prop · G503106 · 1981-12-31 00:00:00 — En sådan förändringav praxis när det gäller dispensgivning skulle vara av storbetydelse för möjligheten att rekrytera medicinare tUl de prekliniska insfitutionerna. Förslagetalt forskarstuderande i prekliniska ämnen bör kunna genomföraallmäntjänstgöringen i etapper genom att få tjänstledighet för studier biträdsäven av och . Prop.1981/82:106 432 gamåste dock, enligl , göras beroende av de sjukvåirdsor-ganisatoriskaförutsättningarna i varje enskilt fall. Förslagenom storleken av det tjänsteutrymme som bör skapas i fråga om underläkartjänster/avdelningsläkartjänslerför forskamlbildning m. m. tas ingående upp av . Svenska LäkaresäUskapetoch SACOI SR. Socialstyrelsenframhåller bl.a. att det inle kan vara styrelsens uppgift att uppskatta detvolymmässiga behovel av detta slag av Ijänsleulrymme. Detta måste definieras avde myndigheter som har ansvar för forskamtbildningens planering ochgenomförande. vill också framhålla det angelägna i all man görklart för sig hur innehållet i dessa tjänster skall fördelas mellan sjukvård,utbildning och forskning. Enligl uppfattning bör tjänster pådenna nivå ha sin lyndpunkl i sjukvården. EnligtSvenska bestämda mening måste den kliniska forskningens behovtillgodoses och prioriteras framför den solidariska läkarförsörjningen.Läkaresällskapet understryker vikten av att UHÄ, ochföreträdare för läkarorganisalionerna gemensamt dis-kulerar fram en lösning föratt undvika olycklig sidoeffekt för forskarrekrytering och forskamlbildning. SACOISRanser alt tjänstebehovet för den kliniska forskamlbildningen närmare måstekartläggas. /SR föreslår att och får i uppdrag attutreda denna fråga, som är av avgörande betydelse för rekryteringen lillklinisk forskamlbildning. Man måste, framhåller / SR, också vara medvetenom alt en ökad andel av forskningen i framliden förmodligen kommer all ske iden öppna vården utanför sjukhusen. förslag om tjänster som landläkare har sammainställning som i det föregående redovisats i fråga om läkartjänster. SACOISRerinrar om att biträdande överlandläkare tillika lärare vid högskoleenhet med landläkamtbildninginle längre har högre löneslällning om vederbörande är docentkompeteni. EnliglSACO/SR markerar detta en negativ syn på värdet av vetenskaplig merilering - ensyn som, enligt /SR, måste förändras . Vidare anser /SR attdet bör vara ett krav på doktorsexamen eUer motsvarande meriter när det gällertjänster som övertandläkare vid klinik med utbildningsansvar inomfolktandvården.. För övriga Ijänster som övertandläkare bör, enligt /SR,vetenskaplig merilering självklart vara en merit. Ifråga om utredningens förslag om övriga tjänster inom hälso-och sjukvårdenframhåller bl.a. att styrelsen delar utredningens uppfattningatt en mer ingående analys av de berörda yrkesområdena inom hälso- ochsjukvård saml behöver ske för att klarlägga de arbetsuppgifter,för vilka forskamlbildning kan vara en merit. Styrelsen fiUslyrker mol den bakgmndenförslaget om fortsatt utredning av denna fråga och förutsätter att styrelsenges tillfälle att lämna ytterligare synpunkter i detta fortsattautredningsarbete. 1981/82:106 433 NFRinstämmer i utredningens förslag om meritvärdet för tjänster somsjukhusfysiker, kemist och förste kemist vid sjukhus. , påpekar vikten av vetenskaplig kompetens även hos andra yrkesgmpperinom hälso- och sjukvården. Som exempel kan nämnas fysiker och kemister påsjukhus. Vid undervisningssjukhus bör vidare någon innehavare av psykologljänstha forskarutbildning. För vissa tjänster, t. ex. medicinsk teknisk chef vidundervisningssjukhus bör forskarutbildning vara ell behörighetskrav. När detgäller forskarstuderande som rekryteras från gmpper som tidigare saknat forskningsaknyln-ingunderstryker säUskapet all forskarutbUdningens meritvärde för dessa personersfortsalla karriär bör utredas. Detta är elt angeläget uppdrag för UHÄ. SACOISRanser all kravet på doktorsexamen som kompetensviUkor för chefskap på i förstahand större sjukhusapotek inte bör vara absolut. Beträffande psykologljänslerinstämmer /SR i värdet av forskarme-riler för många psykologljänsler, menanser liksom utredningen att dessa forskarmeriter skall bedömas av berördaarbetsmarknadsparter. Vidare understryker /SR alt det är mycket angelägetmed en snabb utredning om meritvärdet av forskarutbildning inom områden somtidigare saknat forskningsanknytning, främst socionomutbUdningar och medellångavårdutbildningar. ansluter sig till utredningens förslag att vissaangivna apotekartjänster bör besättas med forskamtbildade apotekare. Apoteksbolagetframhåller alt vetenskaplig kompetens är en merit för tjänster som apotekschefoch informalionsapotekare vid regions- och undervisningssjukhus liksom förtjänst som apotekschef vid länssjukhus. 1fråga om utredningens förslag om veterinärljänster erinrar lantbruksslyrelsenom att nuvarande praxis för tillgodoräkning av doktorsexamen ger extratjänstelid saml högst av de tre och ell halvt år som krävs förspecialistkompetens. Styrelsen, som konstaterar att utredningen inte föreslagitändring beträffande specialistkompetens, framhåUer angående utredningensförslag om tillgodoräkning för tjänstelid och meritvärde av forskamlbildningatt del kan uppfattas så all meritvärderingen skall läggas ovanpå tjänsletidsvärderingen,sålunda elt radikah ökat hänsynslagande fill forskamlbildningen i förhållandetill distriklsveteri-närtjänsl. Styrelsen är tveksam tiU om delta kan varalämpligt, i vaqe fall om forskarutbildningen skett inom något teorefisktveterinärmedicinskt ämne. Det kan, enligl styrelsen, inte vara rimligt att ensökande som fullgjort gmndkompelensen som distriktsveterinär och 3 månadersom besiktningsveterinär och har en doktorsexamen automatiskt skaU anses likaskickad för en ordinarie distriklsveterinärtjänsl som en som har fullgjortdrygt på distrikt. Beträffandeförslagen rörande det enskilda näringslivet fram- 1981/82:106 434 hållerUHÄ all man avser att inom ramen för tillgängliga resurser beakta behovet avinformation till näringslivet om forskarutbildningens innehåll och mål. Iövrigt hänvisar UHÄ fill sitl yttrande över betänkandet vad som där anförs om högskolans kontaktverksamhet. Forskningsrådsnämndenframhåller att de ansträngningar som görs för att skapa godakontakter mellan högskolan, näringslivet och offentlig förvaltning bör kunnabilda gott underlag för utformningen av en forskamlbildning som är attraktivbåde för studerande och arbetsgivare. Vidare anser nämnden att en ökad diversifieringav forskarutbildningen måste eftersträvas. Införandel av en mellanexamen är idetta sammanhang elt värdefullt komplement. får man inom den del av näringslivet somefterfrågar mellanexamen räkna med den risken att doktorsexamens meritvärdesnarast minskar. På detta område kan statliga utredningar inte nämnvärt inverkapå förhållandena annat än genom all tillmötesgå de arbetsmarknadsmiissigapropåerna. Industriverketinstämmer i utredningens överväganden all stimulera rekryteringen av forskareoch förbättra forskarens situation. En frivillig mellanexamen enligtutredningens förslag för dem som ej önskar doktorera kan öka utbudet avforskare lämpade för t. ex. utredningsverksamhet inom förvaltning och enskiltnäringsliv om utbildningsplanerna till en del anpassas till kraven för ensådan veksamhet. Forskarnas möjligheter tiU internationella kontakter bördärvid speciellt beaktas. Styrelsenför teknisk utveckling (STU) anser att åtgärder bör vidtagas för att öka personalutbylemellan högskolan och industrin. En ökad uppdragsverksamhet vid främst detekniska högskolorna kan också medföra all fler doktorander och doktorer engagerasi arbetet. Detta höjer i sin lur meritvärdet och ökar rekryteringen av forskarutbildadetill den svenska industrin. STU hänvisar beträffande dessa frågor lUI sittsvar på forskningssamverkanskommilléns belänkande. SFSdelar, som redovisats i det föregående, utredningens uppfattning att man måstevidta åtgärder för att höja doktorsexamens meritvärde så alt del ej ses som demerilerandeall ha genomfört utbildningen. En höjning av meritvärdet kan endast åstadkommasom åtgärder av den art som utredningen föreslår kombineras med information tiUarbetsgivare inom den privata sektorn om forskamlbUdningens innehåll och ell -inom många ämnesområden - förändrat innehåll i forskarstudierna. Del äruppenbart alt näringslivet inle är intresserat av att högt värdera enutbildning som lill hela sin karaktär är inriktad på att kvalificera för enakademisk karriär. En höjning av forskamtbildningens meritvärde, inom denprivata sektorn, kan antagligen endasi åstadkommas genom ett förändrat innehålli forskarstudierna. Delvis tiUmötesgås industrins behov genom införande av mellanexamen.Det ligger - enligt SFS:s uppfattning - en fara i att återinföra 1981/82:106 435 doktorsexamensom behörighetskrav för vissa högre statliga eller slalligl reglerade tjänster.I vissa fall kan en på så säll uppkommen arbetsmarknad komma att motverka forskamtbildningensanpassning lill de krav som kan ställas inom näringslivet och samhället istort. Vad som ökar meritvärdet i ett fall kan på andra områden medverka lill ellfallande meritvärde. SFS menar alt utredningen har tappat bort denna aspekt. SACOISRtar upp problem bl. a. rörande forskarutbildningen och näringslivet ochavslutar med att vi i långsiktigt bör sträva efter att närma oss enbredare och öppnare syn på forskamtbildningens värde. Detta kräver inte bara enattitydförändring inom och utom högskolan, utan även mer konkreta åtgärder. Allkorta av medelstudieliderna fram lill doktorsexamen är helt nödvändigt, om änockså kostsamt. Högskoleinstitutionernas kontakt med industri och förvaltning,liksom med utländsk forskning, måste fungera väl. /SR behandlar dessafrågor i sitt yttrande över forskningssamverkanskommitténs betänkande.Handledarna har en viktig uppgift i att med sina doktorander klart diskuteraolika avhandlingsämnens lämplighet för anställning utanför resp. inom högskolan.Det i SOU 1981:29 (Forskningens framlid) framförda förslaget om individuella forskamtbildningsplanerär, enligt /SR, ur den synpunkten mycket värdefullt. instämmer i all man inom industrin i ökande grad bör kunnautnyttja forskamlbildad personal. Med få undantag, l.ex. företagsläkare,rekryterar man dock icke personal inom näringlivet baserat på formellakompetenskrav utan på förtroende för en persons förmåga och kunnande. Denviktigaste vägen till ansläUning som forskare i industrin är därför, somkommittén påpekar, att man arbetar med industrianknutna problem i sin forskamlbildning.Forskarutbildning i samverkan med kollekfiva forskningsinstitut bör ökas. Delär också helt klart att en forskar-handledare med goda industrikontakter mycketframgångsrikt kan bana väg för sina studenter. En annan intressant väg, som tUlämpasvid några insfitufioner, är att man håller löpande kontakt med sina gamla forskamtbildadei näringsliv och förvaUning. Dessa informeras varie eller ompågående forskningsprojekt vid inslilulionen och får därvid också möjlighet allträffa de forskarstuderande. () understryker kommitténs slutsatser beträffandebetydelsen av forskarhandledarnas näringslivskontakter. Här finns ettdubbelriktat behov att tillgodose. Dels gäller det all i viss mån anpassa forskamlbildningentill näringslivets behov, dels att informera näringslivet om forskamtbildningensinnehåU och uppläggning. Som ett exempel på anpassning lill näringsUvets behovanför SAF den föreslagna licentiatexamen. Undermbriken återstående utredningsuppgifter tar utredningen upp frågan om forskamtbildningensmeritvärde för arbetsuppgifter inom områden som tidigare saknatforskningsanknytning. 1981/82:106 436 anser all frågan bör utredas . EnliglUHÄ är detta en mera långsiktig fråga. Det som är väsentligt är att i förstahand bygga upp fömtsätlningar för kompetensutveckling, bl.a. i form avforskning och forskamlbildning, inom berörda områden. Så snart denna fömtsättningär uppfylld bör man, enligl UHÄ, utreda frågan om forskamtbildningensmeritvärde för tjänster inom dessa områden. SACOISRunderstryker att det är mycket angeläget med en snabb utredning om meritvärdetav forskarutbildning inom områden som tidigare saknat forskningsanknytning,främst läramtbildningar, socionomutbildningar och medellånga vårdutbildningar.Det är väsentligt att del skapas en karriärmöjlighet inom det egna yrkesområdetför yrkesgmpper med bakgmnd inom l.ex. de medellånga vårdutbildningarna. Ettstort antal sjukgymnaster har exempelvis tidigare på gmnd av allvidareutbildning och forskamlbildning saknats, lämnat yrket och blivit läkare.Dessvärre har också två av de sjukgymnaster som avlagt doktorsexamen valtatt lämna kåren och studera tiU läkare. I väntan på alt den föreslagnautredningen börjar arbeta och kan presentera resultat är det angeläget attrepresentanter för sjukgymnastutbildningen och avnämare inleder överläggningarom hälso- och sjukvårdens behov av forskamtbildade sjukgymnaster. / SRdelar heU utredningens bedömningar om inriktningen av den föreslagnautredningens arbete och dess sammansättning. Prop.1981/82:106 437 sid. BUaga A. Anmälan tUl proposition om forskning m. m.Föredragande: statsrådet Föredragandens överväganden ....................................... 10 Allmänna forskningsfrågor .............................................. ... 10 Behovel av forskning ...................................................... ... 10 Forskningen i samhällsdebatten ..................................... 12 Värderingar och forskning ................................................ 14 Några begrepp rörande forskning och utveckling ........... 15 Forskningen i inlemalionelll perspekfiv ........................... ... 17 Nordiskt forskningssamarbete ........................................ 18 Gmndforskning och tillämpad forskning - någrakännemärken .... 20 Mång- och tvärvetenskaplig forskning ............................ 21 Forskningens kvalitet och forskarnas integritet ............... 23 Forskningsplanering ......................................................... .. 24 Syften, förutsättningar och krav ...................................... 24 Fortsall utveckling av nationell forskningsplanering ....... 26 Instmmenl för styrning av forskning ................................. .. 28 Fakultelsanslag ........................................................... .. 28 Inrättande av Ijänsl som professor............................... .. 31 Centrala myndigheters roll i forskningsplaneringen .... .. 32 Forskningsråd ............................................................. .. 33 Seklorsforskningens planering inom vissa områden ....... .. 34 Utvärdering av forskning .................................................. .. 37 Övergripande prioritering av forskningsområden ............ .. 41 Prioriterade områden ..................................................... 41 Planering av och slöd liU forskning inom prioriteradeområden 47 Forskning om kooperativ verksamhet ............................. 49 Långsiktig utveckling av högskolans forskning ............... 50 Vissa frågor rörande regional forskning och utveckling . Dyrbar vetenskaplig utrustning ..................................... 60 Forskningssamverkan ................................................... .. 65 Inledning .......................................................................... .. 65 Allmänna utgångspunkter för högskolansforskningssamverkan .... 66 Behov av författningsmässig reglering av forskningssamverkan .... 68 Vissa Ijänsleorganisaloriska frågor i anslutning tUl forskningssamver kan .................................................................................. .. 70 Lokaler och utmslning för forskningssamverkan ............ .. 71 Ansvar för långsiktig kunskapsuppbyggnad för sektoriellaoch indu striella ändamål .......................................................... .. 73 Planering och finansiering av forskningssamverkan ....... .. 77 Planering inom högskoleenheterna ............................... .. 82 Särskild organisafion för forskningssamverkan ............... .. 85 1981/82:106 438 Adjungeradeprofessurer m.m........................................... ... 88 Försöksverksamhelmed kontaktforskare ...................... 89 Forskningsrådens verksamhet ....................................... 92 Planerings-och anslagsfrågor ......................................... 92 Stöd förteknisk gmndforskning ....................................... 94 Tjänstervid forskningsråden ............................................ 95 Förordnandetidför forskningsrådens huvudsekreterare 97 Former förval av ledamöter i forskningsråd ................... 98 Forskningsinformation ...................................................... ... 99 Inledning .......................................................................... ... 99 Erfarenheterav FRN: s resurser för forskningsinformation 102 Forskningsinformationtill barn och ungdom ................... . 104 Forskningsinformationinom hö.gskolan .......................... 107 Stafistik över forsknings- och utvecklingsarbete .............. 109 Registreringav pågående forskning ................................. 110 Forskning och forskarutbUdning i den nya högskolan .... 112 Vissa allmänna frågor ....................................................... 112 Resurser för kUnisk medicinsk forskning ......................... 115 Konstnärligt utvecklingsarbete ......................................... . 119 Forskamlbildning ............................................................. . 120 Forskamtbildningens mål ............................................. 120 Vissa frågor rörande gmndläggande högskoleutbildning 121 Behörighet för forskamlbildning ................................... . 127 Dimensionering av forskamlbildning .............................. . 130 Forskarrekrytering ur jämslälldhelssynvinkel ................ . 134 Forskarutbildningens omfattning, innehåll och uppläggning 136 Sludiefinansieringen inom forskarutbUdningen ........... . 139 Forskamtbildningens meritvärde ................................. 148 Organisation och finansiering av viss forskning inomprimärvården ochsocialtjänsten .......................................................... . 151 Forskning och utveckUng inom försvarssektorn ............. 158 Basresurserför energiforskning m.m................................. . 161 Anslagsberäkningför budgetåret 1982183 ...................... 168 Anmälan tiU proposifion om forskning m.m......... 170 Anmälan lill proposition om forskning m.m.......... . 184 Föredragande: statsråden och ....... . 184 Översikt över FoU-systemen i ochvissa andra länder............................................................... . 206 Redovisning av pågående ulredningsarbele rörande forsknings- och utvecklingsarbete ............... . 291 Prop.1981/82:106 439 Sammanfattning av forskningsrådsnämndens rapport Sammanfattning av forskningsrådsnämndens rapport Svenskforskning 1982-1986 Vägar Värderingar .. 296 Bilaga5:1.Forskningssamverkanskommilléns (U 1978:01) betän kande (SOU 1980:46) . (U 1978:01, FO ) betänkande (SOU 1980:46) samverkan. Utredningen (U 1979:10) om forskningens och forskamtbildningens situationi den nya högskolan. Betänkandet (SOU 1981:29) Forskningens framtid.Sammanfattning 344 Forskning och forskamlbUdning i högskolan. Betänkandet (SOU 1981:29) av utredningen om forskningens och forskamtbildningens situation i den nya högskolan. Behovet av FoU-statistik. Förslag från forskningsrådsnämnden ochstatistiska centralbyrån. Behovet av FoU-stafisfik. Rapport från uni versitets- och högskoleämbetet. Rapport från universitets- ochhögskoleämbetet. Utredningen (U 1979:10) om forskningens och forskarut bildningens situation i den nya högskolan. Betänkandet (SOU 1981:30) Forskamtbildningens meritvärde. Utredningen (U 1979:10) om forskningens och forskarut bildningens situation i den nya högskolan. Betänkandet (SOU 1981:30) Forskamtbildningens meritvärde. Re missinstanserna .................................. 410