prop · G50383 · 1981-12-31 00:00:00 — Frågan behöver, som kommittén framfört, inte tas upp i dettasammanhang, men det är däremot enligt myndighetens mening ytterst angeläget attden las upp , inte minst med hänsyn till lokal skattemyndighets allt merkrympande personalresurser och med ökad kontroll av dataframställda produkter. 3.1 Röstning på postanstalter anser alt än 17dagar inte är lämplig, om man behöver förkorta varseltiden för ett extra val.De åtgärder, som postverket behöver vidta före poströstningens start, kräver sintid. kan innebära onödig tidspress underplaneringsstadiet med risk för att fel i olika avseenden uppstår. En kortarepoströstningsperiod är heller inte att föredra. Kommitién har i sitt betänkandevisat i en figur och en tabell hur antalet poströstande per dag stiger, junärmare valdagen man kommer. Slopar man den avpoströstningsperioden får man utgå från att de väljare som skulle ha utnyttjatmöjligheten att poströsla under den i stället poströslar senare.Vid val poströstade ca 106 000 personer under den . Underden poströstade inte mindre än ca 225 000 personer. Med enytterligare förkortad poströstningsperiod kan antalet poströstande per dag bliså stort, att stor köbildning ofta uppstår. Detta kan i många fall av väljarnaanses vara besvärande och t.o.m. innebära att flera väljare avstår från attrösta. Med hänsyn till det sagda anser postverket att en poslröstningsperiodpå är att föredra vid ett extra val till . Längden påpoströstningsperioden är lämpligt avvägd även vid omval till och vidandra extra val. 1981/82:83 65 3.2 Röstning hos utlandsmyndigheter i har inte något alt erinramot kommitténs förslag i denna del. Sverigesambassad i instämmer i UD:s förordande av en generös praxis när delgäller alt anordna särskild röslmottagning. Ambassaden har däremot en annanmening i fråga om hos vilka utlandsmyndigheter röstning skall äga rum. Sammamotiv som kan finnas bakom UD:s förordade generösa praxis i fråga om anordnandeav särskild röstmotlagning måste finnas för att öka antalet röstmoltagandeutlandsmyndigheter. Med hänsyn till den veterligt höga kvaliteten hos de fleslahonorärkonsuler torde det inte vara alltför svårt att utfärda för demklarläggande anvisningar. Språksvårigheterna torde ej heller vara alltförstora, särskilt som man får förutsätta att konsulerna normalt lyckas med attkommunicera med svenska myndigheter och svenska medborgare. Formella fel tordeej kunna uteslutas i vissa fall, men sådana förekommer även vid röstning iSverige och las inte till intäkt för att minska medborgarnas möjlighet attutöva sin rösträtt. Det synes vara av sto.t värde, att varje svensk utomlandsskall kunna räkna med att röstning är möjlig på varje utlandsmyndighet. Att dendanska vallagstiflningen rymmer en sådan möjlighet talar för att hindreningalunda är oöverstigliga. En fördel är ytterligare, att en generös regeleliminerar den särskilda beslulsomgången för att fastställa vilka myndighetersom skall vara röstmottagande. Den svensk som av en eller annan anledningbefinner sig i ullandel bör kunna utgå ifrån att närmaste utlandsmyndighet ärsåväl skyldig som behörig alt motta en röslhandling. - Ambassaden instämmer ivärdet av all ha förpackat valmaterial tillgängligt på utlandsmyndigheterna ochfinner förslagen om legitimation och tidsfrister välmotiverade. Sverigesambassad i konstaterar att den geografiska närheten till och de godakommunikationerna med gör att det normalt inte är förenat med någrasvårigheter alt genomföra röslmottagning i . 1 betänkandet föreslås bl. a.att UD genom cirkulärtelegram senast dagen efter all beslut om extra valtillkännagetts skall meddela samtliga de utlandsmyndigheter där röstning ägderum vid närmasi föregående val om tidpunkten för det extra valet. Dessamyndigheter skall därvid beredas tillfälle alt till UDanmäla om det finns skäl att anordna röstmotlagning på flera myndigheter inomområdet än vid det senaste valet. Eftersom röstmottagning också äger rum vidolönade utlandsmyndigheter är innebörden av det sagda oklar för ambassaden. Ommeningen är att också dylika röslmotlagande utlandsmyndigheter skall tillställasUD:s cirkulärtelegram, föreställer ambassaden sig likväl att det inte är på demutan på vederbörande ambassad eller generalkonsulal det skall ankomma all gebesked om ev. behov av fler röstmottagningsmyndigheter inom verksamhetsområdetän förut. Ambassaden föreslår emellertid att man överväger nödvändigheten avatt man också 1981/82:83 66 vid ett extra val går ul och undersöker om del finns behovav fler röstmottagningsmyndigheter. Med hänsyn till tidsfaktorn och kravet påförenklade och snabbare rutiner inför extra val skulle det därvid i ställetkunna beslutas att samma myndigheter som vid föregående ordinarie val skallvara röstmottagare vid det extravalet (med åndring eller tillägg som kanföranledas av att utlandsmyndighet nedlagts eller ny sådan upprättats). På sättsom närmare beskrivs i betänkandet fastställs inför varje ordinarie val, dvs.vart tredje år. en förteckning över vilka myndigheter som då skall vara röstmoltagare.Förteckningen blir härigenoni fortlöpande uppdaterad med regelbundna mellanrum.Den lid som förflyter mellan de ordinarie valen är relativt kort och synes ejlängre än att senaste förteckning alltjämt bör ha erforderlig aktualitet vidextra val. Om förhållandena likväl någonstans så avsevärt skulle ändrat sig attytterligare arrangemang för röstmottagning lokall anses behövligt skulle dettakunna lösas ad hoc genom alt särskild röslmottagning utom kansliorten anordnasför just detta tillfälle. i påpekar att den föreslagnaordningen för röstning ulan svårighet kan genomföras vid ambassaden och vid delönade generalkonsulaten och de olönade konsulat, vid vilka röstmotlagning lidigareägt rum i . anser att det är väsentligtatt man bibehåller tillräckliga tidsmarginaler för röstning hosutlandsmyndighet även vid extra val. Det är därför tillfredsställande alt kommilléngör ett direkt uttalande i denna riktning. - Vad gäller kommitténs resonemangom tanken att låla samtliga utlandsmyndigheter bli röstmoltagare ifrågasätterföreningen däremot om inte svårigheterna överdrivs från UD:s och RSV:s sida.Även om del i vissa enstaka fall. med hänsyn lill språksvårigheter eller avandra orsaker, skulle visa sig olämpligt att anförtro röslmottagning åt enutlandsmyndighet förefaller det rimligt att i princip utgå från att samtligadessa myndigheter skall kunna fullgöra uppgiften i fråga och alltså ha ettåliggande att stå röstberättigade svenskar till tjänst. Om den danska vallagstiflningeninnefattar en dylik förpliktelse för danska utlandsmyndigheter är det svårtalt inse varför så inte skulle kunna bli fallet i . - Föreningenaktualiserar också till tanken att man åtminstone i vissa länder skulle kunnautse lokala myndigheter, t. ex. av typen publicus, lill röstmoltagare.Självfallet förutsätter ett sådant arrangemang att vederbörande svenskautlandsmyndighet övertygar sig om att röstmotlagning kan ske på sådant sätt attvallagens bestämmelser uppfylls. I länder med långa avstånd från de platser därsvenskar bor och arbetar till närmaste beskickning eller konsulal skulle delväsentligt underlätta röstningsproceduren om möjligheter av nu antytt slagöppnades. Föreningen anser att man i vart fall borde göra elt begränsat försöki denna riktning vid nästkommande allmänna val. Eftersom proceduren kommer att innebära särskilda praktiska svårigheter förutlandssvenskarna i vad avser rösträttens utövning i praktiken skulleemellertid möjligheter till röstmottagning hos lokal myndighet bli av särskiltvärde just vid dessa val. 1981/82:83 67 3.3 Röstning på fartyg anser att kommitténs förslaginnebär en väsentlig rationalisering av nuvarande omständliga förfarande.Enligt föreningens uppfattning kan härigenom sänkningen av tidsramen inomvilken röstning lill extra val får ske på fartyg i utrikesfart från 55 dagartill före valdagen godtas. Detta kan ske ulan alt de ombordanställdasmöjligheter alt delta i valet äventyras. Förslaget innebär också lättnader avadministrativ art för rederierna, vilket noteras med tillfredsställelse. Svenska sjöfolksförbundel hänvisar till kommitténsredovisning av de tidpunkter under vilka fartygsröstningen lill valoch folkomröstningen företogs. Enligt förbundet konstaterar kommittén attendast tio av 152 fartyg förrättat röstning ombord under den förlängdaröstningsperioden som då kunde utnyttjas. Enligt förbundetsuppfattning är del ringa antalet fariyg som utnyttjade den förlängda röstningsperiodeningen direkt mätare på behovet och nödvändigheten av längre röslningspe-rioderför sjöfolk. Försenad ankomst ombord av utsänt valmalerial kan ha fördröjt röslmottagningenombord, resans längd och möjligheten att avlämna post från fartyget är ett parandra faktorer som kan ha haft betydelse på beslutet om vilken dag röslmottagningskulle ske. Den allmänna tendensen bland väljarna att först i slutskedet avvalperioden definitivt besluta sig för vilket parti man skall rösta på kannaturligtvis också ha inverkat på beslutet om när röstningen ombord skulle ske. Vad avser de överväganden och förslag kommittén framförnär del gäller sjöfolkets möjligheter att genom valförrättning ombord delta iextra val, ansluter förbundet sig till kommitténs förslag. Under förutsättningatt nödvändigt material finns lagrat ombord och alt beslut om på vilka fartygröstmottagning får äga rum snabbt kan fattas av RSV bör vara tillfyllest när det gäller att efter förrättat val från hamn fartyget ankommerkunna få hem försändelse med röstsedlar för sammanräkningen. Förbundet finner det enbart positivt att kommillénföreslår att fartygens valpaket också skall innehålla material för val avlandstingsledamöter och kommunfullmäktige så att en viss beredskap inför alla valtillfällenfinns . Förbundet har redan tidigare föreslagit att problemet med attfå ut valmaterial till fartyg som medgivits rätt att företa val ombord skullelösas på så sätt att materialet alltid fanns tillgängligt ombord. När det gäller frågan om på vilka fartyg röstmotlagningskall anordnas har förbundet tidigare föreslagit att samtliga fartyg somnormalt sysselsätts i utrikes fart skulle medges denna rättighet. Att undantafartyg som för förtidsröstning ankommer svensk hamn förlossning, lastning eller varvsöversyn innebär egentligen en väsentligbegränsning av rösträtten för ombordanställda på dessa farivg. Röslavlämning påpostanstall förutsätter ju att den röstande medför sitt röstkort och det är pådetla krav möjligheten för de allra flesta av nämnda sjömän att delta i valetstrandar. 1981/82:83 68 Att få tag på sitt röstkort är nämligen förenat med storasvårigheter för envar ombordanställd som inte är bosatt på den ort fartygetankommer till. Tilläggas kan att för lastning eller lossning ligger de flestafartyg numera endast i hamn. Så länge beslut om farlygsröstning fastställs på nuvarandesätt, nämligen av RSV inför varje val, anser förbundet det såväl önskvärt somnödvändigt att de ombordanställdas organisationer liksom bereds tillfälleyttra sig över förslag till förteckning över fartyg på vilka val får förrättas.Remisstiden kan göras mycket kort. konstaterades vid det sammanträffandeberörda parter hade med kommitténs ordförande och sekreterare. anser att vissa kostnadsökningaruppkommer i kommunerna för den ökade beredskap som blir följden av alt tiden förextra val förkortas. Även genomförandet av ett extra val i enlighet med förslageltorde medföra ökade kostnader, bl. a. för övertid. Frågan om kommitténs förslag kommer att medföra någonökning av kostnaderna tas också upp av valnämnden i . Synpunkternahar redovisats under avsnitten 1 och 2.2. noterar med tillfredsställelse attinformationsbroschyren till hushållen bör kunna färdigställas så snabbt, attden kan nå hushållen före poströstningens början. fäster uppmärksamheten på att en förutsättning för att ettextra val skall kunna genomföras pä så som omkring är attberörda valmyndigheter, partier och andra erhåller tillräcklig information omförfarandet m.m. Det övergripande ansvaret för denna information bör ligga på . i framhåller att det år av vitaltintresse för valnämnderna, framför allt för de större valnämnderna med en meromfattande organisationsapparat, att övriga myndigheter - RSV ochlänsstyrelserna - snabbt ger sådan information om valet som är styrande förvalnämndens vidareinformation och det praktiska genomförande av valet. Här är RSV:smaterial särskilt viktigt. Det valmaterial som RSV svarar för måste vara till hända dagar före valdagen. har ettomfattande packnings- och transportsystem för fördelning och distribution tillca 430 valdistrikt. RSV:s Handledning för valförrättare. vallagarna ochförseglingsmaterialet måste vara valnämnden till hända dagar förevaldagen. Nämnden påpekar också att det uppstår vissa speciellaproblem för nämnden. Behandlingen av förtidsrösler, totalt ca 200 000, skötsmed hjälp av postverket. Del är postverket som svarar för merparten av den prakliskahanteringen. bör ha ett avtal med postverket som garanterarerforderligt bistånd vid extraval. Lokalfrågan vid poströsthanleringen bör 1981/82:83 69 ägnas särskild uppmärksamhet. mottagning av valmalerialetpå valdagens kväll har samordnats med överlämnandet till . Det ärsåledes en organisations- och lokalmässig samordning som avsevärt harunderlättat hanteringen för bägge parter. Det är önskvärt att denna samordningkan genomföras även vid ett extraval. Lokalfrågan kan vara svår att lösa medkort varsel. Enligt i län behövervalmyndigheterna rimligen tid på sig för att inta den högre beredskap som utgören förutsättning för det snabbare valgenomförandet. Länsstyrelserna håller påatt byta datorer. Inkörningsproblem och svårigheter med att framställa nyaprogram gör att dataenheterna f.n. har stora problem att klara sin ordinarieproduktion. , som haft tillfälle att inhämta vad RSV anfört i sillyttrande, delar de farhågor som verket anmält all ell ikraftträdandekan föranleda med nuvarande dataresurser. Vad gäller reformens ikraftträdande kan även hänvisas lill RSV:ssynpunkter under avsnitt 2.6. 1981/82:83 70 Propositionenshuvudsakliga innehåll ........................... ........ 1 1 Lag om ändringi vallagen (1972:620)...................... 2 2 Lag om ändringi lagen (1972:704) om kyrkofullmäktigval.... 6 3 Lag om ändringi folkomröslningslagen (1979:369) . Utdrag avprotokoll vid regeringssammanträde 1 Inledning................................................................... 10 2 Allmänmotivering...................................................... 11 2.1 Allmännasynpunkter........................................ 11 2.2 Valförberedelser.............................................. ..... 14 2.2.1 Indelning ivaldistrikt m.m...................... ..... 14 2.2.2 Vallokaler och valförrättare................... 14 2.2.3 Registrering avpartibeteckningar och anmälan ay ombud 17 2.2.4 Nominering ochanmälan av kandidater. 2.2.5 Valsedlar ochövrig valmaleriel .............. 22 2.2.6 Röstlängder ochröstkort....................... 26 2.3 Förlidsröstning.................................................. 30 2.3.1 Röstning påpostanstalter ................... 31 2.3.2 Röstning hosutlandsmyndigheter ....... 31 2.3.3 Röstning påfartyg................................. 36 2.4 Övriga frågor.................................................... 38 2.5 Ikrafllrädande .................................................. 39 2.6 Schematisktidsplan över förslagen ................ 39 3 Upprättadelagförslag............................................... 41 4 Specialmötivering...................................................... 41 4.1 Förslagel lilllag om ändring i vallagen.............. ..... 41 4.2 Förslagel lilllag om ändring i lagen om kyrkofullmäktigval 43 4.3 Förslaget tilllag om ändring i folkomröstningslagen ... 43 5 Hemställan................................................................ ..... 43 6 Beslut ....................................................................... 44 Bilaga 1 Kommitténs sammanfattning av sitt förslag...... 45 Bdaga 2 Kommitténs lagförslag ..................................... 48 Bilaga 3 Remissammanställning...................................... 55