prop · G503113 · 1981-12-31 00:00:00 — Anlalel personer som genomgårarbetsmarknadsutbildning ligger långt över riksgenomsnittet, likaså andelenarbetslösa, undersysselsatta och sysselsatta i beredskapsarbete. Detofillfredsställande sysselsättningsläget har flera anledningar. En viktigorsak är industrins förhållandevis ringa omfattning. En annan är att denindustri som finns har en svag utveckling och delvis har drabbats avstrakturproblem. av länets industrisysselsältning finns inom grav-,järn- och skogsindustrin dvs. inom branscher med betydande problem. Det kanvidare noteras alt sysselsättningen inom den relativt omfattande byggnads- ochanläggningssektorn minskar samt att den tidigare kraftigasysselsättningsökningen inom den offentliga sektorn i det närmaste harupphört. Sysselsättningen inom jord- och skogsbruk är vikande. Del sammanlagdaresultatet av dessa förhållanden är att ulbudel av syssel-sätlningslillfäUen nustagnerar. ökar efterfrågan på arbetsliUfällen beroende på bl. a. ennaturlig tillväxt av befolkningen i förvärvsarbetande åldrar. Denna obalansmellan tillgång och efterfrågan på arbelslillfällen förefaller nu alt öka.Risken är slor för tilltagande arbetslöshet och undersysselsältning. Föratt lösa sysselsättningsproblemen i är länet, som har sagts i detföregående, högt prioriterat när det gäller de ordinarie regional-och sysselsältningspoliliskainsatserna. Även de industripolitiska åtgärderna är i hög grad inriktade motNortbotten. Destatliga företagen inom den tyngre basindustrin har en dominerande ställning iNorrbottens näringsliv. För alt undanröja omfattande sysselsättningsproblemfiU följd av strukturförändringar inom dessa företag har omfattande statligainsatser varit nödvändiga. har sålunda genom skilda beslut sedan år1978 - (prop. 1981/82:56, NU 1981/82: 13, rskr 1981/82:82) -anvisat 4265 milj. kr. för föriusltäckning, kapilaltinskolt ochsysselsättningsbidrag fill (). för bildandel och för rekonstruktion av företaget,genom avtal med och genom beslut av bl.a. (prop. 1981/82:56, NU 1981/82:13, rskr 1981/82:82) tillförts 4350 milj. kr. iform av strukturlån, rekonslruklionslån och kapitalfillskoll. En del av dessainsatser har kommit till del. Detla har skapat föratsättningar förfortsatt slåldrtfl i . Även de statliga företagen inom skogsindustrin hartillförts ökade resurser. Här kan nämnas slödel (prop. 1978/79:25 bU. 11, NU1978/79:16, rskr 1978/79:122) fill ASSLs investeringar vid brak med550 milj. kr. Prop.1981/82:113 155 Reguljärtregionalpolitiskt stöd hade t. o. m. utgången av lämnats tUl 215företag med 920 milj. kr. Av detta belopp utgörs 573 milj. kr. Stödethar medverkat tiU alt ca 4000 nya arbetstillfällen har skapats. Även omfattandearbetsmarknadspolifiskl slöd har lämnats. har 1 675milj. ulgåll lill beredskapsarbeten i Norrbollen. Dämlöver har 110 milj.kr. anvisats för tidigareläggning av StatUga investeringar. Detsvåra sysselsättningslägel har emellertid motiverat alt särskilda åtgärderdärutöver har vidtagits. 1978/79:127, AU 1978/ 79:53, NU1978/79:45, rskr 1978/79:320 och 322) beslutade sålunda om eltsärskilt program med åtgärder för all främja sysselsättningen i Norrbollen. Enslor del av de åtgärder som beslutades byggde pä förslag från den s. k.Nortbottendelegationen (I 1976:04). Delegafionen har numera slutfört sittarbete. En redogörelse för delegationens verksamhet bör fogas tiU dettaprotokoll som bilaga 10. Deår 1979 beslutade insatserna var myckel omfattande. De kostnadsberäknades fillca 1000 milj. kr. och inriktades lill stor del på åtgärder som långsiktigtkunde förbättra sysselsälllningen i länet. Av summan anvisades ca 300 milj. kr.direkt lill elt anlal namngivna projekt (se tab. 4:1). 160 milj. kr. ställdesfill regeringens disposition för slöd lill ännu inle färdigutvecklade projekt- hittillsvarande förbmkning och fördelning på projekt framgår av tab. 4:2 -och 175 milj. kr. anvisades ål länsarbetsnämnden i Nortbotten som en extra ramför beredskapsarbeten. För andra projekt som kostnadsberäknades lUl ca 300milj. förutsattes alt medelstilldelning skulle ske . Detta gälldeinvesteringar i statens järnvägars fasla anläggningar i Norrbollen ochutbyggnaden av . Härutöver beviljades Norrbollens läns landstingett lån för tidigareläggning av investeringar på 500 milj. kr., varav 300milj. skall återbetalas med början (prop. 1979/80:98, AU1979/80:17, rskr 1979/80:251). Deprojekt som togs upp i programmet har i huvudsak genomförts. Ett undanlag ärutbyggnaden av . Jag får här hänvisa till de uttalanden somchefen för har gjort (prop. 1981/82:98) omvissa luftfartspolifiska frågor enligl vilket flygtrafikens behov föröverskådlig tid kan tillgodoses inom nuvarande stafionsom-råde. Delär svårt att säkert beräkna sysselsättningseffekten av de åtgärder som harkunnat vidtas till följd av program för sysselsättningen i Nortbotten.En stor del av insatserna har riktats mot projekt som får effekt påsysselsättningen först på . Min bedömning är emellerfid all någottusental personer redan nu har fåll sysselsättning som en följd av dessa åtgärder.Än viktigare är den betydelse som detla program har haft som startpunkt för enny och mera aktiv sysselsättningspolilik för Nortbotten, där ett försök görsatt prioritera långsiktigt verkande industrifrämjande insatser framför merakortsiktiga åtgärder såsom beredskapsarbeten och lidigareläggningar av statligainvesteringar. 1981/82:113 156 Stöd till projekt i enligtriksdagens beslut . Medelstillskott till Norrlandsfonden för stöd lillutvecklingen av produkt idéer vid bl. a. högskolan i 9 Medelstillskou till för finansiering av Regioninvest i 75 Medelstillskott till för vissa marknadsföringsåtgärder i 20 Mineralprospektering i kommun 40 Forskningsstation i gruvbrytning, Luossavaara i kommun 35 Byggande av statliga vägar 60 Bidrag till byggande av kommunala vägar 40 Förstärkning av forskningsverksamheten vid 6 Särskilt stöd till jordbruk och skogsbruk 30 Tab. 4:2 Användningen av fjortonde huvudtitelns anslag /80 C 5. Bidrag till sysselsättningsfräinjande åtgärder iNorrbottens län. Extra medel till utvecklingsfonden 6 Villkorslån till AE för viss försöksverksamhet iAitik 5 Etablering av servicecentral i och () 16,5 Bidrag till investeringar inom i för användning av över- skollsgas i kraftvärmeverk 17 Bidrag till mineralprospektering på 7,5 Bidrag till för torvutvinning i 10 Bidrag till skogsvärdande åtgärder 9 Insatser inom turistområdet 44 Bidrag till skilda projekt i 5,4 Bidrag till avloppsreningsanläggningar 8,7 Övriga mindre projekt 11,9 Del svåra sysselsättningsläget motiverar all särskildaresurser nu anvisas så alt denna politik kan fullföljas. Jag föreslår en ramför särskilda sysselsällningsfrämjande insatser i att användast.o.m. /84 på 150 milj. kr., varav 50 milj. kr. skall avsebeslut under /84. De medel som föreslås i nämnda ram bör inriktasmol projekt som långsiktigt stärker sysselsättningen i länet. Dessutom bör påtilläggsbudget III anvisas högst 55,2 milj. kr. till Regioninvest i förall läcka företagels förluster för . Inräknat kostnaderna för den sänktaarbetsgivaravgiften i fyra av länels kommuner - vilken jag har redogjort förfidigare - innebär mina förslag alt ca 200 milj. kr. underde närmaste två budgetåren används för särskilda sysselsällningsfrämjandeinsatser av långsiktig karaktär. Detta är något mer än som anvisades för sådanaåtgärder sysselsäUningsprogram för Nortbotten. Genom en kombineradanvändning av dessa medel och ordinarie regional- och arbetsmarknadspolitiskainsatser blir del möjligt att genomföra projekt till ell betydligt högre beloppän dessa summor anger. 1981/82:113 157 Närdel gäller åtgärder efter den tidpunkt då den föreslagna ramen kan föratsällasvara förbrukad får jag erinra om den utredning (I 1981:06) som har tillkallatsmed uppgift att utarbeta ett program för utvecklingen på imalmfältskommunerna, dvs. i GäUivare och kommuner. Med hänsyn lUl desamband som finns mellan näringsliv och arbetsmarknad i malmfältskommunerna ochNortbollens län i övrigi skall kommittén enligt sina direktiv också beaktautvecklingsförulsältningarna i länet som helhet. Härav följer också attutredningen kan komma med förslag till åtgärder som avser även delar av länetsom ligger utanför malmfälten. Jagövergår nu lill alt beskriva de projekt som kan komma all få stöd från densärskilda medelsram som jag har förordat. Även vissa projekt som helteller delvis finansieras med ordinarie regionalpolitiskt stöd kommer attberöras. Flertalet projekt har förts fram i del löpande länsplaneringsarbelel.Länsstyrelsen har emellertid också i skilda skrivelser aktualiserat en radprojekt saml däratöver lämnat förslag till ell samlatsysselsättningsprogram för Nortbotten. Vidare har AMS i skrivelse den 26 maj1981 lagt fram förslag till sysselsätlningsinsatser i Norrbollen. Tillunderiagel för mina förslag hör också en inventering av länkbarasysselsältningsprojekt som har gjorts av berörda departement samt enredovisning från av länkbara insatser från förelagelssida i malmfälten. Industrins förhållandevisringa omfattning och ogynnsamma utveckling i gör det naturUgt alt ielt sysselsäUningsprogram för länet prioritera insatser inom denna näringsgren.Jag har redan beskrivit de omfattande insatser som har gjorts inom de statligabasindustrierna i Norrbollen. När del gäller de statliga företagen i övrigifinns det en fråga som jag vill stanna vid, nämligen utökade resurser förRegioninvest i . Riksdagenbeslöt (prop. 1976/77:125, NU 1976/77:40, rskr 1976/ 77: 345) ommedelstillskolt fill för alt finansiera bildandet av elt lilldåvarande () knutet investmentbolag. Bolaget, somnumera heter Regioninvest i (Regioninvest), är ett helägt dotterbolagfill . Vid bildandet tillfördes bolaget totalt 25 milj. kr.varav 3 milj. kr. i aktiekapital och 2 milj. kr. i reservfond samt 20 milj. kr.i aktieägartillskoll. År1979 beslöt (prop. 1978/79: 127, NU 1978/79:45, rskr 1978/ 79: 322)om ytterligare medelstillskolt lill för all finansiera denfortsatta verksamheten vid Regioninvest. Medlen, 75 milj. kr., som tillfördesRegioninvest i form av ägartillskott från Statsföretag skulle enliglriksdagsbeslutet användas till rörelsekapital, borgensförbindelser,förlust-täckning samt för Regioninvests administration. Som villkor för medlenangavs att anslaget skulle finansiera verksamheter vid Regioninvest under entreårsperiod räknat frän . Det uppdrogs också till Statsföretagatt lämna en redogörelse lill regeringen för medlens användning Prop.1981/82:113 158 ochden verksamhet som Regioninvest har bedrivit . Ioch med medelstUlskoll har Regioninvest tillförts 100 milj. kr., varav3 milj. kr. i aktiekapital, 2 milj. kr. i reservfond och 95 milj. kr. i form avaktieägartillskott från Statsförelag. Statsföretaghar i skrivelse överlämnat en redogörelse förRegioninvests verksamhet och hemställt om 100 milj. kr., för forlsallfinansiering av bolaget. Denövergripande målsättningen för Regioninvest är enligl beslut attstimulera industriell utveckling i Nortbollens län. I detta ingår också attskapa nya sysselsättningslillfällen i länet. Mot denna bakgrund harRegioninvests styrelse faslslällt en intern målsättning som bl. a. innebär allbolaget på affärsmässiga grunder skall driva producerande förelag i Nortbottenoch all som investmentbolag medverka i utvecklingsbara projekt och företag. Ellviktigt inslag i verksamheten är all genom produktförnyelse ochproduklkompleltering förbättra konkurrensläge och kapacitetsutnyttjande. Ettled i projeklsökningen är all förvärva produklprogram för omlokalisering tillde rörelsedrivande förelagen. Strävan är vidare all tillföra dessa företaglångsiktiga underleveranlörskonlrakt. Regioninvestharen decentraliserad organisation. Divisioner och dotterbolag har eltfullständigt resultatansvar. Stabsfunktioner finns för marknadsföring, teknik,personal och ekonomi. Vid utgången av var anlalel anställda vid de avRegioninvest ägda förelagen 640 personer. 1den redogörelse för verksamheten som har bilagts Statsföretags tidigare nämndaskrivelse framhålls all Regioninvest har gjort stora ansträngningar för alltrygga sysselsättningen vid befintliga företag och alt genom elableringar skapanya arbelsfillfällen i bl.a. GäUivare, och Overkalix kommuner. Exempelpå engagemang är i Overkalix, iKiruna, Mekaniska Verkstad i , i , i , i , i ochElenorr AB i . 1 flera av dessa företag har Regioninvests engagemanglillkommil i samband med företagsrekonslraklioner. Regioninvestsrörelseresultat efter avskrivningar och finansieUt netto för uppgårpreliminärt lill -55,2 milj. kr. Av förlusten hänförs drygt 15 milj. kr. tillRegioninvests kommersiella enheter, dvs. företag som passerat elt normaltstartskede, och ca 25 milj. kr. lill förelag i ell inledande skede medbetydande slartkoslnader samt till enheter under avveckling 1981-1982.Resterande belopp avser för koncernen gemensamma akliviter t. ex.produklprogramförnyelse och marknadsföringsinsatser av tidsbegränsad karaktär,huvudsakligen inriktade mot företag som Regioninvest av sysselsättningspolitiskaskäl ombetts engagera sig i. Enligtde riktlinjer för verksamheten som har beslutats 1981/82:113 159 avRegioninvests styrelse skall en kraftig förnyelse av produktprogrammelgenomföras inom samtliga divisioner. Riktlinjerna innebär vidare all företagsgruppenskall bygga ut och förstärka sin marknadsföring. Omfattande insatser skallockså göras på samtliga enheter för att öka produkfivitelen och förbättra styr-och kontrollsystem. Enliglmin uppfattning har Regioninvest gjort en positiv insats för industriutvecklingeni Nortbotten. Företagel har emellertid haft att arbeta under svåraförhållanden. En stor del av verksamhetstiden har kännetecknats av elt svagtkonjunkturläge. Industristrukturen i har medfört att många företagdrabbats särskilt kraftigt av delta. Regioninvest har av sysselsätlningsskäldeltagit i en rad rekonstruktioner. Del är mol denna bakgrand viktigt alt inteanlägga ett kortsiktigt perspekfiv på bedömningen av företagets verksamhet.Många av företagels aktiviteter t. ex. produktförnyelse är av långsiktig art. Samfidigtär det av största vikt att den ogynnsamma resultatutvecklingen så snabbt sommöjligt bryts. Om företagets verksamhet får en mer affärsmässig inriktningskapas de bästa möjligheterna för företaget all bidra fill enindustriell förnyelse i länet. Arbetet med alt eliminera förlustkällorna ibolaget och att förbättra produktiviteten i flertalet av bolagets anläggningarbehöver därför bedrivas med all kraft så all framfida förluster undviks. Enliglmin uppfattning är en viktig föratsättning för att Regioninvest skall kunnauppnå lönsamhet, att bolaget upprätthåller omfattande industrikontakter medtillgång fill utvecklade specialistfunklioner. Ägarsam-bandet med Statsföretagär i detta sammanhang av speciell betydelse och bör kunna ge tillgång tillmarknader saml tekniskt och kommersiellt kunnande. Det förhållandet altRegioninvest är ett dotterbolag lill Statsföretag får emellertid inte vara etthinder för att det privata näringslivet ökar sitl engagemang i Regioninvest.Det är därför viktigt för bolagels fortsatta utveckling all ell ökat externtengagemang kommer lill stånd, i första hand i . Detlakan exempelvis ske på projektbasis genom delägarskap eller genom samarbelsavtalom produktutveckling och marknadsföring. Medbeaktande av de speciella omständigheter Regioninvest har haft all arbeta underoch som jag här har redogjort för, anser jag all medel bör anvisas för atttäcka det negativa rörelseresultatet för . Därmed kan bolagets soliditethållas på en rimlig nivå och möjliggöra att Regioninvest även i fortsättningenkan få krediter på den öppna kapitalmarknaden. Jag beräknar medelsbehovet lillhögst 55,2 milj. kr. Jag förordar därför att ett anslag på 55,2 milj. kr. anvisasför ändamålet på tilläggsbudget 111 lill statsbudgeten för /82.Förlusltäckningen bör anvisas i form av tillskott till Statsföretag frånstaten. Degångna årens erfarenheter av den regionalpoUliska stödverksamheten visar atteffekten blir starkast på redan befintliga förelag. 1981/82:113 160 arav företag och nyetableringar sker endasi i begränsad omfattning. I regionermed relativt få företag blir resultatet av stödverksamheten otillräckligt. Delär fallet i bl. 1 sådana områden är del viktigt all en ökandedel av resurserna inom regionalpolitiken sätts av för insatser som syftar tillall utveckla nya företag. Jag har i det föregående föreslagit att medel förslöd lill dessa ändamål skall kunna anvisas från del anslag för bl.a. regionaltutveckUngsarbete som disponerar. Behovelav alt utveckla nya förelag i Norrbollen är emellertid så stort all jag harlåfil starta en särskild försöksverksamhel med detta syfte i malmfälten. Iförsöket deltar och kommuner, , ,utvecklingsfonden och länsarbetsnämnden i länet m.fl. Av-siklen med försöket äralt bl.a. samla alla tillgängliga resurser för att stimulera lUl nyförelagande.Inom ramen för projektet erbjuds utbildning av blivande företagare, konsultstödför bl. a. sökning och utvärdering av affärsidéer, ett särskilt etableringsslödavpassat till företagare med små egna tillgångar m.m. Projektet har hiltillsfinansierats med av tidigare anvisade medel. Del kan bli aktuellt allsenare stödja projektet med medel från den i det föregående föreslagna ramenför sysselsällningsfrämjande åtgärder i Nortbollens län. Enviktig förutsättning för industrins utveckling är tillgång på goda ochändamålsenliga lokaler. I finns ell industricentrum iHaparanda. Kommunala industrilokaler har uppförts medregionalpolitiskt stöd i bl.a. och . Jag har tidigare ianslutning till redovisningen av den regionalpolitiska stödverksamhetenföreslagit att ett nytt industricentrum byggs i . Behovelav ökad sysselsättning inom industrin i kan inle fillgodoses enbartinom statliga förelag och genom etablering och utveckling av mindre förelag.Även de stora svenska industriföretagen måste känna ell ansvar för attindustrisysselsättningen i Norrbollen förbättras. Jag har vid upprepadetillfällen framställt krav härom lill . Sedan år 1979har förbundet gjort aktiva insatser för att större medlemsförelag skall göraelableringar och utbyggnader i Norrbollen. HittUls har ell hundratalsysselsättningstillfällen tillkommit på detta sätt. Vidare samarbetar industridepartementet. kring elt legoförmedlings-försök. 1 försöket deltar etttiotal större köpande företag i och elt trettiotal länkbaraunderleverantörer i Norrbollen. Verksamheten inleddes ochnågra slutsatser av försöket kan ännu inle dras. Jag anser emellertid attresultatet hillills av de större industriföretagens försök all skapasysselsällning i Norrbollen är otillfredsställande. Del är min förhoppning altden förväntade konjunkturuppgången skall bidra lill ell bättre resultat den närmastetiden. Eftersamråd med chefen för försvarsdepartementet vill jag dock anföra följande. Ianslutning till upphandlingen av ett inhemskt har 1981/82:113 161 företrädareför haft överläggningar med företrädare för deindustrikoncerner som ingår i angående industriellaprojekt med regionalpolitisk inriktning. Härvid har de berörda industrikoncernernai skrivelse till regeringen förklarat sig beredda altunder den kommande femårsperioden i landet genom olika åtgärder tillföra drygl800 nya arbelslillfällen. Den helt övervägande delen av dessa tillkommer isysselsällningssvaga regioner, varav ca IOO i . förklarat som sin avsikt all upprätta tvåprogramvaruhus för dalaprogrammeringsljänsler m. m., ell i och etti annat stödområde. Varje programvaruhus beräknas sysselsätta ca 50 personer.Även har förklarat att de har för avsikt att skapa nyaarbetstillfällen i bl. Koncernernabakom Industrigruppen JAS har både själva och genom utomslående expertis funnitatt den existerande industristrukturen i Norr-botlen gör det svårt att med kortvarsel åstadkomma nya satsningar i denna region. Därför ser de berördakoncernerna det resultat som nåtts endasi som en första ansats.Industrigrappen har även avgivit en förklaring om att man i framfiden är bereddatt verka för att sysselsättningen fortsätter alt öka i sysselsällningssvagaregioner. Grappen med berörda koncerner har därför tillsatt två särskUdastyrgrupper som skall arbeta vidare med dessa frågor. Närdel gäller slöd till induslriulvecklingen vill jag i sammanhanget slutligenerinra om det myckel omfattande regionalpoUliska stöd som kan lämnas lill utbyggnadav industriföretag i saml den sänkning av arbetsgivaravgiften somjag har föreslagit för företag i , , Kimna och Pajalakommuner. Vidutvecklingen av näringslivet i måste ett utnyttjande avnaturtillgångarna spela en framträdande roll. Särskilda insatser är motiveradepå mineralomrädet. I1979 års program för ökad sysselsättning i Norrbollen anvisades 40 milj. kr.liU för /80 för prospektering iJokkmokks kommun. Projektet skulle dels skapa omedelbar sysselsättning genomprospekteringsarbete, dels kunna leda fill varaktig sysselsättning inommineralinduslrin. Nämndenhar i en rapport redogjort för de utfördaprospekteringsarbetena i kommun den 1 juli 1979-den 30juni 1981. Projektet har sysselsatt totalt 60 personer varav 40lokalt anställda i . geologiska undersökning (SGU) som påuppdrag svarat för projektets organisation och praktiska genomförande har underdenna tid byggt upp och drivit ell provberedningslaboratorium i Jokkmokk.Projektet har givit, förutom ökade kunskaper om de geologiska förhållandena iområdet, ell anlal lovande mineralfynd. För några av dem planeras provbortuingar.Mol bakgrund av 11 I98II82. 1981/82:113 162 vunnaerfarenheter kan antas att del finns goda möjligheter att finna ekonomisktintressanta fyndigheler av metaller och industriella i Jokkmokkskommun. Det fortsalla arbetet och uppföljningen av Jokk-mokksprojektel skerdels i nämndens ordinarie verksamhet och dels i ell samarbetsprojekl meddellagande från berörda intressenter såsom , ochVattenfall. Länsstyrelseni Nortbotten har i en skrivelse tiU regeringen redovisat enav SGU på uppdrag av utarbetad preliminär plan förbasprospektering för hela Nortbollens län. De prioriteringar beträffandeundersökningsområden som gjorts har i första hand skett pä geologiska grander.SGU deltar också i elt samnordiskt malmprojekt på Nordkalotten.För delta ändamål har SGU begärt yllerligare medel. Molbakgrund av de positiva erfarenheterna av Jokkmokksprojeklet som har redovisatsanser jag del befogal all basprospekteringsprojekt av samma typ genomförs iandra delar av . Uppläggningen bör likna den för Jokkmokksprojekletoch bygga på erfarenheterna från detta samt ha sin utgångspunkt i nämndensplaner för sin prospektering i Norrbollen liksom den plan som länsstyrelsenredovisat. Kostnaderna för all påbörja en basprospektering av detta slag liksomde yllerligare kostnader för Nordkalottprojektel som SGU inle själva disponerarför /83, bör bestridas inom den särskUda medelsram försysselsällningsfrämjande åtgärder i somjag fidigare harförordat. Genomde goda möjligheter all följa upp och utvärdera eventuella mineralfynd, somdetla ger behöver del av bl. a. föreslagna mineralogiskaulveckUngscenlrel i inte startas . Högskolani spelar en central roll i ansträngningarna alt utveckla näringslivet iNorrbotten. Den är den enda högskola i landet för vilken regering och riksdaghar direkt angivit regionalpolitiska mål för verksamheten (prop. 1971:59, UbU1971:17, rskr 1971: 174). Dentekniska utbildningen vid högskolan har till en del inriktats mot de storabasnäringarna i övre såsom gruv-, stål- och verkstadsindustrin. Föratt bättre tillgodose skogs- och träindustrins behov av kvalificerade teknikerkommer en utbUdning med inriktning mol sågverk och trä-manufaktur att anordnas.För byggnads- och anläggningsinduslrin utbildas vidare ingenjörer medspecialisering mot tyngre anläggningsteknik. Vidhögskolan i ges emeUertid även utbildning med inriktning mot andraindustribranscher som kan få betydelse för näringslivels framlida utveckling.Sedan några år tillbaka utbildas sålunda ingenjörer specialiserade påindustriell elektronik och datateknik, industriell ekonomi saml samhällsbyggnadsteknik.