prop · G503148 · 1981-12-31 00:00:00 — Under år 1981minskade dock rörligheten kraftigt, vilket tyder på att den tidigarerörlighetsökningen sammanhängde med del förbättrade konjunkturläget. Av samtliga anställda 1980 var 65 %kvinnor. Denna siffra skall jämföras med att av samtligasysselsatta inom tillverkningsindustrin totalt var kvinnor. Av det totalaantalet arbetssökande inom textil- och sömnadsarbete är kvinnor.Motsvarande andel inom tillverkningsarbele totalt är . En mycket slor delav de arbetssökande söker enbart arbele lokalt. Andelen äldre arbetssökande ärstörre inom textil- och sömnadsarbeten än inom tillverkningsarbete totalt. Förden yngsta åldersgruppen gäller att andelen sökande till tekoindustrin ärmindre än andelen yngre sökande till tillverkningsindustrin totalt. När det gäller åldersfördelningen är relafivt sett någotfärre unga anställda i tekoindustrin än i tillverkningsindustrin totaltsamtidigt som det finns avsevärt fler i tekoindustrin än i tillverkningsindustrintotalt. Medelåldern inom tekoindustrin var . Inomtillverkningsindustrin totalt var medelåldern . Antalet varsel inom tekoindustrin ökade igen under våren1981 efter att ha legat på en förhållandevis låg nivå . Underförsta svarade tekoindustrin (inkl. lädervaruindustrin) för 9 %av samtliga varsel om uppsägningar inom industrin, vilket är klart mer änlekoindustrins andel av hela industrisysselsättningen. 1 svaradelekoindustrin ensam för av samtliga personer som berördes av varselom uppsägning. Antalet arbetslösa kassamedlemmar sjönk markant /1980. uppgick arbetslösheten iBeklädnadsarbetarförbundets arbetslöshetskassa lill . Då hade kassan 38800 medlemmar. Antalet medlemmar har dock fortsatt alt minska. uppgick antalet medlemmar till 36 800 och arbetslöshetenfill 4,. uppgick arbetslösheten bland medlemmarna i industrikassornafill . AMS har också redovisat äldrestödels omfattning under desenaste budgetåren. Under /81 beviljades äldrestöd till 800företag med tillsammans 41 000 anställda. Antalet företag som erhålleräldrestöd har ökat från /80 till /81.Länsarbetsnämndernas ökade möjligheter att ge dispens till förelag som varslatsom driftsinskränkningar är en bidragande orsak. Många förelag kan betraktassom gränsfall i näringsgrenshänseende vilket kan ha inneburit att de tidigareinte sökt bidraget. Även andelen företag med annan branschtillhörighet men meden avdelning inom företaget som bedriver tekoproduktion är också relativt högbland de nytillkomna stödföretagen. Hälften av bidragsföretagen erhöll bidrag motsvarande 15 %av de totala lönekostnaderna. Skillnaderna var dock stora mellan förelag avolika Prop.1981/82:148 95 Tre fjärdedelar av småföretagen med mindre än 10anställda nådde 15 %-taket medan motsvarande andel för företag med över 100anställda endast var en fjärdedel. Lönesubvenfionsgraden har sjunkit från /80 till /81. 2 Tillfälligt sysselsättningsbidrag för tekoindustrin m. m. beslutade om ändrade bestämmelser förtillfälligt sysselsättningsbidrag för äldre arbetskraft inom tekoindustrin -det s. k. äldrestödet (prop. 1980/81:100, bil. 15, AU 1980/81:21, rskr1980/81:404). Förändringarna innebar i huvudsak dels alt bidraget per timmehöjdes från . lill , dels atl bidraget skulle utgå för anställda upptill och för normal veckoarbetstid samt dels att bidragetsmaximala nivå skulle beräknas på företagets lönekostnader förproduktionsarbete. Syftet med förändringarna var atl återställakonkurrensneutraliteten i förhållande till företag som har en för branschennormal andel äldre anställda och som i viss mån rubbats av de senaste årenslönehöjningar. Det är ännu för tidigt att uttala sig om i vilken mån syftet haruppnåtts men preliminära bedömningar tyder på att förändringarna har medfört enökad jämnhet i stödtilldelningen. En utgångspunkt för förändringarna i bidragskonstrukfionenvar att äldrestödet för innevarande budgetår skulle ligga kvar på en i stortoförändrad kostnadsnivå- dvs. ca 320 milj. kr. uttalade samfidigt (AU1980/81:21) att regeringen bör vara oförhindrad att göra erforderligajusteringar i bidragskonstrukfionen för att säkerställa äldrestödels totalaomfattning. Jag har kunnat konstalera att äldrestödet för innevarandebudgetår inte torde uppgå till de beräknade 320 milj. kr. De enskilda företagenhar dock planerat sin verksamhet efter den nu kända stödnivån i enlighet med deregler som gäller för bidraget. En tillfällig förändring avbidragskonstruktionen för äldrestödet för att nå ett totalt utfall på 320 milj.kr. skulle innebära att stödföretagen i genomsnitt erhåller etl tillskott tilläldrestödet med . Detta motsvarar av produktionslönesumman.Ett sådant tillskott torde alltså inte ha planerats in i företagens verksamhetoch kommer därför mer att få effekter på företagens finansiella situation ochmindre påverka sysselsättningen. Jag återkommer i det följande fill hur demedel som inte åtgår för det tillfälliga sysselsättningsbidraget /82 och som jag har beräknat fill 20 milj. kr. i stället börutnyttjas. budgetproposition förordade jag attavvecklingen av det tillfälligt införda äldrestödet skulle ske successivt ochmed hänsyn lagen till bl. a. det allmänna sysselsättningslägel. Som riktmärkeför företagens planering angav jag dock en nivå på stödet till högst 12 /83 och /84. Som jag i 1982 årsbudgetproposition anförde anser jag inte, mol bakgrund av den redovisning avtekoindustrin Prop.1981/82:148 96 som jag inledningsvis har gjort och att den nuvarandelågkonjunkturen blir mer långvarig än vad tidigare bedömningar tytt på, attavvecklingen av äldrestödet bör påbörjas under nästa budgetår. Jag förordadedärför atl det tillfälliga sysselsättningsbidraget även under budgetåret1982/83 skall utgå av produklionslönesumman. För att - trots ettavsevärt budgetunderskott - kunna bibehålla denna nivå på äldrestödet förordadejag vidare en förändring i bidragskonstmktipnen som innebar att den lägstaåldersgränsen för att bidrag får lämnas höjs från till . Dennaförändring motsvarar en besparing på 21,5 milj. kr. pch ingår i regeringensbesparingsprogram för /83. Detta skall ses i relatipn fill atten nu påbörjad avveckling av äldrestödet enligt de av mig tidigare förordade-och sedermera av beslutade - riktUnjerna skulle innebära attäldrestödet för /83 reducerades med drygt 60 milj. kr. Avvecklingen av äldreslödet måste, som jag också tidigarehar framhållit, ske mot bakgrund av det allmänna sysselsättningsläget. Enligtde nu aktuella konjunkturbedömningarna lorde en nedtrappning av det tillfälligasysselsättningsstödet kunna inledas /84. Även den takt somavvecklingen av äldrestödet skall ske i bör avgöras mot bakgrund av detallmänna sysselsättningsläget. En sådan nedtrappning bör dock, vid sidan omindustripolitiska insatser för tekobranschen, mötas med särskilda insatser föratt stärka sysselsättningen i de mest utsatta kommunerna i enlighet med vad jagnu avser att föreslå. Förslagen om särskilda insatser gäller fr. o. /83 trots att avvecklingen av äldreslödet inte bedöms kunnainledas förrän /84. Jag anser dock att del är av slor vikt altsådana insatser kan göras så fort som möjhgt för att medverka till en mervarierad arbetsmarknad. Enligt min mening bör alltså inte bidragskonstruktionenför innevarande budgetår förändras för att ge ett totalt utfall på 320 milj.kr. Jag förordar i stället, efter samråd med cheferna för handels- ochindustridepartementen, att 15 milj. kr. används för alt stärka sysselsättningeni de kpmmuner som är mest beroende av tekoindustrin genom att stödja olikaprojekt som stimulerar sysselsättningen. Chefen för industridepartementetkommer bl. a. att föreslå alt de branschfrämjande åtgärdernaförstärks med 5 milj. kr. Som jag anförde inledningsvis är de kommuner som är mestberoende av tekoindustrin i huvudsak belägna i . Medlen bör därföranvändas för kommunerna i dvs. , , , Tranemooch . Ansökan om att få ta dessa särskilda medel i anspråk börställas till länsarbetsnämnden som efter samråd med och med egetyttrande överlämnar ansökningen till regeringen för slutligt avgörande. Deobjekt som föreslås bör bedömas mol bakgrund av länsmyndigheternas långsiktigaplanering för regionens utveckling. Sådana projekt som stimulerarsysselsättningen på lång sikt bör alltså prioriteras. Möjlighet att erhållabidrag till sådan projektverksamhet bör gälla t. o. m. Prop.1981/82:148 97 utgångenav /85. För detta ändamål bör ett nytt anslag inrättas undertolfte huvudtiteln. Medel från detta anslag bör dock kunna kombineras med andrastatsbidrag, t. ex. beredskapsarbete. Sammanlagt bör dock inte det totalastatsbidraget översliga av kostnaderna för projektet. Det bör ankomma påregeringen alt ge närmare rikfiinjer för statsbidragens storlek samt i övrigtutfärda de närmare föreskrifter som behövs. Somjag tidigare anfört beräknar jag all äldrestödet för innevarande budgetårkommer att uppgå till ca 300 milj. kr. Jag avser föreslå regeringen att senareåterkomma lill med en närmare redovisning av del faktiska utfallet.Om det skulle visa sig att utfallet undersfiger nämnda belopp har jag föravsikt att föreslå regeringen att återkomma till med förslag att ävenden eventuella mellanskillnaden bör användas för den ovan beskrivnaprojektverksamheten. Medhänvisning fill vad jag nu har anfört hemställer jag atl regeringen föreslårriksdagen atl 1. godkänna vad jag har anfört om tillfälligtsysselsättningsbidrag för äldre arbetskraft inom tekoindustrin, 2. godkänna de av mig föreslagna riktlinjerna för särskiltstöd till sysselsättningsskapande åtgärder i tekokommunerna, 3. tillSärskilda sysselsättningsskapande åtgärder i lekokommuner na för /83 under tolfte huvudfiteln anvisa ett reservafionsanslag av . Prop.1981/82:148 98 Anmälan till proposition om åtgärder för tekoindustrin, m.m. De industripolitiska åtgärderna för tekoindustrin /71 som tidsbegränsade program. Ålgärderna har vid fleratillfällen förlängts och förstärkts. F. n. består insatserna av s. k.branschfrämjande åtgärder, vilka innefattar exportfrämjande åtgärder,utbildningsstöd, bidrag till konsultundersökningar i omställningsfrämjandesyfte och stöd fill kollektiva marknadsföringsåtgärder på hemmamarknaden, avstatliga lånegarantier- s. k. särskilda strukturgarantier med viss möjlighet lillräntebefrielse - och av lån till rationaliseringsinvesteringar inomkonfektionsindustrin. Ålgärderna administreras av statens industriverk (SIND). beslutade förlänga deindustripolitiska ålgärderna för tekoindustrin t. o. m. budgetåret1981/82 (prop. 1978/79:145 bil. 3, NU 1978/79:48, rskr 1978/79:390). För /82 har - under anslagetBranschfrämjande åtgärder -beräknats 40 milj. kr. för åtgärder förtekoindustrin. Vidare har 10 milj. kr. anvisats för rationaliseringslån fillkonfektionsindustrin (prop. 1980/81:100 bil. 17, NU 1980/81:52, rskr1980/81:391). SIND har i sin anslagsframställning för /83och i sin rapport (SIND PM 1981:12) TEKO 81, vilken utarbetats på regeringensuppdrag som underlag för planeringen inom tekoområdet, föreslagit förstärktaindustri-politiska insatser. a. förordar SIND att det nuvarande äldrestödetlill tekoindustrin succesivt avskaffas och alt insatserna mer konsekventinriktas på alt bevara och utveckla de mest livskraftiga delarna avtekoindustrin. Kraftfulla satsningar behöver göras på produktutveckling,teknisk förnyelse och marknadsföring. För att möjliggöra en planering föreslår SINDatt åtgärderna fastställs för en ny treårsperiod. SIND har vidare i skrivelsetill regeringen hemställt om tiUäggsanslag för budgetåret1981/82 med sammanlagt 25 milj. kr. för de industripolitiska åtgärderna förtekoindustrin. Även tekodelegationen, som i sin skrivelse den 8 oktober1981 bl. a. hänvisar till tidigare framförda förslag, förordar en ökadinriktning på en 1981/82:148 99 effektivisering och rationalisering av tekoindustrin för atlpå sikt möjliggöra en minskning av driftstödet. I förslagen ingår en väsentligtökad satsning på branschprogrammet vid statens industriverk. Delegationenföreslår atl anslagen till vissa tekoåtgärder vid SIND höjs med 25 milj. kr.under innevarande budgetår. Som chefenför tidigare denna dag erinrat om godkände våren1981 att de statliga åtgärderna för tekoindustrin inriktas mot en ökad andeleffektivitetsfrämjande och marknadsstödjande insatser. Detta borde åstadkommasgenom att äldrestödet minskar och att inslaget av industripolitisktstöd och det investeringsstöd som administreras av överstyrelsen för ekonomisktförsvar relafivt sett ökar (prop. 1980/81:100 bil. 14, NU 1980/81:47, rskr1980/81:279). Chefen förarbetsmarknadsdepartementet har tidigare redovisat atl det s. k. äldrestödetberäknas komma alt ulgå med 300 milj. kr. under /82, vilket är20 milj. kr. mindre än enligt tidigare beräkningar. Enligt hans förslag bör 15milj. i stället användas för alt stärka sysselsättningen i de fill följd avtekoindustrins tillbakagång mest utsatta kommunerna. Efter samråd med chefernaför handels- och arbetsmarknadsdepartementen tar jag nu upp de förstärkningarav de industripolitiska åtgärderna för tekoindustrin som bör göras för att ökade effektivitetshöjande och marknadsstödjande insatsernas andel av stödet lilltekoindustrin. Densuccessiva tillbakagången på hemmamarknaden har för många lekoföretag varit endrivkraft att målmedvetet anstränga sig för att öka sin export. Statsmakternahar stimulerat dessa ansträngningar genom de särskildaexportfrämjande ålgärderna vid statens industriverk. Det har också lyckats förbranschen alt hävda sig bättre på exportmarknaderna än på hemmamarknaden. Enförstärkning av de industripolitiska åtgärderna bör användas till bl. a.insatser för atf stimulera till ökad export på tekoområdet. Möjlighet att inom branschprogrammets ram kunna stödjakollektiva marknadsföringsåtgärder såsom mässor, utställningar,försäljningskampanjer m. m. med inriktning på hemmamarknaden i syfte attstärka avsättningsmöjligheterna för svenska lekoprodukler infördes (prop. 1977/78:25 bil. 11, NU 1977/78:32, rskr 1977/78:108). I budgetpropositionen 1982 har jag redovisat (prop. 1981/82:100bil. 17 s. 37-38) de huvudsakliga resultaten av den rapport (SIND PM 1981:20) Distribufionsutredning,som SIND presenterade . I utredningen kartläggs distribufionsvägarnaför tekovaror på hemmamarknaden och belyses de svenska tekoföretagensmöjligheter alt bättre nå ut på den svenska marknaden. En slutsats är att, medhänsyn fill alt fackhandeln är de svenska producenternas naturliga avnämare,samarbetet mellan fackhandeln och tekoindustrin bör stärkas. Som jag anfört ibudgetpropositionen är del viktigt att fprtsatt stöd ges till marknadsföringenav svenska tekoprodukter 1981/82:148 100 påhemmamarknaden och atl därvid de möjligheter för den svenska tekoindustrin som SIND:sdistribufionsutredning pekat på utnyttjas. Medhänvisning till vad jag har anfört om behovet att stödja tekoföretagensmarknadsföring på såväl exportmarknader som hemmamarknaden förordar jag attytterligare 5 milj. kr. anvisas på tilläggsbudget för branschfrämjande åtgärderför lekoindustrin under innevarande budgetår. Ibranschfrämjande åtgärder för tekoindustrin ingår även utbildningsåtgärder.Riktlinjer för dessa beslutades ursprungligen (prop. 1970:41, SU1970:60 och 62, rskr 1970:164 och 166). Som finansieringsprincip angavs att deföretagsbundna kostnaderna för utbildningsprogrammets: genomförande, dvs. iförsta hand löner till i utbildningen deltagande personal, skulle bäras avföretagen medan statligt slöd skulle kunna utgå för såväl de medutbildningsarrangemangen direkt förenade kostnaderna som i viss utsträckningtill deltagarnas kostnader för resor och uppehälle. RiktUnjerna ändrades år1977 (prop. 1976/77:100 bil. 17 s. 67) så att statliga bidrag liU kursdeltagaresresor och uppehälle slopades. Under hand har från SIND:s sida framförts att enmöjlighet för verkel att ta ul deltagaravgifter vid utbildning skulle kunna ökautbildningsprogrammets effektivitet genom en hårdare prioritering och bättrevärdering av utbildningen från företagens sida. Jag förordar att riktlinjernaför utbildningsåtgärderna ändras i enlighet med det framförda förslaget.Ändringen bör avse utbildningsåtgärder för såväl tekoindustrin som andrabranscher inom ramen för branschfrämjande åtgärder. Tekodelegationenhar i rapporten och läderkonfektionsindustrins framtid, vilken lämnadesi , föreslagit bl. a. att garveriindu-strin tas in i SIND:s branschprogramverksamhet.Jag är emellertid inte beredd alt förorda en sådan utvidgning av verksamhetenmed branschprogram. Lån lillrafionaliseringsinvesteringar inom konfektionsindustrin kan lämnas för sådanproduktionsutrustning som påtagligt höjer effektiviteten inom arbetsintensivproduktion av i första hand plagg men även av andra konfektioneradetekoprodukter. För att stimulera till effektivitetshöjande förändringar vadgäller sådan produktion förordar jag att ytterligare 10 milj. kr. anvisas på tilläggsbudgetför innevarande budgetår för denna verksamhel. JagviU i detta sammanhang något beröra frågan om arbetskopperativa eller andra fprmerav löntagarägda företag. Inom tekoindustrin, finns flera exempel på välfungerande, löntagarägda företag. Jag vill erinra om att våren 1981beslöt utvidga och förlänga försöksverksamheten med stöd fill löntagarägdaföretag (prop. 1980/81:130, NU 1980/81:64, rskr 1980/81:425). Vidare har kooperalionsutredningeni sitt huvudbetänkande (SOU 1981:60) Kooperationen i samhället föreslagitförbättrade villkor för det kooperativa företagandel. Jag har ibudgetpropositionen anmält min Prop.1981/82:148 101 avsiktatl föreslå regeringen alt på grundval av bl. a. detta utredningsförslagförelägga en proposition i frågan. Vad gäller lekoförelag vill jag pekapå att de industripolitiska stödåtgärderna med inriktning på tekoindustrin haren utformning som gör dem lämpade att stödja bildandet av löntagarägda företag. Jag kommer senare, isamband med att jag behandlar regionalpolifiken, att föreslå atl det utanförstödområdet införs elt investeringsbidrag för slöd fill investeringar iindustriell och viss annan verksamhel för att medverka lill lösningen avinomregionala obalansproblem och strukturproblem. Enligl min mening bör denna slödmöjlighetbl. a. kunna få betydelse vid en framfida nedtrappning av äldrestödet förtekoindustrin i kommuner med stpr andel tekoindustri i . Detankommer dock på i resp. län alt besluta om investeringsbidrag. Medhänvisning till vad jag har anfört hemställer jag atl regeringen föreslår attgodkänna den ändring i riktlinjerna för branschfrämjande åtgärder som jag harförordat. Prop.1981/82:148 102 Industri m. m. Påstatsbudgeten för /82 har under denna rubrik anvisats ettreservationsanslag av . Med hänvisning till vadjag anfört i fråga om branschfrämjande åtgärder för tekoindustrinhemställer jag att regeringen föreslår att fill Branschfrämjandeåtgärder på tilläggsbudget III till statsbudgeten för /82anvisa ett reservationsanslag av . Lån till rationaliseringsinvesteringar inom konfektionsindustrin Påstatsbudgeten för /82 har under denna rubrik anvisats ett reservafionsanslagav 10 milj. kr. Med hänvisning till vadjag anfört i fråga om lån fill rationaliserings-investeringar inomkonfektionsindustrin hemställer jag all regeringen föreslår atttill Lån tiU rationaliseringsinvesteringar inom konfektionsindustrin på tilläggsbudgetIII lill statsbudgeten för /82 anvisa ett reservationsanslag av10 . Prop.1981/82:148 103 Propositionen................................................................. ....... 1 Propositionenshuvudsakliga innehåll ............................ ....... 1 Utdragprotokoll vid regeringssammanträde .................. ....... 2 Bilaga 1HANDELSDEPARTEMENTET ................................ ....... 3 1 Inledning.................................................................. ....... 3 2 Föredragandensöverväganden............................... 4 2.1 Genomförda utredningsuppdrag...................... 4 2.1.1 ÖEF....................................................... ....... 4 2.1.2 AMS ...................................................... 6 2.1.3 SIND...................................................... ....... 6 2.1.4 Tekodelegationen................................ 9 2.2 Branschutvecklingen........................................ ..... 10 2.3 Inriktning avtekopolitiken .............................. ..... 11 2.3.1 Allmänt om statliga åtgärder för särskilda branscher 12 2.3.2 Industripolitisktmål för tekopolitiken . 2.3.3 Försörjningsberedskapspolitiskt mål/riktmärke för tekopolitiken.................................... 14 2.3.4 Övriga mål/riktmärken för tekopolitiken. 2.4 Inriktning av stödåtgärder inom landet........... 18 2.4.1 Slödprofil ochstödformer...................... ..... 18 2.4.2 Tekostödetsomfattning........................ 19 2.5 Ursprungsmärkning av kläder.......................... 20 2.5.1 Inledning............................................... ..... 20 2.5.2 Övervägandenoch förslag.................... 22 2.5.2.1 Allmänbakgrund ................... ..... 22 2.5.2.2 Huvuddragen idet föreslagna märkningssystemet 23 2.5.2.3 Den närmareutformningen av märkningssyslemet 27 2.5.2.4 Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser 31 2.5.2.5 Finansiering.............................. 32 2.5.3 Upprättat lagförslag.............................. 33 2.6 Handelspolifiska åtgärder ............................... 33 2.6.1 Inledning............................................... 33 2.6.3 Bilateralaöverenskommelser ............... 35 2.7 Kontroll av importbegränsningar...................... 36 2.7.1 Inledning............................................... 36 2.7.2 Hemtagningssyslemetför tekovaror ..... 37 2.7.3 Åtgärder förökad kontroll..................... 38 1981/82:148 104 2.8 Vissa delbranschfrågor..................................... 40 2.8.1 Tekodelegationensförslag angående skinn- och läderindustrins framtida dimension 40 2.8.2 Avtal med bomullspinningsföretag......... 41 2.8.3 Övrigt ................................................... 43 2.9 Den stafligasamråds- och samordningsorganisationen.. 43 2.10 Läderskoindustrin............................................ 44 2.10.1 Vissa uppgifterom branschen............... ...... 44 2.10.2 Statligaåtgärder för läderskoindustrin . 2.11 Gummislövelindustrin....................................... ...... 47 3 Hemställan.............................................................. ...... 47 Bilaga 1.1 Sammanfattning av ursprungsmärkningsutredningens belänkande.................................................... ...... 49 Bilaga 1.2Sammanställning av remissyttranden ............ ..... 52 Bilaga 1.3 Förslag lill lag om ursprungsmärkning av kläder 92 Bilaga 2 ................... 93 Bilaga 3 INDUSTRIDEPARTEMENTET ................................ 98