prop · G503208 · 1981-12-31 00:00:00 — Påproduktinformationsområdet har ett informationssystem med funktionskrav förtvättmaskiner tagits fram. En utvärdering av del nordiska 1981/82:208 22 mattklassificeringssystemet(NCC) har påbörjats och möbelmärkningen i de nordiska länderna har kartlagts.Slutligen har en rapport om energisparande för elektriska hushållsapparater remissbehandlats. Påutbildningsområdet har verksamheten koncentrerats till ett projekt omkonsumentundervisning i lärarutbildningen. Vidare haren kartläggning av konsumentfrågomai journalistutbildningen gjorts och kriterier för bedömning av kommersielltmaterial som använts i skolorna har lagils fram. Enutvärdering av konsumentprogram i radio och TV har gjorts och experimentellaprogram har producerats i samarbete med radio/TV-bola-gen i de nordiskaländerna. Blandkonsumenträttsliga frågor som behandlats märks främst marknadsföringtill barn och unga samt användande av tester resp. garanfier i företagensmarknadsföring. Ettomfattande projekt om användningen av konsumentkredit i har i stort settavslutats. Vidare har ett seminarium om hushållsekonomiska frågor samt enutvärdering av samhällsåtgärder för tryggande av konsumenternas tillgång tillkommersiell service i glesbygdsområden genomförts. Kulturavtaletsoch kultursamarbetets huvudområden är utbildning, forskning och allmänkulturellverksamhet. På utbildningsområdet har samarbetet vad gäller den obligatoriskaskolan alltmer kommit att koncentrera sig kring pedagogisktforsknings- och utvecklingsarbete, kring frågor som t.ex. rör organisation ocharbetsmiljö, kring yrkespedagogik, förhållandet skola-arbetsliv och kringintegration av specialundervisningens elever. har ministerrådet(kultur/utbildningsministrarna) antagit ett handlingsprogram för ökadspråkförståelse i som direkt pekar på åtgärder främst inom utbildningensområde som tar sikte på att förbättra grannspråksförståelsen. Ministerrådethar också slutit ett avtal om gemensam nordisk arbetsmarknad för allmänlärare(klasslärare) som gör det möjligt för lärarutbil-dade personer från ettnordiskt land att få anställning som allmänlärare i ett annat. Påforskningsområdet har en stor del av intresset koncentrerat sig kring denutredning om ökat nordiskt forskningssamarbete som kultursekretariatet utförti samarbete med ministerrådets sekretariat i . På basis av utredningenpresenteras ett ministerrådsförslag till 30:e sessionen rörande ett ökatnordiskt forskningspolifiskt samarbete. Bland annat föreslås ett Nordiskt forskningspolifisktråd bli upprättat. Detexisterar redan ett nordiskt forskningssamarbete som finansieras via dennordiska kulturbudgeten. Ett relativt omfattande forskningssamarbete Prop.1981/82:208 23 finansierasäven genom den allmänna budgeten. Ca en tredjedel av kulturbudgeten går till enrad gemensamma forskningsinstitutioner. lägger också vikt vidatt kunna stödja forskarnas frivilliga samarbete, i gemensamma projekt ochutbyte av information och resultat. Pådet allmänkulturella området har ministserrådet fattat beslut om attpå försök starta en nordisk kursverksamhet på biblioteksområdet och att inledaen försöksverksamhet för att främja distribution av nordisk film.Försöksverksamheten på teaterområdet och slödel lill översättning avgrannlandslitteratur har efter evaluering upptagits som permanenta poster påden nordiska kulturbudgeten. Grundstenen har lagts till ett hus påFäröarna. En utredning om samiskt kulturliv har framlagts för ministerrådetliksom en utredning om möjUgheterna att upprätta ett nordiskt insUtut på Åland.Projektverksamheten inom området Barn och kultur har fortsatt. Arbetetmed den gemensamma nordiska kulturmanifestationen "ScandinaviaToday" i med början har fortsatt enligt den urspmngligaplaneringen. Projektet omfattar sex nordiska vandringsutställningar som kommeratt ges bred presentation i olika delar av . Somett resultat av det utvärderingsarbete som gjorts av kuhursamarbetetpresenterar kultur-/utbildningsministrarna i ett ministerrådsförslag riktlinjer för nordiskt kultursamarbete under 1980-talet.Förslaget är inte ett handlingsprogram i traditionell mening. harförsökt att utvärdera vilka faktorer som främst har präglat utvecklingen sedandet nordiska kulturavtalel tillkom och vilka som kan komma att blicentrala under det kommande decenniet. Avsikten är att förslaget tillsammansmed Nordiska rådels synpunkter och debatten i övrigt skall kunna Qäna somutgångspunkt för det fortsatta kultursamarbetet. Ministerrådethar fattat beslut om alt lägga fram ett förslag vid dess 30:esession om ökat nordiskt radio- och TV-samarbete. har i dennafråga en sammansättning som omfattar kultur-, industri- ochkommunikationsministrarna. Tanken på ett nordiskt radio-och TV-samarbete viasatellit har sin utgångspunkt i kulturpolitiska överväganden och frågan hartill övervägande del utretts av kultursekretariatet i medan denordiska teleförvaltningarna stått för tekniska och teknisk-ekonomiskadelrapporter. Underverksamhetsåret har samarbetet i lagstiftningsfrågor följt samma former somtidigare. Planläggningen och koordineringen av samarbetet har intensifierats.De beredningsorgan som berett betydelsefulla reformer har 1981/82:208 24 haftfortlöpande kontakter med varandra. Den offentliga rätten har framträtt somett nytt samarbetsområde. Närmast har detta gällt stadgandena och principernapå förvaltningsförfarandets område. Idet nordiska samarbetet har sådana projekt poängterats som är ägnade attutveckla såsom hemmamarknad med ett identiskt rättsskydd. Under år 1981har man vid samarbetet på lagstiftningens område fäst särskild vikt vidavtalsrättens - framför allt köplagarnas - förenhetU-gande, vilket skulle ha enomedelbar betydelse för fastsställande av karaktär av hemmamarknad. Lagstiftningssamarbetetpå avtalsrättens, köprältens och konsumentskyddets områden tillhör kärnområdeti det nordiska lagstiflningssamarbe-tet. På avtals- och köprättens områden harman traditionellt strävat till möjligaste enhetlig lagstiftning. På konsumentskyddetsområde har man ofta Vält olika lagtekniska lösningar, medan reglerna i sak gerkonsumenterna samma skydd i de olika länderna. har vid sin session tillmätt det stor betydelse att man som ett led iarbetet med projektet som hemmamarknad strävar lill alt harmonisera deregler om avtal, köp och konsumentskydd som berör konsumenterna dagligen.Ministerrådet har för avsikt att vidmakthålla samarbetet och att i mån avmöjlighet eftersträva ännu större rättslikhet på dessa områden. Miljövårdssamarbetetomfattar förvaltning och vård av den yttre miljön. omfattadeverksamheten bl.a. följande delområden: forskning, vatten- och havsförorening,luftförorening, avfall och återanvändning, naturvård och friluftsliv. Vidareigångsattes ett omfattande arbete med att belysa miljöeffekternavid energiproduktion. Handlingsprogrammet på miljövårdsområdet täcker åren1978-1982. Programmet kommer därför alt revideras och ett förslaghärom alt föreläggas vid sessionen . Underdet gångna året har ministerrådet utvärderat den nordiska miljövårdskonventionen.Resultatet av utvärderingen blev att man fortsatt skall följa utvecklingen avgenomförandel av konventionen noga men att det inte förelåg ettbehov av en revision av konvenfionen. tillsatt arbetsgrupp med uppgift alt följa upp rekommendationer angående multinationella företag (rek. 25/ 1974)framlade en rad förslag till åtgärder, bl.a. upprat- Prop.1981/82:208 25 tändeav ett rådgivande utskott under ministerrådet (samarbetsministrarna) för att inära kontakt med fackföreningsrörelsen och näringsliv koordinera det vidarenordiska samarbetet om frågor rörande multinationella företag. Efterdiskussionerna års session beslöt ministerrådet att tUlsätta ett rådgivandeutskott. I beslutet sägs bl.a. att "utskottet skaU redovisa sinaöverväganden så att ministerrådet om möjligt kan lämna sina sluUigaställningstaganden i ärendet i meddelande till session med ". Efter det att utskottet rapporterat till ministerrådet i november1981, beslöt ministerrådet att det fortsatta arbetet med mulfinationellaföretags roll i de nordiska ländernas ekonomi skall tillvaratas i ämbetsmannakommitténför industri- och energipolitik, samt att kommittén skaU bedöma frågan om attdra in arbetsmarknadens parter i arbetet. Somett led i arbetet med att utveckla och effektivisera det regionalpolitiskasamarbetet har för regionalpolifik (NÄRP) underår 1981 företagit en gmndlig genomgång och utvärdering av de skUdaverksamhetsområdena, och i detta sammanhang utarbetat en omfattande rapport.Huvudvikten i rapporten har lagts vid fastställandet av riktlinjer ochrambetingelser för det gränsregionala och gränskommunala samarbetet somvarefter har fått en mycket dominerande plats i samarbetet. Rapportenbehandlades av regionalministrarna och i möte med Nordiska rådetsekonomiska utskott . I handlingsprogrammet frånår 1979 utpekas vissa regioner där det allmänt bedöms att vara av nordisktintresse att genomföra gemensamma regionalpolitiska åtgärder. I dessa regionerhar Nordiska investeringsbanken fått möjlighet att tillföra kapital genom s.k.regionallån via nationella kreditinstitutioner. Ettviktigt element i det nordiska regionalpoUtiska samarbetet är ömsesidiginformation om nya nationella åtgärders inverkan på den regionala UtveckUngen igrannländerna. Det kan vara åtgärder av mer allmän karaktär, men också regionalpolitisktmotiverade åtgärder. Basprojektethar fortsatt sitt arbete med sammanställning och analys avbasdokumentation av de regionala förhållandena i som bakgmnd förutveckling av det regionalpolitiska samarbetet. Underår 1981 har den glesbygdspolitiska arbetsgmppen som har utvidgats medrepresentanter för och , utarbetat en rapport som bör ses som ettförsta steg i arbetet med att ge ökad information och erfarenhetsutbyte omglesbygdspolitiska frågor i . har arbetat vidare medprojektet inom ramen för forskningsetappen 1980-83. Prop.1981/82:208 26 Blandprojekten kan nämnas "Industrins utvecklingsvillkor i svagt utbyggdaområden i de nordiska länderna" och "Regionala konsekvenser av stmkturförändringaroch teknisk utveckling". Detgränsregionala och gränskommunala samarbetet intar en allt viktigare plats idet nordiska regionalpolitiska samarbetet. finansierades 11samarbetsområden helt eller delvis över ministerrådets budget. För genomförandeav de konkreta projekt som initieras inom ramen för det gränsregionala ochgränskommunala samarbetet kan nationella medel anslås. Underår 1981 lade en arbetsgrupp tillsatt av Nordiska socialpolitiska kommittén framett förslag till reviderat samarbetsprogram. Fömtomen vidareutveckling av det tidigare programmets huvudpunkter innehållerförslaget följande huvudpunkter. - Samverkan mot msmedelsmissbmk - Samarbete på socialvårdensområde - Barn-, ungdoms- ochfamiljepolitiskt samarbete Särskildvikt läggs vid en bättre användning av befintliga resurser genom olika typer avsamnordiska akfiviteler och inomnordisk arbetsfördelning. Samarbetetinom de olika delsektorerna bedrivs dels inom de fem permanentainstitutionerna . för alkohol- ochdrogforskning och för handikappfrågor, dels i form avfristående projektverksamhet. 1981års socialpoliUska ministermöte hölls i . Temat för åretsöverläggningar var "Social- och hälsovården under ekonomiska lågtill växtbetingelser''. Idetta sammanhang uttalade social- och hälsovårdsministrarna även vikten av enfortsatt och effektivare kamp mot alkohol- och narkotikamiss-bmket, som orsakarden enskilde stort lidande och samhället avsevärda kostnader. nordisk konvention om social trygghet, som ersätter konvenfion,undertecknades av (social- och hälsovårdsministrarna) imars 1981 och träder i kraft . Den innebär att man genomsamordning av nationella bestämmelser genomför lättnader för i första handnordiska medborgare som flyttar eller byter uppehållsort inom de nordiskaländerna. Dessa personer kommer härigenom att i största möjUga utsträckningskyddas mot den förlust av sociala rättigheter som ett byte av uppehållsort ivanliga fall innebär. Föratt konventionen skall fungera på ett tillfredsställande sätt erfordras informationsåväl bland enskilda som hos de myndigheter och institutioner 1981/82:208 27 somskall tiUämpa den. Samråd och samarbete mellan de tillämpande myndigheterna såväl inom varje enskilt land som mellan länderna - är Ukaså en gmndläggandeförutsättning för en tillfredsställande tillämpning. En särskild gmpp medrepresentanter för i första hand de s.k. förbindelseorganen i de nordiskaländerna har därför tillkallats. Enöverenskommelse mellan , , och om godkännande avvissa yrkesgmpper för verksamhet inom hälso- och sjukvården ochveterinärväsendet undertecknades av (social- ochhälsovårdsministrarna) . Överenskommelseninnebär i korthet att nordiska medborgare som i någon av de fördragsslutandeländerna har legitimation, auktorisation eller annat rättsligt godkännande attutöva ett yrke inom någol av de 18 yrkesgrupper som omfattas av avtalet, harrätt att vinna samma godkännande i de övriga staterna. Därmed får dessapersonalkategorier samma möjligheter till rörlighet på den nordiskaarbetsmarknaden som andra yrkesgrupper redan åtnjuter. En särskild arbetsgrupphar tillsatts för att övervaka uppföljningen av denna överenskommelse.Uppföljningen av denna överenskommelse och överenskommelsen om gemensamnordisk arbetsmarknad kommer att samordnas på ett effektivt sätt. Underåret har en särskild projektgrupp arbetat med att bl.a. kartlägga pågående ochplanerad vidare- och efterutbildning i länderna för olika kategorier av social-och medicinalpersonal. Gmppensförslag presenteras i en rapport som överlämnats lill socialpolitiskakommittén . NjurtransplantationsprojektetScandiatransplant, vilket leds av en nordisk exportkommitté för transplanlationssamarbete,har fortgått planen-ligt. Vissa ändringar iadministrationen av finansieringen beträffande utbytet av njurar infördes år1981 då sjukvårdshuvudmännen tog över denna uppgift. kommer dockäven alt finansiera vissa nordiska samarbetsuppgifter på dettaområde, exempelvis seminarier, per-sonalulbyte m.m. uppdrag inledde nämnden arbetet med attutveckla ett gemensamt nordiskt system för klassificering och ADB-baseradregistrering av handikapphjälpmedel. Projektethar drivits i enlighet med uppgjorda planer . En provdrift avsystemet inleddes . Imaj 1981 hölls ett nordiskt symposium om förtidspensionering av personer med msmedelsproblem.Vid symposiet granskades den juridiska regleringen i mot bakgrund av denpraxis som utvecklat sig inom detta område. Prop.1981/82:208 28 17 Transport, kommunikation och trafiksäkerhet Samarbetetinom transport- och kommunikationsområdet regleras av det nordiskatransportavtalet av . Pågåendesamarbetsprojekt på transportområdet avslutas och 1982. För att fåen bättre översikt över ändamålsenliga nordiska uppgifter på områdetarrangerade för transportfrågor (NÄT) ijanuari1981 en exportkonferens i . En central fråga var energin itransportsektorn. Efter konferensen tillsatte NÄT en arbetsgrupp för att gåigenom och prioritera de olika förslagen på energiområdet. Gruppen föreslog altprojekten "Körsättets och underhållets betydelse för fordonsbränsleförbrukning" och "Byggnadsslrukturens inverkan påpersontransportarbetet och energianvändning" skulle sättas igång under år1982. Förberedelser vidtogs för att påbörja ett projekt om"fartygsrörelser i hamn" . Bakgrunden är att fartygensrörelser i hamn kan förlänga lastnings- och lossningstider och medföra skadaför såväl fartygen som hamnanläggningarna. På vägforskningssamarbetetbedrivs arbetet med de tre sedan föregående år påbörjade projekten enligtuppgjorda planer. Alla tre projekten beräknas bh avslutade . Ijuni 1979 inrättades flygförbindelsen Tromsö-Kiruna-Uleåborg . Trafiken följs kontinuerligt upp av särskilt förordnaderepresentanter för resp. lands trafikministerium. påbörjades enutvärdering av försöksverksamheten. Denna väntas bli avslutad före utgången avår 1981. Trafikomfattningen har varit lägre än beräknad. Vissaförbättringar av trafikupplägget har skett . Våren1976 tillsatte NÄT en arbetsgrupp för glesbygdstrafik i . Syftet medprojektarbetet är att - med utgångspunkt i alternativa sam-hällsstmkturer studera olika trafiktösningar, som är ägnade att medverka filJ entillfredsställande transportförsörjning i glesbygd och att pröva sådanatrafiklösningar i försöksområden i de nordiska ländema. Försökoch studier har genomförts i ett försöksområde i varje land. Perioden har ägnats ål transport-och samhällsanalyser, val avtrafiklösningar och organisering av försök. De konkreta försöken i de flestaförsöksområdena startade och har numera i huvudsak genomförts. F.n.pågår utvärderingar och analyser. Projektet beräknas bli avslutat under år1982. för transportekonomisk forskning (NKTF) har till uppgift att samordnaden transportekonomiska forskningen i de nordiska länderna och stimulerautvecklandet av en gemensam forskningsmiljö på området. Under verksamhetsåret1981 har NKTF arrangerat ett antal konferenser t.ex. "Prissättning ochomkostnadsfördelning inom kollektiv persontrafik" och "ochframtiden". Samtliga NKTF-konferen-ser dokumenteras och sammanställs irapportform. Rapporterna sänds ul fill intresserade i samtliga nordiska länder. 1981/82:208 29 Samordningenav trafiksäkerhetsfrågor sker genom Nordiska trafiksäkerhetsrådet (NTR), sompåverkar de nordiska ländernas trafiklagstiftning och medverkar itrafiksäkerhetsforskning och biltekniska frågor. Speciellt kan arbetet för enhetUgatrafikregler nämnas. Bland projekt som bedrivs kan nämnas"Cyklande barns trafikrisker" och "Metoder för bedömning avkonsekvenserna av olika former av trafiksanering". Arbetsgmppenför enhetliga bestämmelser i rörande småbåtar (fritidsbåtar) utarbetadeunder broschyrer med lättillgänglig praktisk information om bl.a.förutsättningarna och bestämmelserna för båtlivet i . Broschyren kommeratt /82 distribueras till internordiska båtturister och övrigabåtturister i . Bland andra frågor som gmppen har behandlat är sjömärkenoch utbildning av frifidsbåtsfö- Dentotala omsättningen i den traditionella turistnäringen i uppgår tUl ca60 milj. norska kronor. Mer än 350000 personer är sysselsatta i turistnäringen.Samtliga nordiska länder med undantag för har väsentligt underskott i turistvalutabalansen.Ökad internordisk turism som alternativ för andra resmål kan förbättra dennasituation för området som helhet. Internordisk turism är redan betydande. Somexempel kan nämnas att den gränsöverskridande trafiken mellan , Norgeoch omfattar 36 milj. personer och att över 12 milj. personerpasserar . Ministerrådetfastställde ett program för det nordiska samarbetet på turistområdet. 1anslutning härtill upprättades ett turistutskott med uppgift att ta initiativ,styra och koordinera berörda regeringsorgans samarbete i turistfrågor samt attutgöra ett fomm för erfarenhetsutbyte om verksamhet av betydelse för turismen.Ett nära samarbete bedrivs med Nordiska () som är ettsamarbetsorgan för de nationella turistråden och motsvarande. Underår 1981 igångsattes projektet .Projektet syftar fill en insamling av sådan reseinformation såsom mofivet föratt resa, transportsätt, inkvartering, vislelsefid, resemönster, utgifter m.m.I september 1981 inleddes den hittills största satsningen för att stimulera internordiskturism på turistkonferensen i där kampanjen (tidigare benämnd "Nordiskt turistår") presenterades.Vidare påbörjades ett projekt vars syfte är att frambringakonkreta åtgärder för att underlätta för pensionärer att resa i . 1981/82:208 30 Nordiska ministerrådets aUmänna budget 1983 dispositionsbeviljnlng (projekt) (därav tjänstemannautbyte) 42,3 5,3 (0,71) 75,7 51,2 5,4 (0,77) De nordiska ländernas bidrag Övriga intäkter budget för institutioner ochprojekt uttryckt i . Kostnader för anges också 1982' 1983' 1 122 1490 7938 för alkohol-ochdrogforskning för handikappfrågor Nordisk arbetsmiljöutbildning Nordiska industrifonden Nordtest Nordiska genbanken för jordbruks-och trädgårdsväxter Samarbetsnämndenför nordisk skogsforskning' Nordiska ekonomiska forskningsrådet Reserv förinstitutioner ' Uttryckt priser ' Uttryckt priser 'Inkl. Nordiska skogsarbetsstudiernas räd (NSR) 1981/82:208 31 Jämställdhet mellan män och kvinnor Regionalpolitik - generellt' Regionalpolitik - konkreta frågor ' Häri ingår medel som har överförts till institulionsbudgetenför en ny institution inom arbetsmiljö. ' Kapitlet Regionalpolitik generellt har uppdelats i Regionalpolitisktprogramarbete och Gränsregionall samarbete.