prop · G503196 · 1981-12-31 00:00:00 — Bestämmelsen upptarexempel pä omständigheter som skall beaktas vid bedömande om brottet är grovt.En gärning av särskilt farlig art får anses föreligga exempelvis om överlåtelseav en tillverkningsrätt inneburit att materiel av utomordentligt kvalificeratslag kunnat komma att tillverkas i ett land till vilket utförsel avkrigsmateriel från inte kan komma i 1981/82:196 28 fråga.Likartade synpunkter kan anläggas i fråga om kunskapsöverföring i form avutbildning. Jaghemställer att lagrådets yttrande inhämtas över förslaget till lag om förbudmot utförsel av krigsmateriel, m. m. Regeringenbeslutar i enlighet med föredragandens hemställan. 1981/82:196 29 Ikommitténs direktiv framhålls alt den svenska krigsmaterielexporten trots sinbegränsade omfattning är av stor betydelse för landets försvars- pch neutralitetspplitik, Sverigessäkerhetsppliiik grundas i väsentliga avseenden på tilliten till den svenskaindustrins förmåga att utveckla och tillverka materiel som är av vikt förförsvarskraften. Vårt land vill undvika att komma i en sådan beroendeställning tillandra länder att den kan utnyttjas för påtryckningar eller så att landet i en krissitualipnslår ulan viktig materiel. Även om av tekniska och ekonomiska skäl ibetydande utsträckning tvingas importera försvarsmateriel får delinternationella beroendet inte i något sammanhang bli så stort all desäkerhetspolitiska målen kan ifrågasättas. Upprätthållandetav en egen försvarsindustri är emellertid mycket resurskrävande, sätt attbegränsa kostnaderna är all genom export åstadkomma längre produkiipnsserier. Upprällhållandeiav en egen lillverknings-kapaciiei spm är slörre än vad som krävs underfredslid innebär också en ökad beredskap all tillgodose de behov som kanuppkomma i ell avspärrningsläge. Liksom1969 års krigsmaterielexportutredning an.ser kommittén all problemen kring krigsmaterielexportenmåsle bedömas i samband med försvarsfrågan i hela dess vidd, Tillirpn lill neutraliteispoliiiken,dvs. viljan pch förmågan all slå utanför en konflikt och all försvaraoberoendet vid ett angrepp av främmande makt, kräver all landet har ett tillräckligtstarkt försvar. Delta i sin lur förutsälier all de försvarsindusiriellaresurserna hålls på relativt hög nivå. En sådan beredskap kan liksom tidigareinle tillgodoses en lillverkningskapacitel som ligger något över fredsbehovei. Lägelhar i själva verket förändrats genom att försvarsanslagen krympt. 1slutet av 1950-lalel uppgick malerielanskaffningsdelen lill omkring hälften av försvarsanslagen.Denna andel hade i slulei av 1970-lalel sjunkit lill en tredjedel. Exporten harbidragit lill aii reducera maierielsiyckekosi-naderna vilket kommit försvaret tillgpdp. Kommitténanser det vara angelägel belöna ati den svenska försvarsin-dusirin Pch desskapacitet dock i huvudsak bör vara anpassad lill den svenska försvarsmaktensbehov. Del utgör cn av flera anledningar lill all exporten måsle varaunderkastad en sirikl koniroll. Denna kpniroll ligger inbyggd i rikilinjernuför krigsmaterielexporten och uiövas dessutom genom rådgivande överläggningari uirikesnämnden, vid uirikesulskotieis ärendebehandlingar och genom konsiilutionsulskotleisgranskningsräll. Prop.1981/82:196 30 Såutformad bidrar den svenska politiken i fråga om krigsmaterielexport lill allupprätthålla neutralitetspolitiken. Vapenexporten sker således inte för dessegen skull. Dennagmndläggande syn har gammal hävd i de försvarspolitiska övervägandena ilandet. Den utvecklas närmare proposition men har också långttidigare varit riktgivande för svensk krigsmaterielexport. Den har en starkpolitisk förankring i svensk opinion. Kommitténvill i detta sammanhang framhålla all den under utredningsarbetet inle harfunnit att påståenden som gjorts i den allmänna debatten av innebörd att svenskvapenexport skulle inverka menligt på anseende i internaiipnella nedmstningsslrävandenhar fog för sig. Kommitténkonstaterar alt det skett en inte obetydlig ökning av exportenav krigsmateriel men att denna inle skett genom all tillstånd lämnats i stridmot riktlinjer eller genom en extensiv tplkning av dessa. Ökningen berprenligt kommitténs uppfattning huvudsakligen på större och dyrare försäljningar lilltraditionella köparländer. Ökningen är större i pengar räknat än i försåldaenheter. Del förklaras av att del för flera slag av vapen spm väger lungl i exportsiaiistikenskett en fördyrande uiveckling genom införandel av ny teknik. Ökningen ilöpande priser är givelvis också betingad av inflationen. Kommittén anser delvara av vikt all dessa förhållanden beaktas. Kommitténhar förelagit en grundlig genomgång av den praktiska tillämpningen av 1971 årsriktlinjer. Denna har inle föranlett kommittén all annat än i någol fallifrågasätta de bedömningar som gjorts. Kommitténs tveksamhet har därvid gälltbedömningar vilka kommittén granskat med vetskap om den senare faktiskautvecklingen. Enligt kommitténs uppfattning understryks nödvändigheten av siprnoggrannhet och reslriklivilel i fråga pm ländervalel. Den nämnda genpmgångenvisar dpck aii de olika regeringarna, enligl kommitténs mening, lillämpat 1971års rikfiinjer med en hög grad av reslriklivilel. Kommitténhar vid sin prövning av rikilinjer och tillämpningen av dessa intefunnit anledning ati ifrågasätta de grundläggande motiven för en fortsatt men noggrannttillståndsprövad export av krigsmateriel från , som lades fram i 1969års utredning i ämnet och proposition härom. Kommittén ansluter sig lillulrikesuiskoiieis bedömning alt riktlinjer på del helatagel fyllt sin funktion väl. Kommittén anser därför all dessa regler myckelväl kan ligga lill grund för lillslånds-prövningen även i forisätiningen. Debör emellertid liksom hiiiiUs tillämpas på ell resiriklivi sätt. Kommitténanser att .särskild försiktighet bör iakttas när det föreligger anledningbefara all eit lilliänki moiiagariunds yttre eller Prop.1981/82:196 31 inrestabilitet är i fara eller när eljest informaiionsunderlaget om landet i frågaär bristfälligt eller motsägelsefullt. Tankenpå att förankra prövningen av större och/eller känsligare krigs-materielexponärendeni eu bredare forum än regeringen har av olika skäl fått ny aktualitet.Riksdagen slog fast aii uirikesnämnden bör kunna fylla funktionen avsamrådsorgan i vapenexporifrågor av mera betydande utrikespolitisk räckvidd.Kommittén har inte funnit anledning att ifrågasätta denna ståndpunkt. Kommitténtoreslår emellertid alt regeringen fortlöpande inhämtar utrikesnämndens råd ifråga pm länderval, samarbelsavlal avseende gemensam utveckling och produktionav krigsmateriel samt även i övrigt i större ärenden av principiell innebörd. Endaststatlig myndighet eller av stålen auktoriserad vapenimportör godtas som köpareav svensk krigsmateriel. Systemet med att därtill begära intyg om all maierielenskall användas av köparlandets egna försvarsstyrkor bör enligl kommittén, pminte särskilda skäl såspm malerielens karaktär, föranleder annat, tillämpasregelmässigt. DefensivaI offensiva vapen m. m. Av1971 års riktlinjer framgår all i varje expprlärende måsle köparlandeis inrikespoliiiskaförhållande pch utrikespolitiska siiuaiipn, materielens beskaffenhet och påvilket sätt maierielen kan förväntas bli använd prövas. Att ell vapen i sigbedöms defensivt innebär sålunda inle någpn garanti för all exporllillståndkommer all beviljas. Kommittén ansluter sig lill delta synsätt. Krigsmaterielbegreppetoch gränsdragningen mellan dvU och militär materiel Kommitténhar inte funnit att det genom generella föreskrifter går all lösa de problemsom förekommer vid gränsdragning mellan civil och militär materiel. Avgörandet måsleoftast fattas med beaktande av samtliga omständigheter i det enskilda fallet. Kommitténhar emellertid erfarit all krigsmaterielinspektören vid beredningen av sådanafrågor under hand brukar inhämta synpunkter från teknisk-vetenskaplig expertisinom skilda områden. Kommittén vill mot bakgrund härav framföra länken på allge denna ordning en fastare form. Sålunda skulle regeringen kunna utse ettantal fristående sakkunniga experter med erfarenhet av skilda tekniska områden.En eller flera sådana perspner skulle sedan kunna anlitas för au avge råd vidbedömningen av sådana besvärligare tekniska avgränsningsprpblem det härar frågaom, Därigenpm skulle också en viss avlastning av krigsmaterielinspekiionensutredande verksamhei på klassificeringspmrådei kunna uppnås spm ensnabb och allsidig bedömning underlättas. Prop.1981/82:196 32 Kommiiiénsförslag, all bedömningar får göras från fall lill fall, innebär att delnuvarande systemet skall bibehållas. Kommitténhar anslulil sig lill nu gällande riktlinjer för expon av reservdelar och föringående av samarbelsavlal mellan förelag i och andra länder omgemensam utveckling och produktion av krigsmateriel. Ikommitténs uppdrag har ingåil ail pröva i vad mån försäljning av lill-verkningsrätligheierbör underställas kpniroll av samma slag spm krigsmaterielexporten. Kommitténkonsialerar att den inle funnit slöd för bl, a, i den allmänna debattenframställda påsiåenden ati exportföretag utnyttjal försäljning av lillverkningsrältighelerlill all kringgå eller undvika bestämmelser för krigsmaterielexport.Emellertid omfattar inle del nuvarande - av företagen själva påtagna -förfarandet alltid uppgifter om vilken rätt lill vidareexport som det köpandelandet får genom licensavialei, Deiärenligi kommitténs mening en uppenbar bristi den nuvarande ordningen. Kommittén har också funnit - genom denenkätundersökning spm kommittén gjort - au det i någpi fall förekpmmii avialsbesiämmelservilka knappast skulle ha godkänts om de varit underkastade myndigheisprövning.Kommittén anser med hänsyn härtill och med beaktande av den brist i nuvarandeordning som kommittén påtalat all del föreligger tillräckliga skäl för enobligatorisk prövning även av försäljning av lillverkningsräuigheier avseendekrigsmateriel. Kommittén föreslär därför all försäljning lill ullandel av lillverkningsräuigheieravseende krigsmateriel underkastas likartad kontroll som försäljning avkrigsmateriel. Fråganom koniroll av kunskapsöverföring har aktualiserats i samband med den s, k, Telub-affären. Kommitténkonstaterar all intagit en restriktiv hållning lill export av krigsmaieriel.Kommittén slår vidare fast att utbildning inom rikei av köpare av sådanmateriel måste godtas. Kommittén anser emellertid all annan - ulan samband medköp - utbildning med militär inriktning av utländsk medborgare bör regleras.Kommittén föreslär därför all militärt inriklad utbildning av utländskmedborgare inte skall få anordnas inom riket ulan tillstånd av regeringen. Ensådan reglering medför vissa avgränsningsproblem mol annan oftast önskvärdutbildning av utländska medborgare. Prop.1981/82:196 33 attvissa verksamhetsområden, där antingen tillräckliga möjligheter redan finns förstatsmakterna aii förhindra icke önskvärd ulbildning eller där fulll legitimaskäl för utbildning föreligger, skall undantas från lagens tillämpning. Den ulbildningsom föreslås undantagen är sådan som slår under tillsyn av skolöverstyrelseneller universitets- och högskoleämbetet och som sker i enlighet med någon avdessa myndigheter fastställd läroplan eller anordnas av staten eller av förelagi samband med försäljning av krigsmateriel eller för anställning i företaget. Kommitténhar anslutit sig till de redan nu gällande reglerna med innebörd att exportinte skall beviljas till Dstal spm befinner sig i väpnad kpnfliki med annan stat, pavselt om krigsförklaringhar avgetts eller ej, Dsiat .som är invecklad i internationell konflikt som kan befaras leda tillväpnad kpnfliki, n stal spm har inreväpnade prpligheter eller Dstal, spm på grund av deklarerade avsikter eller rådande politiska förhållandenkan antas använda materielen för att undertrycka mänskliga rättigheter i stridmed samt FN:s deklaration och konventioner på området. Hittillshar regleringen av exporten av krigsmaieriel i rörfaliningsform kommit tillullryck i en av regeringen utfärdad kungörelse, Enligl kommitténs mening bör degrundläggande bestämmelserna härom vara fastlagda i lag. 3 1981/82. Prop.1981/82:196 34 Lag om förbud mot utförsel från av krigsmateriel m.m. 1§ Krigsmaieriel får ej utförasur riket ulan tillstånd av regeringen, 2§ Den spm inpm riket tillverkarkrigsmateriel får inte för fillverkning utom riket upplåta eller överiåta fattatt tillverka sådan inateriel utan tillstånd av regeringen, 3§ Militärt inriktad utbildningav utländsk medborgare får ej inom riket anordnas utan tillstånd av regeringen. Förstastycket gäller inte ulbildning spm står under tillsyn av skplöver-slyrelseneller universitets- och högskoleämbetet och som sker i enlighet med någon avdessa myndigheter fastställd läroplan eller anordnas av staten eller av förelagi samband med försäljning av krigsmateriel eller för anställning i företagel. 4§Om ärendet inte avser förhållande av slörre omfattning eller eljest är av slörrevikt får chefen för meddela tillstånd enligt 1-3 §§. 5 §Regeringen meddelar föreskrifter om vad som avses med krigsmaieriel enligl denna lag. Chefenför får i brådskande fall förordna att lagen under visskortare lid skall tillämpas i fråga om annan vara som kan få militäranvändning. 6 § Regeringen eller myndighetsom regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om utförsel av skjulvapenför personligt bruk eller för användning vid jakt, tävling eller övning utomriket. 7 § Om ansvar för brott mol 1 §finns bestämmelser i lagen (1960:418) om straff för varusmuggling. Densom bryter mot 2-3 §§ döms, pm gärningen skett uppsåtligen, till böter ellerfängelse i högst eller, om gärningen skeu av grov oaktsamhet, lillböter eller fängelse . I ringa fall skall ej dömas tillansvar. Dennalag träder i kraft den Prop.1981/82:196 35 Sammanställning av remissyttrandena 1 Allmänna synpunkter Deremissinstanser som yttrat sig om de allmänna bedömningar som inledersammanfattningen av krigsmaterielkommitténs betänkande ansluter sig i alltväsentligt till dessa. anmäler enavvikande uppfattning och underkänner kommitténs arbete i dess helhet. Överbefälhavarenkonstaterar att försvarskommitté och krigsmaterielexportkommittéger uttryck för samma syn som överbefälhavaren har på den svenskaförsvarsindustrins betydelse för den svenska säkerhetspolitiken. Export kanverksamt bidra till en förbättrad situation för att bibehålla enkonkurrenskraftig inhemsk försvarsindustri. Export av försvarsmateriel kommer ocksäförsvarsmakten tillgodo i form av lägre kostnader som följd av längre tillverkningsserier. Överbefälhavarenär följaktligen angelägen att den svenska försvarsindustrin underkonkurrensmässiga förhållanden kan få avsättning för sina produkter såväl tilldet svenska försvaret som genom export med i stort de regler som gäller enligt1971 års kungörelse. Försvaretsköpkraft har dock under senare är minskat och därmed den andel därav som kunnatavdelas för materiel. Detta har lett till omstruktureringar inomförsvarsindustrin som om de fortsätter kan komma att ytterligare begränsaförsvarsmaktens möjlighet att anskaffa lämplig materiel . Överbefälhavarenanser alt en hög självförsörjningsgrad med krigsmateriel är väsentlig. En högsjälvförsörjningsgrad blir svär att bibehålla om exporten av krigsmaterielytterligare begränsas. Försvarsmaktens materielanskaffning är i flera fallinte tillräcklig för att bibehålla försvarsindustrins kompetens och kapacitetmellan försvarsbeställningarna. Möjligheten till alternativ produktion för attfylla luckorna är starkt begränsad för denna typ av industri. Begränsasexporten av krigsmateriel ytterligare blir vårt beroende av utlandet större.Med minskande inhemska försvarsbeställningar blir export en viktig faktor förförsvarsindustrins överlevnadsförmåga. liksom ansluter sig till degrundläggande synpunkter beträffande riktlinjerna för krigsmaterielexport somkommittén anfört. framhåller att utveckUng och fillverkning inomlandet av den organisations- och effektbestämmande delen av vårförsvarsmateriel har många fördelar. Att värt land har en så högsjälvförsörjning med högl kvalificerad materiel ger trovärdighet och respekt åtvår säkerhetspolitik och åt våra försvarsförberedelser i vid Prop.1981/82:196 36 bemärkelse.Detta bidrar klart till den fredsbevarande effekten av vårt försvar. De olikamaktblockens möjligheter till påtryckningar av skilda slag på oss minskar.Härigenom ökar tilltron till vår alliansfria politik och därmed också på våramöjligheter att förbli neutrala i krig. Vihar genom en egen försvarsindustri goda möjligheter att skaffa materiel som iolika avseenden är anpassad till det svenska försvarets behov. En angripare kandärigenom inte generellt utnyttja de motmedel som han utvecklar mothuvudmotståndarens vapen och han torde inte kunna utveckla exklusiva motmedelmot oss. Materielens stridsvärde kan i vissa fall också lättare bibehållas ochutvecklas genom återkommande renoveringar och modifieringar.Delta har stor betydelse för våra möjligheter all till en rimlig kostnad hållaett för våra förhållanden tillräckligt starkt försvar pch en fredsproduktionsom nödvändig bas för en eventuell framtida krigsproduktion. Motangiven bakgrund står det klart att vår höga självförsörjning med försvarsmaterielhar stort värde för vår säkerhetspolitik och för vårt försvar. Svårigheternaatt bibehålla vår försvarsindustri i tillräcklig omfattning är emellertidstora. Försvarets köpkraft har minskat liksom andelen därav som kan avdelas förköp av materiel. Detta har lett till totalt sett mindre inköpsvolym Pch kprtareserier. Också förändringen i de produkter som försvaret köper (t.ex. robotar istället för granater) medför krav på omstruktureringar inom industrin. Svårigheternaför den svenska försvarsindustrin gör det nödvändigt att i fortsättningen ägnaökat intresse åt industrifrågorna vid försvarsplaneringen. Värförsvarsindustri måste vara konkurrenskraftig gentemot utlandet. Men vi måsteunderlätta dess verksamhei genom samordning av hela försvarets beställningaroch tidsmässigt inpassa dessa så att vår inhemska försvarsindustri fårmöjlighet att konkurrera om dem. Detär omöjligt att bibehålla hög självförsörjningsgrad med krigsmateriel omförutsättningar för export av sådan materiel begränsas väsentligt mer än förnärvarande. Försvarsmaktens materielanskaffning är inte tillräcklig för att geinhemsk industri en något så när jämn sysselsättning, vilket är nödvändigt föratt till rimliga kostnader bibehålla dess kompetens och konkurrenskraft.Möjligheterna till s.k. alternativ produktion måste naturligtvis utnyttjas föratt fylla luckorna i försvarsmaktens ställningar. Dessa möjligheter är dock förhuvuddelen av den berörda industrin starkt begränsade. Export av minst sammaomfattning som är därför nödvändig om värt beroende av utlandeti detta viktiga avseende inte ska öka. framhåller slutligen att kommitténs förslag i stort ansluter sigtill nu gällande regler vilka enligl materielverkets uppfattning fungerar väl.Detta är värdefullt för vårt försvar och vår säkerhetspolitik. 1981/82:196 37 ansluter sig tillutredningens grundläggande bedömningar rörande behovet av krigsmaterielexportsom en fömtsättning för upprätthållandet av en svensk försvarsindustri avtillräcklig kapacitet och betydelsen därav för möjligheterna att bibehålla etttillräckligt starkt försvar och att uppnå de säkerhetspolitiska målen. riktaruppmärksamheten på betydelsen för svenskt försvar att få tillgång tillutländsk erfarenhet. För att andra stater skall vara beredda att delgeresultaten av sitt utvecklingsarbete fordras att har en forskning ochutveckling inom det militärindustriella området. För att möjliggöra för ettland som med begränsade ekonomiska och personella resurser att hållaett starkt försvar krävs att den svenska krigsmaterielindustrin i fredstid kantillverka långa serier av krigsmateriel. Genom en viss export av produktionenkan svensk krigsmaterielindustri uppnå långa produktionsserier. Överstyrelsen jör ekonomiskt försvar framhåller delsbetydelsen av ett icke allt för stort utlandsberoende vid utveckling ochproduktion av krigsmateriel för främst försvarsmaktens behov och dels viktenav en inhemsk produktionskapacitet som är större än vad som erfordras i fredför att vid beredskap och i krig ge ökad flexibilitet och snabbhet när detgäller att tillgodose då uppkomna behov. Dessa förhållanden talar för att enstark svensk exportindustri är till fördel för försörjningsberedskapen. i betonar attförutsättningen för en trovärdig svensk alliansfri politik måste vara ett sålångt möjligt oberoende av omvärlden säväl ifråga om beväpning av den svenskaförsvarsmakten som av försörjningsviktiga varor och tjänster. Inte minst gällerdetta sådan materiel som behövs i stor omfattning i ett på allmän värnpliktuppbyggt folkförsvar. En väl fungerande och allsidig försvarsindustri,kompetent alt ta fram för svenska förhållanden nödvändig materiel, är härviderforderlig. Om den svenska försvarsindustrin endast dimensioneras för inhemskabehov, föreligger en uppenbar risk att man hamnar i en kostnadsspiral, därkorta serier ger orimligt dyra vapen. Anslutande sig till den restriktiva synpå vapenexporten som krigsmaterielexportkommitténs förslag innebär, villlänsstyrelsen betona att en bred förankring av reglerna för vapenexport och entillfredsställande insyn i tillämpningen är angelägna krav. Länsstyrelserna i , , ochVästernorrlands län ansluter sig alla i sak till kommitténs uppfattning att1971 års riktlinjer - med fortsatt restriktiv tillämpning - kan ligga som grundför tillståndsprövningen även i fortsättningen. i länframhåller att mot bakgmnd av exportens betydelse för upprätthållandet avsvensk krigsmaterielindustri borde i betänkandet också ha belysts möjligheternaav att i enlighet med av angivna riktlinjer främja exporten bädeavseende omfång och sortiment. Nya områden som kan vara intressanta ärtjänstexport t, ex, svensk teknik. Prefabricerade stom-konstruktioner skullekunna komma i fråga för export. Prop.1981/82:196 38 ex. skyddsmasker o. d. skulle kunna exporteras för att därigenom ökasysselsättningen i landet och medverka till att vårt skyddsmaskprogramblev mera ekonomiskt. Mot bakgrund av landets säkerhetspolitiska målsättningbör även övervägas möjligheterna att exportera kompletta civUförsvarssystem. KarlskronavarvetAB har i stort intet att erinra mot krigsmate-rielexportkommittésbetänkande, men anser att försvarsindustrin bör ges klarare vägledning t.ex.genom en bättre klassificering och gruppering av olika typer avförsvarsmateriel. anser också att frågan om det ekonomiskaansvarsförhållandet vid eventuellt avslag på exportlicens efter preliminärtbeviljad export bör utredas. - till vars yttrande också Svenska arbetsgivareföreningenhänvisar anför följande: Sverigetillämpar när det gäller export av krigsmateriel en utomordentligt restriktivpolitik jämfört med andra länder. Kommitténföreslår i huvudsak att nu gällande regler bör bibehållas. Det torde ävenföreligga en allmän enighet i landet om att export av krigsmateriel skallbedrivas med restriktioner. Men det är angeläget att framhålla - somockså kommittén gör - att exporten av krigsmateriel ingår som en väsentlig deli förutsättningarna för att upprätthålla vår försvarsindustri och därmed vårtförsvar i enlighet med de försvarspolitiska beslut som fattats. Föratt kunna möta svenska försvarets behov vid krig och avspärrning och för attkunna erbjuda konkurrenskraftiga villkor vid löpande upphandling i fredstidmåste industrin fortsätta att tillverka tiUräckligt långa serier. Exportav krigsmateriel skiljer sig i väsentliga avseenden från övrig export eftersom- säväl på köpar- som på säljarsidan - en regering ofta är involverad. Det ärdärför angeläget att den ger samma slöd till svensk industrisom andra regeringar ger sina industrier i ansträngningarna att exportera. Detär därför också viktigt att exporten är så fri som möjligt från administrafivahinder.