prop · G503116 · 1981-12-31 00:00:00 — Eftersom det är små belopp skulleutrednings- och transaktionskostnaderna snart nå en nivå som skulle göraplaceringen ekonomiskt mindre intressant. Förbundet menar därtör att del finns godaskäl för all tillåta aktiefonder all förvärva aktier med ett högre sammanlagtröstvärde än 5 procenl i mindre aktiebolag. IAnneU-reglerna uppsatts en gräns på 25 procents ägande, för att utdelningeninte skaU beskallas. I skatlelagsfiflningen finns således en vederlagenprocentsats. Denna bör kunna tillämpas även för akfiefonders placering imindre förelags aktier. En lämplig definition av mindre företags aktier skullei detta sammanhang kunna vara aktier som inte är börsnoterade eUer noterade påden av utredningen föreslagna Alll-listan. Sammaplaceringsregler som för aktiefonderna bör enligt Förbundels mening gälla även aktiesparfonderna. Utredningen föreslär ettantal förändringar för att möjliggöra även för mindre företag alt inrätta s k förelagsanknulnaaktiesparfonder. Förbundet uppfattar delta som ulomordenlligl angelägna ochvärdefulla förändringsförslag. Genom förslagen likställs mindre och störreförelags möjligheter alt generera kapital på denna växande marknad. Reglerna kring aktiesparfondergör dem prakfiskt svårhanterliga. Del krävs en omfattande administration. Detär därför önskvärt all i ökad utsträckning öppna möjligheter för administrativsamordning av flera akfiesparfonder. Detla blir inle minst intressant närmindre förelag inrättar förelagsanknulna aktiesparfonder, aktiesparfonder sommed nödvändighet fär en förhållandevis begränsad omfattning. Utredningenföreslår alt ell fondbolag skall kunna förvalla upp lill fem aktiesparfonder.Förbundet ser däremot inget skäl all överhuvudtaget begränsa del antal aktiesparfondersom ett fondbolag kan förvalla. Enliglgällande lagsiiftning om aktiesparfonder skaU minimikapitalet 1981/82:116 95 Bankinspektionen kan medge dispens från detla minstaaktiekapital, om del rör sig om fonder med små tillgångar. Utredningen uppgeratt bankinspektionen är beredd att ge dispens för ett aktiekapital på minst100000 kronor om fondbolaget förvaltar en eller flera fonder om högst 5miljoner kronor. Då bankinspektionenförefaller vara beredd all normalt ge dispens ned lill , ser videl som en onödig omväg all bibehåUa kravet på minimikapkal. Med tanke pä althöjningen av det minsta aktiekapital till tillämpas för alla, ävenäldre, akfiebolag from menar vi all det inte finns någraskäl all ha krav pä minsta aktiekapital i fondbolag. Denna bestämmelse kanupphävas. Utredningen konstateraratt aktiesparfonder av den föreslagna typen inte lämpligen kan inrättas i deallra minsta förelagen. Förbundet delar denna uppfattning. Utredningen föreslårefter detta konstaterande all bankinspektionen vid tUlståndsgivningen skallpröva lämpligheten av alt företag av mindre omfattning inrättar förelagsanknulnaakfiesparfonder. Aktiesparfondernas administrationskostnader är förhållandevishöga och det fär därför förutsättas att aktiesparfonderna måste haförhållandevis slor volym innan de kan motivera administrationskostnaderna.Anslutningen till aktiesparfonderna är frivillig. Mot den bakgrunden kan vi inlese del motiverat att bankinspektionen speciellt skall pröva lämpligheten av allelt företag av mindre omfattning inrättar en företagsanknuten aktiesparfond.Denna lämplighetsbedömning bör företaget och dess anställda ha möjlighet attklara själva. 1 den mån beslut skullefattas om en sådan prövning frän bankinspektionen är del enligl Förbundetsmening önskvärt att klara direktiv om denna prövnings principer fastställs. Utredningen har prövatmöjligheterna att inrätta förelagsanknulna aktiesparfonder i icke börsnoteradeföretag. Mol bakgrund av konstaterandet all dessa förelags aktier endasi ibegränsad omfattning kan förväntas bli föremål för omsättning menar utredningenatt del kan innebära onödiga risker alt inrätta förelagsanknulna aktiesparfondersom lUl hundra procenl satsar i del egna förelagets aktier. Förbundet kan haförståelse för dessa synpunkter, men vill framhålla alt del även finns starkaargument som talar för all även dessa förelag skulle kunna inrätta förelagsanknulnaaktiesparfonder ulan riskspridning. Främst gäUer del likställigheten mellanolika förelag vad beträffar kapilalgenere-ringsmöjligheler och villkor fördetta, men också önskemålet all aktiesparfonderna inle förhindras all placerasina medel där de ger bäsl avkastning. Vidare bör framhållas de ökademöjligheter som ges genom en ökad rörlighet pä aktiemarknaden, om utredningensövriga förslag genomförs. Förbundetvill vidare peka pä möjligheten all flera mindre förelag samverkar om engemensam företagsanknuten aktiesparfond, som placerar medel i samtliga deberörda företagen. Detta blir intressant inle minst för all minskaadministrationskostnaderna och alt möjliggöra aktiesparfonder i företag som ärför små för all kunna utnyttja de ordinarie reglerna. Beträffandeförelagsanknulna akfiesparfonder ulan riskpridning menar vi all flera mindreförelag som förenar sig kring en aktiesparfond skall ha möjlighet att placerahela beloppet i de berörda företagens aktier. Utredningenhar som aUernativ fill förelagsanknulna aktiesparfonder utan riskspridningföreslagit all icke börsnoterade förelag skall kunna starta fonder som lill 20eller högst skall ha rätt all förvärva aktier i det egna företaget.Övriga tillgångar skall vara börsregistrerade 1981/82:116 96 värdepapper.Delta skulle bli en tredje form av aktiesparfond, vid sidan av de förelagsanknulnaaktiesparfonderna utan riskspridning och de vanliga aktiesparfonderna,förelagsanknutna eller ej. Dagens förelagsanknulna aktiesparfonder medriskspridning behöver bankinspektionens fillstånd för att placera mer än 10procent av fondens värde i värdepapper från samme utfärdare. Sådant tillståndges normaU med upp lill av fondens värde. Bankenhar inte något all erinra mol utredningens förslag alt bereda ökade möjligheterför de institutionella placerarna att investera i de små och medelstoraförelagen. Föreningenansluter sig tiU utredningens förslag om utvidgad placerings-räll föraktiefonder och aktiesparfonder. Ett problem som inte har lösts fillfredsställandeär emeUertid frågan om de icke börsnoterade förelag vars aktier inte är föremålför någon handel. Fördessa aktier finns ingen marknad. Skulle den sUuation inträffa all en akfiefondeUer aktiesparfond önskar sälja sådana aktier är det därmed högst osäkert omdel finns nägra köpare. Detta ulgör ell betydande riskmoment. Vidare innebärfrånvaron av en marknad att värderingen av sådana aktier blir mycket osäker. Devägar som utredningen anvisar för att lösa värderingsproblemel är knappastacceptabla. Dessaproblem blir naturligtvis särskUt allvarliga i förelagsanknulna aktiesparfondersom ges möjlighet alt placera av tillgångarna i egna aktier. Föraktier som är föremål för handel genom en märket maker gäller inte dessainvändningar. Inle heller för onolerade räntebärande papper, tex förlagsbevis,är dessa problem särskill stora. Del allmänna ränteläget utgör här en objektivvärderingsnorm som indikerar ett minimivärde. Enmöjlig väg för de företag som önskar utnyttja del institutionella utbudet avriskkapital men vars aktier inle är föremål för handel vore därför alt emillerakonvertibla förlagsbevis. Köpare lill sådana torde alllid stå all uppbringa.Värderingen ulgör också ett mindre problem. Enaktiefond får inte äga av rösterna i ett och sammabolag. Utredningen föreslår ingen ändring härvidlag. För de stora aktiefondernaoch aktiesparfonderna på marknaden innebär delta att förvärv av aktier imindre förelag kommer alt väga myckel lätt i portföljerna. Del kan ifrågasättasom del är motiverat alt använda de analysresurser som finns liU potentiellaplaceringar som kanske är maximerade lill ell par hundra lusen kronor. Enuppdelning av aktierna på serier med olika rösträtt är ell sätt all öka detmöjliga innehavet. Ett annat är att ge ut konvertibla förlagsbevis. Men ocksåen högre rösträllsgräns, tex lio procenl skulle vidga placeringsmöjlighelerna. Utredningenanser sig inle kunna föreslå att förelagsanknulna aktiesparfonder med rätt altenbart placera i det egna företagels akfier skall få bildas i icke börsnoteradeföretag. I dessa fall förordas all "företagsanknutna" akfiesparfondermed riskspridning bildas. Det bör uppmärksammas att sparande i sådan fond underett och samma sparar inle får kombineras med 1981/82:116 97 sparandei tex en bankanknuten aktiesparfond. Detta innebär all en slor mängdpotentiella sparare inte kan börja sitt sparande i en nybildad "företagsanknuten"aktiesparfond vid det kommande ulan måste vänta tills ett nyttsparar inträder. 4.24Tjänstemännens centralorganisation (TCO) TCOkan inte lillslyrka förslaget om inrättande av förelagsanknulna akfiesparfonderi icke börsnoterade förelag. Följande skäl har därvid beaktats: Det blir svårtall avyttra andelar då omsättningen kan förväntas vara ytterst Ulen.Värderingen av andelarna kommer därför all möta stora svårigheter.Kapitaltillförseln tUl dessa fdrelag kommer inle all prövas på den öppnakapitalmarknaden. Utvecklingsfondenser posifivt på att tillgängligt placeringsutrymme för aktiefonder och aktiesparfondervidgas och del ligger även i linje med utredningens förslag i övrigt om vidgadhandel med icke börsnoterade papper. Utredningenlar upp möjligheten all bilda företagsanknutna akfiesparfonder med möjlighetatt placera eller viss lägre procentuell del av egna medel i del egna ickebörsnoterade företagels aktier. Utredningenanser sig av bl a riskhänsyn ej kunna föreslå aktiesparfonder med rätt attplacera av tillgängliga medel i del egna förelaget. Härför lalar hänsyntill spararna pga den ofta höga och svårbedömbara risknivån och svårigheter förlillständsgivande myndighel (bankinspektionen) all på ett rättvist sätl bedömaden heterogena gruppen av mindre och medelstora förelag. Utvecklingsfondendelar härvidlag utredningens uppfattning med avseende på anförda avgörandemotiveringar. Utredningenföreslår däremot all aktiesparfonder må kunna tillskapas med rätt all placeraviss del, , av tillgängliga medel i det egna företagel varefterresterande del då skulle placeras i börsföretag. Utredningen anför dockviss tvekan och menar del ytterst må ankomma på bankinspektionen all vid tillståndsgivningenpröva lämpligheten av all visst förelag inrättar en dylik företagsanknuten aktiesparfond.Kostnadsskäl säges också tala för alt del i praktiken blir ell begränsat anlalförelag som utnyttjar denna möjlighet. Enligl utredningen kandock risker och kostnader reduceras genom all särskUda härför inrättadefondbolag åtager sig förvaltning av ell flertal dylika fonder. kan eltdylikt fondbolag förvalta ca 5 aktiesparfonder av här angivet slag. Betr de föreslagnautvidgade möjligheter lill akliefondsparande konstaterar attrisknivån, är hög, att hanteringsrutinerna fn är någotomständliga, att begränsade möjligheter ofta föreligger att värdera och omsättamindre företags aktier, att konfliktrisker kan föreligga mellan parterna. Mensamtidigt konstaterar vi all delta kan förbättra ell förelags möjligheter allframbringa riskvilligt eget kapital och all de anställdas engagemang i del egnaföretaget kan stärkas. TUIviss del reduceras fö flera påtalade olägenheter om särskilda fondbolag åtagersig dylik förvaltning. 1981/82:116 98 Utredningentar upp frågan om inslilulionelll kapital frän aktiefonder respektive akfiesparfonder. Utvecklingsfondenberörs ej direkt av dessa frågor. Fonden vill emellertid framhålla att dylikt kapUalkan ha vissa fördelar och nackdelar. Ur företagens synpunkt kan dylikt kapitalvara attrakfivt därför att delförhöjer företagels status och kredilvärde detrepresenterar ej potentiella intressekonflikter med företagel, företagel kankänna större trygghet med denna form av ägare. Nackdelar skulle kunna vara attmed den placeringsfilosofi som är gängseför aktiefonder, kapitalplaceringarna blir mer av kortsiktig karaktär. OVP-förelagtorde rimligen vara mer betjänta av långsiktigt instilulio-nellt kapital, somkanske kan förväntas från pensionsfonder, försäkringsbolag, AP-fonder mfl institufioner. DenkompelensfiUförsel som portföljförelagen skulle kunna få del av genom dessa akfiefonderoch som utredningen anför har UtveckUngsfonden lite svårt att förstå. Enliglvår mening kan knappast dessa förvaltningsorgan tiUföra några störte mängderkompelens av del slag dessa företag synes mest betjänta av, bortsett frånkontakt- och samarbetsuppslag med andra företag. Iövrigt delar fonden utredningens förslag att förelagsanknulna aktiesparfonder utsträckestill all gäUa alla förelag även småförelag. Fonden har däremot inte gjort någonbedömning av aktiefondsparande kontra andra typer av sparande.