prop · G50310 · 1981-12-31 00:00:00 — Ändringarnai punkterna 2 hänger samman med att vissa av de uppräknade författningarnainte längre gäller. Ändringarna i punkterna 3 är följdändringar lill den iprop. 1980/81: 178 föreslagna lagen om socialavgifter. Prop.1981/82:10 68 4.12 Förslagettill lag om upphävande av lagen (1981:40) om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) Ianvisningarna till 41 b § KL definieras f n. begreppet egenavgifter. Medegenavgifter förstås således bl.a. avgift enligt 16 § lagen (1976:381) ombarnomsorg. Genom lagen (1981:40) om ändring i kommunalskattelagen (1928:370)har denna avgift ersatts med avgift enligt 3 § lagen (1981: 15) om finansieringav slatsbidrag lill förskole- och fritidshemsverksamhet. Lagen Iräder i kraflden . Enligl mitt förslag skall 41 b § och anvisningarna lillparagrafen upphöra att gälla . Ifrågavarande lag bör därförupphävas. 4.13 Förslagettill lag om upphävande av lagen (1981:41) om ändring i uppbördslagen (1953:272) Lagen(1981:41) om ändring i uppbördslagen innehåller ändringar av I §, 3 § 1 mom.och 27 § 1 mom., vilka skall träda i kraft . Enligt mittförslag skall dessa paragrafer ändras. Ändringarna skall träda i kraft den 1januari 1982. Ifrågavarande lag bör därför upphävas. 4.14 Förslagettill lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring 3 kap. 2 § Sjukpenninggrundandeinkomsl utgör f n. i princip den försäkrades sammanlagda inkomsl av egetförvärvsarbete. Rätten lill sjukpenning är dock förenad med ett s.k.förmånstak. Vid beräkningen av den sjukpenninggrundande inkomsten skallnämligen bortses frän sådan inkomst som översiiger detvid årels ingång gällande basbeloppet. Enligt förslaget görs en annaninskränkning i möjligheten alt förvärva förmåner. Inskränkningen avsersmåinkomster som grundar sig på anställning eller på uppdrag som inte ingår irörelse eller jordbruk. Ersättning i pengar eller naturaförmåner för arbele förannans räkning skall sålunda, såvida ersättningen för arbetet inlehar uppgått lill minsl . och ersättningen inte är alt hänföra till inkomstav rörelse eller jordbruksfastighet, inle vara förmånsgrundande. Förslaget innebär bl. a.atl en prövning måste göras om en ersättning för ett uppdrag som understiger500 kr. är att hänföra till rörelse (jordbruk) eller inle. Denna gränsdragningär inle sällan förenad med svårigheter. torde bedömningen av om enrörelse skall anses bedriven av den försäkrade grundas på i vilken omfattninghan åtar sig uppdrag av vissl slag. Även andra faktorer kan emellertid habetydelse. T.ex: torde en yrkesmässig författare som håller ett eller fleraföredrag i anslulning lill sin författarverksamhet få hänföra ersättningen förföredraget till förfatlarrö-relsen. Det bör påpekas atl ifrågavarandegränsdragningsproblem inte Prop.1981/82:10 69 utgörnågon principiell nyhet. Gränsdragningen har nämligen redan nu betydelse vidbedömningen av om en uppdragsgivare obligatoriskt skall betalaarbetsgivaravgift eller inte. I andra stycket har gjorls ändringar även avredaktionell natur. // kap. 3 § Ändringeninnebär en inskränkning i möjlighelen att förvärva förmåner fräntilläggspensioneringen i fråga om småinkomster som grundar sig på anställningeller pä uppdrag som inle ingår i rörelse eller jordbruk. Jag fär i denna delhänvisa till motiveringen till 3 kap. 2 §. Med den föreslagnaändringen fär bestämmelsen i första stycket c) betydelse huvudsakligen i frågaom inkomsl för arbele ulomlands för en arbetsgivare/uppdragsgivare som ärbosatt ulomlands eller är utländsk juridisk person. Enligt förslaget skallnaturaförmåner även i form av bil, i likhei med vad som gäller förförvärvsarbete i övrigt, räknas som inkomst av annal förvärvsarbete. 4.15Förslaget till lag om ändring i lagen (1959:551) om beräkning avpensionsgrundande inkomst enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring Vidbestämmande av pensionsgrundande inkomst skall f. n. frän inkomst av rörelsedras av underskott i annan rörelse. Underskott av jordbruksfastighet skallvidare kvittas mot överskott i annan jordbruksfastighet som brukats av denförsäkrade. Däremol fär inte underskott av jordbruk kvittas mol överskott avrörelse eller tvärtom. Enligt förslaget skall kvittning av underskott motöverskott inte längre få ske ens inom ett inkomstslag. Jaghemställer alt lagrådels yttrande inhämtas över förslagen till 1. lag om ändring ikommunalskatlelagen (1928: 370), 2. lagom ändring i lagen (1970:172) om begränsning av skatt i vissa fall, 3. lag om ändring i lagen(1978:401) om exportkreditstöd, 4. lag om ändring i lagen(1979:610) om allmän investeringsreserv, 5. lag om ändring i lagen(1979:611) om upphovsmannakonto, 6. lag om ändring i lagen(1980:953) om särskilt invesleringsavdrag för inventarieanskaffning, 7. lag om ändring i lagen(1980:954) om särskilt investeringsavdrag för byggnadsarbeten m. m., 8. lag om ändring i taxeringslagen(1956:623), 9. lagom ändring i uppbördslagen (1953:272), 10. lagom ändring i skattebrottslagen (1971:69), Prop.1981/82:10 70 11. lag om ändring i lagen (1971:1072) om förmånsberättigade skaltefordringar m. m., 12. lagom upphävande av lagen(1981:40) om ändring i kommunalskattelagen (1928:370), 13. lag om upphävande av lagen(1981:41) om ändring i uppbördslagen (1953:272), 14. lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring, 15. lag om ändring i lagen(1959:551) om beräkning av pensionsgrundande inkomst enligt lagen (1962:381)om allmän försäkring. Regeringenbeslutar i enlighet med föredragandens hemställan. 1981/82:10 71 Sammanfattningav betänkandet Samordningen av egenföretagares skatter och socialförsäkringsavgifter(Ds B 1980:15) Kulturskatlekommilténbehandlar i detta delbetänkande frågor om samordningen av egenföretagaresskatter och socialförsäkringsavgifier. Kulturarbetareoch uppfinnare är liksom andra egenföretagare skyldiga alt betala egenavgifter tillsocialförsäkringarna m. m. För alt förhindra att egenavgifierna fastställs ochinkomstskatt beräknas pä ett för stort underlag (den s. k.avgift-på-avgiftseffekten) och för att undvika att avdraget för avgifler kommerett är för sent (den s. k. eflersläpningseffekten) infördes årslaxering regler, som innebär atl egenföretagaren vid beräkningen av inkomslen ivissa förvärvskällor fär ett schablonmässigt beräknat avdrag för egenavgifter.Schablonavdragen är i vart fall numera alldeles för låga för alt tillgodosesyflel med dem. Även i övrigt föreligger vissa brisler i syslemel medschablonavdrag. Isyfte all uppnå så nära överensstämmelse som möjligt mellan schablonavdragetför vissl inkomstår och de på samma är belöpande egenavgifierna föreslårkommittén atl schablonavdrag skall medges av den del av underlaget sominte överstiger , av den del av. underlaget som överstiger 20000men inte . och av den del av underlaget som översiiger 160000 kr.Nuvarande procenttal är 10, 20 och 15 samt gränsbelopen 10000 och . Enligtnuvarande regler får schablonavdrag göras endasi i inkomstslagen rörelse ochjordbruksfastighet. Kommittén föreslår atl sådant avdrag skall få göras även idet skatterätlsliga inkomstslaget tjänst i fråga om sådana inkomster som isocialförsäkringshänseende är alt anse som inkomsl av annat förvärvsarbete änanställning. Sådana inkomster är vissa royaltyinkomsler och uppdragsinkomster. Ifråga om underiaget för schablonavdrag föreslås att vid beräkningen avunderlaget minskning skall ske för sådan inkomst som på grund av s.k.likställighetsavial inte skall föranleda egenavgifter. Vidare föreslås alt förden som har mer än en avdragsberältigad och avgiftspliktig förvärvskällaavdraget skall göras pä de sammanlagda underiagen och inle som på underlagetför varje förvärvskälla för sig. Kommitténföreslår vidare vissa ändrade regler om den personkrets som skall medgesschablonavdrag för egenavgifter. Sådant avdrag föreslås sålunda inle skolamedges den som före inkomståret har fyllt 65 är eller eljest i egenskap avålderspensionär inte skall betala någon egenavgift. Förvissa grupper som har att betala väsentligt lägre egenavgifter än inormalfallen föresläs schablonavdrag med en enhetlig procentsals om . Kommitténföreslår att de ändrade beslämmelserna skall tillämpas fr.o.m. beskatlningsåret1981. Prop, 1981/82:10 Lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) Härigenom föreskrivs i fråga om kommunalskattelagen (1928:370) c/é"/.? att punkt 2 aav anvisningarna lill 22 § saml anvisningarna lill 41 b § skall ha nedan angivna lydelse, dels atl lillanvisningarna till 32 § skall fogas en ny punkl, 12 a, och till anvisningarna lill 33 § två nya punkter, 7 och 8, av nedanangivna lydelse. lill 2 a.' Vid beräkning av nettointäkt av här iriket belägen jordbruksfastighet som .brukats av skattskyldig, som är fysiskperson, medges schablonavdrag för egenavgifter enligt bestämmelserna i dennapunkt. Schablonavdraget beräknas på ett underlag som molsvararden skattskyldiges nettointäkt av jordbruksfastigheten, beräknad enligt lagen(1947:576) om statlig inkomstskatt före schablonavdraget, minskad med delssjukpenning eller annan ersättning, som avses i punkt 14 av anvisningarna till21 §, dels underskott av annan här i riket belägen jordbruksfastighet som brukatsav den skallskyldige, dels -om den skattskyldige begär del intäkt som är atthänföra till inkomst av anslällning enligt 11 kap. 2 § första stycket lagen(1962:381) om allmän försäkring. Vid beräkning av nettointäkt av här i rikel belägenjordbruksfastighet som brukats av skattskyldig, som är fysisk person, medgesschablonavdrag för egenavgifter enligt beslämmelserna i denna punkt. Sådantavdrag medges dock ej skattskyldig, som vid ingången av året näst företaxeringsåret har fyllt eller som näst före taxeringsårethar åtnjutit hel ålderspension enligl lagen (1962:381) on- allmän försäkring. Schablonavdraget beräknas pä etl //// närmasl högrehundralal kronor avrundat underlag som molsvarar den skallskyldiges nettointäktav jordbruksfastigheten, beräknad enligl lagen (1947:576) om statliginkomstskatt före schablonavdraget, minskad med dels sjukpenning eller annanersättning, som avses i punkl 14 av anvisningarna till 21 §, dels underskoll avannan här i riket belägen jordbruksfastighet som brukats av den skaitskyldige,dels intäkt som är alt hänföra lill inkomst av anställning enligl 11 kap. 2 §första slyckel lagen (1962:381) om allmän försäkring e/-ler som omfattas avöverenskommelse som avses i 3 kap. 2 § andra Senaste lydelse 1977: 1172. Prop,1981/82:10 stycket sistnämnda lag. Har den skaitskyldige under åretnäst före taxeringsåret inom samma eller skilda inkomstslag haft flera förvärvskällor,i vilka schablonavdrag får medges, beräknas avdraget på summan av underlagenför envar av förvärvskällorna. Avdraget fördelas därefter på de skilda förvärvskällornaiförhållande till storleken av underlagen för envar av dem. Motsvarande gäller beiräffande skatiskyldig som ärdelägare i handelsbolag (jfr 53 § 2 mom.). Beskattasenligt tredje slycket av anvisningarna till 52 § medhjälpande make för del avinkomst av verksamhel, som bedrives av den andra maken, skall schablonavdragför egenavgifter beräknas särskilt för envar av makarna. Schablonavdraget utgör - såvida annat icke följer avsjätte och sjunde styckena - av den del av underiaget som icke överstiger70000 kronor, av den del av underlaget som överstiger 10000 menicke samt av den del av underiaget som översUger100000 kronor. Schablonavdraget utgör av underlaget om a) den skattskyldige vid ingång en av året näst före taxeringsåret har fyllt , b) denskattskyldige för december månad året näst före taxeringsåret har åtnjutitförtidspension eller hel ålderspension enligt lagen (1962:381) om allmänförsäkring och pensionsgrundande inkomst icke skall beräknas för honom enUgt15 kap. 2 § samma lag, c) denskaitskyldige icke är inskriven i allmän försäkringskassa vid utgången av årelnäst före taxeringsåret, eller Schablonavdragetutgör - såvida annat icke följer av sjätte stycket -av den del avunderlaget ' eller, vid flera förvärvskällor, det sammanlagda underlaget somicke överstiger , av den del av underiaget eller delsammanlagda underlaget som översiiger 20000 men icke saml 18procent av den del av underiaget eller del sammanlagda underlaget somöverstiger . Schablonavdraget utgör av underlaget eller detsammanlagda underlaget om a) denskaitskyldige vid ingången av årel näst före taxeringsåret har fyllt , b) denskaitskyldige för någon del av året näst före taxeringsåret har åtnjutit helförtidspension enligt lagen (1962: 381) om allmän försäkring. c) för den skaitskyldige näst företaxeringsåret har gällt undanlagande enligt 11 kap. 7 § lagen (1962:381) omallmän försäkring, eller Prop, 1981/82:10 74 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse d) bruttointäkten av fastighelen d) den skattskyldige icke är in- uteslutandeeller så gott som ute- skriven i allmän försäkringskassa slutande omfattasav överenskom- vid utgången av året näst före taxe-melse som avses i 3 kap.2 § andra ringsåret. stycket lagen (1962:381} om allmän försäkring. 1 fall som avses i sjätte stycket beräknas schablonavdragendast på underlag eller del därav för vilket egenavgift enligt 4 § lagen(1968:419) om allmän arbetsgivaravgift vid taxeringen bedömes komma att ulgå.Vid denna bedömning anses underlaget utgöra sådan inkomst av annatförvärvsarbete som avses i första stycket nämnda lagrum Belopp, varmed schablonavdrag för egenavgifteröverstigit påförda avgifter, samt reslilue-rade, avkortade eller avskrivnaegenavgifter skall, i den omfattning som anges i anvisningarna lill 41 b §,upplagas som intäkt av tjänst. Avdragmedges för påjörda egenavgifter i den oinfattning som anges i anvisningarna111141 b §. I frågaom sådan intäkt av tjänst, som enligt 3 kap. 2 § lagen (1962:381) om allmänförsäkring utgör inkomsl av annat förvärvsarbete än anslällning, skall punkt 2a av anvisningarna lill 22 § äga motsvarande tillämpning. Vid tillämpning avandra slyckel av nämnda anvisningspunkt skall intäkten minskas med kostnadernaför dess förvärvande. fill 41 b §- Med egenavgifter förstås sjukför- Med egenavgifter förstås sjukför säkringsavgift enligt 19 kap, 2 § la- säkringsavgiftenligl 19 kap. 2 § la gen (1962:381) om allmän försäk- gen(1962:381) om allmän försäk ring, socialförsäkringsavgift till ring, socialförsäkringsavgifi lill - Senaste lydelse 1979:360. Prop, 1981/82:10 folkpensioneringen och lilläggspensionsavgift enligt 19kap. 3 § samma lag, avgift enligl 7 kap. 2 § tredje stycket lagen (1976:380)om arbelsskadeförsäkring, avgift enligt 21 § andra slycket lagen (1979:84) omdelpensionsförsäkring, avgift enligl 16 § lagen (1976:381) om barnomsorg samtavgift enligl 4 § lagen (1968:419) om allmän arbetsgivaravgift. Avdrag medges för egenavgifter som påförts såsom slutligskall. Har skatiskyldig för det beskatlningsår lill vilket avgifterna hänförsig medgivits schablonavdrag enligt punkt 2 a av anvisningarna lill 22 § ochpunkt 9 a av anvisningarna lill 29 §, medges dock avdrag endast för det beloppvarmed egenavgifierna översiiger schablonavdraget. Om schablonavdrag för visstbeskattningsår medgivits med belopp överstigande summan av de egenavgifter,som påförts säsom slutlig skatt för samma beskattningsår, skallskillnadsbeloppel lagas upp som intäkt. folkpensioneringen och tilläggspensionsavgift enligt 19kap. 3 § samma lag, avgift enligt 7 kap. 2 § tredje stycket lagen (1976:380)om arbetsskadeförsäkring, avgift enligt 21 § andra stycket lagen (1979:84) omdelpensionsförsäkring samt avgift enligt 16 § lagen (1976:381) om barnomsorg. Avdrag medges för egenavgifter som påförts säsom slutligskall. Har skattskyldig för det beskatlningsår lill vilket avgifterna hänförsig medgivits schablonavdrag enligt någon eller några av punkterna 2 a avanvisningarna till 22 §, 9 a av anvisningarna lill 29 § och 8 av anvisningarnalill 33 §, medges dock avdrag endast för del belopp varmed egenavgifiernaöverstiger schablonavdraget. Om schablonavdrag för visst beskattningsår medgivitsmed belopp överstigande summan av de egenavgifter, som påförts såsom slutligskatt för samma beskattningsår, skall skillnadsbeloppet tagas upp som inläkt. Avdrag medges för egenavgifter som har påförts såsomtillkommande skatt saml för belopp varmed medgivet schablonavdrag för visslbeskatlningsår har reducerats i samband med ändring av laxeringen. Som intäktupplages egenavgifter, som resliluerats, avkortats eller avskrivils, samlbelopp varmed schablonavdrag för vissl beskatlningsår i samband med ändring avtaxeringen medgivits utöver tidigare åtnjutet schablonavdrag. Belopp som- efter beaktande i förekommande fall av tidigare medgivet schablonavdrag - äravdragsgillt eller skattepliktigt enligl andra eller tredje stycket hänföreslill del beskatlningsår under vilket slutlig eller tillkommande skatt harpåförts eller reslitufion, avkortning eller avskrivning har skett. Harschablonavdrag medgivits eller har tidigare medgivet schablonavdrag ändrats,skall, såvida laxeringsåtgärden icke föranleder omräkning av egenavgifierna förbeskattningsåret i fråga, avdraget eller intäkten hänföras till detbeskattningsår under vilket beslulel angående taxeringsåtgärden har meddelats. Har denskattskyldige antingen brukat en eller flera jordbruksfastigheter ellerbedrivit en eller flera rörelser under del beskattningsår som anges i Qärdestycket, skall i nämna stycke avsett avdragsgillt el- Har denskaitskyldige antingen brukat en eller flera jordbruksfastigheter ellerbedrivit en eller flera rörelser under det beskatlningsår som anges i fjärdeslycket, skall i nämnda stycke avsett avdragsgillt Prop,1981/82:10 ler skattepliktigt belopp hänföras till den förvärvskällasom ger störst underlag för beräkning av schablonavdrag. Har den skaitskyldigeunder nämnda beskattningsår både brukat jordbruksfastighet och bedrivitrörelse, fasiställes i första hand det inkomstslag inom vilket underlaget föravdrag är störst. Inom detta inkomstslag hänföres avdrag eller intäkt till denförvärvskälla som ger störst underiag. Har den skaitskyldige under beskattningsåretvarken brukat jordbruksfastighet eller bedrivii rörelse, medges avdraget såsomallmänt avdrag enligt 46 § 2 mom. medan intäkten upptages såsom intäkt avtillfällig förvärvsverksamhet. eller skattepliktigt belopp hänföras lill denförvärvskälla som ger störst underlag för beräkning av schablonavdrag. Har denskaitskyldige under nämnda beskatlningsår både brukat jordbruksfastighet och bedrivitrörelse eller haft inkomst härrörande jrån ett eller båda av dessa inkomstslagoch sådan inkomst av tjänst som avses i punkl 8 av anvisningarna 111133 §,fastställes i första hand del inkomstslag inom vilket underlaget för avdrag ärstörst. Finnes inom detta inkomstslag/7f;fl förvärvskällor hänföres avdrageller inläkt lill den förvärvskälla som ger störst underlag. Har den skattskyldigeunder beskattningsåret varken brukat jordbruksfastighet eller bedrivit rörelseeller haft sådan inkomst av tjänst som sagts medges avdraget såsom allmäntavdrag enligt 46 § 2 mom. medan intäkten upptages såsom inläkt av tillfälligförvärvsverksamhet. Denna lag träder i kraft dagen efler den dag, då lagenenligl uppgift på den har utkommit från trycket i ,och tillämpas första gången i fråga om beskattningsår för vilket taxering skeri första instans är 1982. Prop, 1981/82:10 77 Sammanställning av remissyttranden över kulturskattekommitténsbetänkande (Ds B 1980:15) Samordningen av egenföretagares skatter och socialförsäkringsavgifter 1Allmänna synpunkter på systemet med schablonavdrag för egenavgifter Kullurskattekommiténhar - i avbidan på statsmakternas ställningstagande lill ett avpensionskommittén i dess betänkande Pensionsfrågor m.m. (SOU 1977:46) framlagtförslag om enhetligare och mer lättilläm-pade regler för beräkning avsocialförsäkringsavgifter - utgått från atl systemet med scahblonavdrag föregenavgifter skall finnas kvar. Frågan om avdragsreglernas konstruktion hardock tagits upp av några remissinstanser. Länsstyrelserna i län anser sålunda att det nuvarande systemet bör omprövas.Länsstyrelsen i län, den fackliga organisationen förJurister, samhällsvetare och ekonomer, samt är ocksåkritiska mot det nuvarande avdragssystemet. Länsstyrelseni : Den konstruktion schablonavdraget för egenavgifter getts meden avslämningsrutin vid sidan av bokföringen medför betydande nackdelar fränadministrativ synpunkl. Sä snarl en ändring görs på rörelse- ellerjordbruksbilagan måste också schablonavdraget ändras. Ofta iakttar denskaitskyldige inle denna ändring när påföljande ärs deklaration upprättasvilkel leder lill att denna deklaration kanske enbart av det skälel måstekorrigeras. Överhuvudtaget tar justeringar av schablonavdraget alldeles förmycket lid i anspråk i granskningsarbetet och f.ö. ocksä i samband medbesvärshanteringen i andra instans. Det är nödvändigt atl lagstiftningen på denhär punkten förenklas. vill i detsammanhanget rent allmänt framhålla att skattelagstiftningen överhuvud måsteförenklas om det skall finnas möjlighel atl inrikta granskningsarbetet ochkontrollen på väsentliga skatteundandra-ganden så som statsmakterna avsett medRS-reformen. Lika viktigt är det att det undersöks vilka adminislraliva följderen tilltänkt ny lagstiftning får. De ändringsförslagkommittén nu lägger fram kan i och för sig inle kritiseras, om man lar dennuvarande konstruktionen av scahablonavdra-gel som utgångspunkt. Det är rimligtatt justera procentsatserna och beloppsgränserna så atl det preliminäraavdraget så nära som möjligt överensstämmer med det slutliga. Det kan ocksåfinnas skäl för att i avdragshänseende behandla kulturarbetarna på samma sällsom vanliga rörelseidkare. Någon förenkling av taxeringsarbetet innebär dockinle förslagen. Tvärtom kommer del atl innebära merarbete genom atl en ny grupptillåts göra schablonavdrag och genom alt det dessuiom utvidgas tillytterligare ett inkomstslag. Länsstyrelsenanser atl den nuvarande konstruktionen för schablonavdrag bör frångås. Istället bör del preliminära beloppet las in i bokföringen 1981/82:10 78 och således medges lill avdrag som en reservering. Föricke bokföringspliktiga rörelseidkare och jordbrukare kan reserveringenbehandlas pä deklarationsbilagorna RI respektive J2 på samma sätt som t.ex.skulder för arbetsgivaravgifter avseende anställda och lcverantörsskulder. Meden sådan melod skulle man i granskningsarbelet inle behöva korrigera avdrageti andra fall än då just det preliminära beloppel är felräknal. Det är givet all exaktheten i nuvarande konsti-uklionskulle gä förlorad. skall dock vägas mol den belydande arbelsbesparingmetoden skulle innebära. Enligt mening är det nödvändigt all ielt fall som della ge avkall på millimelertänkandet och i stället se tillenkelheten och det utrymme för konlroll av väsentligare slag detta ger. Sammanfattningsvis föreslär att metoden föravdrag för egenavgifter ändras. I slället för en sidoordnad beräkningsrutin böravdraget på samma sätt som andra reserveringsposter las in i bokföringeneller, för icke bokföringsplikliga rörelseidkare och jordbrukare, redovisasbland skuldposterna på deklarationsbilagorna RI respektive J2. Någon möjlighet alt medge avdrag under inkomst av tjänstger inte denna metod. Hur kulturarbetarna skall inordnas i systemet, i den mände inte anses som rörelseidkare. får enligt mening lösas i kommitténsfortsatta utredningsarbete, där resultatet tycks kunna bli ell särskillanpassat inkomstslag. Länsslyrelseni : Tillämpningen av de nuvarande reglerna har givit upphov till arbetsbelastning vid granskningen. Varje ändring av nettointäkten i förvärvskällanmedför en motsvarande ändring av schablonavdraget. I de lokalataxeringsnämnderna anser granskarna att jusl konlrollen och korrigeringen avschablonavdraget är det arbetsmoment, som tar störst lid i anspråk, samtidigtsom det uppfattas som en inproduktiv del av arbetet då det inte för denmateriella granskningen framåt. Såsom schablonadraget för egenavgifierna är utformat ärdel en hybrid mellan ett allmänt avdrag och en omkostnad i en förvärvskälla.Schablonavdraget påverkar nettointäkten men man lar inle hänsyn till det ibokslutet ulan först vid upprättandet av deklarationen.