prop · G503118 · 1981-12-31 00:00:00 — Dels finns del en grapp elever som inlehar möjlighet att föriägga sina studier fill de tider och platser på vilka komvuxerbjuds. Dels är deltagarantalet i vissa utbildningar så litet att en enskildkommun inle har möjlighet att anordna dem. De elever som bor i glesbygd harofta inle möjlighet att genomgå den utbildning de önskar i sin kommun. Enlösning på problemet med all få fill stånd utbildningar som har litet elevantalär ibland att två eller fiera grannkommuner anordnar utbildningen tUlsammans.Om det gäller en ny utbildning kan SSV fungera som "pilotskola" genomatt tillsammans med SÖ och övriga intressenter utforma kursplan och läromalerialoch genomföra en eUer fiera försöksomgångar. Den färdiga kursplanen kan sedananvändas av vuxenutbildning antingen i en större kommun eller i fierasamverkande kommuner. Arbetsmarknadsminislemredogör i bilaga 3 för den roll som arbetsmarknadsutbUdningen kan spela i detlasammanhang. 6 Högskolans roll för små och medelstora företag TUlhögskolans roU hör att genom sin utbUdning och forskning aktivi medverka iutvecklingen av skilda samhällsområden, l.ex. regional utveckling, arbetsliv ochnäringsliv. Under1970-talel har det skelt en omfattande uppbyggnad av grundläggandehögskoleutbildning pä ett anlal orter utanför universitelsorterna. Dennauppbyggnad har redan haft posifiva effekter. Förutom att fillgänglighelen tillgrundläggande utbildning har förbättrats har det blivit möjligt all i störreutsträckning än tidigare anpassa utbudet av utbildning till de 1981/82:118 297 behovsom arbetsmarknaden ställer lokall och regionalt. Vidare har berörda regionerfåll en förstärkning av personal med forskningskompetens. Lärare vid de nyahögskoleenheterna har sålunda vid sidan av sin undervisning i många fallengagerat sig i forsknings-, utveckUngs- och utredningsverksamhet på uppdragav bl. a. enskilda förelag. Problem av regionall intresse som intehar kunnat angripas har därmed börjat bearbetas. Detta är av slor betydelse förde små och medelstora förelagen och den regionala utvecklingen i stort. Föralt främja den fortsatta utvecklingen av sådan verksamhet vid de mindrehögskoleenheterna har regeringen genom beslut den 4 febraari 1982 uppdragit ålUHÄ all föreslå åtgärder som ger stabilitet åt forsknings- och UiveckUngsarbetelvid berörda högskoleenheter. Syftet är i första hand att finna samarbetsformermellan högskoleenheterna och det omgivande samhället när del gäller forskningoch utveckhng. Desmå och medelstora företagen utnyttjar i liten utsträckning den kompelens ochdel kunnande som de högskoleulbUdade har. Delvis kan delta vara en följd avförelagens straklur men del kan också bero på all både leknisk och ekonomisk utbUdningav tradifion är specialiserad mot störte förelag. Bristande information om vadhögskoleutbildning innebär kan också vara en bidragande orsak. En ökad satsningfrån högskolans sida för all bättre anpassa utbildningsbehovet lUl de små ochmedelstora företagen är därför motiverad. Härvid kan det vara aktuellt attöverväga behovet av kortare utbildningar t. ex. inom tekniksektorn. Idetla sammanhang kan nämnas att regeringen tUlkallat en särskild utredning föralt belysa utbUdningens och forskningens uppgifter i strävandena alt förbättraden svenska ekonomins utvecklings- och konkurrenskraft (U 1981:03, Dir 1981:30). Utredningen bör enligt direkfiven successivt och snabbi komma med förslagfill förändringar som medför en gynnsammare situation för de delar avnäringslivet som i ett längre perspektiv kan förutses vara konkurrenskraffigaoch expansiva. Uppmärksamhet bör därför ägnas inle enbart de stora, utan ävende små och medelstora förelagen. Förslagen kan innebära förändringar iutbildningens innehåll och organisation eller i fråga om lokalisering ochdimensionering. De kan också innefatta åtgärder som underlättar nödvändigrörlighet på arbetsmarknaden. Denmera småföretagsanpassade utbildning som bedrivs i högskolan är i slorutsträckning en utbildning för personer som har arbetslivserfarenhet. Ettexempel härpå är den yrkeslekniska högskoleutbildningen (YTH). Denna utbildningsom bygger på flerårig yrkesverksamhet skall förbereda för mer kvalificeradearbetsuppgifter inom industrin och företag. F. n. finns närmare lio YTH-linjerom , alla inom sektorn för utbildning för tekniska yrken. Ytterligareexempel är lokala linjer för småförelagsekonomi. En lokal linje inrättas avhögskolestyrelserna, vUket ger möjlighet lill lokala och 1981/82:118 298 En av de lokala linjema för "småföretagsekonomi" anordnasvid högskolan i . Utbildningen omfattar 80 poäng () och ges i tvåvarianter, den ena inriktad mol administration av mindre och medelstoraföretag, den andra inriktad mot verksamhet som egen företagare. Vidare finnsvid högskolan i en småföretagsekonomisk linje som omfattar 80 poängmed möjlighet till avgång efter 40 och 60 poäng. Linjen tillgodoser i förstahand de små och medelstora företagens i behov av personer, somhar en bred utbildning inom del ekonomiska området. Väsentligt för ulbUdningenär en uppläggning som ger möjlighet alt varva yrkesverksamhet eller prakfik medstudier. Utbildning av liknande karaktär som nyssnämnda linjer planeras vidytterligare några högskoleenheter. Här bör också nämnas att del viduniversitetet i finns en variant av den treåriga ekonomlinjen som ärinriktad mol småförelagsekonomi. Denadministrativt och ekonomiskt inriktade högskoleutbildningen har varit föremålför ell omfattande översynsarbete inom UHÄ. Enligt förslag från en särskild arbelsgrappinom ämbetet (1981:23) bör den framtida ekonomulbildningen få ett fördjupningsallernativom 60 poäng i småförelagsekonomi. Delta alternativ är en vidareutveckling avden utbildning med inriktning mot mindre företag som har redovisats.Frågan bereds f. n. inom UHÄ. Inomramen för högskoleorganisationen anordnas enstaka kurser av varierande längdför dem som vill fortbilda sig eller vidareutbilda sig. Dessa kurser inrättasav högskoleslyrelsema inom ramar och riktlinjer som ges av regionstyrelserna. Kurserläcker alla ulbildningssekiorer. De kan bestå av "IradUionella" universilelsämnenmen det finns också tvärvetenskapliga och/eller speciellt yrkesinriktadekurser. De enstaka kurserna fillgodoser genom sin varierade utformning redanidag en slor del av de små och medelstora företagens behov av högre utbildning.Möjligheten finns att ytterligare utveckla kurser med denna inriktning. Iregeringens forskningspolifiska proposition (prop. 1981/82:106) ochregionalpolitiska proposition (prop. 1981:113) behandlas vissa frågor som är avstort intresse för små och medelstora förelag. Dessa förslag redovisas härmyckel kortfattat. Vidde störte högskoleenheterna finns särskilda kontaktsekretariat. Dessa har lilluppgift att hjälpa främst små och medelstora förelag i förelagsutvecklandesyfte, t. ex. med förelagsanalyser, produktutveckling och proto-typtUlverkning.Vissa forsknings- och utvecklingsprojekt som har kommit till stånd härigenomhar fått stor betydelse för de berörda företagen. Vidare har de resulterat iall nya företag etablerats. Avintresse är den försöksverksamhel som /79 har bedrivUsinom ramen för forskningssamverkanskommillén (FOSAM). Åven här är verksamheteni första hand riktad mol små och medelstora förelag samt myndigheter. Med deresurser som har slällls fill förfogande 1981/82:118 299 avkommittén har forskare kunnat knytas tiU ett enskUt företag eller en myndighetunder av sex fill . Ett femtiotal samarbetsprojekt harinitierats . Del har skett i samverkan medbl. a. länsstyrelserna och utvecklingsfonderna. Resultatet avförsöksverksamheten talar enligl chefen för för all föralsällningarnaför en fortsalt kontaktforskarverksamhet bör skapas. Ytterligare medel förverksamheten beräknas därför i den forskningspolitiska proposUionen. En viktig uppgift förhögskolan är alt sprida information om sin forskningsverksamhet. Formerna förhur detta skall ske kräver ytterligare belysning. Mol denna bakgrand harchefen för ulbildningsdepartemenlel föreslagit all en systematisk utvecklings-och försöksverksamhel bedrivs avseende dels högskolans kontaklorganisafion,dels organisafion och former för spridande av informafion och forskningsresultat.Frågan om s. k. nyttjarinformation, dvs. hur man anpassar information omforsknings- och utvecklingsarbete till särskUda avnämare utreds dessutom särskUtav forskningsrådsnämnden. Prop.1981/82:118 300 Propositionens huvudsakliga innehåll ............................. 1 Statsministerns anförande ............................................... .... 4 Budgetministerns anförande ............................ .... Il 1. Inledning ............................................................... .. 11 Åtgärder föralt begränsa och förenkla näringsidkares och kommuners uppgiftslämnande 12 och organisationer ......... .. 18 Hemställan ............................................................. .. 31 Sammanfattningen av belänkandel (SOU1981:58) Samverkan vid uppgiftslämnande, avgelt av delegationen för företagens uppgiftslämnande (DEFU) ..................... .. 32 Sammanställning av remissyttrandena överbe tänkandet SOU 1981:58 ............................................. 38 Underbilaga 1:3 Sammanställning av remissyttrandena överrapporten över företag och andra organisationer - ell Handelsministerns anförande .......................... 53 1. Inledning ................................................................ 53 Servicenäringarna- slöd tiU turistföretag . UnderbUaga 2:1 Utdrag ur serviceföretagsulredningensbelänkan de (SOU 1979:74) Serviceföretagen - vägar tiU utveckling 69 Underbilaga 2:2 SammansläUning av remissyttrandena övervissa delar av betänkandet SOU 1979:74 ........................... .. 90 Underbilaga 2:3 Sammanställning av remissyttrandena övervissa delar av betänkandet (SOU 1978:37) Hotell- och restaurangbran schen ......................................................................... 123 Underbilaga 2:4 Sammanfattning av belänkandet (Ds H1981:3) Handel med teknik ..................................................... 137 Underbilaga 2:5 Sammanställning av remissyttrandena överbe tänkandet Ds H 1981:3 ............................................. 140 Arbetsmarknadsministerns anförande ............. 147 1. Inledning ............................................................... 147 Vissaarbetsmarknadspolitiska åtgärder ................ 148 Stöd tUlarbetsmiljöinvesteringar ........................... 153 Underbilaga 3:1 Sammanfattning av betänkandet (Ds A1981:12) Om stafiigt stöd till arbetsmiljöinvesteringar .............. 160 Underbilaga 3:2 Sammanställning av remissyttrandena överbe tänkandet Ds A 1981:12 .............................................. 169 Industriministerns anförande ............................ 175 1. Inledning ................................................................ 175 1981/82:118 301 Förnyelse avproduktionsprocessen ................ 189 Vissa elektronikfrågor.................................... 195 Centrum försmåföretagsutveckling ............... 200 10.1 Utvecklingsfondernas organisafionoch verksamhet i stort 202 Småföretagsinnktadeutvecklings-och investmentbolag ................................................................. 216 11.1 Inledning ............................................ 216 11.2 TiUväxtinvest ..................................... 217 11.3 Investeringsbankens roll ........................ 220 11.4 Svenska industrielableringsaktiebolagels(Svetabs) roll.. 221 Anslagsfrågor för budgetåret1982/83 ............. 223 Underbilaga4:1 Sammanfattning av rapporten (SIND 1981:7) De Underbilaga4:2 Sammanfattning av rapporten (SIND 1981:2) Hantverk.Produktion med tradition .................... 240 Underbilaga4:3 Sammanställning av remissyttrandena över rap porten SIND 1981:2.......................................... 262 Underbilaga4:4 promemoria om ut bildningsfrågor m. m. för de små och medelstora företagen 280