prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — Programmet förpalestinaflyklingar omfattar utbildning, livsmedelshjälp och hälsovård. Genomutbildningsprogrammet vilket omfattar över halva budgeten, utbildas ca 330 000palestinska barn i 635 skolor. UNRWAs chef, medtitel generalkommissarie, rapporterar till generalförsamlingenom organisationens verksamhet. En rådgivande kommitté deltar i planeringen av organisationensverksamhet. UNRWAs budgetomfattade 1981 ca . De största bidragsgivarna är , ,och . Del svenska bidraget uppgår till 50 milj kr.Organisationen har under fiera års lid haft finansiella svårigheter vilkaytterligare förvärrades . Svårigheterna beror pä all kostnadernaför programmet automatiskt stiger genom stigande matpriser och löner menframför allt genom att antalet barn i skolålder ständigt ökar. Bidragen tillprogrammet ökar däremot inle i samma takt. Hotel om alt tvingas skära nedutbildningsprogrammet eller t o m slänga samtliga skolor vilar ständigt överorganisationen och har undanvärjls endast genom betydande extra bidrag i sistastund. Prop.1981/82:100 Bilaga 6 113 Internationella federationen för familjeplanering(IPPF) IPPF, som grundades ,hade till en början endast älta medlemsorganisationer, däribland Riksförbundetför Sexuell Upplysning (). IPPF har medlemsorganisationer länder, och är den största enskilda internationella organisationenefter Röda Korset. Målet för verksamheten ärall främja familjeplanering och ansvarigt föräldraskap, dvs människors rätt allsjälva besluta om hur många barn de vill ha och hur tätt de ska komma.Federationen verkar för att öka medvetenheten om befolkningsfrågans betydelseoch för alt den beaktas i nationella och internationella utvecklingsplaner.Vidare satsar man på att utveckla och förbättra tillgången päfamiljeplaneringsservice. Särskilda ansträngningar görs för alt förändraattityderna hos männen. Genom all vidga samarbetet med andra organisationer,enskilda såväl som olika FN-organ, söker man skapa en bredare förankring försin verksamhet. Federationen har ett nära samarbete med WHO i frågor som rörsexualundervisning, nutrition och familjeplaneringsservice inom ramen förmödra-och barnvård. Representanter församtliga medlemsorganisationer sammankallas vart tredje är lill den s kmedlemsförsamlingen. Då fastställs en arbetsplan framåt. Ansvaretför verksamheten i övrigt ligger på styrelsen, som har 48 medlemmar frän olikamedlemsorganisationer, valda pä regional basis. Arbetet leds avfederationens generalsekreterare, som är svensken . Enmedicinsk panel under ledning av professor vid Insfitutetfungerar som rådgivare lill och till medlemsorganisationerna bla i frågor som rör preventivmedel. Federationens huvudkontorär beläget i och har 305 anställda. IPPF har beslutat alt under denärmaste åren skära ned sin personal med . IPPFs verksamhetfinansieras genom frivilliga bidrag frän regeringar, organisationer och privatabidragsgivare. Därtill kommer inkomster från medlemsorganisationerna i form avmedlemsavgifter, inkomster frän försäljning av preventivmedel, lokala bidrag mm. De sammanlagda inkomsterna uppgick till ca , varav44 milj i form av statliga bidrag. , , , ochNorge är de största bidragsgivarna. För treårsperioden /82 - 1983/84 harSverige utfäst bidrag på sammanlagt . Del svenska bidraget var . Prop.1981/82:100 Bilaga 6 114 Den gemensamma fonden för råvaror Avtalet om den gemensammafonden för råvaror slöts . Avtalet träder i kraft den 31 mars 1982om det har ratificerats eller godkänts av 90 stater, representerande 2/3 avkapitalet. har ratificerat avtalet. Fondens syfte är altunderiätta tillkomsten av och verksamheten inom internationella råvaruavtal, bla genom åtgärder som kan bidra till att stabilisera råvarupriserna. Fondenarbetar med två konton. Det första kontot skabidra fill finansieringen av internaUonella buffert-lager och internationelltkontrollerade nationella lager av råvaror. I princip ska fonden fungera som enbank för de olika råvaruorganisationerna. Det andra kontot skafinansiera andra åtgärder för all förbättra mark-nadsbefingelserna för enskildaråvaror. Det kan gälla forskning för att få fram nya användningsområden för enråvara, handelsfrämjande åtgärder, nya och bättre utsäden ellerförsöksanläggningar för vidareförädling av råvaror i . Del andra kontotskall i huvudsak finansiera åtgärder som berör flera . Särskilduppmärksamhet skall ägnas åt råvaror, som är av betydelse för de minstutvecklade länderna. Bidragen fränmedlemsländerna väntas uppgå lill ca uppdelat på 470 milj itillskjutet kapital och 280 milj i frivilliga bidrag lill del andra kontot.Sveriges andel är samt en utfästelse på i frivilligtbidrag lill det andra kontot. Fonden skall ledas av ellråd omfattande samtliga medlemsstater, en styrelse med 28 medlemmar saml enverkställande direktör. Alla viktigare beslut i råd och styrelse kommer altkräva kvalificerad majoritet, 2/3 av rösterna, eller högt kvalificeradmajoritet, 3/4 av de totala rösterna. /GATTs internationella handelscentrum(ITC) /GATTsinternationella handelscenlrum (ITC) bildades . Dess syfte är all främjau-ländernas export genom marknadsundersökningar, utveckling av nya produkter,marknadsföring samt medverkan lill uppbyggnad av nya institufioner för export.I enlighet med nordiska rekommendationer har ITC i ökande grad uppmärksammatde minst utvecklade ländernas behov. 1981/82:100 Bilaga 6 115 Riktlinjerna förITCs verksamhet fastställs av de beslutande organen i och pågrundval av rekommenlalioner från en rådgivande grupp (on ITC),i vilken representanter för alla medlemsländer deltar. En teknisk kommitté granskar ITCsarbetsprogram. För den löpande verksamheten svarar ellsekretariat i med ca 230 anställda,vartill kommer ca 650 på fältet. är svensken chef för sekretariatet. De sammanlagdabidragen lill ITC för är . ärden störste enskilde bidragsgivaren. Del svenska bidraget uppgick 1981fill . Dessutom samarbetar med ITC inom ramen för det bilateralautvecklingssamarbetet. Prop.1981/82:100 Bilaga 6 Det bilateralautvecklingssamarbetet BISTÅNDET TILL ENSKILDA PROGRAMLÄNDER 7 milj (1980) 2,(1975-80) (1979) Offentligt netlobislånd/person - totalt(exkl östländer) (1979) (1980/81) Prop.1981/82:100 Bilaga 6 117 ekonomiskaoch polifiska situafion har i hög grad påverkats av det krig somföregick självständigheten och av de alltmer omfattande sydafrikanskaattackerna därefter. ockuperade sydafrikanska trupperflera städer i södra . Invasionen orsakade omfattande materiellaskador och mänskligt lidande. Rebellrörelsen har genom sydafrikansktstöd ökat sina aktiviteter och bl a försvårat transporterna. hartvingats att avdela ökade resurser till sitt försvar. Attackerna och torkan ide södra och centrala delarna av landet har ökat antalet hemlösa lill närmare en miljon människor. Vidsjälvständigheten stod inför en lamslagen industri, låg jordbruksproduktion,arbetslöshet samt brist på råvaror, transportmedel och konsumtionsvaror.Angolas strävan är att uppnå 1973 ärs produktionsnivå. Detta mål har endastkunnat förverkligas inom olje- och diamanlproduk-tionen. Olja, diamanter ochkaffe är viktigaste naturresurser och oljeexporten svarade är 1980 för av exportinkomsterna.Produkfionen, särskill inom jordbruket menockså inom de fiesta industrier, har förblivitlåg. Fisket gav t ex jämfört med . För all höjaproduktionen inom framför allt tillverkningsindustrin vill regeringen bl aförbättra planeringen, höja lönsamheten inom förelagen, uppmuntra bättrearbetsdiciplin och ge visst utrymme för privat företagsamhet. En plan förlandels utveckling har antagits. har godanaturliga förutsättningar för alt utveckla jordbruket. Regeringen har sökt ökaavkastningen bl a genom all anställa utländska tekniker för odling av bomull,majs och grönsaker. Traktorer, konstgödning, avelsboskap och utsäde harimporterats. är dock fortfarande beroende av en omfattande livsmedelsimport. Bristen pålivsmedel och andra basvaror är särskill stor på landsbygden. Detta har leltlill en ökad inflyttningtill städerna med åtföljande arbetslöshet. Den angolanskaregeringen har gjort omfattande insatser inom utbildning och hälsovård sedansjälvständigheten. Antalet barn i de fyra första klasserna i är nufyra gånger större än 1973. har hittillskunnat finansiera importen och en skuldtjänst på genomexportinkomsterna. Landet hade både 1979 och 1980 överskott ibetalningsbalansen. De sjunkande priserna pä olja och diamanter har dockförsämrat ekonomin. Detta och den bristande hamnkapaciteten har tvingat fram begränsningar avimporien. 1981/82: IOO Bilaga 6 118 Utvecklingssamarbetetmed regleras av ett tvåårsavtal för budgetåren 1980/81 och 1981/82 ochomfaftar totalt , varav /82. I avvaktan pä allsamarbetets långsikliga inriktning skulle fastställas användes biståndetunder budgetåren 1977/78 och 1978/79 nästan helt för importslöd. År 1979träffades det första samarbelsavlalel och biståndet inriktades påfiske, hälsovård och importstöd. Erfarenheterna av det tvååriga samarbetet harvisat all förmåga all fillhandahålla personal är av avgörandebetydelse för att genomföra projektstödet. Medelsfördelningen framgår av följande tabell (milj kr): Under budgetåren1979/80 - 1980/81 har importslödet främst använts för inköp av fordon,prefabricerade hus, möbler, generatorer, telefonväxlar, fartygsutruslning,frysanläggningar och undervisningsmateriel. Under /81levererades svenska varor för ca all användas inom fiske och hälsovård. har inte haft svårt att användadet bundna biståndet och har också i övrigtutnyttjai svenska företags erfarenheter och produkter. Trots detta hade en stordel av importslödet för /81 ännu inle utbetalats . /82 utbetalades dock40 milj kr. De försenade utbetalningarna beror främst på långsammaangolanska upphandlingsruliner. Prop.1981/82:100 Bilaga 6 119 Fiskeprogrammet, somomfattar forskning, utbildning och hantverks-fiske, har försenals bl a på grund av att det varit svårtatt på kort fid rekrytera nödvändig svenskpersonal och uppföra byggnader. Den angolanska mottagningskapaciteten är ocksåsvag pga brist på utbildad personal.Utbelalningslaklen kommer alt öka under innevarande budgetår i och med att byggnadsverksamheten kommit igång ochflera svenska expeiler anställts. Primärhälsovård,nulritionsinsalser, vaccinalionskampanjer, och avlopp samltransporter ingår i de program som finansieras av . De administreras avWHO och utom vad gäller primärhälsovård och transporter. har lämnattotalt i katastrofbistånd fill under /81,varav lill den angolanska regeringen och lill Röda Korset.De har använts för inköp av livsmedel och utsäde fill hemlösa i södra . Prop.1981/82:100 Bilaga 6 120 Offentligt neltobisländ/person - totalt(exkl östländer) 90 milj (1981) 2,(1974-81) (1979) (1979) (1980/81) Prop.1981/82:100 Bilaga 6 121 är ettav jordens fattigaste länder. Landet är lältbefolkat och befolkningstillväxtenär hög. av befolkningen lever på landsbygden. Jordbruketsvarar för av bruttonationalinkomsten och sysselsätter tre Qärdedelar avarbetskraften. De viktigaste valutainkom-slema härrör från juteproduklion och överföringar frånbangladeshiska gästarbetare, framför allt i . är i hög gradberoendeav utländskt bistånd, som finansierar två tredjedelar av ulvecklingsbudgeten. I femårsplanen för1980-85 ligger tonvikten vid en lillväxlorienlerad utvecklingspolitikmed en kraftig satsning på ökad jordbruksproduktion. Vid planperiodensslut skall , enligt planen, vara självförsörjande på spannmål,vilket beräknats motsvara en produkfion på ca 20 milj ton. Planen betonarvidare åtgärder för att begränsa befolkningstillväxten och öka läskunnigheten.Utvinningen av naturgas skall öka kraftigt. Godaspannmålsskördar på totalt 15 milj lon har lagt grunden sjuprocentig BNP-tillväxt under1980. Spannmålspriserna har legal lågt vilket bidragit till attinflationen dämpats. De goda skördarnahar dock inneburit påfrestningar pä statsbudgeten. Livsmedelsbiståndet harminskal och därmed intäkterna från försäljningen. Statsinkomsterna har blivit lägreockså genom all försäljningen av subventionerad statlig spannmål varit liten. Samtidigthar regeringen tvingats köpa stora mängder spannmål för all hålla prisernauppe. Inflödet av importstöd har varit lägre än väntat. Regeringen har tvingats skära nedulvecklingsbudgeten och kommer troligen att få tillgripa statlig upplåning för att täcka ett inte obetydligtbudgetunderskott. Trots en IMF-kredilpå är utsikterna för betalningsbalansendystra. Bytesförhållandet har kraftigt försämrats, främst på grundav sjunkande priser på juleprodukler och högre oljepriser. Export volymen harinte ökat nämvärl. Tvä tredjedelar av exportintäkterna 1980/81 måste användasför oljeimport. Valutareserven motsvarade vid budgetårets slut ungefär en månads import. Aktuella beräkningarför 1981 tyder på att skörden av spannmål blir lika stor som under 1980.Inflationen förväntas stiga. Ytterligare försämring av statsbudgeten ochneddragning av investeringarna kan förutses. Valutareserven fortsätter all avtappas. Prop.1981/82:100 Bilaga 6 122 Sverigesutvecklingssamarbete med regleras av ell tvåårigt avtal /82och 1982/83 och omfattar totalt , varav avser innevarande budgetår. Merparten avbiståndet har hitfills utgått i form av importstöd. Andelen importslöd avsesvid utgången av 1982/83 minska lill hälften av de totala utbetalningarna. Del ändamålsbestämda biståndelsandel kommer därmed att öka. Insatserna kommer alt koncentreras tilllandsbygdsutveckling, med inriktning päsysselsättningsskapande åtgärder, yrkesutbildning saml hälsovård medfamiljeplanering. Avsikten är att iökad utsträckning nå den fattigare delen av landsbygdsbefolkningen, dvshuvudsakligen jordlösa och småbönder. Medelsfördelningen framgår av följande tabell (milj kr): Utbetalt 1980/81 Planerat 1981/82 1 7 6 9 48 60 17 23 16 2 51 55 Del under elt par årplanerade programmet för offentliga arbeten på landsbygden beräknas komma igång under innevarande budgetår.Det syftar till att skapa sysselsättningunder lågsäsong för jordlösa och fattigbönder genom att förslärka infrastrukturen på landsbygden (vägar, dammar,etc). Dessa investeringar befäster emellertid den ojämna inkomsl-och jordfördelningenpå landsbygden. I programmet avses därför också ingå insatser som skall ge landsbygdens falliga fördelar på längresikt, bl a investeringar som gynnarde jordlösa och särskilda program för kvinnor. Behovet av framtida underhäll avgjorda investeringar skall tillgodoses. Programmet skall utformas så att kapitalintensiva projekt undviks. /82lämnas svenskt stöd till ett program för flodreglering och dränering. Slödel,som samordnas med en pågående nederländsk insats, inriktas på atthöja livsmedelsproduktionen. Valet av områden sker efter en analys av desociala konsekvenserna. Projekt som främst gynnar större jordägare sållas bort. Prop.1981/82:100 Bilaga 6 123 stöder,tillsammans med en rad andra biståndsgivare, del bangladeshiskafamiljeplaneringsprogrammel. Del syftar främst lill alt bygga och utrustahälsostationer, läkarcenlraler och enheter för mödra- och barnavård pålandsbygden. pågår ell särskill program för frivillig sterilisering, sombekostas av andra biståndsgivare. Eftersom slerilise-ringsprogrammetaren del av familjeplaneringen, som fär svenskt stöd, har i olikasammanhang framfört oro över alt alltför stor vikt läggs vid steriliseringar påbekostnad av andra preventivmetoder. Genom det stora antalet ingrepp har denmedicinska kvaliteten blivit lidande. Åtgärder för alt motverka detta diskuteras f n. Ytterligare biståndfill hälsovården bereds bl a genom . Syftet är alt stödja bl avaccinering, mödra- och barnavård samt läkemedelsproduktion. Yrkesskoleinsatsenhar pågått /77 i syfte all avhjälpa bristen på yrkeskunnigarbetskraft. En alltmer praktisk inriktning av utbildningen eftersträvas. Förutom ett begränsatpersonalbistånd beslår del svenska stödetav utrustning lill ett trettiotal skolor och inrättande av en yrkeslä-rarskola. Totalt uppgår insatsen till ,varav drygt hälften har utbetalats. Under budgetåren1979/80 och 1980/81 har det obundna importslödet huvudsakligen använts till råvaror ochreservdelar för den privata industrin, lill stål och matolja och lill modernisering avelt pappersbruk. Den bundna delen av importslödet har också utnyttjats fördetta pappersbruk och i övrigt huvudsakligen använts till signalutruslning, kullager och reservdelar för debangladeshiska järnvägarna saml till matolja och viss medicinsk utrustning. Under budgetåret1980/81 har totalt utbetalats till svenska enskildaorganisationer för verksamhet i . Den största mottagaren är Frikyrkan Hjälper som bl a driver projektför familjeplanering och byulveckling. På ön i södra ärPingstmissionens u-landshjälp verksam medbl a en yrkesskola och ett byutvecklingsprojekl med tonvikt pä fiske.Föreningen får stöd lill två byutvecklingsprojekl.Handikappförbundens centralkommitté saml Örebromissionen erhåller ocksåbidrag. SAREC stöder eltinternationellt forskningscentrum för diarrésjukdomar i Bangladesh.Under /81 uppgick bidraget till . Prop.1981/82:100 Bilaga 6 124 Offentligt nettobislånd/person - totalt(exkl östländer) 0,85 milj (1981) (1979) (1980/81) Prop.1981/82:100 Bilaga 6 125 ekonomiska läge förbättradesunder av 1970-lalel, främstberoende pä den snabba exploateringen av mineralfyndigheter, särskill diamanter. Enligt nu gällandeutvecklingsplan beräknas i stort sett kunna finansiera såväl sindriftsbudget som sin ulvecklingsbudgelmed egna statsintäkler /85. Detta beror dock av den internationella diamantmarknaden ocheffekterna av en eventuell omförhandling av tullunionen med . F n ärden botswanska ekonomin jämförelsevisstark med överskoll i betalningsbalansen och en ansenlig valutareserv. En viss avmattning i ekonomin har dock skettunder 1981 och nedskärningar avstatsutgifterna har annonserats. har eltpariamenlariskt fierparfisyslem. Ett ledmofiv i landets ulvecklingsslrävandenär bättre levnadsvillkor och utkomstmöjligheter på landsbygden. Framgångarnainom industri och gruvdrift kommer dock endast indirekt de fattigare befolkningsgrupperna tilldel. Samhällsservice i form av dricksvatten, hälsovård och utbildning när docksteg för steg allt störregrupper. På grund avtullunionen med - tillsammans med och - ärBotswana beroende av ekonomiskt och handelspolitiskt samarbete medSydafrika. strävar efter all minska detta beroen de. Den andel avexporten som går lill har minskal. infördes en egen valuta.Botswana spelar en framträdande roll i planeringen av regional ekonomisksamverkan mellan de majoritetsstyrda staterna i södra . ärnu huvudkoordinalor för detta samarbete. Svenskt biståndlämnas lill . gällande samarbetsavtal avser1980/81 och 1981/82, och omfattar totalt . är den största biståndsgivaren ochfinansierade 1979/80 av den tolalabolswanska utvecklingsbudgeten. Andra betydande biståndsgivare är , ,och . Medelsfördelningen framgår av följande tabell (milj kr): DisponibeU 1980/81 1981/82 Ingående reservation I I Summa: 66 71 1981/82:100 Bilaga 6 126 Huvuddelen av medlenanvänds för all bygga och utrusta primärskolor. Stöd utgår även för stipendieri tredje land, alfabetisering och uppförande av nationalarkiv ochbiblioteksfilialer. En utvärdering av hittillsvarande bistånd pågår. Slödel till landets niodislriktsförvaltningar har fått en god start och utgör en naturlig fortsättningav SIDAs tidigare engagemang för att stärka landsbygdens utveckling. De lokalaförvaltningarna behöver förstärkas för att klara underhåll och skötsel avexempelvis skolor, sjukstugor, vallenanläggningar m m. Distriklsutvecklingenomfattar sju delprogram, varav del viktigaste och mest tidskrävande är attplanera och genomföra utbildning för distriktspersonal. I övrigt utgår stödtill bl a arbetsintensiv anläggningsverksamhet, uppbyggnad av underhällsenheterför vattenförsörjning i distrikten, och fill all bygga bostäder ocharbetslokaler. Vattenförsöijningsprogrammelhar berört ca hälften avlandsbygdsbefolkningen och beräknas vara genomfört . De viktigasteuppgifterna är att förbättra vattenkvaliteten, effektivisera underhållsfunktionernaoch genomföra ett långsiktigt utbildnings- och lokaliseringsprogram. Slödel lilllandsbygdselektrifiering har avslutats. 15 byar, varav flertalet ärstorbyar, har försetts med elektricitet. Småinduslriprogrammel hargäft långsamt . Detta beror bl a på bristande industriell vana ochtradition. Därfill kommer svårigheter att konkurrera med sydafrikanska varorinom tullunionen och att rekrytera Prop.1981/82:100 Bilaga 6 127 Under pågående tredje fas avprogrammet ligger tyngdpunkten pä konsolidering av verksamheten och försök attstödja småindu-striulvecklingenpå landsbygden. brist päkvalificerad arbetskraft gör att behovet av personalbistånd kommer att kvarstå under långfid. Personalbiståndet inriktas i första hand på samma sektorer som biståndet iövrigt. har möjlighet att utnyttjamedel inom ramen för personalbiståndet för direkl-rekrylering av utländskpersonal saml för utbildning av bolswaner inom områden som stöds medsvenskt bistånd. Genom SAREC stödstvå forskingsinsatser. Den ena omfattar utveckling av nya odlingsmetoder inorra delen av landet. Den andra utgör stöd fill ett forskningsinstitut vid landelsuniversitet. Biståndet via enskilda svenskaorganisationer uppgår till . Prop.1981/82:100 Bilaga 6 128 \ I ' [Awasa \ ArbaMinch» N. o G A D E N 33 milj (1981) 2,(1979/80) (1979) Offenfiigl nettobislånd/person - totalt(exkl östländer) (1979) (1980/81) Prop.1981/82:100 Bilaga 6 129 är ell av världens minstutvecklade länder och ell av de som får minst bistånd per person.Världsbanken och en del västländer har dockpå senare lid ökat sina biståndsinsatser i landet. Landets ekonomi ärberoende av jordbrukssektorn, som svarar för av exportinkomsterna. av befolkningen lever avjordbruk och boskapsskötsel. Stora områden har drabbats av jordförstörelseefter långa perioder av svår torka.Befolkningens främsta energikälla år ved. Industrin är lillstörsta delen statsägd och inriktad på vidareförädling av inhemska råvaror.Ufiändska investeringar förekommer f n inle. Transportnät och annan infrastruktur är dåligtutbyggd. Trots altjordbniksproduklionen ökat är landet inle självförsörjande i fråga om spannmål. Spannmålsbrist, iförening med iransporlproblem, leder lillatt vissa landsändar kan drabbas av sväll. Den ekonomiskautvecklingen stagnerade efter revolutionen. Enekonomisk utvecklingskampanj inleddes och BNP ökade under de följande tvä åren. En vissavmattning av tillväxttakten tycks därefterha inträtt. Landels exportinkomster har stigit men utgifterna för import, främst olja, har ökat snabbare.Underskottet i bytesbalansen växer. exportinkomster är beroende avdel internationella kaffepriset. Prisnedgången försämrar landetsekonomiska läge. Hälso- och sjukvård,som var i det närmaste obefintlig pä landsbygden, byggs nu ut i snabb takt. Ca 8 miljonermänniskor, varav kvinnor, beräknashittills ha deltagit i en alfabetiseringskampanj som startades . av alla barni skolåldern uppges ha tillgäng lill primärskoleundervisning. Befolkningen ärorganiserad i bondeföreningar och sladsdelsföreningar. infördesnya regler för stadsdelsföreningarnas rättsvårdande verksamhet, somföreningarnas uppgifter på del sociala och ekonomiska området betonades. Val tillstadsdelsföreningarna hölls . Ett anlal polifiska fångar har släppts under detsenaste året. I vissa delar av landet förekommer väpnat motstånd molregeringen. Sedan 1970tillämpas ettåriga utvecklingsplaner. En tioårig perspektiv-plan är underutarbetande. Jordbruksutveckling ges högsta prioritet. Därefter kommer industrialisering och utbyggnad av energi- ochgruvseklorerna. En viktig komponent är utbildning med tonvikt pånaturvetenskap och teknik. En investeringsplan för 1980-lalel har utarbetats. Utlandsskuldenangavs till drygl , vilket ungefär motsvarar värdet avlandels samlade import är 1979/80. Största utländska fordringsägare är Världsbanksgruppen ochUSA. Prop.1981/82:100 Bilaga 6 130 Utvecklingssamarbetet medEtiopien regleras av elt ettårigt avtal för /82. Det omfaftar 80milj kr. Biståndet utgår i form av seklorstöd. Importslöd förekommer inle.