prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — Konsumtionen avmjölk beräknas ha minskat något medan ostkonsumtionen ökat . Konsumtionen av nötkötthar minskal med och av fläsk med . Avräkningsprisernalill jordbrukarna steg under liden med . Ökningenhar varit ungefär densamma på både vegelabilier och animalier. Avräkningsprisel förmjölk ökade med nästan16%. Till grund förprisregleringen pä jordbruksprodukter ligger beslut är 1977 om nyariktlinjer för jordbrukspolitiken, m.m. beslöt våren 1981om prisregleringen på jordbruksprodukter, utom för sockerbetor ochsocker, för perioden 30 juni 1982. beslötriksdagen om prisregleringen på sockerbetor för liden den 1 juli 1979-den30 och på socker för liden 30 juni 1982. beslut omprisregleringen på jordbruksprodukter för regle-ringsärel 1981/82 bygger i alltväsentligt pä de regler som gällt för liden efter . Beslutetinnebär bl.a. justeringar lill följd av kostnadsutvecklingenför inköpta produktionsmedel m. m. per den Dessutom tillförsjordbruket elt engångsbe lopp av 100 milj. kr. för alt delviskompensera jordbruket för eftersläpning lill följd av inflalionsskyddetskonstruktion. Såvitt avser inkomslföljsam- helen tillförs jordbruket, utöver rationaliseringsvinsten, 30 milj. kr.per den och ytterligare 40 milj. kr.per . Vid den justeringsom ägde rum per den Ijuli 1981 tillerkändes jordbruket och viss livsmedelsindustri ell ärsbelopp av1 183 milj. kr., varav 942 milj.kr. avsäg kompensation för kostnadsutvecklingen inom jordbruket och 220,5 milj. kr. avsåg kompensation förförädlingsindustrins kostnadsökningar m. m. Per tillerkännsjordbruket och viss livsmedelsindustri ytterligare 896 milj. kr. 1980/81:20om besparingar i statsverksamheten, m. m. och 1980/ 81:118 omekonomisk-politiska åtgärder aviserades en minskning av livs-medelssubvenlionernamed 300 milj. kr. per den och med yllerligare 500 milj. kr. per den 1januari 1982. Regeringen beslöt den 17 1981/82:100 Bilaga 13 3 hur dessa minskningar skulle fördelasmellan olika produkter. 1 beslutet har särskild hänsyn tagits lillbarnfamiljerna genom att konsumlionsmjölkeninle berörs av minskningarna. Kostnaderna för livsmedelssubvenlionernainkl. låginkomslsalsning m. m. per den 1januari 1982 kan beräknas lill ca 3300 milj. kr. I augusti 1981tillkallades en kommitté med uppdrag alt överväga vissa frågor rörandejordbruksprisregleringen efter den 30juni 1982. Kommittén avgav i november1981 betänkandet (Ds Jo 1981:10) Översyn av vissa frågor rörande jordbruksprisregleringen. Statens jordbruksnämndfick i uppdrag att efter överläggningar med Lantbrukarnasförhandlingsdelegation och nämndens konsumentdelegation avge förslag om dennärmare utformningen av prisregleringen pä jordbruksprodukter, utomsockerbetor och socker, för tiden efter . Del ovannämndabelänkandet har därvid överiämnats lill vidöverläggningarna. Regeringen uppdrog ål jordbruksnämnden all efteröverläggningar med företrädare för sockerbetsodlarna ochsockertillverkningen samt konsumentdelegationen avge förslag om den närmareutformningen av prisregleringen pä sockerbetor och socker för liden efter den 30juni 1982. Särskild proposition i dessa frågor kommer all föreläggas . Investeringarnainom jordbruket har under /81 minskat ytterligare jämfört medföregående budgetår. Ramen förde statliga lånegarantierna tilljordbruket utnyttjades inte helt. Orsaken lill den lägre investeringstakten är bl.a. det rådande räntelägel. Den för /82 gällande ramen av708 milj. kr. bedöms inte heller bli förbrukad. För nästa budgetär föreslås därför all garantiramen förjordbrukels rationalisering minskas till 497 milj. kr. För trädgårdsnäringens rationaliseringföreslås en ökad lånegaranliram från 40 milj. kr. lill 50 milj. kr. Ramarna förstatsbidrag lill jordbrukels rationalisering uppgår för /82 lill sammanlagt 64 milj. kr. Dessabidrag utgår huvudsakligen som regionalt rationaliseringsslöd i norraSverige. För /83 föreslås entotal ram av 56 milj. kr. Till trädgårdsnäringens rationalisering m. m.föreslås en bidragsram av 7 milj. kr. Lantbruksnämndernas inköp och försäljningav jordbruksfastigheter sker med anlitandeav jordfonden. Lantbruksslyrelsen disponerar för jord-fondsändamål även en rörlig kredit av 25 milj. kr.intill . Härutöver disponerar styrelsen för förvärv avmark frän domänverket och skogsbolagen rörlig kredit av 250 milj. kr. Den förvärvade marken skall användas för alt förbättra ägoslrukluren iskogsbruket och för all förstärka kombineradejord- och skogsbruksförelag med skogsmark. Krediten föreslås sänkt lill 200 milj. kr. frän den 1 januari1983 all gälla t.o. m. den 31 december1983. För skador skörd har under år 1981utbetalats ca 82 milj. kr. Prop.1981/82:100 Bilaga 13 4 Skördeskadefonden, som f.n. uppgår lill 425milj. kr., föreslås få ett tillskott av 15 milj. kr. Detta innebäralt anslaget sänks med 5 milj. kr. jämfört med innevarande budgetår. Jordbrukshuvudtilelnsanslag lill beredskapslagring av livsmedel m. m. kommer all las upp i denproposition om totalförsvarets framlida inriktning som läggs fram under våren1982. Frågan om landels försörjning med gödselmedel behandlas i en särskildutredning. har vidarekommittéer tillsatts för att utreda del statliga slödel lill jordbruket i norraSverige och frågan om förbättrad fastighets-struktur inom jordbruket ochskogsbruket saml för all se över lagstiftningen om ägofred. Skogen och skogsbrukethar stor betydelse för vårt välstånd. Exporten av skogsinduslriproduklertillför landet väsentliga inkomster. Näringens importberoende är relativt ringaoch dess positiva betydelse för bytesbalansen därmed stor. Näringen är ocksåväsentlig för sysselsättningen inte minst i glest bebyggda delar av landet. Engynnsam utveckling inom skogsnäringen är därför en mycket viktig förutsättningför regionalpolitiken. Under de allra senasteåren har det varit svårt alt tillgodose skogsindustrins virkesbehov.Avverkningen har börjat öka något. ligger den dock väsentligtunder den nivå som nåddes under första hälften av 1970-lalel. trots altefterfrågan på virke lidvis har varit stark. Virkesför-sörjningsuiredningen,som har haft till uppgift alt föreslååtgärder som stimulerar ett lämpligt virkesulbud, har avgettslulbe-länkandel (SOU 1981:81) Skogsindustrins virkesförsörjning. Betänkandetremissbehandlas f. n. Vissa av utredningensförslag har redan förelagts och därvid godkäms (prop. 1981/82:30, SkU1981/82:8, JoU 1981/82:8, rskr 1981/82: 14 och 29). Del gäller förslagen omförmånligare regler för användning av skogskonto saml ökade statsbidrag föravveckling av glesa skogar, för byggande av skogsvägar och förskogsbruksplanering. beslut i de senare frägorna gäller i huvudsakinnevarande budgetår. Besluten följs nu upp genom all de samlade åriigabidragen lill 15-årsprogrammet för avveckling av glesa skogar föreslås öka från100 milj. kr. lill 200 milj. kr. Vidare föreslås att medel anvisas för fortsattutbyggnad av plantskolor i syfte all tillgodose del ökadebehovel av skogsplanlor som programmet medför. Till slöd för byggande avskogsbilvägar föreslås elt belopp av 50 milj. kr. Skogsvårdsavgiflen föreslås sänkt från6"/»o till 5"/oofrån . Till virkesförsörjningsulredningens förslag omändringar i skogsvårdsla- Prop.1981/82:100 Bilaga 13 5 genoch skattelagstiftningen kommer ställning all las när remissbehandlingen haravslutals. Den totala svenskafiskeavkaslningen ökade i förhållande lill i säväl mängdsom värde. Fångslen uppgick lill ca 220000 lon och hade ett värde av ca 470 milj.kr. En stor del av denna ökning låg pä torskfisket. Fångsten av torsk ökade ivärde . Även sillfisket har ökat.En viss övergäng sker f. n. från sillfiske lill torskfiske. Medelpriserna påsill/strömming och torsk ökade med 4 resp. . För övrigafiskslag ökade priserna med . Den svenskaexporten av färsk sill/strömming var ca 85000 lon och hade ell värdeav ca 215 milj. kr. Huvuddelen exporteras lill . EG beslöt under är1981 alt ändra sin interna marknadsreglering så all en tull pä sill skallkunna las ul. Mot bakgrund av den betydelse EG-markna-den har för svensksillexport har regeringen tagit upp frägan med EG. Del svenska fiskethar alltmer koncentrerats till Östersjön.Inget lyder på all detta förhållande avsevärt kommer all förändras underde närmaste åren. Utbyggnaden av fiskberedningsindustrinhar forlsall . Störreanläggningar för sill- och lorskfilelering har lillkommil i ochpå Golland. Deproducenlkooperativafiskförsäljningsföreningarnaharunderär1981 förbättrat samordningen av sin verksamhet inom ramen för en gemensam organisation, . Bl.a. har ell särskilt bolag bildatsför gemensam marknadsföring. beslöt år1978 om grunderna för prisreglering pä fisk m.m. Beslutet omfattade bl.a.införandel av ett nytt syslem för prisregleringen på fisk, det s.k. normprissyslemel. Efter beslut tillämpasnormprissyslemel fr. o. m. den . Kostnaderna förpris-regleringsverksamheten under /82 är beräknade till totalt 63,4milj. kr., vilket innebär all ca 9milj. av fonderade medel fär tas i anspråk ur prisregleringskassanför fisk. beslötvåren 1981 om olika åtgärder för alt främja fritidsfisket. Åtgärdernasyftar till all förbättra fiskevallnens kvalitet och öka möjligheternatill fritidsfiske. Statskontoret gör päregeringens uppdrag en översyn av uppgiftslämnande och statistik på fiskels område. har enkommitté tillsalls för att belysa vissafiskefrågor, bl.a. reglerna förbeviljande av fiskelicenser. Prop.1981/82:100 Bilaga 13 6 Under 1970-talel harinsatserna inom miljövården lill stor del inriktats på direkta åtgärder för allminska utsläppen av föroreningar. Betydelsefulla resultat har uppnåtts sävälnär del gäller den kommunala avloppsreningen som industrins föroreningsproblem.Ell omfattande statligt ekonomiskt slöd har medverkat till den utbyggnad avreningsanordningar som skett. som del är nödvändigt med fortsattainsatser på dessa områden har andra miljöproblem successivt blivit alltmerframträdande. Nedfallet avluftföroreningar främst svavel- och kväveoxider och den därmed sammanhängandeförsurningen av yl- och grundvatten samt markområden är ell av 1980-laletsallvarligaste miljöproblem. De beslut om åtgärder för all begränsa utsläppen avsvaveldioxid vid förbränning av olja och kol som fattade år 1976utgår frän en långsiktig målsättning all halvera svavelutsläppen till år 1985.Delta sker genom en rad åtgärder såsom begränsning av svavelhallen i fossilabränslen, minskade utsläpp frän industriella processer saml energibesparandeåtgärder. Genom vidtagnaåtgärder kan de årliga utsläppen av svaveldioxid beräknas ha halverats sedanbörjan av 1970-lalel. Från har kravet pä användning avenbart lågsvavlig eldningsolja utsträckts lill att omfatta även ,, och . Regeringen har vidare i november1981 beslutat all detta krav från skall omfatta ävenVästernorriands län. Beslutet innebär en viss tidigareläggning jämfört med delprogram som föreligger. Regeringen avser attunder förelägga förslag om ytterligare åtgärder för allbegränsa försurningsproblemen. Därvid kommer bl. a. alt las upp frågan omreningskrav vid kolförbränning, förslag lill ökade insatser för kalkning avsjöar, vallendrag och mark för alt motverka försurning saml åtgärder pä detinternationella planet för all minska utsläppen av försurande ämnen. Försurningsproblemen är istor utsträckning internationella problem. Efter de minskningar av de svenskautsläppen som har skelt, kan av del sura nedfallet överSverige beräknas härstamma frän källor utanför gränser. Samtidigtfaller en del av de svenska utsläppen ned i andra länder främst ochSovjetunionen. enskilt land kan lösa sina luflföroreningsproblem enbartgenom åtgärder i det egna landet. Internationellt samarbete är nödvändigt. Ellviktigt steg i delta samarbete logs då konventionen om långvägagränsöverskridande luftföroreningar undertecknades inom ramen för FN:s ekonomiskakommission för (ECE). Konventionen träder i kraft dä minst 24 staterratificerat densamma, vilket enligl nu tillgängliga uppgifter skulle kunna skeunder . För att ytterligare intensifiera ansträngningarna för allfå lill stånd den nödvändiga minskningen av luftföroreningarna har regeringeninbjudit alla ECE:s medlemsländerlill en minis- Prop.1981/82:100 Bilaga 13 7 lerkonferens om försurningen av miljön. Konferensen, sombör ses som ett' viktigt svenskt bidrag lill uppföljningen av omden mänskligamiljön, kommer att äga rum i Slockhoim . Miljö- ochnaturvårdsfrågorna i jord- och skogsbruket har vunnit ökaduppmärksamhet. Framför allt har användningen av gödsel-ochbekämpningsmedel diskuterats. En särskild kommitté tillsattes för attutreda frågan om användningen av kemiska medel i jord- och skogsbruket m. m.Kommitténs uppgift är bl. a. att studera konsekvenserna i olikaavseenden av en minskad användning av kemiska preparat i jordbruket,skogsbruket och trädgårdsnäringen. Förslag rörande skogsbrukels användning avbekämpningsmedel har behandlats av (prop.1981/82:44, JoU 1981/82:16, rskr 1981/82:84). Med anledning av riksdagensbeslut kommer förslag om föriängning av nuvarande förbud mol spridning avbekämpningsmedel över skogsmark all föreläggas . I kommitténs slutbetänkande somförväntas komma under är 1982 skallanvändningen av bekämpningsmedel i jordbruket och handelsgödsel i jord- och skogsbruket behandlas. förallmänhetens rekreation och friluftsliv saml för kulturella eller vetenskapliganaturvärdsändamål avsätts i första hand som naturreservat. varanlalel reservat 1086. har ell anlal större,sammanhängande skogsområden som t. ex. och Skulesko-gen avsatts för naturvårdsändamäl. Del f. n. störstaenskilda nalurvårdsprojeklel är restaureringen av . Vidvattendomstol pågår f. n. prövning enligt vattenlagen av reslaureringsfrägan.Restaureringsätgärder inom sjöområdet såsom kanalgrävningar ochbotlenbehandling liksom byggandet av , pumpsta-lioner m. m.beräknas kunna påbörjas . avlämnade under år1979 sitl slutbetänkande (SOU 1979: 14, 15)Naturvård och täktverksamhet. Betänkandet bereds f.n. inomjordbruksdepartementet. Vattenplaneringsutredningenlade fram betänkandet (SOU 1980: 39, 40) Vallenplanering. Betänkandet harremissbehandlats och beredsf. n. inom . En väsentlig del avmiljövårdsarbetet är kontrollen av kemiska ämnen. Regeringen avser allinom kort i särskild skrivelse till redovisa pågående arbete för att begränsa användningen av kadmium. Produktkontrollnämndenväntas till regeringenredovisa underlag för ställningstagande rörande den fortsatta utbyggnaden avproduktregistrel. Inom jordbruksdepartementetbereds f. n. ell förslag från produktkontrollnämnden tillregler för märkning av hälso- och miljöfarliga varor. Också frågan om produklkontrollens organisation bereds inomjordbruksdepartementet. En angelägenmiljövårdsuppgifl är all kunna ta hand om del kemiska avfallet på eltmiljörikligl säll. Regeringen har faststäUl koncessionsnämndenstillstånd för att uppföra en central behandlingsan- Prop.1981/82:100 Bilaga 13 8 läggning för sådant avfall i . hardärefter beslutat om formerna för ell statligt slöd för allfinansiera kostnaderna för anläggningen (prop. 1980/81:125, JoU 1980/81:30, rskr 1980/ 81:337). beslutadeunder om en rad åtgärder inom ramen för ett av regeringen redovisat handlingsprogramför miljösäkrare sjötransporter (prop. 1980/81:119, JoU 1980/81:33, rskr1980/81:375). Handlingsprogrammet är inriktat på säväl förebyggande åtgärder,dvs. åtgärder för all förhindra utsläpp, som åtgärder för att minska skadeverkningarna förmiljön när utsläpp väl harinträffat. Frågor om åtgärderför all på begränsa föroreningarna från motorfordonbehandlas av den är 1977 tillsalla bilavgaskommillén. Typbe-siklningsulredningens betänkande (Ds K1979:7) Fordon i föreskrivet skick och delav en särskild arbetsgrupp inom utarbetade betänkandet (Ds Jo 1979: 11) Bensin ulan bly bereds f. n. i . Regeringen harunder tillsatt en särskild utredare för att överväga frågor rörandeåtervinning av vissa dryckesförpackningar, m.m. Utredaren har i Ivådelbetänkanden framlagt förslag dels om lämpliga styrmedel för all säkerställa en tillfredsställandeätervinningsgrad vad gällerdryckesförpackningar av aluminium, dels om pant på vin- och sprit-buteljer.Förslagen bereds f. n. inom . På grundval avriksdagens beslut om riktlinjer för energipolitiken byggs nu beredskapen mol kärnkraflsolyckor ulgenom bl.a. utbildning och övning av berördpersonal, höjd personalberedskap vid berörda myndigheter saml utbyggnad av telekommunikationerna m.m.(prop. 1980/81:90, JoU 1980/81:24, rskr 1980/81:274). Riksdagenbehandlade (prop. 1981/82:48, JoU 1981/ 82: 17 rskr1981/82:96) förslag från regeringen rörande den forisatta informationsverksamheten pä miljövårdsområdet.Riksdagens beslut innebär all entoxikologisk informationscentral upprättas, knuten till bibliotek ochinformationscentral. Vidare skall en fortsalt utveckling ske av miljöstatistiken. får i uppgift attfortlöpande bevaka behovel avinformationsinsatser på miljövårdsområdet. Besluten innebär också all miljödatanämndens verksamhet upphör. Budgelförslageninom miljövårdsområdet innebär sammanlaget en ökning frän 352 milj. kr. för budgetåret1981/82 lill 365 milj. kr. Anslagen lill mark för naturvårdoch värd av naturi;eservat m. m. föresläs för /83 uppgå tilj sammanlagt 44,3milj. kr., vilket innebär enökning med 1,8 milj. kr. För all underlättaell fortsalt arbete med all skydda för naturvärden värdefulla naturområden föreslåsdärutöver att möjligheter öppnas alt /83 överföra mark tillelt värde av 10 milj. kr. från domänfonden lill nalurvårdsfonden. 1981/82:100 Bilaga 13 9 Till del fortsattaarbetet med restaureringen av föreslås en ökning med 16 milj. kr. lill 18 milj.kr. Anslagen lillforsknings-, undersöknings- och utredningsverksamhet föreslås öka medsammanlagt ca 5 milj. kr. till ca 75 milj. kr. Detta medger bl. a. en fortsattutbyggnad av programmet för övervakning av miljökvalitet och en ökadsatsning på slödel till kollekliv forskning på miljövårdsområdet. Med anledning avdjurhälsoulredningens belänkande (SOU 1981:57) Djurens hälso- och sjukvård, belänkande (Ds Jo 1981:9) Översyn av statens veterinärmedicinska anstaltoch belänkandet (SOU 1979:3) Regional laboratorieverksamhet kommer särskild proposition om organisationoch finansiering av djurens hälso- och sjukvård, om verksamhet vid SVAoch om regional laboratorieverksamhet all föreläggas . Anslagen lillutbildning, forskning och försöksverksamhet pä jordbrukels, skogsbrukels ochveterinärmedicinens områden föreslås nästa budgetår öka med sammanlagt ca 64 milj.kr., exkl. förändringar under bl.a.byggnadsanslagel. Förstärkningen avbasresurser för forskning och forskarutbildning föreslås fortsätta.Ytterligare resurser avsätts för forskning kring bl. a. skogs-föryngring ochskogsproduktion. Dessa medel utgör en del av regeringens förslag till förstärkning av forskningen. Avtal har träffatsmellan staten och Stiftelsen om den fortsallagemensamma finansieringen av forsknings- och utvecklingsverksamhet rörandeskogsirädsförädling och skogsgödsling. Avtal har vidareträffats mellan staten och Stiftelsen om den fortsattagemensamma finansieringen av forsknings- och utvecklingsverksamhet pådet skogstekniska området. De båda avtalen innebär att staten totaltkommer alt tillskjuta ca 16,7 milj. kr. för vart och ell av budgetåren 1982/83-1984/85. Under år 1981harjakt- och vilivårdsberedningen lagt fram delbelänkandet (Ds Jo 1981:5) Villoch jakt, sociala och ekonomiska värden. Beredningen väntas lägga fram sillhuvudbetänkande . I betänkandet skall behandlas bl. a.kronviltets framlid i , principerna för jakt och viltvård,jaktlagstiftningens utformning, forskning, utbildning och information samljaktens och viltvårdens administration. 1981/82:100 Bilaga 13 10 Regeringens förslagtill utformning av den framtida älgjakten kommer alt föreläggas . Frivilligförsöksverksamhet med kompelensprov för jägare pågår i landet.Naturvårdsverket har i uppdrag att upprätta slutligt förslag tillkompelensprov. Målet föridrottsrörelsens verksamhet är bl. a. att nå en allt större del av befolkningen. Deltakommer lill uttryck i idrottsrörelsens handlingsprogram för 1980-lalet - Idrott -80 - varssyfte är att försöka öka anlalel utövarefrån 2 milj. lill 3 milj. För /83 föresläs del statliga slödel lill idrottens organisationer öka med ca 20milj. lill ca 161 milj. kr. Av det föreslagna medelslillskotlel avser 15,2milj. investeringskostnader förutbyggnaden av idrottsanläggningarna pä Bosön. Idrotten får ocksåell betydande slalligl slöd i form av s.k. lokalt aklivilelsslöd lill idrottenslokala ungdomsverksamhet. Slödel lämnas överutbildningsdepartementets anslag. Delta gäller också statliga medel för utbildning vid olika idrollsskolor.Försöksverksamheten med s. k. idroltsgymnasier föreslås fr.o.m. budgetåret1982/83 bli en ordinarie del avutbildningsverksamheten. Slöd lill investeringar i idrottsanläggningar m. m.lämnas inom ramen för arbetsmarknadspolitiska insatser. Under anslaget Rekreationsstöd m.m.föreslås all statens rekreations-rådinrättas. Rådels främsta uppgifter skall vara all samordna, främja och bevaka de rekrealionspolitiska frågorna påstatlig nivå. Anslaget las upp med ett belopp av 27,4 milj. kr. De under år 1980ingångna bilaterala jordbruksavtalen med och har trätt 1981. Inom avtalens ram har kommersiella spannmålsavlal slutits med såväl Finlandsom . Med har under år 1981inletts ell utredningsarbete i syfte all klariägga möjligheterna alt i krissituationer säkra den svenskaförsörjningen med kväveprodukler saml den norska försörjningen medspannmål. Världslivsmedelsrädels sjunde sessionhölls i . Vidsessionen diskuterades och antogs förslag beträffande bl.a. världenslivsmedelsberedskap. FAO:s konferenssammanträdde och antog bl.a. budget ocharbetsprogram för tvåårsperioden . Verksamheten i rädel och specialkommilléerna bedrevs isedvanlig omfattning. Liksom underår 1980 intog frågan om en förbättrad säkerhet för världens livsmedelsförsörjning en framträdande plats.Sverige var fram lill konfe- 1981/82:100 Bilaga 13 11 rensenmedlem av rådet. För nästkommande mandatperiod har invalts som nordiskrådsmedlem. Förhandlingar iGATT:s regi har ägt rum om vissa justeringar av lullskyddel för bereddaIrädgårdsprodukler, vilka aktualiserats avförändringarna av den svenska Irädgärdsnäringspoliliken och förslagen angåendeändrad rävarukoslnadsuljämning. räd beslöt alt föriänga 1977 årssockeravtal med tvä år fr.o.m. den . Ansträngningarna attfå EG all ansluta sig till avtalet har intensifierats och vissaframsteg har gjorts. Inom internationellavelerådet har de senaste årens diskussioner om ett nytt inlernalionelllvetehandelsavlal strandat på grund av motstånd frän främst de störstaexportländerna och . Det nuvarande administrativa avtalet,som utlöper , förstärks i vissa avseenden. EG:s beslut iseptember 1981 om all ur marknadsregleringen för fisk stryka den där hillillsinskrivna tullfriheten för sill bedöms kunna få mycket allvarliga effekter förden traditionella svenska sillexporlen lill EG. Denna export uppgår normalt tillca 215 milj. kr. och utgör av det svenska fiskets totala fångslvärde. På svensk begäran harkonsultationer i frågan ägt rum med EG. Detlekniskt-vetenskapliga samarbetet på jordbruks-, skogsbruks- och miljöområdet med iförsta hand vissa östeuropeiska stater har vidareförts i den omfattning som förutses i gällandeavtal. och EGförhandlade fram elt avtal som innebar byle av fiskerättigheler.Detta avtal kunde inle EG godkänna då de för svenskt fiskeviktigaste säsongerna var över. Mol dennabakgrund har 1981 ärs fiskeavlal mellan och EG inle trätt i kraft. Vid sammanträde iWarszawa med för har beslut fallats om kvotering avfisket av sill och skarpsill . För torsk och lax har enighet om enkvotering inle nåtts. För att skydda laxbestånd har dock fiskerikommissionenbeslutat förlänga den rådande fredningsliden. För innebär beslutet alldel svenska fiskels fångslmöjligheler i har ökats för är 1982. I enlighet medgällande bilaterala fiskeavlal har konsultationer om 1982 ärs fiskekvoter ägtrum med , , och . Efter riksdagensgodkännande har lillträtt en konvention om fiskesamarbele i Nordoslallanlen. Styrelsen för FN:smiljöprogram () höll sin nionde session .