prop · G50363 · 1981-12-31 00:00:00 — 4. har grundligerfarenhet från praktisk juridisk verksamhet, 5. har tillräcklig kunskap i engelska, franska och tyska språken. 4 När uppdrag som publicusblir ledigt, utfärdar läns styrelsen kungörelse om ledigheten i Post- ochInrikes Tidningar samt ortstidning med föreläggande av tre veckors ansökningstid räknat förinförandet i Post- och InrikesTidningar. skall inhämta yttrande av handelskammaren om sökandes skicklighet och lämplighet. Vid bedömande av sökandes skicklighet och lämplighet måhänsyn tagas även till insikt i annat utländskt språkän dem som angivas 1 3 §. skall föra förteckning över förordnandensom avses 5 1981/82. 1981/82:63 66 11,2 och 17 §§.Förteckningen skall innehålla uppgift om den förordnades namn och tjänstelokal. 5 § Förordnande för publicus upphör vid utgångenav den månad, under vilken han fyller , eller om han dessför innan förklaraa omyndig eller försättes ikonkurs. Pör den som fyllt må dock förordnandet förlängas med ettår i sänder, om särskilda skäl föreligga därtill. Blir publicus olämplig eller till följd avsjukdom, vanförhet eller lyte oförmögen att ifortsättningen fullgöra uppdraget påtillfredsställande sätt, akall länaatyrelsenentlediga honom. Innan ärendet avgöres, skall länsstyrelseninhämta yttrande av handelskammaren ochbereda publicus tillfälle attyttra sig. 6 § Bestämmelsema om notariua publicus i 3-5 §§ äga motsvarande tillämpning i frågaom biträdande notariua pUblicua. Vid till-aättning eller entledigande av biträdande publicus skall tillfälle beredas publicus att yttra sig, innan handelskammarenavgiver yttrande. 7 § publicus skall fullgöra sitt uppdrag med redlighet, nit och oväld. 8 § (Paragrafen upphävd) 9 § publicus är skyldig att upptaga protest enligt växellagen eller checklagen. I stad, där särskild förrättningsman äger upptaga protest, må befria publicusfrån sådan skyldighet. publicus ärvidare skyldig att inom staden företaga andraförrättningar aom enligt lag eller författningankomma på honom. Notariua publicua äricke akyldig att ombeaörja delgi-vning av 1981/82:63 67 atämnlng eller annan handling. 10 § I övrigt skall publicus, närhan anmodas därtill och förrättningen kan företagas inom staden, bestyrka namnunderskrift, avskrift och annan uppgift ominnehållet i företedd handling", närvara aom vittne vid tillslutEindeeller öppnande av förvaringa-rum och vid åsättande eller borttagande av försegling, kontrollera lotteridragning ooh verkatälla utlottning av obligationer, aktier eller andravärdehandlingar, eljest efter kontroll eller undersökning avgiva förklaringom vad han iakttagit, upptaga förklaring omförhållande av rättslig eller ekonomisk betydelseoch överlämna aådan förklaring till tredje man, bekräfta att myndighet eller person är behörig att företaga viaa tjänsteåtgärd eller att någonintager viss tjänateställning, innehar viss kompetens eller är behörig att företräda annan. Han bör även, när så kan ske, åtaga sig att bestyrka riktigheten avöversättning. Notariua publicua ärbehörig att även utom ataden verkatälla förrättning som angives i denna paragraf. Notariua publicus måej på grund av vad aom stadgas i denna paragrafhandlägga ärende, aom ankommer pä såirskild myndiet eller inrättning eller ärav sådan beskaffenhet att medverkan av notariuspublicua icke kan anses tillbörlig. 11 § publicua må ej handläggaärende, om han har del i saken eller eljest särskild omständighet föreliggeraom är ägnad att rubba förtroendet till hans opartiskhet. 1981/82:63 68 publicus äricke skyldig att åtaga sig förrättning, om det på grund av därtillknutet villkor eller annan omständighet icke-rimligen kan begäras att han skall verkställa förrättningen. 12 '$ Det åligger notariuspublicus att inom staden hålla tjänste rum tillgängligt för allraänhetenunder varje helgfri dag utom , , ooh nyårsafton. Tiden skall tillkännagivasgenora anslag på en för allraänheten tillgänglig plats i anslutning till tjänstelokalen. 13 § Även i fall då det icke är särskilt föreskrivet, skall publicus föraprotokoll över verkställd forrättning,ora det begäres eller publicus finnerprotokoll erforderligt till framtida säkerhet. Protokollen skola bindas . Därvid böra protokoll över protester enligt växellagen ooh checklagen sammanförasför sig i löpande följd. 14 § publicus äger uppbäraskälig ersättning förutfört För protest av växel eller check utgär ersättning med jämte ersättningför resa,enligt grunder som fastställer efter hörande av handelskammaren. Uppburen ersättningskall antecknas pä utfärdat .bevis eller pä den avskrift av protokoll soratillställs sökanden. skall läranas särskilt kvitto. 15 § publicus äger överlåta åt biträdande publicus att upptaga protest angående växeleller check och att, under saramjinlagt varje är, helt eller delvis be.strida även andra till uppdraget hörande göromål. 1981/82:63 69 När biträdande publicua inträder i tjänstgöring, »oniej avser endaat upptagande av proteat, eller sådan tjänstgöring upphör, Bkall det antecknas i aärakild dagbok hoa publicus. 16 § Lediet för publicus utöver vad aom aäga i 15 § beviljas av länaatyrelaen.Under ledigheten skall biträdande notariuspublicus bestrida göromålen. 17 § Är biträdande publicus hindrad atttjänstgöra, må förordna behörig person i hans ställe. Innan sådant förordnande meddelas, akall publicua ochhandelakammaren såvitt möjligt beredaa tillfälle att yttra sig. 18 Vid tjänstgöring för publicus äger biträdande notarixis publicua ellertillfällig vikarie begagna ordinarie befattningshavarenstjänstelokal, som denne utan ersättning ställertill förfogande med erforderlig kontorspersonsiloch skri-vmateriel. Biträdainde publicus och tillfällig vikarie ägaerhålla skäligt arvode av publicus. j_9 När uppdragsom publicus blir ledigt, akall det uppehållas av biträdandenotairius publicus till dess att ny innehavare blivit utsedd. Pä framställningav biträdande publicus må ,efter hörande av handelskammaren, förordna behörigperson till vikarie för honom . 20 § Avlider publicus eller frånträder han sittuppdrag, skola hans protokoll och -vad hain mottagit i förvar redo-visas till inom en månad. Den somefterträder publicus äger utfåvad som hör till uppdraget. 21 § Hcindelskammaren skall vaka över att publicus, biträdande publicus och särskilt förordnadvikarie fullgöra sina skyldigheter. För sådamt ändamål äger handelskammaren infordra upplysningar från dem om förhållanden som rörauppdraget. 1981/82:63 70 Vid tvist mellan publicua och hans ersättare skall haindelskaumnaren sökaförlika dem. 22 § Med handelskammaren avses i dennastadga den auktoriserade haindelskammare i vars distrikt staden är belägen. Denna stadga träderi kraft » då stadgan den (nr 196) om publicus skall upphöra att gälla. Förordnande för publicus, biträdande publicus eller särskild vikarie, vilket meddelats med stöd av äldre bestämmelser, skall alltjämt äga giltighet. Stadgandet i 5 §att förordnande för notariua publicua upphör, när han uppnått viss ålder,skall ej äga tillämpning i frågaom den som förordnats före » Utan hinder av bestämmelsenatt endast den som avlagt juris kandidatexamen må förordnas till noariua publicus må till sådantuppdrag- ifrågakomma även den som föreden I965 innehaft ordinarie tjänstsom koimnunalborgmäatare, landafiakal eller stadsfogdeeller enligt förordnandeuppehållit sådan tjänstsom kommunalborgmäatare med vilken var förenad uppdrag att -vara publicus. Ärvid stadgans ikraftträdande ärende anhängigthoe publicus, som är ledamot ieller tjänsteman vid magistrat eller är kommunalborgaästare,skall, ärendet överlämnas tillden som förordnats att därefter vara publicus i ataden. Prop.1981/82:63 71 Sammanställning av remissyttranden över promemorian (Ds Ju1981:9) publicus Efter remiss har yttranden avgetts av statens nämnd förinternationella adoptionsärenden (), rii Riksarkivethar bifogat yttranden av landsarkiven i , , , ochÖstersund och av stadsarkiv. Kommerskollegiumhar bifogat yttranden av , handelskammare.Västsvenska handelskammaren och Föreningen . Länsstyrelseni har bifogat yttranden av kommun och Stockholmshandelskammare. Länsstyrelseni har bifogat yttranden av kronofogdemyndigheten i , Skåneshandelskammare och publicus i . i har bifogat yttranden avhandelskammaren i och publicus i . Promemorieförslaget har helt eller i det väsentligatillstyrkts eller lämnats utan erinran av länsstyrelserna, Svenska handelskammarförbundetoch handelskamrarna, och de flesta notarii publici somhar yttrat sig. Deframlagda förslagen överensstämmer väl med framförda reformförslag från berördaparter. De nya bestämmelserna synes vara väl utformade för den fortsatta notariuspublicus-verksamheten. Liknande uttalanden görs av bl. a. flera notarii publici. 1981/82:63 72 Bestyrkanden av svensk publicus godtas vanligenutan vidare utomlands därför att begreppet publicus till sin allmännainnebörd är internationellt vedertaget och anledning inte har funnits att ifrågasättadet sätt på vilket svenska notarii publici utövat sin verksamhet. Nuvarandestadga ställer också höga krav på teoretisk och praktisk juridisk kunskap hossina utövare. Det finns därför all anledning att slå vakt om den svenska notariuspublicusfunktionen så att den även fortsättningsvis ligger på eninternationellt väl ansedd nivå. 2.2 publicus uppgifter m. m. Sökande av utländska adoptivbarn har i de flesta fallbehov av tjänster från publicus som är en internationellt välkändinstitution. De flesta länder kräver att adoptionsansökningar är bestyrkta av notariuspublicus. Auktoriserade adoptionsorganisationer rekommenderar sinasökande att anlita auktoriserad översättare. Många sökande anser sig dock, medrätt eller inte, själva besitta tillräckliga språkkunskaper för att utföraöversättningen. Då krävs att denna skall bestyrkas av publicus. Enligt vad sett av översättningar bestyrkta av notariuspublicus kan dessa vara av mycket skiftande kvalitet. Det är naturligtvis inteenbart sakinnehållet som måste överensstämma med det svenska originalet utandet är viktigt att de dokument som sänds till utländska myndigheter ävenspråkligt är av god klass. har dock kunnat konstatera att översättningarsom blivit bestyrkta av publicus ibland innehållit så betydandespråkliga brister att befarat att de skulle kunna rubba utländskamyndigheters förtroende för svenska myndigheter och svenska notarii publici omde sänds till utlandet. anser det värdefullt att publicus ävenfortsättningsvis kan åta sig att bestyrka översättningar men vill framhålla attdetta i adoptionsärenden kan vara en tidsödande uppgift och kräver ingåendekunskaper i språk och särskilt i fackterminologin inom det sociala ochjuridiska området. 1 1 § andra stycket förslaget till förordning om publicussägs att skall ange inom vilket område publicus ärskyldig att verkställa förrättningar. Här kan lämpligen tilläggas attlänsstyrelsen även anger till och från vilka språk publicus kan åtasig att bestyrka översättningar. Andra tjänster som sökande av adoptivbarn har behov av ärbestyrkande av att behörig svensk myndighet godkänt hemmet som lämpligt adoptivhem,bestyrkande av ekonomiska förhållanden och inkomstuppgifter liksom bestyrkandeav de sökandes namnteckningar på ansökningar och fullmakter. 1981/82:63 73 1 vissa fall fordras även bestyrkande av vissabefattningshavares namnteckningar t. ex. socialsekreterares och läkares. Även i dessa fall är möjligheterna att fåtillfredsställande service mycket skiftande från ort till ort liksomkostnaderna för densamma. Vissa notariipublici kräver att vederbörande befattningshavare, t. ex. socialsekreterareeller läkare skall infinna sig på publicus kontor för att derasnamnteckning skall kunna bestyrkas medan andra ringer upp vederbörande och fårbekräftat att de skrivit under en viss handling. Kronofogdemyndigheternas arbetsbörda ökar ständigt.Ökningen gäller både allmänna och enskilda mål. Utvecklingen har medfört attmyndigheterna har svårt att bemästra indrivningsarbetet hur åtgärderna ändifferentieras och prioriteras. Alla förslag till rationalisering avverksamheten måste övervägas. Ett sådant förslag, som under hand framförts tillRSV av företrädare för flera kronofogdemyndigheter, är att dessa myndigheterbör befrias från skyldigheten att ta upp protester av växlar och checkar. Detåligger RSV att sammanställa och yttra sig över länsstyrelsernas årligaanslagsframställningar såvitt angår kronofogdemyndigheterna. I verkets yttrandeden har verket - oberoende av nu föreliggande promemoria -under avsnittet "Vidtagna och planerade rationaliseringsåtgärder"föreslagit att skyldigheten för kronofogdemyndigheterna att protestera växlaroch checkar bör upphöra. Enligt verkets i nämnda yttrande framförda mening börmera ändamålsenliga arrangemang kunna åstadkommas än att användakronofogdemyndigheterna för sådana uppdrag. Därmed kan resurser frigöras förindrivningsarbete. Den nuaktuella promemorian ger inte anledning för RSV att ändra uppfattning.Visserligen framgår av den statistik som lämnas att kronofogdemyndigheternatar upp bara en mindre del av det sammanlagda antalet växelprotester! landet.Endast hos myndigheten i förekommer ett större antalprotestförrättningar. Det kan därför synas som om dessa förrättningar för kronofogdemyndigheternasdel i allmänhet gör varken frän eller till. RSV anser att så emellertid inte ärfallet. Enligt vadverket erfarit lämnas växlarna regelmässigt in för protest till myndigheternamycket sent som står till förfogande enligt 44 § växellagen.Detta betyder att protestärendena måste behandlas med förtur. Likheterföreligger här med t. ex. kvarstadsmål. Myndigheterna behöver således en vissberedskap för att kunna genomföra dessa protestförrättningar. Denna beredskapkan vara svår att upprätthålla särskilt som. enligt uppgift i promemorian,protestärendena hos flera kronofogdemyndigheter förekommer praktiskt taget barai semestertider. Vidare utgör det förhållandet att protestförrättningarna inteär en del av den exekutiva verksamheten i förening med det i regel ringaantalet protestärenden på varje 1981/82:63 74 myndighet att personalen är osäker på hur dessa ärendenskall handläggas. Oproportionerligt mycken tid måste därför ägnas åt att sättasig in i de regler som gäller enligt lag eller enligt den praxis som på sinahäll utvecklats vid sidan av lagen. Sammantaget innebär dessa omständigheteratt tillgängliga personalresurser inte utnyttjas på bästa sätt och att denexekutiva verksamheten - som dock måste vara kronofogdemyndigheternasviktigaste uppgift -blir lidande. Enligt RSV:s mening är reglerna om förfarandet vidprotestförrättningar föråldrade och i behov av en översyn. En sådan ställsockså i utsikt i promemorian. Verket anser det emeUertid angeläget attskyldigheten för kronofogdemyndigheterna att ta upp protester av växlar ochcheckar avskaffas redan i samband med förevarande lagstiftningsärende. Dettabör kunna ske utan olägenhet. Ev. erfordras i stället att ett något störreantal notarii publici, biträdande notarii publici och särskilda protestförrättareförordnas. avstyrker förslaget om att publicusäven fortsättningsvis bör åta sig att bestyrka översättningar med följandemotivering. För att rätt kunna utföra en sådan uppgift fordras - utomi de enklaste fallen - synnerligen goda kunskaper i det aktuella språket samtdessutom Översättningsteknik. Den som ej uppfyller dessa krav bör ej gesbehörighet att bestyrka översättningar. Med all respekt för landets notarii publiciställer sig kollegiet - inte minst med hänsyn till det stora antalet språk somkan komma i fråga - tvivlande till att mer än någon enstaka fyller kraven.Skulle så ändå vara fallet mäste detta styrkas genom att särskilda provanordnas. Det synes dock föga rationellt att införa en sådan ordning för deenstaka fall som kan bli aktuella. Kollegiet vill i stället framhålla att det redan i dagexisterar en ganska omfattande grupp yrkesutövare som innehar de kunskaper ochfärdigheter som fordras för att bestyrka översättningar, nämligen deauktoriserade translatorerna. För att bli auktoriserad translator måste enöversättare bl. a. godkännas i av kollegiet föreskrivna kunskapsprov därkvalitetskraven är synnerligen höga. Enligt 10 § förordningen (1975:590) omgodkännande av tolkar och auktorisation av översättare är auktoriserad translatorbehörig att bestyrka riktigheten av översättning från eller till det eller despråk, för vilka han har auktorisation. Ett bestyrkande av en auktoriserad translator torde i deflesta fall vara tillräckligt för de ändamål som här är aktuella. Självfalletkan om så erfordras en publicus bestyrka att översättningens riktighetbestyrkts av en auktoriserad translator. Mot bakgrund av vad som ovan anförts avstyrker kollegietatt publicus ges behörighet att bestyrka översättningar. Det innebäratt ordet "översättningar" bör utgå i 1 § 1 förslaget till lag om notariuspublicus. 1981/82:63 75 Vidare bör sista stycket utgå i 6 § förslaget tillförordning om publicus. Liknandesynpunkter framförs av Föreningen . Flera av publicus uppgifter berör affärslivetsförhållanden. Det kunde därför te sig naturligt att flytta över dessa uppgiftertill handelskamrarna. Detta skulle emellertid innebära att publicus-institutetförändrades på ett sätt som skulle kunna medföra nackdelar inte minst fråninternationella utgångspunkter. Som påpekas i promemorian möter det inte någothinder att en anställd hos handelskamrarna förordnas till publicus. Ensådan lösning kan ofta antas ha praktiska fördelar. bekräftar vad som sägs i promemorianom att invandrarna behöver anlita publicus i olika sammanhang. kommun har genom stora industrier och mångainvandrare behov av daglig lokal service av publicus samt minst enersättare för denne. Befattningen innehas f. n. av en advokat. En jurist vidkommunens kansli innehar som bisyssla befattningen som biträdande publicus.-Det antydda behovet av förenkling av de formella reglerna vid växelprotestunderstryks. i understryker att det är angeläget att detålderdomliga protestförfarandet moderniseras. Förfarandet är omständligt ochtidsödande. Myndigheten ifrågasätter också om protestförrättaruppgiften börvara en uppgift för kronofogdemyndigheterna. Föreningen uppehåller sig vid fråganom kronofogdemyndigheternas (kfm) arbetsuppgifter; 1promemorian föreslås ingen ändring i fråga om kfm:s skyldighet enligt växellagenoch checklagen att uppta protest av växlar och checkar. Föreningen vill bestämthävda, att kfm helt bör befrias från denna skyldighet. Visserligen förekommerprotestförrättningar sällan i de flesta kronofogdedistrikt men på en del hållrätt ofta. t. ex. , där antalet uppgår till mellan 40 och 50 . Kfmhar tillförts en rad nya och tidsödande arbetsuppgifter senare år och arbetsvolymeni sin helhet ökar oroväckande som verksamheten präglas avutomordentlig resursknapphet. Myndigheterna tvingas därför att prioritera ochdifferentiera sin verksamhet i största utsträckning. Protestförrättningarna,som är brådskande, sliter sönder planeringen i den mån ifrågakommen personalöver huvud taget finns tillgänglig. Påfrestningarna är särskilt kännbara isemestertider. Dessa förrättningar tillför kfm intet annat än olägenheter. 1981/82:63 76 ten gagnas på intet sätt. 1 distrikt därprotestförrättningar förekommer får anlitad personal dessutom för varjegång "läsa in" de bestämmelser som skall iakttas i sammanhanget. Dentiden upplevs som resursslöseri och kan utnyttjas bättre för indrivning ochandra angelägna arbetsuppgifter. Skyldigheten att ta upp protester bör åvilasärskild protestförrättare eller publicus. Länsstyrelserna föreslås f.ö. få fria händer att bestämma antalet notarii publici och protestförrättareefter behovet inom regionen. Även om publicus av hävd protesterat växlar ochcheckar kan det ifrågasättas om dessa arbetsuppgifter skall ligga kvar hos notariuspublicus. Möjligheten av att helt överföra protestförrättningarna tillkronofogdemyndigheterna, som i viss utsträckning upptar protester,bör övervägas. Beträffande själva förfarandet vid protestförrättningarkonstateras i promemorian att detta bör moderniseras men att det är en frågasom måste övervägas i ett vidare sammanhang. Samfundet instämmer i attförfarandet bör moderniseras och finner det angeläget att erforderligaändringar kommer till stånd. De ändringar som behöver göras i växel- ochchecklagarna torde inte vara av så komplicerad karaktär att de inte relativtomgående skulle kunna genomföras. publicus i anför liknande synpunkter. vill till en början understryka att publicusfunktionenär av stor betydelse för den svenska exportnäringen. Den internationellahandeln fordrar bl. a. bestyrkanden av skilda slag såsom beträffandebolagsförhållanden, rätt att teckna firma, riktighet av översättning av skildadokument och skrifter etc. Det kan tilläggas att i vissa kontrakt med företag,bl. a. i s. k. statshandelsländer, föreskrivs inte sällan att händelse som partvill åberopa som ansvarsbefrielsegrund ("force majeure") skallbestyrkas av opartisk instans och härvidlag kan det vara naturligt att vändasig till just publicus. delar uppfattningen att publicusuppdragetbör ges till fysisk person och inte till en institution. Tanken att iförekommande fall utse enskild tjänsteman hos en institution, t. ex. hoshandelskammare, till publicus finner rådet riktig. publicus i biträder motiveringen ipromemorians avsnitt om publicus arbetsuppgifter m. m. och tillägger: Det synes mig främmande, att blivande adoptivföräldrar,invandrare och andra skulle erhålla biträde av handelskammare. Det förtjänarpåpekas, att dessa gruppers ärenden är flera än de rent affärsmässigtbetingade, för vilka Prop.1981/82:63 77 handelskammare möjligen skulle kunna vara ettserviceorgan. Erfarenheterna , då jag förordnades såsom publicus,visar dessutom, att det i vissa fall från utländskt håll krävts, atthandelskammarens intyg bestyrks av publicus. Slutligen visar enjämförelse av taxorna i att handelskammarens avgifter ofta ligger påen högre nivå än publicus. De föreslagna uppgifterna för publicus förefallerväl avvägda. Det kan dock efter mina erfarenheter ifrågasättas om huvudregelnskall vara att publicus skall uppta protester. Detta bör i första handvara ett åliggande för kronofogdemyndigheten. 1 stället för att såsom nu och iförslaget skall kunna befria publicus från dennaskyldighet bör på hemställan därom kunna ålägga publicussådana uppgifter. skyldighet att ange obligatorisktverksamhetsområde förutsätter naturligtvis att samråd sker med erfareninnehavare av uppdraget för lämplig avgränsning med hänsyn både tillgeografiskt avstånd för förrättningar och publicus tillgänglighet förallmänheten samt rimlig ekonomisk kompensation för uppdragen. i hälsar medtillfredsställelse att enligt förslaget får fria händer attanpassa antalet notarii publici efter länets behov (antal, frekvens, avstånd). delar helt den uppfattningen att för länetmest ändamålsenlig organisation kan uppnås om får fria händeratt "lämpa antalet notarii publici och deras verksamhetsområden efterlänets behov och tillgången på personer som är kompetenta och villiga att åtasig uppdragen". och publicus i Göteborginstämmer i förslaget. Förslaget att skall ange det geografiskaområdet för publicus bör - jämfört med dagens något föråldradebestämmelser - ge 1981/82:63 78 möjlighet att indela ett län i lämpliga områden. Därigenomkan allmänheten i många fall få bättre service främst genom kortare avståndtill publicus. De nu föreslagna bestämmelserna innebär att förordnanden,vilka har meddelats före ikraftträdandet, skall fortsätta att gälla enligt denya bestämmelserna. Därmed skall den eller de kommuner som det äldreförordnandet avser, anses som den förordnades verksamhetsområde. Detta medföratt en ny geografisk indelning i viss utsträckning icke kan komma till ståndförrän ett förordnande upphör vilket i huvudfallet sker vid uppnådda 67 år.Eftersom det geografiska området skall anges i ett förordnande kan utökning dåej heller utan godkännande av publicus med säkerhet ske.