prop · G503150 · 1981-12-31 00:00:00 — Inom industridepartementels verksamhetsområde beräknar jag, eftersamråd med chefen för industridepartementet och statsrådet , allanslagsbehållningarna kommer alt minska med ca 1 500 milj. kr. Förövriga huvudtitlar har jag, efter samråd med berörda departementschefer ochövriga statsråd, inte funnit anledning alt nu räkna med annat än attanslagsbehållningarna sammantaget blir oförändrade under nästa budgetår. 1981/82:150 Reviderat budgetförslag 43 Beräknad förändring i anslagsbehållningarnaunder /83 (Miljarder kr.) Huvudtitel Beräknad anslags- Beräknad förändring -0,5 -1,5 Sammanlagt räknar jag med alt . avanslagsbehållningarna kommer att förbmkas under /83 (tabell 10).Dessa beräkningar beaktar del nämnda förhållandet all bedömningarna av demedel som kommer all krävas för tillkommande utgiftsbehov, netto såväl underinnevarande som nästkommande budgetår avser kassamässig belastning. Disposition av rörliga krediter Budgelutfallet, och därmed statens upplåningsbehov,påverkas även av förändringar i disposifionen av rörliga krediter hosriksgäldskonloret. Sådana krediter har enligt beslut ställts lillförfogande för vissa myndigheter och bolag. Under /82 beräknarriksrevisionsverkel att dispositionen av röriiga krediter skall minska med 580milj. Jag ansluter mig lill verkets beräkningar. För nästkommande budgetår brukar en schablonmässigtberäknad ökning av den rörliga krediten om 500 milj. kr. las upp i förslagettill statsbudget. Som jag redan redovisade i budgetpropositionen torde dockexport-kreditnämnden komma atl påtagligt behöva öka sill utnyttjande av beviljaderörliga krediter. Mol denna bakgmnd bör, i likhel med vad jag beräknade ibudgetpropositionen, enligt min mening för /83 ökningen av densamlade rörliga krediten beräknas lill 1 200 milj. kr. Beräknat tillkommande utgiftsbehov, netto Redan statsbudgeten bör så långt möjligt visa den totalabudgetbelastning som kan väntas under budgetåret. Jag har redogjortför den budgetbelastning som kan beräknas uppkomma för /83 lillföljd av föreslagna utgiftsanslag, förändringar i anslagsbehållningar ochändrad disposifion av rörliga krediter. Jag avser nu att behandla de ytterligareutgiftsbehov som kan beräknas tillkomma under nästa budgetår. I budgetproppsilipnen upptogs under posten för beräknalfillkommande utgiftsbehov, netto etl belopp av . förtilläggsbudgetar och för etl antal andra propositioner avseende bl. a.totalförsvarets fortsatta ulveckling samt vissa statliga företag. Vidarebeaktades då kommande förslag om besparingar samt vissa inkomstförstärkningarsom l.ex. Prop.1981/82:150 Reviderat budgetförslag 44 Jag räknar med atl arbetsmarknads- och industripolitikenunder /83 kommer all förorsaka kostnader utöver demedelsberäkningar som har föreslagils i de framlagdapropositionerna. Jag vill här särskilt påpeka behovel av en finansiellrekonstruktion av . Härtill kommer i sedvanlig ordning vissaandra utgifter på filUäggsbudget som inle har kunnat beaktas i statsbudgeten.Jag vill i della sammanhang förutskicka att jag denna dag kommer attföreslå regeringen all med utnyttjande av finansfullmakten tidigarelägga vissastatliga byggprojekt. Chefen för återkommer senarelill denna fråga. Med hänsyn till vad jag har anfiirt föreslår jag attposlen för beräknal fillkpmmande ulgiflsbehpv, netlp förs upp med ett belopp om6000 milj. kr. för /83. Jag vill emellertid nämna att riksdagenhar beslutat om atl värdegarantier till den statliga varvskoncernen skall kunnainfrias redan innan slutlig förlusl på fartygsproduklion och kundfordringar harkonstaterats (prop. 1981/82:56, NU 1981/82: 13, rskr 1981/82:82). Underinnevarande budgetår har samtliga återstående värdegarantier infriats, vilkethar beaktats i beräkningen av budgelutfallet för /82. Delta fårtill följd att någol anslag för infriande av nämnda värdegarantier /83 inte erfordras. Av budgettekniska skäl har ett beloppmotsvarande del i budgetpropositionen anslagna dragits ifrån postentillkommande utgiftsbehov, netto. torde få beaktas iriksdagsbehandlingen. Summering av statsbudgetens utgifter I det föregående har jag redogjort för mina övervägandenkring statsutgifterna för /83. Sammantaget innebär minaberäkningar atl statsutgifterna kommer att uppgå till 256438 milj. kr., vilketär 4870 milj. kr. mer än vad jag beräknade i budgetpropositionen 1982. (Milj,kr.) - 1982/83 Utgiftsanslag 242 367 247238 Förändringar i anslagsbehållningar 2 000 2 000 Ändrad disposition av rörliga krediter 1200 1200 Beräknat tillkommande utgiftsbehov, n;tto 6000 6000 Summa statsutgifter 251567 256438 2.3.3 Statsbudgetens saldo budgetåren 1981/82 och 1982/83 Med hänvisning till min redovisring i del föregåendeberäknar jag utfallet av statsbudgetens inkomster och utgifter för innevarandebudgetår och förslaget tiU statsbudget 1982/83 på säll som framgår av tabell12. 1981/82:150 Reviderat budgetförslag Utvecklingen av statsbudgetens saldo budgetåren1980/81-1982/83 (Miljarder kr.) fall 1980/81 till ny beräkning 1981/82 räkning 1981/82 till ny beräkning 1982/83 '59,4 -60,0 -78,2 -76,2 -82,6 -75,7 Iårets budgetproposition beräknades statsinkomsterna för /82 lill159,. Den nu aktuella beräkningen ger vid handen alt inkomsternablir ca . högre som utgifterna endast marginellt ökarjämfört med vad som beräknades i budgetproppsi-fionen. Detta leder till altbudgetunderskottet för /82 sjunker från . somberäknades i budgetpropositionen till . Utgifternaför /83 beräknades i budgetpropositionen lill 251,6 miljarderkr. prognosfiserar jag utgifterna lill . a. av ökade arbelsmarknadspolitiska insatser samt ökade kostnaderför ränte- och bostadssubventioner. Statsinkomsterna nästa budgetår uppskattasnu lill . Detta innebär en icke obetydlig uppräkning avinkomsterna jämfört med budgetpropositionen. TUl en del förklaras ökningen aven högre lönesumma än vad spm har beräknats. Vidare innebärden föreslagna allmänna löneavgift, spm föreslagits kpmma att införas från denI , alt inkomsterna ökar. Dessutom tillkommer i denna beräkning vissainkomstförstärkningar som i budgetpropositionen hade beaktats inom ramen förposten för tillkommande utgiftsbehov, netto. Som exempel på delta kan nämnasbesparingarna inom sjukförsäkringssystemet. Regeringen har till lämnatförslag dels om att oljdagringsfonden skall upphöra den , dels attden särskilda beredskapslagringsavgiften för oljeprodukter - som f. n.redovisas utanför statsbudgeten - omformas fill en skatt som tas upp blandstatsbudgetens inkomster. De ovan nämnda förändringarna påverkar /83. Sammanfattningsvisinnebär beräkningarna atl budgetunderskottet i den nu föreslagna statsbudgetenför /83 minskar med . jämfört med del förslagsom lades fram i budgetpropositionen. Isamband med budgetpropositionen aviserades eller föreslogs vissa åtgärder somengångsvis fick budgetförstärkande effekter / 83 om knappl 2,1miljarder kr. nya beräkning tillkommer vissa förslag som innebärengångsförstärkningar av budgeten på ca . De förslag som avsesär dels förslaget till ändrad uppbörd av bensin- 1981/82:150 Reviderat budgetförslag 46 1981/82: 201), dels den föreslagna avvecklingen av vissa statligafonder (prop. 1981/82:213). TillregeringsprotokoUet i detta iirende bör fogas som bilagor: Långfidsbudgetför perioden /83-1986/87 {Bilaga 2.1) Riksrevisionsverketsberäkning av budgelutfallet för /82 (Bilaga 2.2) Riksrevisionsverketsreviderade inkomstberäkning för / 83 (Bilaga 2.3) Specifikationav statsbudgetens inkomster under /83 (Bilaga 2.4) Specifikationav anslagsförändringar i förhållande lill budgetpropositionen för budgetåret1982/83 (Bilaga 2.5) Förändringari förslaget lill statsbudget för /83 sedan budgetpropositionen(BUaga 2.6) Lagförslag{Bilaga 2.7) Medhänvisning tUl vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen delsföreslår att 1. godkänna de allmänna riktlinjer förbudgetregleringen som jag har förordat, 2. anta inom budgeldepartementet upprättat förslaglill lag om storleken av statlig inkomst skall som ingår i preliminär skattför förra hälften av /83, 3. godkänna min beräkning av statsbudgetens inkomsterför /83 enligt den vid detta protokoll fogade specifikationen, 4. godkänna min beräkning av förändringarna ianslagsbehållningarna för /83, 5. godkänna min beräkning av förändringarna idispositionen av rörliga krediter för /83, 6. godkänna min beräkning av beräknat tillkpmmandeutgiftsbe-hpv, nellp för /83, 7. med ändring av förslag i prop. 1981/82:100 bil. 20tUl Räntor på statsskulden, m. m. för /83, anvisa ett förslagsanslagav , 8. bemyndiga regeringen aft under /83,om arbetsmarknadsläget kräver det, besluta om utgifter i enlighet med vad jaghar förordat intill eft sammanlagt belopp av , 1981/82:150 Reviderat budgetförslag 47 9.bemyndiga regeringen att besluta om beställning av inredning och utmstning förbyggnadsprpjekt som beslutas med stöd av finansfullmakten i enlighet med vadjag har förordat i det föregående, dels bereder tillfälle att ta delav vad jag har anfört om 10. utnyttjandeav finansfullmakten 11. statligakreditgarantier. Prop.1981/82:150 Reviderat budgetförslag 48 1 Det reviderade budgetförslaget .................................... 1 1.2 Bakgrunden tillden budgelpolifiska utvecklingen under 1970-talel 2 1.3 Del aktuellabudgetläget ......................................... ..... 6 1.4 1982 årslångtidsbudget ......................................... ... 12 1.5 Erfarenheter avde senaste årens besparingsarbete, m.m. ... 17 1.5.1 Statsfinansiellaeffekter av vidtagna besparingar 18 1.5.2 Ulombudgetärautgifter .................................. ... 21 1.6.1 Riktlinjer pålängre sikt .................................. ... 23 1.6.2 Rikthnjer /84 .................. 26 2 Särskilda frågor ........................................................... ... 31 2.1 Utnyttjande avfinansfuUraaklen, m. m..................... 31 2.2 Statligakreditgarantier .......................................... 33 2.3 Statsbudgetenbudgetåren 1981/82 och 1982/83 . 2.3.1 Statsbudgetensinkomster och utgifter /82 36 2.3.2 Statsbudgetensinkomster och utgifter /83 36 2.3.3 Statsbudgetenssaldo budgetåren 1981/82 och 1982/83 .. 44 3 Hemställan .................................................................... ... 46 Statsbudgeten budgetåren 1981/82-1982/83 12 Statsutgifternas utveckling fördelade pårealekonomiska Statsfinansiella besparingar underbudgetåren 1980/81- 1986/87 ... Direkta statsfinansiella efi"ekter avvidtagna besparingsåtgärder fördelat på realkategorier /87 i fasta priser ................................................... 20 Föreslagna förändringar av ramar för statligtgarantiåta gande m.m....................................................... ... 35 Justering av riksrevisionsverkels beräkningar avstats budgetens inkomster .................................... ... 39 Förslag fill förändringar i uppställningen avstatsbudge tens inkomster /83 ............. ... 40 Anslagsbehållningarna vid utgången avbudgetåren 1975/ 76-1981/82...................................................... .. 41 Beräknad förändring i anslagsbehållningarnaunder bud /82 ............................................ .. 42 Beräknad förändring i anslagsbehållningarnaunder bud /83 ........................................... 43 Statsutgifterna /83 .......... .. 44 Utvecklingen av statsbudgetens saldobudgetåren 1980/ 81-1982/83 .................................................. 45 Diagram I. Budgetsaldots utveckling i 1975 års Saidoförändringar 1979till nuva rande beräkning 1982 16 Regeringens prop.1981/82:150 Bilaga 3 Anmälantill proposition med förslag till slutlig reglering av statsbudgeten /83 såvitt avser vissa kommittéfrågor Riksdagenhar gett regeringen till känna alt en fullständig genomlysning av frågan om ettslopande av nuvarande system med dagarvoden för kommittéuppdrag till förmån förandra former av ersättning bör ske i del arbete med en allmän översyn avutformningen och storleken av ersättningen för olika statliga bisysslor bl.a. kommiltéuppdragen - som pågår inom (skr 1980/81: 144, FiU30, rskr 284). I det sammanhanget bör enligt också en närmare analysske av orsakerna lill den kraftiga förskjutning mol en ökad andel avkonsultationer som skett inom ramen för departementens kostnader förkommittéväsendet under /80 som den andel avkommillékostnaderna som dagarvodena svarar för har minskal. Denallmänna översyn av utformningen och storleken av ersättningarna för olikastatliga bisysslor - l.ex. uppdrag som ledamot i verksstyrelse -som anmäldes iregeringens anförda skrivelse 1980/81:144 har avslutats. Den har bl.a.resulterat i en slörre enheflighel i arvoderingen av uppdrag som ledamot istatliga styrelser och nämnder samt en viss uppräkning av utgående arvoden.Arbetet med all på motsvarande säll åsladkomma en större likformighet vidarvoderingen av uppdrag som ordförande i sådana styrelser och nämnderfortsätter. Översynsarbetelhar omfattat också ersättningen för kommittéuppdrag. En viss uppräkning hargjorts av denna ersättning. Iskrivelsen 144 framhöll jag att det i samband med den enkät som gjorts medanledning av promemorian (Ds B 1981:2) Kommittéarvodena kommit fram förslag ochsynpunkter värda atl närmare överväga. Konsekvensernaav att slopa dagarvodena och byta ul dem mot andra former av ersältning förkommittéuppdrag har ytterligare övervägts och analyserats inombudgeldepartementets personalenheler. De uppslag som förts fram i enkätsvarenredpvisas i del följande. Iprpmemorian och i enkätsvaren har ell förslag bl. a. förts fram om att I 1981/82. Kartong:S. 1, sista raden TiUkommer: I promemorian om att 1981/82:150 2 göradet lill ell tjänsteåliggande för innehavare av statliga tjänster alt åta siguppdrag i kommitté. sådan skyldighet skulle förmodligen, som bl. a. statens arbetsgivarverkpåpekat, framkalla krav på bättre förmåner i själva anställningen. För egen deltror jag dessulom all det skulle stöta på myckel stora problem alt göra klartvilka tjänster som skulle förenas med ell sådant åliggande; del är ju främstindividens kvalifikationer och kunskaper som gör honom eller henne lämplig attanförtros ett kommittéuppdrag och inte den omständigheten atl han eller honinnehar en viss tjänst. Man skulle därför med stpr sannolikhet kunna hamna i ensituation där avsevärda koslnader måste läggas ned på all förbättraanställningsvillkoren för ell stort antal tjänster utan all man för den skullkunde vara säker på alt del någonsin blev aktuellt all anlita innehavarna förkommittéuppdrag. Därtill kommer atl övertidstjänslgöring skulle kunna förutsesöka för dessa tjänstemän med stegrade lönekostnader som följd för den myndighetdär de är anställda. Härvid bör observeras, vilket också framhölls ipromemorian, alt övertidsersättningen i de flesta fallöverstiger dagarvodet. Därutöver skulle man behöva ha elt kompletterandeersättningssystem för de uppdragstagare som inte har statstjänst, bl.a.anställda hos kommuner och i enskild tjänst samt fria yrkesutövare. Ettannal förslag har också förts fram, nämligen alt man i slället för ersättning iform av dagarvode skulle söka komma överens med olika medverkanden i kommillérom ersättning från fall lill fall. Ettsådant system skulle emellertid som jag ser det med slor säkerhet bli betydligtdyrare än systemet med dagarvoden, eftersom dessa är schabloniserade. I eltsystem där ersättning fastställdes från fall lill fall skulle nämligenuppdragstagaren som villkor för sin medverkan kunna ställa helt andra anspråk ifråga om arvodets slorlek. Eftersom ell sådant system vidare skulle komma atltillämpas inom utredningar av olika tyngd, sammansättning och karaktär, skulledet kunna leda lill komplikationer vid bedömningen av skälig ersältning. Sammaförhållande gäller ett tredje förslag. Enligl della skulle ersättningen istörre utsträckning relaleras till den arbetsinsats som behöver göras, dvs. enfprm av betingsersältning. Ersättningen skulle därvid i det enskilda fallet fåbestämmas av ordföranden i kommittén inom vissa av regeringen angivnakostnadsramar. Eltfjärde förslag som väckts i sammanhanget innebär alt sammanträdesarvoden utgårbara lill ledamöter och experter. Hämtöver skulle enligt förslagel etl fastmånadsarvode ulgå till ordföranden i kommittéer, eventuellt även tillsekreterare. Ettsådanl arvode skulle enligl min mening behöva differentieras för alt någorlundaåterspegla den arbetsbörda som kan råda i olika kommittéer. Inte heller deltaförslag torde leda lill någon minskning av kpstnaderna för arvpden. Bilaga 3 Budgeldepartementet 3 Kostnaderna för dagarvoden har f. ö. håUit sig i detnärmaste oförändrade . Det framgår av följande sammanställning(jfr skr 1980/ 81:144 s. 131). Dagarvode i milj. kr. 1978/79 1979/80 1980/81 S, U,Jo, Bo 7,3 6,1 6,3 I 2,2 2,7 2,6 Övrigadepartement 11,1 10,0 11,0 Summa 20,6 18,8 19,9 Den nu redovisade analysen av de olika förslag tillalternativa ersättningsformer som förts fram har enligt min mening belyst attdessa skulle ställa sig dyrare för staten. Förslagen bör därför integenomföras. Jag går därmed över fill frågan om den av riksdagenbegärda närmare analysen av orsakerna tiU förskjutningen mot en ökad andelkonsiilfin-satser i kommittéarbetet. En arbelsgmpp inom har med anledning av riksdagensbeslut gjort en genomgång av kommillékoslnaderna under budgetåren1978/79-1980/81. Man har därvid inriktat sig på kostnadema förkonsulfin-satser, inräknat kostnaderna för bidrag till myndigheter,institutioner m. m., enligt redovisningen i kommittéberättelserna. Jag anser mig i allt väsentligt kunna ansluta mig fill vadarbetsgmppen har kommit fram tUl. Genomgången inom arbetsgmppen har koncentrerats tillkommittéer under fem departement, nämligen social-, utbildnings-, jordbmks-, bostads-och industridepartementet. Det sistnämnda departementels område har ägnatssärskild uppmärksamhet. Antalet verksamma kommittéer m. m. under dessa femdepartement och fördelningen av departementens kostnader för kommittéarbetetnämnda tre budgetår framgår av följande sammanställningar. Antalet verksamma kommittéer m. m. 1978/79 1979/80 1980/81 S, U,Jo, Bo 139 149 139 I 55 64 60 Summa för dessa fem departement 194 213 199 Uppgifterna har tagits fram av de fem departementen ochavser kommittéer som har varit verksamma resp. budgetår. Prop.1981/82:150 4 Somframgår har antalet kommittéer i de fem departementen hållit sig tämligenoförändrat de tre budgetåren: Kommittékostnaderna 1978/79 1979/80 milj. kr. % milj. kr. 1980/81 milj. kr. S, U,Jo, Bo Summa för samtliga departe ment Koslnader för konsultinsatser i kommittéarbetet S,U,Jo, Bo Summa för samtliga departe ment Avtabellerna framgår att totalkostnaden per kommitté i genomsnitt har stigitganska väsentligt. Det beroi" dels på prisutvecklingen, dels på sambandetmellan kostnadernas slorlek och omfattningen av del utredningsarbete somutförs. Arbetets omfattning är i sin tur beroende av de frågor som skaUutredas. Departement som har all handlägga de för dagen politiskt prioriteradefrågoma får därför räkna med all bära de tyngsta kostnaderna för det stafligautredningsväsendet. Under de departement som undersökts har inomkommittéväsendet också behandlats sådana frågor som exempelvisefterfrågeundersökningar för barnomsorgen (S), orsakerna tiU minskningen avbarnantalet (S), tandvårdens organisation (S), sjukvårdsplanering (S),förenklingen av den statliga skoladminislrationen och en reformeradgymnasieskola (U), forskning rörande radon och bilavgaser (Jo), övergång frånhyresrätt till bostadsrätt (Bo) och stora delar av energiområdet (I).BehandUngen av dessa frågor har varit kostnadskrävande både totalt och vadgäller konsultationer. Avsammanställningen framgår alt de fem departementen svarade för ca tvåtredjedelar () av kommittéväsendets totala koslnader ifrågavarande år.Industridepartementets andel av totalkostnaderna höll sig ungefar mellan enfjärdedel och en tredjedel (). Detta departements höga kostnad budgetåret1979/80 inverkar självfallet starkt på totalkostnaden för de fem departementenoch alltså på totalkostnaden för samfliga departement. Genomgångenav det undersökta materialet visar atl konsulter har anlitats, 1978/79 av 96kommittéer, 1979/80 av 106 kommittéer och 1980/81 av 131 kommittéer.Koslnaderna för konsulter har trots delta minskat från /80 fill1980/81. Bilaga 3 Budgetdepartementet 5 Avsammanställningen framgår också atl de fem departementen svarade för den heltdominerande delen () av konsultkostnaderna i kommittéarbetet.Industridepartementets andel var här så myckel som mellan en tredjedel ochdrygt hälften () av de totala kostnaderna för konsulter. Ettskäl till att konsulter används inom kommittéväsendet torde vara att debehandlade frågorna blivit alltmer invecklade och omfattande. Industridepartementetshöga kostnader för konsultinsatser -' speciellt /80 - har alltsåstarkt påverkat totalkostnaderna för hela kommittéväsendet. En analys avorsakerna fill industridepartementets stora konsultationsuttag är därför påsin plats. Denfrämsta orsaken till industridepartementets höga siffror är sålunda denexpansiva utvecklingen inom det energipolitiska området sedan mitten på1970-talet. Kommittéer som exempelvis reaktorsäkerhetsutredningen (I 1979:07)och konsekvensutredningen (I 1979:08) har haft komplicerade och känsligautredningsuppgifter. De har haft krav på sig atl arbeta snabbt.Vidare har i stor utsträckning den kompelens som de har efterfrågat intefunnits fillgänglig inom statsförvaUningen. har den statligaverksamheten inom energiområdet byggts ut . Detta har till stordel skett i organ som har kommittéstatus. Här avses energisparkommittén (I1974:05), delegationen (I 1975:02) för energiforskning,oljeersältningsdelegalipnen (I 1979:01) och delegationen (I 1980:08) föruppbyggnaden av en oljeersällningsfond. /81 belastar dekommittéanslaget med ca 23 milj. kr., dvs. med nära hälften avindustridepartementels totalkostnader för dess kommittéer. Det är här frågan omområden som har krävt omfattande konsultinsatser. Industridepartementet hämtari betydligt större utsträckning än andra departement sin sakkunskap utanfördet statliga området. Detta har varit särskilt påtagligt när det gällerbehandlingen av energifrågorna. Särskilt energisparkommittén har haft mycketstora konsultationskostnader, t. ex. /80 inte mindre än 19,8milj. Dessa koslnader hänför sig dock fill största delen tiU inköp avinformationstjänster i samband med de sparkampanjer som kommittén päregeringens uppdrag genomför och inte till egentlig utredningsverksamhet. I ochmed att dessa kommittéers verksamhet kommer att föras över tUl den nyastatliga myndighetsorganisafion inpm energipmrådet SPm inrättas den 1 juli 1982kommer verksamheten att betalas från de nya myndigheternas anslag istatsbudgeten. Därmed kan en markant sänkning av industridepartementetskoslnader för kommittéer förväntas ske. Ettliknande förhållande föreligger inom verksamhetsområde,där överföringen av miljödatanämndens (Jo 1974: A) verksamhet fiU entoxikologisk informationsservice har medfört en halvering av kommittéanslagetför /83. 1981/82:150 6 Eltannat skäl till användningen av konsulter är alt det kan StäUa sigekonpmiskt mer fördelaktigt för slaten att tillfäUigl förslärka sin kompetensmed kpnsultinsatser än all bygga upp en egen kompetens som det i längden kanvara svårt att nyttja fullt ut. JagvUl dock peka på att en viss andel av konsultationskostnaderna utgör ersättningtill statliga myndigheter för t. ex. personalkostnader, databearbetningareller annal biträde. Enfaktor av vikt för kostnadsutvecklingen som den interdepartementalaarbetsgmppen också har belyst är prisutvecklingen för konsulttjänster . Trots att det är svårt att göra mera exakta jämförelser meUan prisemapå konsulttjänsterna - eftersom del ofta rör sig om hell ohka tjänster medmycket ohka omfattning och inom vitt skilda ämnesområden - visar genomgångenpå en kraftig höjning av timersättningen. En inte ovanlig /81 inom industridepartementets område synes vara 200-500 kr.per timme, men både lägre och högre ersättningar förekommer.