder och ärenden omersättning vid arbetslöshet. De skall biträda AMS vid planering för försvarsberedskap. har ett kansli som beslår av en förmedlingsavdelning, enplaneringsavdelning och en administrativ avdelning. Arbetet hos länsarbetsnämnden leds av enlänsarbetsdirektör. 1981/82:100 Bilaga 15 47 Lokal myndighet förallmänna arbetsmarknadsfrågor är arbetsförmedlingen. Den skall inom sittområde utöva den offentliga arbetsförmedlings-verksamheten, vari ingåryrkesvägledning och arbetsvärd. Den skall därvid pröva frågor rörande enskildapersoners arbetsmarknadsutbildning, arbetsvård och hjälp vid arbetslöshet samlslöd vid flyttning och andra åtgärder som vidtas av sysselsätlningsskäl, i denmån sådana frågor ej skall prövas av AMS eller länsarbetsnämnden. Landet är indelat i 79arbetsförmedlingsdislrikt. I varje distrikt finns en arbetsförmedling, sombestår av ett dislriktskonlor och ett antal lokalkontor, saml endislriktsarbelsnämnd. Förmedlingsarbetel i ett distrikt leds avdislriktskontorschefen. Större förmedlingskonlor är uppdelade i kundmottagningsaml förmedlings- och utredningssektioner med vardera ell tiotal handläggare. Förvaltningskostnaderna avser i huvudsaklönekostnader och andra omkostnader för personalen vid AMS,länsarbetsnämnderna och arbetsförmedlingen samt kostnader för lokaler ochautomatisk databehandling (ADB). Förvaltningskostnaderna belastar programmen.Medel för all läcka dessa kostnader las upp under samma anslag som övrigakostnader för resp. program. Liksom har AMS dock redovisatförvaltningskostnader gemensamt för alla programmen. Beräknad ändring 1982/83 " + 3 344000 Pris- och löneomräkningutgör 94,8 milj. kr. Besparingsallernativel(del s.k. huvudförslaget) skulleinnebära en minskning av medlen för gemensamma förvaltningskostnader med 19,9milj. Prop.1981/82:100 Bilaga 15 48 Under denna utgiftspostfaller dels avlöningsför måner för personal inkl, praktikanter vidAMS, länsarbetsnämnderna och arbetsförmedlingen, dels ersättningar till experter och sakkunniga, dels arvoden till läkare, kontaktmän föryrkesvägledning, arbetsförmedlings- ombud och särskilda mönstringsförrättare. AMS begär /83 500 nya tjänster, varav 375 förmedlingstjänster och125 tjänster för övrig kanslipersonal. Behovel av en ytterligare utbyggdplatsförmedling är fortfarande stort. Bristande anpassning mellan lediga arbeten ocharbetssökande, rekryleringssvårigheter inomindustrin, lokala obalanser, hög arbetslöshet kommer liksom tidigare att råda även under /83. Dettamedför att individuella plalsförmedlingsinsalserkommer att behövas i ökad utsträckning. Del nu begärda personaltillskottet är främst inriktat på alt förstärka denegentliga platsförmedlingen i syfte att komma fillrätla med bristandeanpassning, mellan lediga arbetenoch arbetssökande. Om arbetsförmedlingen ges ökade resurser förplatsförmedling och slöd lill arbetssökande alt komma över anställningshinder, kan behovel av andra merkostnadskrävande åtgärder hållas tillbaka. Fördelningen av deav AMS begärda tjänsterna bör ske så att förtur ges ål uppbyggnad avkontor i små och medelstora orter och fortsatt inrättande av stadsdelskontor ide större städerna. Anlal biträden inom arbetsförmedlingen bör också öka förall förmedlarnas lid skall kunna utnyttjas mer rationellt. AMS som bl. a. motbakgrund härav anser all starka skäl talar för en kraftig utbyggnadav platsförmedlande insatser hemställer att lönemedlen räknas upp med 56,2milj. vilket medger inrättande av 500 nya tjänster. AMS beräknar det sammanlagdamedelsbehovet för lönekostnader till 789,9 milj. kr. (+ 113,3 milj. Av ökningen är 57,0milj. fortsätterförberedelserna för de förändringar i personalutbildningensom genomförandet av de förslag som arbetsgruppen för arbetsförmedlingens framlida organisation (PLOG) pre senterat. Utbildningen skall grundaspå analyser av arbetssökandes och arbetsgivares behov av service frånarbetsförmedlingen och på de beskriv ningar av arbetsuppgifterna för plalsförmedlare, arbets vägledare, arbetsle dande personal och biträdespersonalsom PLOG:s arbetsutskott lar fram. Programmet med kompletterandeutbildning lill plalsförmedlare och ar- belsvägledare intensifieras under /83. De djupare effekter na av den ändrade arbetsfördelningenär starkt beroende av dessa utbild ningsinsatser. Det är alltså enligtAMS mycket angeläget att resurserna för personalutbildning ökas. Grundutbildningenav arbetsförmedlare som omfattar ell år genomförs till största delensom individuell lokal utbildning varvad med seminarier, föreläsningar och studiebesök. Prop.1981/82:100 Bilaga 15 49 Ett beräknat tillskott av 625 nya arbetsförmedlareinkl.