prop · G50383 · 1981-12-31 00:00:00 — Även jag anser att namnvalsedlar vid ett extra val börvara tillgängliga för väljarna när poströslningsperioden börjar. Detta önskemålkan inte uppfyllas med nuvarande poslröstningsperiod. om tiden för extra valförkortas , eftersom nominering av kandidater och tryckning avvalsedlar lar drygt en månads tid. Med hänsyn härtill bör poströstningsperiodenförkortas. Jag ansluter mig till kommitténs uppfattning att detta kan ske utanall väljarnas möjligheter alt delta i valet menligt begränsas. Jag tillstyrker därförkommitténs förslag att förkorta postriisrningspcrioden \'id extra val till 17dagar. Som kommittén har påpekat medför en förkortning avpoströstningsperioden en motsvarande begränsning av den lid då valsedelsförsändelsefår anordnas. Förslagen föranleder ändringar i 10 kap. 1 S och 11 kap. 1.3 och 5 SS ValL. 30 och 37 §S lagen (1972:704) om kyrkofullmäktigval samt 10 S folkomröslningslagen(1979:369). Vidare föreslås ätten ny paragraf. 11 kap. 6a S. införs i ValL. 2.3.2 Röstning hos inlandsmyndigheter Inför varje val bestämmer RSV efter samråd med UD hosvilka svenska utlandsmyndigheter som röstning skall äga rum. Särskilda bestäninielserom förfarandet vid röstning hos utlandsmyndigheter iir intagna i K) kap. 7-11 vJSValL. som innehåller bl. a. följande. 1981/82:83 32 Röstning hos en utlandsmyndighet får börja lidigasl dentjugofjärde dagen före valdagen och pågå så länge att avgivna valsedlar kanberäknas vara RSV lill banda dagen före valdagen. Chefen för utlandsmyndighetenbestämmer när och var röstning iiger rum hos myndigheten (10 kap. 7 iJ ValL). Röslmottagningentillgår i huvudsak som vid röstning på postaiistalt. Del är dock inteobligatoriskt alt väljaien företer röstkort. Denne kan i stiillet förete giltigtsvenskt pass. 1 sådant fall uppriitlar röslmollagaren elt s. k. adresskort därhan med ledning av uppgifterna i passet och väljarens muntliga uppgifter omsenaste kyrkobokföringsort i gör anteckningar så att valförsändelsenkommer till rätl sammanriikningsmyndighel (valnämnd) (10 kap. 8 § ValL). Ocksåröstning genom bud kan ske hos utlandsmyndighet. I sådant fall måste dock viiljarensriislkorl företes (8 kap. 7 § och 11 kap. 8 § ValL). Vid valet1979 anordnades röstmotlagning hos 250 utlandsmyndigheter och vidfolkomröstningen var motsvarande antal 258. För attkunna garantera att rösterna iir RSV lill banda dagen förevaldagen avbryter vissa myndigheter röslmottagningen redan omkring två veckorföre valdagen. Enligt sina instruktioner skall dock utlandsmyndigheterna taemot röster även efter del alt den kungjorda tiden för röslmottagning gått ul.Sådana röster skickas till men väljaren underrättas om all myndjgheteninte kan garantera all valsedlarna kommer fram i lid för alt kunna las med isammanräkningen. Chefen förden röslmotlagande myndigheten kan förordna en tjänsteman hos myndigheten ellernågon annan person som röstmoltagare på annan ort än den där myndighetenskansli är beläget. UD förordar en generös praxis när det är fråga om attanordna särskild röslmottagning. Vid val anordnades särskild röslmottagningpå elt 7()-ial platser. I 1979 årssärskilda röstlängd var 15 319 röstberättigade utlandssvenskar upptagna.Emellertid röstar hos utlandsmyndigheterna också ganska många väljare som ärutrikes tillfälligt. Totalt röstade omkring 20 000 personer hosutlandsmyndigheterna vid val. UD:sförberedelser inför ordinarie val inleds vanligen redan året före valåret dåman tar kontakt med utlandsmyndigheterna för all utröna behovet av röstmottagningsmyndigheter.tider och platser fiir röstniollagning m. m. Kommitténkonstaterar att avgörandet av hos vilka myndigheter röstning skall äga rum ochutsändningen av valmaleriel lill dessa niyndigheter är de särskilda moment iförberedelserna för ullandsröslningen som kräver mest tid. Detförberedelsearbete som utrikesförvaltningen och RSV genomför inför ettordinarie val måste enligt kommiuén väsentligt förenklas och förkortas vidextra val för att ell sådant val skall kunna genomföras inom den tid somkommittén föreslår. Vad först angår proceduren för att bestiimma hos vilka ullandsiiiyndighe- 1981/82:83 33 ter röstning skall äga rum har kommittén vidöverläggningar med företrädare för och väckt frågan om man inte, liksomi den danska vallagstiflningen. skulle kunna ha en allmän regel om att röstningfår ske hos svenska utlandsmyndigheter. En sådan lösning skulle innebära allsamtliga utlandsmyndigheter, drygt 550 mot f. n. omkring 250, skulle varaskyldiga att ta emot röster i allmänna val. UD och RSV har emellertid ställt sig avvisande tillförslaget. UD har därvid framhållit bl. a. följande. Ett stort antal av deolönade svenska konsulaten är lokaliserade till orter, ofta hamnstäder, där detinte finns några bofasta svenska medborgare. De sjömän som ev. anländer underröstningsperioden har möjlighet att rösta ombord på sitt fartyg. Något behovav att anordna röslmottagning i dessa orter föreligger därför knappast. På sinahåll kan det också på grund av språksvårigheter vara bekymmersamt att informerabefattningshavarna om det svenska valförfarandet. Om någon resande svenskmedborgare skulle lämna sin röst hos en sådan myndighet, finns det, menar manfrån UD:s sida, en avsevärd risk för alt formella fel skulle begås vidröstningen. Med hänsyn till invändningarna från de närmast ansvarigamyndigheterna har kommittén inte lagt fram något förslag om att röstning skallfå ske hos alla svenska utlandsmyndigheter. I stället har kommittén i samverkanmed UD och RSV utarbetat ett annat förslag till ett särskilt förfarande vidextra val vilket i sina huvuddrag innefattar följande åtgärder. Då RSV:s beslulrörande röstmottagningen hos utlandsmyndigheterna vid ett ordinarie valdistribueras till de berörda myndigheterna erinras des.sa om att samma tiderför röstmottagning (i förhållande till valdagen) bör gälla vid ett ev. extraval . I sinförteckning över röslmotlagande utlandsmyndigheter för UD fortlöpande inändringar i fråga om besöksadresser och andra förhållanden som kan påverkaförutsättningarna för röstmottagning. Senast dagenefter det att beslut om ett extra val har tillkännagetts meddelar UD genomcirkulärtelegram samtliga de utlandsmyndigheter där röstning ägde rum vidnärmast föregående val om tidpunkten för det extra valet. Dessa myndigheterbereds tillfälle att inom viss lid underrätta UD per telegram om detfinns skäl all anordna röslmottagning hos fler myndigheter inom området än viddet senaste valet. Likaså anmodas myndigheterna att ange om deras valmalerielbehöver kompletteras. När fristen gått ut upprättar UD förslag angående röslmottagninghos utlandsmyndigheterna med angivande av tid och plats för röstning. Kommitténhar räknat med att förslaget skall vara klart inom från beslutet omextra val och att förslaget är RSV tillhanda dagen efter del att det harupprättats. Så snartberörda utlandsmyndigheter har fått beskedel om extra val 3 1981/82. 1981/82:83 34 undersöker de behovet av att anordna särskild röslmottagningpå annan ort än kansliorten samt förordnar röstmoltagare, där så erfordras. somRSV får UD:s förslag fattar RSV beslut om utlandsröstningen. Därefter trycksförteckningen över röslmotlagande utlandsmyndigheter. Kommittén har räknat medatt förteckningen är tryckt från beslutet om extra val och altden därefter kan översändas till utlandsmyndigheterna. Samtidigtdistribueras vallagen (om ändringar i lagen har skett efter del senaste valet) ochev. kompletterande anvisningar för röstmottagare och väljare. Omedelbartefter det att RSV har fatlat sitt beslut angående röstmottagningen hosutlandsmyndigheterna underrättar UD telegrafiskt de berörda myndigheterna.Dessa informerar i sin tur på sedvanligt sätt svenskarna i det land därmyndigheten verkar om plats och tid för röstmottagningen. RSV informerar bl. och Föreningen om röslmottagningen. För alt en utlandsmyndighet säkert skall ha tillgång lill valmalerielvid röstningsperiodens början föreslår kommittén att de utlandsmyndigheter sombrukar anordna röslmottagning ständigt skall förvara tillräckligt med valmalerielför all genomföra röstmottagning. Eftersom det i några enstaka fall har visatsig svårt att få ut valmaleriel till utlandsmyndigheterna också inför ordinarieval, föreslår kommittén att dessa valpaket även skall innehålla valsedlar förval av landstingsledamöter och kommunfullmäktige. Kommittén erinrar om att röstmottagningen hos flerautlandsmyndigheter avslutas så tidigt som omkring före valdagen föratt rösterna med säkerhet skall vara hos RSV dagen före valdagen.Eftersom många bland utlandssvenskarna har långa resor lill röstmottagningsmyndig-hetenär det väl motiverat all röstning kan ske hosutlandsmyndigheterna. Kommittén anser därför att del är angeläget atttidsperioden för röstning hos dessa myndigheter inte förkortas vid extra val.Om beslutsprocessen för urval av myndigheter utformas i enlighet med kommitténsförslag och myndigheterna därtill ständigt är försedda med valmaleriel, skalldet enligt kommittén inte erbjuda några svårigheter att inleda röslmottagningenden tjugofjärde dagen före valdagen också vid extra val. Sammanfattningsvis menar kommittén att man inte kanförkorta perioden för röstning hos utlandsmyndigheter ulan att del menligtinverkar på utlandssvenskarnas möjlighet att delta i val. En rösiningsperiod på24 dagar före valdagen bör därför behållas. För alt möjliggöra delta föreslårkommittén en väsentligt snabbare procedur för all välja ut röstmoltagandemyndigheter. Vidare föreslår kommittén alt röslmotlagande utlandsmyndigheterständigt skall vara utrustade med valmaleriel, alt användas såväl vid ordinariesom extra val. 1981/82:83 35 Flertalet remissinstanser har tillstyrkt kommitténsförslag om röstning hos utlandsmyndigheter eller lämnat förslagel utan erinran.Ett par remissinstanser har uttalat sig till förmån för all röstmottagningskall kunna ske hos alla svenska utlandsmyndigheter. En remissinstans harförordat en ordning som innebär alt röslmottagning vid extra val skall ske hossamma utlandsmyndigheter som har varit röstmoltagare vid det senaste ordinarievalet med de ändringar som kan föranledas av att vissa utlandsmyndigheter harlagts ner och andra kommit till. för fram tankenatt man åtminstone i vissa länder skulle kunna utse lokala myndigheter, t. ex.av typen publicus, till röstmoltagare. För min del anser jag att det är önskvärt att påskynda ochförenkla förberedelsearbetet för röstning hos utlandsmyndigheter. ärdel angelägel att inte utlandssvenskarnas möjligheter att delta i valenförsämras. Det förslag som kommillén har lagt fram är enligt min mening välägnat att tillgodose dessa önskemål. En ordningsom innebär alt röstmotlagning kan ske hos alla svenska utlandsmyndigheterskulle i och för sig kunna underlätta arbetet med att förbereda val vidutlandsmyndigheterna. Som kommittén har påpekat är emellertid en sådan ordningförenad med vissa olägenheter. Frågan hänger f. ö. samman inte bara medanordnandet av extra val utan också med bestämmelserna om ordinarie val.Eftersom saken inte har någon avgörande betydelse för möjligheterna attpåskynda genomförandet av elt extra val, finner jag inte skäl alt ta upp dentill närmare övervägande i detla sammanhang. Förberedelsearbetet skulle i och för sig kunna underlättasäven genom en ordning som innebar att de röstmottagande utlandsmyndigheternavid ett extra val skulle vara desamma som vid det senaste ordinarie valet. Ensådan ordning skulle emellertid inte skilja sig särskilt mycket från detförfarande som kommittén har skisserat. Det bör också beaktas att en vissöversyn knappast kan undvikas, eftersom nya myndigheter kan ha kommit till ochgamla lagts ner. Dessutom visar kommitténs undersökningar att det finnstillräcklig tid för att genomföra det förfarande för att fatta beslut omröstmottagande myndigheter som kommittén förordar. Jag vill därför intetillstyrka några avvikelser från kommitténs förslag på denna punkt. Mot detförslag som har väckt - alt röstmottagning i vissafall skulle få ske hos utländska myndigheter- kan riktas invändningar av bådepraktisk och principiell natur. Jag kan därför inte heller biträda detta. På grund av det anförda tillstyrker jag kommitténs förslagom röstning hos utlandsmyndigheter. Kommittén harockså tagit upp det krav som f. n. gäller att röstkort alltid skall företes förväljare som röstar genom bud hos en utlandsmyndighet. Vid röstning genom budräcker det alltså inte, som när väljaren inställer sig 1981/82:83 36 personligen, att väljarens pass visas upp. Kommitténpåpekar all denna ordning i vissa fall kan hindra en väljare från att röstagenom bud, t. ex. om han inte har fått något röstkort. Kommittén föreslår därföratt det även vid röstning genom bud skall räcka att väljarens pass företes. Nårså sker skall röstmottagaren, liksom när väljaren själv inställer sig ulan attförete röstkort, upprätta ett adresskorl för att valförsändelsen skall kunnaskickas till den rätta valnämnden. Kommitténs förslag i denna del har lämnats utan erinranunder remissbehandlingen. Även jag tillstyrker förslagel. Förslagen om röstning hos utlandsmyndigheter föranlederändringar i 8 kap. 7 § och 11 kap. 8 § ValL. Vidare föreslås att en nyparagraf, 10 kap. 7 a §, införs i vallagen. 2.3.3 Röstning på fartyg Vallagens bestämmelser (10 kap. 12-16 §§) om röstning påfartyg innebär bl. a. följande. Röstning kan anordnas på svenska fartyg i utrikes fart.RSV bestämmer inför varje val på vilka fartyg röstning skall äga rum. Rätt attrösta ombord härden som tillhör besättningen eller annan personal på fartygeteller som är passagerare ombord (10 kap. 12 § ValL). Röstning på fariyg färbörja tidigast den femtiofemte dagen före valdagen och skall avslutas i sådantid att valsedlarna kan vara RSV lill hända dagen före valdagen.Fartygets befälhavare bestämmer när och var röstning äger rum. Befälhavareneller den han utser är röstmoltagare (10 kap. 13 § ValL). Förfarandet vid röstning pä fartyg är i slora dragdetsamma som vid röstning på postanstalter. Dock är det inte nödvändigt altväljaren företer röstkort. Väljaren kan i stället visa upp pass, sjöfarlsbokeller annan giltig identitetshandling. Med ledning av den företedda handlingenoch de uppgifter väljaren kan lämna upprättar röstmottagaren ett adresskort (10kap. 14 § ValL). Ytterligare en olikhet är att budröstning på fartyg endast fårske genom äkta make. Röstningen på fartyg har minskat väsentligt under senareår. anordnades röstning på ca 300 fartyg och antaletmottagna röster översteg 3 500. Vid val skulle röstning enligt RSV:s besluläga rum på 225 fartyg tillhörande 40 rederier. Av olika skäl genomföTs interöstmottagning på alla fartyg som omfattas av RSV:s beslul. Några av dem kommertill svensk hamn under tid då poströstning pågår. Andra inlöper i utländsk hamndär svensk utlandsmyndighet har röslmottagning. Vid val genomfördesröstmottagning endast på 152 fartyg och antalet mottagna röster beräknas inteha överstigit 2 000. Förberedelserna för fartygsröstningen inleds med alt RSVkontaktar organisationerna för redare och ombordanställda för all få uppgift omvilka svenska fartyg som kan antas komma alt gå iutrikes 1981/82:83 37 När RSV fått in uppgifterna från organisationernager man samtliga redare tillfälle att yttra sig. Erfarenhelerna från tidigareval visar all denna procedur tar omkring en månad att genomföra. Därefterbeslutar RSV på vilka fariyg röstning skall äga rum. En förteckning över dessafartyg trycks och sänds tillsammans med valkuvert, valsedelsblanketter ochövrig valmaleriel lill fartygen. För distributionen av valmaleriel till hamnför fartyg i utrikes fart beräknas det gå åt . Om ett extra val skall kunna hållas änvad som kan ske f. 11.. är del enligt kommillén nödvändigt med vittgående förändringarav förberedelserna för röstning på fartyg. Vidare är det nödviindigt att mannågot begriinsar den tidsperiod som gäller för röstning på fartyg. De särskilt tidskrävande momenten i arbetet med allförbereda och genonif()ra röstning på fariyg är proceduren tor all beslämnia påvilka fartyg röstning skall äga rum. distributionen av valmaleriel tillfartygen samt henisändningen av rösterna. Kommittén häri samråd med RSV samt redarnas och de ombordanställdasorganisationer utarbetat elt förslag lill förfarande som innebär följande. Vaije fariyg som går i utrikes fart skall sliindigt vara utrustatmed elt '"valpakel'" som innehåller tillräcklig valmaleriel för ettextra val till . För all underlätta distributionen av valmaleriel äveninför ordinarie val skall valpakelen också innehålla materiel för val av landstingsledamöteroch kommunfullmäktige. Genom samarbete med sjömansskatlekonloret i skallRSV hålla en ständigt aktuell förteckning över svenska fariyg i utrikes fart.Så snart ett fartyg förts upp i förteckningen fattar RSV beslut alt fartygetskall utrustas med valmaleriel och ombesörjer att sådan materiel skickas ul. RSV:sförteckning får också ligga till grund för beslutet om på vilka fartyg röstningskall äga rum. Vidare inhämtas av varje redare elt generellt samtycke att RSVfår besluta att röstning skall äga rum på de fartyg han innehar eller kan kommaalt förvärva. Diirigenoni slipper man del omständliga förfarandet med kontaktermed samtliga redare inför varje val. Innan RSV fattar beslul om fartygsröstningenbör dock de ombordanställdas organisationer beredas tillfälle att yttra sig. Genom det angivna förfarandet bör RSV redan dagen efterett beslut om extra val kunna falla beslul om på vilka fariyg rcistning skall iigarum. Ett telegrafiskt meddelande om RSV:s beslut bör kunna vara resp. fartyg lillhända . Delta lidsschema ger enligt komniilténvid handen allröstningen på fariyg vid extra val kan börja den fyrtiofemte dagen förevaldagen. De erfarenheter nian numera har av en relativt kort röstningsperiodpå fartygen, vid folkomröstnina 30 daar. talar eiilint koniniittén enlvdiiitför att en så 1981/82:83 38 begränsad förkortning av tiden för röstning inte äventyrarde ombordanställdas möjligheter att delta i val. Kommittén föreslår också en mindre ändring avbestämmelserna om röstning genom bud. Med hänvisning till vad som i motsvarandefråga har anförts beträffande röstning hos utlandsmyndigheter föreslår kommillénatt budröstning genom äkta make skall kunna ske på fariyg även om inteväljarens röstkort företes. Del skall räcka att budet i stället visar uppväljarens pass eller annan giltig identitetshandling för honom. Remissinstanserna har överlag godtagit kommitténs förslagom röstning på fartyg eller lämnat dem ulan erinran. Jag kan för egen delansluta mig till förslagen. Förslagen förutsätter ändringar i 8 kap. 7 §. 10 kap. 13 §och 11 kap. 1 och 8 §§ ValL. Vidare föreslås två nya paragrafer i vallagen, 10kap. 12 a § och 11 kap. 6 a §. Enligt kommitién beräknas dess förslag till ändringar ivalförfarandet inte medföra någon ökning av valmyndigheternas kostnader förval. Under remissbehandlingen har emellertid ell par remissinstanser uttalatatt förkortningen av liden för alt genomföra ett extra val kan medföra vissaextra kostnader, t. ex. för övertidsarbete. De anser dock attkostnadsökningarna är marginella. Enligt min mening måste de ev.kostnadsökningarna anses vara så obetydliga att man kan bortse från dem i detlasammanhang. Kommillén har vidare påpekat att partiernas kostnader för eltextra val kan innebära stora påfrestningar på deras ekonomi. Kommittén anserdock att frågan om statligt stöd till partierna för sådana kostnader får prövasi anslutning till ett eventuellt extra val och avgöras utifrån deförutsättningar som råder vid varje valtillfälle. Jag delar kommitténsuppfattning på denna punkt. uppfattning bör den föreslagna förkortningen av tiden för extra valinte medföra några problem i fråga om myndigheternas information lillallmänheten. RSV brukar inför valen ge information dels genom massmedierna,dels genom en broschyr som innehåller en kort redogörelse för förfarandet ochsom skickas lill varje hushåll. Enligt kommillén kan innehållet i en kortfattadhushållsbroschyr inför ett extra val i slora drag vara klart i förväg. Efter eltbeslut om extra val behövs då endast komplettering med närmare tidsangivelserför förtidsröstning m. m. Kompletteringen och tryckningen kan vara klara inomen vecka. Broschyren kan alltså vara ute hos hushållen i god lid förepoströstningens början. Kommitténhar också undersökt de tekniska förutsättningarna för partiernas distributionav valbroschyrer o. d. inför ett extra val. Undersökningarna har visat attdet finns förutsättningar för att påskynda både 1981/82:83 39 tillverkningen av kuvert och distributionen avförsändelser. Under remissbehandlingen har ett par remissinstanserframhållit betydelsen av alt information inför ett extra val ges till berördamyndigheter, partier och andra. Även för min del vill jag understryka vikten av att tillräckliginformation inför ett extra val ges såväl till myndigheter och partier som tillallmänheten. Jag utgår från att RSV kommer att vidta de åtgärder som behövs idetta avseende. I del sammanhanget vill jag också erinra om att RSV kan meddelaföreskrifter med stöd av förordningen (1975:6) med bemyndigande för centralavalmyndigheten att meddela vissa föreskrifter (ändrad senast 1980:30). 1 kommitléförslagel anges inte någon bestämd dag förikraftträdandet av de nya bestämmelserna. Kommittén ullalar emellertid all detfrån valteknisk synpunkt inte föreligger något hinder mot att låta deföreslagna lagändringarna träda i kraft efter ett riksdagsbeslut ifrågan. Under remissbehandlingen har RSV framhållit att de programsom behövs för uppdatering av röstlängdsregistren med hjälp av ADB inte, somkommittén har förutsatt, finns färdiga och att de inte kan färdigställas förräntidigast . Anledningen till detta är att den projektgrupp somsvarar för ADB-stödet på området är helt upptagen med arbete för att ADB-stödskall kunna lämnas vid de ordinarie valen 1982 i enlighet med vad statsmakternahar förutsatt. Om personalen måste användas för andra arbetsuppgifter,föreligger stor risk för att ADB-stödet vid de ordinarie valen äventyras.Liknande synpunkter har framförts av i , som anseratt valmyndigheterna behöver på sig för att inta den högre beredskap som ären förutsättning för ett snabbare genomförande av extra val. På grund av del anförda föreslår jag all lagändringarnaskall tråda i kraft . 2.6 Schematisk tidsplan över förslagen Här redovisas schematiskt tidsplanen för att genomföraextra val till , om förslagen i propositionen antas. 1981/82:83 40 Antal dagar Åtgärd före valdagen 50 - Beslul om extra val 45 - Röstmottagningen på fartyg börjar Partiernasnomineringsförfarande är avslutat. Anmälan av kandidater I och beställningar avvalsedlar ;är länsstyrelserna till hända 24 - Röstmottagningen hosutlandsmyndigheterna börjar 20 - Sista dag för utsändning avröstkort 18 - Namnvalsedlar levereras tillpartierna 17 - Poströstningen börjar 1981/82:83 41 I enlighet med vad jag nu har anfört har inomjustitiedepartementet upprättats förslag till 1. lag om ändringi vallagen (1972:620), 2. lag om ändringi lagen (1972:704) om kyrkofullmäktigval, 3. lag om ändringi folkomröstningslagen (1979:369). 4.1 Förslaget till lag om ändring i vallagen 7 kap. 2 § I andra stycket har införts den nya bestämmelsen attfristen för att skicka ut röstkort i vissa fall skall vara i ställetför före valdagen. Bestämmelsen är tillämplig dels vid extra val tillriksdagen, dels vid omval av landstingsledamöter och kommunfullmäktige. Motiveringen har redovisats i avsnitt 2.2.6. 8 kap. 7 § och 11 kap. 8§ Den som personligen lämnar sin röst hos enutlandsmyndighet kan, i stället för att lämna röstkortet, förete sitt pass ochdärutöver själv lämna uppgifter till ledning för valförrättaren så att dennekan fylla i ett adresskort (10 kap. 8§ ValL). Detta kort fyller då uppgiftenatt leda rösten till rått saniman-räkningsmyndighet. Röstning med bud hosutlandsmyndighet kan däremot enligt nuvarande regler inte ske utan attväljarens röstkort överlämnas till valförrättaren. Andringarna i 11 kap. 8 § innebär bl.