prop · G503128 · 1981-12-31 00:00:00 — Rikskonserter är berett att medverka till eneffektivare service via bibliotek och AV-cen-traler. Bibliotekstjänst ABnoterar att den föreslagna samhällsstödda distributionen också innefattar enroll för biblioteken, och påpekar all Bibliotekstjänst inte fåttnågot ekonomiskt stöd för musikverksamheten från stat eller kommun. Påslåendetatt kommunernas och landstingens inköp fill t. ex. bibliotek till stor delskulle kunna ske via de regionala depåerna synes vara oförenligt med principskissensförslag och med rapportens uttalade önskan att Bibliotekstjänst för attunderlätta bibliotekens inköp skall publicera bedömningar av den förbiblioteken intressanta fonogramutgivningen. SACOISRinstämmer med rapporten att distributionen via biblioteken borde kunna ges enbetydligt viktigare roll på fonogramområdet än . saknas i stortsett riktlinjer för fonogramverksamheten på biblioteken, och bibliotekariernasaknar i de flesta fall utbildning för sådan verksamhet. /SR delar interapportens negativa syn på en generell utlåning av fonogram på biblioteken. Deupphovsrätlsliga problemen gäller ju även de områden där utredningen förordar udåningav fonogram, t. ex. sjukhusbibhotek, barnstugor och frifidshem. LOanför beträffande distribution via bibliotek att frågorna om ersättning tillupphovsmän, utövande artister och musiker skyndsamt måste lösas. beklagar atl rapporten något lättvindigt avfärdarbibliotekens roll i fonogramdistribufionen och efterlyser konkreta förslag.Biblioteken borde få ökade resurser för ett bredare utbud och en betydligtviktigare roll i distributionen än vad som förespeglas i rapporten. Rapportenborde ha föreslagit en försöksverksamhet med fonogram på biblioteken, vilkenskulle bidra fill att utforma normer och riktlinjer på detta område. Rapportenbetonar i och för sig bibliotekens roll för information om fonogram tillallmänheten, men det framgår inte hur denna information skall lämnas, vem somskall göra det möjligt för biblioteken att lämna informationen, etc. Ettstatligt stöd till Bibliotekstjänst är motiverat. Föreningen anser vidare attfrågorna om upphovsrätt och kopieringsrätt bör lösas. Biblioteken bordeha samma regler som skolorna när det gäller t. ex. kopiering. Svenska musikerförbundetkan inse det kullurpolitiska värdet av distribution via bibliotek, men kanendast tillstyrka rapportens förslag under fömtsättning att de upphovsrättsligafrågorna blir lösta på ett tillfredsställande sätt. GLFär posifiv fill att medverka till en lösning av problemet med distribution av fonogramvia bibliotek. GLF och IFPI instämmer också i upp- Prop.1981/82:128 94 fattningenatt det är önskvärt att ansvariga organ närmare definierar bibliotekens ochandra institufioners uppgifter och ansvar för verksamheten med fonogram. Omutlåningen av fonogram vid biblioteken ökar, bör rätlsinne-havama på något sättkompenseras på Uknande sätt som vid utlåning av böcker. SAMIanser att en ökad utlåning av fonogram via bibliotek medför en ökadhemkopiering. och också menar att utlåning av fonogramfrån bibliotek inte kan förordas förrän frågan om ersättning fill upphovsmän,utövande konstnärer och fonogramframstäl-lare har lösts. i Luleåkommun vill betona rapportens resonemang om nödvändigheten av att utvecklabiblioteken så att dessa kan förfoga över en musikenhet. Nämnden anser detviktigt alt kulturtådet utvecklar metoder att gå in med stöd till försök atlupprätta pedagogiska musikbibliotek för att ge fonogrammen en djupare funktioni kulturlivet. Staten bör ta ansvar för uppbyggandet av en basresurs påmusikbiblioteksområdet. Medborgarskolananser att rapportens förslag om regionala fonogramdepåer för distribution ärvärt att ytterligare begmndas. Länsbildningsförbunden borde här kunna spela enväsentlig roll. Likaså bör biblioteken och AV-centralerna kunna få vidgadeuppgifter, enligt rapportens förslag. Viunga anser att måste bli ett kulturcentrum i bygden.Bibliotekarierna måste åläggas att la kontakt med och samarbeta medfolkrörelserna, som är de viktigaste förmedlarna av "folkets egenkultur". 1981/82:128 95 Statens åtgärder på fonogramområdet och stöd till arrangerandemusikföreningar. Sammanfattningar av bilaga 9 och 10 i kulturrådetsanslagsframställning för /83. 1 Statens åtgärder på fonogramområdet särskild promemoria fogad (som bilaga 9) till anslagsframställningen /83 har aktualiserat frågan om statligt stödtill fonogramverksamhet. Rådet tar också upp vissa tekniska frågor samt fråganom vilka andra ändamål än ett stöd lill fonogramverksamhet som kan finansierasav en avgift på oinspelade ljudkassetter. Stödettill svenska fonogrambolag bör enligt uppgå till 4,5 milj. kr.under /83 för att därefter successivt byggas ut. Beträffande stödetsutformning har kulturtådet utgått från att alla typer av bolag med regelbundenutgivning skall kunna ansöka om stöd. Stöd bör sökas för hela det kommandeårets produktion. Den plan som inlämnas tillsammans med ansökan skall innehållaen utförlig beskrivning av de planerade produktionerna samt en kalkyl överproduktionskostnaderna. Bedömningen av ansökningarna bör avse varje planeradproduktion. Bidrag bör utgå till bolagen för det antal produktioner sombefunnits kullurpolitiskt och konstnärligt angelägna. För stöd bör viss minimiupplagasamt lagerhållning och sedvanlig försäljning krävas. Stödbeloppet bör beräknas perproduktion och utgå från ett antal schabloner för olika kostnadskrävande typerav produktioner. Stödet bör vidare utbetalas med en tredjedel i förskott ochtvå tredjedelar då det färdiga fonogrammet föreligger. För särskiltkostnadskrävande produktioner bör särskilda bidrag kunna utgå. Stöd skall också kunna gestill åtemtgivningar av fonogram med högst av den kalkylerade kostnaden fören upplaga om 1000 exemplar. Vidare bör en mindre summa avsättas för stöd tilltillfälliga fonogrampro-ducenter/föreningar för enstaka produktioner. Behovet av förnyelse av demindre bolagens utrustning samt utmstning för digitalteknik är mycket aktuellt.Ett särskilt anslag för utmstning och tekniska investeringar bör övervägas. Närmareriktlinjer för de olika stödformerna bör utfärdas av styrelse ochbeslut fattas av rådets , dans och musik. Beredningen avbidragsärenden bör ske i en särskild referensgrupp. BeträffandeRikskonserters fonogramverksamhet hänvisar till sina tidigare förslagoch föreslår för /83 en ökning av bidraget med 2 milj.kr.Beträffande fonogram för barn och ungdom vid- 1981/82:128 96 hållerkulturrådet del förslag om kvotering som framfördes av fonogramut-redningen,dvs. att en tredjedel av institutets totala årsproduktion skulle inriktas motdenna målgrupp. Förslaget skall ses mot bakgrund av att Rikskonserter hittillshar producerat endast två LP-skivor direkt avsedda för barn, sombehoven av särskilda insatser är stora. Med skivor för barn och ungdom avser kulturtådeti detta sammanhang också pedagogiskt inriktade fonogram som är naturligtintegrerade med Rikskonserters verksamhet i övrigt, t. ex. skolkonsertverksamheten.En sådan integrering anser rådet vara av stor vikt. Fråganom att göra Rikskonserters skivmärke Caprice till ett lågprisskiv-märke börenligt övervägas. Rådet anser det rimligt att en helstatligtfinansierad skiva har ett lägre pris än en ickesubventionerad produkiion. Kulturtådetföreslår vidare att erhåller medel för att kunna påbörjautgivningen av en musikhistorisk skivantologi i enlighet med ett tidigareavgivet förslag från akademin. Förslaget inrymmer ett samarbete medRikskonserter och andra skivbolag och årsproduktionen planeras till ca 15 LP-produktioner. Fördelningenav de medel som flyter in från en avgift på tomkassetter kan ske t. ex. genomen till knuten fond. Den del av medlen som tillfaller rättighetshavarnafördelas av resp. organisation. Del är önskvärt alt medlen används kollektivtoch återförs lill fonogramområdet, t. ex. genom vidareutbildning av sälj- och butikspersonal,stipendier till tonsättare och musiker etc. Dendel av kassettmedlen, som bör användas till fonogrampolitiska reformer utöverRikskonserters fonogramverksamhet, fördelas av på grundval av enberedning i den särskilda referensgruppen knuten till , dansoch musik. Fonogramstödet inordnas härigenom i den totala musikpolitiken.Detsamma gäller övriga ändamål för avgiftsmedlens användning. Andraändamål som bör stödjas Kulturtådetanser del vara naturligt att kassetlavgiften till en del också används tillåtgärder för alt skapa arbetstillfällen för musiker och artister. Bland deandra ändamål som bör finansieras med hjälp av en avgift på tomkassetler finnsdärför ett ökat stöd om 2 milj. kr. till de arrangerande musikföreningarna /83. Därutöver föreslås en överflyttning av vissa medel,avseende orkestrar anslutna till , lillanslaget lill arrangerande musikföreningar från anslaget Cenlralaamatörorganisationer. Även de fria musikgrupperna bör få ökade resurser. Vidareföreslår att en särskild katalog över tillgängliga fono- Prop.1981/82:128 97 gramutformas och att en särskild arbelsgmpp vid arkivet för ljud och bild filisättsför denna uppgift. Därvid kan den katalog som har utarbetats av tjäna som utgångspunkt för det fortsatta arbetet. Enligt kulturtådet ärfrågan om alt bilda ett nytt distributionsnät fortfarande aktuell. Kulturrådeträknar emellertid inte med att kunna genomföra de nödvändiga förhandlingarna iegen regi. Rådet föreslår att regeringen tillsätter en särskild utredningsmanför att i samarbete med kulturtådet arbeta med distributionsfrågorna. 2 Stödet till arrangerande musikföreningar särskild promemoria fogad (som bilaga 10) till anslagsframställningen /83 framhåller följande beträffande stödettill de arrangerande musikföreningarna. Arrangörerna har en nyckelroll imusiklivet som förmedlande länk mellan publik och musiker. Verksamheten byggerpå atl artangören köper musikernas tjänster och står för alla praktiska artangemangi samband med konserter. Stödet till arrangörsledet måste ses som en del av demusikpolitiska åtgärderna och är också nära förknippat med stödet till friagrupper och med andra åtgärder med syfte att förbättra sysselsättningen för frilansmusiker. Kulturtådet föreslår /83 en realökning av bidraget till de arrangerandemusikföreningarna under anslaget Vissa bidrag till teater-, dans- ochmusikverksamhet med 2milj. Denna ökning skulle enligt göra detmöjligt att dels kunna öka stödet till de föreningar som redan ärbidragsmottagare, dels kunna fördela bidrag till ytterligare föreningar.Större delen av stödbeloppen skulle gå direkt till engagemang av musiker ochendast en mindre del till föreningarnas administrativa uppgifter. Stödetföreslås liksom avse föreningar med omfattande och kontinuerlig offendigkonsertverksamhet. Dessutom bör bidrag liksom tidigare kunna utgå fillriksorganisationer. Förde små, lokala föreningarna med blygsam och oregelbunden verksamhet förutsättsverksamheten också fortsättningsvis finansieras genom kommunala bidrag samtgenom de statliga kulturprogrambidragen. Stödet bör riktas tillverksamhet med professionella musiker och musikgrupper. Bidragens storlek börbestämmas utifrån verksamhetens omfattning. Här bör man enligt kulturrådetpröva en modell med bidragsschabloner plus utrymme för viss administration ianslutning härtill. Speciella hänsyn måste emellertid tas för uppsökandeverksamhet och för föreningar med ett geografiskt läge som innebär stora reskostnaderför medverkande musiker. Ett riktmärke för stöd bör även fortsättningsvis varaatt minst motsvarande belopp ställs till förfogande från kommun/landsting. 1981/82:128 98 Kulturrådetframhåller atl en viktig uppgift för riksorganisationerna, men också för t. ex.Rikskonserter och andra regionala organ, skulle vara att anordna utbildning förexisterande och presumtiva arrangerande musikföreningar, främst rörandeinformations- och publikarbete, praktiska administrativa mfiner samt musikpoliliskaoch konstnärliga frågor. Bidraget lill riksorganisationer (f.n. ) bör också fortsättningsvis avse cenlrala kostnader ochkostnader i samband med turnéprojekt men också regionala resurser. Kontaktnätetoch dess medlemsföreningar, som f. n. erhåller bidrag för allmänungdomsverksamhet från , bör enligt kulturtådet även kunnafå arrangörsbidrag från . Kontaktnätets - i likhet med t. ex.Sveriges Orkesterföreningars riksförbund - verksamhet består av två delar; ensom är amalörinriklad med egna akfiviteter, cirklar etc. och en som innebär artangörsansvarför professionella musiker. Bidragenbör liksom fördelas av . På bör fördelningen avstöden successivt anpassas till den lösning som kommer atl gälla för denregionala musikplaneringen. Prop.1981/82:128 99 Propositionen .................................................... .... 1 Propositionenshuvudsakliga innehåll ..................... .... 1 Utdrag avregeringsprotokoll .......... 3 1 Inledning ........................................................ 3 Föredragandensöverväganden .............................. .... 5 2 Bakgmnd ...................................................... .... 5 2.1 Utvecklingen på fonogramområdetm.m............. .... 5 2.2 Privatkopieringen påljudkassetter och dess konsekvenser ... 6 2.3 Utvecklingen på videogramområdetm. 2.4 Lag om kassettskatt ochanvändningen av skattemedlen 12 3 Ersättning fill rättighetshavarem. 3.1 Ersättning till rättighetshavarepå musikområdel 14 3.2 Förstärkta insatser för vissagrupper av kulturarbetare 15 4 Stöd till fonogramverksamhet ............................ .. 17 4.1 Stöd till produkfion av fonogram ................... 17 4.2 Stöd till utgivning av musikhistoriskfonogramantologi 23 4.3 Rikskonserters fonogramproduktion ................ 25 4.4 Distribufion av fonogram m.m.......................... 29 5 Övriga insatser ................................................ .. 32 5.1 Insatser på musikområdet ........................... .. 32 5.2 Insatser på teater- ochbiblioteksområdena .... 36 6 Kompensation förkostnadsökningar vid bandinköp till följd av kassettskatt 36 7 Hemställan .................................................... .. 40 8 Anslagsberäkningar /83 ......... 41 9 Beslut .......................................................... .. 42 Bilaga1 Sammanfattning av kulturtådets rapport i Bilaga2 Remissyttranden över .. 67 Bilaga3 Statens åtgärder på fonogramområdet och stöd till artangerandemusikföreningar. /83 .......................... .. 95