prop · G5033 · 1981-12-31 00:00:00 — Beredningen anser därtörall en fördjupad studie av de fysiska presta-lionskraven för antagning till yrkesofficersulbildningbör genomföras inom ramen för del kontinuerliga översynsarbelet på områdel.Kvalifikationskraven måsle dock vara relaterade lill kraven i resp.befallning. När del gäller medicinska faktorer kan problem uppkommavid tjänstgöring i vissa extrema miljöer saml för gravida kvinnor undernormala miljöbetingelser. Frågan om någon verksamhel inom försvarei kaninnebära hälsorisker för gravida kvinnor bör bedömas individudll inomförelagshälsovårdens ram. Beredningen föreslär även en översyn och anpassning av demedicinska kapaciletskrav som slälls inom i första hand de utbildningslinjersom leder lill anslällning som yrkesofficer för kvinnor. Översynen bör grundasig på vissa nya forskningsresultat inom arbelsfysiologin och främsi inriktaspä att analysera och beskriva de faktorer som är styrande för de medicinska kapaciletskravenoch faslslälla miniminivåer baserade pä fällanalyser av prestationsförmågan.Man måste ocksä klargöra behovel av och formerna för anpassning av lesler vid anlagningsprövningarför sökande lill befälsulbildning. Analyserna bör ingå som en inlegrerad del idel allmänna studie-och utvecklingsarbete som genomförs på detta område undervärnplikts-verkels ledning. Sökande lill befälsulbildning bör i samband med anlagningsprövningenfå förslag lill träningsprogram som gör dem bällre förberedda för de fysiskakrav som kommer atl slällas på dem under ulbildningsliden. Beredningen anser all verklyg och andra tekniskahjälpmedel successivt bör lörbällras vid nytillverkning så all de sliier mindrepå de anslällda. Dessa förbättringar kommer både kvinnor och män lill godo. Beredningen har lämnat förslag till inriktning av dyk- ochflygmiljöstudier. Flygmiljösludierna bör genomföras siegvis sä atl planerade sludierav möjliga åtgärder för all höja G-loleransen hos män ulökas lill all omfallakvinnor. Om positiva resultat då uppnås, bör studierna fortsätta med mätningarav variabler (bl.a. kvinnors kroppsmäll, längd och vikl) som har betydelse förbedömning av de bioteknologiska faktorerna, varefter effekterna pä preslalionsförmåganvid extrem värmebdaslning bör sluderas. Dykmiljösludierna innebär främsi sludier av kvinnansförmåga all arbeta i vatten under tryck, hennes känslighet för ökatkoloxidtryck och djupnarkos saml för köldtolerans under iryck. Sludierna börgenomföras siegvis. Rdevanl civil dykmedicinsk forskning bör ulvidgas till allomfalla även kvinnor. 1981/82:3 33 Beredningens förslag innebär all kvinnor- inom faslslälldapersonalramar och lillgängligl rekryleringsutrymme - får konkurrera om anslällningsom befäl på de villkor som gäller för manliga befälsaspiranler. De ekonomiskakonsekvenserna bedöms därför bli marginella. De avser i huvudsak endasi anlagningsprövning,grundutbildning moisvarande värnpliklsulbildningen saml vissa koslnader för prakliskaarrangemang. Rekryteringens omfallning kan inle förutses. berorpå osäkerheten om hur många som kommer all söka och i vilken uisiräckningkvinnorna kan hävda sig i konkurrensen om elevplalser på olika skolor. Koslnadernaredovisas därför per sökande/elev. Koslnaderna för anlagningsprövning moisvarandeinskrivningsprövningen för värnplikliga beräknas ulgöra . per sökande.När del gäller grundutbildningen räknar beredningen med en genomsnittligdagskostnad avseende förmåner och utbildningskostnader på 105-IIOkr. vid arménoch 116124kr. vid marinen beroende på utbildningskategori. Del krävs resurser för all fulll genomföra de föreslagna ålgärdernaför jämställdhet i befälsyrket. Många av förslagen kan dock genomföras inomramen för tillgängliga resurser. Koslnaderna bör vägas mol de fördelar manvinner genom anslällning av kvinnor som befäl. Fömlsällningarna all rekryterabefäl ökar liksom möjlighelerna alt förbättra kvaliteten hos de uttagna.Härtill kommer den positiva inverkan pä arbelsklimalel som erfarenhetsmässigt följerav en personalsammansällning med både kvinnor och män. De forskningsprojekt som beredningen har föreslagilförutsätter atl forskningsuppdragen omfördelas inom de berörda myndighelernaför alt begränsa den årliga merkostnaden som totalt uppskattas lill drygl I milj.kr.vid genomförande av samtliga förslag under en tidsrymd av . Alternativtmåste forskningen genomföras under längre lid, vilkel beredningen anser vara olillfredsslällande. Kostnaderna och genomförandetiden för de föreslagnaforskningsprojekten redovisas sammanfattat i följande tabell. är (l(X)0-tal kr.) Studier av arbetsorganisation och 100 Minst 5 Studier av prestationsförmågan under 50 Minst 5 hot och beslutsfattande i grupper Utveckling och uppföljning av den Normal obser- Minst5 nya befälsordningen vans på pro- blemet är direkt inbyggd år (1000-tal kr.) Översyn av fysiska antagningskrav Flygmiljöstudier G-toleranssludier (Steg 1) Mätning av kroppsmått (Steg 2) Studier av effekter på prestationsförmåga vid extrem värmebelaslning (Steg 2) Dykmiljöstudier Studier av arbete i vatten under tryck samt djupnarkos (Steg 1) varav högsl ca 160 för Studier av köldtolerans i slutet rum undertryck (Steg 2) Prop.1981/82:3 35 Sammanställning av remissyttrandena 1 Allmänna synpunkter Deförslag som beredningen för del fortsatta arbelel om kvinnan i försvaret (BKF)har lagt fram i sitt slutbetänkande har i stort sett mottagits posilivl vidremissbehandlingen. Huvuddragen i förslagel lillslyrks av praktiskt tagel alla remissinslanser. Överbefälhavaren() framhåller dock all en omplacering av befälel är aktuell under de närmasleåren, lill följd av de föreslående fredsorganisa-tionsförändringarna. Dessa lordeleda lill all del tidigare beräknade rekryteringsbehovet måste minskas.Kvinnor kommer sålunda all få lilllräde lill befälsyrkel inom försvarsmaklen samlidiglsom slora förändringar i övrigl kommer att genomföras för försvarsmakienspersonal. kommer all kräva slora personaladministrativa insalser på allanivåer. Särskill slora blir problemen enligt handlingsväg 2 i perspektivplanenoch de ekonomiska nivåerna närmasl dämnder. Överbefälhavarendelar beredningens uppfallning all rekrytering lill befäl skall grunda sig påden enskildes lämplighel saml övriga kvalifikationer och inle på kön. Kraven påden enskilde grundar sig på krigsbefallningarnas krav på fysisk, medicinsk ochmental kapacitet. Mol denna bakgrund finns del inle några könsberoendebefattningar inom försvarei. Chefenför armén (CA) ser positivt på en könsobunden rekrytering pä lika villkor, dvs.lämplighelen för krigsbefallningen bör vara avgörande för uttagningen och ulbildningenlill yrkesofficer. Chefenför marinen (CM) ser den enskildes förmåga atl kunna lösa befälsuppgifterna ikrigsorganisationen som en hell avgörande faktor. Han biträder beredningens uppfallningalt man inledningsvis bör undanta submarin tiänsl. ÖBframhåller all rekrytering lill befallningar i fredsorganisalionen, som normalläven innebär anknylning lill viss krigsbefatlning, ställer krav pä flexibilitetvid fördelning och placering. Några begränsningar som inle hänger samman medutbildning, erfarenhel eller ålder, varken kan eller bör finnas. Sådana skullebegränsa den enskildes möjligheler. Denna uppfallning delas av CA. Chefen för flygvapnet(CFV) framhåller alt höga fysiska prestationskrav inte undantar kvinnor frånnågra befattningar men all antalet antagna kan komma atl begränsas på grund avlägre fysiska prestations värden. () underslryker alt förbundel vid instämmandel iberedningens förslag inle anser all den allmänna värnpliklen skall gälla förbåde kvinnor och män. () anser all den nuvarande inriktningen 1981/82:3 36 mot en värnplikt enbarl för män bli alltmer otidsenlig ochmenar därför att den allmänna värnplikten bör omvandlas till en allmäntotalförsvarsplikt, där ullagning lill olika befallningar inom totalförsvaretsker ulan hänsyn lill kön. föreslår all en uiredning med dettasyfte lillsätls. Även () anser atl den allmänna värnpliklenför män och de övriga Ijänslepliklerna inom försvarei bör göras om till enallmän totalförsvarsplikl. () anser allförslagens genomförande bör vägas mol eventuella merkostnader. En huvuduppgiftför försvaret under 1980-lalel är alt minska kostnaderna för fredsdriften föralt kunna behålla en lillräckligt stor krigsorganisation. FRI anser intetidpunkten 1983 som ell absolut krav ulan menar atl erforderligt uppskov ochanpassning får ske till aktuella förhållanden. Beredskapsnäinnden för psykologiskl försvar, som under enföljd av år gjort undersökningar om befolkningens attityder till och kunskaperom försvarei, anser all kvinnors lilllräde lill befälsyrkel kan förmodas ökaintresset för försvarei bland kvinnor i allmänhel. kan ha betydelse förderas syn pä försvarei och medföra en förslärkl förankring av försvarei hosbefolkningen. Många remissinslanser, l.ex. försvarets .sjukvårdsstyrelse(SjvS), (), /SR och (). ser med tillfredsställelse att beredningens arbele underlällalsgenom tilläggsdirektiven, där någon begränsning lill icke slridandebefallningar inle görs. () skulle däremol helst se all denursprungliga begränsningen all undanta kvinnor från direkt stridande befattningarfortsatte alt gälla, men med hänsyn till svårighelerna alt klart skilja mellanstridande och icke slridande befattningar har SÖ inte någol atl erinra mol allberedningens förslag genomförs. () påpekar att den breddaderekryteringsbas, som ges genom kvinnors tillträde lill försvarets yrken, på siklkan bidra lill alt minska den befälsbrist som länge har varil en besvärandefaktor i de militära förbanden enligt bl. a. ÖB:s årsredovisningar. Ingen remissinstans ifrågasätter all kvinnor fårtillträde lill samtliga befälsyrken, om inte medicinska hinder föreligger. FPUpåpekar dock all en tidsgräns bör fasisiällas, förslagsvis , när lillräckligalesler bör ha kunnal genomföras. Medundantag av befallningar där taktisk flygtiänst ingår och vissa befallningarför personal i submarin Ijänsl inom marinen anser () all kvinnor skall få tillträde lill samtliga yrkesgrupper redan i dag.Del finns inle några klart redovisade skäl till att regeringen skall behöva taförnyad ställning. Underlaget är tillräckligt för all regeringen skall kunnafatta ell principbeslul. FOA påpekar också atl man beiräffande ubälstiänsl och ubälsleknisktiänsl har svårl all förutse några yrkesmedicinska hinder för kvinnor. Prop.1981/82:3 37 kravsom finns på ubåtspersonal atl genomföra en s. k. fri uppstigning bör inte ulgöranågol hinder, eftersom denna övning i slor utsträckning ulförs avkvinnliga dykare. Vid vissa kategorier av dykning, särskill djupdykning där depraktiska erfarenheterna av kvinnor i det närmasle är obefintliga, kan maneventuellt räkna med fysiologiska könsskillnader som kan vara av betydelse. Nästanalla remissinstanser, däribland ÖB, , SjvS, (SocS), statensarbetsmarknadsnämnd (SAMN), LO, TCO-S, SSKF, ochSamhälle och (), framhåller atlrekrytering till befäl skall grunda sig på den enskildes lämplighet förbefattningen och inle på kön. Kraven på den enskilde grundar sig på krigsbefallningarnaskrav på fysisk och psykisk kapacitet. Samma villkor slälls på de sökande till befälsulbildningoavsett kön. Fleraremissinstanser, t.ex. ÖB, , LO och (), avvisar kvotering och särlösningar vad gäller kvinnorsanställning i befälsyrket. Man får därvid acceptera en viss snedfördelninginom yrket inledningsvis. SjvS menar aU om man genom kvotering anställer flerkvinnor inom etl vissl yrkesområde lorde detta leda till lägre genomsnittligkvalitet hos den kvinnliga personalen jämfört med deras manliga kollegor. Dettaskulle ge en negativ inställning lill reformen. Universitets- ochhögskoleämbetet vill däremot erinra om alt ämbelel, enligt regeringens uppdrag,har lagt fram elt förslag avseende försöksverksamhet med positiv särbehandlingav del underrepresenlerade könet vid antagning till kvinno- resp. mansdomineradeutbildningar inom högskolan. 2 Ett stegvis tillträde till befälsyrket för kvinnpr Deflesta remissinstanser, däribland ÖB. försvarsgrenscheferna, , arbetarskyddsstyrelsen(ASS), värnpliktsverket IVPV). SjvS och ocS. delar beredningens uppfattning atlinförandel av systemet med kvinnor som yrkesofficerare skall ske i etapper. FRIanser att det ur rationaliseringssynpunkl är yiktigt att yrkesgrupperna öppnasförsl när reella möjligheler finns för eii relativt bred kvinnlig rekrytering.Då kan man också la lill vara relevanta erfarenheter av det slegvisainförandet. Inleheller takten för öppnandet av befälsyrkena ifrågasätts i någon störreutsträckning. Tvärtom anser vissa myndigheter, t.ex. ÖB, och CM, alt det börkunna bedömas på försvarsgrenschefsnivå yilkä ylleriigare yrkesgrupper som kanöppnas redan i den första etappen, FOA. statens institut förpersonaladministration och personalutveckling (SIPU), Jtjm-ställdhetsombiidsmannen(JämO) och FPU menar att så många yrkesområden som möjligt skall öppnas redanfrån början. Prop.1981/82:3 38 ÖBföreslår, atl beslut om de yrkesgrupper som ulredningen har föreslagil attkvinnor skall få tillträde lill senare, bör anslå lills erforderliga erfarenheterhar vunniis. ÖB delar beredningens uppfallning om behovel all successivt ta lillvara erfarenheler och att en beredskap bör finnas atl ta emol kvinnor på ellsådant sätt atl goda förutsättningar för den enskilde skapas. ÖBoch CA anser atl verksamhelen bör starta med grundutbildning . Den bör omfallaelt lillräckligl varierat utbud av yrkesallernativ för atl säkerställa all etl lillräckliglanlal kvinnliga sökande erhålls. CAanser all ell etappvis införande ger möjligheter atl övervinna det psykologiskamotstånd som kan finnas samlidigl som goda möjligheler all tillgodogöra sigvunna erfarenheler i del fortsalla arbelel skapas. CA anser också, liksomberedningen, all kvinnor skall få lilllräde lill infanteriet, kavalleriet och pansarlmppernaförst när erfarenheler har vunniis av deras lilllräde lill övriga truppslag. CAanser därför alt del är olämpligt all så starkt faslslälla de imppslag somkvinnor inledningsvis skall få lilllräde till. För all förhindra en ojämnfördelning mellan könen föreslår CA atl kvinnor i första etappen i stället fårtillträde lill "minst två truppslag, i första hand signallrupperna och iränglrupperna,dock ej infanteriet, kavalleriet och pansartrupperna". I andra etappen börde få tillträde lill vissa yrkesgrupper "enligt försvarsgrenschefsbestämmande", eftersom rekrytering av manlig och kvinnlig personal är enangelägenhet för försvarsgrenschefen. CMbiträder beredningens förslag om omfattningen av den inledande verksamhelen ochall kvinnor bör fä lilllräde lill ylleriigare utbildningslinjer enligt beslutav ÖB eller försvarsgrenschef. CM anser också liksom beredningen atl floUans ulbildninginledningsvis bör förläggas till minfartygen, där del är rdalivl enkell altlösa föriäggningsfrågan. Vidare anser CM atl svårigheter all skapa särförläggningarkan begränsa kvinnornas karriärmöjligheter i marinen. CFVbiiräder helt beredningens förslag om den forlsalla verksamhelen förflygvapnets del. Han framhåller all erfarenhelerna visar att flygvapnets rekryleringsförulsätlningarhar påverkats positivt genom att kvinnor har fåu lilllräde lill vissa yrken. Dellagäller dock inle befallningar i leknisk tiänsl. CFV påpekar också atl BKF isill uppdrag har beaktat all befattningar i flygtiänst - utom taktisk flygtiänst- avses för personal som förs över från taktisk flygtiänst. SIPUanser atl del är eflerslrävansvärl all kvinnor samlidigl får lilllräde till såmänga yrkesgrupper som är praktiskt möjligt. Detta skulle ge ell bredarerekryteringsunderlag. Del kommer också all ha en kraftig attityd-påverkande effeki.som kan påskynda förändringar. JämO ifrågasätierom inle fler yrkesgrupper böröppnas frän början. Samlliga yrkesgrupper som beredningen föreslår skall görastillgängliga för kvinnor efter beslut av ÖB resp. försvarsgrenschef. anser JämObör öppnas för kvinnor . Även FPU anser att man från början skafastställa ett årtal då Prop.1981/82:3 39 kvinnorskall ha fått tillträde till alla vapenslagen, förslagsvis eller 1986.FRI anser inte att kvinnor absolut måste ha fått tillträde till de av BKFföreslagna yrkesgmpperna . Erforderiig anpassning och uppskov medreformen måsle kunna ske. SåvälJämO som FPK anser alt det finns en risk för "kvinnoyrken" genom attkvinnor inledningsvis får tillträde till sådana områden som civill domineras avkvinnor. JämO påpekar också att utvecklingsmöjligheterna för de civilanställdakvinnorna i försvarei inte får bli sämre. MKF anser atl civilanställda kvinnorinom försvaret bör ges dispens så alt de kan bli yrkesbefäl. Fleraremissinstanser, bl. a. SocS och CUF stöder beredningens förslag atl debefattningar som kvinnor får tillträde lill skall avse såväl yrkes- som reservbefäl.SSKF anser i likhet med beredningen all kvinnor på lång sikl kan bli elt reellttillskott i reservbefälsrekryteringen. ÖBoch CA delar beredningens uppfallning alt den som avbryteryrkes-officersutbildningen skall kunna rekryteras för reservofficersanställning.Vad däremot gäller direktrekrytering till reservofficersbefaltningar anser ÖBall sådan rekrytering t. v. bör anslå men att försvarsgrenschef efler förslag tillÖB bör få påbörja utbildning till reservofficer. CA inslämmer i delta medhänsyn till den merkostnad en direktrekrytering innebär. ÖBanser atl en temporär övergångsutbildning av A-personal lill reservofficer börpenetreras ytterligare. Han är därför beredd all granska och föreslå bl. a. hurutbildningen skall genomföras. SLKanser del angeläget att kvinnlig A-personal i armén och marinen får sammamöjligheter lill övergångsulbildning som lidigare har varil fallet inom flygvapnel.Denna utbildning skulle avse både anställning som yrkesofficer ochreservanställning. ÖB,, CM och RRV anser atl man bör undersöka formerna för krigsplacering avkvinnor som inte fullföljer sin officersutbildning. FRI påpekar all ulredningeninle har behandlal frågan. ÖB och CA menar atl den kvinna som avbryter sinutbildning efter fullgjord grundutbildning i likhet med manliga värnpliktigabör kunna ulnyujas som värnpliktigt befäl i krigsorganisationen. ÖB påpekar allfrågan kräver ylleriigare uiredning. CM framhåller atl det för de manligasökande torde framstå som en ojämlikhet, om valel atl påbörja gmndulbildning inleskulle innebära alla åtaganden inom värnplikten. RRV framhåller som ettalternativ placering inom civilförsvarets krigsorganisation, där slor brislråder på personal i ledande befallningar. RRVbiträder beredningens förslag om etl stegvis införande alll eftersom de avberedningen angivna förutsättningarna föreligger. RRV påpekar dock att kravenpå planering inte har berörts i betänkandet och all ansvarsfrågan är oklar.RRV har uppmärksammat att beredningen föreslår atl del skall överlåtas åt ÖBeller försvarsgrenschef att bestämma på vilket sätt och vid vilken tidpunktreformen skall genomföras. Prop,1981/82:3 40 krävergenomförandel av en så betydelsefull reform en myckel fastare reglering. Del ärinle bara fråga om all lösa svåra rekryterings- och utbildningsproblem, ty dessaskall i sista hand lösas av försvarsgrenscheferna. Däremot behöver ålgärdernasamordnas för all bl.a. undvika all konkurrens uppstår i rekryteringen. 1 samband meduppföljningen av del förra riksdagsbeslulel anser BKF att den försöksverksamhetsom pågår med yrkesinformationskurser inom armén och marinen bör göraspermanenta liksom inom flygvapnel. I della instämmer bl. SÖ som anser allkurserna erbjuder flickorna möjligheter att få erfarenhet av den mililäramiljön och information om befälsyrkel som underlag för ett välgrundat studie-och yrkesval. Kurserna skall genomföras gemensamt för pojkar och flickor ochantalet platser för flickor bör öka i enlighel med beredningens förslag. all konsekvenserna för dem av beredningens förslag bör bli alt kvinnliglreserv- och yrkesbefäl även äger rätt alt della i frivillig befälsulbildningliksom all flickor kan vara medlemmar i FBU-rördsens föreningar ochungdomsavdelningar och ha rätt att delta i utbildningen. Innebörden av della måsledock utredas närmare, de nuvarande medlemmarnas åsikter inhämtas och vissastadgar och bestämmelser ändras innan förändring kan ske. 3 Aktiva åtgärder för jämställdhet m. m. Föratl underlätta kvinnornas anpassning till befälsyrkel har BKF föreslagit enrad olika åtgärder, ålskilliga i jämslälldhelssyfle. ÖB och CA anser att deförslag till aktiva åigärder för jämställdhet m. m. som beredningen framför ärlämpliga för all bygga för införandel av kvinnligt befäl. Fredrika-Bremer-förbundetpåpekar alt olika kunskaper behövs hos både kvinnor och män om de s.k. psykiskahindren för jämslälldhel. Erfarenheterna vjsar nämligen all dessa hinder oftaunderskattas eller förnekas. Bl.a.säger att aktiva åtgärder för jämslälldhel bör ingå som ell väsenlligi måli försvarsmakiens personalpolitik. Elt yttrande som l.ex. SSKF instämmer i. SSKFanser liksom SIPU all jämslälldhelsfrågorna bör behandlas som en integrerad delav personaladminislralionens olika led. SSKF understryker också att hänsynredan i planeringen bör las till de problem som kan uppstå när kvinnor inträderpå en mansdominerad arbetsmarknad. RRVmenar atl de positiva effekler som kan förväntas av atl även kvinnor blir befäluppnås inle enbarl genom all möjlighelerna öppnas. Vikligl är ocksäberedningens förslag om aktiva åigärder för jämställdhet 1981/82:3 41 som etl slöd vid genomförandet av reformen. RRV föreslårockså atl särskilda studier av såväl förbands- som stabsmiljö återkommer iutbildningen t.o.m. kurserna vid . 1 samband med organisationsförändringaroch rationaliseringar bör jämställdhetsfrågor las upp. Studie- ochinformationsdagar bör kompletleras med handledning och stöd frän staberna. FOApåpekar all del finns problem som hänger samman med alt vissa grupper med slorauktoritet i jämslälldhelsfrågorna sannolikt också är kritiska mol försvareioch all frågan om rekrylering av kvinnor lill befälsyrkel då inle kan belraklassom en önskvärd jämslälldhelsåigärd. Samlliga remissinslanser, som ullalal sig i frågan anserall aktiva åtgärder krävs för all reformen skall ge ell goll resultat. Deflesta remissvaren rör informations-, ulbildnings- och rekryleringsinsatser avolika slag (t. ex. LO. MKF och FPU) eller atlilydpäverkan av redan anslälldpersonal inför anställningen av kvinnor i befälsyrkel (t.ex. Yrkeskvinn(ns riksförbundoch SLK). CM anserall frågorna om jämslälldhel måsle underordnas hans övergripande uppgifl allskapa en effektiv och rationell krigsorganisation. CFV godlar beredningensförslag under vissa förulsällningar, bl.a. alt jämställdhetsaspektenunderordnas de krav som ställs på befälel i krigsuppgif-len. Flygvapnels behovav en rationell grundulbildning måsle sällas före jämslälldhelsarbelel. Dellakan innebära slyrning av ulbildningsinriklning-en och/eller all endasi en litengrupp kvinnor kan ingå i samma utbildningsenhet. En snedförddad rekryleringmellan kvinnor och män måste godtas . ÖB stöder försvarsgrenschefernas synpunkler avseende kvoleringoch all snedrekrylering måsle accepleras inledningsvis. CM slöder BKF:s förslag lill informations- ochutbildningsplan och anser del vikligt att införandel av kvinnligt befäl skerstegvis så att eventuellt motstånd kan övervinnas och ett gott kollegialtförhållande mellan män och kvinnor även i slridande förband skapas. CM framföralt införande av kvinnligl befäl kan bli en förtroendefråga för del manliga befälel.Della ställer särskilda krav på information och utbildning. CFV framhåller i polemik mol beredningens förslag omkvinnliga representanter i olika nämnder atl del är yllersl iveksaml atttillföra inslruk-tioner eller förändra sammansällningen för lokala och cenlralanämnder enbarl för all lillgodose jämslälldhelsaspekler. CFV anser också alt dellafordrar en i grunden ändrad syn totalt i samhällel vad beiräffar könsrolls-och jämslälldhelsfrågor.vilkel innebär all eftersträvade attitydförändringar kommer all la lid. RRV anser au regeringen bör uppdra ål ÖB all i samråd medförsvarsgrenscheferna göra upp och redovisa en plan för de olika ålgärdernasgenomförande.