prop · G503116 · 1981-12-31 00:00:00 — Isammanhanget vill RSV understryka viklen av all om föreslagna aktiesparfonderinförs bör förvaltningen ske genom förvaringsbank så alt del kontrolleras bl.a. all endasi anställda sparar i fonden m. m. Utredningenföreslår att aktiefonder och aktiesparfonder skall få rätt all förvärva icke-börsnoteradeaktier och andra värdepapper upp liU högst 10 procenl av innehavet. Aktiefrämjandelanser en sådan regel värdefull, inte minst mot bakgrund av att akfiefondernaunder den senaste snabba uppgångsperioden haft svårt att finna material och ellbehov av ökad riskspridning också utanför börsen. Detär också rimligt att förelagsanknutna aktiesparfonder tilläts på mindre ochmedelstora företag. Dessa bör dock - som utredningen föreslår -normalt inte fåplacera i det egna företagets aktier, medan resterande delskall vara i andra börsnoterade värdepapper. På sä sätt garanteras en fillräckligriskspridning och likviditet för den förelagsanknulna aktiesparfonden. Detär då också rimligt att ett fondbolag skall kunna förvalta fler aktiefonder ände tre som är normalt. Utredningen menar alt ett fondbolag bör kunnaförvalla fem aktiesparfonder. Vi har svårt att se alt inle anlalel skulle kunnasältas ännu högre. Utredningenföreslär, på goda grunder, alt akfiefonder i del egna företaget skall följareglerna för akfiesparfonder med riskspridning. Dessa regler är dock anpassade lillstora fonder och stora företag. I reglerna för akfiesparfonder medriskspridning ingår att staten skall tillsälta en slyrelsere-presenlanl ifondbolaget, att Bankinspektionen skall utse revisor saml alt fonderna skallavge kvartalsrapport. Detta är regler som lorde vara avskräckande - och ocksäonödiga - i fonder med den omfattning det här rör sig om. Vi föreslär därförall undanlag frän dessa regler görs vad gäller aktiesparfonder i små ochmedelstora förelag. 4.8 Allmännapensionsfondens fjärde fondstyrelse FondstyrelsenvUl inte motsätta sig att akfiefonder i viss utsträckning får förvärva ickebörsnoterade aktier. Fondstyrelsen vill emellertid peka på några rent praktiskaproblem. Del ena avser värderingen av dessa aktier. Utredningen tänker sig -med hänvisning lill - alt akfierna vid beräkningen avfondandelsvärdet skulle las upp lill anskaffningsvärdet (eller del s. k. länsslyrelsevärdel).Jämförelsen med är emellertid inte adekvat eftersom del i en akfiefondgäller all skapa rättvisa mellan utträdande och inträdande andelsägare. 1981/82:116 87 lorde därför aktiefonden komma att kunna förvärva endasisådana onoterade aktier, som bUr föremål för handel genom märket maker. Delandra problemet uppstår vid netloinlösen av fondandelar. För all iakttaprocent-gränserna för innehav av onolerade aktier kan del - särskill i förelagsanknulnafonder, där procentandelen skulle bli högst - bli nödvändigt all sälja onoleradeaktier. Även av detla skäl kan rimligen endast sådana akfier för vilka detfinns en märket maker komma i fråga för köp. 4.9 i (LO) LO anser all förslaget att ge aktiefonderna rätt attplacera 10 procenl av sina fillgångar i icke börsnoterade aktier är lill sinasyften väUovligl och all del dessutom tycks sakna allvarligare komplikationer. Däremot vill LO bestämt avvisa tanken på att skapamöjligheter till förelagsanknulna "aktiesparfonder med riskspridning"vid icke-börsnoterade företag. Förutom alla invändningar mol dessa aktiesparfondersom LO redovisat i fidigare remissyttranden kan mol denna form riktas yllerligaresädana. Den allvarligaste invändningen rör de svårigheter som uppslår vidvärderingen av förelagets aktier och det informalionsunderläge som köparna - deanställda - kan förväntas ha i dessa transaktioner. Utredningens förslag lill förändrade placeringsregler föraktiefonder och olika slag av aktiesparfonder öppnar möjlighet för nyafinansiärer med betydande resurser all ställa kapital lill dessa förelagsförfogande. Börsslyrelsen tillstyrker från de synpunkter styrelsen har allbeakta de framlagda förslagen. Utredningen konstaterar att aktiefonderna har aktier ochkan skaffa sig god kompetens för bedömning av placeringar. Mol denna bakgrundföreslår utredningen en uppluckring av placeringsbestämmelserna, vilka skullemöjliggöra för aktiefonderna alt placera av sitt kapital i ickebörsnoterade värdepapper. Någon egentlig motivering för denna begränsningdiskuteras inle av utredningen. Vi delar utredningens uppfattning att aktiefonderna ärkompetenta att göra kvalificerade bedömningar. Detla bör självklart även gällaicke börsnoterade företags aktier. Om fondens styrelse anser all en större delav behållningen än 10 procenl pä elt lönsamt sätt kan placeras i icke börsnoteradevärdepapper bör lagstiftningen enligt vår mening inle lägga hinder i vägendärför. Del vore i och för sig tänkbart att bilda aktiefonder specialiseradepå mindre företags akfier. Sådana skulle måhända önska all placera 100 procenlav sina tillgångar i sådana värdepapper. Vi tillstyrker att nuvarande utbud molförvärv av icke börsnoterade värdepapper upphävs, ser helst att ingabegränsningar alls införs vad gäller placeringsrälten, men all om en sådaninförs, den bör ligga pä en betydligt högre nivä än 10 procenl. Utredningen menar vidare all aktiefonder inle bör ha rättall förvärva aktier med ell högre sammanlagt röstvärde än 5 procenl, dvs. allinga ändringar vidtas i nuvarande regler. Motivet bakom nu gällande regler ärall aktiefonderna skall ha en funkfion som kapitalplacering, inte kunna 1981/82:116 88 spelaen styrande roll i enskilda förelag. Vi har förståelse för all del kan finnasskäl för begränsningar, med tanke på aktiefondernas funkfion och deskattefördelar som är förenade med dem jämfört med investmentbolag. När detgäller stora börsnoterade förelag är en väl avvägd nivå; med ellinnehav över 5 procenl blir inflytandet i många förelag med ell sprittaktieägande betydande. I mindre företag med elt koncentrerat ägande ärsituationen dock annorlunda. Även betydligt större aktieinnehav bör primärtuppfattas som kapitalplaceringar. Detbör vidare beaktas att 5 procents röstvärde i ett mindre företag ofta ulgör eltförhållandevis begränsat belopp. För att elt mindre företag via aktiefonderskall få ell nämnvärt tillskoll lill det egna kapitalet skulle därför ettflertal aktiefonder behöva engageras. Eftersom del är små belopp skulleutrednings- och transaktionskostnaderna snart nå en nivå som skulle göraplaceringen ekonomiskt mindre intressant. Vi menar därför att del finns godaskäl för att fillåta aktiefonder alt förvärva aktier med elt högre sammanlagtröstvärde än 5 procenl i mindre aktiebolag. Blandreglerna uppsatts en gräns på 25 procents ägande för att utdelningen inle skaUbeskatias. I skatlelagsfiflningen finns således en vedertagen procentsats.Denna bör kunna tillämpas även för aktiefonders placering i mindre företagsaktier. En lämplig definition av mindre företags aktier skulle i deltasammanhang kunna vara aktier som är börsnoterade eller noterade på den avutredningen föreslagna A3-lislan. Aktiefonderoch aktiesparfonder föreslås få placera upp lill fio procent av sina medel iicke börsnoterade värdepapper. tillstyrker detta förslageftersom del kan öka tillgången pä riskkapital för mindre och medelstoraföretag. Bankerna anser däremot inle att en på föreslaget sätl organiseradhandel med icke börsnoterade papper är en förutsättning för all kunna värderasådana värdepapper på ett godtagbart sätl; för detta finns andra beprövademetoder. Fondhandlareföreningentillstyrker utredningens förslag fill ändrade placeringsregler för aktiefonderoch olika slag av aktiesparfonder. Utredningenhar beträffande värdering av värdepapper som ingår i aktiefonder uttalat attdenna i vissa fall skulle kunna ombesörjas av fondhandlareföreningens styrelse(9.2.5). Föreningen är inle nu beredd all ta ställning i denna fråga. Förelagareförbundelkan- inle dela utedningens bedömning alt olikaomständigheter på elt avgörande sätt lalar mot inrättande av förelagsanknulna akfiesparfonderulan riskspridning för icke börsnoterade förelag, dvs. fonder där enbart elt visslförelags anställda lill investerar sina sparmedel i aktier i del egnaföretaget. Fören sådan utvidgning av akliefondsparandet talar starka skäl. Inom åtskilligafamiljeförelag finns hos ägaren ell uttalat intresse alt få de anställda somdelägare för all pä detta säll ytterligare markera den intressegemenskapmellan ägare och anställda som ofta präglar mindre företag. 1981/82:116 89 Motsvarande intresse lorde finnas hos många anställda samfidigtsom sådana åtgärder stöter på säväl skatteproblem som civilrättsliga svårigheter.Samma sak gäUer delvis införande av vinslandelssystem. Obestridligen finns för placeringar av denna typ speciellaproblem som bl.a. gäller värderingen av aktier och utträdesmöjlighelerna. Svårighelernabör dock inte överdrivas och genom skattestimulanser finns unika möjligheteralt stimulera en från samhällets utgångspunkter positiv ägarspridning ifamiljeföretagen. Här krävs dock även andra åtgärder för all ersätta den konlinueriigaoch kritiska granskning av förelagen som en fungerande marknad med ell stortantal köpare och säljare automatiskt erbjuder. Mot denna bakgrund har förbundet övervägt olikamöjligheter lill förenkling av aktiesparfondsyslemel så all elt större antalfamiljeföretag kan näs. Efter samråd med vissa andra näringslivsorganisalionerhar förbundet därvid stannat för all rekommendera den i bifogade PM' med bilagaskisserade lösningen. Förelagareförbundel hemsläller därför om åtgärder från slalsmaklernasom möjliggör en sådan lösning alternativt uttalanden i denna riktning så altförbundet andra krafter i näringslivet kan fortsätta arbetetför att förverkliga del angivna systemet. Svenska företagares riksförbunds promemoria Anställdas delägande i fåmansbolag I börsnoterade bolag finns möjlighet lillaktiesparande i det egna förelaget utan riskspridning genom akfiesparfonder.Denna lagstiftning gäller dock inte fåmansbolag. De anställda i fåmansbolag är sannolikt mer motiverade attbli delägare i del förelag man är anställd än vad fallet är i större företag. 1det mindre förelaget känner man en större motivation. Därtill är det mindreföretagel överblickbart. Någon möjlighet att låta de anställda teckna akfier tillförmänskurs finns inte enligt svensk skattelagstiftning. Förmånen är att se somskattepliktig inkomst. Med anledning av ovanslående föreslås följande: Akliesparande i eget förelag ulan riskspridning utvidgasall omfatta även anställda i fåmansbolag. Därigenom skall anställda i fåmansbolagkunna spara maximall . och få göra avdrag på skatten med 30procent av sparat belopp. Möjligheten att bilda en företagsanknuten aktiesparfondutan riskspridning i varje berört fåmansbolag bör finnas på samma säll som nugäller för börsbolag. Dock vore del en fördel om ett förenklat förfarande kundeanvändas i fåmansbolag. I ställetför att låta akfiesparandel i del egna fåmansbolagel omvandlas tillaktiefondsandelar föreslås all den anställde direkt får äga aktierna. Underspärrtiden skall dock aktierna förvallas av en bl.a. för detta ändamål särskillbildad förening. ' 1981/82:116 90 Den anställde som i fåmansbolag förvärvar aktier med rätttill 30 procen-ligl skatteavdrag skall vara skyldig att behålla aktierna underspärrtiden. Så skall ske genom att den särskUda förening som ovan angivUsförvarar dessa aktier. Efter spärrtiden återlämnas akfierna till ägaren, som ärfri alt sälja dem. SkuUe ägaren före spärrfidens utgång vilja avbryta sittsparande och erhålla kontanter äger han sälja aktierna. Om aktierna utlämnasfrån föreningen till aktieägaren meddelas skattemyndigheterna ochägaren om all delta anses innebära all avyttring skett. Ägaren blir då skyldigall inbetala 35 procenl av sparat belopp på samma säll som gäller skattefondsparandeti övrigt. Föreningen kan dock inte göra avdrag å eftersomaktierna inte försäljs å ägarens vägnar. Det får därför ankomma påskaltemyndigheterna att infordra detta belopp. Vissa kriterier måste uppställas för att förelag skall fåerbjudna akfier till de anställda enligl ovan. En särskild förening med stadgarsom regeringen skall godkänna erfordras, och i denna skall samtliga förelag somutnyttjar denna akliesparplan vara medlemmar. Elt viktigt kriterium är attbolaget inte är för litet, exempelvis 50 anställda i lillverkningsförelag'. I övrigi gäller kriterier för deltagande förelag denekonomiska stabiliteten, ekonomisk styrning, revision, informafion etc. ienlighet med de stadgar som föreningen antager. En ideell förening bildas med uppgift att främja deanställdas delägande i fåmansbolag. Som föreningens grundare skall näringslivsorganisalioneroch staten ingå. Vaije fåmansbolagsom avser låta de anställda bli delägare enligl ovan är skyldiga all varamedlem i föreningen. En medlemsavgift och därutöver serviceavgift inklusiveförsäkringspremie betalas ul av de anslutna förelagen. Föreningen tecknar försäkring mol förmögenhetsföriusl sommotsvarar av aktiernas inköpsvärde, vilket utgör en Iredelning av föriusl-risken(1/3 bärs av staten genom skatterabatten). Denna försäkring utfaller i sambandmed konkurs eller annan ofrivillig likvidation. Föreningen är skyldig all ge offentlighet ät de anslutnaförelagens redovisningar och resultatutveckling. De anställda äger sina aktier direkt, även om förvaltningsker genom föreningens försorg. Del betyder att varje aktieägare har rösträtt ibolaget på basis av sitt aktieinnehav. kan bildas i varie berört fåmansbolag omde anställda som blivit aktieägare härom överenskommer. Föreningen skall genom standardsladgarunderlätta elt sådant bildande. De anställda kan gemensamt eller genom bildad aklieägarföreningbegära all få utse styrelseledamot i bolaget vid sidan om gällande rätt för de ' Se vidare förslaget till riktlinjer nedan. 1981/82:116 91 anställdaalt bli representerade, när de anställda har minst 10 procenl av aktiekapitalet.Denna bestämmelse skaU inskrivas i avtal mellan förening och förelag så altskyldigheten blir bindande. Svenskaföretagares riksförbunds förslag till riktliivjer för anställdas delägande i fåmansbolag Tillmedlem i föreningen kan antas förelag som uppfyller följande krav och förbindersig att följa nedan angivna föreskrifter. Antalet anställda skaUöversliga 50. Företagels soliditet beräknadfrån senaste fastställda balansräkning efter "Se om dUt förelags"-mallenskall vara . Fastigheters bokförda värde kan dock utbytas mol senastgällande taxeringsvärde utan avräkning för latent skatteskuld. Årsredovisningen skall utformasi minst samma kvalitet, som beskri-ves och exemplifieras i SAFs häfte. Årsredovisningen skall finnas tiUämpligför aktieägarna senast 3,5 månad efter räkenskapsårels utgång. Delårsrapport i enlighet medaktiebolagslagens föreskrifter skall lämnas för sex eller älta månadersverksamhet. Styrelsen sammanträder minstfyra gånger per räkenskapsår. Till styrelseledamöternautsändes handlingarna minst före sammanträdet. Bland handlingarna skall ingåen kortperiodisk rapport omfattande balansräkning och resultaträkning t.o.m.närmast föregående månad, kvartal eller tertial i enlighet med styrelsensbeslut. Årsredovisningar ochdelårsrapporter skall tillställas föreningen. En av bolagets revisorer skallvara auktoriserad eller godkänd revisor. Föreningen äger utse enauktoriserad eller godkänd revisor. Arvodet för denna bekostas av bolaget. Förelagsledning och styrelseskall informera föreningen om händelse(r) inträffar, som väsentligtpåverkar resultatet. Företaget ulfäsler sig all ivissa avseenden ge minorilelsdelägare förstärkt ställning (slyrelserepresenlalion,utvidgad information m.m.). Vidare bör ev. föreningen ges rätt all påyrka fondemissionall. s.k. split för all behålla värdet pä varje enskUd aktie på rimlig nivå. Riksförbundethar inga erinringar mol förslaget. förslag om finansiärer (kapUel 9) finner föreningen förslaget,att aktiefonderna skall få möjlighet all placera i icke börsnoterade bolagspapper, vara värdefullt. Begränsningen liU högst av totaltvärdepappersinnehav är väl avvägd. Däremot utgör begränsningen att aktiefond färinneha högst fem procenl av röstvärdet i elt och samma bolag ell problem.Aktieinnehaven kommer ofta att bli myckel små i del enskilda faUet.Hanteringskostnaderna riskerar härigenom att bli relativt sett höga. 1981/82:116 92 Föreningenfillstyrker utredningens förslag all aktiesparfond med riskspridning fär sammarätt som akfiefond alt placera i icke börsnoterade företags papper, dvs. 10 procenlav lolaU värdepappersinnehav. Föreningen instämmer ocksä med förslaget att förelagsanknulnaaktiesparfonder ska kunna inrättas i icke börsnoterade företag. Begränsningen fillplacering av högst av fondens tillgångar i del egna företagetförefaller rimlig. Resterande del av placeringarna bör, som föreslås, göras ibörsnoterade värdepapper där akfiefonder kan ses som ett myckel allraklivl alternativmed hänsyn till den riskspridning som härigenom erhåUs. Föreningen vill slutligenkommentera svårigheten all kontinuerligt fä fram rättvisande marknadsvärden på akfiersom omsätts pä "över the counler"-marknaden. Utredningen föreslär attproblemet löses genom att anskaffningsvärdet alternativt länsstyrelsensföreslagna värde accepteras eller genom att värderingsfrågorna överlämnas lillfondhandlareföreningens styrelse. Föreningen anser alt utredningens förslag pådenna punkt bör utvecklas. Kursen på fondandelarskall kunna uträknas. Alltför försiktig värdering missgynnarbefintliga andelsägare fill förmån för nyfillkomna. bör värderingenav aktier inle medföra nackdelar ur förmögen-hetsskatlesynpunkl för ursprungligägare. En framkomlig väg all lösavärderingsproblemel, kan kanske vara all fillämpa skilda principer vid värderingav å ena sidan majorilelsägarens innehav och å andra sidan minoritetsposler,som med större lätthet kan bli föremål för omsällning. Akfiespararnahar inget all invända emot utredningens förslag om att låta akfiefonder fä köpaaktier och andelar i icke-börsföretag. Vår principiella uppfattning i deltaavseende är att aktiefonderna själva är mest kompetenta alt besluta om sin placeringspoUlikoch all så få inskränkningar som möjligt av placeringsrälten bör göras. Detbör också ankomma på aktiefonderna själva att utarbeta metoder för värdering avaktier i icke-börsnoterade förelag. Utredningens förslag i detta hänseende är fuUslän-diglverklighetsfrämmande. Föreningenbejakar utredningens förslag att aktiefonder skall fä placera viss andel avfondförmögenheten i icke börsnoterade aktier. väsentligt problem är emeUertidvärderingen av sädana aktier. Utredningen anser all värderingsfrågan skullekunna betraktas pä ell likartat säll för aktiefonderna som för fjärde AP-fondslyrelsen.Men man bortser då från alt syftet med värderingarna är helt olika. En öppenaktiefond måste fortlöpande beräkna fondförmögenhetens värde för att med dennasom utgångspunkt ange utgivnings- resp. inlösningskurser. En rimlig kurssällningär elt rättvisekrav mellan fondens andelsägare. Därtill kommer att det mellanolika aktiefonder råder konkurrens och att därvid elt rättvisande presta-tionsmållär av betydelse. Om därför värdering skall ske fill anskaffningsvärde eller tiUdel värde som resp. länsstyrelse utarbetar i deklarationssammanhang är dettroligt alt aktiefonderna i myckel liten utsträckning kommer all använda sig aven ev. vidgning av placeringsmöjlighelerna. Föreningenhar ingen direkt lösning på detla värderingsproblem. 1981/82:116 93 mänsom del finns någorlunda aktuella betalkurser är givetvis detla den naturligautgångspunkten för en värdering. I övriga fall förefaller del nödvändigt all fiilålaen relativt fri värdering till ett bedömt marknadspris. Samråd bör därvid kunnaske med inspektionsmyndigheten. Fondplaceringar i ickebörsnoterade aktier skapar dels de angivna värderingsproblemen dels StäUer dekrav på en annan informationsinsamling och bearbetning än börsplaceringar. Äveni marknadsföringen av fonder torde ett stort inslag av icke börsnoterade akfierkräva speciella hänsyn. Delta lalar för ett syslem där vissa speciella aktiefonderhar en relativt slor andel av sådana värdepapper snarare än att mångaaktiefonder har av sina placeringar i form av icke börsnoteradevärdepapper. Föreningen anser därför all den föreslagna gränsen på börhöjas lill sä all en sådan specialisering möjliggöres. Förelagsanknulna aktiesparfondersom placerar i icke-börsnoterade aktier aktualiserar speciella problemeftersom en sådan fond kan komma all placera upp tiU i ell enda icke-börsregislreratföretags aktier. Detla accentuerar värderingsproblem som yllerligare ställs päsin spets genom all man efter femårsperioden kan vänta sig en viss inlösen.Detta kan framtvinga försäljning av aktier som kanske endast ägtsav aktiesparfonden och tidigare ägare-ägaregrupp. Det är väsentligt all förutsättningarnavad gäller framtida marknad eller eventuella inlösenviUkor klart redovisas isamband med inbjudan lill dellagande i sådan akfiesparfond. tillstyrker förslaget all aktiefonder och aktiesparfonderföreslås kunna placera upp lill av sina medel i icke börsnoteradevärdepapper. När det gäUer placering avfondförmögenheten för förelagsanknulna akfiesparfonder i små och medelstoraförelag, bör särskill konvertibla skuldebrev komma ifråga med hänsyn fill alldelta i regel bör vara förmånligare för aktiefondspararna. Förslag om förelagsanknulnaaktiesparfonder behöver dock inte kopplas ihop med förslaget att organiserahandeln av icke börsnoterade värdepapper. Mantorde kunna räkna med all intresse och lämplig organisafion för del föreslagnasystemet finns hos föreningsbankerna med sin decentraliserade organisation ochsitt rikstäckande konlorsnät. 4.20 Sverigeshantverks- och industriorganisation/familjeföretagen Utredningenkonstaterar att aktiefonderna har - och kan skaffa sig -god kompetens förbedömning av placeringar. Mol denna bakgrund föreslår utredningen enuppluckring av placeringsbeslämmelserna, vilket skulle möjliggöra föraktiefonderna att placera av sitt kapital i icke börsnoteradevärdepapper. Någon egentlig motivering för all behålla en begränsningdiskuteras inle av utredningen. Förbundetdelar utredningens uppfattning att aktiefonderna är kompetenta att görakvalificerade bedömningar. Delta gäller självklart även icke Prop.1981/82:116 94 Om fondens styrelse anser att en större del av behållningen än10 procenl på ett lönsamt sätl kan placeras i icke börsnoterade värdepapper börlagstiftningen enligt Förbundets mening inle lägga hinder i vägen därför. Delvore tom länkbart att bilda aktiefonder specialiserade på mindre, ickenoterade, förelags aktier. Sådana skuUe måhända önska placera tom 100 procentav sina tUlgångar i onoterade värdepapper. Förbundet tillstyrker all nuvarandeförbud mol förvärv av icke börsnoterade värdepapper upphävs; men ser helst allinga nya begränsningar införs vad gäller placeringsrälten. Om en begränsninginförs bör den ligga på en betydligt högre nivå än 10 procenl. Utredningenmenar vidare att aktiefonder inte bör ha rätt all förvärva aktier med ett högresammanlagt röstvärde än 5 procenl i ett vissl förelag, dvs att inga ändringarvidtas i nuvarande regler. Mofivel bakom nu gällande regler är altaktiefondernas funkfion skaU begränsas lill kapitalplacering. De skall inlekunna spela en styrande roll i enskilda förelag. Förbundet har förståelse förbegränsningarna, med tanke på aktiefondernas funktion och de skattefördelarsom är förenade med dem jämfört med investmentbolag. När del gäller storabörsnoterade företag är 5 procenl en väl avvägd nivä; med ett innehav över 5 procenlblir inflytandet i många förelag med elt spritt aktieägande betydande. I mindreförelag med ett koncentrerat ägande är situafionen dock annorlunda. Ävenbetydligt större aktieinnehav än 5 procenl kan primärt uppfattas somkapitalplaceringar. Delbör vidare beaktas att 5 procents röstvärde i ett mindre förelag ofta motsvararett förhållandevis begränsat belopp. För att ell mindre företag via aktiefonderskall få ett nämnvärt lillskoll fill del egna kapitalet skulle därför ettflertal aktiefonder behöva engageras.