prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — Kostnaderna för kontrollmyndighetens organisation ochverksamhet skall bestridas genom avgifter från tillverkare av krigsmaterielsamt genom expeditionsavgift för tillstånd all utföra krigsmateriel frän riket. Förvaltningskostnader (däravlönekostnader) Lokalkostnader (407 000) -1- 299 000 (-H 295 000) -1- 305 000 1981/82:100 Bilaga 14 19 Med hänvisning lillsammanställningen hemställer jag att regeringen föreslär att tillKrigsmaterieUnspektionen för /83 anvisa ell förslagsanslag av775 . Kostnader för nordiskt samarbete 1980/81 Utgift 1981/82 Anslag 1982/83 Förslag Från anslaget bestrids kostnader för Sverigesdellagande i samarbetet inom ramen för nordiska ministerrådet och nordiskaministerrådets slällfö-relrädarkommitlé saml för deltagande i andra former avnordiskt samarbete. Jag beräknar medelsbehovet för nästa budgetär till 500 000kr. Jag hemställer att regeringen föreslår all lill Kostnader förnordiskt samarbete för /83 anvisa ett förslagsanslag av 500 000kr. Nordiska ministerrådets allmänna budget För innevarande budgetår har till Nordiska ministerrådets allmänna budgetanvisats ell förslagsanslag av . Nordiska ministerrådets allmännabudget omfattar ell budgetår som sammanfaller med kalenderåret. fastställde ministerrådels allmänna budget förär 1982.1 statsbudgeten för /82 har medel anvisats för allbestrida andel av kostnaderna för ministerrådets allmänna budget underår 1982 (prop. 1980/81:182, UU 1980/81:27, rskr 1980/81:364). Budgeten för år1983 kommer all behandlas inom . Jagavser senare alt föreslå regeringen all vid 1981/lägga fram ensärskild proposition om anslag för att bestrida andel av kostnadernaför ministerrådets allmänna budget . I avvaktan härpå bör anslagetföras upp med oförändrat belopp. Jag hemställer därför att regeringen föreslårriksdagen all i avvaktan på särskild proposition i ämnel,till Nordiska ministerrådets allmänna budget för budgetåret1982/83 anvisa ett förslagsanslag av . Prop.1981/82:100 Bilaga 14 20 Attaché/ambassadråd för tull- ochhandelspolitiska frågor 1982/83 Nytt anslag (förslag) 515000 Beräknat 1982/83 (därav lönekostnader) (425000) Medel överförs från tredje huvudtitelnsförslagsanslag A 1. Med hänvisning till sammanställningen beräknar jag anslagetför näsla budgetär rill . Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen all tillAttachélambassadråd för tull- och handelspolitiska frågor för budgetåret1982/83 anvisa ell förslagsanslag av . 1981/82:100 Bilaga 14 21 FRÄMJANDE AV UTRIKESHANDELN M. Rambudgetering har införts för de exportfrämjandemedlen under tredje och elfte huvudtitlarna fr. o. m. /81 (prop.1979/80:16, NU 1979/80:20, rskr 1979/80:95). Medel för exporlfrämjandeåtgärder anslås ocksä under åttonde och fjortonde huvudtitlarna. Under densistnämnda har för /82 tolalt drygl 34 milj. kr. beräknats förexporlfrämjande åtgärder under anslaget lill Branschfrämjande åtgärder förtekoindustrin, träbearbetande industrin och glasindustrin. Vidare harunder anslaget lill Kostnader för slalsstödd exportkreditgivning genom ABSvensk Exportkredit 180 milj. kr. anvisats för /82. Följandemyndigheter/organ och anslag omfattas av exportfrämjande verksamhet. Myndighet/organ/verksamhet (del av anslaget) Exportfrämjande verksamhet , läckande av vissa föriuster Bidrag till regionala utvecklings- departementet fonder m. m. (del av ansla- Branschfrämjande åtgärder (del av anslaget) Kostnader för statsstödd exportkreditgivning genom AB För /83har utgiftsramen för exporlfrämjande verksamhet beräknats lill ca 209 milj. kr.Härav har beräknats ca 12 milj. kr. under tredje huvudtiteln och knappt 197milj. pä anslag under elfte huvudtiteln. För att täcka vissa förluster isamband med exportkreditgaranlier har vidare ell förslagsanslag pä 1 000 kr.förts upp under elfte huvudtiteln. Under åttonde huvudtitelnhar . förts upp under anslaget till Exportkredilbidrag avsett för stöd lill exportförelag som har orsakalsränteförluster i samband med exportkrediter. 1981/82:100 Bilaga 14 22 Under fjortondehuvudtiteln har för exporlfrämjande åtgärder beräknats omkring 34 milj. kr.under anslaget till Branschfrämjande åtgärder för tekoindustrin, träbearbetandeindustrin och glasindustrin. har ansvar för desamlade branschinsalserna medan exportråd verkställer de beslutadeinsatserna med undanlag för lekoslödel som industriverket svarar för. beräknas under anslaget lill Kostnader för slalsstödd exportkreditgivninggenom AB . Vidare las delar av statens bidrag lillregionala utvecklingsfonder m. m. i anspråk för olika exporlfrämjandeaktiviteter. De på detta sättberäknade samlade utgifterna för exportfrämjande åtgärder över statsbudgetenför /83 uppgår lill storleksordningen 625 milj. kr. Under littera B lasutöver tidigare nämnda anslag dessutom upp vissa anslag för främjande avutrikeshandeln m. m. som inte har direkt exporl-främjatide syfte. Dessa anslaghar för /83 tagits upp med . Departement Anslag Myndighet/Organ Handels- B 3 turistråd departementet B 5 Importkontoret för u-landsprodukter 1980/81 Utgift 156 916 563' Reservation 33 772 583 1981/82 Anslag 168 350 000 1982/83 Förslag 183 875 000 'Varav 40,7 milj. kr. utgör överföringar fråningående reservation lill inkomsttiteln inkomster i statensverksamhet. Under förevarande anslagberäknas medel för den exporlfrämjande verksamhet som exportrådantingen själv utövar eller planerar och leder inomhandelssekrelerarorganisationen och utrikesrepresentationen. exportrådinrättades genom avtal mellan svenska staten och . leds av en styrelse. Denna består av åttaledamöter med åtta suppleanter. Hälften utses av regeringen och hälften avSveriges allmänna exportförening. Styrelsen utser inom sig ordförande och viceordförande. Inom är tillsatt en särskild nämnd med uppgift allbesluta om stöd till svensk projeklexporl. uppgift ärall som centralt organ planera, samordna, marknadsföra och genomföra åtgärderför all främja svensk export. 1981/82:100 Bilaga 14 23 lösa denna uppgift planerar och leder Sverigesexportråd den exportfrämjande verksamheten dels vid den specialiseradekommersiella utlandsrepresentationen, dvs. handelssekreterarna och dehandelskamrar i utlandet som har slutit samarbelsavtal med rådet, dels inomutrikesrepresentationen. 24 handelssekreterarefinns inrättade. Av dessa är sex placerade i - , ,, , och Atlanla. I finns 13 handelssekreterare,nämligen i , , , , , , , ,, , . Handelssekreteraren i Parisleder f. n. dessutom verksamheten vid handelskontoret i . På övrigaindustrilandsmarknader finns handelssekreterare i och . Tvåhandelssekreterare arbetar i utvecklingsländer nämligen de i ochJeddah. Handelssekrelerarna leder sin verksamhet från frislående handelskontor.Filialkontor finns i . , , och . Utövernämnda fristående handelskontor finns dessutom handelskontor inrättade vidambassaderna i , , , och . Vidare bedriversamtliga övriga ambassader exporlfrämjande verksamhet. Totalt 19 ambassader påsärskill intressanta marknader har givits en särskild kommersiell kompelensoch lar - liksom handelssekrelerarna - betalt för vissa av sina exporlfrämjandetjänster. En handelskammare iutlandet, den i , har slutit avtal med exportråd. exportråd ochhandelssekrelerarna sysselsätter f. n. ca 170 respektive ca 260 anställda. Hoshandelssekreterarna utgörs personalen, förutom av handelssekreterare, avmarknadssekreterare, assistenter, biträdespersonal och praktikanter. Enligt avtalet omSveriges exportråd (prop. 1979/80:16, NU 1979/80:20, rskr 1979/80:95) skallexportrådet planera och leda handelssekreterarnas verksamhet ochexporlfrämjande verksamhet inom utrikesrepresentationen. Denna uppgiftfinansieras med medel som staten ställer till förfogande. Vidare skall enliglsamma avtal staten bidra lill finansiering med ell belopp, sommotsvarar beräknad skillnad mellan rådets kostnader för exporlservice lillförelag med export av mindre omfattning och abonnemangsavgifterfrån dessa förelag. Näringslivels bidrag lillfinansieringen av exportråd utgörs av abonnemangsavgifter frånförelagen lill rådet. exportråd bedriver därutöver uppdragsverksamhetför sina abonnenter mol särskild avgift. Abonnemang är en förutsättning för attfå tillgång lill , handelssekrelerarnas ochutrikesrepresentalionens ijänster. Abonnemang är också en förulsällning för alterhålla tjänster från statsslödda handelskamrar i ullandel som har slutitsamarbetsavtal med rådet. kan dock lämna tjänster till annan änabonnent då syftet är all uppmuntra exporlfrämjande verksamhet eller att lill knyta nya abonnenter.Abonnemang påverkar inte prövningen om slöd till svensk projeklexporl. 1981/82:100 Bilaga 14 24 ochhandelssekreterarnas verksamhet indelas i följande verksamhetsgrenar ellerprogram, nämligen exporlservice, exporlaklioner och exporluppdrag. Verksamheteninom resp. handelssekrete-rarorganisationen redovisas åtskilt. Medexporlservice avses de tjänster som utförs avgiftsfritt, t. ex. rådgivning lillbesökande affärsmän, enklare varuförfrågningar och rulinkorrespondens liksomviss uppsökande och initiativtagande verksamhet. Som har nämnts tidigarefinansieras exportservice såväl av staten som av näringslivet.Handelssekrelerarnas exportservice finansieras helt av staten. Exporlaklioner omfattarde tjänster som är avsedda för bransch- eller temabundna aktiviteter somstödjer förelagens exporlansträngningar. Det är därvid fråga om kolleklivainsatser som syftar till ökade exportintäkter. Exportaklionsprogrammet omfattaräven åtgärder som särskilt stödjer mindre och medelstora företagsexporlansträngningar. Flertalet exporlfrämjande aktioner finansieras av statenoch näringslivet gemensamt. Medlen disponeras av exportråd i samrådoch samarbete med den exporlfrämjande ullandsorganisationen. Dessa tjänsterutförs på uppdrag av . Uppdragsverksamhetenomfattar de Ijänster som och handelssekreterarna utför på särskildbeställning och mot särskild avgift för enskild abonnent eller myndighet.Vidare räknas de myndighetsuppgifter in som ålagts gentemothandelssekrelerarna och utrikesrepresentationen och som finansieras av staten. Medlen under detta anslagär vidare avsedda för all främja den svenska exporten av systemleveranser tillstora industri- och anläggningsprojekt (prop. 1978/79:123 bil. 2, NU1978/79:59, rskr 1978/79:415), saml för slalligl slöd lill konsultföretag vilkaarbetar med förstudier eller anbud som omfattar vissa utvecklingsprojekt iu-länder. 1981/82:100 Bilaga 14 Medelsbehov (1000-tal kr.) g 1982/83 -1- 3 100 Stöd lill svensk projektexport -h 1 0(J0 Ouinyiijade medel'' ' Avser såvijl inkomsterfrån uppdrag från företag (huvuddelen) som från statligamyndigheter, t. ex. statens industriverk inom ramen för de s. k.branschstödsprogrammen. 2Varav 13 20(1 utgör ingående reservation. 'Varav del utgör räntor m.m. på anslagsmedel som har återförts tillstatsbudgeten. 'Avser bl. u. indragna reservationer från budgetåret1979/80. exportrådsanslagsframställning ulgår från anslagsnivån för /82 med tilläggi huvudsak enbart för kostnadsutvecklingen. Härutöver äskas 7,6 milj. kr. förökade skattekostnader med anledning av Prop.1981/82:100 Bilaga 14 26 införandet av ell nytt lönesystem för personaleninom handelssekreteraror-ganisationen (prop. 1980/81:100bil.l4s. 31 och1980/81:171, NU 1980/81:58, rskr 1980/81:426). förslagföljer i huvudsak den inriktning som har lagts fast för verksamheteninnevarande budgetår. Den uppsökande och initiativtagande delen avhandelssekrelerarnas exportservice föreslås dock ökas med 7 milj. kr. Vidareföreslär rädel att 1,7 milj. kr. anslås för utveckling av den kommersiellakompetensen hos utrikesförvaltningens personal. föreslårvidare all överskott i verksamheten skall få fritt disponeras av rådetsstyrelse som eget kapital. exportrådföreslår en ökning av anslaget med . planerar allunder /83 inrikta det exportfrämjande stödet tillexporlaklioner pä främst OPEC-länderna, s. k. NIC-länder (Newly InduslrializedCountries), och . De svenska marknadsandelarna i dessa länderär myckel små och möjligheterna till att öka försäljningen på vissa av dessamarknader bedöms som relativt goda. är liksom tidigare denstörsta exportmarknaden vilket fått sitt ullryck bl. a. i den storakommersiella utlandsrepresentalionen. ekonomiska lägegör del angeläget all stödja näringslivets exporlansträngningar. Huvudansvaretför att vår export utvecklas tillfredsställande ligger helt naturligt på företagen.Den av regeringen förda allmänna ekonomiska politiken har bl. a. lill syfte attskapa gynnsamma förutsättningar för företagen i deras exporlansträngningar. Jagvill i detta sammanhang erinra om den genomfördadevalveringen. Även de mer direkta statliga insatserna för att främja ochstimulera svensk export är dock av väsentlig betydelse. Jag kommer därför i detföljande alt föreslå ökade resurser lill den exportfrämjande verksamheten. exportråd har isin verksamhetsplan prioriterat det exportfrämjande slödel mot sådanamarknader där möjligheterna lill en ökad försäljning bedöms som goda. Jagbiträder i huvudsak prioritering av marknader. Jag vill emellertid stryka undernödvändigheten av ell genomtänkt samspel mellan olika aktiviteter inom hela detområde som påverkar våra exporlansträngningar. Härvid syftar jag på sådanafrågor som rör exportkreditgivning, exportkreditgaranlier, u-landsbistånd.tekniskt-vetenskapligt samarbete m. m. som enligl min mening måste beaktasinför val av olika exporlfrämjande åtgärder. egna bedömningar avsina kort- och långsiktiga insatser på olika marknader måste grundas på envärdering av detta samspel, där hänsyn också tas till alt insatsernakoncentreras lill de länder som har möjlighet att betala för sin import. 1981/82:100 Bilaga 14 27 exportråd anförsom sin mening att överskott som uppstår i den totala verksamheten skall fädisponeras fritt av rådets styrelse som eget kapital. Sådant överskott kanuppslå t. ex. genom ränteintäkter eller överskoll i uppdragsverksamhet. Medanledning härav vill jag erinra om att en rörlig kredit om 10 milj. kr. harställts lili exportråds förfogande för handelssekreterarnas verksamhet(prop. 1979/80:125 bil. 8, NU 1979/ 80:58, rskr 1979/80:346). Vidare harhandelssekreterare som erhåller överskoll i sin uppdragsverksamhet givitsmöjlighet (prop. 1980/81:100 bil. 14, NU 1980/81:58, rskr 1980/81:426) allsjälv få använda del av detta överskott för att täcka kostnader i andra delarav verksamheten. Enligl min mening skall dock den verksamhet som Sverigesexportråd genomför i princip inle lämna något överskott genom den del somfinansieras med statliga medel. Del behov av riskkapital som enligt exportrådetbehövs för all möta osäkerheter i den statligt finansierade verksamhetentillgodoses från statens sida genom anpassning av anslagsbeloppet. Något egetkapital för exportråd vad gäller denna verksamhet behöver därför inleskapas. förslag berör indirekt också frägan om inriktning ochomfattning av det system för avgiftsbeläggning som rådet tillämpar för sinatjänster. För egen del anser jag alt del grundläggande syftet medavgiftsbeläggningen, förutom att få en förbättrad kostnadstäckning, är attskapa en grund för prioritering av tjänster. utvecklat samarbetemellan exporterande företag, exportråd och andra stödjande organ årväsentligt för all den exportfrämjande verksamheten skall få effekt. Det ärdärför angelägel att även fortsättningsvis ägnar stor uppmärksamhetål samarbetet med olika biståndsorgan liksom med handelskamrar, regionalautvecklingsfonder och andra organ med exporlfrämjande uppgifter på regionalnivå i så all de begränsade resurserna utnyttjas på bästa sätt. Dettasamarbete liksom rådels marknadsföring av sin verksamhet är en naturlig ochintegrerad del av normala verksamhet. I likhet med Sverigesexportråd anser jag att exporlservice utgör en väsentlig del avhandelssekreterarnas exportfrämjande verksamhet. Härvid är den initiativtagandeoch uppsökande verksamheten av särskild betydelse. Som exempel kan nämnasbevakning av för svenskt näringsliv intressanta internationella projekt, i denmån detta inle sker i form av uppdrag. Jag beräknar en ökning av del statligastödet med 6 milj. kr. Härutöver har jag beräknat ökade medel till följd av denomläggning av lönesystemet som f. n. genomförs inomhandelssekrelerarorganisationen (prop. 1980/81:100 bil. 14 och 1980/81:171, NU1980/81:58, rskr 1980/81:426). Dessa nu extraordinära kostnader måste på siktutgöra en naturlig del av handelssekreterarnas normala kostnadsbild och därmedinte behöva finansieras i särskild ordning. Del är också angelägelatt del statliga stödet till olika såljfråmjande exporlaklioner ökar. Slödellill små och medelstora företags exportansträng- 1981/82:100 Bilaga 14 28 ningar är härvid särskill belydelsfullt. Enliglmin meningbör därför de medel för ökade exportfrämjande åtgärder som ställts till exportrådsdisposition för innevarande budgetår (prop. 1980/81:141. NU 1980/81:58. rskr1980/81:426) också anslås för /83. Jag vill i delta sammanhangpeka på behovet av åtgärder för att bl. a. stimulera ett ökat nordisktsamarbete de exportfrämjande organisationerna emellan, för att ökamöjligheterna att svenska företags varor och tjänster utnyttjas i olikabiståndsprogram, saint för alt stimulera en ökad samverkan med styrelsen förteknisk utveckling och de teknisk- vetenskapliga attachéerna. Jag har beräknat ettoförändrat belopp för slöd till svensk projektexport. För särskildaexportfrämjande insatser av olika slag har jag beräknat medel lill regeringensdisposition. Som exempel på åtgärder kan nämnas särskilda exporlaklioner,bevakning av olika multilateralt finansierade projekt, information, förstärktkommersiell representation i utlandet och vissa turismfrämjande åtgärder. Jag vill i detta sammanhang peka på de positivaeffekter som kan följa av en förbättrad samordning mellan olika export- ochturismfrämjande insatser. Medlen har också beräknats för slöd av export avtjänster från statliga myndigheter liksom för de åtgärder som regeringen kankomma att besluta om med anledning av utredningen (Ds H 1981:3) Handel medteknik som f. n. remissbehandlas. För /83beräknar jag ett ökat medelsbehov av lotall . Jag hemställer alt regeringen föreslår riksdagenatt till Exportfrämjandeverksamhet för /83 anvisa ett reservationsanslag av 183 875 000kr. , täckande av vissaförluster 1980/81 Utgift 105 163 981 1981/82 Anslag 1000 1982/83 Förslag 1 000 ()har till uppgift alt inom av statsmakternaangivna riktlinjer mol premie iklädastaten ansvar för att täcka vissarisker för utebliven betalning, som kun uppstå vid export. EKNs garantigivningbedrivs inom två i princip åtskilda syslem -normal-garantisystemet och det s.k. s/u-garantisyslemet - för vilka gäller separata riktlinjer och ramar förrisktagandet. De två systemen fungerari många avseenden i nära samverkan och skall tillsammans balansera sinakostnader och intäkter. Normalsidan skall eftersträva att vara den meraffärsmässigt inriktade, så att eventuellt uppkommande förluster inom s/u-sidanskall kunna balanseras. För att begränsa sådana eventuella förluster hars/u-sidans andel av de totalt gällande ramarna för ijarantifltaiiandenbearånsats till . 1981/82:100 Bilaga 14 29 uttalade under1978/alt EKN borde underställa regering och riksdag sin verksamhet för prövning (prop.1978/79:201, NU 1978/79:51, rskr 1978/79:444), EKN har till regeringen den 9oktober 1981 inkommit med en redogörelse för utvecklingen av nämndens åtagandenoch skaderegleringar saml en prognos för verksamhetens utveckling under denärmaste åren och sett på . EKN:s skrivelse om verksamheten m.m. EKN redogör i skrivelsenför nämndens risktagande och för verksamhetens utveckling och principer.Utvecklingen har under en rad år präglats av snabbt stigande tolala åtagandenmed en hög koncentration till ett begränsat antal länder. Genom de senasteårens negativa utveckling i världsekonomin har verksamheten inneburit ett allt större risklagande med växandeskadeutbelalningar som följd. Under /81ökade förbindelseengagemanget med ca 4 000 milj. kr. till ca 21 000 milj. kr.Till skillnad från de närmast föregående åren minskade emellertid utfästelsernamed ca 8 000 milj. kr. varför det totala engagemanget uppvisade en nedgång medca 4 000 milj. kr. till ca 67 000 milj. kr. Utvecklingen av EKN:s engagemang framgår avtabellen på sid. 31 EKN understryker attverksamhetens resultat har försämrats genom betydande skaderegleringar avseendefordringar på varav en stor del redan verkställts men som kommer attbelasta resultatutvecklingen också . Dessutom förutsesytterligare skadefall. vars omfattning ännu ej kan uppskattas. Antalet förhandlingar omsenareläggning av skuldbetalningar kan väntas öka under de närmaste årensamtidigt som de rent kommersiella skaderegleringarna ökar i omfattning. Med bibehållande av dengrundläggande målsättningen för verksamheten - att långsiktigt balanserautgifter och intäkter - överväger EKN olika resultatförbättrandeåtgärder. Dessutom pågår en successiv förstärkning av möjligheterna all bedömapolitiska och kommersiella risker liksom att återvinna utbetalade skadebelopp.Såväl premiehöjningar som förändringar i täckningsgraden övervågs liksomavgiftsbeläggning av vissa tjänster och utarbetande av avtal om globalgarantiermed vissa större förelag. Nämnden föreslår också alt EKN-garanli normalt börföreligga för erhållande av slalsstödd exportkredit i syfte att med hjälp avett obligatorium förbättra riskspridningen. /81utbetalades skadeersättningar på ca 270 milj. kr. medan premieintäkternauppgick till ca 160 milj. kr. ochövriga intäkter till totalt ca 180 milj. kr. Dessa intäkler bestod främst iåtervinningar av tidigare reglerade belopp varav 70 milj. kr. var ersättningför under /80 utbetalade skaderegleringar under den avregeringen särskill anvisade ramen på . Med hänsyn taget till dettabelopp var det 1981/82:100 Bilaga 14 30 verkliga årsresultatet ell underskott om ca 20milj. medan det bokföringsmässigl uppstod ett överskoll om ca 50 milj. kr. Nämndens reserver hadevid utgången av budgetåret sjunkit till 140 milj. kr. men kommer uppenbarligenredan under innevarande år att bli negativa. EKN framhåller i sinskrivelse att s/u-åtagandena ökat starkt från 12 000 till 22 000 milj. kr. alljämföra med normalsidans nedgång från 58 000 till 44 000 milj. kr. De senasteårens negativa riskulveckling har fortsatt så att av åtagandena nu finns ide två mest riskfyllda premieklasserna. Ett särskill inslag i ökningen av EKN:stolala åtaganden är den snabba ökningen av säkerhetsgarantierna, de s. "bonds", som /79 och som vid budgetårets slut svarade för av de totalaåtagandena. Dessa garantier, som ofta utställs till höga belopp och dessutomhar koncentrerats lill ett fåtal länder, är från risksynpunkt svårbedömda menskulle kunna resultera i myckel stora skadeutbelalningar. De av beviljaderambeloppen för EKN:s verksamhet bör ge utrymme för en fortsall garanligivningi nuvarande takt saml härutöver kunna inrymma något eller några mycket storaprojekt. uppgick rambelastningen till totalt 38 100milj. Det outnyttjade utrymmet på normalsidan, 23 000 milj. kr. För s/u-systemel föreslär EKN en höjning av den av riksdagenfastställda ramen med 3 000 milj. kr. till 17 000 milj. kr. En sådan höjningryms inom den fastställda relationen av totalramen och skulle göra det möjligtför nämnden alt begränsa risktagandel ulan all alltför drastiskt hämmaexporten. Den rörliga kredit iriksgäldskontoret som till marknadsmässig ränta ställts till EKNs förfogande äravsedd att utnyttjas för skaderegleringar i samband med skuldkonsolideringardär återvinning beräknas ske inom överskådlig lid. För sådana definitivaförluster, som inte läcks med premiemedel, har EKN tolkat tidigare gjordauttalanden så all i vissa fall täckning av uppkomna underskott kan begäras hosregeringen. För all möta de anspråkpå skadeutbelalningar som kan uppslå under /83 föreslår EKN enhöjning av den rörliga krediten till 1 600 milj. kr., vilket innebärytterligare 400 milj. kr. utöver den höjning med 400 milj. kr., som nämndenhemställt om under innevarande budgetår.