prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — Propositionen kommer också alt innehålla förslag till den förenkling av reglerna rörande utvinning av torv som regeringen anmälde i prop. 1980/ 81:90om riktlinjer för energipolitiken. Energitillförselnunder beräknas uppgå till ca ', vilket innebär en minskning med 3,6%i förhållande till föregående år. Avden tillförda energin svarade olja för . Huvuduppgifterna förenergipolitiken under 1980-lalel är all främja energihushållningen,minska oljeberoendet, trygga bränsleförsörjningen och förbereda avvecklingen av kärnkraften. beslötvåren 1981 om riktlinjer för energipolitiken (prop. 1980/81:90bil. 1,NU1980/81:60, rskr 1980/81: 381). Bl.a.antogs rikfiinjer för ett samlatenergihushållningsprogram för 1980-talel. Tyngdpunkten ligger på åtgärder med effekt på kort ochmedellång sikt. Vidare beslöts om en ändring i lagen (1977:439) om energiplanering.Åndringen (1981:601) innebär att deli varje kommun skall finnas en aktuell plan för all minskaoljeanvändningen i kommunen. ' (I terawattimme) = 1 miljard kilowattimmar. 1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 7 Kommittén om principernaför taxe- och prissättning inom energiområdet har överlämnatsill belänkande (SOU 1981:69) Pris på energi. Kommittén anser all priserna påenergi så långt möjligt bör grundas på de kortsiktiga marginalkostnaderna. Energiskallekommitlén (B1979:06) har till uppgift alt lägga fram konkreta förslag till enskatteomläggning i syfte alt ge energiskallen en utformning som ger den bästamöjliga energipolitiska styrfunktionen som dess statsfinansiellabetydelse beaktas. Kommittén väntas avlämna sill betänkande . Elt nytt slalliglstödsystem avseende åtgärder för alt ersätta olja eller spara energi infördesden . Trots insatserna för attminska oljeberoendet kommer oljan att svara för en betydande del avenergitillförseln . Åtgärder för att trygga oljeförsörjningenutgör därför ett nödvändigt inslag i energipolitiken. Till prospektering ochutvinning ulgår statligt stöd i form av bidrag och garantier. Till följd av rådandeinlernalionella marknadsläge och sjunkande efterfrågan på den svenskamarknaden är det ekonomiska resultatet för många oljeföretag ogynnsamt. Dettagäller särskill för sådana förelag som baserar verksamheten på import av råoljaoch raffinering. Det statliga Svenska har under åren 1980 och 1981gjort stora förluster. har (prop. 1981/82:61, NU 1981/82:19,rskr 1981/82:128) anvisat 670 milj. kr. för att täcka förlusterna. Frågan ombolagets roll och framlida verksamhetsinriktning kommer att las upp tillingående prövning så att förslag kan läggas fram för under hösten1982. Förberedelser pågår fören introduktion av naturgas i västra på grundval avleveranser av gas från . har fattat beslut (prop.1981/82:64. CU 1981/82: 8, rskr 1981/82: 81) om vissa styrmedel för allunderlätta introduktionen. Regeringen har uppdragit ål statens vattenfallsverkatt i samarbete med förprojek-lera en rörledning över svensktområde för transport av naturgas från till kontinenten. Den svenska imporien avkol för användning som energiråvara är myckel liten. Flera koleldadehelvallencentraler och kraflvärmeverk byggs eller planeras f. n. men detta harännu inle gett utslag i en nämnvärt ökad kolanvändning. Slalligl bidrag lillprospektering efter kol infördes . Elproduktionen under1980-talel synes vara tryggad. För alt upprällhålla en säker elförsörjningkrävs dock kompletteringar vad gäller överförings-och distributionsnäten.Elanvändningen skall ske på ell sådant säll all vi inle blirlåsta till ett ökat elulnyltjande i framliden. Av den totala produktionen avelektrisk energi i svarade vattenkraften och kärnkraftentillsammans för . En kommitté (I 1981:08) har lillkallals ioktober 1981 för att föreslå Prop.1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 8 åtgärder som kan säkra kärnkraftens avveckling och ettfortsall minskal oljeberoende. Under förutsättningall utbyggnaden av Qärrvärme fortsätter i samma takt som kan oljeberoendet inomflärrvärmeseklorn väntas minska fråni dag lill . beslötvidare om riktlinjer för en ändrad myndighetsorganisation inomenergiområdet. Beslutet innebär all en central myndighet, statens energiverk,för framför allt energilillförselfrågor skall inrättas . Vid sidan härav skallfinnas dels en oljeersällningsfond,som regeringen nu föreslår skall inrättas som en myndighet, dels ell organ - energiforskningsnämnden - förlångsiktiga och övergripande uppgifter vad gäller energiforskning. Under våren 1981fastlades även rikfiinjer för kärnsäkerhetsarbelet under 1980-talel.Riktlinjerna innebär bl.a. all de svenska reaklorinneslut-ningarna under1980-talel skall förses med utrustning för s.k. filtrerad Iryckavlaslning eller annan utrustning medmotsvarande funktion. Riktlinjerna innebär även all de svenskakärnkraflsreaklorerna skall genomgå minsttre omfattande säkerhelsgranskningar under sin tekniska livslängd. Nämnden förhantering av använt kärnbränsle inrättades den Ijuli 1981. Nämnden har att föreslå avgifter på elektriskenergi för att läcka kostnaderna för bl. a. omhändertagande av det användakärnbränslet. Teknisk utveckling m. m. I det avåterhållsamhet präglade budgetförslag som läggs fram har vissa områdenundanlagils från besparingsåtgärder. Till dessa åtgärder hör satsningar påteknisk forskning och utveckling, som är av stor betydelse för industrinslångsiktiga möjligheter alt bibehålla och öka sin internationella konkurrenskraft.Trots att industrins egna satsningar på utvecklingsarbete har ökat kraftigtunder del så är behovet av statligt utvecklingsstöd stort,främst vad gäller slöd fill riskfyllda projekt inom tekniskt avancerade områden. Inom den avriksdagen fastlagda Ireärsramen har styrelsen för tekniskutveckling (STU) genom kraffiga omprioriteringar berett plats för ökadeinsatser vad gäller bl.a. datateknik, elektronik och off-shore-leknik.Ocksä insatserna för att stimulera statliga, kommunala och landstingskommunala myndigheter till en ökadteknikupphandling kommer att intensifieras. Avtalet om industri-och energisamarbele med har lell lill alt en fond försvensk-norskt industriellt samarbete har bildats. Fonden har inlett sitl arbete och deförsta lånen beräknas bli beviljade . Den av slalsmaklernabeslutade särskilda satsningen på svensk rymdverksamhet fortsätter. Genom ell anlal internationellasamarbetsprojekt Prop.1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 9 har värdefull kompelens byggts upp inom svensk industri,något som har gjort del möjligt för att genomföra egna avanceradesatellilprojekl. Sålunda pågår arbete med forskningssalellilen ochutveckling av teJesateJJiten Tele-X. I arbetet på den sistnämnda satellitendeltar även och . kommerställning att tas fill det fortsatta arbetet med Tele-X. Med Frankrikediskuteras bl. a. ett samarbete för kommersiell marknadsföring av bilder frånQärranalyssa-telliten SPÖT. har storasvårigheter alt få kostnadstäckning för sinregionala organisation. Ett förslag till en kraftig minskning av denna och en koncentration av provningsverksamhetentill kommer att redovisas för . Verksamheten inomramen för del treåriga energiforskningsprogrammet finansieras fr. o.m. innevarande budgetår via en särskild avgift på oljeprodukter och belastardärmed inle längre statsbudgeten. Energiforskningen har koncentreratslill sådana för vår energiförsörjning angelägna och fruktbarautvecklingslinjer som kan leda lill ell kommersiellt ulnylljande och ge betydelsefullabidrag lill energiförsörjningen redan på kort och medellång sikt. Samtidigtbibehålls bevakning av den tekniska utvecklingen, nationellt ochinlernalionelll, så att kompetens vidmakthålls på områden som främst på långsikt kan få betydelse för vår energisituafion. utmärktesför Statsföretagsgruppen av en svag induslrikonjunk-lur. Detta har iförening med Statsföretags stora engagemang i basindustrierna medförtlönsamhetsproblem för Statsföretag. Kombinationen av en svag försäljningunder och bedömda valutaförluster i storleksordningen 5(X)milj. kr. gör att resultatet för företagsgruppen efter finansiella intäkleroch kostnader beräknas bli en förlust om ca 600 milj. kr. Motsvarande resultatför är 1980 var en vinst på 260 milj. kr. Investeringsvolymen iStaisförelagsgruppen var fortsall hög. Under årets första åtta månaderuppgick investeringarna lill 1 277 milj. kr. Vissa frågor rörandeStatsföretags inriktning studeras f. n. inom (jfrprop. 1981/82:56 s. 6). En proposition i hithörande frägor avses bli framlagd . Inom Svenska Varv ABhar genomförandel av koncernens strukturplan fortsatt . Nya order vidde stora nybyggnadsvarven Gölaver-ken, , och Uddevallavarvet harför första gången på fem årlagils till priser som täcker varvens självkoslnader. Resultatet för påverkas emellertid inle av den förbättradeorderslocken. Resultatet för koncernen efter finansiella intäkler ochkostnader beräknas bli en förlust av ca 1 600 milj. kr. Utanför de tvåkoncernerna återfinns bl.a. och (Ncb). 1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 10 pågåren omstrukturering av verksamheten. Resultatnivån inom företaget ärotillfredsställande och fortsatta strukturåtgärder har aviserats av företagel. Även inom Ncb pågåren omstrukturering av verksamheten. Företagels olönsamma enheter beräknas vara heltavvecklade . Resultatetför beräknas bli en föriust av 65 milj. kr. Förändringar inomindustridepartementets verksamhetsområde i förhållande lillmotsvarande anslag i statsbudgeten för /82 framgår av följande sammanställning. Medel påtilläggsbudget har inte lagils med. Beloppen anges i milj. kr. Som framgår avsammanställningen innebär budgetförslaget för näsla budgetår förindustrideparteinenlels del en minskning med ca 225 milj. kr. I deltasammanhang kan påpekas att ett antal anslagi avvaktan på kommande propositioner las upp med oförändrade eller mednominella belopp. Industri m. m. -h353,6 F. Teknisk utveckling m. m. -225,9 Prop.1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet II Föredragande: statsrådet , såvitt avserfrågorna under littera A-D, F och G; statsrådet , såvitt avser frågorna underlittera E. Anmälan till statsbudgeten för budgetåret1982/83 såvitt avser industridepartementets verksamhetsområde 1980/81 Utgift 31094505 1981/82 Anslag 29931000 1982/83 Förslag 31247000 1981/82 Beräknad ändring 1982/83 Personal 169.5 -2.5 (därav lönekostnader) (24093 000) (+1454 000) 29931000 (-1-1316000) Med hänvisning lillsammanställningen beräknarjag anslaget för nästa budgetår lill 31247000 kr.Anslaget är beräknat enligl de grunder som gäller för att fastställahuvudförslaget. Vid medelsberäkningen har jag tagit hänsyn lill all en Ijänslsom är knuten till informationsverksamheten förs över lilljustifiedepartementet. Vidare kan en och en halv ijänsl dras in med anledningav alt departementets arbete med kommittéadministration m. m. minskar tillföljd av alt en ny myndighetsorganisation på energiområdet genomförs den 1juli 1982. Jag hemställer alt regeringen föreslår all fillIndustridepartementet för /83 anvisa ett förslagsanslag av . Prop.1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 1980/81 Utgift '470865 1981/82 Anslag '505000 1982/83 Förslag 554000 ' Anslaget Tekniskattaché. Från anslaget bestridskostnaderna för en Ijänsl som induslriråd/indu-strialtaché vid Sverigesdelegation hos i . Expenser (och reseersättningar inom Ersättning för resor till och från vid Industrirådel/industriattachénhar lill huvudsaklig uppgift att följa arbetet inom i industri- ochenergipolitiska frågor saml alt vara industridepartementets kontaktman medOECD:s sekretariat. Med hänvisning till sammanställningenberäknarjag anslaget till . Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen att lill Industrirådlindustriattaché /83 anvisa elt förslagsanslag av . Kommittéer m. m. 1980/81 Utgift 53 372733 1981/82 Anslag 39000000 1982/83 Förslag 18800000 Från delta anslagbestrids f. n. förutom utgifier för industridepartementets kommittéer m.m.även ulgifler för följande organ, nämligen ,, byggbranschrådel, skogsbranschrådet,stålbranschrådel, varvsrådel, lekobranschrådel, bilbranschrädet, den svenskadelegation som ingår i svensk-norsk kommitté för energi- och industrisamarbete,delegationen för småföretagsfrågor, delegationen för strukturfrågor inom vissabranscher, gruvdelegalionen, utvecklingsfondernas samarbetsråd, expertgruppenför forskning om regional utveckling 1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 13 (ERU) och arbetsgruppen för all följa upp vissa projektsom salts igång av norrbotlendelegationen. Vidare bestridsfrån anslaget utgifterna för följande inrättade organ,nämligen ell industriellt och tekniskt råd med syfte all uppnå en bättre samordningav insatserna för industriellt utvecklingsarbete och teknisk forskningoch utbildning, en delegation för arbelskooperalion som skall följa och bevakautvecklingen när del gäller arbelskooperativa frågor saml en arbetsgruppför samråd beträffande förprojektering av rörledning för transport avnaturgas. De nämnda organen har inrättats enligl regeringens beslut den 23april, resp. den . Barsebäcksde-legalionen harslutfört sill arbete och har entledigats genom beslut . Efter samråd medslalsrädet bedömer jag medelsbehovel för kommilléverksamheienm.m. under näsla budgetår till 14,6 milj. kr. Jag har härvid tagit hänsyn bl.a. fill attenergisparkommittén (I 1974:05), delegationen (I 1975:02) för energiforskningoch oljeersättningsdelegationen (I1979:01) upphör som kommittéer med utgången av innevarande budgetär i sambandmed all en ny myndighetsorganisation på energiområdet genomförs. Vid min beräkninghar jag tagit hänsyn även lill del behov av medel som föreligger att iindustridepartementets verksamhet anlita konsulter och utredare för olika uppgifter. För ERU:s verksamhetberäknarjag för näsla budgetår 4,2 milj. kr. Jag återkommer med en redogörelse om ERU:solika aktiviteter vid min anmälan till den proposition om regionalpolitiken som avsesbli förelagd . Med hänvisning lilldel anförda bör alltså anslaget för näsla budgetår föras upp med 18,8 milj. kr. Jag hemställer all regeringen föreslår all lill Kommittéerm. m. för /83 anvisa ett reservationsanslag av . 1980/81 Utgift 388651 Reservation 145874 1981/82 Anslag 447000 1982/83 Förslag 447000 Anslaget bör för nästa budgetår föras upp med oförändrat447000 kr. Jag hemställeratt regeringen föreslår all till Extrautgifter för /83 anvisa ell reservationsanslag av . Prop.1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 14 Bidrag till vissa internationella organisationer 1980/81 Utgift 318311 1981/82 Anslag 204000 1982/83 Förslag 401000 Från detta anslag bestrids kostnaderna för Sverigesbidrag lill internationella byrån för mått och vikt samt internationella organisationen förlegal melrologi. Jag beräknarmedelsbehovel för näsla budgetår till401 . Jag hemställer all regeringen föreslår att till Bidrag tUlvissa internationella organisationer för /83 anvisa elt förslagsanslag av401000 kr. Åtgärder i etableringsfrämjande syfte i vissa län 1980/81 Utgift 1981/82 Anslag 1982/83 Förslag Från anslaget bestrids kostnader förindustridepartementets samordning av centrala insatser som syftar lill alletablera verksamhet i vissa län, vilka utsätts för särskilda påfrestningar i samband medstrukturomvandlingen i vissaindustribranscher. Verksamheten är av försökskaraktär. Jag beräknar medelsbehovel för näsla budgetär fill . Jaghemställer all regeringen föreslår all lillÅtgärder i etableringsfrämjande syfte i vissa län för /83 anvisa ett reservationsanslag av . 1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 15 I del följandelämnas närmast en översiktlig redogörelse för vissa bedömningar rörandeindustrins utveckling. Bedömningarna bygger delvis på (SIND 1981:4)och verkets utredning (SIND 1981:3) Hurkan konkurrenskraften förbättras? Därefter redovisas vissa ställningstagandeninom ramen för industripolitiken. Industrins betydelseför möjligheterna att lösa ekonomiska problem, framför allt i relation tillomväriden, är oomstridd. För att klara problemen med utrikeshandel ochbetalningsbalans ställs stora krav pä en konkurrenskraftig svensk industri. Den nuvarande trendenmed stagnerande industriproduktion och minskande sysselsättning inom industrinmåste brytas. För all vända dennanegativa trend krävs i första hand en fast ekonomisk politik men även enmålmedveten industripolitik i syfte all återupprätta svensk industris konkurrenskraft. Destödåtgärder som sattes in under senarehälften av 1970-talel motiverades bl.a.med hänsyn lill sysselsättningen.Hithörande frågor har behandlats av den s. k. industristödsutredningen vars belänkande (SOU 1981:72) Attavveckla en kortsiktig slödpolitik f n. remissbehandlas. Svensk industris internationella konkurrenskraft tillhör de länder i världen somär mest beroende av handel mellan länderna.Svensk industri har avsatt betydande - och ökande andelar av produktionen utomlands. När det gäller industriprodukter svararimportens andel av förbrukningen för närmare en tredjedel. Ungefär samma andelav industriproduktionen går på export. Prop.1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet Exportensandel av produktion (%) Importensandel av inhemsk förbrukning (%) Exportens andel avproduktionen samt importens andel av inhemsk förbrukning förindustriprodukter 1963-1980 (SNI 2 och 3). Svensk industris andel avvärldshandeln minskade från 2,8 till 2,3%.Andelsföriusterna beror framför allt på att industrins konkurrenskraft harförsvagats. I vissa branscher, l.ex. gruvindustrin, varvsindustrin saml storadelar av järn- och stålindustrin, bidrog en internationell överkapacitet samlkonkurrensen frän nya industriländer till all yllerligare försämra lägel försvensk industri. En direkt utlösande orsaktill struklurkriserna inom de svenska basnäringarna under 1970-talel var"kostnadsexplosionen" . Genomslaget av dennakostnadsexplosion på relativa priser och förelagens vinstmarginaler framgår avföljande figur. Prop.1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 115 110 105 100 115 110 105 100 95 90 Relativarbetskrafts-.kostnad per produ-cerad enhet 1970 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 SV Anm: ' Avser bearbetade industrivaror; Enligt Kl. Enligl SCB; Prognos Arbetskraftskostnadper producerad enhet och exportpriser för svensk industri relativt deviktigaste konkurrentländerna 1970- 1981. (Index 1970 = 100). Under åren 1980 och 1981försämrades åter del svenska kostnadsläget till följd av inlernalionellavalulakursförändringar. Efter de valulakursjus-leringar som genomfördes iseptember 1981 har del svenska kostnadsläget åter anpassats lill ungefär delläge som rådde i början av 1970-talel. Förulsällningarna för all svenskindustri skall kunna återta föriorade marknadsandelar och nå denavsätlningsnivå som krävs för att återställa den externa balansen hardärmed förbättrats starkt. Behovet av en fortsatt strukturomvandling 1970-lalels industriellaproblem föranledde regering och riksdag att vidta omfattande industripoliliskastödinsatser. Totalt anslogs i s.k. icke-permanenl stöd till enskilda branscher. Främst riktade sigstödinsatserna lill varvs- och handelsstålindu-slrierna, vilka tillfördes drygl80% av nämnda belopp. Enligt min mening skulleen annan lösning av industrins strukturproblem under 1970-talel ha inneburit enallt för snabb nedläggning av flera förelag med en väsentligt ökad arbetslöshetsom följd. Trots deindustripolitiska insatserna minskade industrisysselsältningen mellan åren 1976och 1979 med 70000 personer. Dessutom ökade antalet förtidspensionerade ochantalet personer i arbetsmarknadsinsatser kraftigt under 1970-taiet. År 1980var nästan 300000 personer förtidspensionerade. omfattades ca 150000personer av arbetsmarknadsåtgärder i form av utbildning, beredskapsarbete samlhalv- eller helskyddad sysselsättning. Dearbetsmarknadspolitiska insatserna kostade statskassan ca 75miljarder kronor. 1970-lalels utgifier för förtidspensionering inkl.långtidssjukskrivning blev ca . Prop.1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 18 Industri-,arbetsmarknads- och socialpolitiken har således belastats hårt av den sviktandeindustriella utvecklingen under det gångna decenniet. Av allt all dömakommer industrin även under 1980-lalel all ställas inför besvärligastrukturproblem. har i sin höstrapport (SIND 1981:4)analyserat olika möjligheter att på stimulera uppkomsten av eninlernalionelll sell mer konkurrenskraftig industristruktur. I rapportenredovisas bl. a. tre kalkyler för svensk industris utveckling lill år 1990.Gemensamt för de tre kalkylerna är anlaganden om världshandelns utveckling ochden allmänna ekonomiska polifiken. Antalet sysselsatta inomindustrin förutsätts också vara densamma i de tre kalkylerna. Skillnaden mellankalkylerna utgörs av olika antaganden om industripolitikens inriktning under1980-lalel. Genom denna uppläggning belyses frågan med vilken effektivitetarbetskraften i industrin kan sysselsättas vid olika alternativ och vad detta betyder förproduktionen . I den kalkyl somindustriverket förordar utgår man från all tillväxten stimuleras i deunder 1970-lalel expansiva branscherna, kemisk industri ochverkstadsindustri. Stimulansen antas ske genom subvention av investeringar idessa branscher. Därutöver bygger kalkylen pä att en omställningsfrämjandepolitik kommer all föras under 1980-lalel. Trots delta har industriverket räknat med all vissastödinsatser blir nödvändiga inom gruv-, teko-, järn- och stål- samlvarvsindustrierna. beräkningar skulle en sådan riktad investeringssubvention tillvissa branscher ge ett positivt bidrag till industriproduktionen. Subvenlioneringenav investeringarna förutsätts leda lill all den genomsnittliga investeringsnivån under1980-lalet höjs i kemisk industrioch verkstadsindustri. I jämförelse med ell alternativ där inga sådana subventioner ges har investeringsstödetberäknats få följande effekter för , räknat pä industrin somhelhet: Enligt min meningbör de kalkyler som industriverket har presenterat tolkas med stor försiktigheteftersom de med nödvändighet ger en starkt generaliserad bild av verkligheten.Utfallet av de modeller som verket använder är beroende av de förutsättningar som används.Med del perspektiv som industriverket arbetar blir känsligheten stor föralternativa anlaganden om pris- och kostnadsutvecklingen saml för hur välfärdenskall fördelastidsmässigt och geografiskt. Historiska data om utvecklingen för vissabranscher kan inle läggas till grund för industripolitikens inriktning. Förindustripolitiken är det en central uppgift all främja rationell produktion i näringslivet,all stimulera till industriell expansion och all påverka industrin till den nyorientering och omstrukturering som är nödvändig för attuppehålla vår inlernalionella konkurrenskraft. 1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 19 En snabbarestrukturomvandling kommer alt medföra alt omodern, icke-konkurrenskraftigindustri läggs ned och, där så är förelags- och samhällsekonomiskt försvarbart,ersätts med ny industri. Inom vissa områden där del finns en nafionell ellerinlernalionell överkapacitet kommer nyinvesteringar inle att vara ekonomiskt motiverade. Delkommer därför alt ställas stora krav på alt nya förelag och ny produkfion utvecklasunder 1980-lalet. Enligt min meningfinns det all anledning all finna nya former för samhällets, de anställdas ochnäringslivets medverkan i strukturomvandlingen. Arbetsmarknadens parter harsjälvfallet ell stort intresse men även ettstort ansvar för att strukturomvandlingen sker på sådant säll alt de negativa sociala och ekonomiska följderna blir såsmå som möjligt. Parterna harsjälvfallet också elt starkt intresse av all aklivi medverka lill att människorsom friställts får ny sysselsättning. påtagligt exempel på aktiva insatser från parternas sida för attunderlätta omställningar vid förelagsnedläggningaroch personalminskningar är de s. k. trygghetsråden på tjänslemannaområdet.Nyligen har avtal slutils mellan LO och SFO om att inrätta ell trygghetsråd förde kollektivanställda inom de statliga förelagen. Dessa trygghetsråd gör eltförtjänstfullt arbete och utgör med sitl fria sätt att arbeta ett väsentligtkomplement till samhällsorganensinsatser i situationer av omstrukturering av industrin.