prop · G503112 · 1981-12-31 00:00:00 — Vidarebör den lagstiftning om utvidgning som beslutades bringas i kraft.Detta för all det är först då systemet är utbyggt i enlighet med deursprungliga intenfionerna som en utvärdering kan ge det underlag som ärnödvändigt för alt seriöst kunna diskutera eventuella förändringar. Utredningenfastslår alt del samhällsintresse, som skall tillgodoses med den offentliga styrelserepresenlationenär oklart. Fråga är enligt utredningen om man alls kan tala om ell övergripande,över partierna slående samhällsintresse, vilket skulle vara lillräckliglprecist för att ge vägledning inför enskilda beslut i företagsslyrelser. Utredningensanalys av denna fråga (sid. 6468, 8687) är enligl bankföreningenens meningav slor principieU betydelse. På skilda samhällsområden förekommer nämligenlagstiftning rörande tillgodoseende av vad som kaUas "samhälletsintresse" eller vad som är lämpligt "från allmän synpunkt". påpekar (sid. 64) har man i förarbeten och debatt ägnat endasibegränsad uppmärksamhet ål alt klargöra vad som menas med dessa intressen.Denna lagstiftningsteknik ger utrymme för skönsmässighel hos prövandemyndigheter och därmed till rättsosäkerhet. Och för offentliga styrelserepresentanter,som i denna egenskap inle fullgör myndighetsfunktioner, uppstår de problem somutredningen har beskrivit. Mol denna bredare bakgrund vill bankföreningenstarkt instämma i utredningens slutsats (sid. 86) all oklarheterna i fråga om samhällsintres-selsinnebörd är den viktigaste olägenheten med offentlig slyrelserepresenlalion.Den grund på vilken hela lagstiftningen bygger, nämligen begreppet "samhällsintresse",är så svag och mångskiftande alt svaret på frågan om ell övergripandesamhällsintresse blir helt beroende av den personliga och politiskainställningen hos den som tillfrågas. En lagstiftning som vilar på en såodefinierad grund kan knappast väl tillgodose demokratins krav. Bankföreningenvitsordar utredningens uppfattning alt de offentliga styrelseledamöterna fåll eltökat vetande om företagens situation och problem och all delta är en positivsida av systemel med offenllig slyrelserepresenlalion. Som utredningen framhåUerfinns del dock andra sätt än lagsiiftning om offenllig styrelserepresentationför att nå detta syfte. Och i vart fall behöver dessa ledamöter inle ges densvåra uppgiften att förena förelagets och samhällets intressen för nämndasyftes vinnande. Bankföreningenbiträder utredningens uppfattning att lagstiftningen om offentlig slyrelserepresenlalioni investmentbolag inte bör permanentas. Prop.1981/82:112 41 Utredniogen utmynnar, såvitt angår aktiebolag, i förslagall ingen ytteriigare lagstiftning om offenllig styrelserepresenlafion iaktiebolag sker, då den nuvarande lagstiftningen upphör alt gäUa den 30 juni1982. De skäl utredningen anför för detla förslag grandar sig på en grundliganalys av hur systemel med offenfiig slyrelserepresenlalion fungerat ipraktiken och överväganden i principfrågor som aktualiserats i sammanhanget.Vad utredningen härvidlag anfört överenslämmer väl med de erfarenheter systemetmed offentlig styrelserepresentation gell i Aktiebolaget verksamhet. Bolagettillstyrker för den skull att utredningens förslag i nu ifrågavarande hänseendegenomföres. Vi anser all del framlagda belänkandet är grundat på enomsorgsfull utvärdering av erfarenheterna från tillämpningen av 1972 och 1976 ärslagstiftning om offentliga styrelseledamöter resp. styrelserepresenlafion församhället i vissa aktiebolag, ekonomiska föreningar och stiftelser. Analysen avsåväl del samlade erfarenhelsmaterialel som av frågans mer principiellaaspekter är gjord på ell inträngande och skickligt säll. Vi instämmer i utredningens slutsatser och i dess förslagall ingen ytteriigare lagstiftning om offenllig slyrelserepresenlalion iaktiebolag sker, då den nuvarande lagstiftningen upphör alt gälla den 30 juni1982. Den intervjuundersökning som gjorts har utvisat all depraktiska vinster som uppnåtts med den offentliga styrelserepresenlationen ärsådana all de i huvudsak kan uppnås även på annat sätt. Vi instämmer häri ochdärmed också i betänkandets förslag all slyrelserepresenlalion i akfiebolag börupphöra, när den nuvarande lagstiftningen löper ut. Av intervjuundersökningen framgår all meningarna är deladeom nyttan av offenllig slyrelserepresenlalion. Del framgår emellertid också alldenna i allmänhet av företagen har uppfatlats antingen som en acceptabel formav offentlig insyn som inle medfört någon större olägenhet eller som enförstärkning av styrelsens kompelens och som en värdefull kontaktlänk medsamhället. De flesta offentliga styrelseledamöter finner övervägande fördelarmed systemet. De företrädesvis principiella problem som utredningen sermed offentliga styrelserepresentanter grundas på en viss uppfattning om hursamhälle Prop.1981/82:112 42 och förelag skall förhålla sig till varandra. Utredningenmenar alt samhället kan utöva sin kontrollerande uppgift mot företagen medtillräcklig kraft om offentliga företrädare finns i styrelserna. Med hänsyntill all de som utses inle ges några andra mandat eller plikter än att utifrånbästa förstånd och omdöme fullgöra sina uppdrag i styrelserna framstårkontrollproblemet som mer ideologiskt än praktiskt. jävsfall regleras isärskild ordning. Utredningen har inte i sina undersökningar redovisat någrapraktiska erfarenheter som visar all konlroUfrågan utgör något egentligtproblem. KF har vid tidigare behandling av frågan framhållit attdel är angelägel alt lämpliga former utvecklas för en effektiv samverkan mellanförelag och kommunala saml regionala och centrala statliga organ. KF anmäldeemellertid också viss tveksamhet inför om slyrelserepresenlalion var en effektivväg för all utvärdera olika beslulssociala konsekvenser. KF finner emeUertidinte utredningens huvudsakligen principiella argumentation mot slyrelserepresenlalionövertygande för den förändring som föreslås. Den medborgerliga insyn i viktigaekonomiska beslut som systemet innebär anser KF från kooperativa utgångspunkterprincipiellt riktig. 1 den konsu-menlkooperaliva verksamheten finns redan ensådan insyn jämte en bred förankrad demokratisk kontroll inbyggd. Denoffentliga styrelserepresenlationen understryker förelagens roll i samhällsekonominoch del ömsesidiga beroendet mellan företaget och del omgivande samhället. Vidsidan av ägarnas och de anställdas dellagande kan den nuvarande offentliga styrelserepresenlationenbidra lill en sådan utveckling i näringslivet. KF vill här bl.a. peka på denöverenskommelse om lokaliseringssamråd som förbundet jämte Industriförbundetoch LRF träffat med statsmakterna. /./ Styrelserepresentation i investmentbolag Enligl aktiebolagslagens huvudprincip skallstyrelseledamöter väljas av bolagsstämma. Bolagsstämmans, dvs. aktieägarnas,huvudsakliga möjlighet all påverka skötseln av det bolag, i vilket man satsatsitt riskvilliga kapital, är just dessa val av styrelseledamöter. Del är därförviktigt att styrelserna blir så väl sammansatta som möjligt med personer sombesitter den typ av kompetens som är viktig för förelagets fortlevnad och ekonomiskaresultat. En god lönsamhet utgör enligl Aktiespararnas syn den viktigastefaktorn både för bolagels aktieägare och anställda i lika mån. 1:2 Val av styrelseledamöter Enligl aktiebolagslagens huvudprincip skallstyrelseledamöter väljas av bolagsstämma. Bolagsstämmans, dvs. aktieägarnas,huvudsakliga möjlighet all påverka skötseln av del bolag, i vilket man salsalsitt riskvilliga kapital, är just dessa val av styrelseledamöter. Del är därförviktigt att styrelserna blir så väl sammansatta som möjligt med personer sombesitter den typ av kompelens som är viktig för förelagets fortlevnad ochekono- Prop.1981/82:112 43 En god lönsamhet utgör enliglAktiespararnas syn dén viktigaste faktorn både för bolagets aktieägare ochanställda i lika mån. attförorda all styrelseledamöter lillsälls på annat säll än vid bolagsstämma villAktiespararna uttrycka den uppfattningen all 9 styrelseledamöter med fördel börsökas även utanför den gängse kretsen - för alt få in ny kompetens 9 bättrevalprocesser i de börsnoterade förelagen bör uppmuntras 6 de anställdasvärdefulla kunnande bör tillvaratas i förelags styrelser på elt så bra sätt sommöjligt genom all kompetenta representanter utses. Styrelseledamöter är skyldiga all i sitt handlande främjabolagels intressen. Delta följer av den sysslomannaslällning somstyrelseledamöterna såsom organ för bolaget får anses inta i förhållande tillbolaget. Den vårdnadsplikl som åvilar styrelseledamöter innebär bl. a. att deär skyldiga att iakttaga tystlåtenhet med avseende på angelägenheter ochförhållanden, vilkas yppande kan medföra skada eller olägenhet för bolaget. Av ovanslående följer alt alla styrelseledamöter har sammaansvar. Man kan därför inte hävda all offentliga styrelseledamöter skulle hanågon särställning, som medger all de liU samhället kan lämna sådana upplysningarsom inte på annat säll kan inhämtas. 1:4 Injörmation mellan företag och samhälle Kraven på information mellan förelag och samhälle har ökatväsentligt . Vi anser dock alt syftet att informera samhället inlelöses genom alt en av samhället utsedd person finns i styrelsen. Informationmellan förelag och samhälle måste ske på andra öppna vägar. Utredningens förslag tillstyrks eller lämnas ulan erinranoch , i Norrbollens län, aktiebolaget ochaktiebolaget ulan närmare motiveringar. i finner ej skäl all nu göranågon ändring ulan anser alt frågan om offenfiig slyrelserepresenlalion i vissaaktiebolag bör avgöras som frågan om slyrelserepresenlalion istiftelser slutligen avgörs. 4 Styrelserepresentation i vissa stiftelser Utredningen har föreslagit all försöksperioden föriängs ifråga om offentliga styrelserepresentanter i sliflelserna lill dess elllångsiktigt beslut kan fallas på grundval av sliflelseulredningens (Ju 1975:01)förslag. 1981/82:112 44 1det närmaste alla remissinstanserna är eniga med utredaren och tillstyrkerförslaget ulan närmare motivering. Såvittgäller de allmännyttiga stiftelserna är även enligt inspektionens uppfattningsituationen annorlunda än för de undersökta aktiebolagen. Dessa stiftelsers ändamåloch därav betingade speciella ställning skaltemässigt utgör ett särskill motivför offenllig slyrelserepresenlalion. Här kan del dock, som utredningsmannenföreslår, vara anledning all vänta med elt ställningstagande tills sliflelseulredningensbelänkande föreligger. Utredningensföreslår i fråga om stiftelser all lagen om offentliga styrelseledamöterförlängs lUl dess långsiktigt beslut kan fallas på grundval av sfiftelseulredningensförslag. Utredningen anför som skäl härtiU främst stiftelsernas skattemässiga särslillning. Länsstyrelsenansluter sig lill utredningens uppfattning. Stiftelserna har, i motsats tillaktiebolagen, i stort sett inte berörts av den utveckling som skett påarbetslivets område, exempelvis i fråga om representation för de anställda ibolagsstyrelser. Även från denna utgångspunkt är del angelägel all lagen omoffentliga styrelseledamöter förlängs i avvaktan på resuUatet av stiftelseulredningen. 4.3 Henryoch nr 2 Henryoch nr 2 synes inlaga en särställning bland destiftelser, i vilka offenllig styrelseledamot förordnals, så lillvida allstiftelsens avkaslningsmedel är bestämd redan genom det testamente, som utgörDonationsfondens sliflelseurkund. När utredningen anför all de ärenden deoffentliga ledamöterna i stiftelsens styrelser har alt la ställning tillhuvudsakligen gäller utdelningen av anslag, har detta ingen relevans för Donationsfondensdel. Donationsfonden har därför ingen erfarenhet av i vad mån sådana ärendenkan anses motivera ett bibehållande av offenllig slyrelserepresenlalion istiftelser. Något annat bärande skäl härför synes ej föreligga. I själva verket fungerar avnyss angiven orsak och i de avseende varomhär är fråga på samma säll som ett investmentbolag. Utredningens förslag alt lagsfiftningenom offentlig slyrelserepresenlalion såvitt angår akfiebolag skall upphöra den30 grundar sig på en noggrann analys av hur systemel med offentlig slyrelserepresenlalionfungerat i praktiken och överväganden i principfrågor som aktualiserats isammanhanget. Vad utredningen härvidlag anfört 1981/82:112 45 överensstämmerväl med de erfarenheter systemet med offenllig slyrelserepresenlalion gettDonationsfondens verksamhet. Donationsfonden tillstyrker för den skull altutredningens förslag i detta hänseende genomföres och vill påpeka att, såsom enföljd härav, konsekvensen synes kräva att Donationsfonden undantagesfrån den krets av stiftelser, för vilka systemet med offenllig slyrelserepresenlalionenligl utredningens förslag alltjämt skall gälla i avbidan på de beslut, somkan komma all föranledas av Sliflelseulredningens blivande förslag. Aktiespararnaansluter sig lill utredningens förslag all lagen om offentligastyrelseledamöter i stiftelser förlängs till dess ell långsiktigt beslut kan fattaspå grandval av Sliflelseulredningens förslag. Denallmänna kommentar kan dock lämnas och den gäller även för styrelser i akfiebolag- att styrelser med få ledamöter ofta visar sig vara mera effektiva än styrelsermed många ledamöter.