prop · G503111 · 1981-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1981/82:111 omvissa flimfrågor m. m. Regeringenföreslår all antaga de förslag som har upplagils i bifogade utdrag avregeringsprotokoll. Ipropositionen redovisas ell avtal mellan staten, filmbranschen ochvideobranschen om den fortsatta verksamheten hos stiftelsen . Avtalet, som benämns film- och videoavial, ersätterfr. o. m. del avtal som ingicks mellan staten ochfilmbranschen. Denviktigaste nyheten i förhållande lill avtal är att en avtalsregleradavgift införs på inspelade videogram. Därmed ökar resurserna för olikafilmpolitiska åtgärder med 17-21 milj. kr. Filminstitutetsansvarsområde utvidgas till alt avse bl.a. att främja spridning och visning avvärdefull film samt att följa den tekniska utvecklingen vad gäller produktionoch visning av film. En visningsnämnd och en inom . får resurser för att genomföra enförsöksverksamhet med lokal spridning av kvalilelsvideogram och lokalamedieverksläder. Nuvarande fonder ersätts med en enda filmfond. 1proposifionen föreslås alt anslaget lill Filmslöd ökas med nära 8 milj. kr. iförhållande till innevarande budgetår. Försöksverksamheten med fraklstöd förfilm fortsätter i något utvidgad omfattning. För ändamålet föreslås en ökningmed . För videogramproduklionen för döva i regi av föreslås ökade resurser med . föreslås förbidrag lill videogramproduklion inom museerna. De ökade anslagen möjliggörsgenom intäkler från en skatt på ljud- och video-kassetlband. I 1981/82. I, sista stycket Står: 260000 Rättat till: 240000 S. 2, under NärvarandeUtgår: Elmstedt Prop.1981/82:111 2 Närvarande:statsministern , ordförande och statsråden , , ,, Åsling, Söder, , , , , , ,, TUlander, Ahriand, Propositionom vissa flimfrågor m. m. 1963års filmavial mellan staten och filmbranschens organisationer innebär att entioprocenlig avgift på biljeltinläklerna skall erläggas av de störrebiograferna. Avgiften betalas in till stiftelsen ochanvänds dels för slöd lill produktion av svensk film, dels för institutetsövriga verksamhet. Elt villkor för att avtalet skulle träda i kraft var all dendåvarande nöjesskallen på biografföreslällningar upphävdes. Avtalet, som ulan uppsägning skulle ha förlängtsmed , har sagts upp av staten. Mot bakgrund av att avtalsperioden närmadesig sitl slut inleddes inom en översyn av denstatliga filmpoliliken. framlades promemorian (DsU 1979:5) Densvenska filmpoliliken. Lägesbeskrivning och probleminvenlering. Promemorianbör fogas lill protokollet som bilaga I. Efterremiss har yttranden över promemorian avgetls av ,överbefälhavaren, , statskontoret, riksrevisionsverkel (RRV),statens kullurtåd, konstnärsnämnden, , statensfilmgranskriingsråd, statens barnfilmnämnd, arkivet för ljud och bild (),, barnfilmrädet, skolöverslyrelen (SÖ), universitets- ochhögskoleämbetet (UHÄ) som bifogat yttranden från vissa universitet ochhögskolor -, dramatiska inslilulel, näringsfrihelsombudsmannen, statensinvandrarverk, i som överlämnat yttranden frånHaninge och kommuner -, i - somöverlämnat yttranden från och kommuner -, iJämtlands län - som överlämnat yttranden från och kommuner-, massmediekon-centrationsutredningen (Ju 1974:13), upphovsrätlsulredningen (Ju Prop.1981/82:111 3 1976:02), yttrandefrihetsutredningen (Ju 1977:10),videogramulredningen (U 1977:05), . ,(), i (LO), (), Konstnärliga och litterära yrkesutövaressamarbetsnämnd (KLYS), Svenska tealerförbundel. , Sltflelsen Svenska Film-inslilutet, , (), Televisionaktiebolag (SVT), (), FöreningenSveriges filmproducenter, fUmuthyrareför-ening u.p.a., . Folkels Husföreningamas , Föreningen , , . Svenskafilmfrämjandet, FilmCentmm, Föreningen , förenade filmstudios,förenade barn- och ungdomsfilmstudios. Svenska sludentfilmstudioscentralsekre-tarial, allmänna biblioteksförening. RiksförbundetSveriges fri-fids- och hemgårdar. Stiftelsen , skola. Dämlöver haryttranden avgivits av Föreningen , och industriformgivare. Föreningen saml en enskildperson. En sammanställning av remissyttrandena bör fogas lillprotokollet som bilaga 2. tillkallades enligl regeringensbemyndigande en beredning, bestående av fem ledamöter', med uppgift all deltai beredningen av vissa filmpolitiska frågor, främst sådana som aktualiseras ianslutning lill alt filmavial löper ut. Beredningen har antagit namnetfilmpolitiska beredningen (U 1979:06). fillkallades enligt regeringensbemyndigande en kommitté, bestående av fem ledamöter, med uppdrag all utredafrågan om samhällets insatser på videogramområdel. Kommittén, som antog namnetvideogramulredningen (U 1977:05), har som led i utredningsarbetet avgivitföljande delbetänkanden: Svenska videonät utomlands (DsU 1978:8),de-battskrtflen Den elektroniska hästen (DsU 1979; 16), De hörselhandikappadeoch videogrammen (Ds U 1980:9), Film och TV i barnens värid (SOU 1981:16) samtuppsatserna Video som konstnärlig resurs och Museerna och videogrammen (DsU 1981:12). Videogramulredningen lade den 1 ' Statssekreteraren , ordförande (t.o.m. den 5augusti 1980), statssekreteraren , ordförande (fr.o.m. den 6augusti 1980), riksdagsledamöterna (fr.o.m.den 1 juli 1980), direktören , riksdagsledamoten och kanslirådet (t.o.m. ). " Dåvarande riksdagsledamoten författaren , ordförande, riksdagsledamöterna ,producenten och kanslichefen . Prop.1981/82:111 4 september1981 fram sitl slutbetänkande (SOU 1981:55) Video. En sammanfattning avsistnämnda betänkande och de i utredningen framlagda förslagen bör fogas tillprotokollet i delta ärende som bilaga 3. Efterremiss har yttranden över slutbelänkandel avgivits av justitiekanslern (),hovrätten för , styrelsen för inlernalionell utveckling (SIDA),, , handelsflottans kuhur- och frilids-råd (HKF),statskontoret, RRV, , Kungl. , talboks- ochpunktskriflsbibliolekel (TPB), delegationen för vetenskaplig och lekniskinformationsförsörjning (DFI), UHÄ - som bifogat yttranden från vissauniversitet och högskolor , SÖ, (), , , radionämnden, statensungdomsråd, barnfilmrädet, statens invandrarverk, upphovsrätlsulredningen (Ju1976:02), yttrandefrihetsutredningen (Ju 1977:10), folkbiblioteksulredningen(U 1979:17), invandrarpoliliska kommittén (A 1980:04), , , , , Centralorganisafionen /SR - som bifogatyttrande från DlK-förbundel -, KLYS, Svenska FUminstilulet, SR, SVT, UR,, Kommunsamköp, Svenska tonsättares internationellamusikbyrå (), Svenska gmppen av the Inlernalional (), Föreningen ,, , SverigesFilm- och Videoamalörer, , , Radio- och Hemelektronikle-veranlörer,Folkbildningsförbundel, (), och . Dämtöverhar yttranden avgivits av , , stiftelsenRiksutställningar, landsfingen i , , , Kopparbergsoch , utbildnings- och kulturnämnderna i Öslergöllands, Jämtlandsoch , kulturcheferna i och Södertäljekommuner, , , och kommunerskulturnämnder. Svenska Missionsförbundels Ungdom (SMU), Ungdom, Kristna Ungdomsråd, SverigesFrikyrkoråd/, Missionssällskapel Helgelseförbundel,Projektgruppen Kyrkan och etermedia. (), Krislendemokratisk ungdom (KDU), (), ,och Hörselskadade Barn, Unga Örnars riksförbund.Arbetarnas bildningsförbund (), bildningsverksamhel(NBV), , , ,. Svenska tealerförbundel, , (), FilmCentmm, () -som bifogat yttrande från SAB:s specialgmppför barn- och tonårsverk- Prop.1981/82:111 5 samhet-, och skola. Förbundet ,Svenska Ungdomsringen för Bygdekultur, Svenska LäkaresäUskapet, SvenskaFrisksportförbundel, , iSlockhoim samt vissa enskilda personer. Ensammanställning av remissyttrandena bör fogas till protokollet i detta ärendesom bilaga 4. Sedanår 1981 har förhandlingar pågått mellan företrädare för utbildningsdepartementetoch representanter för filmbranschen och videobranschen om ett fortsaltavtalsförhållande på fUmpolitikens område. Förhand-Ungarna har resulterat i ellden daglecknal avtal, film-och videoavtal, som frånstatens sida har slufils med förbehåll för regeringens godkännande. Avtaletbör fogas fiU protokoUet som bilaga 5. Påförslag av chefen för budgetdepartementet har regeringen , i en remissfill lagrådet, föreslagit en lag om skatt på oinspelade ljud- ochvideokassettband. En viss del av de inkomster som kommer in från den nyaskallen skall användas för åtgärder på film- och bildområdena. 1981/82:100 (bil. 12 s. 153) har jag anmäU all jag avsåg all föreslå ensärskild proposition om den framlida statliga filmpolitiken. I proposifionenskulle anmälas resultatet av nämnda förhandlingar. 1 avvaktan på densärskilda propositionen har regeringen föreslagit att lill Statensbiografbyrå för /83 beräkna elt förslagsanslag av 2450000 kr.saml all lill Filmslöd för /83 beräkna ell reservafionsanslag av24956000 kr. Jaganhåller nu att få ta upp dessa frågor. För överblickens och sammanhangetsskull behandlar jag i del följande även frågor som inle fordrar beslut avriksdagen. 2.1Utvecklingen på flim- och videogramområdel Filmteknikenintroducerades vid mitten av 1890-lalel och spred sig snabbi över världen. ISverige böriade fasta biografer etableras kring sekelskiftet.Svenska filmer började produceras ungefär och en fortlöpandespelfilmsproduktion var i gång i omkring . Framgångarnaför del nya mediet lade grunden lill en snabb utveckling inom de tekniska ochkonstnärliga områdena. Under 1910-lalel gick man allmänt över från kortarefilmer, av vilka flera visades vid samma föreställning, fill långfilmer, ivissa fall av helaflonslängd. Bildspråk och berättarteknik utvecklades ochproduktionerna blev allt mer påkostade. Internafionella distribufionskanalerbyggdes ut och filmstjärnan blev ell etablerat 1981/82:111 6 begrepp.År 1927 lanserades ljudfilmen. Därmed hade filmen fått fillgång tiU i principde uttrycksmedel som finns med undantag av färgen som inte kom i bmk merallmänt förrän . Underden första hälften av 1900-lalet var filmen ensam om att kunna förmedla rörligabilder. Det gjorde filmen lill en vikfig kanal för underhållning ochupplysning liksom för nyhetsförmedling och propaganda. Biografpubliken varstor och kunde utgöra underlag för en omfattande filmproduktion och ekonomisktpåkostade filmer. Inom ramen för en ständigt pågående produktions verksamhetkunde debutanter släppas fram. och konstnärliga experiment tUlålas i vissutsträckning. Filmbranschenexpanderade stadigt i ända . Antaletbiografer var högst , då 2 583 biografer var registrerade. Uppgifter omfilmpublikens storlek föreligger inle , men delta år uppgickantalet besökare liU 78,2 miljoner, vilket är del högsta som har registrerats.Produktionen av svensk speUilm var störst under 1940-talel då i genomsnitt 38speUllmer hade premiär. Ioch med televisionens genombrott från mitten av 1950-lalel och framåt fickfilmen konkurtens. Det nya mediet övertog helt rollen som nyhetsförmedlare ochmedförde också att biografernas publik minskade drastiskt. Detta ledde till ettminskat antal biografer och en kraftig neddragning av filmproduktionen. Därefter har antalet biobesök varieratmnl elt medelvärde av ca 24 miljoner. Spelaret 1980/81 uppgick antalet besökaretill ca 23 miljoner. Anlalel registrerade biografer gick ned fram till mittenav 1970-talel. Därefter har antalet varit ungefär . Den 30 juni 1981fanns 1 249 biografer registrerade jämfört med 1 200 ell år tidigare. Ökningenförklaras främst av alt biografer byggts om och fåll flera spelplatser. Antaletsmåbiografer, med ett litet anlal föreställningar , är ungefäroförändrat. Undersenare hälften av 1950-lalel minskade spelfilmsproduklionen kraftigt. Underåren 1959-1964 var det genomsnittliga antalet långfilmspremiärer lägre än 18per år. Underåren efter det att filmavtal hade ingåtts ökadeproduklionsakfivitelen inom svensk film. Under spelåren 1964/65-1969/70 uppgickdet genomsnittliga antalet premiärer för svenska och svenskutländskalångfilmer till över 25 . Produktionslaklen minskade åter under1970-talet tiU i genomsnUl 18,5 premiärer t.o.m. spelaret 1980/81. Teknikför att spela in och lagra bilder i form av elektriska signaler har varitpraktiskt användbar sedan 1950-lalel. Först under 1970-lalel har dock enkla ochrelativt prisbilliga kasseltsyslem kommit fram som gör del möjligt att användaden nya tekniken utanför professioneUa medieförelag. Under 1970-lalel skedde enlångsam tillväxt av antalet videokassellspe-lare, främst inom insfitutionerna.En snabb ökning av försäljningen till Prop.1981/82:111 7 enskildahushåll inleddes först . F. n. lorde antalet videokassellspe-lare i desvenska hemmen uppgå till ca 300000, vilket motsvarar av antaletTV-hushåll. Parallellt med ökningen av anlalel uppspelnings-apparater har enomfattande marknad vuxit fram för uthyrning av inspelade videokassetter. Programmaterialelpå dessa kassetter består i slor utsträckning av långfilm, som har produceratsför biografvisning. En stor del avdiskussionen om videogrammen har gällt möjligheterna att genom videogram tUlbilligt pris få tiUgång lill våldsfilmer och pornografiska filmer av en artsom stoppas av filmcensuren och som inte visas i TV på gmnd av de programreglersom sändarföretagen är ålagda i avtal med staten. Fr. o. m. den 1 juli 1981gäller emellertid en särskild lag om förbud mot spridning av filmer ochvideogram med inslag av våld. Somjag kommer all närmare utveckla längre framfinns del anledning att vänta sig alt situationen på videomarknaden när delgäller spridning av våldsprogram kommer att Ukna den som gäller förbiograffilmen. En viss slabUise-ring synes också ha ägt mm bland de förelag somär verksamma i branschen, och i samband därmed har programurvalet förbättrats.Den tidigare dominansen för enklare produkter synes nu ha bmlits ochtillskoltet av program på marknaden liknar mera den genomsnittliga svenskabiografrepertoaren. I det nya film- och videoavlalet har företrädare för film-och videobranschema gjort elt åtagande att verka för all värdefulla filmer nåren vid spridning. Av alll att döma kommer del all leda fill en ytterligareförbällring av hyrvideorepertoaren. Av väsentlig betydelse i detta sammanhangär givelvis all de filmer som har producerats för sändning i TV blirfillgängliga i videogramform. Jag återkommer längre fram lill denna fråga. Videoexpansionen har skettparallellt med en viss publikminskning på biograferna. Under verksamhetsåret1979/80 minskade anlalel besök med 2,medan minskningen /81 uppgickfill 7,. var anlalel besök 7,lägre änmotsvarande period föregående år. VUken betydelsevideogrammarknaden på kommer att få för biograferna är svårt attbedöma . Om publikminskningen blir bestående kommer givelvis del ekonomiskaunderiagel alt svikta för många biografer. Detta kan väntas leda lill eltminskat anlal visningsställen, något som blir särskill kännbart om den endavisningsmöjligheten på en ort försvinner. Enligt min mening bör man dock varapå sin vakt mot en överdriven pessimism. DärtUl kommer alt det inle ärosannolikt all del stora intresset för att se film i videogramform i hemmiljöär övergående och all publiken kommer all återvända lill biografen och lill denklart bättre återgivnings-kvalitet som biografvisningen ger. Enviktig faktor i detta sammanhang är givetvis alt del finns attraktiva filmer påbiograferna. Inte minst är den svenska produktionen betydelse- 1981/82:111 8 fuU.Genom del nya film- och videoavlalet skapas förbättrade ekonomiskafömtsältningar för den fortsatta produktionen av svenska filmer av godkvalitet. Deeffekter som den nya videotekniken kan få för den traditionella visningen avfilm på biograf är bara en av de förändringar som orsakas av den snabbatekniska utvecklingen på massmedieområdet. Som jag har aviserat i åretsbudgetproposifion kommer en särskild kommitté att tillkallas meduppgift all noga följa medieulvecklingen och bedömavilka konsekvenser ianspråklagandel av nya tekniker kan få i olika avseenden. Uppgtfternaför den svenska filmpoUliken kan sammanfattas på följande sätt. Det gäller att,inom vårt begränsade språkområde, uppehålla en filmproduktion av sådanomfattning all vi kan behålla en egen filmkulturell identitet. Denna produktionbör i sin helhet präglas av en kvalitetsambition. Det måste finnas utrymme förkonstnärligt sökande och för experiment med uttrycksmedel och innehåll och förfilmgenrer som inte hör lill de mest kommersiellt lönsamma. De filmpolitiskaåtgärderna bör vidare syfta liU att öka möjligheterna all visa kvalilelsfilmockså utanför storstadsområdena. Inom filmpolitikens ram bör ocksåfömtsätlningar skapas för all bevai-a och levandegöra kulturarvet på filmensområde, liksom för att upprätthålla en beredskap inför tekniska förändringar.Insatser för barn och ungdom har särskill stor betydelse inom alla delar avfilmpolitiken. Defilmpolitiska åtgärderna har successivt utformats under en ireltioårsperiod.Organisatoriska och finansiella frågor har ofta lösts på ett annat sätt än inomdet övriga kulturområdet, vilket sammanhänger med de annoriunda förhållandenainom filmsektorn. Föreår 1951 förekom inga statliga bidrag till svensk filmproduktion. Nöjesskallullogs på biografföreslällningar. Fr.o.m. /52 infördes bidraglill producenter av svenska långfilmer genom en återbäring av nöjesskallen.SärskUda för kvalitativt högtstående svenska filmer infördes budgetåret1960/61. Nöjesskatten på biografföreslällningar sänktes successivt med börjanår 1957. Fömtsättningarnaför den svenska filmpolifiken ändrades radikaU i och med filmavtal.Nöjesskatten avskaffades fr.o.m. och träddefilmavtalel i kraft. Enligl avtalet skulle ägare av biografer med mer än femföreställningar erlägga av bmtlo-biljetlintäklerna lill den genomavtalet bildade stiftelsen . Av avgiftsmedlen skulle 65%användas lill slöd i olika former lill svensk filmproduktion och till andrafilmfrämjande ändamål. Avtalet skulle gälla t. o. m. . Avtaletanmäldes för i prop. 1963:101 med förslag liU förordning angåendeupphävande av förordningen (nr 823) om nöjesskall m. m. Prop.1981/82:111 9 Filmavtalelhar ändrats under avtalstidens lopp. Den vikfi-' gaste ändringenträdde i kraft och anmäldes för i' prop. 1972:36angående statligt filmslöd m. m. FUmavlalethar i nuvarande lydelse följande innehåU. Avtaletär träffat mellan staten å ena sidan och de fem filmbranschorganisationernaSveriges , Folkels husföreningarnas Riksorganisafion,Föreningen , u. p. a. samt FöreningenSveriges Filmproducenter å den andra. Genom avtalet bildas stiftelsen . Enligt avtalet har stiftelsen fill ändamål "att främjavärdefuU svensk filmproduktion, att stödja artisfisk och teknisk utbildningliksom undervisning och forskning inom filmens område, att direkt eller isamarbete med folkbildningsorganisationer och filmstudios sprida kunskap omfilmen, att medverka lill bevarandet av filmer och material av filmhistorisktintresse, att verka för iniernalioneUl samarbete i här berörda avseenden, attinom och utom vid behov företräda filmens intressen saml all i övrigt verkaför ändamål inom filmens område." Institutet leds av en styrelse om trelill fem ledamöter och två suppleanter, vilka lillsätts av regeringen. Vidsidan av styrelsen finns ett förvaltningsråd. Anordnareav biografföreslällning skall erlägga av brullobiljellin-täkterna fillstiftelsen. Avgift skall inle utgå om antalet föreställningar på fastvisningssläile uppgår till högst fem utöver barnmatinéer. Vissa andraundantag från avgiftsskyldighet finns också. Avgiftsmedlenfördelas enligt bestämmelser i avtalets 18 §, där olika littera anger olikaändamål. 1 dagligt tal benämns dessa littera "fonder". avavgifterna används för kvalilelsbidrag lill svenska långfilmer (B-fonden). 5%används för bl.a. PR- och informationsverksamhet (D-fonden). används förstiftelsens förvaltningskostnader saml för främjande av verksamhet somsammanhänger med i 2§ angivna ändamål (E-fonden). används för genereUtverkande produklionslån eller produk-tionsgaranfier lill svenska långfilmer(F-fonden). används för stiftelsens produktion av svensk film (G-fonden).30% används för selekliva produklionslån eUer produklionsgarantier för svenskalångfilmer (H-fon-den). Beslut om lån eller garantier från H-fonden fattas avendera av två styrelser som i princip disponerar hälften var av dettillgängliga medels-utrymmet. Den ena styrelsen har majoritet frånfilmbranschen och den andra från Svenska tealerförbundel. Iavtalet och i bilagor lill avtalet finns ytterligare regler för de oUkaformerna av slöd tUl svensk filmproduktion. Avtaletkan sägas upp före avtalstidens utgång av staten om branschen bryter mot det,och av branschen om staten inför nöjesskatt på biografföreställningar eller omannan liknande skatt införs eller om mervärdeskall läggs på filmhyror ellerförsäljningen av biografbiljeller. Om avtalet inle sägs upp senast föreavtalstidens utgång förlängs det automafiskt med i sänder. Prop.1981/82:111 10 upphör kan regeringen förordna att stiftelsen skall träda i likvidation. Tillgångarna, med undanlag för de avgifter som redovisats , vUka skall användas enligl avtalets bestämmelser, tillskiftas staten att användas för stiftelsens allmänna ändamål. Under1960-talel finansierades de filmpolitiska åtgärderna uleslutan_de_ wL,* ' med.biografavgj|ler,vnga direktastatsbidrajmgick.,har staten gradvis kommit alt svara för enallt störte del av kostnaderna för filmpolitiska ändamål. Del har skelt delsgenom all staten har övertagit vissa kostnader som FUminstilulet harbetalat, nämligen en viss del av kostnaden för dramatiska institutet samlkostnaden för professuren i filmvetenskap i , dels genom en ökaddirekt bidragsgivning. Ökningen av statsbidragen har varit särskilt slor undersenare delen av 1970-lalet. Fömtomalt staten har givit bidrag till ändamål har vissauppgifter på filmområdel också kommit all tillföras andra organ änFilminsfitulet. Det gäller främst projektbidrag lill produktion av viss film,som fördelas av konstnärsnämnden, granskning m.m. av barnfilm, som sköts avbarnfilmrädet inom ramen för statens ungdomsråds verksamhet, fraklstöd förfilm, som är en uppgift för , saml bidrag tUl försök medfilmvisning i nya former, som fördelas av regeringen. Fören närmare beskrivning av filmavial och övriga filmpolitiska åtgärderhänvisas till bilaga 1. Somjag har nämnt i del föregående har antalet besök på biograferna minskal . Detta har lell lill all Filminslitutets inkomster av biografavgiftsmedel har minskat i realvärde. Filminslilutels ekonomiska situation har därför försämrats . året1980/81 minskade behållningen i insfilutels fonder för filmproduktion ochproduklionsgarantier med ca 20 milj. kr. Den viktigaste orsaken tUl minskningenär all filmproduktionen har hållils på en fortsatt nivå av ca 20 långfilmer perår trots lägre realintäkler. Anlalel igångsatta produktioner under innevarandeverksamhetsår ligger dock avsevärt lägre. följande lämnar jag en kort redogörelse för de förslag ivideogram-utredningens slutbetänkande Video, som jag kommer all beröra längrefram. I övrigt hänvisar jag tUI utredningens sammanfattning av betänkandet,som finns intagen som bilaga 3. Närdet gäller behovet av reglerande åtgärder för videogrammen hänvisar utredningenUll att yilrandefrihelsulredningen har i uppdrag all behandla dessa frågor.Videogramulredningen lägger därför inte fram något eget förslag utan nöjer sigmed att ange vissa principer. Prop.1981/82:111 11 offenfiiglvisade filmer eller videogram lar utredningen inle ställning lill frågan omförhandsgranskning skall ske även i framliden. Samma regler bör emellertidgälla oavsett om programbäraren är en film eller ett videogram. Också när delgäller program för enskilt bmk eller visning i slutna sällskap bör enligtutredningen samma regler gälla för film och videogram. Utredningen förordar hären ordning där i princip samma regler som gäller för filmer som skall visasoffentligt skall gälla för alt filmer och videogram skall få lämnas ul lillaUmänhelen resp. till barn . Brott mot dessa regler bör beivrasgenom åtal i efterhand. Utredningen avvisar såväl obligatorisk som friviUigförhandsgranskning av filmer och videogram som skall användas för enskilt brukeller visning i slutna sällskap. Videogramutredningenbetonar behovet av information om innehållet i aktuella videogram.