prop · G50389 · 1981-12-31 00:00:00 — Jag har nyssförordat ett fortsatt landstingskommunalt huvudmannaskap för denvårdutbildning inom högskolan som anordnas av landstingskommunerna.Utbildning till laboratorieassistent kommer därigenom att på övriga orter äveni fortsättningen att anordnas av landstingskommunerna. Med hänsyn härtillförordar jag att den utbildning till laboratorieassistent i , Linköpingoch som anordnas av kommuner förs över till resp. landstingskommun. Detankommer på berörda huvudmän att träffa avtal i denna fråga. Om mina förslag idet följande beträffande tjänsten genomförs, ankommer det även på dessahuvudmän alt med företrädare för personalorganisationerna träffa avtal omkommunalt reglerade tjänster för lärare och skolledare inom berördautbildningar. Jag utgår emellertid från att överföringen bör kunna påbörjassamtidigt som den nya studieorganisationen för vårdutbildningen införs. Jagförutsätter också att det förändrade huvudmannaskapet inte skall medföra någonkostnadsökning för staten. Sjukgymnastlinjen bedrivs i såväl statlig somlandstingskommunal regi. Vård 77fick i uppdrag att pröva frågan om enhetligt huvudmannaskap I betänkandet (SOU 1978:50) Ny vårdutbildning 1981/82:89 13 presenteradesolika lösningar av huvudmannaskapet. I avvaktan på resultaten av arbetet inomden då aviserade utredningen rörande huvudmannaskapsfrågan för bl. a. samtligakommunala vårdutbildningar inom högskolan fann Vård 77 ingen anledning attföreslå några förändringar av huvudmannaskapet för sjukgymnastlinjen. Varkenregeringen eller hade någon erinran mot denna ståndpunkt. har fattat ettprincipbeslut om att inom ramen för en ny rehabiliteringslinje samordnasjukgymnast- och arbetsterapeututbildningarna (prop. 1978/79:197, UbU1979/80:7, rskr 1979/80:100). Kommittén hänvisar till detta beslut och tillregeringens uttalanden i samband med uppdrag till UHÄ rörande utbyggnadav sjukgymnastutbildningen om att denna, i avvaktan på ställningstaganden tillförslagen från huvud mannaskapskommittén, bör ske i landstingskommunal regi.Kommittén har bl. a. mot denna bakgrtind funnit skäl att behandla frågan omsjukgymnastutbildning i det alternativ som avser en bibehållen högskoleutbildninginom vårdsektorn. Sjukgymnastutbildningenomfattar 100 poäng och innehåller såväl beteendevetenskapliga som medicinskaämnen. De mest omfattande är sjukgymnastik och rörelseterapinsklinik/fysikalisk medicin. I samband med högskolereformen tillfördesutbildningen ett nytt ämne, omvårdnadskunskap. Vidare skapades bl. a.studieorganisatoriska förutsättningar för samordning med arbetsterapeutlinjen.Utöver behovet av samverkan med arbetsterapeututbildningen betonas iblandbetydelsen av kontakt med läkarutbildningen. Kommittén konstaterar dock attnågon organisatorisk samverkan med läkarlinjen inte finns. Däremot förekommeratt de båda utbildningarna utbyter lärare och utnyttjar samma institutionellaresurser. uppfattning bör i första hand en organisatorisksamordning med övriga korta vårdutbildningar på resp. ort eftersträvas. Starkaskäl talar, enligt kommittén, för att vårdutbildningarna får en innehållsmässigoch organisatorisk samordning och därmed ett enhetligt huvudmannaskap.Kommittén föreslår därför att sjukgymnastutbildningen vid institutetoch i förs över till landstingskommun resp.Malmöhus läns landstingskommun vid ett alternafiv med bibehållen kommunalhögskoleutbildning. Majoritetenav remissinstanserna avstyrker kommitténs förslag om kommunalisering avsjukgymnastutbildningen i och . Endast LO har tillstyrktförslaget. Några remissinstanser framhåller att ytterligare utredning krävsför att man skall kunna ta ställning i frågan. UHÄ har i skrivelse den 28september 1981 redovisat sitt uppdrag om studieorganisation m. m. förrehabiliteringslinjen. Däri förordar UHÄ i princip ett landstingskommunalthuvudmannaskap för rehabiliteringslinjen. Med hänsyn till de särskildaförhållandena i och förordar emeller-fid UHÄ att det statligahuvudmannaskapet för sjukgymnastutbildningen på dessa orter bevaras så attrehabiliteringslinjen får delat huvudmanna- 1981/82:89 14 skåpunder en femårig försöksverksamhet. Härvid förutsätter UHÄ att linjens bådavarianter hålls samman av en gemensam linjenämnd på resp. ort. Föregen del får jag anföra följande. Principiellaskäl talar för kommitténs förslag om en organisatorisk samordning avsjukgymnastutbildningen med den kommunala vårdutbildningen på resp. ort.Arbetsterapeuter och sjukgymnaster arbetar tillsammans med andra yrkesgruppermed rehabilitering av patienter. Jag har tidigare betonat behovet av ensamordning mellan de båda utbildningarna. Detta behov utgjorde t. ex. grunden fillmina förslag om en rehabiliteringslinje. Envikfig fråga är hur val av huvudmannaskap för utbildningar påverkarmöjligheterna att få tillgång till medicinsk sakkunskap i undervisningen. Kommitténhar konstaterat att oavsett huvudmannaskap är det på samtliga Orter sörjt fören samordning av de medicinska inslagen i utbildningen och en anknytning avutbildningen till medicinsk utbildning och forskning. För undervisningen svarartill stor del läkare med specialistkompetens. Omfattningen av den läkarleddaundervisningen regleras inte i utbildningsplanerna, men har i praktiken kommitatt bestämmas av gängse utbildningstradition. Utredningen har visat attutbildningen fungerar väl och på ett likartat sätt på samtliga utbildningsorteroberoende av huvudmannaskap. Inte heller Vård 77 fann, som jag har nämnt,någon grund för att uttala förord för stat eller kommun som lämpligastehuvudman. och i förordar ett fortsatt statligthuvudmannaskap på resp. ort. Från båda utbildningsanordnarna har uttryckts envilja att t. ex. genom avtal underlätta den erforderliga samordningen med iförsta hand arbetsterapeututbildningen. Föregen del instämmer jag i uppfattning att frågan omhuvudmannaskapet för den statliga sjukgymnastutbildningen närmast är avekonomisk och praktisk natur. Jag har mot denna bakgrund tagit stor hänsyn tillremissinstansernas bedömningar i frågan. Med tanke på de särskilda förhållandensom råder beträffande sjukgymnastutbildningen i och förordarjag därför att rehabiliteringslinjen på dessa orter får ett delathuvudmannaskap. Detta medför bl. a. att tjänsterna som lärare och skolledareinom sjukgymnastutbildningen i och alltjämt kommer att vara statliga. Enligtmin uppfattning är det emellertid viktigt att en samordning mellan arbetsterapeutoch sjukgymnastutbildningarna eftersträvas för att kunna uppfylla målen för ensammanhållen rehabiliteringslinje. Kommittén pekar på, att sjukgymnastutbildningenpå dessa orter riskerar att bli isolerad från arbetsterapeututbildningen ochövrig högskoleutbildning. Enligt min mening bör en successivtuppbyggd samverkan mellan huvudmännen undanröja dessa farhågor. Jagförutsätter att och i kommer attarbeta för att rehabiliteringslinjen kommer att utformas och utvecklas påmotsvarande sätt i och som på övriga orter. 1981/82:89 15 2.2Frågor om statsbidrag, tjänsteorganisation och resurssamband med gymnasieskolanm. Denuvarande reglerna rörande organisation och statsbidrag innebär att man skiljermellan två kategorier av högskoleutbildning, nämligen högskoleutbildningmed statligt reglerade lärartjänster och högskoleutbildning som intehar sådana lärartjänster. Med statligt reglerad tjänst avses tjänst för vilkenavlöningsförmånerna fastställs under medverkan av regeringen eller myndighetsom regeringen bestämmer. Tillden första kategorien, alltså högskoleutbildning med statligtreglerade lärartjänster, hör sådan högskoleutbildning som inte utgörsjuksköterskeutbildning. Iregelsystemet för den första kategorien är sambandet med gymnasieskolanframträdande. Enligt 23 kap. 5§ högskoleförordningen (1977:263) skall sådankommunal högskoleutbildning anordnas vid skolenheter med gymnasieskola, om interegeringen för visst fall bestämmer annat. Till denna bestämmelse anknyter andraföreskrifter om samband med gymnasieskolan i högskoleförordningen ochskolförordningen (1971:235). Omfattningen av en kommuns ellerlandstingskommuns skolväsende skall enligt 1 kap. 7§ skolförordningen i regelberäknas enligt ett poängsystem i vilket ingår högskoleutbildning sominte utgör sjuksköterskeutbildning. Poängsystemet har enligt andraföreskrifter i skolförordningen och högskoleförordningen betydelse vid fillämpningenav föreskrifter om underlag för tjänster som skolchef och föreskrifter omskolledningens organisation och skolledares undervisningsskyldighet vidskolenhet med gymnasieskola. Enligt högskoleförordningen har nämligen såvälskolchef och biträdande skoldirektör som rektor, biträdande rektor ochstudierektor vid skolenhet med gymnasieskola uppgifter även inom högskoleutbildningav detta slag. Härtill kommer att undervisningen inom sådan kommunalhögskoleutbildning skall fullgöras av lärare vid kommunens ellerlandstingskommunens gymnasieskola. Den nu berörda kommunalahögskoleutbildningen har således inte något eget tjänstesystem för vare sigskolledare eller lärare. Statsbidragtill kostnaderna för tjänstgöring av rektorer, biträdande skolledare ochlärare inom högskoleutbildning som inte utgör sjuksköterskeutbildningutgår enligt väsentligen samma regler som gäller för gymnasieskolan. a. att av lönekostnaden f. n. täcks av statsbidrag.Underlaget för lärartjänstgöring inom högskoleutbildningen och därmed för statsbidragtill motsvarande kostnader beror på timramar som regeringen fastställer. Timramarnaför grupper om normalt 16 eller 30 studerande har framräknats ufifrån de fim-och kursplaner för strikt definierade ämnen som fanns för berörda utbildningarinnan de år 1981/82:89 16 1977överfördes till högskoleorganisationen. Statsbidrag som avser utbildning påallmän utbildningslinje eller påbyggnadslinje administreras av skolöverstyrelsen.För lokala och individuella utbildningslinjer och enstaka kurser utgårstatsbidrag enligt motsvarande beräkningsgrunder efter beslut avregionstyrelse. Kommunalhögskoleutbildning som utgör sjuksköterskeutbildning har såsom nämnts intestatligt reglerade lärartjänster. För sådan utbildning finns vad gällerregelsystemet endast på någon enstaka punkt samband med gymnasieskolan.Sjuksköterskeutbildning skall enligt högskoleförordningen förläggas tillsärskild skolenhet. får dock under vissa omständigheter medgeatt sjuksköterskeutbildning förläggs till skolenhet med gymnasieskola. I ettsådant fall är rektor för skolenheten tillika rektor försjuksköterskeutbildningen. Tillskillnad från det kostnadsrelaterade statsbidraget till annan högskoleutbildningär statsbidraget till sjuksköterskeutbildningen en-hetsrelaterat. Statsbidragtill utbildning på sjuksköterskelinjen och påbyggnadslinjer för utbildning avsjuksköterskor utgår med vissa belopp för varje studerandegrupp och termin.Skolöverstyrelsen handhar administrationen. För lokala och individuellautbildningslinjer och enstaka kurser inom sjuksköterskeutbildningen utgårstatsbidrag enligt beslut av , som beräknar bidragen medutgångspunkt i de grunder som gäller för närmast motsvarande utbildning påallmän utbildningslinje eller påbyggnadslinje. 2.2.2Statsbidrag vid fortsatt kommunalt huvudmannaskap Frånframför allt företrädare för den kommunala högskoleutbildningen har riktatskritik mot det nuvarande systemet med statligt reglerade tjänster ochstatsbidraget för lärarlöner. Kritiken avser främst den begränsade frihet somsystemet medför. Enligtsina direktiv skulle huvudmannaskapskommittén ge förslag till ett nyttstatsbidragssystem vid ett alternativ med bibehållet kommunalt huvudmannaskapför delar av högskoleutbildningen. Ilikhet med vad LÄTU har föreslagit i sitt betänkande (SOU 1980: 3) Lärare ihögskolan finner huvudmannaskapskommittén det angeläget att ett enhetsrelateratstatsbidrag införs för all högskoleutbildning. Kommittén avser meddetta ett bidragssystem per utnyttjad terminsstudieplats och utbildningslinje.Bidraget bör beräknas på antalet studerande exempelvis per resp.den 1 mars. Vidare föreslår kommittén att bidraget skall följakostnadsutvecklingen. Bidraget bör vid terminens slut utbetalas av myndighetinom högskolan. Föratt få ett enhetsrelaterat statsbidragssystem har kommittén räknat om destatsbidrag, som f. n utgår till berörda linjer genom beräkning av timramar.Ull ett bidrag per studerande. Kommittén har redovisat en beräkning avskillnaden mellan vad resp. huvudman får i statsbidrag enligt 1981/82:89 17 nuvarandebidragsbestämmelser och vad en bidragsmodell med ett schablonbelopp per terminoch studerande skulle ge. Kommittén konstaterar att skillnaderna jämfört mednuvarande system är anmärkningsvärt små. Vid ett införande av ett schabloniseratbidragssystem bör det dock, enligt kommitténs uppfattning, vara möjligt attövergångsvis göra vissa modifieringar i syfte att mildra vissaomfördelningseffekter. Detta kan t. ex. ske i form av en utjämningspost somstår fill UHÄ:s förfogande. Iett alternativ med bibehållen högskoleutbildning fillstyrker samtligaremissinstanser som yttrat sig i statsbidragsfrågan ett enhetsrelateratschablonbidrag. Jag vill nämna bl. a. RRV, SÖ, UHÄ, SFS, ,och /SR. Föregen del vill jag anföra följande. Minutgångspunkt för de förslag jag här lägger fram rörande bl. a. statsbidragtill högskoleutbildning är främst att söka skapa lika godaförutsättningar för den kommunala delen av högskolan att utvecklas som för denstatliga. Deområden som berörda utredningar, myndigheter och organisationer anser mestangelägna att förändra är formerna för statsbidrag och lärartjänstorganisationeninom den kommunala högskoleutbildningen. Många hävdar att en förändring avdessa båda områden är en förutsättning för att man skall kunna genomföra den avriksdagen beslutade nya studieorganisationen. Ettnytt statsbidragssystem bör enligt min mening vara enhetligt och lätthanterligt.Bidragssystemet bör också medge största möjliga frihet för den som förfogar överresurserna. Högskolereformenhar medfört ett vidgat lokalt ansvar för utbildningens utformning. Den centralastyrningen sker genom utbildningsplaner för allmänna utbildningslinjer. Dessabinder inte den lokala utformningen av utbildningen genom angivande av fimantaloch gruppstorlekar m. m. menar att det inte ärrimligt att statsbidragets utformning skall motverka en sådan utveckling. Jagdelar helt denna uppfattning. beslut om att en nystudieorganisation för vissa delar av vårdutbildningarna i högskolan skallinföras förutsätter också en förändring av bidragssystemen.Riksdagsbeslutet innebär nämligen att det inom en och samma utbildningslinje hälso- och sjukvårdslinjen - och t. o. m. inom samma variant -operationssjukvård - kommer att ingå utbildningar som har olikabidragssystem. Kommitténhar som jag har nämnt föreslagit ett s.k. enhetsrelaterat bidragssystemberäknat på ett bidrag per studerande och linje. Jag vill gå ett steg längre.Jag kommer även i det följande att föreslå en förändrad beslutsordning fördimensionering och lokalisering av högskoleutbildning. Förslagetinnebär att skall fastställa dimensionering och lokalisering avsamtliga allmänna utbildningslinjer och påbyggnadslinjer i högskolan. Därmeduppnås en större likhet mellan statlig och 2 1981182. Prop.1981/82:89 18 Även bidragssystemet börutformas så att det medger lika lokal handlingsfrihet inom de båda delarna avhögskolan. Därmed främjas enligt min mening också samverkan mellan statlig ochkommunal högskola. Enligt min mening bör nya regler om statsbidrag införasför högskoleutbildning inom vårdsektorn fr.o.m. den . Genomändringarna bör en frikoppling ske från gymnasieskolans statsbidragssystem.BI. a. med hänsyn fill dessa ändringar bör också reglerna om organisatoriskasamband med gymnasieskolan ändras vilket jag ämnar behandla i ett senareavsnitt. Jagbehandlar först statsbidraget till kommunernas och landstingskommunernaskommunala högskoleutbildning på allmänna utbildningslinjer och påbyggnadslinjerinom vårdsektorn. Enligt min mening bör i princip samtliga bidrag som nuutgår till dessa utbildningar upphöra i sin nuvarande form. I stället bör varjekommun eller landstingskommun för dessa utbildningar få ett samlatschablonbidrag. Jag kommer i det följande att föreslå att skallfastställa planeringsramar per utbildningslinje och kommun ellerlandstingskommun. bör med utgångspunkt idimensioneringsbeslutet bestämma schablonbidragets storlek. Vid beräkningen börtills vidare följande belopp gälla som riktpunkter. Beloppen har räknats frampå grundval av storleken av de bidrag som föreslås upphöra i sin nuvarandeform. Vid beräkningen av bidraget bör staten tills vidare utgåfrån följande normer: Grupp 1 Bidrag (kr.) per termin, linje Med hänsyn till vad jag kommer att föreslå i det följandeom centralt myndighetsansvar bör UHÄ handha administration och utbetalning avschablonbidragen. Prop.1981/82:89 19 Iprincip bör bidrag utgå endast för platser som tas i anspråk. Vissa undantagkan dock behöva göras. Det bör ankomma på regeringen att utfärda bestämmelserhärför. Jagkommer senare denna dag att behandla bidragsberäkningarna. Ibudgetpropositionen för /83 kommer jag att redovisa de totalastatsbidragen till samtliga landstingskommuner och kommuner för vårdutbildninginom högskolan. Jag avser att i samband med regleringsbrevet för budgetåret1982/83 återkomma till regeringen med förslag till en fördelning avschablonbidragen per landstingskommun och kommun. I likhet med kommitténföreslär jag att en särskild anslagspost om 5 milj. kr. ställs till regeringensdisposition i samband med övergången till ett nytt statsbidragssystem. Förföljande år avser jag att i budgetpropositionen redovisa schablonbidragen förvarje landstingskommun och kommun. Jag kommer vidare i budgetpropositionen attföreslå regeringen att mot nuvarande av i och för siggällande bidragsbelopp skall betalas ut fill kommuner och landstingskommunerför vårdutbildning som anordnas inom högskolan. Statsbidragtill lokala och individuella linjer och enstaka kurser inom värdsektorn börbeslutas av regionstyrelserna, som också bör betala ut bidragen. Bidragen börberäknas med utgångspunkt i de principer som fillämpas för beräkning avschablonbidrag för vårdsektorn. Det bör ankomma på regeringen eller myndighetsom regeringen bestämmer att avgöra vilka närmare regler som skall gälla. Den kommunala ochlandstingskommunala högskoleutbildningen på allmänna utbildningslinjer ochpåbyggnadslinjer utanför vårdsektorn är av jämförelsevis liten omfattning.Dessa utbildningar ingår inte i det förslag som jag i det följande lägger framom dimensionering och lokalisering av högskoleutbildning. Frånsett denlandsfingskommunala utbildningen på musiklärarUnjen, för vilken särskildaregler gäller enligt avtal, bör nuvarande statsbidragsregler övergångsvis gällaför utbildningar utanför vårdsektorn. Jag avser att i denna fråga återkommamed förslag som regeringen kan förelägga i samband med övervägandenom det fortsatta huvudmannaskapet för berörda utbildningar. Detfrämsta syftet med en övergång fill ett schabloniserat statsbidragssystem äratt huvudmannen skall få stor frihet att avgöra hur bidraget skall användas förde utbildningar och studerandeplatser som bidraget är avsett för. ex. att regeringen inte längre skall fastställa timramar. Därmed upphörockså grunden för de nuvarande reglerna om organisatoriska samband medgymnasieskolan. Ifråga om det gällande systemet med statsbidrag till högskoleutbildningankommer det på regeringen att meddela bestämmelser om avveckhng ochutbetalning av retroaktiva bidrag. Prop.1981/82:89 20 2.2.3Tjänsteorganisation vid fortsatt kommunalt huvudmannaskap Somframgått av min tidigare redovisning finns ett samband mellanstatsbidragssystem och tjänsteorganisation inom den kommunala högskoleutbildningen.Mitt förslag fill nytt statsbidragssystem för högskoleutbildningavser vårdsektorn. Även mina överväganden och förslag rörandetjänsteorganisatoriska förändringar avser vårdsektorn. För kommunalhögskoleutbildning utanför denna sektor - som avser endast få utbildningar -bör nuvarande regler gälla fortsättningsvis i fråga om såväl statsbidrag somtjänsteorganisation. Jagredovisar mina överväganden och förslag efter samråd med statsrådet gäller frågor som har samband med gymnasieskolan eller skolväsendet iövrigt. Utgångspunkten för minaöverväganden är att det nya statsbidragssystemet för vårdsektorn skall ledatill att högskolan frikopplas från gymnasieskolan när det gällertjänsteorganisatoriska frågor. De tjänsteorganisatoriska förändringarna börliksom det nya statsbidragssystemet gälla från . Dock bör enövergångsperiod gälla. Jag redovisar detta närmare i det följande. 2.2.3.2 Förläggningtill skolenhet med gymnasieskola Sådankommunal högskoleutbildning som inte utgör sjuksköterskeutbildning skallenligt 23 kap. 5 § högskoleförordningen anordnas vid en eller flera skolenhetermed gymnasieskola i kommunen eller landstingskommunen, om inte regeringen förvisst fall bestämmer annat. Sjuksköterskeutbildning däremot skall enligthuvudregeln i 24 kap. 4§ högskoleförordningen förläggas till särskildskolenhet. får dock medge att sjuksköterskeutbildningförläggs till skolenhet med gymnasieskola, om skolenheten omfattar annanvårdyrkesutbildning inom den kommunala högskoleutbildningen ellergymnasieskolan. Enligtmin mening bör det för vårdsektorn inom den ifortsättningen inte finnas regler som påbjuder eller förbjuder att utbildningenförläggs till skolenhet med gymnasieskola. Denna ståndpunkt sammanhänger medmina ställningstaganden i fråga om skolledare och lärare. Jag hänvisar fill vadjag kommer att anföra i det följande. Enhgtnuvarande regler skall omfattningen av en kommuns eller landstingskommunsskolväsende i regel beräknas enligt ett poängsystem i vilket ingår kommunalhögskoleutbildning som inte utgör sjuksköterskeutbildning. Poängsystemet harenligt föreskrifter i skolförordningen och högskoleförordningen betydelse vidtillämpningen av föreskrifter om underlag för tjänster som skolchef ochföreskrifter om skolledningens organisation och 1981/82:89 21 skolledaresundervisningsskyldighet vid skolenhet med gymnasieskola. Detta sammanhänger medatt såväl skolchef och biträdande skoldirektör som rektor, biträdande rektoroch studierektor vid skolenhet med gymnasieskola har uppgifter även inomkommunal högskoleutbildning av detta slag. Försjuksköterskeutbildningens del finns endast en föreskrift om att det för sådanutbildning skall finnas en rektor. Om har medgett attutbildningen förläggs fill skolenhet med gymnasieskola är rektor förskolenheten tillika rektor för sjuksköterskeutbildningen. I mitt förslag till nyttstatsbidragssystem inryms även bidrag fill skolle-dande uppgifter. Enligt minmening bör det i fråga om skolledningen inom vårdsektorn finnas endast vissagrundläggande föreskrifter om att det skall finnas en rektor och att rektor ochbiträdande skolledare vid skolenhet med gymnasieskola under vissaförutsättningar skall fullgöra motsvarande uppgifter även inom den kommunalahögskoleutbildningens vårdsektor, om huvudmannen så bestämmer. Ingen av dekommunala högskoleutbildningarna inom värdsektorn bör i fortsättningen ingå iberäkningen av skolpoäng såsom underlag för tjänster som skolledare ellerbiträdande skolledare. Vad gäller skolchef och biträdande skoldirektör - vilkaförekommer endast i kommuner bör dessa i fortsättningen inte ha några författningsregleradeuppgifter i fråga om den kommunala högskoleutbildningens vårdsektor. När det gällerrektor och biträdande skolledare bör utgångspunkten vara att huvudmannen medhjälp av schablonbidraget för dessa funkfioner anställer personer pä kommunaltreglerade tjänster. berörda utbildningar bör alltså inte ingå ipoängberäkningen för de statligt reglerade tjänsterna vid skolenheter medgymnasieskola. I vissa fall kan emellertid praktiska skäl tala för att rektoreller biträdande skolledare vid en sådan skolenhet ges uppgifter även inom denkommunala högskoleutbildningens vårdsektor. Huvudmannen bör då under vissaförutsättningar få besluta om detta.