prop · G50314 · 1981-12-31 00:00:00 — Eftersomjämkningarna rör enbart tekniska ämnen, lorde inga tjänsteproblem uppstå.Tvärtom ökar underlaget i de grenspecifika ämnena och därmed förutsättningarnaför hela tjänster inom respektive gren i åk 3. Treårigekonomisk linje' (E) Förslag om högsta medgivna självsludietid Antal veckotimmar i årskurs 0,5) 1,-? 0,5 [l,5 2,5 0,5. 0,5) 0,5' 1,5/ /1,5 Treårighumanistisk linje (H) Förslagom högsta medgivna självstudietid 0,5) Treårig humanistisk linje (H) Förslag om högsta medgivna självstudielid Halv- och helklassisk variant erhålls enligt följande limplaner: Halvklassisk variant (Ha) Helklassiskvariant (He) Eftersärskilt medgivande kan studium av utomeuropeiska moderna språk förekomma. Isådant fall tillämpas ovanstående timplaner, varvid språket erhåller sammatimtal som latin, eventuellt latin och grekiska. Treårig samhällsvetenskaplig linje (S) Förslagom högsta medgivna självsludielid ' l'-5 0,5/ Treårignaturvetenskaplig linje (N) Förslag om högsta medgivna självstudietid Anlal veckotimmar i årskurs 3 0,5' 0,5) -1,5 2/0 0/2 4 0,5|2 3,5 0,5j Treårignaturvetenskaplig linje (N) Förslagom högsta medgivna självstudietid Varianterhålls i vardera årskursen 2 och 3 enligt följande timplan: Fyraårigteknisk linje (T) Förslag om högsta medgivna självstudietid Prop, 1981/82:14 Bilaga5:8 Fyraårig teknisk linje (T) Förstagom högsta medgivna självstudietid Förelever som efler årskurs 2 av fyraårig teknisk linje väljer atl slutföra sinastudier på treårig naturvetenskaplig linje gäller följande timplan för dennalinje i årskurs 3: Treårignaturvetenskaplig linje (N) 0,5) 2/0 1 0/2 1 Alternativatimplaner (f. d. SSG) Årskurs 1 /propositionen föreslagna timplaner Förslag om högsta medgivna självstudietid Treårigekonomisk linje (E) Treårig humanistisk linje (H) Treårig naturvetenskapliglinje (N) Treårig samhällsvetenskaplig linje (S) Fyraårig teknisk linje (T) Antal veckotimmar per linje Alternativatimplaner (f. d. SSG) Årskurs 2 1propositionen föreslagna timplaner Förslag om högsta medgivna självstudietid Treårigekonomisk linje (E) Treårig humanistisk linje (H) Treårig naturvetenskapliglinje (N) Treårig samhällsvetenskaplig linje (S) Fyraårig teknisk linje (T) Antal veckotimmar per linje 3/0 (H) 0,5 0/6,5 1 3,5 0,5) 2,5 0,5 1 0,5] 3(S) 0,5 1 3,5/0 1 1 ' 0,5, 0,5, 0,5 [1,5 0,5) Alternativatimplaner (f. d. SSG) Årskurs 3 I propositionenföreslagna timplaner Förslag om högsta medgivna självstudietid Treårig ekonomisk linje (E)Treårig humanistisk linje (H) Treårig naturvetenskaplig linje (N) Treårigsamhällsvetenskaplig linje (S) Fyraårig teknisk linje (T) Antal veckotimmar per linje 3+0,5 1 1 3 0,5)'' ''' ' ll,5 3 0,5 1 ' ' ' Il 5 3 0,5) ' 0/5,5 1 2/0 0,5 2 0,5 2 0,5 5,5/0 1 3 0,5.2 0/2 0,5 Treårigekonomisk linje (E) Förslagom högsta medgivna självstudietid ' "'Ml.5 2,5 1 1 Treårighumanistisk liivje (H) Förslag om högsta medgivna självstudietid Antal veckotimmar i årskurs :,s)'' Prop.1981/82:14 97 Treårighumanistisk linje (H) Förslagom högsta medgivna självstudietid Halv-och helklassisk variant erhålls i vardera årskursen 2 och 3 enligt följandelimplaner: Halvklassiskvariant (Ha) Helklassiskvariant (He) 7 1981/82. Treårigsamhällsvetenskaplig linje (S) Förslagom högsta medgivna självstudietid ;., '' Treårignaturvetenskaplig linje (N) Förslagom högsta medgivna självstudietid 3 0,5, 5 0,5 1 1 3 1 2 5 4 2 3,5 "1"1 I/V « f I») rn "» m I "i "1 t fi - r« E -2 S .2 ;(-! ca (/i n V) >» fs m m f ff) M I f "I "1 I I I >o fi fi I o |5) Fyraårigteknisk linje (T) Förslagom högsta medgivna självstudietid 0,5. Försökmed gemensam studiegång i årskurserna 1 och 2 av treårig naturvetenskaplig ochfyraårig teknisk linje (Förordning ) Förslagom högsta medgivna självstudietid 0,5/0 3 0,5. , 0/0,5 Alternativatimplaner (f. d. SSG) Årskurs 1 Förslagom högsta medgivna självstudietid Treårigekonomisk linje (E) Treårig humanistisk linje (H) Treårig naturvetenskapliglinje (N) Treårig samhällsvetenskaplig linje (S) Fyraårig teknisk linje (T) Antal veckotimmar per linje 3 0,5' Alternativatimplaner (f. d. SSG) Årskurs 2 Förslagom högsta medgivna självstudietid Treårigekonomisk linje (E) Treårig humanistisk linje (H) Treårig naturvetenskapliglinje (N) Treårig samhällsvetenskaplig linje (S) Fyraårig teknisk linje (T) Antal veckotimmar i årskurs 0/6 1 0,5. 3/0 0,5 3 0,5 3/0 1 '' 0,5)' Alternativatimplaner (f. d. SSG) Årskurs 3 Förslagom högsta medgivna självstudietid Treårigekonomisk linje (E) Treårig humanistisk linje (H) Treårig naturvetenskaplig linje(N) Treårig samhällsvetenskaplig linje (S) Fyraårig teknisk linje (T) Antal veckotimmar per linje t ;,.)'' 4 I 2/0 0,5 U''' 1 I..W B- eller C-språk C-språk -2,5 3/0 1 . 0/6 1 3 0,5' 0,5] 2 0,5] 3/2 0,5. 2 0,5, 4 1 -2,5 3 0,5] Tvåårigdistributions- och kontorslinje (Dk) Förslag om högsta medgivna självsludielid Antal veckotimmar i årskurs ' ' 1,5 6-3 0,5 5 ' )l5 5-2 0,5) Prop.1981/82:14 107 Bilaga5:24 Tvåårig distributions- och kontorslinje (Dk) Förslag om högsta medgivnasjälvstudietid Försöksverksamhet med gren för kontor utan varianter i årskurs 2 Försöksverksamhetmed vårdadministrativ gren i årskurs 2 Timplanför tvåårig drift- och underhållsteknisk linje Förslagom högsta medgivna självsludietid Engelska, allmän/särskild kurs Tvåårig ekonomisk linje (Ek) Förslag om högsta medgivna självstudietid P f f Vi n " Ov I f» o I») Ov f*i f* , o:*: Tt « f< fl f< fl TJ- Ov Tt f fl - ca -s . c O. c/: Tt " m Tt Tt « fi m fl fe " o c JS q/1 O 3 > >- ca oo < tL. fl r<)FM rl r*) fl 1 fl -" m 00 * 7 > tA ,: - o. D, ca ca j .5 c c o 'C -3 F= > '3 o tA " 'öi- M 2 Ji (i,OOH Förslagom högsta medgivna självstudietid Försöksverksamhet med konsumentekonomisk grenTimplan Åk 1 vtr/ Åk 2 vtr/ Prop.1981/82:14 Försöksverksamhet med textil gren Timplan Åk 2 vtr/ Tvåårigmusiklinje (Mu) Förslag om högsta medgivna självstudietid Antal veckotimmar i årskurs 0,5x3=1,5 8 1981/82. Tvåårig social lije (So) Förslag om högsta medgivna självstudietid 0,5 j 1.5 P 0,'5 Timplanför tvåårig social serviceliivje (Ss) Förslag om högsta medgivna självstudietidÅrskurs 1 10 10 60 30 30 Tvåårigteknisk linje (Te) Förslag om högstamedgivna självsludietid Antal veckotimmar i årskurs 4 0,5) Tvåårigvårdlinje (Vd). Förslagom högsta medgivna självstudietid Antal veckotimmar i period (P) åldringsvård (Hv) 9 1981/82. c: o« .a m fl f* rrj fl fn fl rf) Ov fl ffi - I/ifl fl (t; fl f fl t ca O o- « .<!ff. »n fl f*i ( Q. a.:»: UD 3 3 7:; u '/j iS 4> 0 :ra D 1, ._- g c cy ora c/3 m -, r»i fl TJ .- -o o . atH = 1a x: = .2eExjJ=5. Dh c/D Tvåårigvårdlinje (Vd). Årskurs 1 Förslag om högsta medgivna självstudietid RAMTIMPLAN.Gren för barna- och ungdomsvård Bild och form Musik 'M80 380-320 ) Praktik inom barn- och/eller Tvåårigvårdlinje (Vd). Förslagom högsta medgivna självsludietid RAMTIMPLAN.Gren för barna- och ungdomsvård Tvåårigvårdlinje (Vd). Årskurs 2 Förslag om högsta medgivna självstudietid RAMTIMPLAN.Gren för barna- och ungdomsvård, variant för barnsjukvård 1981/82:14 122 1 Personalkonsekvenser vid ett slopande av länsskolnämndernasmöjligheter till dispensgivning En översikt över antalet lärarveckotimmar i grupper medfärre än 8 elever har givits i avsnitt 9.2.1. Här skall kommenterasfördelningen av sådana mycket små grupper på vissa ämnen. På tvååriga linjer fanns i årskurs 1 /80 de fleslasmå grupperna i franska som B-språk (dvs. som fortsätlningsspråk eftergrundskolan). av grupperna i detta ämne hade mindre än 8 elever. Härskall sägas att del totala antalet elever med B-franska i årskurs 1av tvååriga linjer endast var knappt 1 300. På de tre- och fyraåriga linjerna fanns i årskurs 1 de fleslamyckel små grupperna i ryska som C-språk (dvs. som nybörjarspråk i gymnasieskolan).Ca 15% av alla grupper hade här mindre än 8 elever. Det totala antalet elevermed C-ryska i årskurs 1 var knappt 650. I årskurs 3 var andelarna grupper med färre än 8 elevermångfaldigt siörre för såväl ryska () som italienska () och spanska(). I de två vanligaste B- och C-språken franska och tyska hade i årskurs3 vardera av grupperna färre än 8 elever. Dessa höga procenttal för mycket små grupper beror främstav del successiva bortvalssyslemel i dagens språkorganisation, vilkel berördesi avsnitt 4 av proposiiionen. En bidragande orsak är givelvis om en skola redani årskurs 1 startar med ett litet anlal elever. De redovisade siffrorna står i klar kontrast till vad somgäller för ämnet engelska. I detta språk överstiger andelen grupper med färreän 8 elever inte av det totala antalet grupper ens i årskurs 3. I den tillgängliga statistiken finns ingen detaljeradfördelning på små grupper av andra ämnen än språk. I stort kan dock sägas atlföljande ämnen och ämnesgrupper berörs: de två- och treåriga linjernas övrigatillvalsämnen (främst musik, slöjd, teckning och dramatik), allmän språkkunskap,vissa valämnen på den ekonomiska sektorn (förvaltning, redovisning ochdistribution, maskinskrivning, praktiskt sekreterararbele och stenografi) samlgrenspecifika ämnen i årskurserna 3 och 4 av T-linjen. 2 Personalkonsekvenser vid reduktion av timtal förelevgrupper med mindre än 12 elever En översikt över antalet lärarveckotimmar i grupper medmindre än 12 elever har givils i avsnitt 9.2.2. Här kommenteras fördelningen avsådana grupper på vissa ämnen. Prop.1981/82:14 123 Ibilaga 6:1 redovisades fördelningen av grupper med färre än 8 elever. I modernaspråk ökar andelarna små grupper avsevärt, när även gruppstorlekarna 8 till 11elever tas med. På tvååriga linjer varierar i årskurs 1 andelarna för sådanagrupper (finska C resp. franska C). Engelska utgör somtidigare ett markerat undantag. Blott av grupperna i engelska har mellan 8och 11 elever. Påde tre- och fyraåriga linjerna är i årskurs 1 andelarna grupper med mellan 8och 11 elever störst i ryska C (), italienska C och finska C (vardera ca20%). Beträffandeårskurs 3 kan sammanfattningsvis sägas alt en tredjedel av alla språkgrupperhar mindre än 12 elever. För de tre nyssnämnda C-språken ryska, italienska ochspanska är andelarna grupper med mellan 8 och 11 elever 14, 8 resp. . Iårskurs 3 har samlliga grupper i italienska och drygl av grupperna i ryskamindre än 12 elever. Förtyska och franska är andelarna grupper med mellan 8 och 11 elever vardera drygt20%. I engelska, slutligen, har återigen av grupperna mellan 8 och11 elever. Förlatin och grekiska gäller elt lägre elevantal (5) för start av undervisning.Enligt den tillgängliga statistiken, som saknar uppgift om andelen grupper medfärre än 5 elever, har av grupperna i årskurs 3 under 12elever. Latin lästes /80 av knappt 1600 elever och grekiska av 99elever. 3 Personalkonsekvenser vid timplaneförändringar på de tre- och fyraåriga linjerna Mersamordnade timplaner för de tre- och fyraåriga linjerna har konstrueratsutifrån de s. k. alternativa timplanerna, f. d. SSG (särskild samordnadgymnasieskola för orter med litet elevunderlag). Graden av samläsning harökats, främst beträffande moderna språk. Analyser har inom utbildningsdepartementetgjorts av lärartimbehoven i de föreslagna timplanerna. Undersökta skolorslinjeuppsättning, elevantal samt elevernas val och i vissa fall antaganden omdessa gör beräkningar av delta slag svåra. Analyserna ger dock grund för atträkna med en total spareffekt om på de tre-och fyraåriga linjerna.Följande beräkning kan då göras. För årskurserna 1-3 av de tre- och fyraårigalinjerna fanns /. Med justering till150000 för ell ökal anlal elever mellan perioderna 1977/78-79/80 och1982/83-84/85 minskas dä lärartim-undedagel med 6000 veckolimmar. I 1982/83 årsberäknade löneläge blir besparingen ca 40milj. Timlalsförskjutningarnamellan dagens timplaner och de föreslagna har redan redovisals för varje ämneoch linje i timplaneöversiklen. Beträffandeinverkan på lärartimunderlaget /83, då de föreslagna limplanernaför de tre- och fyraåriga linjerna ännu bara tänks tillämpade i årskurs 1, kanföljande sammanfallas. Prop.1981/82:14 124 Församlliga linjer gäller att historia utgår (2 vtr) och att gymnastik minskar med1 veckotimme, jämfört med . PåH-, S- och N-linjerna minskar konst- och musikhistoria med , medanmusik och teckning ökar med vardera . På N-och T-linjerna ökarmatematik, fysik och kemi med varsin veckotimme. PåE-linjen ökar företagsekonomi , medan C-språk (4 vtr) ochnaturkunskap (3 vtr) minskar till följd av att de två ämnena slällls i val molvarandra. I de fall naturkunskap väljs har ämnel i den föreslagna limplanen 1veckotimme mer (dvs. 4 vtr). Somen följd av samläsningen med E-linjen minskar naturkunskap på H-och S-linjerna från5 lill . PåS-linjen kommer C-språk (4 vtr) alt minska i den mån eleverna i stället väljersocialkunskap, som i sin tur ökar (3 vtr). PåN-linjen utgår C-språk . På T-linjen,slutligen, ulgår samhällskunskap (3 vtr), medan teknologi minskar med 1veckotimme. 4 Personalkonsekvenser vid ett förändrat utnyttjande av förstärkningsresurserna Iavsnill 9.2.4 diskuterades möjliga effekter på lärartimunderlaget vid en annananvändning av gymnasieskolans extraresurser . Om en fri resursanvändningskall fungera som tänkt - till det lokalt bästa utnyttjandet av minskaderesurser - kan inga generella regler sättas upp på området. Endast vissaanlaganden kan göras om att vissa resurser mer än andra kommer att överförastill nya ändamål. Därmedbegränsas också möjligheterna att närmare beräkna personalkonsekvenserna viden friare resursanvändning. De extraresurser som här skall analyseras är fördelning av klass vid 1. studieleknisk träning, 2. laborationer och konstruktionsövningarsamt 3. undervisning i nyböijarspråk. Därefterredovisas resurserna på gymnasieskolans linjer och specialkurser för 4. slöd- och samordnadspecialundervisning, 5. frivillig undervisning och 6. ttf. Vidberäkningarna har underiag hämtats från SÖ:s kartläggning av undervisningsgrupperoch lärarveckotimmar /80. Med hänsyn till ett med 10%ökat antal klasser har antalet grupper och veckotimmar i beräkningarna ökatsmed . Deaktuella extraresurserna fördelar sig så här på de tre- och fyraåriga linjerna. Desammanlagda extraresurserna kan således beräknas till (vtr).Av dessa faller inemot hälften på vardera studieleknisk träning i årskurs 1 ochlaborationer m. m. i samtliga årskurser (vardera ca 7900 vtr). Den iredjeresursen, för nyböijarspråk, är mer än 20 gånger mindre (ca 750 vtr). Beträffandefördelningen på ämnen av resurserna för studieteknisk träning kan följandesammanfattas. Över hälften av resurserna går till ämnena svenska och engelska(ca 3200 resp. 1 000 vtr). Till samhällskunskap och historia går ca 950 resp.850 vtr. Ca 400 vtr tillfaller vardera företagsekonomi och de två språkenfranska och tyska tillsammans. För vart och ett av ämnena fysik, kemi ochnaturkunskap utfaller något under 350 vtr. Resurserför laborationer m. m. tilldelas med någol undantag sex linjer, nämligen dentvååriga samt de fem tre- och fyraåriga linjerna, bland dessagivetvis främst N- och T-linjerna. På de senare finns ca 1 200 resurslimmar iteknologi, ca 1 150 i fysik och ca 850 i kemi. I biologi och naturkunskap ärantalet resurstimmar för laborationer ca 500 resp. 600. Antaletresurstimmar i tekniska ämnen för årskurserna 3 och 4 av T-linjen är 470 resp.1 620. Sompåpekats gäller den ovan redovisade statistiken bara gymnasieskolans linjer.Ingen moisvarande statistik finns för specialkurserna. I dessa förekommer dockav de hillills behandlade resurserna endast den för laborationer ochkonstruktionsövningar. Del är att vänta alt dessa resurser även i ett systemmed friare resursanvändning kommer all användas till i princip samma ändamålsom på de direki yrkesinriktade specialkurserna. 1981/82:14 126 Treextraresurser återstår nu att behandla: för stöd- och samordnad specialundervisning,för frivillig undervisning och för ttf. Särskiltde två första resurserna berör specialkurser lika myckel som linjer. Detilldelas nämligen efter skolornas totala antal elever, oavsett studieväg. Fören analys av dessa två resurser har använts SÖ:s petita för /82.Enligt dessa (band 2, s. 69 och 75) beräknas antalet volymtjänster för stöd-och samordnad specialundervisning /83 till 426,5 och för frivilligundervisning till 189. Eftersomstöd- och samordnad specialundervisning lill allra slörsla delen gäller s. k.allmänna ämnen, har antagits en undervisningsskyldighet av 21 vtr, vilkeltotalt ger en resurs om ca 9000 vtr för slöd- och samordnadspecialundervisning. Förfrivillig undervisning med en undervisningsskyldighet av 29 vtr fås med 189volymtjänster ca 5500 vtr. Förttf, slutligen, kan enligt SÖ:s tidigare använda statistik för linjer läsåret1979/80 antas en resurs om ca 7200 vtr för ttf. För specialkurser kan ca 250 vtrberäknas. Detta antagande grundas på att antalet klasser på specialkurser omminst längd var drygt 730 och på all ttf kan beräknasförekomma i åtminstone en tredjedel av dessa, som i flera fall har en linjelikkonstruktion. Dentotala mängden veckotimmar för de sex här behandlade resurserna kan därmedberäknas till ca 38500 med följande fördelning: 1. studieleknisk träning 7950 vtr 2. laborationer m.m. 7900 vtr 3. nybörjarspråk 750 vtr 4. stöd- och samordnadspecialundervisning 9000 vtr 5. frivillig undervisning 5500 vtr 6. ttf 7450 vtr 5 Personalkonsekvenser vid en tänkt, maximal utläggning av självstudietid Härredovisas för olika ämnen och ämnesgrupper del teoretiska, maximala limbortfallel,om självstudier skulle tillämpas i full utsträckning och om ingen del avskolans extraresurser skulle användas till lärarinsatser under självstudierna. Dockkan över hälften av det beslutade sparmålet /83 nås med andraåtgärder (mer samordnade limplaner, slopande av länsskolnämndernas dispensgivning,limreduktioner vid små grupper samt tillsäl-lande av färre korttidsvikariat). följande kartläggningen kan därför i princip samtliga timtal minskas med minsl50%. 1981/82:14 127 Enytterligare reduktion av självstudielimlalen kan göras i samma mån som manlokall på en skola beslutar atl använda öronmärkta extraresurser för bl.a.ttf, stöd- och samordnad specialundervisning och halvklasstimmar tilllärarhandledning under självsludietimmar. Redovisningen görs iämnesgrupper utifrån undervisningsskyldighet. I tabell I görs ensammanställning i ämnesgrupper av den totalt möjliga självstudietiden pålinjerna. I tabell 2 redovisas vissa ämnen som förekommer på såväl 3- och4-åriga som 2-åriga linjer. Specialkurserna, slutligen, sammmanfattas i tabell3. 1/1 1/1 V-, w »/-i ir OC m r \c m \o r- r.1 \o - VI O VI VI 0\ rr, o\ so O r.1 c tu c E :ca lill jq 1 a- O 1 o 1 O 1 r ' rj ' r.1 ' 1 1 1 1 1 1 1 II 1 1 ° 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 2 1 1 1 1 o 1 1 1 2-är linjer SoEkMuDu Te-i-gem ä lO t/l en O O VI 0\ VC Tf o o Tf V o 1/ 1 IT) 1 4-år linje , T åk 4, tekri speckurs, sista åk 1 1 1 ss: 1 (N (N 3- 0 4- år linjer HSENT åk 1-3 O O O «/1 »O O 1 ov oo C3\ \C (N (-1 ' 00 VD 00 Os OO 1 1 (-1 1 1 o 1 i 1 (U Q. rj p/ Tf 1/1 vO t-. CN (-1 r r.1 'f VI sD Ämnen 21 vtr Svenska m m Moderna språk Naturvetenskapliga ämnen Tekniska ämnen Ekonomiska ämnen Övriga ämnen Ao Ämnen 24 vtr Ä på DkKoVd (ej praktik) DipKtp Övriga ä Ämnen 29 vtr GyTeSl Mu Ms m m 0 ä pä KoVd (ej praktik) Vdp Arbelsteknik och fackteori Övriga ämnen 1981/82:14 Tabell2 Härredovisas lolala limtal för självstudier för vissa ämnen som förekommer påsåväl 3- och 4- åriga som 2-åriga linjer. Du.Ek,Ml So.Te Utläggningav självstudietid på specialkurserna har behandlats i avsnitt 6.3.3.1specialkurserna, som med någol undanlag är direki yrkesinriktade, föreslås denhögsta möjliga andelen självsludietid vara densamma som för de yrkesinriktadelinjerna, 2,av elevtimtalen för kursen. Denna andel är avsedd att vara ett sniltvärdeför samtliga kurser och bör alltså efter bedömning av SÖ, som ansvarar förspecialkurserna, kunna variera mellan olika kurser. Medelt antagande av snitlvärdel 2,för självstudietid på specialkurserna kan demaximala effekterna i timmar anges så här (i princip kommer ämnen i ämnesgrupp D5 att bli aktuella): Totalt Självstu- Procent Antal elevtimmar dietimmar av timtalet vtr SO:s beräkning utifrån besparingsprop. Justerad, föreslagen nivå Prop.1981/82:14 130 1 INLEDNING ................................................................. ..... 2 2 UTGÅNGSPUNKTEROCH ALTERNATIV ........................... ..... 3 2.1 Alternativa sparmetoder .......................................... ..... 4 2.1.1 Spärr mot s.k. dubbelutbildning......................... ..... 4 2.1.2 Punktvis revision av slatsbidragsrekvisitionerna 5 2.1.3 Bättre fyllande av vakantautbildningsplatser 5 2.1.4 Ökad samverkan mellan olika utbildningsanordnare ... 6 2.1.5 Skärpta regler för gruppstoriekaroch gruppdelningar samt en friare användning av gymnasieskolans resurser 8 2.1.6 Samordning av limplanerna för detre- och fyraåriga linjerna 10 2.1.7 Slopande av länsskolnämndernas dispensgivning 11 2.1.8 Möjligheter till självstudier underviss tid .......... 11 2.1.9 Anställande av färre korltidsvikarierför tjänstlediga lärare 11 2.2 Förslag om gymnasieskolans utformning fr.o.m. läsåret1982/ 3..................................................................................... ENFRIARE RESURSANV.NDNING OCH EN SÄRSKILD HANDLEDARRESURS I GYMNASIESKOLAN ..................... .. 13 3.1 Resursbegreppet .................................................. .. 13 3.2 överväganden och beslut ......................... 14 3.3 Inriktningen av en friareresursanvändning ............. 15 3.4 Utformningen av en friareresursanvändning och tillskoll av en särskild handledarresurs 17 4..................................................................................... MERSAMORDNADE TIMPLANER FÖR DE TRE- OCH FYRAÅRIGA LINJERNA ................................................... .. 21 4.1 Erfarenheler av de s. k. alternativatimplanerna (f.d. SSG) .. 21 4.2 En enklare organisation av de tre-och fyraåriga linjerna 23 4.3 Förslag om förändringar avnuvarande limplaner ... .. 23 4.3.1 Allmänt ........................................................... .. 23 4.3.2 E-linjen ........................................................... .. 25 4.3.3 H-linjen .......................................................... .. 26 4.3.4 S-linjen .......................................................... .. 26 4.3.5 N-linjen ........................................................... .. 27 4.3.6 T-linjen ........................................................... .. 28 5..................................................................................... SLOPANDEAV LÄNSSKOLNÅMNDERNAS DISPENSGIV NING TILL FÖR MÅNGA OCH FÖR SMÅ GRUPPER SAMT TIMREDUKTIONER VID SMÅ GRUPPER ............................ .. 29 5.1 Gällande bestämmelser för dispensgivning ............ .. 29 5.2 Beslutsprocessen ................................................... .. 29 5.3 Förslag om slopande av länsskolnämndernasmöjlighet att medge dispenser 30 5.4 Förslag om timreduktioner vid småundervisningsgrupper ... 31 6 MÖJLIGHETTILL SJÄLVSTUDIER UNDER VISS TID ......... .. 33 6.1 Allmänt ................................................................... 33 6.2 Problem och möjligheler ........................................... .. 36 6.3 Förslag om fördelning av möjligsjälvstudietid på linjer och ämnen 37 6.3.1 Tre- och fyraåriga linjer ................................... .. 38 6.3.2 Tvååriga linjer ................................................ .. 40 6.3.3 Specialkurser .................................................. 42 1981/82:14 131 7 ANSTÄLLANDE AV FÄRRE KORTTIDSVIKARIER FÖR TJÄNSTLEDIGA LÄRARE 42 8 ANDRA UTBILDNINGSFORMER ÄNGYMNASIESKOLAN 44 9 KONSEKVENSER FÖRPERSONALEN AV OLIKA ÅTGÄRDER 45 9.1 Allmänl ..................................................... .. 45 9.2 Effekter av föreslagna åigärder ...................... .. 46 9.2.1 Slopande av länsskolnämndernas dispensgivning 47 9.2.2 Reduktion av timtal vidundervisningsgrupper med upp till11 elever ....................................... 47 9.2.3 Ökad samordning av timplanernaför tre- och fyraåriga linjer 48 9.2.4 Ett annoriunda utnyttjande avgymnasieskolans förstårkningsresurser samt möjlighet till viss självsludielid .... 48