prop · G50389 · 1981-12-31 00:00:00 — Enligt den modellsom kommittén förordar skall fatta beslut om en planeringsram perhögskoleregion. Regionstyrelserna fördelar sedan antalet platser per huvudmanoch utbildning. Den slutliga lokaliseringen av beviljad utbildning fastställsav huvudmannen. Samtligaremissinstanser som berör frågan om ledning och planering i sina yttrandenframhåller att ett överförande av tillsynsansvaret för vårdutbildningarna inomden till UHÄ bör leda till att dessa utbildningar sä långtsom möjligt inordnas i det planeringssystem och de administrativa rutiner somgäller för den övriga högskolan. Arbetet med t. ex. anslagsframställning ochutbildningsplaner m. m. bör lösas på samma sätt som för högskolan i övrigt. Jagdelar denna uppfattning. Jaghar i det föregående redogjort för mitt förslag fill ett nytt statsbidragssystem med ett schablonbidrag till varje landstingskommun beräknat utifrån antaletstuderandeplatser per utbildningslinje. Ett sådant bidragssystem bör ökaöverensstämmelsen mellan planerat och faktiskt antal nybörjarplatser. Vadgäller värdutbildningarnas lokalisering och dimensionering utgår jag frånbeslutsordningen för den statliga högskoleutbildningen. Enligt dennafastställer planeringsramar per utbildningslinje eller grupp av utbildningslinjeroch högskoleenhet. bör därför för den kommunala utbildningenfastställa planeringsramar för allmänna utbildningslinjer samt påbyggnadslinjerper landstingskommun. Beslut om lokalisering av en utbildningslinje inomlandstingskommunen eller motsvarande samt fördelning pä varianter bör fattasav huvudmännen själva efter samråd med berörda myndigheter på länsnivå sä attde regionalpolitiska aspekterna beaktas. För att möjliggöra en smidiganpassning till förändrade förutsättningar bör regionstyrelserna bemyndigasatt omfördela platser och statsbidrag mellan landsfingskommun ellermotsvarande inom resp. region. Prop.1981/82:89 31 fördelningmellan regioner bör enligt min uppfattning ankomma på UHÄ. Ett sådant flexibeltplaneringssystem bör även främja en bättre överensstä-melse än mellanvårdplanering och utbildningsplanering. Därmed kommer också ett i dessaavseenden likartat planeringssystem att skapas för hela högskolan. Enligt minuppfattning bör en sådan ordning även öka förutsättningarna för ett fulltresursutnyttjande och bidra fill en reaUstisk planering av värdutbildningarna. Ianslutning härtill vill jag betona vikten av att det skapas former för att samordnaresurskrävande utbildningar, bl. a. med avseende på praktikplatser. Detta börske på regional nivå. Jagavser inte att med mitt ställningstagande i denna fråga föregripa de förslagsom kan komma att framläggas av uppföljningskommittén (U 1979:03). Huvudmannaskapskommitténkonstaterar att frågan om en samordning av antagningen inom hela högskolan äterär aktuell pä grund av att de korta värdutbildningarna fr. o. m. den 1 juli1982 kommer att följa samma behörighets- och urvalsregler som de allmännautbildningslinjer för vilka UHÄ ombesörjer antagningen. Kommittén anser att deförändringar i fråga om behörighet och urval till viss värdutbildning ihögskolan som har beslutat om, helt oberoende avhuvudmannaskapsfrågan, kräver att ett nytt antagningssystem byggs upp. I propositionen om nyvärdutbildning i högskolan förutsattes att UHÄ skulle granska dennasamordningsfråga. Inom UHÄ har en arbetsgrupp arbetat med att se överantagningen fill den kommunala högskoleutbildningen. Representanter för UHÄ,SÖ, , , berörd personal och destuderande har ingått i gruppen. Gruppens arbete slutfördes ochredovisades i en promemoria De medellånga vårdutbildningarnasantagningsorganisation och en samordning av högskoleantagning fr.o.m. den Ijuli 1982. Arbetsgruppen har diskuterat olika modeller förantagningsorganisationen. Gruppens förslag innebär att antagningen till dekorta vårdutbildningarna centraliseras till en friståendeantagningsorganisation i . UHÄ redovisade i skrivelse den 29 augusti1980 överväganden och förslag i frågan samt begärde uppdrag att fortsättaarbetet i enlighet med av arbetsgruppen uppdragna riktlinjer. Med anledning avskrivelsen gav regeringen UHÄ i uppdrag att anpassa datorsystemetför central antagning till de särskilda förutsättningar som finns för antagningsorganisafionenför högskoleutbildning i . Anpassningsarbetet skullebedrivas pä sådant sätt att en samordning av antagningsförfarandet underlättas. UHÄhar i skrivelse lagt fram förslag om ett fristående,centralt antagningsorgan i . Detta organ bör enligt Prop.1981/82:89 32 UHÄ,liksom för sjuksköterskeutbildning, varaknutet till . Den nya organet får enligt förslaget ansvaretför all antagning till sådan högskoleutbildning för vårdyrken som harkommunalt huvudmannaskap liksom fill de statligt bedrivna sjukgymnastutbildningarnai och . Utöver sina uppgifter som centralt antagningsorgan fyllernuvarande uppgifter som ettsamarbetsorgan för huvudmännen för berörda kommunala utbildningar.Landstingsförbundet härför UHÄ framhållit att även det nya antagningsorganetbör ha sädana samordnande uppgifter och därför ges formen av en nämnd. Jagdelar uppfattningen att ett nytt antagningssystem måste utformas sä att en sälångtgående samordning som möjligt av antagningen till olika utbildningslinjereftersträvas. Framförallt är en samordning viktig mellan utbildningar som utgörvalalternativ för den sökande. Enligt vad jag har erfarit tillstyrker samtligaremissinstanser som berört denna fråga UHÄ:s förslag om att antagningen tillalla vårdutbildningar inom högskoleutbildning centraliseras tillJönköping. Ansvaret för denna uppgift bör läggas på , ett nytt organ som, efter vad jag harerfarit. vid överläggningen med UHÄ har förklarat sigberett att inrätta. 1 denna nya antagningsnämnd som utses avLandstingsförbundets styrelse, kommer utöver ledamöter som representerarhuvudmännen att ingå företrädare för de anställda och de studerande inomnämndens verksamhetsområde. Dessutom skall en företrädare för ha rätt attdelta i nämndens överläggningar. Jagdelar UHÄ:s uppfattning att förhögskoleutbildning även bör få ansvara för antagningen till de statligasjukgymnastutbildningarna i och . Enligt 35 § högskolelagen(1977:218) får regeringen överlämna åt organ som utser attanta studerande i grundläggande högskoleutbildning som anordnas av kommuneller landstingskommun. För att nämnden skall få ansvara även för antagningtill högskoleutbildning som anordnas av staten krävs därför ändring i högskolelagen.En sådan ändring bör träda i kraft den . Förslag till ändring harupprättats inom och bör fogas till detta protokoll. UHÄhar vidare i skrivelse föreslagit att besvär överantagningsbeslut av för högskoleutbildningskall prövas av den nämnd som enligt beslut av (prop. 1980/81:184, UbU1980/81; 39, rskr 1980/81:418) skall inrättas för att överta regeringensfunktion som högsta besvärsinstans beträffande central antagning fillgrundläggande högskoleutbildning. Eftersomsamma regler för behörighet och urval skall fillämpas av antagningsnämnden somav UHÄ är det naturligt att besvär över beslut ifråga om antagning behandlas avsamma instans. Därför tillstyrker jag UHÄ;s förslag. 1981/82:89 33 UHÄföreslär i ovannämnda skrivelse att kostnaderna för antagningen till denkommunala högskoleutbildningen skall delas mellan staten och huvudmännen förutbildningen på sä sätt att staten svarar för utvecklingskostnader som avser antagningsorganisafionoch ADB-system, medan huvudmännen bestrider kostnaderna för den löpandedriften av verksamheten och underhållet av systemet, detta i likhet med vadsom f. n. gäller för försjuksköterskeutbildning. Vad gäller utvecklingskostnader inför den nyaantagningsmyndighetens igångsättande har staten redan tidigare iklätt sigkostnadsansvaret. Jagfinner att denna fördelning av kostnadsansvaret mellan huvudmännen och statenär rimlig och godtagbar. Huvudmannaskapskommitténframhåller att det vid en bibehållen landstingskommunal högskoleutbildning ärangeläget att skapa likvärdiga förutsättningar för denna jämfört med denstatliga högskolan. Lösningar avseende medinflytande inom en bibehållenkommunal högskoleutbildning måste dock enligt kommittén anpassas till denkommunala demokrafins förutsättningar. Utredningenom den kommunala demokratin har funnit att systemet med närvarorätt föranställda i styrelser och nämnder gör att företagsdemokratin kan förverkligasutan negativ inverkan på den kommunala demokratin. Huvudmannaskapskommitténmenar att en konstrukfion med närvarorätt för företrädare för de anställda ochde studerande i olika organ inom den kanske inte leder likalångt som den form för medinflytande som tillämpas inom den statliga högskolan.Den bör dock fillsammans med de möjligheter som redan finns genom linjenämndsverksamhetenge de studerande och anställda inte bara tillfälle till insyn och informationutan också bättre möjligheter att påverka utbildningens utformning och den egnasituafionen. Fleraremissinstanser är kritiska mot att utredningen lägger fram endast få förslagtill förändringar vad gäller inflytande för studerande och anställda. Någraremissinstanser vill stärka linjenämndernas ställning genom att ge dessa reellamöjligheter att bedriva ekonomisk planering och större ansvar ibudgetsammanhang. Föregen del får jag anföra följande. Med stöd av lagen(1972:271) om närvarorätt vid sammanträde med eller landstingskommunalnämnd har pågått en: försöksverksamhet med närvarorätt förpersonalrepresentanter i 37 kommuner och 20 landsfingskommuner. Omkring 1900 nämndledamöteroch drygt 600 personalrepresentanter har medverkat i försöksverksamheten. Enligtlagen får regeringen pä framställning av en kommun eller landsfingskommunmedge att en viss nämnd beslutar att företrädare för de anställda 3 Riksdagen1981182. 1981/82:89 34 hoskommunen eller landstingskommunen får närvara vid nämndens sammanträden ochdelta i överläggningarna men inte i besluten. Utredningenom den kommunala demokratin föreslog i betänkandet (SOU 1977:39)Företagsdemokrati i kommuner och landsfingskommuner närvarorätt förrepresentanter för de anställda och att partssammansatta organ skulle kunnainrättas. I prop.1978/79:188 om fördjupad företagsdemokrati i kommuner och landstingskommunerföreslogs en lagändring så att partssammansatta organ skulle kunna inrättas.Riksdagen beslöt i enlighet med förslagen (KU 1978/79:38, rskr 1978/79:362). Somett resultat av den nämnda propositionen utfärdades tilläggsdirekfiv tillkommittén (Kn 1978:02) för fortsatt utredning av frågan om medbestämmande förde anställda i kommuner och landstingskommuner (Dir. 1979:54). Kommitténges i direktiven i uppdrag att med utgångspunkt i det tidigare nämndabetänkandet och remissvaren m. m. utreda och lämna förslag i frågan omnärvarorätt för de anställda i de kommunala och landstingskommunala nämnderna.Kommittén väntas komma med förslag . Vadgäller de studerande vill jag enrinra om att frågor om inflytande för dem somnyttjar kommunernas tjänster utreds av kommunaldemokratiska kommittén (Kn1977:07, Dir. 1977:96). Medhänsyn till det pågående utredningsarbetet är jag inte beredd att lägga framnågot förslag om närvarorätt för anställda och studerande i landstingskommunemasutbildningsnämnder eller motsvarande. Jag har i denna fråga samrätt med chefenför kommundepartementel. Vadgäller linjenämndernas möjligheter att få ekonomiskt ansvar för utbildningenkan jag endast konstatera att kommunalförfattningarna inte medger att beslutformellt delegeras till icke politiskt sammansatta organ. Efter vad jag harerfarit fungerar trots detta linjenämndsverksamheten enligt intentionerna inomlandstingskommunerna. Jag har fidigare i olika sammanhang betonat linjenämndernasviktiga arbete för utbildningens utveckling. Jag konstaterar attförutsättningar för detta arbete också finns inom högskoleutbildning. BådeUHÄ och förslag om att den kommunala högskolanbör ges möjligheter att inrätta organ motsvarande institutionsstyrelserna vidde stafiiga högskoleenheterna. (U 1979:03) har fåtttilläggsdirektiv (Dir 1981:13) att se över bl. a. den lokalahögskoleorganisationen. Med anledning härav anser jag att det inte nu ärmöjligt att ta ställning till frågan om institutionsstyrelser inom kommunalhögskoleutbildning. 1981/82:89 35 2.4 Genomförande av den nya studieorganisationen beslut om ny vårdutbildning i högskolan(prop. 1978/ 79:197, UbU 1979/80:7, rskr 1979/80:100) innebär bl. a. enväsentlig förändring av dels anknytningen mellan gymnasieskolan och högskolan,dels studieorganisafionen för berörda utbildningar. I den nya studieorganisationenhar antalet studievägar begränsats. Syftet därmed är att göra studieorganisationenmer överskådlig än vad den är . Den nya studieorganisafionen är uppbyggdså att studierna inleds med en för de allmänna utbildningslinjerna gemensamgrundkurs med inriktning mot öppen vård och förebyggande insatser. Däreftersker en stegvis differentiering mot områdena socialvård, hälso- och sjukvårdsamt medicinsk service. Genom denna reform har grunden lagts för en nödvändigförnyelse av vårdutbildningarna i samklang med utvecklingen inom hälso- ochsjukvården. samordnas således flertalet av nuvarandeutbildningslinjer inom de kommunala vårdutbildningarna. Tandhygienistlinjenberörs inte av några förändringar . Riksdagsbeslutet innefattar inte hellerett slutligt ställningstagande till rehabiliteringslinjens längd, innehåll ochuppläggning. Samma förhållande gäller sociala servicelinjens uppläggning,längd och sektorstillhörighet. Regeringen uppdrog åt SÖ ochUHÄ att inkomma med förslag i dessa frågor i så god tid att de båda linjernakan inrättas . UHÄ och SÖ har i skrivelse hemställtatt regeringen fastställer vissa övergångsbestämmelser i samband medinförandet av den nya studieorganisationen. UHÄ och SÖ har vidare i sammaskrivelse hemställt att inrättandet av rehabiliteringslinjen samtreformeringen av sociala servicelinjen uppskjuts till den 1 juli 1983.Ämbetsverken har inkommit med slutliga förslag beträffandedessa båda linjer. 2.4.2 Rehabiliteringslinjen och sociala servicelinjen I proposifion 1978/79: 197 om vårdutbildning inomhögskolan föreslog jag att en rehabiliteringslinje skulle inrättas. Denmotsvaras av dels arbetsterapeutlinjen om 120 poäng, delssjukgymnastlinjen om iOO poäng. Arbetsterapeututbildningen syftar till att gesådan kunskap och färdighet som fordras för arbetsterapeutisk verksamhet inomöppen och sluten hälso- och sjukvård samt arbete inom social service och omvårdnad.Sjukgymnastutbildningen syftar till att ge den kunskap och färdighet somfordras för arbete som legifimerad sjukgymnast. Utbildningslinjerna har avsnittsom är gemensamma. Samläsning kan därför förekomma mellan de bådautbildningslinjerna. I nämnda proposition förordade jag att beslut ominrättande av rehabiliteringslinjen skulle anstå till dess attarbetsterapeututbildningen hade setts 1981/82:89 36 överi sin helhet. Jag förordade vidare att arbetsterapeututbildningen skulle hasamma poängtal som sjukgymnastutbildningen, dvs. Riksdagenbiföll förslaget om en översyn av arbetsterapeututbildningen men tog inteställning fill utbildningstidens längd. Denna fråga borde enligt riksdagenprövas förutsättningslöst i översynsarbetet (UbU 1979/80:7). Regeringen uppdroggenom beslut åt UHÄ att i samråd med SÖ genomföra översynen. Ävenförslag till en reformerad social servicelinje lades fram i propositionen omvårdutbildning inom högskolan. Jag föreslog i nämnda proposition att frågan omen ny social servicelinje skulle ses över, både vad gäller utbildningensuppläggning och längd. Regeringensuppdrag åt UHÄ och SÖ angående rehabiliteringslinjen omfattade därför även ettuppdrag om översyn av sociala servicelinjen. Somjag har nämnt bedömer UHÄ och SÖ det inte möjligt att lämna etttillfredsställande undertag för statsmakternas beslut i sådan fid att de nyalinjerna kan inrättas . De hemställer därför att inrättandet avrehabiliteringslinjen och en ny social servicelinje skjuts upp till den Ijuli1983. Det är enligt min meningväsentligt att de lokala myndigheterna får en rimlig planeringstid inför genomförandetav en ny linje. Det är vidare angeläget att information till blivandestuderande ges . Med hänsyn fill att översynsarbetet har visat sigmera omfattande än vad som har kunnat förutses är det inte möjligt atttillgodose de behov av planeringstid och information som jag har nämnt omlinjerna skulle inrättas . De båda linjerna bör därför enligtmin mening inte inrättas . Ett uppskov är nödvändigt. Iövrigt avser jag att i budgetpropositionen återkomma till regeringen medförslag i denna fråga. Som en följd härav bör nu gällande behörighets- ochmeritvärderingsbestämmelser tillämpas . 2.4.3Successiv övergång till den nya studieorganisationen Dennya studieorganisationen träder enligt beslut i kraft den Följande allmänna utbildningslinjer och påbyggnadslinjer avvecklas m. samma tidpunkt: Prop.1981/82:89 37 Påbyggnadslinjerutbildning till ortoptist vidareutbildning av sjuksköterskor UHÄoch SÖ har i samråd hemställt att regeringen utfärdar bestämmelser för enstegvis övergång till den nya studieorganisationen. Myndigheterna menar att enomedelbar avveckling av befinUiga utbildningar medför problem dels i form avett kraftigt minskat antal examinerade sjuksköterskor från grundutbildningenår , dels i fråga om anpassningen av vidareutbildningen av sjuksköterskortill hälso- och sjukvårdslinjens inriktning mot allmän hälso- och sjukvård.UHÄ och SÖ har i sin bedömning ansett att en temporärt minskad examination avsjuksköterskor kan medföra allvarliga konsekvenser för sjukvården. Vad gäller päbyggnadsutbild-ningför sjuksköterskor kommer, påpekar de båda ämbetsverken, behöriga sökande tillden nya päbyggnadsutbildningen att finnas först , vilketockså kan medföra en olycklig nedgång i examinationen. Ilikhet med UHÄ och SÖ förordar jag en successiv övergång till den nya studieorganisationen.Ämbetsverkens förslag till övergångsbestämmelser bör i stort sett följas. Jaghar redan tidigare förordat ett uppskov med inrättandet avrehabiliteringslinjen samt reformeringen av sociala servicelinjen. Motdenna bakgrund förordar jag att hörselvårdsassistentlinjen, operationsassistentlinjen,oftalmologassistentlinjen, laboratorieassistentlinjen, medicinskaassistentlinjen, sjuksköterskelinjen om 63 p, 73 p eller 105 p och utbildning iortoptik, som påbörjats före , får fortgå enligt äldreföreskrifter fills dess att de studerande har avslutat sin utbildning, docklängst t. o. m. . Antagning till den nya hälso-och sjukvårdslinjen, medicinska servicelinjen och hörselvårdslinjen bör såsomjag har föreslagit i propositionen om vårdutbildning inom högskolangöras första gången inför /83. För att det skall bli en jämn examinafionbör studerande tas in även till nuvarande grundutbildning för sjuksköterskor 65poäng samt till vidareutbildning av sjuksköterskor i psykiatrisk vård samt operationssjuk-värdunder 1983. Denna övergångsanordning bör gälla t.o.m. . Förde sjuksköterskor som härefter vill komplettera sin utbildning inompsykiatrisk sjukvård eller operationssjukvård utgår jag från att berördahögskolemyndigheter utvecklar en lämplig kurs inom ramen för den nya hälso- ochsjukvårdslinjen. Antagning till 65-poängsutbildningen sker således sista . UHÄoch SÖ föreslår att vidareutbildning för sjuksköterskor i medicinsk och kirurgisksjukvård får anordnas t.o.m. . Enligt den nya studieordningen ingårmotsvarande moment i hälso- och sjukvårdslinjen. I skrivelser frän bl. a. SSEF,Svenska hälso- och sjukvärdens tjänstemannaförbund och enskilda studerandetill regeringen har föreslagits att vidareut- 1981/82:89 38 bildningeninom medicinsk och kirurgisk sjukvård inte skall avvecklas innan dagens grundutbildadesjuksköterskor har beretts möjlighet att genomgå den. Frågan har ävenbehandlats av med anledning av en motion i anslutning till prop.1980/81:100 (UbU 1980/81:29, rskr 1980/81:354). Enligt mening måstedet även när den nya studieorganisationen införts och den gamla heltavvecklats finnas möjligheter för sjuksköterskor med tidigare grundutbildningatt i någon form vidareutbilda sig i kirurgisk och medicinsk sjukvård. Jagdelar de uppfattningar som har uttryckts i nämnda skrivelser. Det är enligt minmening väsentligt att samtliga grundutbildade sjuksköterskor får en fullständigyrkesutbildning. För utbildning i medicinsk och kirurgisk sjukvård är detmotiverat med en särskild övergångsanordning med hänsyn till det stora antaletsjuksköterskor som saknar sådan utbildning. Vidareutbildning i medicin ochkirurgi bör därför få fortgå t. o. m. . Jag är däremot inteberedd att förorda att utbildningen i medicin och kirurgi får anordnas efterden i sin nuvarande utformning. Enligt min uppfattning börutbildningsbehovet därefter kunna tillgodoses genom kompletterande utbildningom . Jag avser att senare återkomma till regeringen med förslag om ettuppdrag till UHÄ att utforma en sådan utbildning. Utbildningen bör organiserasinom ramen för den nya hälso-och sjukvårdslinjen och anordnas sä längemyndigheterna anser att det finns tillräckligt stort behov av en sådankompletteringsutbildning. De nya påbyggnadslinjernabygger på den nya hälso- och sjukvårdslinjen. Studerande från den nya linjenkan först resp. direkt fortsätta sinutbildning inom påbyggnadslinjerna. Enligt de av UHÄ och SÖ fastställdabehörighetsbestämmelserna är även sjuksköterskor som genomgått nuvarandegrundutbildning behöriga att söka till de nya päbyggnadslinjerna efter 1 1/2resp. yrkeserfarenhet inom yrket. För att behöriga sökande överhuvudtagetskall finnas bör antagning till påbyggnadslinjer i anestesi- och intensiv värd,hälso- och sjukvård för barn och ungdom och obstetrisk och gynekologisk vårdförsta gången ske . Antagning till påbyggnadslinjen i öppenhälso- och sjukvård bör ske första gången . Nuvarandeutbildningar inom dessa områden bör således anordnas över-gängsvis, dock längstt. o. m. /85. Jagförordar att de ändrade behörighetsreglerna och den nya studieorganisationenhelt skall ha trätt i kraft för samtliga här berörda utbildningar.Det innebär en övergångsperiod om 3 1/2 är räknat från reformstarten den 1 juli1982. För tiden därefter utgår jag frän att individuella dispenser ges enligtde bestämmelser som finns i högskoleförordningen. Prop.1981/82:89 39 Medhänvisning till vad jag har anfört hemställer jag att regeringen dels berederriksdagen tillfälle att 1. tadel av vad jag har anfört om huvudmannaskap i fråga om de kommunala vårdutbildningarna, de statliga sjukgymnastutbild ningarna i och samt sjuksköterskeskolor med enskild huvudman, 2. anta ett inomutbildningsdepartementet upprättat förslag till lag om ändring i högskolelagen(1977:218), 3. besluta om ett nyttstatsbidragsystem för högskoleutbildning inom vårdsektorn enligt deriktlinjer som jag har förordat, 4. godkänna vad jag har förordatom upphörande av regler om anknytning till skolenhet och om poängberäkning förkommunal högskoleutbildning inom värdsektorn, 5. godkänna vad jag har förordatom tjänster som skolledare och lärare i den kommunala högskoleutbildningen inomvärdsektorn, 6. godkänna vad jag har förordat ifråga om behörighet för tjänst som lärare inom den kommunalahögskolutbildningen, 7. godkänna vad jag har förordatom tjänstgöring i gymnasieskolan för lärare med kommunalt reglerad anställningoch om tjänstgöring i den kommunala högskoleutbildningen och i inbyggd utbildningför lärare med statligt reglerad anställning i gymnasieskolan, 8. godkänna vad jag har förordatom det centrala tillsynsansvaret för högskoleutbildning inomvårdsektorn, 9. godkänna vad jag har förordatom en ny planeringsordning för högskoleutbildning inom vårdesektorn, 10. godkänna vad jag har förordat ifråga om besvär över vissa antagningsbeslut, 11. godkänna vad jag har förordat ifråga om fördelning av ansvaret för kostnaderna för antagning av studerandetill högskoleutbildning inom värdsektorn, 12. godkänna vad jag har förordatom uppskov med inrättande av rehabiliteringsHnjen och den nya socialaservicelinjen, 13. godkänna vad jag har förordatom övergången till den nya studieorganisationen för vissa värdutbildningar ihögskolan.