prop · G503182 · 1981-12-31 00:00:00 — Prop,1981/82:182 om ändrade regler för skogskonto, m. m.; Regeringenföreslår all anta de förslag som har tagits upp i bifogade utdrag av regeringsprolokoll. I propositionen läggs fram förslag om ändrade regler förbeskattning av skogsbruk. Förslagen, som bygger bl. a. på virkesförsörjningsutredningensbetänkande (SOU 1981:81) Skogsindustrins virkesförsörjning, syftar främst tillall stimulera utbudet av virkesråvara. I fråga om skogsägares möjlighet att erhållainkomstutjämning genom att utnyttja skogskontosystemet föreslås två ändringar.Enligt nuvarande regler skall medel på skogskonto tas upp till beskattning omden skattskyldige överlåter en väsentlig del av sin skogsfastighet. Dennabeskattning kan leda lill en minskad avverkning före en tänktöverlåtelse och till att överlåtelser, som medför bättre förutsättningar förskogsbruket, fördröjs. Mot denna bakgrund föreslås i propositionen att överlålarenskall få behålla skogskontot om fastigheten övergår till annan genom köp, byteeller därmed jämförligt fång eller genom gåva. En annan ändring avser löptidennär stormfällning, brand, insektsangrepp eller liknande händelse motiverar en tidigareläggningav avverkningarna. Skogsägaren skall då få betala in medel på ett konto medtjugoårig löptid (skogsskadekonto) i stället för det tioåriga skogskontot.Minsta inbetalningsbelopp på skogsskadekonlot föreslås bli , För markanläggningar, t. ex. skogsvägar, gäller f. n. somhuvudregel att avdrag medges enligt avskrivningsplan av ettbelopp som motsvarar tre fjärdedelar av anskaffningsvärdet. I propositionenföreslås att avdrag för årlig värdeminskning av skogsvägar skall beräknas till10 % av hela anskaffningsvärdet. I fråga om dikning i skogsbruket görs f. n. skillnadmellan skyddsdikning och annan dikning. Till skyddsdikning räknas åtgärder somsyftar till all 1 1981/82. 1 saml Nr 182 1981/82:182 2 vidmakthålla skogsmarkens avkastningsförmåga. Dikningsorti höjer produktionsförmågan räknas som annan dikning. avdragmedges för skyddsdikning medan annan dikning däremot följer reglerna omavskrivning av markanläggningar. Enligt förslaget skall utgifter för alldikning som främjar skogsbruket anses som driftkostnader och därmed bliomedelbart avdragsgilla. De nya reglerna om skogskonto skall gälla fr. o. m. 1983års taxering medan de nya reglerna om skogsvägar och dikning avses gälla fr. o.m. De s. k. skogsavdragsreglernareformerades . Övergångsbestämmelserna till denna lagstiftning har irättspraxis ansetts ha den innebörden att tidigare medgivna skogsavdrag kaneliminera en skogsägares möjlighel lill skogsavdrag på ett lillskoltsförvärv.Detta kan i vissa situationer inverka negativt på skogsägarnas intresse attmedverka i åtgärder för alt erhålla lämpligare brukningsenheter, Ipropositionen föreslås därför att övergångsbestämmelserna ändras så att detframgår att skogsavdrag enligt äldre regler inte till någon del skall begränsa avdragsulrymmetbeträffande skogsförvärv som sker efter övergångstillfället. Den nyabestämmelsen föreslås bli tillämplig redan vid taxering, dvs, vid dentaxering då de nya skogsavdragsreglerna tillämpades första gången. Propositionen innehåller slutligen förslag om att periodenför extra avdrag för skogsuttag förkortas med . Stimulansen kommerdärigenom att upphöra i och med utgärigen av . 1Förslag till Lag om ändring kommunalskattelagen (1928:370) Härigenomföreskrivs att punkterna 1 och 4 av anvisningarna (ill 22 § kommunalskatlelagen(1928:370) skall ha nedan angivna lydelse. Till driftkostnader hänförs lön eller liknande vederlag liksom un derhåll åt personal, som använts för jordbruket eller dess binäringar; undantagsförmåner, pensioner, pe riodiska utbetalningar på grund av förutvarande anställning på fastighe ten; arrendeavgift; avgäld, som hän för sig till fastigheten; ränta på lånat kapital sorn nedlagts i fastigheten eller använts för dess drift; kostna der för inköp av djur, utsäde, foder, gödselmedel och dylikt; kostnader för reparation och underhåll av drift byggnader, markanläggningar och inventarier; kostnader för anlägg ning av ny skog; kostnader för vård och underhåll av skog, såsom för valtning, bevakning, väg- och bygg nadsunderhåll, skyddsdikning, skogsindelning m. m,, samt vid skogsavverkning kostnader för vir kets huggning, tillredning, utdriv- ning, flottning m. m,; kostnader för försäkring av personal, byggnader, skog, gröda, djur, förråd och inven tarier som inte är att hänföra till personlig lösegendom, m. m. Skall ersättning för avyttrade skogspro dukter behandlas som engångser sättning på grund av allframtidsupp- lålelse (jfr punkt 4 tredje stycket av anvisningarna till 35 §), är kostna derna för avverkningen ändå att anse som driftkostnader i skogsbru ket. 1, Tilldriftkostnader hänförs lön eller liknande vederlag liksom underhåll åtpersonal, som använts för jordbruket eller dess binäringar; undantagsförmåner,pensioner, periodiska utbetalningar på grund av förutvarande anställning påfastigheten; arrendeavgift; avgäld, som hänför sig till fastigheten; ränta pålånat kapital som nedlagts i fastigheten eller använts för dess drift; kostnaderför inköp av djur, utsäde, foder, gödselmedel och dylikt; kostnader förreparation och underhåll av driftbyggnader, markanläggningar och inventarier;kostnader för anläggning av ny skog; kostnader för dikning som främjarskogsbruket; kostnader för vård och underhåll av skog, såsom förvaltning,bevakning, väg- och byggnadsunderhåll, skogsindelning m, m,; samt vid skogsavverkningkostnader för virkets huggning, tillredning, utdrivning, flottning m, m,;kostnader för försäkring av personal, byggnader, skog, gröda, djur, förråd ochinventarier som inte är att hänföra till personlig lösegendom, m, m. Skallersättning för avyttrade skogsprodukter behandlas som engångsersättning pågrund av allframtidsupplåtelse (jfr punkt 4 tredje stycket av anvisningarnatill 35 §), är kostnaderna för avverkningen ändå att anse som driftkostnader iskogsbruket. Till reparation och underhåll hänförs vid tillämpning av förstastycket kostnader för sådana ändringsarbeten på ekonomibyggnad som normalt kanpåräknas i jordbruksdrift, såsom upplagande av nya fönster- eller dörröppningarsamt flyttning av innerväggar eller inredning i samband med 'Senaste lydelse 1981:295, Prop.1981/82:182 4 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse omdisponering av ekonomibyggnad, exempelvis i samband medomläggning av driften från en animalieproduklion till en annan. Åtgärd sominnebär en väsentlig ändring av byggnaden, såsom när ett djurstall byggs om föratt i stället användas för helt annat ändamål, hänförs dock inte tillreparation och underhåll. Utgifter för inköp och plantering av träd och buskar föryrkesmässig frukt-eller bärodling får efler den skatlskyldiges eget val dras avantingen i sin helhet det år då inköpet eller planteringen har ägt rum ellergenom årliga värdeminskningsavdrag. Värcleminskningsavdragel beräknas enligtavskrivningsplan till viss procent för år räknat av odlingensanskaffningsvärde. Beräkningen görs från den tidpunkt då odlingen harfärdigställts. Procentsatsen för värdeminskningsavdrag bestäms efter den tidodlingen beräknas vara ekonomiskt användbar. Föreskrifterna i punkt 4 sjätteoch sjunde styckena skall tillämpas. Värdet av fastighetens egna produkter, som används förfastighetens fortsatta drift, får föras av som driftkostnad men skall dåsamtidigt tas upp som intäkt. Avdrag för avsättning lill pensions- ellerpersonalstiftelse och kostnad för pensionsförsäkring får ske enligtbestämmelserna om rörelse i punkt 2 av anvisningarna till 29 §. Redovisar arbetsgivare enligt lagen (1967:531) omtryggande av pensionsutfästelse m.m. i sin balansräkning en post Avsatt tillpensioner, äger punkt 2 av anvisningarna till 29 § motsvarande tillämpning ifråga om jordbruksfas-fighel. Skatlskyldigs barn, som har fyllt , taxeras självtför den inkomst av arbete på fastigheten, som barnet kan ha haft i form avpengar, naturaförmåner eller annat, dock högst för vad som motsvarar marknadsmässigtvederlag för barnets arbetsinsats. Den skattskyldiges kostnad fär medmotsvarande begränsning dras av som driftkostnad. För lön och underhåll tillskattskyldigs barn, som inte har fyllt , får avdrag inle göras. Lönen ochunderhållet skall då inte heller tas upp som inkomst för barnet. Punkt 18 av anvisningarna till 29 § äger motsvarandetillämpning beträffande inkomst av jordbruksfastighet, Utgifter för anskaffande av en 4, Utgifter för anskaffande av en markanläggningpå en jordbruksfas- markanläggning på en jordbruksfastighet, vilken anläggningär avsedd tighet, vilken anläggning är avsedd för driften i förvärvskällan,dras av för driften i förvärvskällan, dras -genom årliga värdeminskningsav- omannat inte följer av punkt 7 - av drag. Avdrag medges, om inte annat genomårliga värdeminskningsav-följer av andra eller sjätte stycket. Avdragmedges, om inte annat endast för sådana utgifter som har följer av andra ellersjätte stycket, bestritts av den skaltskyldige själv endast för sådana utgiftersom har och endast om utgifterna avser arbe- bestritts av den skaltskyldigesjälv ten som har utförts under tid då han och endast om utgifterna avser arbe-harägt fastigheten. Avdraget beräk- ten som har utförts under tid då han nasenligt avskrivningsplan lill 10 har ägt fastigheten. Avdraget beräk-procent förår räknat av anskaff- nas enligt avskrivningsplan till 10 ningsvärdet av tåckdikeoch till för år räknat av anskaff- 2 Senaste lydelse 1981:295. Prop.1981/82:182 5 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse procent för år räknat av tre f järdede- ningsvärdet av täckdiken och skogs- lar av anskaffningsvärdet av andra vägaroch lill för år räknat markanläggningar. Beräkningen av trefjärdedelar av anskaffnings- görs från den tidpunkt då anlägg- värdet av andra markanläggningar, ningen har färdigställts. I fråga om Beräkningengörs från den tidpunkt en anläggning, som är avsedd att dåanläggningen har färdigställts. 1 användas endast ett fåtal år, får dock fråga om en anläggning, som är anskaffningsutgifterna i sin helhet avsedd att användas endast ell fåtal dras av det år då anläggningen år, får dockanskaffningsutgifterna i anskaffades. sin helhet dras av del år då anlägg ningen anskaffades. Till markanläggning hänförs sådant markarbele som behövsför all marken skall göras plan eller fast, såsom röjning, schaktning ellerrivning av byggnad eller annat som har funnits på fastigheten. Tillmarkanläggning hänförs också körplan, parkeringsplats e, d., täckdike, öppetdike, invall-nings- och valtenavledningsföretag, mark- eller skogsväg ellerbrunn. Till anskaffningsvärdet för markanläggning hänförs även värdet av enmarkanläggning som enligt punkt 4 andra stycket av anvisningarna till 21 §utgör intäkt av jordbruksfastighet för jordägaren, I anskaffningsvärdet fårinräknas utgifter för iståndsältande och omläggning av ett förut anlagttäckdike. I läckdike inbegrips täckt avlopp i direkt anslutning till etttäckdike. Till markanläggning hänförs inte sådana anordningar som äravsedda att användas tillsammans med vissa maskiner eller andra förstadigvarande bruk avsedda inventarier i driften (markinventarier). I enlighethärmed hänförs till markinventarier exempelvis sådan anordning somgödselbassäng som är belägen utanför djurstall, urinbrunn eller liknandeanordning eller ledning för vatten, avlopp, elektrisk ström, gas eller annat.Till markinvenlarier hänförs också stängsel och annan jämförligavspärrningsanordning. Anskaffningsvärdet för en ledning som är avsedd försåväl den på fasligheten bedrivna verksamheten som en allmännaanvändning fördelas mellan markinvenlarier och byggnaden i förhållande till hurstor del av ledningen som tjänar den på fastigheten bedrivna verksamhetenrespektive byggnadens allmänna användning. Ledningen skall dock i sin helhethänföras till markinvenlarier om utgifterna för ledningen till minst trefjärdedelar kan anses hänförliga till den på fastigheten bedrivna verksamheten.Om utgifterna till minst tre fjärdedelar kan anses hänförliga lill byggnadensallmänna användning skall ledningen i sin helhet hänföras lill byggnaden. I fråga om markinventarier tillämpas de föreskrifter somenligt punkt 5 gäller för maskiner och andra för stadigvarande bruk avseddainventarier. Har en investeringsfond e. d. eller statsbidrag lagils ianspråk för anskaffning av en markanläggning skall som anskaffningsvärde förmarkanläggningen anses den verkliga utgiften för markanläggningen minskad medfyra tredjedelar av del ianspråktagna beloppet. Övergår en faslighet till en ny ägare på annat sätt ängenom köp, byte eller därmed jämförligt fång, får den nye ägaren göra de värdeminskningsavdragför markanläggning som skulle ha tillkommit den förre ägaren om dennefortfarande hade ägt fasligheten. Vad sagts gäller också om ett moderbolageller en övertagande förening övertar en fastighet från ett 1981/82:182 6 dotterbolageller en överlåtande förening vid sådan fusion, som avses i 28 § 3 mom. Övergår en fastighet ny ägare genom köp, byte eller därmed jämförligt fång, får överlåtaren delår då överlåtelsen sker göra avdrag för den del av det avskrivning:sbaraanskaffningsvärdet för vilket han inte har medgetts avdrag. Vad nusagts gäller även när verksamheten på jordbruksfastigheten läggs ned utansamband med avyttring av fastigheten. Dennalag träder i kraft och tillämpas första gången i fråga om dikenoch skogsvägar som har färdigställts under beskattningsår för vilket taxeringsker . Lag om ändring i lagen (1979:500) om ändring i kommunalskattelagen(1928:370) Härigenomföreskrivs att punkt 3 av övergångsbestämmelserna till lagen (1979:500) omändring i kommunalskattelagen (1928:370) skall ha nedan angivna lydelse. I fråga om skog som finris på fastigheten vid ingången av det beskattningsår för vilket taxering sker första gången enligt de nya bestämmelserna (övergångstillfället), bestäms anskaffningsvärdet och det gällande ingångsvärdet med utgångspunkt i skogens ingångsvärde enligt äldre bestämmelser. Som anskaffningsvärde anses ingångsvärdet vid övergångstillfället lill den del sistnämnda värde grundar sig på vederlag vid köp, byle eller därmed jämförligt fång och, i fråga om förvärv genom annat fång, på taxeringsvärde för eller senare år. I intet fall får anskaffningsvärdet eller del av delta beräknas med stöd av äldre bestämmelser i punkt 7 andra stycket sista meningen av anvisningarna lill 22 § kommunalskatlelagen (20-årsregeln). Som gällandeingångsvär-d e anses anskaffningsvärdet, beräknat enligt det föregåendestycket, minskat med avdrag som den skattskyldige vid taxering ellersenare år har medgetts för minskning i skogens ingångsvärde o. d. Är enligtäldre lydelse av punkt 7 andra stycket av anvisningarna till 22 §kommunalskattelagen makes eller skyldemans förvärv avgörande för beräkningen avingångsvärdet, skall avdrag som förvärvaren, eller i förekommande fall senareägare, har medgetts, anses som avdrag som den skattskyldige själv har erhållit.Kan den skattskyldige göra sannolikt att belopp, varmed avdrag medgetts, hänförsig till fastighet för vilken något anskaffningsvärde inte skall beräknasenligt de nya bestämmelserna, skall vid tillämpning av detta stycke hänsyninte tas lill beloppet. Som gällandeingångsvärde anses anskaffningsvärdet, beräknat enligt det föregåendestycket, minskat med avdrag som den skaltskyldige vid taxering ellersenare år har medgetts för minskning i skogens ingångsvärde o, d. Är enligtäldre lydelse av punkt 7 andra stycket av anvisningarna till 22 §kommunalskattelagen makes eller skyldemans förvärv avgörande för beräkningen avingångsvärdet, skall avdrag som förvärvaren, eller i förekommande fall senareägare, har medgetts, anses som avdrag som den skattskyldige själv har erhållit.Gällande ingångsvärde skall dock Inte las upp till lägre belopp än 50 procentav anskaffningsvärdet eller, i fråga om juridisk person som avses i de nyabestämmelserna i punkt 7 femte stycket av anvisningarna lill 22 §kommunalskattelagen, av anskaffningsvärdet. Kan den skattskyldigegöra sannolikt att belopp, varmed avdrag medgetts, hänför sig till fastighetför vilken något anskaffningsvärde inte skall beräknas enligt dessaövergångsbestämmelser, skall vid tillämpning av delta stycke hänsyn inte tastill beloppet. Dennalag träder i kraft dagen efter den dag, då lagen enligt uppgift på den harutkommit från trycket i och tillämpas första gångenvid taxering. Lag omändring i skogskontolagen (1954:142) Härigenomföreskrivs att 1 § och 3-ha nedan angivna lydelse. 10 §§skogskontolagen (1954:142) skall Vid taxering till och statlig inkomstskatt kanfysisk person, dödsbo och familjestiftelse, på de villkor och i den omfattningsom anges i denna lag, få uppskov med beskattning av intäkt av skogsbruk förbelopp som sätts in på särskilt konto i bank (skogskonto). Uppskov medges intedelägare i handelsbolag eller i dödsbo, för vilket reglerna om handelsbolagskall tillämpas, för inkomst av bolagets eller dödsboets verksamhet. Vid taxering till och statlig inkomstskatt kanfysisk person, dödsbo och familjestiftelse, på de villkor och i den omfattningsom anges i denna lag, få uppskov med beskattning av intäkt av skogsbruk förmedel som sätts in på eit särskilt bankkonio (skogskonto eller skogsskadekonto).Uppskov medges inte delägare i handelsbolag eller i dödsbo, för vilketreglerna om handelsbolag skall tillämpas, för inkomst av bolagets ellerdödsboets verksamhet. Uppskovför insättning på skogsskadekonto medges endast om stormfällning, brand,insektsangrepp eller liknande händelse har medfört au mer än en tredjedel avförvärvskällans skog bör avverkas tidigare än vad som annars skulle ha varUfallet och om den skaltskyldige med intyg från skogsvärdsstyrelsen i läneteller på annat säil visar all den huvudsakliga delen av beskatlningsårels skogs-inläklerhänför sig lill avverkning som har sagts. Uppskov för insättning på skogs-skadekonio medges inle omden skaltskyldige för del beskaiiningsår och den förvärvskälla som uppskovetavser också yrkar uppskov för insätl-ning på skogskonto. Har uppskov för insättning på skogsskadekonto vägrats pågrund av au de i andra stycket angivna villkoren inte varit uppfyllda får denskallskyldige, när laxeringen har vunnii laga kraft, anföra besvär med yrkan- Senaste lydelse 1979:501. de om uppskov för insäuning på skogskonto i särskild ordning. Besvären skall ha inkommit senast efter det an taxeringen har vunnii laga kraft. Med bank avses i denna lag , affärsbank, sparbank samt föreningsbank. Skatlskyldigfår för visst beskattningsår och viss förvärvskälla göra insättning på endastett skogskonto. Har skattskyldig i strid mot denna bestämmelse lagt uppskogskonto i mer än en bank luedges uppskov endast för insättning på det förstöppnade kontot. Enskattskyldig får för ett visst beskattningsår och en viss förvärvskälla görainsättning på endast ett skogskonto eUer skogsskadekonto. Har den skaltskyldigei strid mot denna bestämmelse gjort insättning på skogskonto ellerskogsskadekonto i mer än en bank medges uppskov endast för insättning på detförst öppnade kontot. Uppskov för visst beskattningsår och viss förvärvskällamedges inte med belopp som understiger . Uppskovsbeloppet avrundasnedåt till helt hundratal kro- Uppskov för visst beskattningsår och viss förvärvskällamedges ifråga om skogskonto inte med belopp som understiger och ifråga om skogsskadekonto inte med belopp som understiger 50 000 kronor.Uppskovsbeloppet avrundas nedåt till helt hundratal kronor. 4 §3 Skattskyldigsom yrkar uppskov skall till självdeklarationen foga utredning på blankettenligt av fastställt formulär samt besked från banken ominsättningen, 1 förekommande fall skall utredning och besked lämnas församtliga de förvärvskällor för vilka den skattskyldige yrkar uppskov. Skattskyldig skall i självdeklaration lämna uppgift om tillgodohavande på skogskonto vid beskattningsårets utgång. Den skattskyldige skall i sin självdeklaration lämnauppgift om tillgodohavande på skogskonto och skogsskadekonto vid beskattningsåretsutgång. Uppskov medges endast om de ifrågavarande medlen har betalats in till banken senast den dag som den skaltskyldige enligt 34 § taxeringslagen (1956:623) skall avlämna allmän självdeklaration. Uppskovmedges endast om det ifrågavarande beloppet har betalats intill banken senastden dag som den skattskyldige enligt 34 § taxeringslagen (1956:623) skallavlämna allmän självdeklaration. - Senaste lydelse 1979:501. - Senaste lydelse1979:501. 4 Senaste Ivdelse 1979:501. skallskyldige yrkat uppskov för insättning på skogskonto med stöd avbestämmelserna i 1 § fjärde stycket skaU de medel, som betalats in på skogsskadekonlot,anses inbetalade på skogskonto den dag då betalningen på skogsskadekontotgjordes. I fråga om medel på skogsskadekonlo som inte tagits ut när yrkandet omuppskov för insättning på skogskontot kom in till rätten, gäller vad nu sagtsdock endast om den skattskyldige fört över medlen på skogsskadekontot tillskogskonto hos samma bank. Överföring som har skett senare än efteringången av del år då medlen enligt första stycket senast skall ha betalats inbeaktas inte. Skattskyldig får la ut det insalta beloppet tidigast fyramånader efter insättning. Uttag får avse hela det innestående beloppet eller delav detta, dock inte lägre belopp än . Om särskilda förhållandenföranleder det, får regeringen medge att innestående medel tas ut tidigare änsom nu har sagts. förflutit från ingången av det år dåinbetalning enligt 5 § senast skall ha gjorts, skall banken betala utkvarstående medel. Den skaltskyldige får ta ul de inbetalade medlen efter inbetalningsdagen. Uttagfår avse hela det inneståendebeloppet eller del av detta, dock inte lägre belopp än . Omsärskilda förhållanden föranleder det, får regeringen medge att inneståendemedel tas ut tidigare än som har sagts. i fråga om skogsskadekonto, tjugo århar förflutit från ingången av det år då inbetalning enligt 5 § senast skallha gjorts, skall banken betala ut kvarstående medel. Räntesatsen för medel på skogskonto bestäms av banken. Räntesatsen för medel på skogskonto och skogsskadekontobestäms av banken. Medel på skogskonto, inklusive ränta, tas upp som intäktav skogs- Medel på skogskonto och skogsskadekonto, inklusive ränta påkon- ' Senaste lydelse 1979:501. <> Senaste lydelse1979:501. Senaste lydelse 1979:501. bruk först för det beskattningsår då utbetalning sker. tona, tas upp som intäkt av skogsbruk först för detbeskattningsår då utbetalning sker. Övergår skattskyldigs fastighet till annan skall, såvida fastigheten utgör den väsentliga delen av förvärvskiilla för vilken insättning på skogskonto har gjorts, innestående medel genast tas upp som intäkt av skogsbruk. Övergårskattskyldigs fastighet till annan på annat sätt än genom köp, byte ellerdärmed jämförligt fång eller genom gåva skall, såvida fastigheten utgör denväsentliga delen av förvärvskälla för vilken insättning på skogskonto eller skogsskadekonlo har gjorts, innestående medel genast tas upp som intäkt avskogsbruk. Har dödsbo innestående medel skall beskattning äga rum för detbeskattningsår då reglerna om handelsbolag tillämpas första gången på dödsboet. Har avtal träffats orn överlåtelse eller pantsättning av medel på skogskonto eUer skogsskadekonlo, skall medlen genast tas upp som intäkt av skogsbruk. Beskattning skall inte ske av den anledningen att den skattskyldige efter framställning från skogsvårdsstyrelse har förbundit sig att inte utan styrelsens tillstånd förfoga över medlen. Haravtal träffats om överlåtelse eller pantsättning av medel på skogskonto, skallmedlen genast tas upp som intäkt av skogsbruk. Beskattning skall inte ske avden anledningen att den skattskyldige efter framställning från skogsvårdsstyrelsehar förbundit sig att inte utan styrelsens tillstånd förfoga över medel somslår inne på skogskonto. Regeringenkan förordna att affärsbank, sparbank eller föreningsbank som inte följerbestämmelserna i denna lag eller med stöd av lagen meddelade föreskrifter intelängre skall få ta emot medel på skogskonto.