prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — skall vid varje överföring från kontot hos riks gäldskontorel göra motsvarande utbetalning frän anslaget bidrag lill arbetslöshetsersättning och utbildningsbidrag av de belopp som behövs för att täcka de ovan angivna kostnaderna. Regleringen gentemotstatsbudgeten av den tidigare existerande arbetslöshetsfonden skedde med tvåårs eftersläpning. skulle ha reglerats under budgetåret1981/82. Resultatet för arbetslöshelsfonden för kalenderåren 1979 och 1980 samlförsta skall istället slutregleras under /82.Riksförsäkringsverket har beräknat fondens resultat för hela den ovannämndaperioden lill elt överskott på 199 milj. kr. Detta överskoll skall överförastill det nya kontot arbetsgivaravgift till arbetslöshetsersättning ochutbildningsbidrag hos . Överföringen frän inkomsttitelnövriga socialavgifter, netto skall ske under /82. Behållningen var den 30juni 1981 ca 1 924 milj. kr. på arbetslöshetsfonden och ca 98 milj. kr. Från denna behållning har 600 milj. kr.överförts lill anslaget för arbetsmarknadsutbildning. Överföringen har skettudner /82. Fr. o. m. den 1 juli19'/7 gäller en ny . Den ersatte den tidigareyrkesskadeförsäkringen. Den nya lagen ger rätt lill full ersättning förinkomstbortfall till den som drabbas av skada i arbetet. Den livränta somutbetalas skall ersätta en årlig inkomstförlust upp till 7,5 basbelopp.Livräntan är dessutom värdebesländig genom anknytningen till basbeloppet.Arbetsskadeförsäkringen omfattar lill skillnad från yrkesskadeförsäkringenäven egenförelagare och uppdragstagare. Detta innebär att bl.a. småföretagare,jordbrukare, fiskare och personer med förtroendeuppdrag kommer att få sammaersättning som anställda vid yrkesskada. Försäkringen finansieras med enarbetsgivaravgift på 0,av avgiftsunderlaget. Denna avgift gäller även föregna företagare. höjdes avgiften till 0,. inrättades fondenför byggnadsforskning. Fondens syfte är att främja forskning ochrationalisering inom byggområdet. Verksamheten finansieras huvudsakligen av enarbetsgivaravgift benämnd byggnads-forskningsavgifl. Avgiften uppgår fr. o. m.år 1976 lill 0,och erläggs av arbetsgivare inom näringsgrenenbyggnadsindustri. avskaffas byggnadsforskningsavgiften.Byggnadsforskning finansieras istället genom anslag över statsbudgetens utgiftssida. 1981/82:100 64 För att finansiera denstatliga lönegarantin vid konkurser erlägger arbetsgivare lönegaranliavgifter.År 1977 höjdes avgiften frän 0,02 lill 0,bl.a. som en följd av att andelenstora konkurser ökat . höjdes avgiftentill 0,och till . För att läcka utgifternaför arbelarskyddsstyrelsens och yrkesinspektionens verksamhet erläggerarbetsgivarna en arbetarskyddsavgifi. Avgiften bidrar dessutom lill altfinansiera forskning, utbildning och upplysning beträffande arbetarskydd. Fördetta senare ändamål finns arbetarskyddsfonden inrättad till vilken viss delav avgifterna överförs. inräftades dessutom en fondför arbetsmiljöförbätlringar. Medlen lill fonden erhölls genom altarbetarskyddsavgiften tillfälligt höjdes från 0,1 fill 0,under åren 1976,1977 och 1979. var arbetarskydds-avgiften och fr. o. m. år 1981är avgiften 0,. Avgift för sjöfolks pensionering Arbetsgivare, somsysselsäfter sjömansskattepliktig personal, betalar en avgift för sjöfolkspensionering. Sjömanspensioneringen kompletterar den allmänna pensioneringengenom alt ge ekonomiskt stöd ål sjömän i åldern . Avgiftenär 0,. Delpensionsförsäkringenför arbetstagare trädde i kraft den . Fr. o. m. den 1 januari 1980har möjligheten aU få delpension utsträckts att omfatta i princip allaförvärvsarbetande, dvs. även egna företagare och uppdragstagare. Deförvärvsarbetande i åldrarna har genom denna pensionsformekonomisk möjlighet alt minska sin arbetsinsats genom att övergå tilldeltidsarbete i kombination med delpension. För att delpension skall utgå krävsenligl huvudregeln att den försäkrade har haft ATP-grundande inkomsl undersammanlagt fr. o. m. Vidare krävs att den försäkradeförvärvsarbetat under fem av före övergången tilldelpension. Arbetstiden för anställda skall minskas iveckan. Egna företagare måste reducera sin arbetstid med i genomsnitt minsthälften och därefter förvärvsarbeta i genomsnitt minst 17 timmar i veckan.Delpensionen till anställda motsvarar fr. o. m, avinkomstbortfallet, dock högst av skillnaden mellan den försäkradessjukpenninggrundande inkomst före och efter arbetstidsminskningen. a.egna företagare utgör det s. k. pensionsunderlaget hälften av dengenomsnittliga förvärvsinkomsten för de tre närmaste åren förearbetslidsminskningen, till den del inkomsten ligger under 7,5 basbelopp.Delpensionen är ATP-grundande och redu- cerar inte ålderspensionen från 65 ärs ålder frånfolkpensioneringen och ATP. Delpensionsförsäkringenfinansieras genom en arbetsgivaravgift, som uppgår till 0,av detavgiftsunderlag som gäller för socialförsäkringsavgifterna lillsjukförsäkringen m.m. Avgiften tillförs en särskild fond. De egna företagarnasdelpensionsförsäkring bekostas av en egenavgift, vilkenmotsvarar den arbetsgivaravgift som erläggs för anställda. Influtna avgifter harinle förmått täcka de löpande utbetalningarna av delpensionen. Underskottetfinansieras genom all medel frän statsbudgetens inkomstsida tillfälligtöverförs till fonden för delpensionsförsäkringen. Delpensionsfondensackumulerade underskott uppgick vid utgången av 617milj. Delpensionsfondensutveckling 19801983 (milj. Övrigasocialavgifter, netto (milj. Summa 1 -7 enligt ovan 1981/82:100 66 Sänkningen avkompensationsnivån fr.o.m. medför en förändradutvecklingstakt av utgifterna för delpension. RRV beräknar med ledning häravalt delpensionsfonden kommer alt generera ell årligt överskott,vilket innebär en förstärkning till statsbudgetens inkomstsida så länge detackumulerade saldot är negativt. Sammanfattningsvisredovisas inkomsterna och utgifterna under titeln 1251 övriga socialavgifter,netto i tabell 23. RRV beräknar ettunderskott på Uteln övriga socialavgifter, netto för /82. RRVberäknar defta underskott till . För /83 beräknarRRV inkomsterna på titeln övriga socialavgifter, nefto . 1261 Bidrag till förvaltningskostnaderför arbetsskadeförsäkringen Inkomsterna redovisas av . Pä inkomsttitelnredovisas ersättning för förvaltningskostnader enligt 7 kap. 3 § lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring. Försäkringsavgift skallenligt 7 kap. 3 § utgå efter procentsats som fastställs i lag. Procentsatsenskall vara avvägd så all avgifterna tillsammans med andra tillgängliga medeltäcker förvaltningskostnaderna, dvs. omkostnaderna för riksförsäkringsverketsoch försäkringskassornas verksamhet beträffande arbelsskadeförsäkring. I lag(1979:649) om procentsals för uttag av avgift Ullarbelsskadeförsäkringen har föreskrivits all procentsatsen skall vara 0,6 ochatt 1/30 av försäkringsavgifterna skall anses svara mol förvaltningskostnaderna. Riksförsäkringsverketberäknar inkomsterna lill 50,5 milj. kr. för /82 och 53,1 milj,kr. för /83. RRV ansluter sig tillriksförsäkringsverkets beräkning. Inkomsterna på titeln bidrag tillförvaltningskostnader för arbetsskadeförsäkringen beräknas till 50500000 kr.för /82 och . för /83. 1271 Inkomster avarbetsgivaravgifter till arbetarskyddsstyrelsens och yrkesinspektionensverksamhet Inkomsterna redovisas av . Enligt lag (1971:282) omarbetarskyddsavgift skall fr.o.m. 1972-01-01 arbetsgivaravgift erläggas sombidrag lill arbetarskydd. Arbetsgivare är den som enligl lagen (1976:380) omarbelsskadeförsäkring skall eriägga avgift lill obligatoriskarbetsskadeförsäkring med undanlag av staten. Avgift skall erläggasmed belopp som motsvarar en tiondels procent av utgiven lönesumma.Fr.o.m. 1981 är procentsatsen höjd till Bilaga 2.1 Riksrevisionsverketsinkomstberäkning 67 0,155. Debitering och uppbörd av avgifterna skerenligt lagen (1959:552) ang. uppbörd av vissa avgifter enligl lagen om allmänförsäkring m. m. Fr. o. m. den 1 januari1981 skall utgöra bidrag statsverkets kostnader förarbetarskyddsstyrelsens och yrkesinspektionens verksamhet och redovisas pådenna inkomsttitel. Återstoden skall utgöra bidrag till kostnader i övrigt förforskning, utbildning och upplysning om arbetarskydd och förs lillarbetarskyddsfonden. beräknarinkomsterna lill 68,3 milj. kr. för /82 och 71,8 milj. kr. RRV ansluter sig tillriksförsäkringsverkets beräkning. Inkomsterna på titeln inkomster avarbetsgivaravgifter lill arbetarskyddsstyrelsens och yrkesinspektionensverksamhet beräknas till . för /82 och 71 800000 kr.för /83. 1300 Skatt på egendom Under huvudgruppen 1300Skatt pä egendom redovisas alla skatter pä användningen och/eller ägandet avegendom och förmögenhet. Likaså inkluderas skall på förbättringar, utvidgningaretc. Här redovisas även skatt på gåvor och skall på arv. Skatt påavkastningen av förmögenhet och fastigheter redovisas emellertid under 1100Skatt pä inkomst, realisationsvinst och rörelse. Skogsvårdsavgift skallmed vissa undanlag erläggas för jordbruksfas-Ughel, som vid fastighetstaxeringåsatts särskilda värden för skogsmark och växande skog (SFS 1946: 324 medsenaste ändring 1981: 343). Genom riksdagsbeslut har avgiften höjtsfrån till med verkan fr.o.m. den 1 juli 1981.Skogsvårdsavgiften används huvudsakligen för sådana ändamål som är till nyttaför skogsbruket. De beräknade ochredovisade inkomsterna pä titeln framgår avföljande sammanställning (milj. Budgetår 1977/78 1978/79 1979/80 1980/81 1981/82 Statsbudget 19.2 18,1 18,1 18.1 55,2 Redovisat 18,1 17,9 16,4 16,2 I skrivelse lill RRV den14 har beräknat en underlagssumma, nivå,till 18400 milj. kr. Denna ligger till grund för inkomsterna budgetåret1981/82, vilka beräknas till 55,2 milj. kr. Enligl skogsstyrelsensberäkningar kommer fastighetstaxering alt medföra en ökning av underlagssummantill ca . Genom höjningen av avgiften lill 6 promilleinnebär delta inkomster på ca 348 milj. kr. Prop.1981/82:100 68 RRV har med ledning avett preliminärt taxeringsutfall taxering beräknat inkomsterna påtiteln lill . för /82 och ansluter sig tillskogsstyrelsens beräkning på . för /83. Taxeringen tillförmögenhetsskatt anknyter i väsentliga hänseenden till inkomsttaxeringen.Förmögenheten fastställs vid beskattningsårets utgång. Fysiskapersoner är obegränsat skattskyldiga om de varit bosatta här i riket vidbeskattningsårets utgång. Personer som inle varit bosatta i riket vid beskattningsåretsutgång är skattskyldiga endast för här i riket nedlagd förmögenhet. Reglerna omförmögenhetsbeskattning för i utlandet bosatta personer gäller inte enbartfysiska personer utan även utländska juridiska personer. Förmögenheler under400000 kr. är befriade frän förmögenhetsskatt ärs taxering.Skattesatsen är för förmögenheter mellan . Denhögsta skattesatsen uppgår till 2,för förmögenheter överstigande 1 800000kr. Den beskattningsbara förmögenheten beräknas för föräldrar och barn under18 år gemensamt, förutsatt att barnen bor hos föräldrarna (SFS 1981:635). Förmögenhetsskattenuppbärs under inkomsttiteln fysiska personers skatt på inkomsl,relasalionsvinst och rörelse och omförs lill denna titel när taxeringen försenast kända år är klar. För /82 utgör således inkomsten undertiteln den förmögenhetsskatt som debiterades . Förändringen iskatteskalan påverkar därför inte titelnförrän /83. Enligt den preliminära debiteringsstatistiksom nu föreligger kommer omföringen lill titeln bli ca 702 milj. kr. budgetåret1981/82. RRV beräknar inkomsternapå titeln fysiska personers förmögenhetsskatt lill . /82 och . för /83. 1322 Juridiska personers förmögenhetsskatt För juridiska personerexkl. aktiebolag, de flesta ekonomiska föreningar och utländska juridiskapersoner inträder skattskyldighet vid en förmögenhet av . Skatten ärproportionell och utgår med l,/oo för överskjutande belopp. Förmögenhetsskattenuppbärs under inkomsttiteln juridiska personers skall på inkomsl,realisationsvinst och rörelse och omförs till denna titel när taxeringen försenast kända år är klar. För /82 utgör Bilaga 2.1 Riksrevisionsverketsinkomstberäkning 69 inkomsten pä titeln den förmögenhetsskall somdebiterades . RRV beräknar inkomsternapå titeln juridiska personers förmögenhetsskatt till . /82 och . för /83. Arvsskatt skall erläggasav den som genom arv eller testamente förvärvar egendom. Befriade fränskyldighet att erlägga arvsskatt är staten och vissa stiftelser. Uppbörden avarvsskall ombesörjs av länsstyrelserna. De beräknade ochredovisade inkomsterna av arvsskatt framgår avföljande sammanställning (milj. Budgetår 1977/78 1978/79 1979/80 1980/81 1981/82 Statsbudget _ _ _ 440,0 475,0 Redovisat 378,2 401,6 446,2 466.9 I beräkningen avinkomsterna av arvsskatt har hänsyn ej kunnat tas till deförmögenhelsförändringar som skett till följd av allmännafastighetstaxering. RRV beräknar inkomsternapå titeln arvsskatt till . för /82 och 510000000 kr.för /83. Gåvoskatt skall erläggasav den som genom arv eller testamente eller genom gåva förvärvar egendom (SFS1941:416 med senaste ändring 1979:614). Befriade från skyldighet alt erläggagåvoskatt är staten och vissa stiftelser. Dessutom är bl.a. kyrka, landsting,kommuner och hushållningssällskap befriade från att erlägga gåvoskatt.Uppbörden av gåvoskatt ombesörjs av länsstyrelserna. De beräknade inkomsternaav gåvoskatt framgår av följande sammanställning(milj. Budgetär 1977/78 1978/79 1979/80 1980/81 1981/82 Statsbudget _ _ _ 50.O 70.0 gåvoskatt ca 45,3 45,2 48,0 51,4 Med hänsyn tillinflationen räknar RRV med en ökning av inkomsterna pä titeln i enlighet med prognosenför prisutvecklingen. RRV beräknar inkomsternapå titeln gåvoskatt till . för /82 och 70000000 kr.för /83. Prop.1981/82:100 70 Stämpelskatt utgårvid förvärv av fast egendom och tomträtt, inteckning för fordran, förvärvav regislreringspliktigl fartyg, emission av aktier, obligationer ochvissa andra svenska värdepapper, insatser i svenska kommanditbolag, vissatransaktioner med utländska värdepapper samt vid lotterier (SFS 1964:308 med senasteändring 1980:963). Inom det skafte-plikliga området utgär stämpelskatt medvissa undanlag (bl. a. för staten). Enliglstämpelkungörelsen skall influtna stämpelmedel levereras in till riksskatteverketoch , som är uppbördsmyndigheler. förfastighetsdala svarar för uppbörd av stämpelskatt hos myndigheter som äranslutna till fastighelsdatasystemet. De beräknade ochredovisade inkomsterna på titeln stämpelskall framgår av följande sammanställning (milj.kr. Stämpelskatten iinskrivningsärenden är proportionell mot taxeringsvärde/köpeskilling resp.inteckningsbelopp (stämpelskaltelagen 7-11 §§). Stämpelskatten höjdes senast1980-07-01. Respektive myndighet har räknat med oförändrade skattesatser. Skattesatsen förinskrivning av lagfart och lomlräll höjdes då , från till1,av taxeringsvärde/ köpeskilling,medan skattesatsen för inteckning höjdes , från 0,avinleckningsbeloppel. harberäknat uppbörden pä titeln till 1 030 milj. kr. för /82 och Ull1088,8 milj. kr. för /83. Verket har förutsatt en prisstegring pä för /82 och enårlig prisstegring på underlagssummanom för budgetåren 1982/83 och 1983/84. harberäknat inkomsterna av stämpelskatt till 86 milj. kr.för /82 och till 90milj. för /83. harberäknat inkomsterna lill 230 milj. kr. /82 och lill 295 milj. kr. för /83. Nämden har beaktat effekten avfaslighetsdatasystemels planerade utbyggnad. RRV ansluter siglill domstolsverkels, och centralnämndens förfastighetsdata beräkningar. Inkomsterna på titeln stämpelskatt beräknas till1 . för /82 och . för /83. Bilaga 2.1 Riksrevisionsverketsinkomstberäkning 71 1400 Skatt på varor och tjänster Under dennainkomslhuvudgrupp redovisas alla skatter som beräknas på produktion,försäljning, varuhantering, tillhandahällande av tjänster och tillåtelse attanvända vissa varor. Försäljningsskatter, skaller på enskilda produkter ochtjänster samt fordonsskallen skall redovisas under denna rubrik. Dessutom skallöverskoll som uppstår vid bolag eller liknande sammanslutningar där staten harmonopol på försäljningen av produktionen redovisas under skatt på varor ochtjänster. Även import- och exportavgifter skall redovisas som en skall på varoroch tjänster. Fr.o.m. den 16 november1981 utgår mervärdeskatt med 17,av beskattningsvärdet för de flestaskattepliktiga varor och tjänster (SFS 1981:992). var mervärdeskatten19,av beskattningsvärdet. Beskattningsvärdet är lika med varans värde medtillägg av tull, annan statlig avgift eller skatt inkl. mervärdeskatt.Skattesatsen 17,motsvaras av av beskattningsvärdet exkl.mervärdeskatt. Skallskyldig är den sominom landet i yrkesmässig verksamhet omsätter skattepliktig vara, eller tjänsteller importerar mervärdeskattepliktig vara. Mervärdeskatt ulgår inle videxport, men skallskyldighet föreligger likväl för exportörer i syfte attundanröja en skattebelastning på exporterade varor och tjänster. Länsstyrelse ärbeskaltningsmyndighel vid försäljning eller annan omsättning inom landet. Vidimport är beskaltningsmyndighel. Den som är skattskyldig skall vararegistrerad hos i resp. län. Den lill erlagdamervärdeskallen är avdragsgill vid den skattskyldiges redovisning tilllänsstyrelsen. De beräknade ochredovisade inkomsterna på titeln framgår av följandesammanställning (milj. Budgetår 1977/78 1978/79 1979/80 1980/81 1981/82 Statsbudget 27750,0 29900,0 32600,0 37800,0 42 700,0 Redovisat 26584,0 29035,9 31702.9 37305,0 De redovisade inkomsternasfördelning på tvåmånadersperioder och ingående komponenter för budgetåret1980/81 framgår av tabell 24. Generallullslyrelsen harberäknat mervärdeskatt på importerade varor. Som nämns under titeln tullmedelberäknar generaltullstyrelsen importvärdet under /82 153000milj. och till 190000 milj. kr. under /83. Prop.1981/82:100 72 /81 (milj. Generallullslyrelsen hari skrivelse till RRV framhållit följande; Mervärdeskall erläggslill vid import av skattepliktiga varor. Fr.o.m. 1980-09-08 ulgårskatten av beskattningsvärdet. För monteringsfärdiga hus utgår dockskatten med 11,av beskattningsvärdet. Imporien av sådana hus är emellertidinle sä omfattande att den nämnvärt påverkar uppbördskalkylen. Vid införsel utgörsbeskattningsvärdet av varans tullvärde (cif-värde) med tillägg av tull ochannan skall eller avgift som tas ut vid importtillfället, inklusivemervärdeskatt. Skattesatsen motsvarar 23,när skatten beräknas pävaruvärdet inklusive tull m. m. före pålägg av mervärdeskatt. Före 1980-09-08var motsvarande procenttal 17,1 respektive 20,63. harregeringen framlagt förslag om en sänkning av mervärdeskatten. n. kan bedöma torde en eventuell sänkning av mervärdeskatten i dagensprisläge och vid nuvarande importvolym innebära ell inkomstbortfall vid importav ca per budgetär för varje helt procenttal varmed skatten sänks. I det följande lämnas enredovisning för beräkningen av uppbörden av mervärdeskall för budgetåret1981/82. 1979/80 1980/81 1981/82 Import värde 136840 139690 153 000 därav icke skattepliktigavaror värde -18600 -14400 -19800 andel av importvärdet 13,10,12, Bruttouppbörd av tull, varuskatt m. m. +1986 + 2246 + 2400 Importvärdekorrigering (senedan) - 1600 - 210 - 2000 av mervärdeskatt 118626 127326 133600 Mervärdeskatt, beräknadefter 20,63 resp. 23,24473 28970 31300 Verklig och beräknad differens (influ ten/beräknad nettouppbörd minus upp börd beräknad efter 20,63 resp.23,) - 300 + 277 Mervärdeskatt,influten resp. beräknad nettouppbörd 24173 29247 31300 Den influtna resp. beräknade nettoupp börden motsvarar av importvärdet 17,20,20, Bilaga 2.1 inkomstberäkning 73 Importvärdekorrigeringeni tabellen ovan är gjord med hänsyn till all av uppbörden inflyter ca tvåmånader efter införsellillfället. Styrelsen räknarmed att nellouppbörden av mervärdeskatt enligt gällande skattesats skalluppgå till /82, vilket motsvarar 20,av det beräknade importvärdet. Medutgångspunkt från de beräknadeimportvärdena för budgetåren 1982/83 och 1983/84 har uppbörden av mervärdeskatt för dessa budgetår beräknats till respektive 38000 och . Eftersom dereslituerade beloppen av mervärdeskatt är synnerligen små i förhållande tilluppbörden har styrelsen ansett sig kunna bortse därifrån vid beräkningen av uppbördens storlek. Som nämns undertiteln lullmedel räknar RRV med en annan ökningstakt i importvärdel än vad tullverkethar gjort i sina beräkningar. RRV räknar med en ökning i importvärdet för åren 1981, 1982och 1983 på 2,, 18,resp. . Vidare har i sina beräkningar utgått från enoförändradskattesats. Till följd av de förändrade importprognoserna och en sänkt skattesatshar RRV räknat ned tullverkels uppbörd. RRV beräknar tullverketsuppbörd lill . för /82 och till . för budgetåret1982/83. Länsstyrelsernas uppbörd av mervärdeskattbestår av inbetald skatt, dvs. den utgåendeskatten överstiger den ingående. Dessutom redovisar länsstyrelserna återbetald skatt, dvs. deningående skatten överstiger den utgående.Till grund för beräkningen av länsstyrelsernas uppbörd ligger en prognos för den privata konsumtionen. Den privatakonsumtionen beräknas öka med 11%från år 1980 . beräknasökningen till och mellan åren 1982och . Inbetald skalluppgår lill 12914 milj. kr. Återbetald skatt uppgår till 6482 milj. kr. under tiden juli-september 1981.Inbetald skatt beräknas uppgå till 39 100 milj. kr. och återbetald skatt till 30900 milj. kr. under /82.Den totala uppbörden av mervärdeskall under /82 framgår avtabell 25. Redovisningsperioderna för länsstyrelsernas uppbörd omfattarvanligen tvä kalendermånader. Mervärdeskatt /82(milj. 6719' 3778' 1981/82:100 74 I beräkningarna harhänsyn tagits till sänkningen avmervärdeskatten . Till följd av den beräknas inkomsternaminska med . räknat per helår. För /82 harinkomsterna räknats ned med . Regeringen har i proposition omvissa ekonomisk-politiska åtgärder, m.m. (1981/82:30) föreslagit att eltsärskill invesleringsavdrag vid redovisning av mervärdeskatt införs. Det nyaavdraget skall ersätta del gällande särskilda invesleringsavdraget förinventarieanskaffning (SFS 1980:953) som yrkas vid inkomsttaxeringen. Delsärskilda invesleringsavdraget vid redovisning av mervärdeskall beräknas lill10% av anskaffningsvärdet, minskal med mervärdeskatt, av inventarierna.Avdraget redovisas som ingående mervärdeskatt i deklaration av mervärdeskatttill länsstyrelserna. Det nya invesleringsavdraget föreslås gälla under tidenden 1 oktober 1981-den 31 december 1982. har senare beslutat altavdraget skall gälla den 1 januari-den 31 december 1982 (SFS 1981:1099). Räknat per helår beräknas avdraget vid redovisning av mervärdeskattminska inkomsterna med . (se sid 22). För /82har inkomsterna räknats ned med . och för /83med . Länsstyrelsernasnetlouppbörd av mervärdeskatt under /82 beräknas uppgå till 8200milj. Tullverkels uppbörd har korrigerats lill 30000 milj. kr. Totaltberäknas uppbörden av mervärdeskatt under /82 uppgå till 38200milj. Länsstyrelsernasnetlouppbörd under /83 beräknas uppgå till 6600 milj. kr. RRVhar beräknat uppbörd till 33900 milj. kr. Totalt beräknas såledesmervärdeskatten under /83 uppgå 40500 milj. kr. RRV beräknar inkomsternapå titeln mervärdeskatt till . för /82 och40500000000 kr. för /83. Bensinskatt skallerläggas för bensin och andra motorbränslen, som innehåller minst 70viktprocent, bensin, för vissa alkoholer och etrar av alkohol och blandningarav dessa avsedda för användning lill motordrift (motoralkoholer saml för gasolsom använts lill drift av motorfordon SFS 1961:372). Inkomsterna redovisas avriksskatteverket och . Den som inom landet tillverkar bensin,motoralkohol eller gasol är skyldig alt vara registrerad hos riksskatteverket.Likaså kan den som i större omfattning återförsäljer eller förbrukar sådanavaror eller håller sådana varor i lager registreras hos riksskafteverkel. Skallpå varor som införs till landet av annan än den som är registrerad hosriksskatteverket redovisas av . Bilaga 2.1 inkomstberäkning 75 Bensinskatten är 1krona per liter bensin (SFS 1980:678), per liter förmotoralkohol (SFS 1980:1084) och per liter för gasol (SFS 1981:430). De beräknade ochredovisade inkomsterna pä titeln framgår avföljande sammanställning (milj. har i skrivelse lill RRV anförtföljande: Inkomsten avbensinskatt under /81 uppgick till 4777,8 milj. kr.