prop · G503102 · 1981-12-31 00:00:00 — Inriktningen är all kunna förslärka fredssjukvårdens resursermed 50 operalionsannex med tillhörande serviceavdelningar.Läkemedelsförsörjningen har kunnat byggas upp enligt inriktningen iförsvarsbeslutet med en så långt som möjligt fredsmässig standard.Medelstilldelningen har medgivit en uppbyggnad av vissaläkemedel för upp till 12 månaders avspärrningsbehov. Beredskapslagringen ärdock olika långt framskriden för olika läkemedel. Inriktningenefter bör enligt bli att fullfölja 1977 1981/82:102 Bilaga 5 7 årsförsvarsbeslut och i enlighet med regeringens planeringsanvisningar förslärkaden kirurgiska operalionskapacilelen och komplettera befintligvårdavdelningsutrustning och övrig sjukvärdsulrustning m.m. Dessutom anserstyrelsen all förberedelser, utifrån folkrätlsliga konventioner, bör vidtasredan i fred för all markera sjukvårdsanläggningarnas belägenhet. Avsikten ärockså all öka utbildningsinsatserna. Genom utbildningsinsatser ökarmöjligheterna all hålla en hög handlingsberedskap och uppnå kortaremobiliseringslider. försvarskommitléhar framhållit all utbyggnaden av fredssjukvården i stor utsträckning har ägtrum ulan all försvarsberedskapens krav beaktats. Del gäller främst områden somi hög grad har betydelse för sjukvårdens omställning lill krigsförhållanden ochför dess uthållighet under kriser och i krig. Kommittén pekar framför allt påbrister i ledningen av sjukvården i krig, knapphet på sjukvårdsmaleriel av förbruknirigskarakläroch sårbarhet hos sjukvårdsanläggningarna bl.a. vad gäller försörjning med värme,elektricitet, och avlopp saml frågor rörande . Enlångtgående centralisering av vissa funktioner har också ökat sårbarheten. Kommitténhar konstaterat att myckel arbete återstår, innan de grundtankar som fastslogsi försvarsbeslut kan förverkligas. Bristerna har endast delvis kunnatavhjälpas. Kommittén anser all den f. n. vikligas-le frågan är alt förbättraförsörjningsberedskapen beträffande sjukvårdsmaleriel av förbrukningskaraklär. Jagavser i del följande la upp vissa sakfrågor av betydelse för programmet hälso-och sjukvården saml i krig. Hälso-och sjukvårdens försörjningsberedskap har stor betydelse för uthålligheten. I1977 års försvarsbeslut logs på grund av pågående utredningsarbete inleställning till frågor som rör beredskapslagring av sjukvårdsmateriel avförbrukningskaraktär. Enliglförsvarskommilléns mening är den f. n. viktigaste åtgärden för all säkerställasjukvårdens funktion i kris och krig all förbättra försörjningsberedskapen av sjukvårdsmateriel.Jag delar denna uppfattning eftersom malerielen utgör en så vikfig del avsjukvården. Principenför all beredskapslagring av sjukvårdsmateriel bör vara sker i anslutningfill användaren, dvs. Kassa-tioner och förstörelser kandärigenom hållas nere genom all beredskapslagrel ingår som elt förhöjtgrundlager i den fredslida verksamheten och omsätts fortlöpande. Tillgängligaresurser i fräga om förbrukningsmateriel för sjukvården beslår avsjukvårdshuvudmännens drifllager, näringslivels kommersiella lager och inhemskproduktionskapacitet. Lagren är mycket begrän- 1981/82:102 Bilaga 5 8 sade.Sjukvårdshuvudmännen har f.n. en myckel låg lagerhållning. Den kan, bl. a.beroende på omsättningstakt, variera från ca upp till tre månaderför normal freds verksamhet. Lagerhållningen hos leverantörerna lorde haungefär motsvarande omfattning. Behovelav sjukvårdsmaleriel i fredssjukvården ökar. Sortimentet har blivit alltmerdifferentierat. importerar många produkter som inle kanundvaras sjukvården i krig. Utvecklingen går mol en ökande andel sådanaimportvaror. Exempel på artiklar, där inhemsk produktion helt eller delvissaknas, är suturmalerial, infusionsaggregal, kanyler, sprutor, operations- ochundersökningshandskar, kalelrar och gipsbindor. Råmaterialet för produktion avengångsprodukter är i myckel stor utsträckning oljebaserade plaster samtsyntet- och nalurgummi av olika slag. Värdet av det årliga behovelav oundgängligen nödvändig sjukvårdsmaleriel, som vi inle tillverkar inomlandet och som vi således är hänvisade fill att importera kan f.n. uppskattastill ca 260 milj. kr. Medelsbehovel för oundgängligen nödvändigafärdigprodukter kan beräknas lill ca 320 milj. kr./år. Därtillkommer medel för halvfabrikat och råvaror för nödvändiga produkter som visjälva producerar eller kan producera under en försörjningskris. I regeringens anvisningar fillsocialstyrelsen för programplaneringen för perioden uttalas bl.a. materiella försörjningsberedskapen skall säkerställa sjukvårdens behov avabsolut oundgängliga produkter under en längre försörjningskris. Likaså måste behovelav all vid överraskande angrepp kunna möta en tidig lokal överbelastning påsjukvårdssystemet beaktas. 1 programplan redovisas de förslaglill organisatoriska och andra åtgärder, liksom kostnaderna för dessa, som kanvidtas för alt förkorta tiden för krigsorganisering. Avsocialstyrelsens programplan framgår att uppbyggnaden för all tillgodose de tolalabehoven under en långvarig försörjningskris är myckel omfattande och måste sespå än programplaneperioden. Krigsbehovel kan dock under vissa fömtsätlningartäckas . Visslagring av färdigprodukler är ofrånkomlig dels för all vi skall kunna hatillgång lill den speciella materiel som överhuvudtaget inle kan tillverkasinom landet, dels för all vi skaU hinna ställa om industriproduktionen så attvi kan tUlverka sådana produkter. Dessutom måste behovel för överraskandeangrepp säkras. Behoven i sin helhet kan tillgodoses först pä . FörsvarskommUlénanser del vara synnerUgen angelägel all förbättra försörjningsberedskapen ifråga om sjukvårdsmaleriel av förbmkningskaraklär. Målet bör enligl kommitténvara all med godtagbar säkerhet tillgodose individens och hälso- och sjukvårdensoundgängliga behov av varor och tjänster även under en långvarigförsörjningskris. Inledningsvis skall krigsbehovel prioriteras. i98l/82:102 Bilaga5 9 ÖihstäUningsperiodenför alt i en kris uppnå långvarig försörjningsförmåga kornmer att varierakraftigt niellan olika produkter, från enstaka månader tiU år. FuUständigomställning lill inhemsk försörjning syns inle vara möjlig inom alla områden.Detta leder lill behov av viss beredskaps-lagrifig av såväl färdigprodukler sömråvaror och halvfabrikat. Beredskapslagring behövs också för alt täcka behovelunder omslällningsperio-den intill dess en fredsproduktion har kommit igång.Målsättningen skall enligt kommittén vara all så långt som möjligt bygga påinhemsk produkfion. Jaghar inget alt erinra mot detta; Den preliminära inriktningen för såväluppbyggnaden av försörjningsberedskapen som planeringen bör vara att medgodtagbar säkerhet tillgodose behovel av de absolut oundgängliga varorna underen längre försörjningskris. Kraven på uthållighet bör samordnas med vad försvarskommitlénförordat för del ekonomiska försvaret. Som försvarskommitlén har framhållit börhänsyn även las lill möjlig utrikeshandel under olika krigsförlopp. Bådeförsvarskommitlén och anser all behovel av förbmkningsmalerielbör kunna begränsas i ell kris- eller krigsläge, i första hand genom olikaåtgärder mol överförbmkning, genom ransonering av tillgängliga resurser ochgenom övergång från engångs- lill flergångsmale-riel eller i viss mån åleranvändningav engångsmaleriel. Jag delar denna uppfattning. Dessa förändringar fömtsätterdock både utbildning av och information tiU berörd personal för att kunnagenomföras. Jag vill också peka på möjligheterna all använda svensktillverkadeprodukter som alternativ till importerade sådana. Ett exempel härpå gäller rönigenfilm.För all ur beredskapssynpunkl trygga en inhemsk liUverkning av rönigenfilm harstatligt slöd lämnats till . Jag återkommer i denna fråga vidanmälan av anslagsfrågor för /83. Försvarskommitténhar framhållit all produktion inom landet av för sjukvården oundgängliga varordärför bör befrämjas och utvecklas redan i fredslid. Jag delar denna uppfattningoch anser all i samråd med överstyrelsen för ekonomiskt försvar(ÖEF) bör se över vilka åtgärder som kan vidtas på delta område. Genombeslut uppdrog regeringen ål statens förhand-Ungsnämnd attförhandla med sjukvårdshuvudmännen om deras medverkan i hälso- och sjukvårdensförsörjningsberedskap. Uppdraget avser både sjukvårdsmateriel av förbmkningskarakläroch s.k. varaktig sjukvårds-utmstning. Frågan om beredskapslagring av förbmkningsmalerielbedömdes vara den viktigaste. Förhandlingsarbetethar lell liU all försöksverksamhet med beredskapslagring avförbrukningsmateriel pågår inom , , och Nortbollensläns landstingskommuner. Syftetmed försöksverksamheten är att pröva dels möjligheterna all genomföra enbuffertlagring av vissa färdigvaror hos sjukvårdshuvudmän- 1981/82:102 Bilaga 5 10 nen,dels hur dessa varor kan omsättas i den ordinarie sjukvårdsverksamheten. Iförsöksverksamheten prioriteras artiklar som har stor betydelse för sjukvårdenbåde vid en fredskris och i krig, t. ex. injektionssprutor, kanyler och kalelrar. Enpreliminär utvärdering av försöksverksamheten visar att lämplig teknik förupphandling av särskill kritiska produkter är filläggsavtal lill resp.sjukvårdshuvudmans redan existerande upphandling. Vidare visar utvärderingenall del är tekniskt fullt möjligt all för beredskapsändamål bufferllagra förbmkningsmalerieli sjukvårdshuvudmännens ordinarie för-sörjningssyslem. Del har hillills dockvisat sig svårt all genomföra en sådan buffertlagring i en större skala medhänsyn främst till landsfingens begränsade tillgång på förtådslokaler. Förtolalförsvarsplaneringen gäller principen all den som har ansvaret i fred fören viss verksamhet också skall förbereda, genomföra och leda samma verksamhet ikrig. Genom beslut (prop. 1980/81:57) har sjukvårdshuvudmännen frånden fått ett sådant ansvar för sjukvården i krig. Jag anser deldärför naturligt all försörjningen med sjukvårdsprodukler för all tillgodosetotalförsvarets beredskapsbehov integreras i det försörjningssystem som äruppbyggt för fredssjukvården. Därigenom kan en anpassning ske lill den snabbaproduktutvecklingen inom hälso- och sjukvården. Kassationer kan begränsas bl.a.genom all beredskapslagrade produkter blir så långt möjligt desamma som personalennormall arbetar med. Detta gäller säväl förbrukningsmateriel som utrustning.Landstingsförbundet har, liksom olika tolalförsvarsmyndigheler, uttalat sigför en sådan ordning i sina resp. yttranden över försvarskommilléns belänkandeSäkerhetspolitiken och totalförsvaret. Försvarskommitlén anser att ell sådantsyslem också är lämpligt mol bakgrund av behovel av alt vid överraskandeangrepp kunna möta en tidig lokal överbelastning på sjukvårdssystemet. Kommitténredovisar också som sin grunduppfallning all sjukvårdshuvudmännen bör sesjukvården i krig som en naturlig uppgift i direkt anslutning lill derasfredslida ansvar och verksamhet. bör detta bl.a. leda till allsjukvårdshuvudmännen själva ansvarar för förberedelser och erforderlig lagringinför en fredskrissiluation. För all underlätta en lageruppbyggnad anserkommittén all någon form av riktade statsbidrag eventuellt kan övervägas. Jagåterkommer lill frågan om kostnader m.m. längre fram. Principenför en buffertlagring av färdigvaror bör enligt min mening vara all den i såstor utsträckning som möjligt sker hos fredsförbrukaren, dvs i första hand isjukvårdshuvudmännens lager. Del bör i del fortsatta arbetet med dessa frågorockså kunna övervägas om någon form av överlagring kan läggas på tillverkareeller importör av sjukvårdsmaleriel. Anskaffningenav sjukvårdsmaleriel /83 -1986/87 får t. v. ske enliglden inriktning som har angetts av försvarskom- 1981/82:102 Bilaga 5 11 Försöksverksamheten med förbrukningsmateriel inom vissalandstingsområden har visat all en bufferllagring av vissa oundgängliga varorsker bäsl genom att avtal sluts med sjukvårdshuvudmännen. Jag förordar iförsta hand en sådan lösning. Del är därför angelägel att en samordning skermellan pågående förhandlingsarbete i statens förhandUngsnämnd ochsocialstyrelsens anskaffningsplaner. Lagringav färdiga produkter är emellertid ett ofta dyrbart alternativ. Elt frånekonomisk synpunkt fördelaktigare alternativ lill sådan lagring kan varaförelagsplanläggning, eventuellt i kombination med viss lagring av råvaror ochhalvfabrikat. 1 en försörjningskris är del nödvändigt all tidigt minska förbmkningenav sådana varor som del är svårt all anskaffa. Delta kan ske genomrestriktioner och ransoneringar, genom övergång till alternafiva produktersamt genom ändrade sjukvärdsruliner. Del är ocksä angelägel all studiergenomförs för att få fram underiag för bl. a. ransoneringssystem saml för altöka handlingsberedskapen inom sjukvården. Det gäller därvid bl. a. alt höja denpsykologiska beredskapen för de kriser som kan uppkomma vid brist påförbrukningsmateriel saml all förstärka förmågan lill improvisationer vidsådana situafioner. Socialstyrelsenberedskapslagrar för den krigsorganiserade civila hälso-och sjukvårdens behovviss s. k. varaktig sjukvärdsulrustning, däribland operalionsutruslning och vårdplalsresursersaml laboratorie- och röntgen-apparatur. Beredskapslagringen avser främst allkomplettera de enheter inom den civila sjukvården som inte är fredssjukhus. Förnärvarande pågår en modernisering av den lagrade utrustningen, somhuvudsakligen är anskaffad under 1950-och 1960-talen. Isocialstyrelsens ca 225 förråd över hela landet lagras främst varaktig utmslningsom inle behöver omsättas kontinuerligt. I begränsad omfattning lagras ävenannan utrustning saml små mängder förbrukningsmateriel utan omsällningskrav.Lagrets återanskaffningsvärde uppskattas av till ca 350400milj.kr. I1977 års försvarsbeslut prioriterades anskaffning av utrustning filloperationsavdelningar med tillhörande serviceavdelningar. Anskaffningeninriktades på att utrusta 50 kompletta operationsannex. 1 beslutet betonadesockså att del är angelägel all även vårdmöjlighelerna är tillfredsställande. Socialstyrelsenhar i sin programplan framhållit all medelsfilldelningen under programplaneperioden1977-1982 inle stått i överensstämmelse med försvarsbeslut.Socialstyrelsen har därför tvingats sänka kravet på kvaliteten på utmslning lilloperationsannexen. I större utsträckning än beräknat bibehålls äldre befintligutrustning även om den inte uppfyller de krav som f. n. ställs på sådanutrustning. 1981/82:102 Bilaga5 12 föreliggerunder programplaneperioden ett medelsbehov på 100 milj. kr. för anskaffning av sjukvärdsulrustning. Olikautredningar - bl.a. försörjningsberedskapsutredningen (SOU 1975:57), försvarsulredning(SOU 1976:5 och 1977:1) och utredningen i krig (SOU 1978:83) - haransett all landstingskommunerna i ökad utsträckning bör medverka vid lagring,upphandling och omsättning av beredskapslagrad utrustning och materiel.Socialstyrelsen har under 1970-lalet redovisat förslag om lämpliga former altinordna ulmslningen för sjukvårdens försörjningsberedskap i landstingskommunernasnormala sjukvårdsförsörjningssystem. Mol bakgrund avregeringens uppdrag har statens förhandlingsnämnd och landstingsförbundethösten 1981 enats om all ta upp förhandlingar om landstingskommunernasmedverkan vid lagring, upphandling och omsättning av s.k. varaktig sjukvärdsulrustningför beredskapsändamål. Avsikten är all en försöksverksamhet motsvarande densom genomförs för sjukvårdsmateriel av förbrukningskaraktär skall / 83. Enligl min mening bör denövergripande målsättningen för försörjningsberedskapen i fråga om den s. k.varaktiga sjukvårdsutruslningen vara att den så långt som möjUgl ingår i dennormala sjukvårdsverksamheten. Med hänvisning lill vad jag har anfört tidigarebör sjukvårdshuvudmännen se detta som en naturlig uppgift i direkt anslutning lillderas fredslida ansvar och verksamhet. Med hänsyn lill behovel aven snabb insalsberedskap är del nödvändigt all ha en viss beredskap av olikaslag av utrustning även om den är svensktillverkad. Liksom för sjukvårdsmalerielav förbrukningskaraklär bör dock målsättningen vara all beredskapslagring av sjukvärdsulrustningbara kommer ifråga om inle mer ekonomiska beredskapsålgärder kan väljas.Strävan bör också alllid vara all så långt som möjligt använda samma utrustningbåde i fred och i krig. Viss utrustning för sjukvårdens behov i krig äremellertid av sådant slag all en beredskapslagring är ofrånkomlig. Jagåterkommer i ell senare avsnitt lill frågan om finansiering m. m. Beredskapslagrenför läkemedel har byggts upp i enlighet med försvarsbeslut.Inriktningen har varit all uppnå en så nära fredsmässig standard som möjligtunder tolv månaders total avspärrning. På läkemedelsområdet haromfattande investeringar gjorts i beredskapslager. Lagrets återanskaffningsvärdeuppgår lill f. n. över 150milj. Lagringen är olika långtkommen för olika läkemedel. För de inhemska, vilka i princip avses blitillverkade i ell avspärrningsskede, finns f.n. beredskapslager av substansermotsvarande sex lill tolv månaders förbruk- Prop.1981/82:102 Bilaga 5 13 ning.Vad gäller importerade läkemedel varierar ulhåUighelen kraftigt. Den liggeremellertid i genomsnUl på fyra månaders fredsförbrukning. genomförduppbyggnad har endast i mindre omfattning varit inriktad på krigsbehovet. Försvarskommitlénförordar mol bakgrund av den föreslagna inriktningen avförsörjningsberedskapen all den hillills genomförda uppbyggnaden av läkemedeloch läkemedelsråvaror ses över. En viss omstrukturering måste därför ske, bl.a.för all säkerställa krigsbehovel. Del är enligl försvarskommilléns meningväsentligt all de medel som frigörs vid denna omstrukturering används för alltillgodose behovel av sådana läkemedel, där försörjningsberedskapen ännu inleär säkerställd. Medelsbehovetför all läcka krigsbehovel av läkemedel beräknas avsocialstyrelsen till 42 milj. kr. Jaghar inget ätt erinra mol försvarskommilléns förslag vad avser inriktningen avläkemedelsförsörjningen . Jag återkommer lill fråganom finansiering längre fram. Ifebruari 1978 fick civilförsvarsslyrelsen i uppdrag av regeringen all utredahur sjukvärdens skydd i krig skulle kunna ordnas. fick utredningen omsjukvården i krig (USIK) i uppdrag all i samråd med civilförsvarsstyrelsenöverväga hur ansvaret och kostnaderna för skyddet skulle kunna regleras. Civilförsvarsslyrelsenöveriämnade sin utredning om sjukvårdens skydd i krig. USIKöverlämnade belänkandet (DsS 1981:2) Skydd för sjukvården i krig.Båda utredningarna överlämnades därefter lill försvarskommitlén för allbeaktas i del fortsalla utredningsarbetet. Avdel omfattande underlag som redovisats framgår alt den nuvarande inriktningenav skyddsmmsbyggande för sjukvården i huvudsak lett lill all skyddsrumsplatseri skyddsrumsorter endast finns för personer som själv kan förflytta sig lillskyddsrum på den korta lid () som fömtsalls stå till förfogande vidflyglarm. Skyddsrum eller skyddade utrymmen för en samlad behandling och vård(patienter, vårdpersonal, vikfiga sjukvårdsfunklioner och försörjning) har inletillgodosells. Frågan om en utbyggnad av skyddsrum eller skyddade utrymmen förbehandling och vård i sjukhusen bör ses mol förutsättningarna för alluppehålla en erforderhg sjukvårdsverksamhet i krig. a. i sin programplan framhållit all del är angelägel all man i elllängre perspektiv skapar skydd för sjukvården, så all inle verksamhetenförhindras på grund av sidoeffekter från bekämpning av mUitära mål. För allstatsmakterna skall kunna falla beslut om den framtida inriktningen avsjukvårdens skydd behöver enligt såväl som civilförsvarsslyrelsenytterligare underlag las fram. 1981/82:102 Bilaga 5 14 Isitt slutbetänkande instämmer försvarskommitlén i all lillräckligl underlag inlefinns för all ta ställning lill den framlida inriktningen av sjukvårdens skyddoch var programansvaret för denna verksamhet skall ligga. Kommittén ser deldärför som ytterst angelägel all såväl de utredningar som civilförsvarsslyrelsenanmäler som den försöksutbyggnad som både ochsocialstyrelsen anser nödvändig verkligen kommer till slånd. Jag har inget allerinra mol delta, men återkommer senare tiU frågan om programansvarel försjukvårdens skydd i krig. Som ytteriigareunderlag för framtida beslut om sjukvårdens skydd i krig erfordras enliglsocialstyrelsen en viss utbyggnad av skyddet för vissafunktioner (operafion m. och förstärkt teknisk försörjning. Socialstyrelsenanser all det är myckel väsentligt all sådan utbyggnad kommer lill slånd. USIKanser all 25 milj. kr. erfordras för detta ändamål samt att en del av dennasumma kan täckas genom ett minskal byggande av skyddsrum inom sjukvården underperioden. anser att ca 30milj. erfordras.Socialstyrelsen framhåller att oberoende av var programsvarel ligger, bör delvara möjligt att erforderliga medel i huvudsak åstadkoms genom minskalskyddsrumsbyggande i sjukvårdsanläggningar. Försvarskommitlénanser all huvuddelen av erforderliga medel för en försöksulbyggnad bör kunnaåstadkommas genom en minskning av den ordinarie utbyggnaden av skyddsrum. Försöksulbyggnadenskall avse dels funktionsskydd t. ex. skyddsmm för kirurgiska operationer isamband med ny- och ombyggnad av sjukhus, dels förstärkt teknisk försörjning l.ex.förstärkning av eller reservanordningar för el, vatten och avlopp. Jag delarkommitténs uppfaUning om behovet av all genom en försöksulbyggnad vinnaerfarenheter beträffande planläggning, kostnader, framlida ansvarsfördelning m.m.Vidare bör underiag erhållas för att bedöma i vilken utsträckningkrigssjukvårdens krav reellt är tillägg lill de krav som kan ställas upp redanför fredsverksamheten. Dessa erfarenheter bör ligga fill grund för kommandebeslut om inriktningen av och ansvaret för sjukvärdens skydd. Bådeförsvarskommitlén och anser att Genéve-konven-tionens skydd försjukvårdsinrättningar bör utnyttjas. Jag delar denna uppfattning. Det medföremellertid all förberedelser måste vidtas i fred för aU markera dessaanläggningars belägenhet. Del bör ankomma pä all i samråd medberörda myndigheter vidta förberedelser i denna fråga. Ansvaretför all utbilda hälso- och sjukvårdens personal i kalaslrofbe-redskap/kalaslrofmedicinär fördelat pä flera myndigheter och organisationer. Ansvaret förgrundläggande utbildning som förberedelse för i första 1981/82:102 Bilaga 5 15 handfredslida kalastrofer åvilar saml centrala och lokalamyndigheter inom högskolan. För fortbildning av egen personal harsjukvårdshuvudmännen ansvaret. Påcentral nivå svarar för planering, tillsyn och övervakning avden medicinska katastrofberedskapen. har vidare ansvaret förall personal, som ingår i hälso- och sjukvårdens krigsorganisation försina uppgifter. Andra myndigheter som bedriver utbildning med anknytning tillsjukvården är civilförsvarsslyrelsen, civilbefälhavarna, riksnämnden förkommunal beredskap, Svenska röda korset och kvinnliga bilkårersriksförbund. Utbildningen för hälso-och sjukvård i krig utreds f. n. av USIK. Enligl tilläggsdirektiv (Dir.1979:100) skall USIK se över hur den fredslida yrkesutbildningen förpersonalen inom hälso- och sjukvården bäst skall komma totalförsvaret lillgodo. 1 direktiven anges all en utgångspunkt för utbildningen bör vara alt deni så stor utsträckning som möjligt förankras i och bedrivs som en del av denreguljära utbildningen för fredssjukvården. Enligl försvarskommillénsmening är del av slor vikt all den utbildning, som bedrivs för sjukvården ikrig, fortsätter och förstärks. Utbildningsverksamheten bör ges hög prioritet.Jag delar denna uppfattning. Jag anser också att stor vikt måste fästas vid attstudier, utbildning, övningar och spel präglas av realism. väntas utredningsresultatfrån USIK föreligga. Detta kommer att ligga lill grund för de forlsällaövervägandena om den framlida inriktningen av utbildningen. är denreguljära utbildningen bristfäUig, såväl ifråga om beredskap för fredstida masskade-siluationersom krig. De förbällringar som kan ske inom den reguljära vårdutbildningenbehöver inle medföra ökade kostnader för sjukvårdshuvudmännen. Detta börinnebära all en väsentligt förbättrad kunskapsnivå uppnås hos den medicinskapersonalen med lolaU sett oförändrade ekonomiska resurser.