prop · G50344 · 1981-12-31 00:00:00 — När det gäller alternativ till insektsicidbehandling av barrträdsplantor kan fysikaliskt skydd mot snytbaggeeventuellt bli aktuellt, om de ekonomiska och appliceringstekniska problemenkan lösas. Beträffande obarkat virke arbetar man pä att fåbättre organisatoriska lösningar förlagring och transport, vilket skulle innebäraminskade insektsangrepp. En mera detaljerad redovisning av olika skogliga åtgärder för att motverka insektsskador återfinns i utredning om skydd motinsektsskador pä skogsplantor(snygbaggeutredningen). Förutom användning av kemiska medel (avskräckande medel och insekticider) återfinns däriskogsbruksåtgärder (markbearbetning, hyggesvila, hyggenas placering,plant-sortiment, stubbupptagning m.m.), biologisk bekämpning (naturliga fiender och sjukdomar samtnaturliga doftämnen), fångstmetoder och fysikaliskt skydd för plantorna. 7.8 Forskning vid Isint bruksuni vers j tet bildades genomsammanslagning av flera högskolor och inrättningar päjord- och skogsbrukets område. Förutvarande skogshögskolan kom därvid att ingåi som en skogsvetenskaplig fakultet, vid vilken bedrivs forskningoch undervisning. Av budgeten beräknasca falla på forskning och ca 10 på utbildning. Fakultetens forskning äruppdelad pä följande fem programområden: Prop.1981/82:44 144 Itgärdsteknik i samband med virkesproduktion Nyttigheter ochmiljövärden utöver virkesproduktion Varje program leds av en kommitté med representanter från såväl universitet som näringslivet.Kommittéemas uppgift är att under forskningsnämnden samordna forskningen inom resp. program ochinrikta densamma mot de frågor som anses mest väsentliga. Ståndortens virkesproduktion är det mest omfattande.forskningsprogrammet ochinnefattar hu-vuddelen av den biologiska forskningen. Inom programmet återfinns följandeplanerade projekt med anknytning till utredningsområdet: - Parasitsteklar:taxonomi och biologi - Skogsskydd ochpopulationsdynamik hos skogsinsekter - Insektpatologiooh mikrobiologisk bekämpning - Skadeinsekter på kottar och frö,främst i plantager - Fysikaliskaskyddsåtgärder mot snytbaggen - Betydelsen avbjörk ooh andra lö-vträd vidbarrskogsföryngring - Alternativametoder för lövslyreglering - Röjning och lövbehandling Inom det femte forskningsprogrammet studeras bl.a. möjligheterna att bevara en rik fauna och flora.Vidare studeras olika viltarters ekologi, samband mellan viltet, landskapstypenoch skogaskötselmetoderna samt rekreationstillfällen i samband med jakt, bär- och s-vampplocknihg. .Forskningen skall här belysa hur olika intensitet i virkesprod-uktionenoch olika former av flersyftesbruk påverkarproduktionen av olika nyttigheter. Utanför bedri-vsforskningsverksamhet även vid . Prop.1981/82:44 145 7.9 Anslag till forskning Regeringen har i budgetpropositionen 198O (prop.1979/80:100 bilaga I5) föreslagit en ökning av anslagen till utbildning, forskning och försöksverksamhetpå jordbrukets, veterinärmedicinens och skogsbrukets områden med sammanlagt ca 48 milj. kr. Ytterligare resurser föreslås för forskningkring bl.a. minskad användning av kemiska bekämpningsmedel inom jordbruks- och trädgärdsområdet samt skogsföryngring. Föredragande departementschefen har ipropositionen beträffande anfört bl.a. följande: "forskning och försöksverksamhethar haft stor betydelse för produktivitetsökningen och framåtskridandeti berörda näringar. Till en del har utvecklingen emellertid också inneburit vissa negativa sidoeffekter. Samhällets krav har skärptsi fråga om god miljö och högkvalitativaprodukter. Ett framgångsrikt jord- och skogsbruk är enligt min mening nödvändigt för en god samhällsutveckling,men måste gälla att utvecklingen inom dessa näringarsker i harmoni med de lagar som naturen uppställer ooh med beaktande av människansrätt till en sund kost och en godlivsmiljö. F.n. saloias emellertidgrundkunskaper inom flera viktiga områdenliksom kunskap om konsekvenser för miljön av olika åtgärder. Det ärdärför angeläget att lanbr-oksuniversitetetbeaktar detta i sin fortsatta verksamhet. (----- -) Jag föreslår därför attuniversitetet tillförs ytterligare medel för forskning om möjligheternaatt genom användning av ny teknik åstadkomma ett ekologiskt bättre balanserat jord-och skogsbruk." Ett anslag till skoglig forskning disponeras av statens råd för skogs- ochjordbruksforskning () för bidragtill forskning ägnad att gagna skogsbruketsutveckling och stärka skogsnäringens bärkraft.I rådets anslagsframställning anförsbl.a. "Den av beslutade skogspolitiska målsättningeninnebär att stora krav kommer att ställas påforskarna och de skogliga forskningsinstitutionerna. Skall dessa kimna tillmötesgåskogsbrukets krav på ökad forskning, måste det ske en kraftig förstärkning av depersonella och ekonomiska resurserna. Den förskogsbruket viktiga biologiska grundforskningen har Prop.1981/82:44 146 tyvärr blivit eftersatt.Forskningsuppgifterna är ofta tvärvetenskapliga och kan bäst lösas genomatt bilda för projekten lämpliga forskningsgrupper. Förutsättningarna för att kunna bilda flera sådana projektgrupper är att rådet kan ställa erforderliga medel till förfogande under minst en treårsperiod. Tyvärrsaknar rådet denna möjlighet, dåsådana projekt skulle ta i anspråk alltförstor del av rådets årliga anslag, även om projekten kundesamfinansieras med andra medelsbeviljande organ. Projektgrupper borde bildas för exempelvis följandemycket angelägna forskningsuppgifter: - Skogsindustrinskonkurrensläge ooh framtidsmöjligheter - Miljömässigtacceptabla metoder för reglering av trädslagsblandning i plant- och ungskog - Skogsmarkens förmodade försurningoch hur den kan påverka mikrofloran och trädens tillväxt - Miljömässigtacceptabla metoder för kontroll av skadeinsekter - Möjligheten att ökautnyttjandegraden av tillförd växtnäring - Tillämpningsmöjlighetinom skogsbruket av biologisk kvävefixeringoch mobilisering av organiskt bundet markkväve. Rådet finner också angelägetatt projektet kan genomförasi planerad omfattning. Projektet kommer att samfinansieras medArbetarskyddsfonden men kräver ett betydande anslag från rådet, om detskall kunna slutföras inom planerad tidsrymd." Prop.1981/82:44 147 8 EKONOMISKA KONSEKVENSER AV BEGRÄNSNINGAR I KEMISK LÖVSLYBEKÄMPNING 8.1 Inledning och avgränsningar ;. För att förståkonsekvensema av restriktioner i den kemiska lövslybekämpningen måste man kännatill varför det behövs sådan bekämpning. Behovet ärbåde biologiskt och ekonomiskt(skogspolitiskt) betingat. Man måste också känna till tänkbara förebyggandeoch alternativa metoder för att bemästra lövslykonkurrenseni barrträdsföryngringar. I detta kapitels förstadel ges denna bakgrundsinformation. Därefterbeskrivs konsekvenser som uppkommer inom skogsnäringen om den kemiska lövsly-.bekämpningen begränsas. Konsekvensbeslcri-vningen är behäftad med stor osäkerhet. Det ärdärför angeläget att resultatet av eventuellarestriktioner fortlöpande mät.s och utvärderas.Detta gäller bl.a. besprutningens areellaomfattning, kostnader för röjning, kvaliteten hos utförd röjning, förebyggande åtgärders omfattning och effektivitet samtadministrativa svårigheter. Genom att mäta och utvärderauppkomna konsekvenser ökas kunskapen. Framtida beslut kandä fattas utifrån ett säkrarebeslutsunderlag. Samhället kan endast ställa begränsaderesurser till miljövårdens förfogande. Det är därför angelägetatt dessa resurser används så att den totala miljövärdsnyttan blir såstor som möjligt. Restriktioner i den kemiskalövslybekämpningen kan i princip vägas mot andra angelägna miljö-värdsåtgärder. Denna typ av totaloptimering äremellertid inte möjlig att genomföra inom ramen fördenna utredning. Endast restriktioner som innebär minskad kemisk lövslybekämpning behandlas i detta kapitel.Däremot analyseras inte möjligheterna att ta fram nya preparattyper ochapplikationsmetoder som är mera miljövänliga än dagens. Sådantforsknings- och utvecklingsarbete kan ses som ett långsiktigt alternativ till övergång från kemisk till röjning och behandlas i kapitel 71 Analysen sker med utgångspunktfrån de skogspolitiska riktlinjer sombeslutades av statsmaktema är 1979(prop. 1978/79:110, JoU 1978/79:30, rskr 1978/79:387, SKSFS 1979=3). I dettabeslut fastslogs att skogsmark med dess skog skall skötas sä att denvaraktigt ger en hög och värdefull virkesavkastning. Nuvarande trädslagssammansättningmed dess relatirt Prop.1981/82:44 148 låga lövträdsandel () hör bibehållas.Svenskt skogsbruk skall alltså även iframtiden främst inriktas pä produktion av barrträdsvirke. skogsutredning (SOU 1978:6-7)som låg till grund för beslutet, ansågatt en inriktning i hu-vudsak på barrträdsvirke ärnödvändig för att vidmakthålla ooh förbättra skogsindustrins internationellakonkurrenskraft. Efter slutawerkning skall därför ny skog normalt anläggas med inriktning på produktionav barrvirke. Produktionen av värdefulltbarrträdsvirke hämmas om plant- och imgskogama är för täta eller om lö-vträds inslaget är för stort. Enröjningsskyldighet har därför införts i den nya skogsvårds lagen. Inom naturvårdsrörelsen diskuteras alternativ till ovan skildradeskogsbruksinriktning (se bilaga 4)' Viktiga mål för det alternativa skogsbruket är att bevara det skogliga ekosystemets långsiktiga produktionsförmåga samt atttillgodose vårt behov av skog för rekretation, produktion av bär och vilt, faunaskydd etc. Det ger däremot väsentligtmindre industrirävara än dagens skogsbruk. Vidare skulle barrvirkes-andelen bli lägre och lö-wirkesandelenhögre i det alternativa skogsbruket.Barrvirke är väsentligt bättre betalt än Ic-wirke som industri-råvara. Denna fördelför barrvirket förväntas bestå även iframtiden. Däremot är lö-vfirkeminst lika bra som barrvirke til], brännved.Lövskog har vidare positiv inverkan på marktillståndet.Huiruvida detta kan medföra ökad virkesproduktion är dockoklart. Utredningen om kemiska medel i jord- och skogsbmket harinte haft i uppdrag att omprövaskogspolitiken utan utgår från att nya, väl slutna barrträdsbeståndskall anläggas och att dessa skall skyddas från skadlig konkurrens från lövsly. Med ensådan skogspolitik ställs med nödvändighet stora krav på lövslybekämpning. Det blir därför dyrt att begränsa den billiga och effektiva kemiska lövslybekämpningen.Om skogsbruket däremot skulle inriktas mera på lö-wirkesproduktionbleve restriktioner i herbicidanvändningenbilligare. Samma sak gäller om man sänkte ambitionerna på "varaktig, hög och värdefull virkesavkastning". Sådana förändringar av skogsbrukets inrik-tnirig sk-ulle dockleda till mycket stora intäktsbortfall för skogsbruket ooh skogaindustrin. Vidare skulle landetsbytesbalans försämras (jfr. Företrädare förskogsbruket anser det vara ytterst osannolikt att ökade realpriser päbrärmved samt hänsyn till marktillständet skulle kunna rubba barrskogens överlägsenhet relati-vt lövskog. Prop.1981/82:44 149 8.2 ökat behov av lövslybekämpning I det modema skogsbrul:et utnyttjas skogsmarkensvirkesproducerande förmåga intensivare . var den totala a-werl-aiingen i landet betydligtlägre än . Skogsmarken utnyttjades dåäven för bete varvid inte minst lövslythölls tillbaka. Betesbniket leddedock till att skogsbestånden ofta blev glesa med låg virkesproduktion 'som följd. Närbetesbruket upphörde ökade behovet av andra åtgärder föratt hålla tilIbaka lövslyt. tillämpades s.k. blädning(plockhuggning) i stor utsträckning,vilket gjorde den årliga kalhyggesarealen liten. Vid blädning glesas den äldreskogen successi-rt ut genom a-vi/erkning av enstaka träd eller grupper av träd. Meningen ar att nya trädefter hand skall växa upp underifrån i luckorna. Metoden visade sig emellertid geotillfredsställande åter-växtsresultat.På 1940-talet återgick man därför i stor skala till trakthyggesbr-uk (kalawerteing)med påföljande plantering, sådd eller självföryngring. Vid sådan skogsfömyelse kan konk-urrensen från lövsly utgöra ett allvarligt problem, Detta problem är s-cörst om detidigare bestånden innehållit lövträd ända framtill slutta-werkningen, ty dä uppkommerstora mängder stubb- och rotskott. Materialfrän riksskogstaxeringen visar attdagens sluta-werkningsbestånd ofta innehåller betydande antal lö-vträd. bidrog upprepade bränn- och kolvedsgallringar till att göra många sluta-werkningsbestånd praktiskt taget lö-vt räds fri a. Detta begränsade lövslyproblemenpå de hyggen som togs upp. Efter andra världskrigetökade sluta-werkningarna iomfattning bl.a. beroende på att tillgängen pääldre skog var stor. Detta leddetill större förj-ngringsytor och därmed ökat röjningsbehov. tillämpades hyggesbränningi stor utsträckning i norra och mellerstaSverige. Bränningen minskade lövslyförekomsten imånga fall medan effekten blev denmotsatta i andra fall. Tillsammantaget torde dock bränningen ha begränsatlövslyproblemen. övergavs bränningen.En orsak var att denna arbetskr-ävande metodblev allt dyrare vid stigande löner. Enannan orsak var förekomst av en murkla som angrepnysatta plantor på brända marker. 1981/82:44 150 Markberedningen har ökatunder senare år. Metoden minskar planteringskostnadenooh ökar plantornas överle-vnad och tillväxt. Markberedningen gjTinar emellertid också insådden av lö-vträdsplantorvilket ökar löv-röjningsbehovet. Skogsbr-uket har såledesgenomgått en rad förändringar somsuccessi-vt har ökat behovet av lövröjning. Förändringamakan till stor del förklaras av ekonomiska faktorer.Upprepade gallringar som gör sluta-werkningsbestånden lövfriasamt hyggesbränning har blivit allt dyrare när lönenivån stigit. Sjunkande reala energipriser fram tillmitten av gjorde den lövsanerandebrännvedshuggningen olönsam. Genom att övergeskogsbete samt ersätta blädning med trakthyggesbruk och efterföljande skogsodling har virkesproduktionen och därmed skogsbrukets intäkter kunnat öka. De kostnadsbesparingar och intäktsökningar somförändringarna givit upphov till har varit nödvändiga för att upprätthålla en acceptabel lönsamhet i skogsnäringen. Lö-vröjningen kan ske manuellt. Men trots att röjningsmotorsågarinförts är röjning mycket arbetskrävande och därmeddyr. Ju flera lövbuskar som skall röjas bort, desto högreblir kostnaden. När fenoxisyrapreparatenintroducerades fick skogsbruket ettbilligt och effektivt hjälpmedel för att reglera lövförekomsten. Lö-vproblemetvar inte längre ett hinder för de nya skogsbruksmetoderna. blev i storleksordningen 90 000 ha per är föremål för kemiska lövkontrollåtgärder. Detta motsvarar av landets produktivaskogsareal. kom medelvärdetatt ligga på ca 25 000 ha. Hedgången orsakades av opinionstryck, förbud och andra restriktioner. Utan dessa begränsningar torde besprutningarna även ha blivit cirka 90 000 ha . Den minskade herbicidanvändningen har inte motsvarats av någon nämndvärd ökning avmanuell röjning. har DDT-förbudet med åtföljande insektsproblem ytterligare ökat lö-vröjningsbehovet . DDT-förbudethar nämligen medfört att man i Syd- ooh uppskjutitplanteringen för att undvika snyt-baggeskador. Under dessa år får lö-wegetationen ett förspräng med åtföljandekonlrurrensproblem. Sammanfattning-s vis kan konstateras att införandet av nya skogsbruksmetoder ökat behovet av lö-vröjning. har denna röjning försummatspä stora arealer med ett stark ökat lö-vplantantali plantskogama som följd (figur 8.1). Figuren visar också att antalet barrträdsplantor blivit lägre. En stordel av dagens plantskogar har färre än 1 500 huvudplantor per ha. En viktig orsak till lägre plantförekomsti skogsodlingarna har varit en kostnadsbetingad strävan att sättaallt färre plantor. Även den tilltagande kontairrensen från lövslyt tordevara en viktig orsak. För få huvudplantor leder till minskad värdeproduktioni de nya bestånden. Det ofta alltför låga antalethuvudplantor av barrträd gör det angeläget att ställa kvar hu-vud-plantor av lö-vträd för att nåupp till tillräckligt många huvudplantor per ha. Kemisk besprutning är av denna anledning olämplig påvissa arealer. Figur8.1 Totalt antal barr- och lö-vträdsplantor i plantskog under tre taxeringsperioder 8000 7000 6000 5000 4000 3000 2000 1000 9000 8000 7000 6000 5000 4000 3000 2000 1000 I 6000 5000 -4000 3000 2000 1000 7000 6000 5000 . 4000 3 000 2000 1000 . \ .,V .--''' ~-~ '1953/ 58 1964/72 '1973/' 77 'c _o a. V ,.'''' l--------------- 9 Bofr 'l953/' '1964/72'1973' 58 77 Prop.1981/82:44 152 8.3 Behov av kemisk lövslybekämpning Pä större delen av föryngringsytorna och ungskogarna är lövslyförekomsten såmåttlig att röjning ärhelt tillräcklig. Det är på objekt medriklig lövförekomst som man inom skogsbruket finner behov av kemisk bekämpning. På objekt med rikligt lövinslag ärkemisk lö-vröjning väsentligt billigare för skogsägarnaän röjning. Orsaken äratt det är mycket arbetskrävande att med metoder ta bort kanske fleratiotusentals lövstammar per hektar. Dessutom måste den röjningen upprepas på grund avatt nya rot- och stubbskott skjuter upp. konkurrerar dessa åter med barrplantorna varför en ny röjningbehövs. Vid kemisk bekämpning dödaslövbuskarnas rotsystem varför det som regel räckermed en kemisk behandling på varje föryng-ringsyta. Viss efterjustering med röjning fordras dock på många besprutade objekt. Företrädare för skogsbruket uppger att kemisk lö-vröjning behövs på oa 50 fl av de hyggesytor (ungskogar) som tillskapades på I96O- och 70-talen, Det är dessa arealer som är aktuella förlö-vröjning. Sluta-werkningama var ca 300 000 haom året. Det normala årsbehovet av kemisk lö-vröjning skulle därmed uppgåtill ca 90 000 ha, dvs. ungefär likamycket som besprutades under1960-talet. Restriktioner i herbicidanvändningenunder har gjort att det nu dessutom finns ett behov att behandlaeftersatta objekt. Utifrån beräkningar som utförts av ooh skogshögskolan har utredningen bedömt att det förnärvarande finns en eftersläpning i frågaom lövröjning på avsevärt över 500 000ha. Med tanke på det sätt lövslyetutvecklas och den takt med vilken barrträdenförsvinner på sådana oröjda arealer börinte hela denna försummade lövslyskog behandlas med kemiska medel. Luckor somuppstått efter utgångna barrplantor bör fyllas med kvatrlämnade lö-vplantor. Företrädare förskogsbruket anser att ca 300 000 ha av eftersläpningarna bör behandlas med herbicider. Dennabehandling bör genomföras under en femårsperiod.Dä skulle 60 000 ha eftersatta arealerbesprutas per är. De närmaste fem årenskulle det alltså finnas ett totaltbesprutningsbehov på I50 000 ha per är. Däreftersjunker behovet till 90 000 ha per år.På lång sikt kan behovet bli ännumindre. Drygt halva besprutningsbehovet finns i norra (samt W-och S-län). Prop.1981/82:44 153 8,4 Metoder föratt förebygga behovet av kemisk lövslybekämpning På lång sikt kan det normala årsbehovetav kemisk lö-vröjning minska. En orsak är attsluta-werkningarsarealerna kommer att bli mindre än vad de varit de senaste årtiondena.En annan orsak är att behovet av kemisk lö-vröjningsannolikt kan minskas till avslut-a-werkningsarealen genom olika förebyggandeåtgärder. Det bör dock betonas att kunskapen om deförebyggande åtgärdernaseffekt ännu är ofullständig. Genom forskning ooh praktiskverksamhet kan kunskapen öka. De viktigaste förebyggandemetoderna är: Avlägsnande av lö-vträd igallringar så att sluta-werkningsbestånden blir sä lövfria som möjligt. Härigenom minskas stubb- och rotskotts- bildningen efter sluta-werkningen. Den framtida lö-vröjningen skulle då lättare kunna utan kemiska medel. Mo ooh erfarenhet visar detta. Metoden har dock sina begränsningar. I det moderna skogsbruket arbetar man med få men hårdagallringar. Dålig lönsajnhet hos gallringar med lågtvirkesuttag är orsaken. Virket transporteras utpå stickvägar i gallringsbestånden. Det finns därför risk att lövsly växer upp inne i de relati-vt glesa bestånden ooh i stickvägamaefter gallringen. Utgallring av lö-vträd leder därför inte med säkerhettill lö-vfria sluta-werkningsbestånd vilket begränsarmetodens möjligheter att förebygga behovet av kemisk lövslybekämpning.En analys av riksskogstaxeringens material visar att det finnsett stort antal klena stammar av lö-vträd även isluta-werkningsskogar. Om lö-vträden tas bort redan i tidiga förstagallringar reduceras dock de påtalade problemen förutsatt att barrbestånden är väl slutna.Detta förebygger dook behov av kemisk lövslybekämpningförst pä mycket lång sikt. I många äldre skogarfinns luckor i barrbestånden. I dessa luckor finns ofta lövträd.Bortgallring av dem skulle sänkavirkesproduktionen fram till sluta-werkningen. Bland annat detta gör att metoden ofta är förknippad med betydande företagsekonomiska kostnader. Med fickning dödalö-vträden inne i bestånden någon tid föreslutav verkningen. Vid fickning tillförskoncentrerade herbicidpreparat i skåror som huggits i en ring runt trädet.Herbicidåtgången är mycket liten men med den teknik som tillämpats kanarbetaren komma i beröring med det koncentrerade preparatet. Emellertid utvecklas f.n. metoder att Prop.1981/82:44 154 injencera preparatet i träden, vilket vore en klar förbättring frånarbetsmiljö synpunkt. Fickningen minskar lövslyproblemenpå föryngringsytorna pä samma sätt som gallringen enligt punkt 1 ovan. Med fickningkan man förebygga be-sprutningsbehov somannars skulle uppkomma inom 5-10 år.Fickningen är emellertid förenad med betydande kostnader för skogsägarnasärskilt om antalet stammar av lö-vträd är stort. I beståndmed ett stort antal smålö-vträd kanmetoden inte tillämpas. Virket från fickade trädkan utnyttjas till bränn- och massaved men inte tilltimmer. I praktiken lämnas ofta de fickade träden kvar outnyttjade i skogen. Bränningen leder till att kvarvarande löwegetation inklusive le-vande stubbar och ytliga rötter till stor del dör. I mänga fall blir därför lövslyproblemen småi barrträdskulturer som anlagts efter bränning. I andra fall kan emellertid svåra lövslyproblemuppkomma efter bränning. En orsak härtill äratt bränningen gynnar självsådd av bl.a.björk. Bränningen upphörde i stort sett . Orsaken var bl.a.problem med en rotmurkla som angrep och dödadenysatta plantor på brända marker. En annan orsak var att den då tillämpade bränningen fordrade en stor arbetsinsats. Genom att utveckla en teknik där elden kontrolleras från flygplan eller helikopter kan den tidigare mycketarbetskrävande metoden bli företage-ekonomiskt konkurrenskraftig. Förutsättningarfinne för en kraftig expansion av hyggesbränningen i , inte minst i händelse av starka restriktioner för kemisk lövkontroll.Bränningen är dock förknippadmed kontroversiella miljökonsekvenser. På torra marker eller på marker med tunt humuslager kan bränningdessutom leda till näringsförluster ooh bonitetssänkning . Med hyggesbränning kan man pälämpliga marker förebygga besprutningsbehov som annars skulle uppkommainom . Plantering av contortatall. Contortatallen växer i ungdomen snabbare på höjden än svensk tall. Den är dessutom motståndskraftigmot några svampsjukdomar som medför att den vanliga tallen dukar under för lövkonkurrens.Konsekvensen är att contortan - på lämpligaodlingslokaler i norra - normalt förmår kämpa omherraväldet med lövet betydligt mera framgångsrikt änvanlig tall. 1981/82:44 155 Med hänvisning till (icke definierade)risker med contortaodling har genom föreskrifter i skogsvårdslagen ålagt skogsbruket restriktivitet vad gäller contortaodling. Från ooh med årI984 får endast ciika 25 000 hacontortabestånd anläggas per ärooh endast i norra och . Farbete kan, utnyttjat pä rätt sätt, bidra till att minska lövsly problemen. lö-vplantorna får dock inte bli förstora innan betningen inleds. Antalet djur per hektar börvara så högt att besvärande löv vegetation betas ned men inte högre än att barrplantoma lämnas oskada de. Fåren äter gäma asp, rönn och sälg.Däremot ratar de i allmänhet björk och al. I skogsbygderna har lantbruksföretagen ofta smååkerarealer. Detta är en svårbegränsning i möjligheterna att bygga upp stora rationella fårföretag idessa bygder. Om hu-vuddelen av betet skrulle fås från hyggen kunde väsentligt flera fårhållas på gårdar med enviss begränsad åkerareal. Möjligheterna till lönsam färskötsel skulle förbättras.