prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — Av vad jag anförtframgår all ett fiertal åtgärder som underlättar sågverksindustrinsomställning mol ökad vidareförädling redan har vidtagits. Med hänsyn härtilloch till alt vissa av de vidtagna åtgärderna ännu inle hunnit få fulleffekt, förordar jag inga ytterligare statliga insatser i form av omställnings- ochutvecklingsstöd saml exportfrämjande åtgärder. Min bedömning styrks också av deskilda invändningar mot selekliva statliga stödåtgärder som framförts av eltflertal remissinstanser i delta fall. Vad gällerutredningens förslag om statliga kreditgarantier för samverkansprojekt mellansågverk borde goda möjligheter finnas att lösa finansieringsbehoven förlönsamma satsningar på den ordinarie kredilmarknaden. Därutöverfinns även tillgång till redan befintliga stafiiga finansieringsstöd somexempelvis industrigarantilån, lån via utvecklingsfonderna och i vissa regioner lokaliseringsstöd. Efter samråd medchefen för avser jag att överlämna förslaget i den deldet avser inrättande av en professur vid lantbruksuniversitettill för fortsall beredning. Gjuteriindustrinomfattas /74 av teknisk konsulentverksamhel och omslällningsfrämjandeåtgärder med konsullbidrag ochstruklurgarantier och /75 av utbildningsåtgärder. De konsultulredningar som har genomförts somunderlag för omslruktu-reringsålgärderinom gjuteriindustrin har endast i ringa utsträckning lelt fram lill konkreta åtgärder inom branschen. Av bl.a. delta skäl beslöt att debranschfrämjande åtgärderna för gjuteriindustrin skulle avtrappas successivtunder en tvåärsperiod och avslutas vid utgångenav /83 (prop. 1980/81:100 bil. 17 s. 42, NU 1980/ 81: 52, rskr 1980/81: 391). Med hänsyn härtill ochtill behovel av besparingar i fråga om statens utgifter beräknarjag /83 en ram om 585 000kr., vilket är en minskning med . jämfört med innevarandebudgetår. Prop.1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 40 Branschfrämjandeåtgärder för den glasindustrin infördes under budgetåret1970/71. beslutade om elt fortsall och utökat industripolitiskl ålgärdsprogramunder fr.o.m. /82(prop. 1980/81:89, NU 1980/81:45, rskr 1980/81:296). En viktig del i programmet är branschfrämjande åtgärder inom enram av 22,5 milj. kr., främst avseende insatser för all främja exporten. Ienlighet med beslutberäknarjag en ökning för programmet för den glasinduslrin /83 med 1 milj. kr. till 7,5 milj. kr. Försöksverksamhetenmed delbranschsludier, som inle i förväg är inriktade på visst branschområde, /80 (prop. 1978/ 79: IOO bil.17 s. 43, NU 1978/79:28, rskr 1978/79:207). beslöt all denna verksamhet skulle fortsättaunder /82 i den månreservationer fanns på detta anslag vid utgången av /81. Omfattningen begränsades dock lill högst 2 milj. kr. Med hänsyn till den stränga prioritering som måste ske iföreliggande budgetförslag ser jagingen anledning förorda all denna verksamhet förlängs efter utgången avinnevarande budgetår. Statens industriverkhar föreslagit elt icke branschanknutet strukturanpassningsprogram.Industriverket har presenterat utformningen av detta program i ensärskild promemoria (SIND PM 1981: 14) Program för en akfivstrukluranpassningspolitik. Enligl förslaget omfattar programmet utrednings-och förhandlingsinsatser, informationsinsatser, bidrag tillkonsultinsatser i förelagen, stöd till exportfrämjande och andra marknadsföringsinsatser saml finansiellt stöd tillomslällningskoslnader. Verksamhetenskall vara inriktad på såväl krisseklorer och kris- och rekonstruklionsfall som ulvecklingssektorer. Nuvarandebranschprogram skall enligl förslagetlöpa vidare inom ramen för strukluranpassningsprogrammel under den förresp. programbransch av beslutade perioden. När den av förresp. branschprogram beslutade perioden löper ul skall resp. branschprogram helt integreras i strukluranpassningsprogrammel. I denindustripoliliska propositionen har jag redovisat min syn på utformningenoch inriktningen av industripolitiken. Dessa riktlinjer för induslripoHlikenhar anlagils av (prop. 1980/81:130, NU 1980/81:64, rskr 1980/81:425). Enligldessa bör industripolifiken främja ett decentraliserat ekonomiskt syslem byggt pämarknadshushållningens principer. Marknadssystemet bygger på all de enskildaförelagen fattar beslut om vilka produkter som skall tillverkas, hur de skalltillverkas och på vilka marknader de skall avsällas. Samhället bör emellertidange ramar och förutsättningar för marknadsekonomin. Ramarna får emellertidinte bli snävareeller ändras snabbare än vad som motiveras av de övergripande målen. I fråga ombranschprogrammen framhålls all dessa år tidsbegränsade och alt en strävan börvara att nu löpande branschprogram avvecklas efter hand. Prop.1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 41 Enligl min meningbör förslag om en utvidgning av de nuvarande branschprogrammen till all omfattaandra branscher och företag bedömas restriktivt. Flertalet av de av industriverketföreslagna åtgärderna skulle innebära att ett förhållandevis starkt statligt slödskulle komma att utgå till vissa branscher och företag. Enligt min mening böråtgärder av detta slag, på samma sätt som har skett i fråga ombranschprogrammen, sällas in efter en branschmässig inriktning som faslslällts avriksdagen. Med hänsyn härtill anser jag att ett strukturanpassningsprogram av nyssbeskrivet slag inle börinföras. De nuvarandebranschprogrammen har funnits under en förhållandevis lång lid. I principbör dessa program vara tidsbegränsade. gjorde därförår 1978 på milt uppdrag en bedömning av verksamheten med då löpande branschprogram. Densenaste översynen har således gjorts . Jag avser därför att i annat sammanhang föreslå regeringen alten förutsättningslös översyn av branschprogrammen genomförs. Syftet skall vara att studera vilkainsatser som gjorts och resultaten av dessa. Översynen bör kunna ligga lillgrund för en samlad bedömning av vilket behov som forlsällningsvis kan finnasav dessa tidsbegränsade åtgärder. Sammanlagtberäknarjag för branschfrämjande åtgärder för /83 (38000000 +8000000 + 7500000 + 585000=) . Med hänvisning lillvad jag anfört hemställer jag all regeringen föreslår aft lillBranschfrämjande åtgärder för /83 anvisa elt reservationsanslag av . Kostnader för räntebefrielse vid strukturgarantiertill företag inom vissaindustribranscher 1980/81 Utgift 797607 Reservation 3266944 1981/82 Anslag 1000 1982/83 Förslag 1000 Från anslaget, somdisponeras av statens industriverk, bestrids kostnader för ränlebefrielse vidstruklurgarantier som berör företag inom vissa industribranscher. Struklurgarantieroch ränlebefrielse i samband härmed beviljas enligl riktlinjer som antagits av (prop. 1972:46, NU 1972:32, rskr 1972:195,prop. 1973: 57, NU 1973: 37, rskr 1973:149, prop. 15, NU 1974:7, rskr 1974:81, prop. 15, NU1975:15, rskr 1975:99, prop. 1975/76: IOO bil. 15, NU 1975/76:70, rskr1975/76:415, prop. 1976/ 77:100 bil.17, NU 1976/77:36, rskr 1976/77:280, prop. 1977/78:100 bil. 17, NU1977/78:42, rskr 1977/78:207, prop. 1978/79:100 bil. 17, NU 1978/ Prop.1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 42 79:59, rskr 1978/79:415, prop. 1980/81:100 bil.17, NU 1980/81:52, rskr 1980/81:391). Verksamheten medstruklurgarantier omfattar /82 möbelindustrin,snickeriindustrin, irähusindustrin och gjuteriindustrin. Syftet medstrukturgaranlierna är all underlätta en planmässig strukturomvandling avberörda branscher. Garantin innebär att staten ikläder sig borgensansvar förlån som beviljas förelag vid i första hand förelagssam-gåenden, exempelvis vidförvärv av andra företag eller driftsenheter. Garantiramen var /81 185 milj. kr. varav vid ingången av budgetåret 56,3 milj.kr. För /82 gäller en oförändrad ram, varav53,5 milj. kr. återstår för beslut vid böijan av delta budgetår. Fr. o. /82 skall den glasinduslrin inte längre omfattas avstrukturgarantier, då särskilda medel anvisats denna bransch. Trots delta ökarsannolikt efterfrågan, då ändamålen för dessa struklurgarantier utökats fillatt även kunna omfatta kapitalkrävande interna omställningar i vissa fall. För ränlebefrielse vidstruklurgarantier var vid början av /81 2,5 milj. kr.tillgängliga. Vid ingången av /82 var 1,7 milj. kr. disponibla,vilket enligt industriverket inle är tillräckligt för all effektivt kunnamedverka lill att slrukturelll vikfiga samgående- och om-slällningsprojeklgenomförs. För alt struklurgarantierskall få avsedd effekt pä branschernas struktur krävs att möjligheten att geräntebefrielse ökas väsentligt. Härigenom underlättas samverkan och samgåendemellan förelag och kapitalkrävande interna omställningar. Verket föreslår enhöjning av anslaget lill 8 milj. kr. Med utökade möjligheteratt ge räntebefrielse kan en betydande ökning av efterfrågan påstruklurgarantier förväntas. föreslår att garantiramen höjs med15 milj. kr. lill 200 milj. kr. Systemet medstruklurgarantier omfattar under innevarande budgetår möbelindustrin,snickeriinduslrin, irähusindustrin och gjuteriindustrin. Jag förordar allverksamheten med struklurgarantier fortsätter under /83 och därvidomfattar samma branscher som innevarande budgetår. Under /81beviljades struklurgarantier för 3 milj. kr. Av ramen på 185 milj. kr. var 53,5milj. inle utnyttjade vid utgången av /81. Med hänsynhärtill räknar jag med att verksamheten bör kunna fortsätta under budgetåret1982/83 ulan någon höjning av garantiramen. Regeringen bör alltså inhämtariksdagens bemyndigande att under /83 ikläda staten ekonomiskaförpliktelser med strukturgarantier inom en ram av sammanlagt 185 milj. kr.inkl. redan gjorda åtaganden. 1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 43 Under /81beviljades räntebefrielse med 0,8 milj. kr. Den beslulsmässiga reservationenvar vid budgetårets slut 1,7 milj. kr. Jag bedömer all reservationen vidutgången av /81 kan inrymma förutom tidigare beviljad men inleutbetald ränlebefrielse, även beviljad räntebefrielse under innevarande ochnäsla budgetär och föreslår därför att anslaget för /83 försupp med ett formellt belopp av . Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagenatt 1. bemyndiga regeringen attunder /83 ikläda staten förpliktelser i form avstruklurgarantier, som inberäknal tidigare utställda garantier innebäråtaganden om högst . 2. till Kostnader förräntebefrielse vid strukturgarantier till förelag inom vissa industribranscherför /83 anvisa ett reservaiionsanslag av . Täckande av förluster på grund av strukturgarantiertill företag inom vissa industribranscher 1980/81 Utgift 1981/82 Anslag 1982/83 Förslag Frän anslaget, somdisponeras av statens industriverk, bestrids utgifier för förluster i sambandmed struklurgarantier, särskilda struklurgarantier för tekoindustrin ochsärskilda struklurgarantier för glasindustri. En redovisning för deolika riksdagsbesluten har lämnats senast i budgetpropositionen 1980 (prop.1979/80: 100 bil. 17 s. 45). Därutöver tillkommer beslut om attinföra särskilda struklurgarantier för den glasinduslrin (prop.1980/81:89, NU 1980/81:45, rskr 1980/81:296). Kostnaden för infriandeav strukturgarantier och särskilda struklurgarantier uppgick under budgetåret1980/81 lill knappt 0,8 milj. kr. För /83föreslår industriverket ett anslag av 10 milj. kr., dvs. samma belopp som /82. Jag förordar all anslaget för /83tas upp med oförändrat belopp, 10 milj. kr. Jag hemställer alt regeringenföreslår att till Täckande avförluster på grund av strukturgarantier till företag inom vissaindustribranscher för /83 anvisa ett förslagsanslag av 10000000kr. 1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 44 Kostnader förräntebefrielse vid särskilda strukturgarantier för textil-ochkonfektionsindustrierna Från anslaget, somdisponeras av statens industriverk, bestrids kostnader för räntebefrielse vidsärskilda struklurgarantier som berör företag inom tekoindustrin. Garantiernaoch ränlebefrielse i samband härmed beviljas i enlighet med riktlinjer somanlagils av (prop. 1976/ 77:105 bil. 1, NU 1976/77:41, rskr1976/77:305, prop. 1977/78:42 bil. 3, FöU 1977/78:5, rskr 1977/78:81, prop.1977/78:100 bil. 17, NU 1977/78:41, rskr 1977/78:172, prop. 1978/79:145, NU1978/79:48, rskr 1978/79:390 och prop. 1979/80: 100 bil. 17, NU 1979/80: 36,rskr 1979/80:248). Genom beslutvåren har de industripoliliska åtgärderna för tekoindustrin, inkl.verksamheten med särskilda struklurgarantier, förlängts t.o.m. budgetåret1981/82. Garantiramen uppgår /82 till 259,5 milj. kr. Av ramen var 29,2 milj. kr.beslulsmässigl odisponeral vid utgången av /81. Ramen för särskildastruklurgarantier för tekoindustrin är 259,5 milj. kr. Av denna ram återstod49,2 milj. kr. för beslut under /82. Beslulsramen förbehovsprövad ränlebefrielse är under delta budgetär 3,5 milj. kr. Delbegränsade beloppet för ränlebefrielse innebär att den formellt möjligatreåriga räntebefrielsen knappast kan beviljas något förelag. Del fortsattaförsämrade finansnetlot för bolagen ökar behovel av särskildastruklurgarantier med ränlebefrielse. bedömer därför all del ärnödvändigt med en resursförstärkning och föreslår att del för budgetåret1982/83 anvisas 8 milj. kr. för kostnader för räntebefrielse vid särskildastruklurgarantier för tekoindustrin. Vidare föreslår industriverket altgarantiramen för särskilda struklurgarantier t.o.m. /83fastställs till 280 milj. kr. och att industriverket medges beviljabehovsprövad räntebefrielse vid särskild slruklurgaranti inom en ram av lOmilj.kr. beslutade våren1979 om förlängda industripoliliska åtgärder för tekoindustrin inkl. särskildastruklurgarantier l.o. m. / 82 (prop. 1978/79:145, NU 1978/79:48,rskr 1978/79:390). beslutaderiksdagen höja garantiramen för / 82 med 20 milj. kr. till 259,5milj. Oulnylljal härav var vid budgetårets Prop.1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 45 böljan 49,2 milj. kr. Med hänsyn härtill förordar jag allgarantiramen sätts till oförändrat 259,5 milj. kr. under /83.Regeringen bör alltså inhämta bemyndigande alt inom en ram av 259,5 milj.kr., inkl.redan gjorda åtaganden, under /83 ikläda staten ekonomiskaförpliktelser i samband med särskilda struklurgarantier för tekoindustrin. Under innevarandebudgetår kan ränlebefrielse beviljas efter behovsprövning med högst3,5 milj. kr. Med hänsyn lill behovel av besparingar i fråga om statensutgifter förordar jag att statens industriverk medges alt under budgetåret1982/83 bevilja räntebefrielse med högst 2,5 milj. kr. För utbetalning avmedel för ränlebefrielse under /83 beräknarjag ett behov av 3,5 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslår alt 1. medge att under /83behovsprövad räntebefrielse vid särskild slruklurgaranti för textil- ochkonfeklionsindustrierna beviljasinom en ram av , 2. bemyndigaregeringen all under /83 ikläda staten förpliktelse i form avsärskilda struklurgarantier för textil- och konfeklionsindustrierna,som inberäknat tidigare utställda garanfier innebär åtaganden om högst , 3. tillKostnader för räntebefrielse vid särskilda strukturgarantier för textil- ochkonfektionsindustrierna för /83 anvisa ett förslagsanslag av . Täckande av förluster vid investeringsgarantiertill vissa företag 1980/81 Utgift 1981/82 Anslag 1982/83 Förslag Från anslaget, somdisponeras av statens industriverk, bestrids ulgifler för alt infriagarantier som har lämnats i syfte att få lill slånd en ökad investeringsaktivitetinom industrin (jfr prop. 1976/ 77:95 s. 19, NU1976/77:35, rskr 1976/77:279). Under /81 har anslaget belastats med 13,5 milj. kr. Enligt beslut omåtgärder för att underlätta strukturomvandlingen inom specialslålinduslrin ochslålgjuleriindustrin (prop. 1977/78:47, NU 1977/ 78:30, rskr 1977/78:84) skall ävenföriuster på lånegaranfier för dessa ändamålläckas från delta anslag. föreslår att anslaget lasupp med elt formellt belopp av nästa budgetår. 1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 46 Systemet medinvesleringsgaranlier har liksom systemet med lånegarantier tillspecialstål- och slålgjuterierna upphört vid utgången av är 1979. Anslagetbör i enlighet med statens industriverks förslag las upp med . Jaghemställer att regeringen föreslår all till Täckandeav förluster vid investeringsgarantier till vissa företag /83 anvisa ett förslagsanslag av . Täckande av förluster vid lånegarantier tillskogsindustrin 1980/81 Utgift 1981/82 Anslag 1982/83 Förslag Från anslaget, somdisponeras av statens industriverk, bestrids kostnader för infriande avgarantier för lån till skogsindustrin efter regeringens prövning i vaijesärskilt fall. Garanti för lån lill skogsindustrin lämnades åren 1978 och 1979enligl de riktlinjer som har antagits av (prop. 1977/78:123, NU1977/78:74, rskr 1977/78:360 och prop. 1978/79:25 bil. 11, NU 1978/79:16, rskr 1978/79:122). Kostnader förinfrianden kan f. n. inle uppskattas, varför industriverket föreslår all anslaget för budgetåret1982/83 förs upp med ett formellt belopp av . Garantierna var avsedda alt möjliggöraupplåning för all överbrygga akutalikviditetsproblem i skogsindustrin. Av ramen om totalt 900 milj. kr. har 484,7 milj. kr. tagils i anspråk.Garanlisyslemel upphörde med utgången av . I enlighet medindustriverkets förslag bör anslaget för / 83 föras upp med . Jag hemställer alt regeringen föreslår alt lill Täckande avförluster vid lånegarantier tUl skogsindustrin för /83ahvisa ett förslagsanslag av . 1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 47 Bidrag till Stiftelsen Institutet förFöretagsutveckling 1980/81 Utgift 6080000 Reservation 1981/82 Anslag 14100000 1982/83 Förslag 22000000 Från anslaget betalasbidrag fill för Företagsutveckling (SIFU). Stiftelsenbildades och övertog per den verksamhet medfortbildning m.m. som fidigare bedrevs inom statens industriverks enhet förföretagsutveckling (prop. 1979/80:88, NU 1979/80:41, rskr 1979/80:274).Huvuddelen av stiftelsens verksamhet skall omlokaliseras frånStockholm lill . har tidigare uttalat alt storleken av delstatliga bidraget lill SIFU i framliden bör bedömas mol bakgrund av omflyttningen lill medför speciella ekonomiska problem (NU 1978/79:59 s.68, rskr 1978/79:415). F. n. har stiftelsen en rörlig kredit iriksgäldskontoret på högst 3 milj. kr. Sfiftelsen ansöker ombidrag för /83 med 30 milj. kr., beräknat på följande sätt(milj. Anslag1981/82 14,1 Pris- och löneomräkning 2,2 kostnader lill följd av omlokalisering 7,6 i samband med omlokalisering 3,0 Speciellaåtgärder för all bevara äldre hanlverkskunskaper 0,7 Samordning avutbildningen av ansvariga arbetsledare inom byggfacket 0,6 Av delta belopp beräknarstiftelsen att 26,9 milj. kr. (vilket svarar mol punkterna 1-4) erfordras förall i stort upprällhålla nuvarande ambitionsnivå. Utöver bidrag fördriftskostnader under /83 ansöker stiftelsen om ell specielltbidrag med 5 milj. kr. för utrustning som behövs i samband med omlokaliseringentill . Vidare ansöker stiftelsenom att få höja den rörliga krediten i riksgäldskontorel till högst 5 milj. kr. Föredraganden '[-' . av SHjO tiU drabfeaS; sfiftslsén.avr vissamerkostnader. Dessa kostnader beräknas lirider.élt övergångsskede Prop.1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet inle kunna bli täckta genom motsvarandeinläklsökningar. För att pä sikt kunna skapa förutsättningar förkostnadstäckning bör bidraget lill SIFU för nästa budgetår ökas lill 22 milj.kr. Bidraget bör därefter minskas successivt så alt del för budgetåren 1983/84,1984/85 och 1985/86 kommer att uppgå fill 20 milj. kr., 18 milj. kr. Jag kommer senare dennadag vid min anmälan till tilläggsbudet II lill statsbudgeten /82 alt ta upp frågan om SIFU:s behov av utrustning i sambandmed omlokaliseringen till . Jag är f. n. inte bereddall förorda någon höjning av stiftelsens rörliga kredit i . Jag hemställer alt regeringen föreslår alt fill /83 anvisa eltreservationsanslag av . 1980/81 Utgift 1981/82 Anslag 1982/83 Förslag Nämnden förhemslöjdsfrägor, som inrättades , skall la initiativ lill,planera, samordna och göra insatser för att främja hemslöjd i den mån sådanauppgifter inle ankommer på annan statlig myndighet. Nämnden skall inom sitlverksamhetsområde fördela slalligl slöd till hemslöjdsfrämjande verksamhet. Nämnden beslår av högst nio ledamöter.Föredragande i nämnden är förste hemslöjdskonsulenlen. Beräknad ändring 1982/83 + 204 000 + 144000 + 23000 - 30000 + 55 000 Prop.1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 49 Till grund för nämndensverksamhet ligger de riktlinjer avseende slödel lill hemslöjden som uttalas iprop. 1980/81:87 om vissa frågor om hemslöjden som har godkänt (NU1980/81:42, rskr 1980/81:276). Pris-och löneomräkning m. m. Nämnden har inle lämnatnågot huvudförslag. En nedskärning motsvarar emellertid en minskning med89000 kr. Nämnden finner detangelägel, främst för all möjliggöra elt mer aklivi stöd ål slöjdare, attorganisationen pä regional nivå byggs ul i snabbast möjliga takt, så all del iframtiden kommer all finnas tvä hemslöjdskonsulenter i varje län. Nämndenföreslår därför all verksamheten utökas med bidrag lill yllerligare fyralänshemslöjdskonsulenler (+405000 kr. Nämnden finner del varaen särskill angelägen uppgift alt vidmakthålla en hög standard inomknypplingens område. Nämnden föreslår all medel lill en spetskonsulent skallkunna utgå pä samma villkor som för länshemslöjdskonsulenlerna (+101000 kr. Nämnden betonar behovelav en tredje sameslöjdskonsulenl och framhåller de speciella svårigheter undervilka sameslöjden verkar saml föreslår att en sådan Ijänsl inrättas (+202000kr. För en ökadinformationsverksamhet bland hemslöjdskonsulenlerna begär nämnden . Nämnden anser all ökademedel bör anslås lill och föreslårall bidraget uppräknas med . För all kunna tillmötesgåde önskemål om specialiserade insatser på hemslöjdsområdel som föreligger ibetydande omfattning föreslår nämnden all anslagsposten Övrig verksamheträknas upp med . Med hänvisning lill sammanställningenberäknarjag med utgångspunkt i huvudförslaget anslaget för näsla budgetår lill4284000 kr. Den av föreslagna utbyggnaden avhemslöjdskonsulenl-verksamhelen kan inle ske i rådande statsfinansiella läge.Jag hemställer att regeringen föreslår alt lill Främjande avhemslöjden för /83 anvisa ell reservationsanslag av . 4 1981/82. Prop.1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 50 1980/81 Utgift 30000000 1981/82 Anslag 30000000 1982/83 Förslag 30000000 StiftelsenNorrlandsfonden, som bildades (prop. 1961:77, SU 1961:89, rskr1961:233) har till uppgift att främja näringslivels utveckling i . beslutade (prop.1980/81:51, NU 1980/81:22, rskr1980/81:131) om fondens fortsalla verksamhet ochfastställde en ram av 150 milj. kr. för statens bidrag till fonden underbudgetåren 1981/82-1985/86. Beslutet innebar bl.a. att fondens verksamhet i ökad utsträckning skallinriktas mot industriellt utvecklingsarbete. Fondens likviditetär f n. relativt god. Del beror bl.a. på upplåning i Nordiska Investeringsbanken inomramen för del s. k. regionallånesyste-met.Ufiåningsverksamhelen under /83 är enligl fonden svår all bedöma, eftersom den är avhängig bl.a. konjunkturlägel, olika branschers specifika situation samt kredillägel ibankerna. Mol bakgrund av behovet av goda resurser hos fonden för allfrämja näringslivsulvecklingen i landelssvåraste problemlän, fondens förändrade verksamhetsinriktning saml den fortsatta penningvärdesförsämringen anserfonden att det är nödvändigt alt anslaget ökas lill 40 milj. kr. för budgetåret1982/83. har tagit ställningtill Norrlandsfondensverksamhet och fastställt en ram för statens bidrag lill fonden . Jagberäknar för /83 oförändrat 30 milj. kr. Jag hemställer alt regeringen föreslår riksdagenatt lill Medelstillskotttill Norrlandsfonden för /83 anvisa ell reservaiionsanslag av . Prop.1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 51 Kostnader för statsstödd exportkreditgivning genomAB 1980/81 Utgift 101 138881 1981/82 Anslag 180000000 1982/83 Förslag 380000000 Från anslagetbestrids ulgifler för kostnadstäckning lill AB ()för skillnad mellan ut- och upplåningsräntor samt för kursförlust inomramen för systemet med statsslödda exportkrediter som SEK lämnar enliglriksdagens beslut (prop. 1977/78: 155 bil. 3, NU 1977/78:73, rskr1977/78:379 och prop. 1978/79:49, NU 1978/79: 17, rskr 1978/79:115) saml 1981(prop. 1980/81:130, NU 1980/81:58, rskr 1980/ 81:246).