prop · G503154 · 1981-12-31 00:00:00 — Dessaarbetsgivare skall givetvis på samma villkor som andra arbetsgivare följagällande lagar och förordningar. Efterlevnaden av arbetstidslagen kan enligtLRF:s mening bäst tillgodoses av arbetsmarknadens parter. Arbetstidsfrågor börendast i alldeles speciella fall kunna dras inför domstol. AD har uppfattat utredningen så, att det inte äravsett att övertidsavgift och allmänt skadestånd för brott mot ettkollektivavtal, som har ersatt någon lagregel, skall kunna utgå samtidigt.Detta bör enligt domstolens mening uttalas åtminstone i motiven. De följdändringar, som utredningen har föreslagit ilagen om arbetstid m.m. i husligt arbete, lagen om rätt till ledighet för värdav barn, m.m., och sjöarbetstidskungörelsen, har inte föranlett någraerinringar frän remissinstanserna. har dock i sittyttrande till LO över förslaget ansett tiden vara mogen att slopa de särskildaarbetstidsregler som finns i lagen om husligt arbete. Remissinstanserna har i allmänhet inte särskiltuttalat sig angående tidpunkten för den föreslagna nya arbetstidslagensikraftträdande. TCO har framhållit att organisationen liksom utredningen anseratt lagen bör träda i kraft . För att föreskrifter och nyarutiner skall kunna utarbetas, avtal träffas mellan parterna ochpersonalfrågorna vid arbetarskyddsstyrelsens arbetstidsbyrå på ettfillfredsställande sätt är det enligt TCO mycket angeläget att kanfatta beslut i frågan före ikraftträdandet. Arbetarskyddsstyrelsenanser däremot att den av utredningen föreslagna 1981/82:154 130 tidpunktenför ikraftträdande bör flyttas fram samt anför följande. Innan den nyalagstiftningen träder i kraft är det, som utredningen påpekar, angeläget attarbetsmarknadens parter informeras därom. Det är inte minst av betydelse medhänsyn till den nya handläggningsordning för dispensärenden som utredningenföreslår. Styrelsen är för sin del beredd att medverka härvidlag. bör engageras i informa-fionsarbetet. Styrelsen förutskickaratt styrelsen inte har medel för en särskild informationskampanj omarbetstidsbestämmelserna. Särskilda medel behövs därför för ändamålet.Kostnaderna för att uppnå ett godtagbart resultat av informationen torde uppgåtill ca . I detta belopp inräknas kostnader för skriftlig informationfill arbetsgivare, skyddsombud och andra fackliga förtroendemän, vissannonsering i organisafionspress samt inslag i Anslagstavlan och Meddelanden iTV. Vad gäller tidsåtgång-en kan informationsarbetet av naturliga skäl intepåbörjas förrän den sluUiga författningstexten har behandlats av regering ochriksdag. Det är även önskvärt att nya tillämpningsföreskrifter om journalföringav övertid och merfid har hunnit utarbetas när lagen träder i kraft. Tidenmellan statsmakternas beslut och lagens ikraftträdande bör därför inte sättas alltförsnävt. Om beslut fattas bör ikraftträdande inte ske före den 1juli 1982. och menar ocksåatt tidpunkten för ikraftträdandet måste flyttas fram fill den 1 juli 1982.Härvid åberopas från förbundens sida att det måste finnas rimlig tid förparterna att utifrån de nya lagreglerna överlägga och förhandla om arbetstidsbestämmelsernai gällande kollektivavtal. Vidare måste information om lagen ges, rutiner ochdataprogram ändras etc. ÖB anser det mycket viktigt att möjlighet öppnasatt enligt 4 § lagförslaget meddela särskilda föreskrifter för försvarsmaktenoch civilförsvaret beträffande arbetstidens längd och förläggning vidberedskapstillstånd och i andra situationer när beredskapshöjande åtgärder ärpåkallade. ÖB påpekar i detta sammanhang vikten av att den möjlighet attutfärda speciella föreskrifter som föreslås även utnyttjas. Bestämmelser börsålunda utarbetas redan i samband med det fortsatta lagstiftningsarbetet medarbetstidslagen och om möjligt vara klara att kunna tillämpas i samband med attlagstiftningen träder i kraft eller därefter.Bestämmelserna måste alltså vara klara för att tillämpas den dag vi behöverhöja vår försvarsberedskap. De bör utfärdas av regeringen. Däremot anser TCO att det inte finns behov avundantag enligt 4§ lagförslaget, eftersom möjlighet finns att träffakollektivavtal om avvikelse. är i sitt yttrande tillLO över förslaget på Prop.1981/82:154 131 sammalinje som TCO och framhåller att lagen inte avses gälla under krig ellerberedskap. ÖBnoterar vidare att utredningen inte har gått in på frågan om 4§ lagförslagetbör gälla totalförsvaret. Här framhåller ÖB att försvarsmaktens problem intekan ses isolerade frän samhället i övrigt. Landets försvar består inte bara avde verksamheter som rubriceras som försvarsmakten utan även av ett stort antalandra funktioner utan vilka en effektiv säkerhetspolitik inte kan föras.Försvarsmakten är för sin egen funkfion beroende av verksamheten inom andrastatliga och kommunala myndigheter och hos enskilda företag. Vid mobiliseringav krigsförband krävs sålunda i allmänhet understöd av t.ex. livsmedelsleveranserfrån lokala företag. Drivmedelsleveranser från lokala bensinstationer och olikaändringsarbeten pä fordon och annan materiel behöver utföras av civilaverkstäder osv. Det är emellertid enligt ÖB inte bara vid mobilisering utanäven vid andra beredskapshöjningar som samhället i övrigt berörs. Enberedskapshöjning som t.ex. innebär att hela försvarets fredsorganisation sättsi beredskap mot överraskande anfall kommer att beröra andra statUgamyndigheter, av vilka kan nämnas luftfartsverket, , ,, posten, polisen, tullen m.fl. Ökade krav kommer även attbehöva ställas på samhällets sjukvårdsorganisation. Transporter och leveranserav förnödenheter från enskilda företag kan behöva påbörjas i ökad omfattningoch utan fidsutdräkt. Den ökade produktion som erfordras i ett skymningslägeberör inte bara försvarsmakten utan även s.k. K-företag. Försvarsmaktens behovav materiel och tjänster tillgodoses endast i särskilda fall genomförsvarsmaktens egen försorg. Mot den bakgrunden och med hänsyn fillintegrationen mellan försvarsmakten och samhället i övrigt anser ÖB atttillämpningsområdet för 4§ förslaget till arbetstidslag bör utvidgas till attavse totalförsvaret, varmed avses all verksamhet för landets försvar. ÖBunderstryker även vikten av att enhetliga regler gäller för hela samhället inomdet nu aktuella området. Enligt ÖB:s mening bör samordning ske med pågåendeutredning inom så att frågan om utvidgning kan bliföremål för ytterligare utredning och avgörande i samband med det fortsattaarbetet på arbetstidslagen. Även SAF anser det nödvändigt att 4 § lagförslagetutvidgas att gälla hela totalförsvaret. Enligt föreningens uppfattning ärsambanden mellan totalförsvarets olika funkfioner sädana att krav på ändradearbetstidsförhållanden som uppkommer för försvarsmakten och civilförsvaretockså måste påverka förhållandena inom bl.a. det ekonomiska försvaret. En annan fråga gäller regleringen av fid undervilken arbetstagare kan uppehålla sig utanför arbetsstället men skall stå fillarbetsgivarens förfogande för att vid behov utföra arbete, s.k. beredskapstid. /SR föreslår att arbetstidslagen kompletteras med en bestämmelse sombegränsar beredskap på samma sätt som jour. Även Svenska kommunalarbetareförbundetanser att frågan om beredskapstid bör lagregleras. Prop.1981/82:154 132 SALF konstaterar att den föreslagna regeln om n a11 v i I a är densamma som finns i arbetsmiljölagen. SALF anser att regelnbör skärpas på sådant sätt, att tiden mellan och kommeratt ingå i nattvilan. ÄvenSAV har synpunkter på bestämmelserna om nattvila. Enligt SAV har tillämpningenav dessa tidigare inte vållat några större problem inom det statliga området.Det har för alla varit helt uppenbart att exempelvis järnvägsdrift,posttransporter, polisverksamhet, kriminalvård och sjukvård omfattas av deundantagsbestämmelser som gäller. Genom utvecklingen på dataområdet och införandetav stora datasystem har det emellertid under senare är kommit upp nya frågor,som inte har belysts i förarbeten till den tidigare lagstiftningen. Exempel påen sådan fråga är ett fall, som har behandlats iarbetarskyddsstyrelsens arbetstidsnämnd. Frågan gällde nattarbete inomdataenheten vid i . Arbetet inom dataenheten är avdet slaget att det styrs av fatalietider, som är bestämda i lagar ochförordningar, och verksamheten rör vitala intressen för såväl samhället sommedborgarna. Arbetarskyddsstyrelsens beslut i ärendet innebar att ifrågavarandenattarbete inte omfattades av det generella undantaget frän nattarbetsförbudeti den aktuella paragrafens andra stycke. För att det aktuella nattarbetetskulle få utföras behövdes därför antingen särskilt tillstånd avarbetarskyddsstyrelsen eller ett kollektivavtal om avvikelse frånnattarbetsförbudet. SAV delar inte arbetarskyddsstyrelsens uppfattning i dettaärende. Det är enligt SAV önskvärt att frågor av det slag som här harredovisats blir närmare belysta inför övergängen till den nya lagen. I dettasammanhang bör man kanske också ta upp de frågeställningar som har samband medutvecklingen på det tekniska området (nya maskiner, robotar och annanautomatisering). Ett par remissinstanser tar upparbetarskyddsstyrelsens möjligheter att medge extra övertid.SHIO-Familjeföretagen anser det märkligt om inte arbetarskyddsstyrelsenåtminstone i vissa undantagsfall skulle få bevilja dispens om ytterligareövertid utöver de i förslaget angivna 150 fimmarna. SHIO-Familjeföretagenföreslår att fidsbegränsningen i lagtexten utgår medan det ispecialmofiveringen anges att arbetarskyddsstyrelsen i normalfallet inte börtillåta mer än ytterligare 150 fimmars övertid respektive mertid. SALF reagerar mot att uttrycket synnerliga skäl inuvarande lagtext har ersatts med särskilda skäl i den föreslagna lagtextenäven beträffande extra övertidsuttag. SALF menar att detta kan medföra risk fören liberalare tillämpning i sådana dispensärenden. I den föreslagna bestämmelsen om anteckningar omjourtid, övertid och mertid sägs att "en.facklig organisation" harrätt att ta del av anteckningarna. Enligt bör häranvändas samma uttryckssätt som i övrigt i lagförslaget. 1981/82:154 133 Vad gäller den avtalsfrihet som gäller enligtförslaget framhåller AD att 3 § förslaget till arbetstidslag innebär attcentrala arbetsmarknadsorganisationer genom kollektivavtal kan göra avstegfrån tillämpningen av hela lagen, medan den föreslagna regeln i 19 § förstastycket innebär att sådana organisationer genom kollekfivavtal kan göra avstegfrån tillämpningen av vissa angivna bestämmelser i lagen. Enligt domstolensmening bör det inbördes förhällandet mellan 3 § och 19 § första stycket iförslaget närmare klargöras. anmärker i samma fråga att 19 §första stycket lagförslaget enligt hovrättens uppfattning kan utgå. Enligtarbetarskyddsstyrelsen bör det övervägas om inte bestämmelserna i 3 och 19 §§lagförslaget, som har mycket närliggande innehåll, kan sammanföras. föreslår i sitt remissyttrande attregeringen på nytt bereder tillfälle att ta ställning till frågan omgodkännande av IL O -konventionen (nr 47) om fyrtiotimmarsvecka. 1981/82:154 134 Innehåll Proposition ..................................................................... ..... 1 Propositionens huvudsakliga innehåll ............................ 1 Propositionens lagförslag ................................................. ..... 3 Utdrag av regeringsprotokollet ........ 13 1 Inledning ....................................................................... 13 2 Allmänmotivering ........................................................ ... 14 2.1 Inledning.................................................................. ... 14 2.2 Överfid och mertid ................................................ ... 17 2.2.1 Övertidsberäkningen ..................................... 17 2.2.2 Mertid ............................................................ ... 21 2.2.3 Förberedelse- och avslutningstid . 2.2.4 Allmän övertid ................................................. 28 2.3 Besked om arbetsfidens förläggning ........................ 31 2.4 Veckovila ................................................................ 33 2.5 Handläggningen avarbetstidsärendena ................ 36 2.5.1 Formerna ....................................................... 36 2.5.2 Handläggande myndighet .............................. 41 2.6 Samordningen avarbetstidsreglerna ..................... ... 44 2.7 Sanktionssystemet .................................................. ... 47 2.8 Vissa övriga frågor ................................................. ... 54 2.8.1 Totalförsvaret ................................................ ... 54 2.8.2 Ikraftträdandet ................................................ ... 57 2.8.3 Kostnadsaspekter ......................................... ... 57 2.8.4 Informationsinsatser ....................................... ... 59 2.8.5 Internationella normer ................................... ... 60 3 Upprättadelagförslag ................................................... 60 4 Specialmotivering ......................................................... 61 4.1 Förslaget till arbetstidslag ..................................... ... 61 4.2 Förslaget till lag om ändring iarbetsmiljölagen (1977:1160) ,., 80 4.3 Förslaget till lag om ändring ilagen (1970:943) om arbetstid m.m. i husligt arbete 82 4.4 Förslaget till lag om ändring ilagen (1978:410) om rätt till ledighet för vård av barn, m.m 82 4.5 Förslaget fill lag om ändring ikommunalskattelagen (1928:970) 83 5 Hemställan...................................................................... 83 6 Beslut ........................... ............................................ 83 1 Utredningenssammanfattning av betänkandet .......... .. 84 2 Utredningsbetänkandetslagtext ................................. .. 91 3 Allmännaarbetstidslagen och 4 kap. arbetsmiljölagen i deras gällande lydelse 101 4 Sammanställningav remissyttrandena ....................... 106