prop · G50348 · 1981-12-31 00:00:00 — Förslagom all TOXIT ska kunna köpa toxikologisk expertis genom att erbjuda personellaoch andra resursförstärkningar lill forskargrupper i utbyte mot arbete av typ riskulvärderingar,understryker behovet av en säker finansiering. Om man genom det skissadeutbytet kan tillföras resurser i form av expertis från institutioner ochforskargrupper så kan de säkert bidra fill en större sammanslällningsservice.En sådan service är mycket angelägen, eftersom sammanställningarna i sig kantjäna som underiag för riskbedömningar i enskilda fall. () anför: Vad gäller finansieringen instämmer TCO i attverksamheten delvis skall avgiftsbeläggas. Frågeställningar som framförs frånskyddskommitté eller motsvarande skall dock självfallet kostnadsmässigtbestridas av berörd arbetsgivare. () anför: Avgiftsfrågan måste utredas mera eftersomhöga kostnader är mest kännbara för små företag som oftast har störst behov avhjälp. () anför: Slutligen vill KF betona angelägenheten av attallmänheten får tillgång till information om kemiska risker och att dennaservice är kostnadsfri. Miljöförbundetanför: Oklarhet präglar också utredningen när det gäller finansieringen avverksamheten. Enligt utredningens förslag förefaller (åtminstone underverksamhetens första år) TOXIT och därmed samhället ta pä sig kostnader förriskutvärderingar och analyser som det enligt intentionerna i lagen om hälso-och miljöfarliga varor åligger företagen att själva stå för. På detta sättskulle utredningsförslaget vara ett steg tillbaka och i praktiken innebära attsamhället subventionerade införandet av allt flera kemiska ämnen. Miljöförbundettar också upp frågan om lojalitetskonflikter (citerat i avsnitt 7.4 i detföljande) och säger där bl.a.: Det fär inte finnas minsta tveksamhet om att entoxikologisk informationsservice till tar tillvara allmänhetens intresseoch därför måste en sådan verksamhet vara helt frikopplad från ett ekonomisktberoende av enskilda företag. 7.4Frågan om tillgång till och ansvar för informationen Underdenna rubrik har sammanförts dels några yttranden som berör informationenstillgänglighet, i allmänhet och i förhällande till sekretessbestämmelser, delssynpunkter på ansvaret för den lämnade informationen och dess "status".Gränsdragningen gentemot myndighet med kontroll- 1981/82:48 129 funktioner har berörts i vissa fall såväl vad gällerriskvärdering som lagtolkning. Frågan om tillgången till informationen har vidare nämntsi ett par yttranden, refererade i avsnitt 7.5 i det följande. anför: delarmiljödatanämndens uppfattning att den föreslagna organisationens uppgift skallvara att lämna informationsservice, således inte lagtolkning ellermyndighetsutövning. anför: Det är angeläget att TOXIT:s verksamhetsyftar till en fri och öppen information, så att befintlig toxikologiskinformation görs så allmänt Ullgänglig som möjligt. Delegationen för vetenskaplig och tekniskinformationsförsörjning (DFI) anför: DFI vill understryka betydelsen av att den organisationsform som väljs, byggs upp på ett sådant sätt att informationen blir lättillgänglig. En grundsats bör vara att informationen skall vara möjlig att nå för alla, om inte speciella skäl kräver, sekretess. Om en del av miljöinforma tionsservicen knyts till en viss instans, kan det med hänsyn till tillgänglig heten vara motiverat att ge den ställning som särskild avdelning i organisa fionen. Sekretessbeläggning kan naturligtvis vara nödvändig närdet gäller t. ex. vissa uppdrag för näringslivet. DFI anser det dock viktigtatt frän början principen om allmän tillgänglighet av informationen fastläggsoch likaså gränserna för eventuella undantag frän principen. anför: Verket ser även vissasvårigheter när det gäller ansvarsförhållanden liksom även i viss månsekretessfrågor. Förenklat uttryckt kan frågor uppkomma hur bundna respektivemyndigheter kan tänkas bli av utvärderad toxikologisk information som lämnasfrån TOXIT. När det gäller sekretessfrågor kan nämnas att TOXITs värde kan blibegränsat genom att basdata, bl. a. med hänsyn till skydd av affärs- ochdriftsförhållanden kan tänkas vara sekretessbelagda hos myndigheterna osv. Arbetarskyddsstyrelsen anför: Miljödatanämndenunderstryker (sid. 144) att det föreslagna resurstillskottet skall avse eninformationsservice/ konsulthjälp och inte en myndighetsutövning. När detgäller myndighetsutövning är detta självklart. kan t. ex.inte avhändas det ansvar för genomförande av arbetsmiljölagens föreskrifter somåvilar verket. Den praktiska fillämpningen av principen kan dock leda tillsvära avvägningsproblem. Sålunda torde det vara diskutabelt om man kan begränsaen frägeservice när det gäller lagstiftningen inklusive myndigheternas egnaförfattningar till uppgifter av katalogkaraktär, dvs. i princip vilkaregelsamlingar som gäller eller kan tänkas gälla utan att komma in på mer ellermindre svåravvägda tolkningsfrågor rörande författningarnas sakinnehåll. Oftaär det t. ex. en tolkningsfråga om en viss författning är tillämpbar eller ej.Behov av information av aktuellt slag torde utöver genom 9 1981/82.1 saml. 1981/82:48 130 ansvarigamyndigheters försorg kunna tillgodoses genom t. ex. sådana publikationer somden av miljödatanämnden utgivna "Vad gäller om kemiska ämnen? Länsstyrelseni anför: Ett annat problem som måste lösas är frågan om hurresultat från t. ex. en riskutvärdering som gjorts på uppdrag av ett företagska hanteras. Företaget är knappast intresserat av att offentliggöra resultatenoch på så sätt göra det möjligt för konkurrenter att utnyttja dem utan kostnad.Samtidigt är det ett allmänt intresse att sådana resultat publiceras och blirtillgängliga i andra sammanhang. () anför: synes ha uppfattningen att denföreslagna enheten ej skall ge auktoriserade uppgifter eller bindandeuttalanden. Denna inställning synes enligt LRFs mening minst sagt märklig. Omett statligt verk - även om det kallas för uppdragsmyndighet - gör ettuttalande, synes det svårt att tänka sig att detta ej skulle betraktas somauktoriserat och bindande. Detta gäller i varje fall om uttalandet är positivt;skulle det vara negafivt kan det vara risk för att informationen över huvud tagetej kommer ut, eftersom rapporterna ej skall vara offentliga handlingar. LRFhar i ett tidigare sammanhang i sitt yttrande ocksä bl.a. skrivit följande:--- Riskutvärderingsrapporterna bör vara offentliga handling ar. med instämmande av /SR, anför: En utförd riskvärderingleder alltid till frågan vad detta får för konsekvenser. Hur lagar ochföreskrifter skall tillämpas m.m. Enligt rapporten bör någon tolkning avinnebörden i nationella bestämmelser inte ingå i uppgifterna för dentoxikologiska informationsservicetjänsten. Föreningen (anm: /SR-föreningenvid som underremiss) instämmer i att denna tolkning börgöras pä respektive myndighet för att en enhetlig linje skall hällas menkonstaterar att TOXIT i detta avseende inte kan ge någon avlastning. Någotsom många försäljare av produkter eftersträvar är ett intyg på att en produktinte är hälsofarlig. Det har varit huvudskälet till en mängd förfrågningarrörande produkter till produktkontrollbyrån vid naturvårdsverket.Miljödatanämnden framhäver att de bedömningar som görs vid TOXIT inte fårframstå som några sanningar. Det är emellertid inte möjligt att komma ifråndetta vad gäller produkter som inte kan synas medföra någon risk för hälsaeller miljö. Utlåtande om sådana produkter kommer med all säkerhet att användassom försäljningsargument. () anför: Den juridiska statusen på informationen börockså utredas. Företagen behöver ofta ge sina kunder riskbedömningar och härkan TOXIT erbjuda hjälp. Men TOXITs bedömningar får ej uppfattas som de"enda giltiga intygen". Ensädan utveckling måste undvikas för att inte företagen i praktiken Prop.1981/82:48 131 helt skall bli beroende av TOXIT och därmed vara tvungnaatt acceptera TOXITs villkor med bl. a. risk för höga kostnader. anför: Vi vill erinra om att den befintligalagstiftningen ålägger företag att bevisa en varas ofarlighet innan den fåranvändas och saluföras (lagen om hälso- och miljöfarliga varor). Den modell medTOXIT som förordas i utredningen skulle i praktiken avlasta företagen en stordel av ansvaret för sina produkter. Om ett ämne som getts klartecken av TOXITändå visar sig vara farligt, uppstår såvitt vi kan se en situation däransvarsförhållandet företaget/TOXIT skulle bli mycket oklart. Ett upprättande av TOXIT enligt utredningens förslagskulle också innebära risker för lojalitetskonflikter genom att TOXIT kommeratt vara beroende av de inkomster som de stora företagens uppdrag är avseddaatt ge. 1 tveksamma fall och bedömningar vore blotta misstanken om att TOXITsekonomiska beroende av sina stora uppdragsgivare påverkat resultatet avriskutvärderingen, förödande för förtroendet till TOXIT. Det får inte finnasminsta tveksamhet om att en toxikologisk informationsservice till tartillvara allmänhetens intresse och därför måste en sådan verksamhet vara helt frikoppladfrän ett ekonomiskt beroende av enskilda företag. Nordiskt samarbete m. m. anför: Det internationella samarbetet ärav yttersta vikt för att inducera och upprätthälla samt att skyndsamt utveckladet nordiska samarbetet med redan befintliga informationscentraler. anför: TOXIT, som kan geupplysningar om var kunskap finns, torde sedan kunna ligga fill grund för ettstörre internor-diskt projekt eller ett projekt med deltagande av flera länder. () anför: Särskiltvill rådet framhålla nödvändigheten av internationellt och nordiskt samarbete ifråga om miljöstatistik, i synnerhet när det gäller den toxikologiska informationstjänsten.Denna del av miljöinformationen är stor, komplicerad och beroende av särskildkompetens samt av kontakter med internationella informationsnät. Landetsnationella resurser på det toxikologiska fältet är mycket små, varför denstörsta delen av informationen får förutsättas komma från källor utanförlandet, t. ex. från de amerikanska databaserna. Ämnets internationella karaktärgör också verksamheten lämplig för nordiskt samarbete. Miljödatanämndendiskuterar visserligen en nordisk utveckling av TOXIT, men det är lämpligt attdet nordiska arbetet finns med redan i planeringen av verksamheten. ämbetsmannakom-initté för miljövårdsfrågor kunde vara ett lämpligtutredningsorgan för ett nordiskt TOXIT. 1981/82:48 132 Rikspolisstyrelsenanför: Vid uppbyggnaden av informationsorganisationen är det önskvärt attsamråd beträffande informationsbehovet och informationens sakinnehåll så långtmöjligt sker med berörda intressenter. Sjöfartsverketanför: anmäler härmed sitt intresse av att underuppbyggnadsskedena få tillföra de olika projekten sina synpunkter. anför: Beträffande ledningen av TOXIT sä anservi att den bör ske efter samma modell som gäller för arbetarskyddsstyrelsenför att tillgodose behovet av inflytande från de stora avnämargrupperna. Viförutsätter att biblioteks- och dokumentationskunskap samt viss toxikologiskkompetens kommer att finnas på tjänstemannanivå inom myndigheten. Det kandessutom finnas behov av att under i första hand uppbyggnadsskedet genomarbetsgrupper bredda kompetensen och förankringen vid uppbyggnaden av deföreslagna sevice-funktionerna. Miljöförbundetanför: Det är angeläget att allmänhetens insyn och inflytande över entoxikologisk informationsservice blir ledande för verksamheten. I utredningenges inga besked om hur ledningen för skulle vara sammansatt. () anför: Det förefaller logiskt och riktigt attlåta informationsavnämarnas behov styra uppbyggnaden och utvecklingen av TOXIT.Det är dock viktigt att framhålla att utvecklingen också måste ta hänsyn tillden toxikologiska vetenskapliga utvecklingen för att informationsservicen skallbli så kvalitativt högtstående som möjligt. Det är därför viktigt att denplanerade representafionen av toxikologisk vetenskaplig kompetens i TOXITsstyrelse kommer till stånd. Därvidlag kan förslagsvis möjlighet att påverka styrelsens sammansättning. Fråganom sakområdets bredd, humantoxikologi ekotoxikologi Statensmiljömedicinska laboratorium (SML) anför: SML anser att organisationskommitténbör få i uppdrag att närmare utreda hur samordning med de resurser som finnesvid /KI och GIC i sä fall bör ske. Hänsyn mäste därvid tas till att så väl SMLsom /KI och GIC har en väsentligen medicinsk inriktning. anför: Toxikologisk information inom miljöområdetomfattar ett mycket brett register inom naturvetenskap och medicin - organiskkemi, analytisk kemi, kemisk och biologisk nedbrytning/omvandling/transport iolika system, i bruk varande biologiska testmetoder, humanmedicinen m. m. Kvalificeradutvärdering av publicerat material kräver sålunda god kännedom om den aktuellaforskningen vilket bäst erhålles genom parallellt praktiskt arbete inom delarav utvärderingsområdet. Den av nämnden föreslagna informationsenheten kanalltså endast utföra det postulerade 1981/82:48 133 utvärderingsarbetetoch riskutvärderingen om den ingår i en större enhet där omfattande forskninginom området bedrivs. Detframskymtar även i nämndens rapport att den föreslagna informationsenheten börvara associerad med en verksamhet som har vetenskaplig expertis av betydelseför enheten. Som bästa exempel anges i rapporten statens miljömedicinskalaboratorium, detta laboratorium utgör i princip en namnändring av f domgivningshygieniska avdelningen med en ny huvudman, socialstyrelsen.Laboratoriet har ingen eller ringa kompetens inom för miljövården viktigaområden såsom exempelvis effekter på akva-tisk och terrest fauna och flora. Ejheller har laboratoriet utnyttjat ett antal biologiska testsystem som utgör enavsevärd del av litteraturen rörande föroreningars effekter. Avdet sagda framgår att om den föreslagna informationsenheten ej kan ingå som en integereraddel av ett omfattande forsknings- och undersökningsinstitut med bred kompetensinom miljöområdet bör informationsenheten helt avstå från att görautvärderingar och riskanalyser av det informationsmaterial som insamlas ochdistribueras. vid universitet i anför: En ökad krifisktoxikologisk information och riskvärdering bör istället knytas till tvärvetenskapligamiljötoxikologiska forsknings- och undervisningsinstitutioner, som börinrättas vid landets universitet. Existerande toxikologiska, yrkesmedicinska,ekotoxikologiska och farmakologiskt-toxikologiska avdelningar är naturligakärnor för sådana institutioner. Umeåuniversitet skriver: Utredningen diskuterar geografisk lokalisering av TOXIT.Då denna typ av verksamhet ej har något behov av speciell geografisklokalisering framhåller rektorsämbetet att största regionalpolitiska hänsynbör visas vid lokaliseringen. Ämbetet vill framhålla att vid universitetbedrivs omfattande epidemiologisk forskning, samt experimentell toxikologi medmedicinsk riskutvärdering. En kompletterande verksamhet av TOXITs karaktärskulle därför bli ett intressant tillskott, som väl skulle passa in i denekologiska miljövårdsinriktade forsknings-och utbildningsprofil somkännetecknar vårt universitet. Statensveterinärmedicinska anstalt (SVA) vill understryka att förutsättningen för en effekfivtoxikologisk informationsservice är ett fortlöpande inflöde av information tillserviceenheten frän datagenerande organ. Detta fordrar fortlöpande och närakontakt med forskare och forskningsinsfitu-tioner inom ett vidsträcktforskningsområde. Organisationen av detta dataflöde bör närmare utredas av deni rapporten föreslagna organisationskommittén. Idetta sammanhang vill SVA trycka på att verksamheten inom den föreslagna informationsenhetenges en betryggande bredd. Med tanke på GICs normala verksamhet synes enhuvudsakligen humantoxikologisk inriktning näraliggande, även om rapportenibland ocksä nämner ekotoxikologi. För att enheten skall fylla den i rapportenangivna, mycket vida. 1981/82:48 134 uppgiftenmåste verksamma åtgärder vidtas för att inkludera även de delar av toxikologinsom berör husdjur och vilt och deras miljö. Kvalitativasynpunkter på den gjorda utredningen om toxikologisk informationsservice Statensmiljömedicinska laboratorium (SML) anför: Utredningen diskuterar värdet avmodern , men försummar att betona att man för sökning av litteraturännu är i hög grad beroende av sökning, särskilt gäller detta äldrelitteratur och vid sammanställning av monografier och riskvärderingar.Datatekniken har begränsad täckning retrospektivt. SML vill ocksä påpeka attmänga informationskällor över huvud taget inte diskuteras i rapporten. Sålundaberörs inte patentverkets nya informationsservice med ett ord. Bland övrigavärdefulla källor som har utelämnats kan nämnas handböcker, industriarbeten,högskolearbeten och patent. I detta sammanhang kan nämnas att en stor delinformation av sekretessbelagd karaktär kan komma att finnas i ett fulltutbyggt produkt-kontrollregister. Utredningen diskuterar inte förhållandetmellan TOXIT och produktkontrollregistret. En del av de utfästelser som görsvisavi avnämarna kan alltså inte uppfyllas i den utsträckning som utredningen synesförespegla. Produktkontrollnämndenanför: har i sin rapport på ett förtjänstfullt sätt kartlagtolika informationskällor och diskuterat formerna för ett optimalt utnyttjandeav befintlig information. () anför: MFR beklagar att underlaget till miljödatanämndensförslag delvis synes vara ofullständigt redovisat samt att vissa uppgifter inteöverensstämmer i rapport och tillägg. Det har därför varit svårt att bedömaalla punkter i rapporten. ------ Nämndensförslag är dock alltför dataorienterat. Eftersom data systemen endast omfattar de senaste fem årens rön, kan datasökningen pä nuvarande stadium endast bli ett komplement till sökning. 1 sam manhanget vill MFR rekommendera att ' unika register över 8000 handböcker och framåt överförs pä data och ställs till TOXITs förfogande. MFRanser det anmärkningsvärt att många informationskällor över huvud taget intediskuteras i rapporten. Sålunda berörs inte patentverkets nyainformationsservice med ett ord. Bland övriga värdefulla källor som harutelämnats kan nämnas handböcker, industriarbeten, högskolearbeten och patent. () anför: IVA beklagar att underlaget till miljödatanämndens förslag delvissynes vara ofullständigt redovisat samt att vissa uppgifter inte överensstämmeri rapport och underlagsmaterial. Det har därför varit svårt att bedöma allapunkter i rapporten. ----- Nämndensförslag är dock alltför dataorienterat. Eftersom data systemen endast omfattar de senaste fem årens rön, kan datasökningen på 1981/82:48 135 nuvarandestadium endast bli ett komplement till sökning. 1 sammanhanget vill IVArekommendera att ' unika register över 8000 handböcker frän1700-talet och framåt överförs på data och ställs till TOXITs förfogande. IVAanser det anmärkningsvärt att många informationskällor över huvud tagel intediskuteras i rapporten. Sålunda berörs inte alls patentver-kels nyainformationsservice. Bland övriga värdefulla källor som har utelämnats kannämnas handböcker, industriarbeten och högskolearbeten. () anför: SFT tycker att det är mycket värdefulltatt frågan om toxikologisk informationsverksamhet har utretts avmiljödatanämnden. Den föreliggande rapporten visar att ett mycket grundligt ochomfattande arbete har nedlagts för att kartlägga förutsättningarna för entoxikologisk informationsverksamhet. Kartläggningen är såvitt föreningen kanbedöma helt fullständig och kommer att utgöra ett värdefullt material förfortsatta diskussioner om toxikologins framtida verksamhet i landet. Desakuppgifter som finns om den toxikologiska verksamheten är fullttillfredsställande och det visar att utredarna har lagt ned mycket tid pä attsätta sig in i ämnesområdet. Särskilt tillfredsställande är det attutredningen framhåller informationens betydelse för den toxikologiskavetenskapen. Inom få områden torde behovet av en fullständig information förviktiga beslut vara av sådan betydelse som inom toxikologin. Någrafrågor som förtjänar mer belysning Isamband med vissa redan behandlade frågor, t. ex. organisatoriskt ansvar förden toxikologiska informationstjänsten (TOXIT) har remissinstanserna somframgått ibland velat ha mer information eller fortsatt utredning. I detföljande citeras återstående synpunkter härvidlag. Styrelsenför arbetarskyddsfonden anför bl a: Utredningens förslag om en toxikologiskinformationstjänst lämnar visserligen en rad frågor öppna både vad gällerfrågan om vilka slag av tjänster som skall innefattas i verksamhetenoch hur densamma skall finansieras. Frågan om vem som skall få tillgång tillinformation från informationstjänsten är heller inte fullständigt belyst. Somframhålls i utredningen måste dock sannolikt en rad sådana frågor hållasrelativt öppna i ett inledningsskede, varefter en utvärdering av verksamhetenbör äga rum. En väsentlig begränsning för möjligheterna att startaen brett upplagd informationsservice är givetvis bristen på toxikologisktutbildad expertis. Utredningenrörande information om risker i arbetsmiljön (INRA) anför: Vissa frågor imiljödatanämndens förslag är ur utredningens synpunkt ofullständigt belysta.Till dem hör frågor om kvaliteten och begripligheten i de utlåtanden entoxikologisk informationstjänst kan komma att lämna, frågor om tillgång till information,sekretessbeläggning av information och 1981/82:48 136 ansvaretför information samt frågan om hur marknadsföring och finansiering avverksamheten kan påverka efterfrågan. Det kan finnas skäl att underförsöksverksamhet med och uppbyggnad av toxikologisk informationsservicesärskilt arbeta för att olika grupper med olika typer av informationsbehov isamhället skall kunna utnyttja dess tjänster. Utvärdering avförsöksverksamheten bör ske på sådant sätt att bl.a. dessa frågor belyses.Utredningen avser att återkomma till några av frågorna i sitt betänkande liksomtill frågan om hur toxikologisk informationstjänst med inriktning påarbetsmiljörisker bör organiseras. Landsorganisationeni (LO) anför: En fortsatt utredning bör även uppmärksammautbildningsfrågor. Det finns ett stort behov av att öka produktionen avtoxikologisk utbildad personal. Utredningenbör ges möjlighet att på basis av försöksverksamhet granska och lägga fram förslagbeträffande lämpliga metoder och lämplig organisationsform förriskbedömningsservice i offentlig regi. LOvill understryka att det material som framtagits av föreliggande utredning börutgöra värdefullt underlag för den fortsatta och fördjupade utredningen som härföresläs. De delar av den föreslagna servicen som är av särskilt intresse från LOssynpunkt är frägeservicen, sammanställningsservicen och servicen medriskbedömningar. Dessa servicetyper är något som levereras, låt varai synnerligen begränsad utsträckning, av bl.a. yrkesmedicinska kliniker'ochvissa universitetsinstitutioner. Detta görs på basis av redan existerandebiblioteksresurser. Man bör alltså vara klar över att service av detta slaginte behöver bygga på förutsättningen av en centraliseradbiblioteksorganisation. LOfinner det väsentligt att den fortsatta utredningen pä ett tidigt stadiumpåbörjar en försöksverksamhet på informationsområdet. Det samlade utredningsmaterialetbör utgöra en lämplig grund härför. Denärmare kommentarer, som framkommit till miljödatanämdens förslag , har samlats i det här föreliggandeavsnittet. Därvid har frågan om miljökvalitetsredovisning behandlats för sig(avsnitt 8.2), eftersom den skiljer sig från den egentliga miljöinformationsservicemed tonvikt på referens(hänvisnings)tjänster, som eljest föreslagits. I densistnämnda ingår även registreringen av svensk miljöforskning, i databasen . Remissinstansernahar här i varierad grad diskuterat flera olika frågeställningar såsom behovetav SERIX-verksamheten och av en allmän hänvisningsservice (benämnd MI-REF efterdet projekt som f. n. pågår hos miljödatanämnden) samt organisatoriskt ansvar idetta sammanhang. Speciellt beträffande det sistnämnda går uppfattningarnanågot isär. 1981/82:48 137 Dådet gäller miljökvalitetsredovisning, vars beydelse ingen har uttalat sig emot,går några remissorgan också in på det organisatoriska ansvaret och ser på detur två skilda synvinklar.