prop · G503150 · 1981-12-31 00:00:00 — a. beroende på en mycket svag kreditefterfrågan.Det är rimligl all räkna med en återhållsam kreditefterfrågan från i förstahand hushåU och kommuner även och del bidrar till atlobligafionsporlföljen växer i bankerna. Del är emellertid inte önskvärt attobligationernas andel av balansomslutningen fortsätter alt sfiga. Samfidigtväxer andelen dyr specialinlåning i bankerna då statens utgiftsöverskott iförsta hand återspeglas i företagens snabba inlåningsexpansion ochprioritering av finansiella placeringar på bekostnad av reala. Detta innebäratt bankernas resultatutveckling blir inslabilare. Dethar därför ansetts angeläget all öka statens upplåning pä den inhemskamarknaden utanför bankerna. Ett system med obligafionsfonder knutna fillbankerna har föreslagits för atl underlätta upplåningar. Syftetär i första hand att föra över en del av bankernas storinlåning, dvs inlåning istörre belopp till speciella räntevillkor, lill dessa fonder och främstamålgmpp blir då de större företagen. Ett betydande återflöde till staten frånföretagssektorn och kommunerna där likviditelsökningen bl. a. till följd avbudgetunderskottet är snabbast skulle således kunna ske. Hushållensbenägenhet att öka sitt bidrag tiU budgetens finansiering med hjälp avobligationsfonder får anses, vara mindre med den svaga realinkomslutvecklingman lorde få räkna med. Hushållen har emellertid den överlägset största volymenbankinlåning, . jämfört med ca 85 miljarder för företagoch kommuner tillsammans /82. Kan en marginellt ökad del avdenna stock omfördelas innebär det ett väsentligt bidrag lill statsbudgetensfinansiering. Detär givetvis mycket osäkert hur stora inlåningsvolymer som kan dras frånbanksystemet och placeras i obligalionsfonder. Likviditeten är hög inäringslivet i utgångsläget och stiger ytterhgare enligt de beräkningar överden finansiella sparandeutvecklingen som redovisats. Enligt riksbankensbedömning bör obligationsfonderna kunna dra till sig . redanunder 1982 om en introdukfion kan ske. Det 3 Riksdagen1981/82. 1981/82:150 Bilaga1.1 Reviderad nationalbudget 34 molsvararslorleksmässigt av bankernas specialinlåning inkl. bankcertifikat.Tillsammans med kapitalmarknadsinstitutens och hushållens Iradilionellaplaceringar i statspapper skulle därvid allmänheten totalt sett öka sin andelav budgetunderskottets finansiering. Kreditefterfrågan.Bankernas utlåning i svenska kronor måsle förbli återhållsam mot bakgrund avlikvidiletspåspädningen från budgetunderskottet och kravei all näringslivetbör svara för en viss kapitalimport. Under Qolåret var utlåningen mycket svag.Bortsett från en fiUfällig upp-blåsning av mer teknisk artrörde del sig om ökningslal på . Utlåningen till hushåll låg på en i stortsett oförändrad nivå. Byggnadskrediterna sjönk medan övrigufiåningen ökade iungefär samma takt som 1980, . Företagens kraftigt växande upplåning undersenare år, exkl. bostadskrediter, fillgodosågs heh med lån i utländskvaluta. Föraffärsbankerna har detta inneburil en markant förskjutning iuflå-ningsstmkturen mol alll mindre engagemang i hushållen relativt sett.Kre-ditpoliliken och den även av andra skäl svaga låneefterfrågan har ocksåmedfört att hushållens traditionellt stora inlåningsöverskott ökal kraffigt isynnerhet i affärsbankerna. Spegelbilden är ell stabUt utlåningsöverskotlgentemot företagen vilket dock finansierats med upplåning i ullandel.Hushållens överskott kan därför sägas indirekt bidraga till bankernas finansieringav statens budgetunderskott. Förinnevarande år fömtsätts atl företagens utlandsupplåning kan fortgå ulanallvarliga störningar då marknaden nu är väletablerad och upplåning i ufländskvaluta bedöms som någorlunda attraktiv. Etl omslag lill ökad industriproduktioni år pekar på ett något större behov av rörelsekrediter även i kronor. Å andrasidan beräknas de rörliga produktionskostnaderna öka i väsentligt långsammaretakt än 1981. Stigande driftsöverskott i företagssektorn bör som nämnts ledafill en fortsatt förbättring av företagens finansiella sparande. Något klarsamband mellan della och förelagens externa upplåning torde dock inteföreligga. Fjolårets kraftiga upplåning visar att inte minsl avkastningen påfinansiella placeringar och höga likviditetspreferenser är en viktig faki:or isammanhanget. Likviditeten synes även realt sett ha stigit i företagssektorn desenaste tre åren. tprde möjligheterna fill hög avkastning påplaceringar inom t. ex. den grå kreditmarknaden försämras mol bakgmnd av den begränsadeavdragsrätten för hushållens räntekostnader i enlighet med skatteuppgörelsen.Företagens samlade upplåningsbehov är därför svårbedömda. Däremotpekar hushållens situation mer entydigt på en fortsalt svag kredilefterfrågan.Som följd av skatteuppgörelsen toi-de hushållen vara mycket försiktiga att ökasina skulder. De goda lånemöjligheterna i bank kan leda tUl en vissförskjutning från dyra avbetalningskrediler tiU banklån. Enfortsatt minskning av bosladsbyggnadskrediler kan förutses i och med altbosladsinvesteringarna sjunker även i nominella tal. Kommunernas finansiellasparande förbättras kraftigt. Prop.1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 35 Sammantagetbedöms bankernas totala utlåning i kronor komma att stiga relafivt modest,uppskattningsvis . Det är endasl marginellt mer än fjolårets 4,men lashänsyn till atl pris- och kostnadsökningarna dämpas väsentligt innebär deten klar uppgång. Ensådan utlåningslakt kan också ses som en riktlinje från likviditelssyn-punkt.Skall penningmängdsökningén kunna begränsas till kan inle ufiåningen ikronor tillåtas expandera kraftigare. kan del hävdas all detta alltjämt ären för kraftig ökning av penningmängden om den skall förenas med en uthålligtlägre inflationstakt, enligt skalleuppgörelsen 5 , och en realproduktionsökning på ett par procent. Påkort sikt är inflationstrycket naluriigtvis avhängigt av ett antal realafaktorer och dessa är relativt gynnsamma och kanske slörre delen av1983. Därefter blir det kommande löneavtalet och de mer allmännainflationsförväntningarna i en uppåtgående konjunktur av stor betydelse. Medfortsatta vinslförbättringar, högre kapacitetsutnyttjande och ånyo stigandepersonalbehov i näringslivet kan emellertid en hög likviditet leda tillexempelvis ökad löneglidning och underblåsa inflalionsförväntning-arna. Ensuccessiv nedpressning av likvidiletspåspädningen i ekpnpmin är därför ettriktmärke för kreditpolitiken . Genomden låga aktiviteten i ekonomin skedde en omsvängning så atlutrikeshandeln kom att bidra posUivt fill BNP-tillväxten medan den inhemskaefterfrågan hölls tillbaka. Även gäller att det är utrikeshandeln somsvarar för tUlväxten medan de inhemska eflerfrågefak-torerna netto inte ökartillväxten. däremot när den privata konsumfionen och investeringarnaväxer kommer även den inhemska efterfrågan alt bidra lill BNP-ökningen. I årberäknas BNP öka med knappl 1,, se tabell 1:8. Detta är en snabbare ökning änvad som antogs i den preliminära nationalbudgeten. Detta beror till störredelen på all den privata konsumtionen nu inte beräknas minska lika snabbt. Produklionsuppgången ledertill en förbättring av sysselsättningsläget redan mol slutet av 1982. Deföreslagna arbelsmarknadspolitiska åtgärderna bidrar självfallet tiU atlarbetslösheten kan reduceras men oavsett detta lorde sysselsättningslägetförbättras som en följd av den ökade produktionen inom näringslivet. Vidstigande arbelskraflseflerfrågan kommer dock troligen benägenheten alt söka sigut på arbetsmarknaden all öka varför nedgången i arbetslösheten inte blir såstor som den ökande efterfrågan skulle ge anledning tro. Med de här angivnaförutsättningarna skulle som framgår av kapitel 5 arbetslösheten ligga på125000 personer 1982 motsvarande 2,och 1983 sjunka till ca 115000 personereller 2,. Skulledet högre koslnadsalternativel realiseras 1983 blir den reala utvecklingenväsentligt annorlunda. Del är framför allt den reala utrikeshandeln somförsämras. Vidare utvecklas privat konsumtion och privata inve- Prop.1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget -0,9 Import, varor och tjänster -4,2 -1,6 -5,6 -7,5 -8,4 -11,3 -7,7 -0,7 -4,8 -4,2 -2,6 -1,8 -0,6 -0,1 -0,5 - 2,4- -2,7 Export, varor och -1,6 ' Lagerförändring i procent av föregående års BNP. därav: överföring av sjukhus -0,5 -2,5 därav: överföring av sjukhus -1,6 -1,1 -1,0 -1,5 Det förefaller troligt att deltadelvis skulle fyllas ut med ökad offentlig konsumtion och offentligainvesteringar. Skillnaderna mellan alternativen framgår av följande tablå. -0,1 1,5 4,1 2,2 0,4 0,7 0,5 4,1 Trols den ökade offentliga efterfrågan kommerarbetslösheten all bli högre än i alternativet med låg kostnadsökning. Menframför allt skulle utsikterna för en successiv förbättring av den svenskaekpnpmin försämras. 1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 2 Det internationella läget Denprpgnos för den internationella konjunkturutveckUngen, som presenterades i denpreliminära nationalbudgeten utgick från atl en konjunk- -tumppgång, om än ensvag sådan, skulle komma all inledas . En försiktig uppgång iVästeuropa och väntades underförstå halvåret, varpå skulle följa enaktivitelsförbältring i . Undervintern och våren har indikationer kommit, vilka lyder på att harhaft en något starkare uppgång som aktiviteten har sjunkit mer änväntat i . Men ökningstakterna , mätt som totalproduktionsökning, förutses både i och i den västliga induslrivärldensom helhet bli relativt måttliga, drygt 1,resp. i genomsnitt1982. Dedirekt neddragande effekterna av den andra oljeprischocken 1979/80 verkar nu istort sett ha ebbat ut. Däremot fortsätter den alltjämt övervä- Tabell2:1 Bruttonationalproduktens utveckling i vissa 1979-1982 BNP,%' De sju stora länderna -0,1 -1,5 -1,4 -0,8 -0,5 -0,2 -0,5 7,2' -0,9 -1,2 - 1/4 1 1/2 1 1/4 'priser och växelkurser. 1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 40 gande restriktiva ekonomiska politiken atl dämpaaktiviteten. Situationen i industriländerna karakteriseras, generelll sett, aven svag produktion och en rekordhög arbetslöshet. Men harprisökningslaklen blivit lägre. medförde förändringarna i växelkursernabetydande omslag i konkurrensförhållandena mellan . Dollarnsappreciering ledde l.ex. lill atl konkurrenskraft, mätt itermer av relativ arbetskraftskostnad per producerad enhet (i gemensam valuta),försämrades med 1981. lin betydande strukturanpassning lorde varanödvändig som en följd av omsvängningarna på valutamarknaderna, de kraftigaenergiprishöjningarna och konkurrensen från de S. k. nyindus-trialiseradeländerna. En strukturanpassning skulle självfallet underlättas av en stabilekonomisk fillväxt. Men mot bakgrund av den svaga tillväxt som har registreratsunder inledningen av , och med hänsyn till de måttliga tillväxttaktersom förutses, kan strukturanpassningen komma all hämmas även under de närmasteåren. Risken för protektionistiska åtgärder är därmed uppenbar. Redan nu kanvissa tendenser lill ökad protekiionism märkas, liksom bilateralaöverenskommelser om exportbegränsningar. En osäkerhet i förutsägelserna är huruvida demycket höga arbetslöshetstalen leder till en omsvängning i den ekonomiskapolitiken i en mer expansiv riktning. Elt sådant omslag har redan tidigaregjorts i . Det i febmari framlagda brittiska budgetförslaget tordeockså innebära ett avsteg från den tidigare strama penningpolitiken. Sammantagetför länderna i OECD-området, lorde ändå de höga budgetunderskotten utgöra enväsentlig restriktion för en generell expansiv politik. AUl för högabudgetunderskott tenderar all ytterligare driva upp realräntan. skulle isin lur bidra lill atl de privata investeringarna påverkades ännu mer i negativriktning. Med de svaga lillväxtulsikter som förutses kommer denredan nu höga arbetslösheten all fortsätta sfiga, till för OECD-områdetsom helhet eller lill närmare 29 miljoner människor. Den svåra arbetsmarknadssituationen,tillsammans med elt generellt sett svagt vinstläge i induslrin, torde samtidigtverka återhållande på löneökningarna . De måttliga löneavtal, somslutits i pch i , stöder antagandelpm alt löneökningarna kan bli relativt låga. talar för allinflatipnslakten kan kpmma atl dämpas. Trpts att inflationslakten ikonsumenlprisledet är hög, har framsteg vad gäller att dämpaökningslakten noterats främst i . Inflationstakten ligger därför närvarande kring i årstakl. Denna ulveckling har fåll stöd av fallanderåvaru- och oljepriser. Råvarupriserna föll l.ex. mellan fjärdekvartalen 1980 och 1981 i relation till exportpriserna på tillverkade varor.Skillnaderna i inflationstakt är dock fortfarande betydande i västvärldenmellan och å 1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget enasidan och och å den andra. förutsesen inflationstakt pä i industriländerna, vilket är klart lägre än i Qol. Denhöga och fluktuerande amerikanska räntan har varit en viktig bestämningsfaktorför ränteläget i hela OECD-området . När den amerikanska räntan steg,följde i allmänhet de västeuropeiska länderna efter därför alt de annars skulleha tvingats att anpassa växelkurserna ännu mer nedåt än vad som faktisktskedde. Räntan i har fluktuerat kraftigt under de senasteåren, vilket framgår av diagram 2:1. Förändringen i dagslåneräntan, den s. k.Federal Funds, har varit särskilt påtaglig. Andra räntor, l.ex. den s. k.prime-rate (den utlåningsränta ban- Diagram 2:1Penningmängden samt olika räntor i okt. 450 445 440 435 430 425 420 415 410 OKT, DEC FEB, ,APR, ,DEC .FEB, 1980 I 1981 I1982 20 19 18 17 16 15 14 13 12 11 10 1980 I Källa: Federal réserve. 1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget kernatar ut av sina bästa kunder), har sedan med viss lidseflersläpning anpassatstill dagslåneränlans fluktuationer. Det som bestämt räntan i Förenta staternahar varit den höga kredilefterfrågan till följd av de ökande behoven attfinansiera det växande federala budgetunderskottet i kombination med denstrama penningpolitiken och den privata sektorns lånebehov. Den privata sektornträngdes emellerlid ul från kredilmarknaden i den tidigare uppsvingsfasen. Denhöga räntan bröt av den konjunkturuppgång i som påbörjadeshösten . En annan viktig orsak fill fluktuationerna i räntenivån har varitoförutsedda ökningar i den amerikanska penningmängden. När penningmängden harstigit över det intervall, som har angivits som mål, har räntan tenderat atlstiga (se diagram 2:1). Sålunda kom räntorna all stiga under såväl andrakvartalet 1981 som på grurd av en för kraftigexpansion av penningmängden trots svag eller vikande kreditefterfrågan frånden privata sektorn. har sannolikt förväntningar skapatsom en snar, ytterligare kredilåtslramning för att dämpa expansionen i penningmängden. Motbakgmnd av sannolikheten för ett stigande federalt budgetunderskott i Förentastaterna, och med tanke på den förutsedda uppgången i den amerikanska ekonominfram emol , kan räntorna där återigen komma all stiga. Humvida dettaäven leder lill stigande räntor i Västeuro- Diagram2:2 Oyeefterfrågan i 1970-1981 197071 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 Källa: Economic Outlook,dec. 1981/82:150 Bilaga1.1 Reviderad nationalbudget 43 pa,torde fill en inle oväsentlig del bero på hur de västeuropeiska ländernasbytesbalanser utvecklas. Ett valutainflöde som en följd av reala transaktionervia bytesbalansen torde minska behovet av ett finansiellt inflöde viakapilalbalanserna. Ett sådant förlopp skulle i sin tur minska behovel av althålla höga räntor för att undvika en ytterligare depreciering av de västeuropeiskavalutorna gentemot dollarn. Under de tvåkonjunkturuppgångarna på 1970-talel kom efterfrågan på olja alt stiga kraftigt(se diagram 2:2). Till denna prisuppdrivande faktor kom att utbudet av oljastördes av politiska oroligheter. Följden blev all priserna på olja kom attstiga myckel kraftigt vid två fillfällen, 1973/74 resp. 1979/80. Under 1981drev dessutom den kraftiga dollaruppgången upp priserna, mätt i västeuropeiskvaluta. De höjda priserna har emellerlid ökal incitamenten alt sparaoch diversifiera energi hos såväl företag som hushåll. För OECD-områdetregistrerades 1981 en nedgång i oljeefterfrågan, som uppgick till jämförtrned toppnivån 1979 (se diagram 2:2). Den vikande efterfrågan under början av1982 har givit utslag på priserna. Sålunda sjönk de s.k. spotprisernadramatiskt mol , med ca per fal (se diagram 2:3).Därefter har både-Storbritannien och sänkt priset på kontraklsoija. Imars sammanträdde representanter för de oljeproducerande länderna (OPEC) iWien. Man beslutade atl skära ned och maximera produktionen för att sökabibehålla det officiella riktpriset på per fat. De flesta bedömareverkar emellertid vara tämligen ense om att det kommer alt vara svårt attupprätthålla de officiella konlraktspriserna på råolja. kan naluriigtvisske anfingen genom att del officiella priset sänks eller genom alt särskildarabatter ges. Redan nu finns indikationer som tyder på atl man böljat gå densenare vägen. Energibesparingar och den svaga ekonpmiska aktiviteten iindustriländerna har, tillsammans med alt konsumentländerna dragil ned sinaoljelager, utsatt oljemarknaden för ett stort tryck. Diagram2:3 Utvecklingen av genomsnittligt spotpris resp. officiellt råoljepris förOPEC-länderna Prisi dollar per fat api moJ ' iun ' iul ' auq ' sep okt nov dec Källa:Statens pris- och kartellnämnd. feb rna r ap Prop.1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget nämnts fått genomslag på priserna. I samma riktning hardel faktum verkat att många av OPEC-länderna är i stort behov av oljeintäkter.Deras bytesbalanser uppvisar underskoll som de har storainvesteringsprojekt på gång. Dessa OPEC-länder befinner sig i ett utsatt läge,när det gäller att hålla fast vid det överenskomna produktionstaket. Även om del är troligt atl oljepriserna anpassar sig nedåtåtminstone under merparten av 1982, är bilden osäker för åren därefter.Faktorer som ökad ekonomisk tillväxt med åtföljande ökad efterfrågan på olja,minskad besparingsiver till följd av lägre priser pch en lageruppbyggnad talarför att priserna rimligen inle kommer att falla . Effekterna på världsekonomin av sänkta oljepriser är svåraalt kvantifiera. Storleken på effekterna är beroende av hur och på vilket sättregeringarna i de enskilda länderna reagerar, bl. a. i vad mån finanspolitikenläggs om i en expansiv riktning eller ej vid en lill följd av sänkta oljeprisersnabb förbättring av externbalansen. Effekterna är också beroende på i vad månOPEC-länderna drar ned sin import från OECD-området som en respons på minskadeoljeintäkter. En inle pbelydlig del av nuvarande exportökning gårtill OPEC-länderna. Som en tumregel, och med rimliga antaganden, torde mankunna säga atl en allmän lO-procentig oljeprissänkning under andra kvartalet1982, ökar tillväxten i västvärlden med 1/1982 och med 1/2procentenhet 1983. Inflationstakten torde kunna dämpas med knappt 0,5respektive med I procentenhet. Den amerikanska ekonomin befinner sig i enmycket svag fas. Dollarns kraftiga appreciering har inneburit altkonkurrenskraften försvagats markant, se diagram 2:4. Dessutom har det högaränteläget verkat dämpande på den inhemska ekonomiska aklivile- Diagram2:4 Dollarns utveckling gentemot D-marken och yenen okt. 2.50 2,40 2,30 2.20 2.10 2.00 1.90 ondIj fmamj jas cndIj fm 1980 1981 1982 O N D|j FW AMJ JAS ONDIJ fm Prop.1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 45 ten.Skattesänkningarna samt ökade militärutgifter borde kunna geskjuts ål ekonomin under senare hälften av året. Motsättningarna mellan finans-och penningpolitiken kan dock innebära atl en uppgång inle blir särskillstabil. Det stora federala budgelunderskollel, och därmed sammanhängandeinflationsförväntningar samt ökad kredilefterfrågan från den privata sektornkan komma all ånyo driva upp räntenivån och därmed försvaga uppgången. FörVästeuropa väntas de senaste årens förbättring i konkurrenssituationen, fillföljd av dollarns appreciering, bana väg för en exportledd uppgång under 1982främst till länder utanför OECD-området. Men OPEC-ländernas väsentligtförsvagade bytesbalanser och därmed importbenägenhet samt problemen förutvecklingsländerna alt finansiera sin import, är osäkerhetsfaktorer i dennabedömning. Den inhemska efterfrågan i OECD-området kommer troligen attaccelerera , då utrymmet för räntesänkningar kan bli större tillföljd av en gynnsammare ulveckling av bytesbalanserna. Den lägre oljenotan gerell slörre expansionsutrymme och därmed en ökad internhandel. IJapan har en gradvis övergång från exportledd tillväxt till en baserad påinhemsk efterfrågan ägt rum. För en uppgång i den inhemska efterfrågan talar delättnader som gjorts i penningpolitiken. Avde nordiska länderna väntas få den högsta tillväxten efter desenaste årens fallande totalproduktion. Den kostnadsanpassning, som ägt rumlorde ge en fortsatt gynnsam exportutveckling. Ytterligare stimulans kommerfrån utvinnings- och investeringsakliviteierna inom ol-jeseklorn. Men trots allBNP:s fillväxt kan nå förbättras inle lägel på arbetsmarknaden ocharbetslösheten antas ligga kvar på . Feb 1981 Feb 1982 1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 46 Tabell 2:3 BNP-tillväxt inom OECD-området och världshandel1982 och 1983 a) bearb. b) svenskt importpris på råolja i USD (exkl. frakt m. 1/2 4 BNP-tillväxt i årstakt för de fyra halvåren 1982- 1982:1 Förenta statema -4 2,5 1,5 OECD-totah -0,5 3,5 4,5 3 3,5 Källa: Ekonomidepartementet. väntas utrikessektorn ge mindre dragkraft . Exportenösterut kan komma att sjunka, men detta kompenseras i viss mån av en uppgång iförsäljningen till västmarknaderna. problem är dock den försämradekonkurrenskraften. kan den ekonomiska tillväxten bli runt I %.Även har fått vidkännas minskad konkurrenskraft ochdetta kan komma att hämma exportutvecklingen. Nedrevidering-ar avoljeinläkterna försämrar statens finanser och externbalansen. Den inhemskaefterfrågan torde utvecklas svagt och totalproduktionen kan komma att stagnera. För OECD-området summerar prognoserna lill en tillväxttaktom drygt 1/1982, se tabell 2:1. huvudsak exporlledda tillväxten lorde ha gynnsamma effekter på områdetssamlade bytesbalans. De mest markanta förbättringarna antas dock uppkomma iFörbundsrepubliken och . förutses en accelereradtillväxt, som väntas hålla i sig in på 1983. Då torde en gradvis förbättring avden privata konsumtionen ha kommit i gång. En förutsedd högre inhemskefterfrågan bprde också ge effekter på invesleringsulvecklingen. I tabell 2:3 sammanfattas de viktigaste bedömningarna omden internationella utvecklingen . Den amerikanska ekonomin präglas starkt av instabilitetenpå de finansiella marknaderna. Del som bestämt räntan har varit den betydandekreditefterfrågan via den federala budgeten, till följd av växande budgetunderskott,i kombination med den strama penningpolitiken och den privata Prop.1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 47 Den privata sektorn har emeUertid i fidigare uppsvingsfaser trängtsut från kreditmarknaden. Den höga räntan bröt sålunda av den konjunkturuppgångi som påbörjades . En annan viktig orsak tUlfluktuationer i räntenivån har varit oförutsedda ökningar i penningmängden. Harpenningmängden stigit över det intervall som angivits som mål, har räntantenderat att stiga. Därför kom räntorna att stiga under första kvartalet 1982trots svag eller vikande kreditefterfrågan från den privata sektorn. Vid dessatUlfäUen har förväntningar sannolikt skapats om en snar, ytterligarekredilåtslramning för att dämpa expansionen av penningmängden. Dennedgång i den nominella räntenivån vid ingången till 1982, som harförväntats, lill följd av den fallande aktiviteten i den privata sektorn,uteblev som ovan påpekats. Den dämpade inflationstakten har i stället medförten kraftig höjning av realränlenivån. Trols all utrikeshandeln registrerat enförsämring , har de höga räntorna återigen drivit upp deneffektiva växelkursen. Ävenom totalproduktionen steg , jämfört med genomsnittsnivån föråret , inleddes en kraftig försämring mol slutet av året. BNP sjönkmed i årstakt . I stort sett allaefterfrågekomponenter föll kraftigt men särskilt utsatt var bostadsbyggandet.Industriproduktionen låg 'lägre än toppnivån .