prop · G503113 · 1981-12-31 00:00:00 — Den minsta förändringen väntas ske inom stödområde 2 med en årligminskning med drygl en procent (se tabeU 7). Vadbeträffar prognoserna för sysselsättningen inom sektorn i enskilda län hänvisaslill appendix A. Jämförtmed utvecklingen inom jord- och skogsbruket och inom den offentliga sektorn harinle anlalel industrisysselsatta i riket förändrats nämnvärt de senastedecennierna. Enligl arbelskraflsundersökningarna var 1077000 personersysselsatta inom gruv- och fillverkningsinduslrin vilket motsvarade 25%av den totala sysselsättningen. Regionalt har dock de strakturella ochkonjunktureUa förändringarna inom industrin medfört betydande förändringar avbl.a. När sädana förändringar uppstått inom mindre lokalaarbetsmarknader har påfrestningar ofta varit särskill kännbara. Föralt belysa sysselsättningsutvecklingen inom industrin i ell regionallperspektiv kan man se på utvecklingen inom de tre länsgrapper som redovisastidigare i detta avsnitt. Som framgår av tabell 8 minskade industrisysselsältningenväsentligt mer inom storstadslänen än inom de båda Prop.1981/82:113 Bilagedel övriga länsgrapperna senare hälft. Är1965 fanns omkring en tredjedel av landets industrisysselsatta inomstorstadslänen och närmare hälften inom grappen övriga län. Under 1970-taletsförsta hälft förändrades delta på så vis att antalet industrisysselsatta istorstadslänen upphörde att minska och i stort sett stagnerade kring 1970 årsnivå. En minst lika anmärkningsvärd förändring inträffade i skogslänen där densvaga nedgången förbyttes i årlig ökning med drygt en och en halv procent.Inom gruppen övriga län fortsatte den tidigare svaga sysselsällningsminskningeni samma takt som under 1960-lalets senare hälft. Sysselsättningsutvecklingen inom gruv- ochtillverkningsindustrin inom vissa länsgrupper under perioderna1965-1970,1970-1975,1976-1980 och 1975-1990 (procent) Länsgrupp Årligrelativ sysselsättningsförändring inom tillverkningsindu- strin (%) 1965-1970' 1970-1975' 1970-1975 1976-1980'1975-1990- Storstadslän Skogslän Övriga län -1,8 -0,6 -0,3 -0,3 -1,9 -2,2 -1,5 -0,7 -0,6 -0,5 -0,9 -1,7 -0,6 ' avser förvärvsarbetande 20-W tim (Källor: FoB 1965 och1970). avser såväl hel- som deltidsarbetande (Källor: FoB samtprognoserna i LP 1980). ' enligt arbetskraftsundersökningamas årsmedeltal för åren1976 och 1980 (samtliga Sysselsättningsutvecklingen gruv- ochtillverkningsindustri (SNI 2-1-3-1-4) inom vissa länsgrupper och i riket underperioden 19761981. Kvartalsvis jämförelse med den genomsnittligasysselsättningsnivån (index där = 100). Källa:Arbetskraftsundersökningarna (SCB) Index (1976=100) 1977 1978 1979 1980 1981 Prop.1981/82:113 Bilagedel 446 Arbetskraftsundersökningarnaför lyder på att utveckUngen åter förändrats markant mendenna gång i negaliv riktning inom samtliga tre länsgrapper. Skogslänen harhaft en något större nedgång än de övriga länsgrupperna. I storstadslänenförefaller industrisysselsätlningen ha minskat i nästan samma takt som under1960-talels senare hälft (se figur 8). Som framgår av labeU 9 ökadesysselsättningen inom industrin i samtliga stödområden med undanlag för stödområde1 under 1970-talels första hälft. Stödområde 2 hade en ungefär lika svagfillväxt som området utanför stödområdena. Den negafiva utvecklingen inomstödområde 1 förklaras till stor del av alt med ett stortinslag av tekoindustri ingår i detta stödområde. Mot bakgrund av deprioriteringar av de regionalpolitiska stödinsatserna somslödområdesindelningen skall medverka till framstår del som särskill positivtatt stödområde 5 och 6 haft den största ökningen av industrisysselsätlningenrelafivt räknat. Sysselsättningsutvecklingen inom gruv- och tillverkningsindustrin inomstödområden 1970-1975 och 1975-1990 (procent) Område Årlig relativ sysselsättningsförändring (%) 1970-1975' 1975-1990' 5 4 3 2 1 4,2 3,4 2,9 1,2 0,3 -1,7 -0,4 -0,4 -0,4 -0,4 -0,7 -2,3 -0,8 -0,5 -0,6 'avser såväl hel- som deltidsarbetande. Källor: FoB samt prognoserna i LP 1980. Somframgår av tabell 10 ökade industrisysselsätlningen inom samtliga fyraortslyper under 1970-lalels första hälft. I storstadsområdena var dock ökningenså liten att man kan tala om slagnation kring sysselsältningsnivå.Regionala centra och kommuncentra hade en dubbelt så stor ökning av anlalelindustrisysselsatta som primära centra där uppgången var förhållandevis svag.Primära och regionala centra har haft den största ökningen avindustrisysselsätlningen inom stödområdena. Jämfört med utvecklingen under1960-talels senare hälft var utvecklingen klartgynnsammare inom samtliga fyra ortstyper. Sammantagnainnebär länsstyrelsernas prognoser för industrin en årligsysselsätlningsminskning med drygt en halv procent . Idetla sammanhang har som tidigare påpekats störte sysselsätlningsförändringarunder 1970-lalels senare hälft vägts in. Prop.1981/82:113 Bilagedel 447 Sysselsättningsutvecklingen inom gruv- ochtillverkningsindustrin inom olika ortstyper , 1970-1975och 1975-1990 (procent) Ortstyp Årlig relativ sysselsättningsförändring inom tillverkningsindustri (%) 1965-1970' 1970-1975' 1970-1975 1975-1990" Storstadsområden -1,1 -0,1 0,2 -0,9 Primäracentra -0,4 0,2 0,5 -0,6 Regionalacentra 0,4 0,9 1,1 -0,5 Kommuncentra O 0,8 1,2 -0,4 Riket totalt -0,3 0,4 0,7 -0,6 ' avser förvärvsarbetande 20-W tim (imputerade värden förår 1970). avser såväl hel- som deltidsarbetande. Källor: FoB samt prognosernai LP 1980. ta räknat uppgår den prognoserade minskningen lill totaU94000 personer. Som framgår av tabell 8 ligger den prognoserade förändringenväsenfiigt lägre än den nedgång av industrisysselsältningen somarbelskraflsundersökningarna visar för . Mol denna bakgrundkan det finnas skäl att förmoda att en stor del av den prognoserade minskningenför hela perioden 1990 redan inträffat och beaktats av länsstyrelsernavid bedömningen. För de tre länsgrapperna tyder länsstyrelsernas prognoserpå en förhållandevis likartad nedgång av antalet industrisysselsatta (setabell 8). För skogslänens och gruppen övriga läns del betyder detla enutveckling liknande den senare hälft medan del för storstadslänensdel innebär en väsentligt mindre nedgång. Även vad beträffar prognoserna fördessa länsgrupper finns del skäl all förmoda att en slor del av minskningenredan ägt rum. Delta mot bakgrand av den väsentligt större nedgångstakt som AKUinnebär för 1970-talets senare del. Ser man lUl de oUka stödområdena tyder länsstyrelsernasprognoser på en minskad industrisysselsältning inom samtliga sex områden. Ävenområdet utanför stödområden beräknas få en nedgång av antalet industrisysselsatta.Den prognoserade minskningen väntas bU förhållandevis svag och likartad i deolika stödområdena och i området utanför dessa. Detla med undantag förstödområde 1 som väntas få en väsentligt större tillbakagång (se tabell 9). För de fyra orlstyperna innebär prognoserna en svag ochförhållandevis Ukartad minskning av industrisysselsätlningen. Nedgången inomstorstadsområdena väntas dock bli något större, vilket beror på att de pågåendesirakturförändringarna inom varvsnäringen vägts in i prognoserna och i hög gradpåverkat dessa. I samtliga ortslyper innebär prognoserna en klart ogynnsammareutveckling är under 1970-lalels första hälft (se tabell 10). Vad beträffar prognoserna för sysselsältningsulvecklingeninom tillverkningsindustrin i enskilda län hänvisas tUl appendix A. Prop.1981/82:113 BUagedel Sysselsättningsutvecklingen inom vissa branscher De ständigt pågående strukturförändringarna inomindustrisektorn har senare hälft varit särskUt märkbar inomvissa branscher exempelvis stål- och varvsnäringen. Beroende på altproduktionsenheterna inom dessa branscher är lokaliserade fill vissa orter ochregioner och inte jämt fördelade över landet har strukturförändringarna oftastmedfört stora påfrestningar inom vissa lokala arbetsmarknader i form av ökadarbetslöshet m. m. Av tabell 11 framgår all sysselsättningen enligtindustristatisliken minskat inom flertalet industribranscher under perioden1975-1979. Del är endasi inom massa- och pappersvaruindustri, konkurrensutsaltlivsmedelsindustri saml kemisk och pelroleuminduslri som antalet sysselsattaökat . Även det s. k. referensalternalivel i statensindustriverks höslrapport pekar mot en forlsall sysselsättningsminskninginom flertalet branscher . Tabell 11: Sysselsättningsutvecklingen inom vissaindustribranscher 1975-1979 och 1980-1990. -7,8 -4,8 -3,6 -2,1 -1-1,6 -1,7 -2,5 Jäm-, stål- o. -2,4 -1,6 -1,6 -0,8 -3,6 -2,0 -3,0 (se nedan) -0,5 -1-1,8 Instrument- o. övr. -1,9 -0,5 -2,0 -4,9 0. tobaks v.) -0,3 -0,3 -0,3 -1-0,3 -0,9 -(-0.5 Kemisk o. petr.ind. (se nedan) (Kemisk-, petr-, gummi- (67 IOO) (- 1400) (-0,5) (-0,2) -1,9 -0,4 ' enligl Industristatistiken resp. 1979 (endastarbetslällen med minst fem sysselsatta ingår). enligt SIND:s höstrapport (det s. k.referensalternativet). Prop.1981/82:113 Bilagedel 449 Iantal sysselsatta räknat ägde de största minskningarna rum inom teko-,melallvara- saml maskinindustrin med 16000, 12000 resp. 11000 färresysselsatta. Av det totala bortfallet av arbetsliUfällen inom gruv- ochfillverkningsinduslrin på 68000 svarade enbart dessa tre branscher för dryglhälften. Inom transportmedelsindustrin där varven inräknas minskade antaletsysselsatta med 8000 personer och inom järn-, stål- och metallverken bortföU6500 arbelsfillfällen. De uppräknade fem branscherna svarade såledesfillsammans för av den tolala minskningen i industrisysselsätlningenunder . Detta bör ses mol bakgrund av att dessa branschersvarade för knappt hälften av landels totala industrisysselsältning . Serman på den relativa storleken av sysselsäliningsförändringarna inom de oUkaindustribranscherna finner man att tekoindustrin haft den klart störstanedgången med . Därefter följer metallvara-, jord-och slenvara- samt gummi- och plaslvaruindustrin med en årligsysselsättningsminskning på mellan tre och fyra procenl. varnedgången förhållandevis Ulen inom elektroindustri, skyddad livsmedelsindustrioch inom grafisk industri. Denklart gynnsammaste sysselsällningsförändringen hade konkurrensutsattlivsmedelsindustri och kemisk och pelroleuminduslri med en årlig tillväxt meden procent. En viss ökning av anlalel sysselsatta skedde även inom massa- ochpappersvaruindustrin. följande görs en kortfattad belysning av hur sysselsällningsminskningen inågra industribranscher fördelat sig mellan olika län. bör dockerinras om att betydande sysselsätlningsminskningar även skett inom andrabranscher än de uppräknade och ofta inneburit aUvarliga problem i vissaregioner. Serman tiU den sysselsättningsminskning som skett inom tekoindustrin med 16000personer så skulle omkring en tredjedel av denna ha ägt ram i . IMalmöhus län försvann 1 800 och i , och varnedgången meUan 800 1000 arbelslillfällen. Avsysselsältningsulvecklingen inom metallvaruindustrin under perioden 1975-1979så hade Slockhoim och av den tolala minskningen pånärmare 12000 arbelslillfällen. Nedgången i var 3 300 och iSödermanlands län 1900 jobb. För del betydde delta en årligminskning med lio procenl, vilket kan jämföras med tre och en halv procenl förbranschen totalt. 1 de båda övriga storstadslänen försvann sammanlagt1700 arbetslillfällen inom metallvarainduslrin medan bortfallet var 700 ivardera , och . De enda län därsysselsättningen ökade inom branschen var och med 180resp. Inom maskinindustrinförsvann 11000 arbelslillfällen . Detla innebär ennästan lika stor minskning som inom metallvarainduslrin, men nedgången inommaskinindustrin var något mer jämnt 29 I98II82. 1981/82:113 Bilagedel 450 fördeladmellan de olika länen. fanns av branschens sysselsättning iStockholms län medan motsvarande andel i , , saml län var åtta fill . Mellanår 19/75 o:h 1979 försvann 2600 arbetstUlfällen inom maskinindustrin iStockholms län, vilket motsvarade . I upphörde jobboch ca 1000 arbetslillfällen. betydande antal jobbförsvann även inom , och saml län därförlusten var i storleksordningen 700-900. Minskningen i län varför övrigi, med minus , den största relativt sett under dennafyraårsperiod. Noteras bör även all sysselsättningen inom maskinindustrinökade med några hundra arbetslillfällen i och . Inomtransportmedelsindustrin (inkl. varvsindustri) försvann 8000arbetstiltfällen, vilket motsvarade sju procenl. Är 1979 fanns över hälften avbranschens sysselsättning inom de tre storstadslänen och inom . Ensärställning intar i detla sammanhang avsysselsättningen inom branschen. Drygl hälften av den sysselsättningsnedgångsom skedde inom branschen inträffade i detta län där 5000 arbetslillfällenupphörde. IÖstergöfiands, och var motsvarande förlust 2000, 1 200resp. Antalet arbelsfillfällen inom transportmedels-industrin ökademed 400-500 i , , och Västerbollens län. Sysselsällningsminskningeninom järn-, stål- och metallverk var 6500 arbelslillfällen, vilket motsvaradeca . Även inom denna bransch är sysselsättningen förhåUandevis ojämntfördelad mellan länen. fanns nämligen av branschens sysselsättninginom , , , , samt . Närmare hälften av sysselsättningen inom branschenfanns i sin tur inom , och . Underden här aktuella fyraårsperioden minskade sysselsättningen inom branschen iovannämnda län med mellan fyra och 16 procenl. Störst var nedgången i Nortbottensoch län där omkring 15 procenl av arbetsfillfällena upphörde. Därefterföljde och län . hade denminsta förlusten . I antal arbelsfillfällen räknat hadeGävleborgs län den klart största minskningen ell bortfall av I 300 arbelsfillfällen. Ifigurerna 918 har markerats kommuner där någon eller några industribranschervar för sig svarade för minst 25 procenl av sysselsättningen inomtillverkningsindustrin (exkl. Kartorna visar vilka regioneri landet som bör vara särskill känsliga för strakturförändringar inom resp.bransch. I delta sammanhang har de tre slorsladområdena var för sig behandlatssom en enda kommun. 1981/82:113 BUagedel Figur9: Kommuner där av sysselsättningen inom tillverkningsindustrin år1979 fanns inom gruvor och mineralbrott (SNI 2). Källa: Industristatistiken'är 1979 (SCB). (400/28) (1315/25) (158/37) streckmarkerade kommuner har avindustrisysselsättningen inom branschen: Arieplog(304/83) GäUivare(2451/88) (612/51) (4040/87) 0(K) I KLI I HM) 1 3IN) ' endast arbetsställen med minst fem sysselsatta första siffran anger antalet sysselsatta inom branschen- andra siffran andelen av industrisysselsättningen (procent) 1981/82:113 Bilagedel Figur 10: Kommuner där av sysselsättningen inomtillverkningsindustrin fanns inom livsmedelsindustrin (SNI 31). Källa:Industristatistiken' (SCB) (772/25) (138/26) (47/27) (50/28) (1331/34) (2054/33) (413/39) (1034/41) (98/44) (1 207/44) (239/47) (987/49) streckmarkerade kommuner har avindustrisysselsättningen inom branschen: (1896/50) (487/58) (533/59) ' endast arbetsställen med minst fem sysselsatta första siffran anger antalet sysselsatta inom branschen- andra siffran andelen av industrisysselsättningen (procent) 1981/82:113 BUagedel Figur11: Kommuner där av sysselsättningen inom tillverkningsindustrin år1979 fanns inom textil- och beklädnadsindustri (SNI 32). Källa:Industristatistiken' (SCB). (742/26) (248/26) (784/30) (808/30) (52/31) (257/34) (143/32) (43/39) streckmarkerade kommuner har avindustrisysselsättningen inom branschen: (6926/51) (736/56) (1772/57) (893/73) (3 309/78) 0(K) I KU { 2 I 3(N) endast arbetsställen med minst fem sysselsatta första siffran anger antalet sysselsatta inom branschen- andra siffran andelen av industrisysselsättningen (procent) 1981/82:113 BUagedel Figur12: Kommimer där av sysselsättningen inom tillverkningsindustrin år1979 famis inom trävaruindustrin (SNI 33). Källa: Industristatistiken' (SCB). (302/44) (429/44) (820/29) (722/36) (2167/45) (717/43) Älmhuh (681/36) (1472/48) (1573/45) (1048/46) (1644/33) (829/49) (960/36) (139/29) (311/26) (382/29) (469/41) Karisborg (296/36) (1 169/49) (348/34) (320/30) (213/36) (228/30) (217/48) (295/44) (340/37) (155/46) (542/46) (26/29) (216/46) Häriedalen(178/42) (107/36) (402/46) (230/35) Sloruman(122/35) 142/42) /(284/42) (142/43) streckmarkerade kommuner har avindustrisysselsättningen inom branschen: (158/71) (913/56) (2013/52) (1113/66) (737/82) (440/53) (1103/89) (470/57) (657/61) (316/50) (1446/57) (499/50) (52/96) (291/83) (84/65) (98/55) (2309/92) 0(K) I KL) I KM) I 3iN) 1IB) I KC) I ](D) I 4(E) I 5(n 6(G) I 7(H) W endast arbetsställen med minst fem sysselsatta förstasiffran anger antalet sysselsatta inom branschen - andra siffran andelen avindustrisysselsättningen (procent) 1981/82:113 Bilagedel Figur 13: Kommuner där av sysselsättningen inomtillverkningsindustrin fanns inom' massa; pappers- och pappersvaruindustrin(SNI 34)' Källa: Industristatistiken' (SCB). (884/25) (304/26) (1361/26) (229/27) (785/27) (4065/29) (516/29) (258/30) (2792/30) (548/31) (1092/32) (326/32) (2705/33) (1604/34) HudiksvaU (1696/36) Klippan (756/37) (904/39) (256/39) (883/48) (1387/49) streckmarkerade kommuner har' avindustrisysselsättningen inom branschen: (1253/51) (1 333/52) (1453/54) (1073/55) (1251/55) (348/58) (631/59) (395/61) (482/63) (1625/72) (1131/77) (1793/85) (1 568/88) KB) i liCi I iib) I VII I siFt I iia I iiH I U I OIK) KU [ 2iM) I 3.NI ' endast arbetsställen med minst fem sysselsatta första värdet anger antalet sysselsatta inom branschen -andra värdet andelen av industrisysselsättningen (procenl) 1981/82:113 Bilagedel Figur14: Kommuner där av sysselsättningen inom tillverkningsindustrin år1979 fanns inom jord- och stenvaruindustrin (SNI 36). Källa:Industristatistiken' (SCB). (402/78) Kumla (773/30) (845/31) (713/33) (1065/40) (1 657/44) (807/45) streckmarkerade kommuner har avindustrisysselsättningen inom branschen: (1017/55) (254/74) KbT 2(C) i 3(D) 1 4(E) I 5(F) 6iG) I 7(H) m~ B 8 5 ' 0(K) [ KU I KM) I 3IN) ' endast arbetsställen med minst fem sysselsatta första värdet anger antalet sysselsatta inom branschen -andra värdet anger andelen av industrisysselsättningen (procent) 1981/82:113 Bilagedel Figur15: Kommuner där av sysselsättningen inom tillverkningsindustrin år1979 fanns inom järn-, stål- och metallverk (SNI 37). Källa:Industristatistiken (SCB)' I.Ronneby (1038/25) (225/29) (769/30) (323/31) (2020/37) (902/43) (I 819/44) (633/45) (987/46) streckmarkerade kommuner har avindustrisysselsättningen inom branschen: (1346/52) (3 976/56) (2 273/60) (2 387/63) Boriänge (5 522/63) (1 340/73) (725/74) (2 140/81) (954/83) (1 542/84) (7 424/85) (3 545/90) (2766/91) (757/92) X 0(K) iTD 1 KM) 1 3(N) ' endast arbetsställen med minst fem sysselsatta första värdet anger antalet sysselsatta inom branschen -andra värdet anger andelen av industrisysselsättningen (procent) Prop.1981/82:113 Bilagedel Figur16: Kommuner dar av sysselsättningen inom tillverkningsindustrin år1979 fanns inom metallvaruindustrin (SNI 381). Källa: Industristatistiken' år1979 (SCB). (603/25) (238/26) (306/26) (882/28) (769/28) Häriedalen(121/29) (252/32) (1246/33) (46/35) (165/37) (211/37) (439/37) (374/39) (217/41) (222/43) (1924/46) (1234/48) streckmarkerade kommuner har avindustrisysselsättningen inom branschen: Åre (84/50) (551/52) (1313/59) (1474/59) (864/62) (1348/65) Hjo (573/67) (536/68) Overkalix (150/75) v 0)K) I KL) I KM) I 3 ' endast arbetsställen med minst fem sysselsatta första värdet anger antalet sysselsatta inom branschen -andra värdet andelen av industrisysselsättningen (procent) Prop.1981/82:113 Bilagedel Figur17: Kommuner där av sysselsättningen inom tillverk-ningsindostrin år1979 fanns inom maskinindustrin (SNI 382). Källa: Industristatistiken' (SCB). KB) I 2IC) I 3 I 7iH) 8(i) T 0(K) I KU 2(M) I 3(N) (1151/25) Karistad (1886/28) (1111/28)(407/29) (550/29) (598/29) (1761/30) (249/32) (191/33) (1133/36) (4990/36) (4591/36) (944/37) (3064/37) Ljungbyd685/38) (850/40) /(2 667/41) (1342/41) Sala (620/41) (2249/42) (191/42) (167/43) (1676/43) (129/44) (1550/46) (I327/48) streckmarkerade kommuner har avindustrisysselsättningen inom branschen: (823/52) (2010/56) (473/56) (299/58) Sloruman(209/60) (7175/72) iS'--M"%. ' endastarbetsställen med minst fem sysselsatta förstavärdet anger antalet sysselsatta inom branschen - andra värdet andelen avindustrisysselsättningen (procent) :EI I SIF) 1 ilG) I 7iH) I 8d) ] ' I OtO 1 ItL) I 2'M> I 1981/82:113 BUagedel Figur 18: Kommuner där av sysselsättningen inomtillverkningsindustrin fanns inom transportmedelsindustrin (SNI 384).Källa: IndustrisUtistiken' (SCB). Kariskrona(1574/25) (205/27) (568/29) (607/32) (714/32) (883/37) (75/43) Göteborgsstorstadsområde (28509/47) (2294/49) (264/49) (794/49) streckmarkerade kommuner har avindustrisysselsättningen inom branschen: (2314/51) (inkl. ) (339/51) (2 809/53) (445/54) (3 816/54) (7 099/55) (6639/58) (3 588/61) (543/63) (2 261/70) (8666/73) (3 930/82) 0)K) [ kD [KMTTKnT endast arbetsställen med minst fem sysselsatta första värdet anger antalet sysselsatta inom branschen -andra värdet andelen av industrisysselsätlningen (procent) 1981/82:113 Bilagedel 461 Under 1960-lalets senare hälft var anlalel sysselsattainom byggverksamheten i stort sett oförändrat. I storstadslänen ökadesysselsättningen inom denna sektor svagt. Den gynnsammaste förändringen skeddeinom gruppen övriga län där sysselsättningen inom sekiorn ökade med drygt enprocent . I skogslänen minskade däremot antalet sysselsatta inombyggnadsverksamhet klart. Ser man till utvecklingen såminskade antalet sysselsatta som arbetade minst halvtid inom byggnadsverksamhetmed eller med sammanlagt ca 58000 personer.Sysselsättningen inom sekiorn minskade inom samtliga tre länsgrupper dockväsentligt snabbare inom storstadslänen och gruppen övriga län än inom de s. k.skogslänen (se tabell 12). Enligt arbelskraflsundersökningarna fanns år av den totala sysselsättningen inom byggnadsverksamheten vilket i antalsysselsatta betydde 287000 personer. Arbelskraftsundersökningarna visarall sysselsättningen inom byggnadsverksamheten fortsall all minska men i en väsentligtsvagare takt än under 1970-talels första hälft. Enligt dessa undersökningar ärdet framför alll inom de s. k. skogslänen som nedgången skelt medan antaletsysselsatta inom storstadslänen har ökat något. Vad beträffarsysselsättningsutvecklingen inom enskilda län hänvisas lill Appendix A. Sysselsättningsutvecklingen inom byggnadsverksamhetinom vissa länsgrupper 1965-1970, 1970-1975, 1976-1980 och1985-1990 (procent). Länsgrupp Årligrelativ sysselsäUningsförändring inom byggnadsverksamhet (%) 1965-1970' 1970-1975' 1970-19751976-1980' 1975-1990'- Storstadslän Skogslän Övriga län -1,5 -4,8 -1,4 -4,0 -4,5 -1,0 -2,5 0,5 -2,4 -0,6 -0,1 -1,0 -0,7 -3,7 -2,9 -0,7 -0,5 ' avser förvärvsarbetande 20-W tim. (Källor: FoB 1965 och1970). avser såväl hel- som deltidsarbetande (Källor: FoB samtprognoserna i LP 1980). ' enligt arbetskraftsundersökningamas årsmedeltal för åren1976 och 1980 (samtliga Sysselsättningsutvecklingen inom byggnadsverksamheten har varieratavsevärt under 1970-lalel inom olika stödområdena och området utanför detta (setabell 13). första hälft ökade sektorns sysselsällning svagti stödområde 4 och 6 medan övriga stödområden hade en klar nedgång avsysselsättningen. Denna minskning var dock förhållandevis liten inomstödområde 2. Den största nedgången av antalet sysselsatta skedde dock iområdet utanför stödområdena där minskningen var . 1981/82:113 Bilagedel 462 Sysselsättningsutvecklingen inombyggnadsverksamhet inom olika stödområden 19701975 och19751990 (procent). Område Årlig relativ sysselsättningsförändring (%) 1970-1975' 1975-1990' 5 4 3 2 1 0,6 -2,6 0,8 -1,7 -0,6 -2,5 -3,3 -0,6 -1,2 -0,6 -1,2 -0,9 -0,9 -1,1 -3,7 -0,3 -2,9 -0,5 ' avser säväl hel- som deltidsarbetande. Källor: FoB samtprognoserna i LP 1980. Också om man ser på sysselsättningsutvecklingen inombyggnadsverksamheten inom ortstyper har utvecklingen varierat avsevärt. Under 1960-talelssenare hälft ökade sektorns sysselsällning mest i storstadsområdena men ävenprimära centra hade en klart positiv utveckling. Tillväxten i regionala centravar mer dämpad medan en klar nedgång av sektorns sysselsättning ägde ram ikommuncentra (se tabell 14).