prop · G503183 · 1981-12-31 00:00:00 — tjänstemän i regeringskansliorganisationenvilka bara har titeln gemensam med en statssekreterare, skall enligt utredaren inleomfattas av lagen. Kammarrätteni SundsvaU framhåller att en statssekreterare till följd av ett regeringsskifteeller en ombildning av regeringen visserligen förutsätts bli entledigad, menkan komma att kvarstå i sin tjänst . Därför bör angesatt lagen är tillämplig när ett entledigande sker i samband med eller som enföljd av ett regeringsskifte eller en regeringsombildning. Kammarrätten finnerall uttalandena om hur tvisten om särskild ersättning och inkomslgaranti skallslitas är oklara. Beträffandeuttalandet i betänkandet alt ersättningen inte är all betrakta som pensionframhåller justitiekanslern () att detta betraktelsesätt i och för sig kangodtas men torde inle hindra alt ersättningen får sin grund i förhållandelmellan arbetsgivare och arbetstagare. 1981/82:183 13 statensom betalningsskyldig inte anses staten som f.d. arbetsgivare utan staten i enannan (ej närmare angiven) funktion och att därför tvister inle skall slitas avdomstol, kan därför i hög grad ifrågasättas. Tillämpningstvister synes, enligtJK, kunna bli hänförliga till arbetstvister som skall handläggas enligt lagen(1974:371) om rättegången i arbetstvister. Om sådana tvister skall kunna undantasfrån domstolsprövning, torde det bli erforderligt alt i lag eller med slöd avlag föreskriva ett besvärsförfarande som gör undanlagsregeln i 1 kap. 2 §tredje stycket arbetstvisUagen fillämplig. Delta kan tala för all bestämmelsernaom inkomsttrygghet för statssekreterare tas in i lag, ehuru normgivningen iövrigt på området torde falla inom regeringens kompelens. JKkonstaterar att 1 § berättigar statssekreterare ekonomisk gottgörelse inle baraom entledigandet är föranleti av en regeringsombildning, utan även om det föranleltsav andra orsaker men sker "vid" ombUdningen. Lagenstillämpningsområde bör begränsas lill vad som åsyftas genom all som villkor förrätt liU ersättning uppställes att enfiedigandet sker med anledning av regeringsombildningen.Sistnämnda uttryck är inte helt klarläggande. Såväl detta som ordetregeringsskifte bör ersättas med uttryck som anknyter till terminologin i 6kap. Detta torde leda liU alt ersättning kan utgå också tillstatssekreterare som entledigas med anledning av ett enskilt statsrådsentledigande. En sådan reglering torde vara lättare alt tillämpa och får imateriellt hänseende anses tillfredsställande. I1 § andra meningen i förslaget finns en formulering av motivkaraktär. Den kanmedföra osäkerhet vid fillämpningen och bör utgå, anser JK. 2 §Den särskilda ersättningen böriar utgå dagen efter den då entledigandetskedde, förutsatt alt statssekreteraren då saknar sådan inkomst som nämns i 5 §eller har en sådan inkomst som understiger den lägsta stalssekrelerarlönen vidtiden för entledigandet. Ersättningen betalas ul så länge statssekreterarenbefinner sig i den inkomslsiluationen, men aldrig under längre tid än ett årfrån entledigandet. Densärskilda ersättningen motsvarar den lägsta stalssekrelerarlön som gäller förjanuari det år då entledigandet sker. Ersättningenbetalas enligt förslaget - ul ulan reducering om statssekreterarens övrigainkomster under del första året efler entledigandet inle motsvarar eUeröverstiger den lägsta stalssekrelerarlönen. Förslagetkritiseras a\ justitiekanslern (), SAV, statskontoret, kammarrätten i SundsvaUoch RRV. De anser att inkomstprövningen bör gälla även den särskildaersättningen. Omden genomförs måste enligt JK reglerna om inkomstprövning och om redukfion av inkomslgarantipå grund av brist i kvalifikationstid hållas isär pä ett tydligare sätt än iförslaget. 1981/82:183 14 SAVifrågasätter om inle de föreslagna reglerna om inkomstgaranti borde gäUa ävenunder efler entledigandet. Därvid skulle hel inkomstgarantimotsvara den lön statssekreteraren hade vid entledigandet. RRVframhåller alt om ersättningen i stället skall ses som en form av avgångsvederlag,bör den utgå ograverad fill samtliga avgående statssekreterare oberoende av nyinkomst. Ävenstatskontoret för fram tanken att ersättningen skall utgöra ett avgångsvederlag,men beräknat på ersättning för en mera begränsad lid, förslagsvis ,ev. åtföljt av en inkomslgaranti. Länsstyrelseni län framhåller att utformningen av den särskilda ersättningenvid första anblicken ler sig tveksam med en spännvidd från lägsta stalssekrelerarlönfill i del närmaste den dubbla. Regeln har dock administrativa fördelar och kanbidra tiU att den f. d. statssekreteraren snabbare får en ny anställning. Kammarrätteni SundsvaU anser all paragrafen bör formuleras om så all del blir klarlagt attersättningen böriar utgå dagen efter den då anställningen till följd aventledigandet upphör. /SRförordar att tidsbegränsade förordnanden införs och full stalssekrelerarlönutgår under hela den aktueUa valperioden/treårsperioden och därefter en inkomslgaranti. 3§ Inkomslgaranlin kan böria utgå när den särskilda ersättningen upphör,förutsatt att statssekreteraren hade haft sin tjänst när han ellerhon entledigades. Den betalas ul som hel eller reducerad beroende på statssekreterarenstidigare yrkesverksamma fid och aktuella inkomslför-hållanden. Statssekreteraresom ulan godtagbara skäl vägrar ta anställning som erbjuds honom eller henne förlorarrätten lill inkomslgaranti. RRVhar med hänsyn lill den speciella och begränsade grupp del här rör sig om ingaerinringar mot huvudprinciperna i förslaget om en inkomslgaranti. Verketförordar dock alt garantins storlek knyts till den avgående statssekreterarensfysiska ålder snarare än fill antalet år med ATP-grundande inkomst. Det är juden först nämnda faktorn snarare än den senare som avgör den avgåendestatssekreterarens möjligheter att få ett nytt arbete. iKristianstads län framhåller att vad som är "godtagbara skäl" för allvägra ta anställning kan och kommer sannolikt att ges skilda tolkningar.Länsstyrelsen utgår från att det blir regeringen som har att avgöra vad som ärgodtagbara skäl. förutsätter att det därvid skall vara en rimligrelation mellan den nya ansläUningen och statssekreterarens även om relationeninte kan ges den långtgående innebörd som skedde i överenskommelsen . betonar alt det är angeläget all klarlägga vad som menasmed "godtagbara skäl". Skr.1981/82:183 15 ifrågasätter om inle i 3 § andrastycket fastställs en minimilön och kvaliteten i övrigt på sådan anställningsom erbjuds statssekreterare och som, om den inle accepteras, medför att inkomslgaranlindras in. förutsätter all i "godtagbaraskäl" ligger att erbjudandel skall avse en anställning inom ramen för vederbörandes"krafter och färdigheter" och förenad med en lön som inte i meraväsentlig grad understiger lönen som statssekreterare. vägledande uttalandei denna fråga från departementschefens sida i propositionen torde varavärdefullt. 4 § Hel inkomslgaranti får statssekreterare som 1. antingen harvarit statssekreterare eller har haft en pensionsgrundande inkomstför ATP under minst 30 år 2. inle har eninkomst som enligt 5 § påverkar inkomslgaranlin (sidoin-komsl). Hel inkomstgaranti motsvarar av den lägsta slatssekrelerarlönenför januari månad . Enligt förslaget skall den som har i förvärvslivetbakom sig i princip ha rätt lill hel inkomstgaranfi. Med "förvärvsUvet"skall förstås poängår enligt lagen om allmän försäkring. Eftersom statssekreteraresom entledigas inte då har förvärvat 30 poängårföreslås en särskild regel för dem så att de kan få hel inkomstgaranfi. Dennaregel tas in i övergångsbestämmelserna lill lagen. JK anser att anknytningen tiU försäkringen för filläggspensioninom den allmänna försäkringen i fråga om kvalifikafionslid inte är lillfredsslällande.En jämförelse mellan 4 § och övergångsbestämmelserna i lagförslaget ger vidhanden all avgörande för kvalifikationstidens längd, när slalssekrete-rartidenär kortare än , blir tidpunkten för entledigandet medan enligt 12 kap. 2 §och 15 kap. 1 § lagen (1962: 381) om allmän försäkring förmåns-tagarens ålderreglerar kvalifikationstidens längd. En både sakligt och tekniskt bättrelösning än den föreslagna erhålles om som kvalifikation, när statssekrelerartidenär kortare än , får gälla all pensionspoäng tillgodoräknatsstatssekreteraren eller del lägre antal år som skulle gälla förhans del vid tillämpning av 15 kap. 1 § första stycket första meningen ochandra stycket första meningen lagen om allmän försäkring. Vidare bör stadgasalt inkomslgaranlin skall reduceras enligt de i 12 kap. 2 § första stycketandra meningen och 15 kap. 1 § andra stycket första meningen angivna grunderna.Med en sådan konstruktion bortfaller behovet av särskild övergångsregel. /SR förordar en inkomslgaranti om av stalssekrelerarlönen.Uttunning sker så all man uppnår full inkomslgaranti anställningsom statssekreterare. 1981/82:183 16 5 § Sidoinkomsler som kan påverka inkomslgaranlin är 1. inkomstav anställning eller evnnat förvärvsarbete som nämns i 11 kap. 2 respektive 3 §§ lagen (1962:381) om allmän försäkring, 2. förtidspension och sjukbidrag enhgtlagen om allmän försäkring och 3. tjänstepension i form av egenpension. Förutsättningenför all inkomslgaranlin skall påverkas är alt sidoinkomsten ärstörte än ett basbelopp enligt lagen om allmän försäkring. Är detta falletskall sidoinkomslen minskas med basbeloppet innan inkomslgaranlin beräknasenligt reglerna i 6 § andra stycket. Bestämningenav begreppet sidoinkomsl betyder - enligt utredaren bl. a. alt inkomst avkapital inle anses som sidoinkomst. Länsstyrelseni län ifrågasätter om inte sidoinkomsl som kan påverkainkomstgarantin givits en alltför långtgående innebörd. I huvudsak böreftersträvas samordning av inkomstgarantin och lön från en ny anställning.Förslaget synes enligt innebära att inkomster som ulan vidareskulle kunna uppbäras jämsides med t. ex. stalssekrelerarlön - utan annansamordning än den som inkomstbeskattningen ger - kan medföra reduktion av inkomslgaranlin.Man bör här i varje fall förutsätta att under 5 § angivna sidoinkomsler inlefår tillämpas i andra fall än de som inträffat efter avslutat slalssekreleraruppdrag. JKanser alt bestämmelserna i andra stycket bör förtydligas. 6 §Reducerad inkomslgaranti får den statssekreterare som inle fyller de krav som enligt 4§1. krävs för hel inkomslgaranti och/eller har sidoin komsl som enligt 5 § påverkar garantin. Reduceradinkomstgaranti beräknas med beloppet för hel inkomstgaranfi som utgångspunkt.Detta belopp minskas först av sidoinkomslen minus ell basbelopp. Detbelopp som då fås minskas sedan med 1/6 resp. med 1/30 för varie helt år somfattas av den tid som krävs för hel inkomslgaranti. 7 §Rätten lill inkomslgaranti upphör när sidoinkomsten före minskning en med ett basbelopp är så stor alt någon garanti inte längre betalas ut och senast vid utgången av månaden före den då statssekreteraren fyller . JKanser att del råder vissa tvivelsmål om vad som skall gälla för upphörande avförmånerna. Som lagförslaget är utformat synes ingenting hindra alt den som pågrund av sin inkomst varit utesluten från rätt fill särskild ersättning blirberättigad lill inkomstgaranti. För inkomstprövningen av denna synes på grundav 7§ ell mycket kraftigt steg komma all förehgga mellan del läge som råder närsidoinkomslen något understiger lägsta stalssekrelerarlönen och del som uppslårnär sidoinkomslen uppgår liU samma belopp som nämnda lön. I det förra fallet kanett betydande belopp utgå i inkomstgaranti medan i det senare rätten tillförmån bortfaller. Rikligare synes vara all förmåns upphörande får bliberoende av de generella inkomstprövningsreglernas verkan. Under allaomständigheter måsle 7§, som synes bygga på ett cirkelresonemang och även iövrigt är otydlig, omaibetas. 1981/82:183 17 8§ Regeringen meddelar de föreskrifter som behövs för verkställigheten av dennalag. I de föreskrifterna får regeringen bestämma all en statssekreterare skallvara skyldig all lill den myndighet som regeringen utser lämna de uppgifter omsina ekonomiska och andra förhållanden som behövs för att myndigheten skall kunnaavgöra om och i vilken omfattning som denna lag skall tillämpas. Utredarenutgår från alt det föreslagna systemet skall bygga på att de berörda lämnaruppgifter till den myndighet som skall administrera del. Han föreställer sigatt det blir SPV. Del bör räcka att en f. d. statssekreterare lämnar uppgiftom sina inkomstförhållanden en gång . Genom alt ett basbelopp las undanfrån samordningen kommer smärre sidoinkomsler inle all behöva rapporteras. Kammarkollegietullalar att det är möjligt att uppgiften all administrera det föreslagnasystemet lill nöds kan anses ligga inom ramen för SPV;s instruktion. Men enligtkollegiets mening skulle det vara naturligare att bestyren med inkomslgaranlinlåg på samma ställe, där löneadminislra-lionen fullgjordes förestatssekreterarens avgång dvs. vid departementens organisalionsavdelning. Kommunernaspensionsanstalts yttrande innehåller en utförlig redogörelse för garanlipensionmed tonvikt på administrafionen av sådan pension. Dennalag träder i kraft . Den gäller - om inte regeringen försärskilda fall beslutar annat - förutom för statssekreterare som förordnasdärefter endast för de som har förordnats men inte entledigats . Vidtillämpningen av 4§ första stycket 1. gäller all den statssekreterare somentledigas är berätfigad lill hel inkomslgaranti om han eller honhar haft ATP-grundande inkomst ; sker enfiedigandet berättigar24 sådana år tUl hel inkomslgaranti osv. efter samma grund. Det belopp somavses i 6§ andra stycket minskas i konsekvens med detta med 1/23, 1/24 osv. förvae helt år som fattas av den lid med pensionsgrundande inkomst för ATP somenligt 4 § krävs för hel inkomstgaranfi. Utredarenfinner del uteslutet alt del föreslagna systemet ges relroakfiv verkan. Delskall aUlså inte gälla för de statssekreterare som har entledigats före den 1juli 1982. Däremot anser han att del bör gälla för dem som har förordnals men inteentledigats före ikraftlrädandedagen. Utredarenmenar dock alt regeringen bör - om del finns särskilda skäl - kunna lämna eninkomstgaranti även liU en statssekreterare som entledigats föreikraftträdandet. SAVanser all en statssekreterare, som förordnats men inle enfiedigals 1981/82:183 18 föreikraftträdandet, bör ha frihet all välja sig kvar på del fidigare trygghetssystemet.JK anför att andra meningen i första stycket bör förenklas. Utredarenhar framhållit alt till lagen om inkomslgaranti bör anslutas en författning medsärskilda pensionsbeslämmelser för statssekreterare. SPVhar utarbetat ett förslag lill förordning. iKristianstads län förutsätter alt den särskilda ersättningen liksominkomstgarantin blir pensionsgrundande enligt de stafiiga pen-sionsbeslämmelsema. SAVerinrar oiti alt inget tjänslepensionssystem på den svenska arbetsmarknadenger rätt fill pension ål en person som inte innehar en anställning som omfattasav systemet och heller inte medger lidsberäkning för pension under icke-anställningstid.På grund härav och med hänsyn lill de komplikationer i samordningshänseendesom kan uppkomma i förhållande lill andra pensionssystem kan SAV intetillstyrka denna del av förslaget. Om det i ett enskilt fall skulle varaönskvärt alt uppnå ett resultat motsvarande den föreslagna regleringen bördetta enligt SAVs mening kunna ske genom ett beslut i det enskilda fallet. Riksförsäkringsverketframhåller att de föreslagna ersättningarna har vissa Ukheler medarbetslöshetsersättning och vissa andra inkomsl-bortfallsersätlningar ochbidrag, vilka kan ligga till grund för beräkning av pensionsgrundande inkomstav anställning enligt lagen (1962; 381) om allmän försäkring, AFL. Det skulledärför kunna anföras skäl för att samma skaU gälla också nu aktuella bidrag.Delta förutsätter emellertid - förutom alt ersättningarna blir skatteplikfiga -en ändring i 11 kap. 2 § AFL. Frågan om skyldighet allerlägga arbetsgivaravgift i form av tilläggspen-sionsavgifl för staten blir dåockså aktuell. Skall ifrågavarande bidrag grunda avgiftsskyldighel måstestadgande härom tas in i lagen (1981:691) om socialavgifter. Med hänsyn lilldel begränsade antal fall som blir aktuellt torde det emellertid enligtriksförsäkringsverket inle innebära något avgiftsbortfall av betydelse - om ilikhet med vad som gäller för arbetslöshetsersättning m. m. - avgift inle las ul. JKantar att utredaren avsett att förmånerna enligt förslaget skall varapensionsgrundande. I betänkandet berörs bara den statliga tjänslepensio-neringen.För att en god anslutning liU ohka pensionssystem skall uppnås, ifrågasätter JK- i likhet med - om inle de föreslagna förmånerna börupplagas som pensionsgrundande i lagen om allmän försäkring med åtföljandeavgiftsplikt enligt lagen om socialavgifter. 1981/82:183 19 Förslagettill inkomstgaranti som vägledande vid en ev. framtida översyn av pensionsvillkorenför vissa andra grupper. Utredarenhar inle kunnat finna några avgörande principiella eller praktiskainvändningar mot alt låta de principer som bär upp förslaget fill inkomslgarantiför statssekreterare vara vägledande om och när en ny "pensionsordning"utformas för vissa andra grupper. Statskontoretframhåller att statssekreterartjänsterna representerar en speciell typ avbefattningar. En ev. framlida översyn av pensionsvillkoren för andrapersonalgrupper bör därior enligt statskontorets mening inle bygga påförevarande utredning ulan göras förutsättningslös. 5>1V framhåller all det föreligger en betydande skiUnad mellan en statssekreterareoch en förordnandeljänsleman i fråga om de förutsättningar på vilkaanställningen är grundad. SAV ifrågasätter lämpligheten av att i anslutningtill bestämmelser om pension införa bestämmelser av typen inkomslgaranti. RRVanser att det underlag som utredningen presenterat över huvud taget inte ärändamålsenligt för ell ställningslagande lill om inkomslgaranlin kan tjäna somvägledare vid en översyn av pensionsvillkoren för andra personer. Detta gäller,enligt RRV, främst kategorin verkschefer. har inga erinringar mol att förslaget läggs till grund föröverväganden även beträffande en ändrad utformning av motsvarande regler förstatsråd och vissa högre statstjänstemän med särskild förtroendeslällning. EnligtSlatsljänslemannaförbundels uppfattning finns det inget skäl att. införa en särskUdlagstiftning för just statssekreterare, bl.a. av det skälet att sådana reglerkan bli vägledande för framtida översyn av pensionsvillkoren för motsvarandegrupper. I stället bör hithörande frågor lösas i kollektivavtal som för allaandra statsanställda. 1981/82:183 20 Sammanfattning av pensionsvillkoren för vissa personer Förvissa chefstjänstemän inom staten såsom landshövdingar och generaldirektörerfinns möjlighet att besluta om s. k. förordnandepension i stället för egenlivräntanär hon eller han lämnar sin tjänst före pensioneringsperiodens nedre gräns.Denna pensionsrätt inträder efter avgången ur tjänst oberoende avhans eller hennes ålder. Pensionens storlek varierar med förordnandelidenslängd. Hel förordnandepension utgår efler förordnande i oavbrutenföljd. Om förordnandetjänsten innehafts kortare lid än minskas pensionenmed 1/160 för varie fuU fjärdedel av år varmed den lid tjänsten innehaftsunderstiger , dock med högsl 24/160, dvs. Avgården som innehar en förordnandeljänsl p. g. a. egen önskan och han eller hon harinnehaft tjänsten mindre än och inte uppnått minskaspensionen med 1/6 för varie påbörjat antal av varmed levnadsåldern vidavgången understiger , dock högsl med 3/6. Omsärskilda skäl föranleder del kan regeringen besluta att förordnandepensioneninte skall minskas eller minskas mindre än som annars skulle ske. Enförutsättning för rätlen till förordnandepension är dock all hon eller han inledirekt övergår till annan tjänst med stafiig pensionsrält eller fill anställningmed sådan icke-statlig pensionsrätt med vilken samordning skaU ske. Omförordnandet inte förnyas av annan anledning än hans eller hennes egen önskanfinns en rätt lill förordnandepension även om förordnandet innehafts förkortare tid än . Anses det önskvärt från allmän synpunkt kan regeringenförklara att den som innehaft en förordnandeljänsl .mindre än och varsförordnande upphävs på vederbörandes egen begäran eller inle förnyas skall varaberättigad lill förordnandepension. Förordnandepensionenutgår normalt fr.o.m. dagen efter den då avgången från tjänsten skedde. Ivissa fall utgår pensionen dock först från pensioneringsperiodens nedre gräns. Pensionsvillkorenför statsråd regleras i princip med fillämpning antingen av enbart statens allmännatjänstepensionsreglemente (1959:287 -SPR) eller av SPR i förening medförordningen (1959:288) om förordnandepension. Föreskrifter härom finns iförordningen (SAVFS 1980:10) om ijänslepensionsräll för statsråd. Ett statsrådkan sålunda få egenpension i form av ålders-, sjuk- eller förordnandepension. 1981/82:183 21 Föralt ett statsråd skall kunna få förordnandepension i stället för egen-Uvräntamåste han eUer hon ha haft förordnande som statsråd . Pensionenbestäms i övrigt efler samma regler som gäller för förordnandeljänsleman. Det statsråd som har 6 meninte förordnandetid får ta med tid i tidigare tjänst eller tjänster vidpensionsberäkningen. Beräkningen görs då på grundval av de regler som gällerför den eller de tidigare tjänsterna. Regeringen har dessutom möjlighet altbestämma all pensionen inte skall minskas därför att det fattasanställningstid. Densom har varit ledamot av och som har fyllt 50 men inle65 år har enligt ersätlningssladgan (1971:1197) för ledamöter rätt lillpension i form av visstidspension. Om särskilda omständigheter föreligger idet enskUda fallet kan undanlag göras från dessa villkor. Vid utgången av delriksdagsår då den f.d. riksdagsledamoten fyller , ersätts visslidspensionmed ålderspension. Pensionsåldern inträder vid utgången av del kalenderår dåledamoten blir . Hel visstidspension utgörför varie månad av pensionsunderiagel. Underlaget utgörs vid varie fidpunktav del månadsarvode som en ledamot får. För att en riksdagsman skall få helpension måsle han eUer hon ha minst 12 riksdagsår, dvs. f.n. 4 mandatperioder.Om antalet riksdagsår inle uppgår fill 12 utgår så stor del av hela pensionensom svarar mol antalet riksdagsår. Riksdagenstalman får ulöver pensionen enligt ersätlningssladgan ett så stort belopp allde sammanlagda förmånerna motsvarar en hel statsråds-pension. Densom har varit ledamot och som när mandatet upphör inte har rätttill pension kan i stället få en viss avgångsersättning. Vidsidan av pensionsavtalen för arbetstagare hos kommuner och landsting finns pensionsreglemenlenför sådana kommunala förtroendemän som arbetar på i kommuner ochlandsting. Kommunalråd, borgarråd, landstingsråd, oppositionsråd, ordförande ikommunstyrelser och förvaltningsutskott eller i kommunalfullmäktige ochlandsting omfattas i princip av dessa reglementen. Enkommunal förtroendeman får pension, s.k. vissfidspension, om avgången sker vidutgången av en mandatperiod (oberoende av hur länge uppdraget innehafts) ochförtroendemannen fyllt . Under särskUda betingelser kan visstidspensionutgå även om de nämnda förutsättningarna inle är uppfyllda. För en hel visslidspensionbehövs 12 uppdragsår på 1981/82:183 22 heltid.Den utgör normalt av del senaste uppdragsarvodet. Pensionen betalas ut frånden tidpunkt då uppdraget har upphört. Den byts ut mot ålderspension när förmånslagarenfyllt . Nären förtroendeman med visstidspension ansläUs i en kommun eller ettlandsting dras pensionsbeloppet av på lönen. Däremot görs i allmänhet ingenminskning på lön från en senare tillträdd stafiig eller privat anställning. Bl.a.Stockholms, , , , och kommuner samtUppsala läns landsting har fört in någon form av hårdare samordning mellanvisstidspension och utgående förvärvsinkomst. Enligt den s.k.Stockholmsmodellen minskas visslidspension med det belopp som är kvar när manminskal lönen i del nya arbetet först med ett basbelopp och sedan avåterstoden.