prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — Ensammanställning av remissvaren torde fogas fill protokollet i detta ärende somunderbilaga 18:4. Länsstyrelserna ochcivilbefälhavarna har i sina anslagsframställningar redovisat ell huvudförslagsom utgör pris- och löneomräknat anslag för /82 minskal med 2 %.Jag anser alt medel till länsstyrelserna, de lokala skattemyndigheterna,kronofogdemyndigheterna och civilbefälhavarna för nästa budgetår bör beräknasmed utgångspunkt från detta förslag. Även medelstilldelningen tilllänsstyrelsernas organisalionsnämnd bör beräknas enligt huvudförslaget. har begärt attregeringen undersöker praxis inom länsstyrelsernas styrelser vid tillämpningenav 3 § förordningen (1977:625) om information till ersättare i statligastyrelser och nämnder saml att regeringen därefter prövar behovet av särskildaregler om suppleanters närvarorätt i länsstyrelsernas styrelser. Enligl dennaparagraf bör ersällare där det bedöms lämpligt kallas till sammanträden ävennär den ordinarie ledamoten inle har förfall. Denna möjlighet bör särskillbeaktas i del inledande skedet av ersättarens förordnande, när en ersällarebesitter särskild sakkunskap och när hans närvaro av annat skäl är önskvärd.Medanledning av begäran har länsstyrelserna ombetts att besvara vissafrågor om närvarorätt för suppleanter. Av svaren framgår att samtligalänsstyrelser tillställer såväl ledamöter som suppleanter material lill styrelsernas sammanträden.Ungefär entredjedel av länsstyrelserna kallar suppleanterna lill del första sammanträdeti varje ny mandatperiod medan andra länsstyrelser kallar suppleanterna fillell styrelsesammanträde en till tvä gånger . Flera länsstyrelser uppgeratt den främsta anledningen fill all de icke tjänstgörande suppleanterna harkallats till styrelsesammanträden har varit all informera dem om länsstyrelsensverksamhet. I de fall suppleanterna har kallals lill vanliga arbetssammanträdenhar anledningen varit att de har besuttit särskild sakkunskap av betydelse förbehandhng av ärenden vid sammanträdena. Flertalet länsstyrelser anser alt detär värdefullt all suppleanterna är närvarande vid styrelsesammanträdena. Dettamedför bl.a. att suppleanterna är bättre informerade om länsstyrelsensverksamhet. Dessutom kan suppleanterna tillföra styrelsen speciell sakkunskapoch kontaktytan mot andra samhällsfunktioner kan breddas. Enligl min uppfattningvisar undersökningen all suppleanterna i länsstyrelsernas styrelser , med gällande bestämmelser, deltar i länsstyrelsernas arbete på elländamålsenligt säll. Deras speciella sakkunskap las väl tillvara, deinformeras fortlöpande om verksamhet och de kallas lillsammanträden då deras närvaro bedöms vara värdefull. Jag finner därför inte alldel finns behov av att föreslå särskilda regler om suppleanters närvarorätt ilänsstyrelsernas styrelser. Prop.1981/82:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 24 har beslutat(prop. 1980/81:150, FiU 1980/81:40, rskr 1980/ 81:420) om besparing istatsbudgeten om 12 miljardeT kr. Inom kommundeparlemenlels verksamhetsområderäknar jag med besparingar, sammanlagt , på medel som anvisas församhällsinformation, för inventeringar inom kulturminnesvårdsområdet samt förviss utbildning hos länsstyrelsernas organisationsnämnd. Besparingarna i frågaom kullurminnesvärdsomrä-del har avräknats i anslagsposten Diverse ändamål isammanställningen B 1. Jag räknar vidare med ytterligarebesparingar. Möjligheterna att förverkliga dem är dock beroende av ändringar iföreskrifter, författningar etc, vilka tillhör andra departementsverksamhetsområden. Dessa besparingar är 1. Förenklad handläggning bl. a. inombil- och körkorlsregislrel och av ulskänkningsärenden saml ärenden omutlänningars fastighelsförvärv, verkställighet av utvisning och vissamedborgarskapsärenden (3,). Besparingar inom priskontorensverksamhet (3,0 milj. Del av besparingar till följd av förenklad handläggning av ärenden om yrkesmässigtrafik (0,). Minskad arbetsbelastning pä biträdesljänsterna omlänsveterinärorganisationens uppgifter förs över lill lantbruksnämnden (0,5milj. I avvaktan på proposition om totalförsvaret förenklingar ochomprioritering av uppgifter inom försvarsenheterna (8,0 milj. Jagförordar således nämnda besparingar som för länsstyrelserna uppgår till ca17,4 milj. kr. Som jag har anfört fordrar ett genomförande avbesparingarna vissa ändringar i författningar och lagar som kräver riksdagensmedverkan. I huvudsak ankommer del emellertid på regeringen och de centralaämbetsverken all vidta de åtgärder som behövs för att genomföra besparingarna.Jag vill också nämna alt avgiflsfriheten för stat, kommun och landstingskommunbeträffande exekutionsavgifter har upphört att gälla fr.o.m. den 1 januari1982, vilket kan beräknas ge ett medelstillskou på ca lOmilj. Jag kan f. n. inleförutse vilka personalkonsekvenser som kan följa av de föreslagnabesparingarna. Del måste ankomma på resp. länsstyrelse - sedan erforderligalagändringar m. m. har gjorts - att bemöda sig om alt genomföra besparingsåtgärdernapå sådant sätt alt endast s. k. naturlig avgång kommer i fråga om tjänstermåste dras in. För att uppfylla de avstatsmakterna beslutade besparingarna väljer myndighelerna i vissa fall all vidIjänstetillsällningar rekrytera personal, som redan är anställd hosmyndigheten. En del av denna personal kan redan ha utbildning som är anpassadlill den nya tjänsten, medan annan personal kan sakna utbildning för denna.Enligl min mening är del angeläget att yllerligare underlätta och främjaomflyttning av personal inom länsstyrelserna, de lokala skattemyndigheterna ochkronofogdemyndigheterna. För all möjliggöra nödvändiga omställningar är detockså angelägel att planera långsiktigt och med god framförhållning.Planeringen måste riktas in sä alt den befintliga personalens kunskaper,kompetens och ambitioner las fillvara och utvecklas. Myndigheternasutbildningsverksamhet bör sålunda planeras med Prop.1981/82:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 25 utgångspunkt även från förväntade konsekvenserav besparingsåtgärder. Företräde bör ges ål utbildning och andrapersonalutvecklande insatser som underlättar ell genomförande av sådanabesparingar. 1 myndigheternas anslag ingär medel för bl. a. sådana insatser.Länsstyrelsernas organisationsnämnd har beslutat om vissa förändringar i sinutbildning fr.o.m. innevarande budgetär i syfte att bl. a. underlättaomflyttning av personal. Nämnden erbjuder nu till största delen utbildning inomde olika sakområden som ingår i länsstyrelsernas verksamhetsområde. Enligl beslut avriksdagen vid 1981/(prop. 1981/82:30 bil. 4, SkU 1981/82:13,rskr 1981/82:60) införs eU nyU system för invesleringsavdrag för inventarier.Del tidigare systemet för stimulans av näringslivels inventarieanskaffningersätts med elt avdragssysiem som samordnas med mervärdeskalleuppbörden. De nyareglerna gäller investeringar i inventarier som levereras . Förkontroll av detta mervärde-skalleanknutna invesleringsavdrag förordar jag attmervärdeskatleenhelerna vid 22 länsstyrelser tillförs sammanlagt 35handläggartjänster för tiden lill . Därefter föreslåstjänsterna få användas till att förslärka mervärdeskalleenheternaskontrollverksamhet, i huvudsak enligl förslag. Vidareförordar jag för handläggning av ärenden om invesleringsavdrag ellmedelstillskou av 1,9 milj.kr. för fillfällig arbetskraft 1 juli1982 lill . Del behov av personalförslärkning för denna kontrollsom kan uppstå redan under innevarande budgetår avser regeringen att tillgodosegenom alt medge de anslagsöver-skridanden som behövs. har lagtfram förslag till ändrade arbetsformer, nytt ADB-system, ny organisation ochbemanning för länsstyrelsernas mervärdeskalteenheter. Förslaget innebär en nyregislreringsrulin för de skallskyldiga lill mervärdeskatt och elt nylluppbördssystem för mervärdeskatt. Vidare föreslås elt nytt informationssystemför informationsutbyte mellan mervärdeskall och inkomstskatt och ell nyttADB-system för mervärdeskall, byggt på direklminnesleknik. Förslaget innebäringa förändringar avseende ansvars- och arbetsfördelning mellan länsstyrelseoch skattechef. I fråga om organisation av mervärdeskalteenheterna förordas altden omläggning lill arbete i grupp som har påbörjats inom skatteförvaltningenäven skall gälla inom mervärdeskalteenheterna. För länsstyrelserna iStockholms, samt föreslås attmervärdeskatleenhelerna indelas i sektioner. Ett förslag lill hjälpmedel förbemanningsberäkning (bemanningsmodell) och elt förslag lill bemanning av varjeenskild mervärdeskatleenhet läggs fram. Det föreslagna ADB-systemet för mervärdeskallenberäknas ge ell överskott och har tidigare denna dag redovisats av chefen förbudgetdepartementet. Beträffande övriga förändringar är det omfattningen avmervärdeskatlekontrollen som har den största ekonomiska betydelsen.Genomförandel av de föreslagna förändringarna beräknas ske successivt undertiden . Prop.1981/82:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 26 Flertalet länsstyrelseroch Centralorganisationen /SR tillstyrker i allt väsentligt de i rapportenframlagda principförslagen och de föreslagna riktlinjerna för del fortsattautredningsarbetet. anser alt rapporteninte ger tillräckligt underlag för en bedömning av de olika systemalternativen.Riksrevisionsverkel, som är tveksamt lill om skatteförvaltningen i nuvarandearbetssituation mäktar med yllerligare genomgripande förändringar avarbetsformer och bemanning, anser del angelägel all viss försöksverksamhetigångsätts och all tillräckliga resurser avdelas för detta. De flestaremissinstanserna tillstyrker del nya registreringssystemet. Statskontoretanser emellertid all man borde ha övervägt all lägga regislreringsfunklionen påde lokala skattemyndigheterna. För egen del anser jag att denna fråga börbehandlas vidare i det fortsalla utvecklingsarbetet. Det ankommer påregeringen all ge närmare direktiv för detta arbete. Förslaget om införande avett nytt besöksinstilut, mervärdeskatlebesök, godtas av flertaletremissinstanser. betonar vikten av att det av denkommande lagstiftningen framgår all del inle är fräga om skallerevision. Föregen del anser jag all denna fråga bör behandlas vidare i del nämndautvecklingsarbetet. Samtliga remissinstanserär eniga om behovel av ökad kontroll av mervärdeskatten. Även jag anser all enskärpning av mervärdeskaltekonlrollen är myckel angelägen. För innevarandebudgetår har länsstyrelserna i , samt och i delta syfte tillförts 27 handläggartjänster. För alt ytterligareförstärka mervärdeskatlekontrollen föreslår jag nu all länsstyrelserna, utöverde 35 nya handläggartjänsterna som jag fidigare har förordat och sominledningsvis skall användas för handläggning av ärenden om invesleringsavdrag,tillförs 5 milj. kr. till förstärkning av kontrollverksamheten inommervärdeskatleenhelerna. Fördelningen på län av dessa medel avser jag attföreslå regeringen i samband med beslut om regleringsbrev för budgetåret1982/83. Beträffande förslagetlill syslem för informationsutbyte mellan mervärdeskall och inkomstskatt anserjag att del är myckel angelägel att förbättra detta system och att frågan börutredas vidare i del kommande uiveckUngsarbetel. Tre länsstyrelser anser,i motsats lill förslaget, all ansvars-och arbetsfördelningen för mervärdeskatten bör ändras. För egen del anser jagalt några skäl inle har framkommit som motiverar en ändring av nuvarandeordning. Att utformningen av deninre organisationen av mervärdeskatteenheten får bestämmas av den berördamyndigheten själv fillstyrks av statskontoret och några länsstyrelser. För egendel instämmer jag i detta. Förslaget innebär ocksä all mervärdeskalteenheternavid länsstyrelserna i , saml skulledelas in i sektioner. 1981/82:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 27 är jag tveksam lill behovel avseklionsindelning. Det fortsatta utvecklingsarbetet bör omfatta även dennafräga. Sju länsstyrelsertillstyrker den föreslagna bemanningen av mervärdeskatleenhelerna. Vissa avdessa framhåller alt resursförstärkningen bör genomföras redan budgetåret1982/83. Åtta länsstyrelser och TCO:s statstjänstemannasektion framhåller alldel kan bli nödvändigt med en omprövning av bemanningen sedan utvärderingen avförsöksverksamheten har genomförts. Sex länsstyrelser hemställer attbemanningen av mervärdeskatleenhelerna skall ökas. För egen del anser jag, somjag har redovisat, all en kraftig personalförstärkning bör göras budgetåret1982/83 men är inte nu beredd all la ställning lill del slutligabemanningsförslaget. Del får bedömas då ytterligare underlag har erhållits. I fråga om kostnader ochintäkter anser statskontoret, nio länsstyrelser och TCO:sstalsljänstemannaseklion all de förväntade rationaliseringseffekterna börbedömas med största försiktighet. För egen del anser jag att man i detfortsatta utvecklingsarbetet noga bör följa effekterna av gjorda förändringaroch all fortlöpande bör avrapporlera delta till regeringen isamband med anslagsframställningen. Sju länsstyrelsertillstyrker förslaget om etappvis utbyggnad. För egen del förordar jag delta.Härigenom skapas bättre förutsättningar för all kunna påverka systemetsutformning och ges bättre möjligheter alt bemästra övergångsproblem. Detta börbeaktas i del fortsatta utvecklingsarbetet. Chefen förbudgetdepartementet har föreslagit all elt utvecklingsarbete förell nyll ADB-system för mervärdeskallen påbörjas i huvudsaklig överensstämmelsemed del av föreslagna alternativet 1, med ett etappvisgenomförande. Jag har beräknat 2 milj. kr. under anslagsposten Till regeringensdisposition för fortsatt utrednings- och utvecklingsarbete. Jag har härvidbeaktat all vissa resurser successivt kan frigöras. I fråga om den övrigaskallekonlrollen vid länsstyrelserna anser jag all del är mycket angelägel attytterligare intensifiera insatserna vad gäller svårkontrollerade deklarationeroch förordar i delta syfte att personalresurserna för kvalificerad revisionförstärks. Detta bör innebära förbättrade möjligheter all biträda ikampen mol den ekonomiska brottsligheten. För detta ändamål föreslår jagdärför ell medelsfillskolt av 10 milj.kr. Fördelningen på län avser jag allföreslå regeringen i samband med beslut om regleringsbrev för budgetåret1982/83. De uppgifter som f. n. ankommer på överexekutorförs över lill kronofogdemyndigheterna . Jag räknade förinnevarande budgetär, prop. 1980/81:100 bil. 18 s. 27, med en reduktion avlänsstyrelsernas anslag med ca 6 milj. kr. Delta motsvarar kostnader förårsarbetskrafter för överexekutorsärenden för ell halvt budgetår. Även /83 har jag räknat med en reduktion av länsstyrelsernas anslag med.6 milj. kr. Prop.1981/82:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 28 Genom beslut harregeringen faslslällt ny uppbördsorganisalion för både länsstyrelserna och delokala skattemyndigheterna. Den nya organisationen innebär att viss personal iden befintliga organisationen blir övertalig. Övertalig ijänsl skall enliglbeslutet dras in när tjänsten blir vakant. För /83 räknar jagmed en rationaliseringsvinst genom på detta säll indragna tjänster av ca 10 milj.kr. Resterande rationaliseringsvinst -ca 14 milj .kr. - räknar jag med skall utfalla under del kommande budgetåret.Rationaliseringsvinsten på uppbördsreformen för /83 kan såledesfinansiera en stor del av de yllerligare insatser som föreslås för attförslärka skattekontrollen för /83. Jag vill avslutningsvisvad gäller skattekontrollen framhålla all jag räknar med all de insatser somjag föreslär tillsammans med del nya ADB-system för mervärdeskaltekonlrollensom budgelministern tidigare denna dag har föreslagit bör innebära allskallekonlrollen ytterligare förbättras. Enligt planerna för dens.k. återstår 160 tjänster för att organisationen vid delokala skallemyndighelerna skall vara fullt utbyggd. Tjänsterna är avsedda förgranskning av löntagardeklarationer. har fillslyrkl enutbyggnad med 160 tjänster. Jag anser all de lokala skattemyndigheterna f. n.inle bör tillföras yllerligare tjänster för granskning av löntagardeklarationer.Chefen för budgetdepartementet har tidigare denna dag utvecklat skälen lilldetta. De lokalaskattemyndigheterna utför arbetsuppgifter för den allmänna försäkringen och fårdärför ersättning från allmänna pensionsfonden. Detta arbete kräver mindrearbetsinsatser sedan nuvarande ADB-system inom skatteförvaltningen hargenomförts. Jag har därför räknat med minskad ersättning från den allmännapensionsfonden med knappt 10 milj.kr. Kronofogdemyndigheternasarbetsbörda har ökat . Antalet inkomna s.k. allmänna måltenderar dock att minska lill anlalel. Antalet s.k.enskilda målforlsäller dock alt öka. De enskilda målen utgör avkronofogdemyndigheternas tolala målmängd. Handläggningen av målen anses krävaungefär hälften av kronofogdemyndigheternas totala resurser. Enligl beslutvid /78 (prop. 1977/ 78:129, CU 1977/78:26, rskr 1977/78:253)fick landels kronofogdemyndigheter bl.a. en ny arbetsorganisation. Den nyaorganisationen genomfördes för kronofogdemyndigheten iSlockhoim och för övriga kronofogdemyndigheter. I sambandmed omorganisationen konstaterades all vissa distrikt hade överkapacitet ifråga om personella resurser och alt dessa borde omfördelas till merarbelslyngda distrikt. har omfördelningen skelt i den takt som dennaöverkapacitet har kunnat avvecklas genom att lämpliga tjänster har blivitlediga. Möjligheterna lill indragning/omfördelning av övertalighet får intefull effekt beroende på att speciella förhållanden kan råda som motiverar attberörd kronofogdemyndighet får återbesälla tjänst. Ökningen av mål och ärendenhar varit sådan att Prop.1981/82:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 29 enbart möjligheterna all omfördela personellaresurser inte har räckt lill för all åstadkomma tillräcklig balans mellanarbetsmängd och personalresurser. De mest arbelslyngda distrikten har därför förstärktsmed nya tjänster. Eftersom vissa distrikt fortfarande har överkapacitetförordar jag att även i fortsättningen resurser omfördelas enligt de principersom har tillämpats. För att åstadkommarationellare arbetsformer har ett försöks- och utvecklingsarbete i fråga omnyttjande av ADB för exekutionsväsendet bedrivits sedan början av 1970-talel.Försöksverksamheten började i blygsam omfattning. Allt eftersom erfarenheter avutvecklingsarbetet har vunnits, har försöksverksamheten med del ADB-baseraderedovisningssystemet () byggts ut. Försöksverksamheten har omfattat endastkronofogdemyndigheternas handläggning och redovisning av de allmänna målen.Redovisningssystemet är f.n. infört vid kronofogdemyndigheterna iStockholms, , , och . Med anledning av denomfattande försöksverksamheten tillkallade jag efter regeringensbemyndigande en särskild utredare som fick i uppdrag all utreda frågan hur ellADB-system för exekutionsväsendet borde vara utformat. I uppdraget ingick bl.a. all göra en utvärdering av del påförsök drivna redovisningssystemet. Exekutionsväsendet harenligt utredningen ett mycket stort behov av datorstöd och utredningen föreslåratt genomförs för hela landet. Remissinstanserna hargenomgående tillstyrkt datorstöd till exekutionsväsendet. Samtliga anser allREX med sin nuvarande utformning skyndsamt skall genomföras i hela riket.Åtskilliga remissinstanser betonar i likhet med utredningen all ell genomförandeav inte får innebära all ADB-siödels utformning därmed får sin slutligalösning. Pä sikt bör en regional lösning eftersträvas. iJönköpings län förordar all länsdatorerna borde utnyttjas bättre och alt därförelt regionalt alternativ bör väljas. För egen del delar jagutredningens och remissinstansernas åsikt att kronofogdemyndigheterna är ibehov av ett datorstöd. I likhet med riksrevisionsverkel kan jag konstalera allREX har fungerat bra och all de problem som har varit förenade med utvecklingenav andra ADB-system i statsförvaltningen i stort sett inte har gällt REX.Utredningen har presenterat två regionala och två centrala alternativ. är de regionala alternativen dyrare än de centrala alternativen samtfordrar längre lid all genomföra. Även om del av olika skäl vore önskvärt allvälja ett distribuerat syslem vill jag med hänsyn lill del ekonomiska lägel och på grund av del angelägna behovelav datorstöd till kronofogdemyndigheterna inte motsätta mig ett centraltsystem. Jag förordar därför all det ADB-baserade redovisningssystemet förexekutionsväsendet () genomförs vid samtliga kronofogdemyndigheter i landeti huvudsak enligt utredningens förslag. Prop.1981/82:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 30 finner det angelägel all betona all när del bliraktuellt all ersätta nuvarande centrala system bör man sikta mol distribueradelösningar. Utredningen har beräknatatt personalresurser motsvarande 375 årsarbetskrafter vidkronofogdemyndigheterna kan frigöras om införs. Remissinstanserna ställersig tveksamma till om det över huvud tagel är realistiskt all dra in resurserpä kronofogdemyndigheterna med hänsyn lill de senaste årens kraftigavolymökningar. Även omrationaliseringsvinsten inle helt kan förverkligas därför att vissa resursermåste återföras på grund av de senaste årens volymökningar räknar jag ändå medkostnadsbesparingar. Jag förordar all vissa besparingar görs under näslabudgetär. Jag har räknat med en reduktion av REX-myndighelernas anslag med 4,6milj. motsvarande kostnaderna för drygl 40 årsarbetskrafter. Utredningen harföreslagit all genomförandel av bör ske i två etapper med början nästabudgetår. Del bör inledas med de 24 kronofogdemyndigheter i län som gränsarlill nuvarande REX-län. Resterande 35 myndigheter bör anslutas till /84. Remissinstanserna har inte haft några invändningar i frågaom genomförandelaklen. Jag förordar att genomförs i den takt somutredningen har föreslagit. Utredningen har ingåendebehandlat frågan om ADB-säkerhel, informationsutbyte mellan myndigheter medADB-system och säkerställande av den enskildes integritet. Någon förändring inuvarande syslemuppbyggnad har inte ansetts nödvändig enligt utredningen.Beträffande dessa frågor samt fillgången lill uppgifter urkronofogdemyndigheternas dataregister har utredningen ansett alt de börregleras i särskild författning. Remissinstanserna delar utredningensuppfattning. Utredningen har vidare föreslagit att det s. k. länsslutnasystemet, som innebär att kronofogdemyndigheterna har fillgång till enfullständig skuldbild endast för gäldenärer i eget län, skall upphöra. För egendel anser jag att de här nämnda säkerhetsfrågorna skall regleras i författning.Jag kan också ansluta mig till utredningens uppfattning all den nuvarandelänsslutenheten bör upphöra. Jag återkommer till regeringen i denna fräga. Som jag harframhållit omfattar endast de allmänna målen. En projektgrupp medrepresentanter för och kronofogdemyndigheten i harutarbetat förslag i fråga om bl. a. registrering i av de enskilda målen.Den hanteringen av dessa är synnerligen resurskrävande. I syfte attåstadkomma rationellare arbetsmetoder i fråga om registrering, bokföring ochredovisning av de enskilda målen förordar jag alt vissa resurser avsätts förfortsatt försöks- och utredningsarbete av rutinerna för enskilda mål. Chefen förbudgetdepartementet har föreslagit att kronofogdemyndigheterna bör fåterminalålkomsl fill vissa uppgifter i det centrala skalleregistrel. Han ärdock inle beredd att nu i detalj ta ställning till omfattningen av dennaterminalålkomsl. Eftersom det är angelägel att visst Prop.1981/82:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 31 förberedelsearbete påbörjas förordar jag attmedel anslås för inköp av bl.a. viss teknisk utrustning. Jag har beräknatpreliminärt . för detta ändamål. Som jag har anfört i detföregående förordar jag att kronofogdemyndigheterna tilldelas anslag medutgångspunkt i huvudallernalivel. Delta bör kunna genomföras utan men förindrivningen och leda fill en ytterligare effektivering och förstärkningav exekutionsväsendet om det kombineras med de insatser i form av datorstöd ochterminalålkomsl i del centrala skatieregislrel som jag har förordat. Härutöverbör naturligtvis en neddragning av resurserna inle ske i de mest arbelslyngdadistrikten utan i möjligaste mån tas i de distrikt som har överkapacitet.