prop · G503222 · 1981-12-31 00:00:00 — Talan får föras av den som enligt röstlängd var röstberättigad vid valet samt av den som enligt beslut av över anmärkning mot röstlängden var utesluten från röst-rått. Talan får också föras av parti. Besvärshandlingen skall ges in till beslutsmyndigheten och vara myndigheten till hända efter det att valet eller förrättningen avslutades. Har besvärshandlingen kommit in till valprövningsnämnden före besvärstidens utgång, skall den omständigheten att inlagan kommit in till beslutsmyndigheten först därefter dock ej föranleda att besvären lämnas utan prövning. Besvärshandlingen skall ges in tillbeslutsmyndigheten och vara myndigheten till hända, om besvären avserriksdagen, och, om besvären avser landsting ellerkommunfullmäktige, efter det att valet eller förrättningenavslutades. Har besvärshandling kommit in till valprövningsnämnden förebesvärstidens utgång, skall den omständigheten att inlagan kommit in tillbeslutsmyndigheten först därefter dock ej föranleda att besvären lämnas utanprövning. möjligt efter besvärstidens utgång skallbeslutsmyndigheten kungöra samtliga besvär som anförts och sändabesvärshandlingarna till valprövningsnämnden. Avser besvären ,införes kungörelsen i Post- och . Avser besvären landstingeller kommunfullmäktige, införes kungörelsen i ortstidning inomlandstingskommunen respektive kommunen. I kungörelsen anges inomvilken förklaring över besvären skall ha kommit in till valprövningsnämnden.Beslutsmyndigheten skall därjämte skyndsamt inkomma till valprövningsnämndenmed yttrande öer besvären. Besvär över beslut, varigenom har fastställts utgången avval i hela riket av landstingsledamöter eller kommunfullmäktige, prövas avvalprövningsnämnden i den sammansättning denna hade vid tiden för valet. i ärende enligt 4 § behövligt att någon hörs som vittne vid domstol, kan nämnden förordna att vittnesförhör skall äga rum vid allmän underrätt. i ärendeenhgt 4 § behövligt att någon höres som vittne vid domstol, kan nämndenförordna att vittnesförhör skall äga rum vid allmän underrätt. I fråga om bevisupptagning enligt första stycket gäller 35kap. lOoch.ll §§ i tillämpliga delar. Ersättning till vittneutgår av allmänna medel. Kostnaden härför skall stanna på statsverket. Statlig och myndighet skall lämna uppgift ochavge yttrande till valprövningsnämnden, då nämnden begär det. Har i den verksamhet för förberedandeoch genomförande av val, för Har i den verksamhet för förberedandeoch genomförande av val, för Har vid förrättning som avses i 14 kap. 13,14,22eller 23 § förekommit avvikelse från föreskriven ordning och är det ej osannolikt att avvikelsen har inverkat på utgången av förrättningen, skall valprövningsnämnden vid prövning av besvär över förrättningen upphäva denna och uppdraga åt beslutsmyndigheten att vidtaga erforderlig rättelse. Om enligt bestämmelse i lag talan mot visst beslut icke får föras eller skall föras i särskild ordning, får omständighet som avses med beslutet ej åberopas vid besvär som avses i denna paragraf. vilken myndighet svarar, förekommit avvikelse frånföreskriven ordning eller har vid valet förekommit sådant otillbörligtförfarande som avses i 17 kap. 8 § , skall valprövningsnämnden, omdet med fog kan antagas att vad som förekommit har inverkat på valutgången,vid prövning av besvär över valet upphäva detta i den omfattning som behövs ochförordna om omval i valkrets. Kan rättelse åstadkommas genom förnyadsammanräkning eller annan sådan mindre ingripande åtgärd, skall nämnden dock istället för att förordna om omval uppdraga åt beslutsmyndigheten att vidtagasådan rättelse. Om talan i samband med besvär över val mot länsstyrelsesbeslut över anmärkning mot röstlängd eller om rättelse av allmänröstlängd/öe-skrives i 4 kap. 6 §, 8 § tredje stycket och 18 § första stycket. vilken myndighet svarar, förekommit avvikelse frånföreskriven ordning, skall valprövningsnämnden, om det med fog kan antas attvad som förekommit har inverkat på valutgången, vid prövning av besvär övervalet upphäva detta i den omfattning som behövs och förordna om omval ivalkrets. Kan rättelse åstadkommas genom förnyad sammanräkning eller annansådan mindre ingripande åtgärd, skall nämnden dock i stället för att förordnaom omval uppdra åt beslutsmyndigheten att vidta sådan rättelse. Bestämmelserna i första styckettillämpas också om någon vid valet vidtagit åtgärd som varit ägnad att hindraröstningen eller förvanska dess utgång eller pä annat sätt otillbörligtinverka på röstningen. Har vid förrättning som avses i 14 kap. 13,14,22 eller 23§ förekommit avvikelse från föreskriven ordning och är det ej osannolikt attavvikelsen har inverkat på utgången av förrättningen, skall valprövningsnämndenvid prövning av besvär över förrättningen upphäva denna och uppdra åtbeslutsmyndigheten att vidta erforderlig rättelse. Om talan i samband med besvär över val mot länsstyrelsesbeslut över anmärkning mot röstlängd eller om rättelse av allmänröstlängd/öre-skrivs i 4 kap. 6 §, 8 § tredje stycket och 18 § första stycket. 2Förslag till Lag om ändring lagen (1972:704) om kyrkofullmäktigval Härigenom föreskrivs att 43 och 50 §§ lagen (1972:704) omkykofullmäk-tigval skall ha nedan angivna lydelse. Den slutliga sammanräkningenverkställes av vid offentlig förrättning som påbörjas så snartdet kan ske. skall kungöra tid och plats för sammanräkningen. Ikungörelsen anges i förekommande fall i vilken ordning som de olika valenkommer att räknas,,om hinder ej möter. Kungörelsen skall anslås påförsamlingarnas anslagstavlor samt senast dagen före sammanräkningens börjaninföras i ortstidning inom länet. I fråga om den slutliga samman- I fråga om den slutliga samman- räkningen tillämpas i övrigt de räkningen tillämpas i övrigt de bestämmelser i 14 kap. 1 § andra stycket, 2-A §§, 5 § första stycket 1 och2samt 15,15 d, 16,17,79, 20och 22-24 vallagen (1972:620) som avser val av kommunfullmäktige och utseende av suppleanter för fullmäktige. bestämmelser i 14 kap. 1 § andra stycket, 2-A §§, 5 §första stycket 1 och 2 samt 15, 15 d, 16, 17 och 79-24 §§ vallagen (1972:620)som avser val av kommunfullmäktige och utseende av suppleanter för fullmäktige. Vad som sägs i 14 kap. 19 §vallagen om beslut som har fattats med stöd av 2 kap. 2§ kommunallagen(1977:179) skall vid tillämpningen av första stycket i stället gälla beslut somhar fattats med stöd av 8 § 4 mom. eller 32 a § lagen (1961:436) omförsamlingsstyrelse. 50 § Talan mot beslut, varigenomlänsstyrelsen fastställt utgången av val eller av förrättning för utseende avefterträdare för fullmäktig eller av ytterligare suppleant föres hosvalprövningsnämnden genom besvär. Besvärshandlingen skall ges in till och vara denna till hända efter det att valet eller förrättningen avslutades. Har besvärshandling kommit in till valprövningsnämnden före besvärstidens utgång, skall den omständigheten att inlagan kommit in till först därefter dock ej föranleda att besvären lämnas utan prövning. Talan får föras av den som enligt röstlängd varröstberättigad vid valet samt av den som enligt beslut av överanmärkning mot röstlängden var utesluten från rösträtt. Talan får också förasav parti. Besvärshandlingen skall ges in till och vara denna tillhända efter det att valet eller förrättningen avslutades. Harbesvärshandling kommit in till valprövningsnämnden före besvärstidens utgång,skall den omständigheten att inlagan kommit in till förstdärefter dock ej föranleda att besvären lämnas utan möjligt efter besvärstidensutgång skall kungöra samtliga besvär som anförts ochsända besvärshandlingarna till valprövningsnämnden. Kungörelsen införes iortstidning inom kommun i vilken församlingen ingår. I kungörelsen anges viss korttid inom vilken förklaring över besvären skall ha kommit in tillvalprövningsnämnden. skall därjämte skyndsamt inkomma tillvalprövningsnämnden med yttrande över besvären. Den som vill anföra besvär har rättatt hos genast erhålla utdrag ur protokoll eller annan handlingöver förrättningen. Lag om ändring i folkomröstningslagen (1979:369) Härigenom föreskrivs att 16 och 17 §§ folkomröstningslagen(1979:369) skall ha nedan angivna lydelse. Talan mot beslut, varigenom centralavalmyndigheten har fastställt utgången av folkomröstning, förs hosvalprövningsnämnden genom besvär. Besvären prövas av valprövningsnämnden i densammansättning denna hade vid tiden för omröstningen. I fråga om sådan talantillämpas i övrigt bestämmelserna i 15 kap. 4 § andra och tredje styckenavallagen (1972:620) om besvär som avser samt 5, 6 och 9 §§ sammakapitel. Talan får föras av den som enligtröstlängd var röstberättigad vid folkomröstningen samt av den som enligtbeslut av över anmärkning mot röstlängden var utesluten frånrösträtt. Talan mot beslut, varigenom centralavalmyndigheten har fastställt utgången av folkomröstning, förs hosvalprövningsnämnden genom besvär. Besvären prövas av valprövningsnämnden i densammansättning denna hade vid tiden för omröstningen. I fråga om sådan talantillämpas i övrigt bestämmelserna i 15 kap. 4 § tredje och fjärde styckenavallagen (1972:620) om besvär som avser samt 5, 6 och 9 §§ sammakapitel. Talan får föras av den som enligt röstlängd varröstberättigad vid folkomröstningen samt av den som enligt beslut avlänsstyrelsen över anmärkning mot röstlängden var utesluten från rösträtt.Talan får också föras av parti samt av sådan kommitté som har bildats för attverka för något av de förslag som omröstningen gäller och som erhållitstatsbidrag för sin verksamhet. Har i den verksamhet för förberedande och genomförande avfolkomröstning, för vilken myndighet svarar, förekommit avvikelse från föreskrivenordning eller har vid folkomröstningen förekommit sådant otillbörligt förfarande som avses i Har i den verksamhet för förberedande och genomförande avfolkomröstning, för vilken myndighet svarar, förekommit avvikelse från föreskrivenordning, skall valprövningsnämnden, om det med fog kan antas att vad som harförekommit har 17 kap. 8§ , skall valprövningsnämnden, omdet med fog kan antas att vad som har förekommit har inverkat på utgången avomröstningen, vid prövning av besvär över omröstningen upphäva denna i denomfattning som behövs och förordna om ny omröstning beträffande ett eller fleraområden som bildar valkrets vid val av kommunfullmäktige eller, om rättelsekan åstadkommas genom förnyad rösträkning, uppdra åt centrala valmyndighetenatt vidta sådan rättelse. Förordnande om ny omröstning får dock, såvitt gällerrådgivande folkomröstning, meddelas endast om vad som förekommit kan ha letttill att resultatet av folkomröstningen har blivit missvisande med hänsyn tillomröstningens ändamål. inverkat på utgången av omröstningen, vid prövning avbesvär över omröstningen upphäva denna i den omfattning som behövs och förordnaom ny omröstning beträffande ett eller flera områden som bildar valkrets vidval av kommunfullmäktige eller, om rättelse kan åstadkommas genom förnyadrösträkning, uppdra åt centrala valmyndigheten att vidta sådan rättelse.Förordnande om ny omröstning får dock, såvitt gäller rådgivande folkomröstningmeddelas endast om vad som förekommit kan ha lett till att resultatet avfolkomröstningen har blivit missvisande med hänsyn till omröstningens ändamål. Bestämmelserna i första styckettillämpas också om någon vid omröstningen vidtagit åtgärder sotn varit ägnadeatt hindra omröstningen eller förvanska dess utgång eller på annat sättotillbörligt inverka på omröstningen. Om enligt bestämmelse i lag talanmot visst beslut inte får föras eller skall föras i särskild ordning, fåromständighet som avses med beslutet inte åberopas vid besvär som avses i dennaparagraf.- Att bestämmelserna i 4 kap. 6 §, 8§ tredje stycket odh 18 § första stycket vallagen (1972:620) om talan i sambandmed besvär över val mot länsstyrelses beslut över anmärkning mot röstlängdeller om rättelse av allmän röstlängd skall tillämpas i fråga om besvär överfolkomröstning följer av 5 § andra stycket. Prop.1981/82:222 46 Sammanställning av remissyttrandena över betänkandet (DsJu 1982:1) Översyn av vallagen 3 Följande remissinstanser har yttratsig: , (), länsstyrelserna i län, , och ,valprövningsnämnden. , , valnämndernai . kommun, och kommun.Svenska kyrkans och stifts församlings-och pastoratsförbund. Länsstyrelserna i ,och har bifogat yttranden frånvalnämnderna i kommun, resp. kommun. i harsåsom eget yttrande åberopat ett tjänsteutlåtande av valnämndens kansli. Länsstyrelserna, , valnämnderna iSödertälje kommun och kommun. församlings- ochpastoratsförbund och sifts församlings- och pastoratsförbundtillstyrker kommittéförslaget eller lämnar det utan erinran. 2 Kontrollgranskning av underkända förtidsröster m. m. RSV tillstyrker kommitténs förslagrörande granskning av innehållet i H-omslagen. Arbetet i vallokalen skernormalt under stor stress efter det valförrättningen avslutats. För att snabbtfå fram de preliminära valresultaten och för att inte av trötthet begå misstagi tveksamma bedömningsfall underkänns de kuvert och valsedlar där tveksamhetuppstår beträffande giltigheten. Underkända kuvert eller valsedlar läggs därvidi särskilda omslag. De förtidsröster som på grund av tveksamhet lagts i omslagH blir inte föremål för någon förnyad granskning på det sätt somgäller beträffande valsedlar som lagts i omslag B. Risken finns därför att t.ex. ett innerkuvert som innehåller två valsedlar förblir underkänt om detlämnats som förtidsröst medan en av de två valsedlarna under vissaförutsättningar godkänns vid slutliga granskning om den lämnatsi vallokalen. RSV bedömer det vara av stor vikt att avlämnade röster får enlikartad behandling oavsett om de lämnas som förtidsröster eller i vallokalen.Verket bedömer det heller inte vara möjligt att ålägga valförrättarna att undertidspress och trötthet göra några djupare analyser i tveksamma fall. Därförvill RSV betona vikten av att kommitténs förslag i dessa delar genomförs till 1981/82:222 47 041 i Stockholmslän: överprövning av H- omslagens innehåll bör ge den eftersträvade enhetliga bedömningen. Tabellen över kassationsanledningar på s. 69 i betänkandet bör kunna utgöra underlag för en bra "arbetsblankett" vid valnämndernas granskning. i och vill i detta sammanhang åter ta upp problemet med de valkuvert med blålandstingsvalsedlar, som påträffas vid behandlingen av poströster i de kommunersom inte ingår i landstingskommun. har olika besked lämnatsfrån skilda håll om hur sådana valkuvert skall bedömas. anser attvalkuvert med felaktig färg skall förklaras vara ogiltiga. För att inte längre oklarhet skallråda härom, bör en bestämmelse införas som ett sista stycke i 13 kap. 4 §vallagen av förslagsvis följande lydelse: "Om valkuvert eller innerkuvertfrån väljare, som inte skall delta i val av landstingsledamöter, synesinnehålla en blå valsedel, skall med valkuvertet förfaras på sätt föreskrives i5 §." På H-omslaget skall finnasanvisning om att ytterkuvert med valkuvert eller innerkuvert innehållandeogiltig blå valsedel skall läggas i H-omslag. i kommim anseratt 13 kap. 4 § andra stycket andra meningen vallagen bör ha en lydelse sommotvarar 4 § tredje stycket femte meningen. En postfunktionär kan av misstag taemot mer än ett valkuvert för något av valen. I 4 § bör även införas enbestämmelse angående behandlingen av valkuvert/innerkuvert med blå valsedlar ide fall dessa hänför sig till väljare hemmahörande i , ellerGotlands kommun. Den av kommittén i "Översyn avvallagen 1" föreslagna ändringen i 13 kap. 7 § bör genomföras. Ettalternativ är att anpassa texten till den i 11 § andra meningen. Vid röstsammanräkningar i störrekommuner onsdagen efter valet är ett stort antal personer engagerade ivalnämndernas arbete. För att den eftersträvade enhetliga bedömningen skalluppnås, måste samma personer ta ställning.till samtliga fall av felaktigapoströster. I de kommuner som inte tillhör ett landsting rör det sig om ettbetydande antal ytterkuvert IV. Valnämndenbefarar att förrättningen därigenom kommer att försenas. I de mindre kommunerna kommerenligt föreliggande förslag poströsterna att i stor utsträckning kontrollerastvå gånger av samma valförrättare/ valnämndsledamöter. I omslag H läggs även poströstersom kommer in till valnämnden, sedan onsdagssammanräkningen har påbörjats. Ettantal ytterkuvert IV frånutlandsmyndigheter och fartyg skickas efter varje val av RSV ut tillvalnämnderna eller veckor efter det att valnämndens sammanräkningavslutats. Det innebär att valnämnden då måste iordningställa nya H-omslag,föra protokoll och överiämna det hela till . Prop.1981/82:222 48 bestämmelse måste införas i vallagen så att RSV fårmöjlighet att självt omhänderta dessa ytterkuvert IV. i : Vid överläggningar mellan företrädareför bl. a. valnämnderna i och samt valsektionhar behandlats frågor som sammanhänger med att det i och inteförekommer landstingsval. Därvid har från valnämnds sida påpekatsolägenheterna av att innehållet i H-omslagen inte blivit föremål förgranskning. I handledning för valförrättare 1979 stårvisserligen att om ytterkuvert IV innehållerlandstingsvalsedlar skall kuverten med riksdags- och kommunfullmäktigvalsedlargodkännas och kovertet med landstingsvalsedlar inte godkännas och senare läggasi omslag H. är medveten om att denna föreskrift inte alltid hariakttagits. I stället har samtliga kuvert med valsedlar återinlagts iytterkuvert IVoch detta i sin tur iomslag H. Vid de förfrågningar som valnämnden gjort bland valförrättare i Malmöhar även framkommit att i ytterkuvert IV förekommit många andra varianter på valkuvert, exempelvis ett kuvertför landstingsval och ett för riksdagsval men inget för kommunfullmäktigval ellerett kuvert för landstingsval och ett för kommunfullmäktigval men inget förriksdagsval samt att valförrättarna funnit det säkrast att underkänna allakuverten och lägga innehållet i omslag H. Av det anförda framgår attvalnämnden med tillfredsställelse noterar kommitténs förslag att låtavalnämnderna granska innehållet i omslag H vid onsdagsräkningen. Härigenomuppnås en mera enhetlig bedömning av innehållet i dessa omslag, vilket är avstor betydelse särskilt i de tre landstingsfria kommunerna. tillstyrker därför kommitténs förslag i dennadel. delarkommitténs bedömning av de särskilda problem rörande valhemligheten som ärförenade med att låta kontrollera innehållet i H-omslagen. Medhänsyn till mängden poströster som valnämnden hanterar föreligger inte någramotsvarande risker för valhemligheten om denna granskning i stället sker hosvalnämnden. Förslaget medför ett visst merarbete och därmed ökade kostnader förvalnärnnderna. Merarbetet får dock anses relativt begränsat. Vägt mot den ökaderättssäkerhet som härigenom vinns, bör förslaget godtas. i anför liknandesynpunkter. i kommunfinner kommitténs överväganden och förslag riktiga. Den föreslagna hanteringengagnar valförrättningens kvalitet. Antalet förtidsröster ökar förvarje valår, vilket får till följd att också fler förtidsröster kan blibehäftade med formella fel som medför ett underkännande av rösten. Valförrättarna i valdistriktet harunder valdagen att göra en priliminär bedömning av valsedlarnas ochvalkuvertens giltighet. gör sedan den slutliga bedömningen. Dettahar dock tidigare inte gällt de 1981/82:222 49 förtidsröster (ytterkuvert IV) som haft formella fel. Dessa har lagts i omslag Hoch inte prövats vidare. Det nu föreliggande förslaget innebär en enklare hanteringi vallokalerna och möjligheter till en enhetligare och mer kvalificeradbedömning hos valnämnden. efterprövning av innehållet i omslag Hinnebär ett visst merarbete under onsdagsräkningen, vilket dock torde vara avmarginell betydelse. Hanteringen av ytterkuvert IV (förtidsröster) som kommit in till valnämnden efteronsdagsräkningen berörs kortfattat i betänkandet. De förtidsröster som kommerin till så sent att de inte hinner sändas till valnämnden föredet att onsdagsräkningen påbörjats översänds senare, till valnämnden avriksskatteverket. i sin tur registrerar de inkomna handlingarna.Förtidsröster läggs i omslag H och sänds till . Denna hantering, som i och för sig inte är direktomfattande, synes dock helt onödig. Eventuella brister i valnämndens formellahantering kan också leda till att valhemligheten röjs i dessa fall. föreslår att vallagen ändras så attriksskatteverket ges möjligheter att behålla dessa sent inkomna förtidsrösterför slutlig förvaring eller att vidarebefordra dem direkttill . i kommun vill alls inte avarbetsbelastnings- eller andra sådana skäl motsätta sig kommitténs förslag attlägga den slutliga granskningen av H-omslagens innehåll hos nämnden. Nämndenfinner det emellertid närmast stötande, att en slutlig granskning förläggs underordnad myndighet. Nämnden har i denna fråga haft överläggningar med defrämsta företrädarna för valfunktionen hos i län. Fullenighet rådde om nämndens synsätt. representanteransåg, att om valdistriktens och valnämndens H-omslag samlades och granskadesvalkretsvis möjligheterna att röja valhemlighet vore ytterst ringa, närmastuteslutna. Detta resonemang bygger på uppläggningen av det system somlänsstyrelsen använder vid granskningsförrättningen. Om en grupp granskarH-omslagets innehåll och för in röstningen med "P" i röstlängden ochom en annan grupp därefter, utan tillgång till röstkorten, öppnar valkuvertenmåste kravet på valhemlighet vara tillgodosett. I själva verket skulle en granskninghos valnämnden vid en till sin omfattning klen poströstning inte ge stortbättre skydd för valhemligheten. har mycket noggrantövervägt frågan och har, inte minst på grund av uttalandet från länsstyrelsensrepresentanter, stannat vid att avstyrka detta kommitténs förslag. Nämnden förordar sålunda, att granskning av H-omslagenskall ske men 1981/82:222 50 ombesörjas av den slutliga sammanräkningsmyndighetenlänsstyrelsen. Skulle kommitténs förslaggenomföras, har valnämnden ingen erinran mot den föreslagna utformningen avlagtexten. Nämnden delar kommitténs mening attnågra merkostnader inte uppkommer, om förslaget genomförs. RSV framhåller följande medanledning av kommitténs förslag att inte f. n. ändra på den nuvarandeordningen. Även om de olägenheter, som orsakasav reglerna om valbarhetsprövning, har varit och förväntas bli begränsade anserRSV att de nuvarande förhållandena inte är tillfredsställande. Enligt RSVs meningbör ett så tungt vägande moment i valgenomförandet som prövning av valbarhetstyras av regler som fullt ut är möjliga att följa. Valförfarandet i övrigt kringgärdasöverlag av en ytterst noggrann reglering. RSV önskar därför ett klarläggandenär det gäller valbarhetsreglerna. Det slutliga valresultatet bör på intetsätt bli beroende av tillfälligheter. Som kommittén angett kan valresultatetbli olika beroende på vilken regel (efterträdar- eller obefintlighetsregeln)som tillämpas då det visat sig att kandidat inte varit valbar. RSV vill här framhålla sin uppfattning att enbart den s.k. efterträdarregeln bör vara gällande. Ett tungt vägande skäl bör vara attväljarna säkerligen är av den uppfattningen att kandidaterna som finns upptagnapå valsedlarna också är valbara. Av denna anledning anser RSV att det måsteframstå som naturligt att den väljargrupp som röstat fram en kandidat, som avviss anledning inte kan tillträda mandatet eller som vid ett senare tillfälleinte uppfyller behörighetsvillkoren, även skall tillsätta ersättare för denne.Även vallagskommittén har berört denna princip (s. 67). RSV vill i dettasammanhang peka på förhållandet att om kandidat inte skall tillträda mandattill följd av s. k. dubbelvalsåweckling skall med tillämpning av efterträdarregelnfastställas vem som skall erhålla det lediga madatet (14 kap. 16 § vallagen). Om efterträdarregeln skulle blitillämpbar även då en kandidat måste avstå ett mandat därför att han eller honinte är valbar skulle de olägenheter som hänger ihop med den nuvarandeordningen försvinna. RSV vill upplysa om att samtliga länsstyrelser har haftoch kommer att ha tillgång till ADB-rutiiier som ger möjlighet till denkontroll som enligt komittén tillämpats vid bl. a. iMalmöhus län.