prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — En anknytning till annanmyndighet skulle enligt min uppfattning medföra uppenbara risker för alt forskningsinriktningen alltförmycket kommer all påverkas av denna myndighels verksamhet. KoUektivtrafikberedningenår en parlamentariskt sammansatt stafiig kommitté som tillkaUades . Beredningen har lilluppgift att bl.a. inventera,initiera, genomföra och utvärdera försök med nya trafiklösningar och system på kollektivtrafikområdel inomtätorter. Utredningen föreslår altberedningen överförs lill del nya organet och menar att detta är en nödvändig del i strävandena all samordnaIransportforskningen. Del är endast ettfåtal remissinstanser som framfört synpunkter på utredningens förslag i dennadel. Flera av dessa anser dock all del är för tidigt all nu la stäUning lillberedningens organisatoriska liUhörighel. Jag anser all beredningens praktisktinriktade verksamhet utgör ell viktigtbidrag i strävandena all finna lämpliga koUeklivtrafiklösningar. Del är oftastförst efter praktiska försök som närmare ställning kan tas till olika Irafiklösningar. Enligl min mening är del därförangelägel all möjligheterna attbedriva demonslralionsförsök tryggas även i framliden. Del är emellerfid intelämpligt all för all framlid permanenta beredningen. Beredningensarbetsuppgifter bör kunna ombesöijas av någon annan redan befintlig myndighet. De myndigheter som närmast kankomma i fråga är TFD och . Enligt minuppfattning är del dock för tidigt att redan nu ta definitiv ställning i fråganom överföring av beredningens verksamhet lill annan myndighet. Jag ansernämligen all beredningens parlamentariska sammansättning har ell särskill värde underde första verksamhetsåren. Beredningen bör därför fortsätta sin verksamhet isin nuvarande form . Beredningen bör vara oförhindrad all planera och engagera sig i nya projekt även om de inteberäknas bli avslutade före periodens utgång. En utvärdering av verksamhetenbör därefter göras och ställning tasfill behovet av fortsalla demonslralionsförsök och till organisationsfrågan. Kollektivtrafikberedningenshittillsvarande verksamhet har ensidigt omfattat kollektivtrafik i tätorter.Eirfarenhelen av beredningens verksamhet visar att många kolleklivlrafikfrågorär gemensamma för tätort och landsbygd. Den organisatoriska samordningen somskett av kollektivtrafiken genom bildandel av länshuvudmannaskap för den lokalaoch regionala trafiken skapar också förutsättningar för ell helhetsperspektiv påtrafik i tätortoch på landsbyigd. Jag anser det nu motiverat all utvidga beredningens mandal lillall omfatta även den kollekliva landsbygdslrafiken. Jag avser därför senare föreslå regeringen attberedningens verksamhetsområde utvidgas lill all omfatta all lokal ochregional kollektivtrafik. STU stöder transportforskninginom två huvudområden, nämligen Irans-portmedelsteknikoch transportsystem. Inom sistnämnda område satsar 1981/82:100 Bilaga 9 183 STU omkring fem milj. kr. STU:stransportsystem-forskning omfattar i huvudsak vad som sker "inomfabriksstakelen" medan TFD:s forskning omfattar transporter utanför desamma.Utredningen föreslår alt STU:s resurs inklusive en handläggartjänst överflyttaslill det nya organet. Flertalet remissorgan som lagt synpunkter på förslagetavvisar detta eller menar att utredningens underlag är ofillräckligl för ställningstagande. Enligl minuppfattning synes en överföring av ifrågavarande resurser från STU lill TFD ioch för sig kunna medföra en förbättrad samordning inomforskningsområdet. undanröjs risken för alt forskning inom gränsområdena inlekommer lill stånd. Jag finner emellertid alt del även finns skäl som talar emotden föreslagna resursöverflyilningen. Även om en överflyttning sker kan befaras allnya gränsdragningsproblem mellan TFD:s och STU:s verksamheter uppslår. Dessutomär den av STU finansierade transportsyslemforskningen starkt kopplad till denforskning STU stödjer inom transportteknikområdet. Jag anser därför allförslaget inte bör genomföras. Samordningsproblem som finns kanenligl min uppfattning lösas genom de former för en förbättrad samordning somjag återkommer liU. När del gäller TFD:ssammansättning föreslår utredningen all antalet ledamöter minskas frånnuvarande 14 fill 7, all del relativa inslaget av forskare ökas ochall ordföranden bör vara en person med bred samhäUs-erfarenhet. Frågan omdelegationens sammansättning och antalet ledamöter har endast behandlatsav ell myckel litet anlal remissorgan. Uppfattningar har framförts både för ochemot utredningens förslag. Jag är inte nu beredd all ta närmare ställninglill utredningens förslag i dessa frågor. Jag sympatiserar dock medutredningens inställning all den nuvarande delegationen är för stor och alt forskarrepresenlalionenbör ökas. Endast ett fåtalremissorgan har lämnat synpunkter - både för och emot utredningens förslag - påordförandefrågan. Enligt min uppfattning finns flera skäl som talar för altstyrelseordföranden även i fortsättningen bör ha stark anknytning fillkommunikalionsdepartementet. TFD har och kommer även i framliden att ha storakontaktytor gentemot andra myndigheter och organ. Del är därför väsenfiigt allstyrelsen ges en sådan tyngd och auktoritetall en så förhållandevis liten myndighet som TFD ändå kan hävda sig gentemotandra större myndigheter. Utredningenföreslår att TFD:s nuvarande expertnämnder ersätts av programgrupper medansvar för bl.a. framtagandet av kort- och långsiktiga program för skilda delområden inomtransportforskningsfällel. Majoriteten av de remissorgan som framfört synpunkter i dennafråga stödjer utredningens förslag. Jag ansluter mig lill dessa principer.Programgrupperna bör görasfiexibla. Gmpper som avslutat sitt arbete bör kunna ersättas av andra beroende på t. ex. nya angelägna inriktningar iverksamheten. Prop.1981/82:100 Bilaga 9 184 Av den redovisningjag lämnat i del föregående framgår all jag anser all TFD i princip börbeslå i sin nuvarande organisatoriska form. Utredningenföreslår bt. a. att del nya organet aktivt skall verka för att transportforskningensamordnas. En av de främsta orsakerna lill att den svenska Iransportforskningen upplevs somsplittrad av många intressenter är enligl utredningen all elt samordnatlångsiktigt program för transportforskningen inle lagUs fram. Utredningenföreslår all del huvudsakliga arbetetmed såväl läng- som kortsiktiga program bör ulföras av de olika programgmpperna. De långsikliga programmen somutarbetas föreslåsöverlämnas lill regeringen som underlag för ett övergripandetransportforskningsprogram som regeringen i sin lur underställer . Många av deremissinstanser som uttalat sig i samordningsfrågan pekar, i likhet medutredningen, på viklen av all samordnade program tas fram. Å andra sidan finnsdel remissinstanser som är skeptiska lill sådana program och menar alt dessa medför alltför stor styrning lill förfång för den fria forskningen. Enligl min uppfattningutgör ell samordnat program för iransportforskningsområdel grunden för enförbättrad samverkan mellan såväl olika forskningsslödjande organ som mellan dessa och olikaforskningsbedri-vande myndigheter och institutioner. Självfallet måste programmengöras så flexibla allutrymme skapas för nya idéer som kommer fram under arbetets gång och nyaangelägna forskningsområden. Utifrån enidentifiering av skilda problemområden bör del enligt min uppfattning iprogrammen klargöras- hur berörda myndigheter med sina respektive insatserskall samverka för all bästa möjliga resultat skall uppnås. Detta ställerkrav på bl.a. en tidsmässig samordning av insatserna. Flertalet forskningsfrågor är enligt minuppfattning av den karaktären alt deberör flera myndigheters verksamhetsområden. Del är viktigt all administrativa myndighetsgränser inte får utgörahinder för att uppnå bästa möjliga problemlösningar. På basis avgruppernas progrEim bör ett sammantaget långsiktigt forskningsprogram förtransportområdet utarbetas. I den forskningspoliliska proposition somregeringen avser alt förelägga under innevarande kommer formerna för planeringav seklorsforskningen -varavtransportforskningen utgör en del - alt tas upp till behandling. På grundval av släUningslagandena isamband härmed avser jag alt senare återkomma till den närmare utformningen av program inomtransport-forskningsområdet. Jag har i denna fråga samrått med chefen förutbildningsdepartementet. Den nuvarandeinformationsverksamheten bör enligl utredningen väsentligt förbättras. Utredningen föreslårvidare alt en dokumentations- 1981/82:100 Bilaga 9 185 nämnd inrättas med uppgift all samordnadokumentationsverksamheten inomIransportforskningsområdel. Fleraremissinstanser delar utredningens uppfattning all informationsverksamhetenbehöver förslärkas. Även jag ansluter mig lill denna uppfattning. Vad beträffardokumentationsverksamheten anser jag att det bör ankomma på TFD alt inom ramenför befintliga resurser och i samverkan med berörda myndigheter förutsättningslöst söka finnalämpliga former för dokumentationsverksamhetens organisation och samordning. För all stödja bl.a. samarbetet mellan högskolorna inom högskoleregionerna , och Umeåföreslår utredningen alt ett anslag om . ulgår till var och en av dessatre högskoleregioner underen försöksperiod . Fiertalel av de remissinstanser somframfört synpunkter i frågan är positivalill förslaget. Ytterligare elt anlal remissinstanser är positiva lill ell särskilt regionall stöd men anser all detta börlämnas på annat sätt än del föreslagna. Jag anser all deltvärvetenskapliga samarbetet bör förbättras och finner all utredningensförslag utgör ell bidrag lill en sådan inriktning. Jag ställer mig därför i princippositiv till förslaget som bör realiseras inom ramen för befintliga resurser. Jag anser även allTFD i så stor utsträckning som möjligt börstödja iransportforskning vid högskolorna. Avslutningsvis kanjag konstatera all de mål som slalsmaklerna fastställde för FoU inomtransportområdet vid bildandel av TFD alltjämt är aktuella. Utredningen haranvisat elt flertal effektivare vägar att uppfylla målen. Jagåterkommer lill dessa frågor i de riktlinjer för TFD:s verksamhet jag tidigarenämnt. Självfallet bör TFD fortlöpande söka efter bättre vägar all uppfylla målen. Jag hemställer all regeringen bereder tillfälle all la del av vad jag anfört omiransportforskningens organisation m. m. Samordning mellan de statliga kommunikationsverken understryker i sitt belänkande (/81:19) behovet av enförbättrad samverkan mellan de statliga kommunikations-verken. Det ankommerenligt utskottet på regeringen att vidta åtgärder för all få en bättresamordning till stånd. Utskottet har begärt en redovisning av vidtagna ochplanerade åtgärder budgetproposition. 1981/82:100 Bilaga 9 186 Min erfarenhet ärall departementets myndigheter samarbetar på en rad områden och all dennasamverkan successivt utvidgas. Jag kommer i det följande alt korlfallal redogöra förområden där ett samarbete etablerats eUerkommer alt etableras inom den närmaste liden. I kommunikationsverkensrationaliseringsråd deltar affärsverken (utom FFV), , ochstatskontoret. Rådet är ett samarbels-organ i rafionaliseringsfrågor.Verksamheten är organiserad i en huvudkommitté och två samarbelsgrupper;samarbelsgruppen för administrafiv utveckling och samarbelsgruppen för tekniskrationalisering. Inom samar-belsgmppen för administrativ utveckling finns ettsärskill ADB-projekt. Rådels uppgifter är att underlätta informationsutbytemellan de myndigheter som är representerade i rådet och alt ta inifiativtUl utvecklingsverksamhet som är av gemensamt intresse för två eller fleraav rådels myndigheter. Under /81 har rådels huvudkommitté behandlat bl. a. följande ämnen - miljöproblemvid terminalarbelsplatser, - ord-och lexlbehandUng, - besparingarinom statliga myndigheter, Samtliga post- ochteleförvaltningar i är medlemmar i en gemensam organisation (ConferenceEuropéenne des Pöstes el Telecom-municalions, CEPT). Genom organisafionen kan företrädareför postverket och fortlöpande följa den utvecklingsverksamhet sombedrivs vid andraförvaltningar. I harpostverket och en särskild samarbelsgmpp. Gmppens arbete harbl.a. lett lill all verken nu gemensamt marknadsför tjänsterna Poslfax ochTelefax. Man diskuterar också andra samarbetsprojekl, t. ex. fördelarna av altskicka telefonapparater till abonnenterna med post och av att installera telefonautomater på postkontoren.Som kunder till varandra kan postverket ochteleverket göra effeklivilelsvinsler och därmed besparingar i resp.verksamhet. bolagSwedtel är elt konsultbolag som säljer svenskt kunnande lill främstu-länderna. samarbete med postverket har kommit lill stånd under senareår. Bolaget kan nu erbjuda konsulttjänster inom både post- och teleområdet. Flerasamarbetsprojekl är f. n. aktuella. Postverketsamarbetar även med andra affärsverk. Postverkels fordons-verksläder hållerkontinuerlig kontakt med andra affärsverk som har fordon på platsen. Hitfillshar avtal om fordonsunderhåll tecknats med SJ i , med i Slockhoimoch med domänverket i . I diskuteras ell samarbete med i första handteleverket. SJ:s och vägverketsregionala förvaltningar samråder fortlöpande i frågor som rörbyggande av vägar och justering av befintliga järnvägsslräck-ningar. Ianslutning lill vägverkels översyner av flerårs- och fördelnings- 1981/82:100 Bilaga 9 187 planer för vägbyggande äger även ell samrådsförfarandemellan SJ och mm. Vid SJ pågår f. n.ell omfattande arbete med all slopa eller bygga om plankorsningar.Vägverkels resurser har därvid kunnat utnyttjas. Flera bandislrikl har anlitatvägförvallningarna för projekleringsuppdrag. Del förekommer också attbandislriklen "lånar" personal från vägförvallningarna. SJ och vägverketsamarbetar även i andra tekniska frågor, t. ex. i fråga om broar. Ett samarbete mellanSJ och i personalfrågor har inletts . Bakgmnden ärdel stora personalöverskoll har och förväntas få. Istället för all friställa personal eller omplacera personalen inom vägverketlill andra bostadsorter undersöks möjligheterna all erbjuda personalenanställning vid SJ. I Norrbollens län är det exempelvis aktuellt för åtta personer allflytta över från lill SJ. I hela landet har hillills ell 20-lalanställda vid erbjudils anställning vid SJ. Flera nyasamverkansområden år aktuella. T. ex. diskuteras f. n. vid SJ en ändraduppläggning av styckegodstransporterna. Utgångspunkten är därvid allslyckegodsservicen i princip skall bibehållas på nuvarande nivå. På de platser därSJ:s godsmagasin läggs ner kommer slyckegodshante-ringen all kunna övertas avbl. a. postkontor, som då kommer all fungera som godsombud för . Utredningen omsamverkansmöjlighelerna hos vissa affärsverks och myndighetersverksladsrörelser () har avlämnatbetänkandet (Ds K 1980:4) Fordonsunderhåll i statliga verksläder. Ibetänkandet och i remissvaren över detta finns förslag lill åtgärder som skullebidra liU elt effektivare utnyttjande av verksladsresurserna. Regeringen harnyligen uppdragit åt affärsverken och vissa myndigheter all samordnaverksamheten i de statliga verkstäderna. För att i ett inledningsskedeunderlätta kontakterna mellan verken har regeringen utsett en särskild person.Resultatet av arbetet skall rapporteras lill regeringen. Transportforskningsulredningenavlämnade betänkandet (Ds K 1981:5) Transportforskning organisation ochsamverkan. Jag behandlarutredningens förslag under punkt 2 i detta avsnitt av bilagan. samordnat program för forskningen påtransportområdet bör enligl min meningutgöra gmnden för den fortsalla samverkan mellan kommunika-lionsmyndigheternapå forskningsområdet. Sammanfattningsviskan jag konstatera all en omfattande samverkan kommit lill stånd mellandepartementets myndigheter inom områden, där man har gemensamma resurser eller iövrigt har gemensamma intressen. Del är enligl min uppfattning angeläget alt samarbete avdet här slaget ytterligare utvecklas, och att verken uppmärksammarmöjligheternaall göra rationaliseringsvinster genom samverkan. 1981/82:100 Bilaga 9 188 Kommunikationsmyndighelernahar en självständig ställning och ansvar för sill ekonomiska resultat. Allt samarbete bör därförvara frivilligt och lillekonomisk fördel för verken. Jag kommerfortlöpande all bevaka möjligheterna all samordna verksamheten vid kommunikalionsmyndighelerna. Jag hemställer attregeringen bereder tillfälle att ta del av vad jag anfört omsamordningen mellan de statliga kommunikalionsverken. Vissa ändringar i sjömanslagen (K 1973:04) har i sill arbete haft anledning all granska bl.a. reglerna isjömanslagen (1973:282) om minimiålder för fartygsarbele. I sitt tredje delbetänkande(DsK 1980: 17) Sjöarbelslidsfrågor angerutredningen följande. Enligl 45§sjömanslagen (ändrad senast 1975:1338) får arbetstagare inle sysselsättas ifartygsarbele före del kalenderår under vilket han fyller och ej hellerinnan han har fullgjort sin skolplikt. För all kvinnlig arbetstagare som är under18 år skall fä sysselsättas i fartygsarbele krävs all harlämnat sill medgivande. Sådant medgivande får lämnas endast om hon harpåbörjat eller genomgått yrkesutbildning för fartygsarbele. I andrastycket av paragrafen stadgas all den som är får användas ifartygsarbele som eldare endast om medger del. Utredningensgranskning har skett närmast för all jämföra 45 § sjömanslagen medInternationella arbetsorganisationens () konvention (nr 138) om minimiålderför fillträde lill arbete, en konvention som ratificerat. En sådanjämförelse visar, all lagrummet i huvudsak är väl förenligt med konventionen.EnUgt konventionen får minimiåldern för tillträde lill arbeteinle vara lägre än åldern för avslutande av obligatorisk skolgång och i intet fall lägre än . Vidare skall enliglkonventionen minimiåldern för tillträdetill vaije typ av anställning eller arbete, som på grund av sin art eller de omständigheter under vilka del utförs medförrisk för ungdomars bl.a. hälsa och säkerhet, inte undersliga 18 är.Sådan typ av anställning eller arbete kanbestämmas bl.a. genom nationelllagstiftning. Den nationellalagsfiftningen får medge alt minderåriga får la sådan anställning eller arbete under förutsättning allbl. a. deras hälsa och säkerhet inle på minsta sätt äventyras och allde erhåller fullgod särskild instruktioneller yrkesutbildning i den ifrågavarande näringsgrenen. Föreskriften i 45 §sjömanslagen om kvinnliga arbetstagare har däremot inle någonmotsvarighet i konventionen. Utredningen finner alt denna särbestämmelse ärotidsenlig och omotiverad och anser alt den är mogen all slopas. En sådanändring går också lill mötes ett yrkande som framförts 1981/82:100 Bilaga 9 189 i motion nr 1979/80:253, vilken med hänsyn lillutredningens pågående arbeteej vunnit bifall. I samband med ensådan ändring synes paragrafen böra ändras också så, all del klartframgår all skolungdomar som inte har fullgjort sin skolplikt får sysselsättas i fartygsarbele såsompraktisk yrkesorientering. Även detta gårväl ihop med den nämnda konventionen. I denna stadgas nämligen, all den nationella lagstiftningen kantillåta all personer, som är minst 15år gamla men som ännu inle har fullgjort sin skolplikt, sysselsätts eller arbetar med uppgifter som inle är ägnade allskada deras hälsa eller utvecklingoch inle är ägnade all inverka menligt på deras skolgång, deras deltagande i programför yrkesorientering eller yrkesutbildning, som godkänts av vederbörandemyndighet, eller deras förmåga all tillgodogöra sig den erhållnaundervisningen. För egen del anserjag all utredningens förslag är väl underbyggt och all förslaget till ändringav 45 § sjömanslagen bör genomföras . Föreskrifter om ensärskild åldersgräns för kvinnliga arbetstagare är otidsenlig och rimmar inle medsträvandena all uppnå jämställdhet mellan kvinnor och män. Del finns ocksåenligl min mening anledning alt nu genomföra vissa redaktionellaändringar i 58 § sedan ny semesterlag införts och tillämpningskungörelsen tilllagen (1965:719) om säkerheten på fartyg genom förordning (1978: 346) ändratnamn lill förordning om säkerheten på fartyg. Jag vill i sammanhangetockså la upp frågan om ändring av 59 § sjömanslagen. Paragrafen behandlarmöjligheten all medge undanlag från tillämpningen av sjömanslagen när svensktfartyg uthyrs till utlänning på bare-boat basis. Vid tillkomsten avsjömanslagen 1973 föreskrevs i lagen all samråd skulle ske med de svenskaorganisationerna som representerade redareoch ombordanställda innan ansökan om undanlag prövades. Denna föreskrift omsamråd upphävdes i samband med arbelsrällsreformen den 1 januari 1977.Upphävandet synes ha skett av förbiseende. Samråd har dock ägt mm även därefter. Enligl min mening bör samrådet vara obligatoriskt och jag föreslår alltså nu all föreskriftenåter införs i paragrafen. inomkommunikationsdepartementet upprättat förslag lill lag om ändring isjömanslagen (1973:282) bör fogas lill protokollet i detta ärende som bUaga 9.5. Jag hemställer alt regeringen föreslår alt antaga förslaget lill lag om ändring i sjömanslagen(1973:282). Prop.1981/82:100 Bilaga 9 190 Ändring i lagen om överlastavgift Trafiksäkerhelsverkelbedriver ett fortlöpande utvecklingsarbete för all förenkla och förbättrahanteringen av de tekniska uppgifterna om fordonen i bilregistreringssyslemet. Som ell led idetta arbete har verket nu skapat deregislertekniska fömlsätlningarna för en fullständig teknisk beskrivning av fordonen i bilregistret. Detta innebär allbesiklningsinslmmenlel, som innehållerde tekniska uppgifter som inle kunnat las in i bilregistret, inle längre behövs. Jag avser därför all föreslåregeringen de författningsändringarsom krävs för alt besiklningsinstrumenlel skall kunna slopas. Ifortsättningen kommer handlingen all behövas endast när del gäller moped- och exportvagnsbesiklningarna. Deflesta av författningsändringarnakan beslutas av regeringen. Förslaget föranleder emellertid även en ändring i 1 § lagen (1972:435) omöverlaslavgift. inom kommunikafionsdepartementetupprällal förslag fill lag om ändring i lagen (1972:435) om överlaslavgift bör fogas lill protokollet i detta ärendesom bilaga 9.6. Jag hemställer att regeringen föreslår all antaga förslagetlill lag om ändring i lagen (1972:435) om överlaslavgift. 1981/82:100 Bilaga 9 191 Sammanfattningav betänkandet (DsK 1981:2) Taxesamordning tågbuss Frågan om laxesamordning vid kombineraderesor tåg-buss har varit aklueU i riksdagenoch i utredningar vid ell stort antal fillfällen . har gjort allmännauttalanden all enhefiig taxa börkomma lill användning oavsett om olika trafikmedel och Irafikföretag ombesöijer resa eller frakt. I prop.1978/79:99 om en ny trafikpolitik uttalade föredraganden att frågan bordestuderas närmare genom en utredning. I utredningensdirekfiv föreskrivs bl.a. alt förutsättningarna skall klarläggas för ensamordning av taxorna för interregionalt resande i kollekliv landlrafik.Utredningen skall därvid sträva efter all finna ett syslem som underiättarresenärernas biljelfinköp och reskoslnadsberäkningar saml möjliggör allresenären vid prisberäkningen får tillgodoräkna sig hela res-avståndet. Enklalösningar måste eftersträvas i fråga om intäklsavräkning ochbiljettförsäljning. Även frågan om effektiv informafion lill allmänheten skall behandlas. Enligt direktivenskall också omfaftningen av problemen med snillaxa undersökas.Utredningen har därför låtit ulföra en särskild undersökning av delinterregionala resandet. Antalet interregionala tågresor i landet kan f.n. beräknaslUl 12 ä 13 milj. . Enligt utredningens undersökning företas ca 6 milj.av dessa i kombination med annat kollektivt färdmedel, i första handbuss. Vissa av dessa tågresor har en kollekliv lerminalresa både i resans böijan och slut. Av totalt ca 7,5milj. kollekliva lerminalresor perår faller två tredjedelar eller ca 5 milj. på lokal- och närtrafikresor med en kraftig dominans för resor inomstorstadsområdena. Drygl 2 milj. lerminalresor avser landsbygdstrafik.De sistnämnda resorna torde vara de som iförsta hand lämpar sig för en utvidgad samlrafik tåg-buss.