prop · G50389 · 1981-12-31 00:00:00 — Bidraget bör beräknas på arttalet studerande perexempelvis resp. . HK anser vidare att bidraget börfölja kostnadsutvecklingen. Iett alternafiv med bibehållet kommunalt huvudmannaskap tillstyrker samtligaremissinstanser som yttrat sig i frågan att ett enhetsrelaterat schablonbidraginförs beräknat per studerande och Utbildningslinje. Om bidraget skall utgå perterminsstudieplats eller årsstudieplats råder det dock delade meningar.Kommitténs förslag att bidraget skall utgå per terminsstudieplats tillstyrks avRRV, SÖ, SFS, styrelsen för , SACOISR och LF. UHÄdäremot menar att en beräkning per årsstudieplats skulle underlättajämförbarheten mellan den statliga och den kommunala delen av högskolan.Ämbetet anser att de skäl kommittén anför för sitt förslag väger lätt iförhållande till de vinster som kan uppnås med en enhetlig ordning för helaskolan. Även LO förordar att bidraget bör utgå per årsstudieplats. /?/?Favstyrker bestämt att statsbidraget indexregleras. Som skäl härför anför RRVdels det statsfinansiella läget, dels ock och framför allt det faktum att enindexreglering försvårar en fortlöpande prövning av statsbi- 1981/82:89 70 RRV menar vidare att det även finns en risk för att de produktivitets-och effektivitetsvinster som normalt görs i utbildningen inte beaktas ochpåverkar statsbidraget i ett indexreglerat system. Kommunstyrelsen i Göteborganser att statsbidragets värdebeständighet bör kopplas till konsumentprisindex. Intenågon remissinstans har någon invändning mot kommitténs förslag attstatsbidraget skall administreras av högskolemyndighet. LFpåpekar att ett nytt system för statsbidrag får under inga omständigheterinnebära en kostnadsövervältring från stat till landsting och berörda kommuner.Under en övergångsperiod föreslår förbundet att en utjämningspost ställs till UHÄ:sförfogande i syfte att mildra vissa uppenbara omfördelningseffekter. LF utgårvidare ifrån att bidragets volym och närmare utformning fastställs först efteröverläggningar mellan företrädare för regeringen och huvudmännen. 3 Utbildning under annat huvudmannaskap än landsting Majoritetenav remissinstanserna fillstyrker kommitténs förslag att -vid alternativ medbibehållen högskola - den nu primärkommunalalaboratorieassistentlinjen med päbyggnadsutbildning i , ochLund överförs till den landstingskommunala utbildningsorganisationen på resp.ort. Bland dessa kan nämnas , , , UHÄ och RRV. Inordnandetbör enligt kommittén ske senast då övriga delar av kommitténsförslag genomförs. EndastSACOISR avstyrker förslaget. Mot bakgrund av sin principiella uppfattning i huvudmannaskapsfräganbör de kommunala laboratorieassistentutbildningarna förstatligas anser organisafionen. , SÖ och LF betonar dock att förutsättningarna för ettöverförande är beroende av överenskommelser mellan berörda huvudmän. LF påpekaratt förbundet är berett att medverka till att underlätta ett sådantövertagande av laboratorieassistentutbildningen. UHÄ framhåller att tidpunktenför genomförandet måste anpassas till lokal- och lärarförhällanden på de olikaorterna. RRV utgår från att den offentliga sektorns kostnader inte förändrasgenom överförandet. HKanser att vid en i övrigt bibehållen högskola talar skäl för att deidag stafiiga sjukgymnastutbildningarna i och överförs tillberörda kommunala huvudmän. Enmajoritet av remissinstanserna anför att de inte delar kommitténs uppfattning idenna fråga. SFS, /SR, TCO, RRV och 1981/82:89 71 avstyrkeratt de statliga sjukgymnastutbildningarna i och överförs tilllandstingskommunalt huvudmannaskap. Endast LO tillstyrker förslaget. Enligt UHÄ:s mening finnsdet skäl att ta ställning i huvudmannaskapsfrägan först i samband med attställning tas fill studieorganisationen inom detta område och vill återkommatill denna fråga i samband med att regeringens uppdrag till UHÄ rörandestudieorganisation m. m. för rehabiliteringslinjen kommer att redovisas. ÄvenSÖ vill avvakta ett ställningstagande i denna fråga. SÖ framhåller attytterligare utredning krävs. LF anser att om de båda berörda landstingen ochstaten gemensamt anser att en förändring av huvudmannaskapet bör komma tillstånd så föreligger inga principiella invändningar mot en kommunalisering pådenna punkt och menar att frågan är av ekonomisk och praktisk natur. HKföreslår att utbildningen vid Diakonianstalts, Röda Korsets ochSophiahemmets sjuksköterskeskolor överförs till landstingsutbildningsorganisation i ett alternativ med bibehållen landstingskommunalhögskola. Avde remissinstanser som berört frågan om de enskilda sjuksköterskeskolornasställning är det endast LO som utan reservationer tillstyrker kommitténsförslag om en kommunalisering. Mot LF:s uppfattning att starka och principiellaskäl talar för att berörd utbildning övertas av haråtta reservationer avgivits. TCO utgår i sitt yttrande frän ett förstatligandeav såväl som enskilt bedriven värdutbildning. Socialstyrelsen.SÖ, UHÄ, RRV, SACOISR samt de tre berörda enskilda sjuksköterskeskolorna avstyrkeri nuläget kommitténs förslag. Socialstyrelsenanser att , Röda Korsets och Sophiahemmetssjuksköterskeskolor bör få fortsätta under enskilt huvudmannaskap till dessatt frågan om ett statligt huvudmannaskap på nytt tas upp till generellprövning. SÖvill uppskjuta sitt ställningstagande i avvaktan pä en eventuell minskaddimensionering av sjuksköterskeutbildningen i . UHÄ tillmäter för sindel huvudmannaskapsfrågan för de berörda utbildningarna underordnad betydelseså länge garantier skapas för att utbildning i planeringshänseende ärsamordnade med övrig motsvarande utbildning i . Styrelserna för såväl som för Röda Korset och Sophiahemmet motsätter sig bestämt enförändring av huvudmannaskapet. Styrelserna hänvisar bl. a. till sinutbildningshistoriska tradition när det gäller sjuksköterskeutbildning och sinautbildningsprofiler som ger värdefulla bidrag till vårdutbildningen och alternafivi utbildningsutbudet. 1981/82:89 72 Styrelsernaframhåller att de enskilda skolorna alla har sin bakgrund i den humanitära och idealisfiskalivssyn, som genomsyrade företrädarna för sjukvården i vårt land redan på1800-talet. Vidare anförs: "traditionen därifrån hålls fortfarande levandeoch ger en profil i utbildningsutbudet. Vid samtliga de tre enskilda skolornahar det setts som angeläget att ge de studerande en fördjupad kunskap omlivsåskådningens betydelse för personligheten i sjukdomskris, en kunskap somskall ge vägledning för sjukvårdspersonalens beteende vid möte med människormed skiftande livsåskådningar ävensom förståelse för den enskildamedmänniskans behov." Styrelserna menar vidare att ingenting kommer attvinnas vid en kommunalisering, varken i utbildningens kvalitet eller iekonomiskt hänseende. Styrelsenför framhåller i sitt yttrande flera faktorer- bl. a. lokaler och donationsbestämmelser - som försvårar ett överförande avutbildningen till . Styrelsen för Röda Korsets sjuksköterskeskolapåpekar bl. a. att skolans huvudman bidrar med medel sä att lärare ochstuderande vid skolan fortlöpande får företa studier vid utländska sjukvårdsinsfitutioner.Detta ger enligt styrelsen erfarenhetsmässigt en vidgad blick för den egnaverksamheten. 1981/82:89 73 Innehållsförteckning Propositionen .................................................... .... I Propositionenshuvudsakliga innehåll ... .............. 1 Lagförslag ......................................................... ... 3 Utdrag ur protokoll vidregeringssammanträde 4 1 Inledning ........................................................ ... 4 2 Föredragandens överväganden ........................... 7 2.1 Huvudmannaskapför viss värdutbildning inom högskolan ... 7 2.1.1 Allmänna utgångspunkter ...................... 7 2.1.2 De enskilda sjuksköterskeskolornasställning 10 2.1.3 Kommunallaboratorieassistentutbildning ... 12 2.1.4 Statlig sjukgymnastutbildning ................... 12 2.2............................................................. Frågorom statsbidrag, tjänsteorganisafion och resurssamband med gymnasieskolan m. m............................... 15 2.2.1 Nuvarande ordning ................................ 15 2.2.2 Statsbidrag vid försattkommunalt huvudmannaskap ... 16 2.2.3 vidfortsatt kommunalt huvudmannaskap 20 2.2.3.1 Utgångspunkter ........................... 20 2.2.3.2 Förläggning fill skolenhet medgymnasieskola .. 20 2.2.3.3 Skolledare och skolpoäng .............. 20 2.2.3.4 Lärare ....................................... 21 2.2.3.5 Olika värdlärares tjänstgöringi gymnasieskolan och högskoleutbildning .................................................. 26 2.2.3.6 Tidpunkt förtjänsteorganisatoriska förändringar 28 2.3 Denkommunala högskolans organisation m. m 28 2.3.1 Det centrala tillsynsansvaret ................... .. 28 2.3.2 Planeringssystem .................................. .. 29 2.3.3 Antagningsfrågor ................................... .. 31 2.3.4 Linjenämnds- och inflytandefrägor .......... 33 2.4 Genomförandeav den nya studieorganisationen 35 2.4.1 Allmänt ............................................. .. 35 2.4.2 Rehabiliteringslinjen ochsociala servicelinjen 35 2.4.3 Successiv övergång till den nyastudieorganisationen .. 36 3 Hemställan ..................................................... 39 4 Beslut .......................................................... 39 Bilaga1 Sammanfattning av förslag avseendetjänsteorganisationen för den Bilaga2 Sammanställning av remissyttranden över tjänsteutredningens förslag avseendetjänsteorganisation för högskoleutbildning Bilaga3 Sammanfattning av betänkandet (SOU 1981:9) Enhefiigt huvudmannaskap förhögskolan Bilaga4 Sammanställning av remissyttranden över betänkandet (SOU 1981:9) Enhetligthuvudmannaskap för högskolan