prop · G50315 · 1981-12-31 00:00:00 — Tekniska högskolan i föreslår att syo-linjen om 120poängses över så att den även svarar mot högskolans behov samt att enstaka kurserinrättas med specialisering mot högskola, gymnasieskola eller grundskola.Högskolespecialiseringen skulle enligt högskolans mening under en över-gängstidkunna täcka behovet av vidareutbildning för studievägledare i tjänst. 1 sä fallborde dessa garanteras utbildningsplats, inte enbart för specialisering ochfördjupning inom sitt eget arbetsområde utan även för att få en överblick överutbildning och arbetsmarknad och över problem kopplade till yrkes- ochstudieval. i anser att syo-utbildningenbör innefatta dels syo-utbildning med vägledningsteorier, arbetsmarknads- ochyrkeskunskaper, samtalsmetodik etc, dels en ämnesteoretisk utbildning som gerbehörighet till undervisning i samhällsorienterande ämnen och arbetslivsorientering. SFS anser att i samband med att man ser över syo-linjensutformning bör UHÄ fä i uppdrag att göra en utvärdering, eftersom någon sådan hittillsinte har gjorts. Speciellt intressant är det att fä utbildningens uppläggningbelyst av avnämarna och av dem som tidigare genomgått denna. Hörselfrämjandet anser att handikappkunskap borde ingå somen obligatorisk del av utbildningen till syo-konsulent. TCO, som anser att utbildningen bör vara knuten tilllärarutbildningen, förordar att den definitiva utformningen bör anstå tillsbeslut fattats om den nya lärarutbildningen. Prop,1981/82:15 95 Flera remissinstanser inom högskolesektorn aktualiserarfrågan om en breddning av rekryteringen till syo-utbildning till personer medteknisk-naturvetenskaplig grundutbildning. AMS anser att behörighets- och urvalssystemet bör utformaspå ett sådant sätt att sökande med breda erfarenheter från olika områden inom arbetslivetprioriteras vid antagningen. I inträdeskraven bör betonas attarbetslivserfarenheterna skall vara allsidiga. Högskolanför lärarutbildning i , linjenämnden försektorn för undervisningsyrken i och LO anser att kravet på arbetslivserfarenhetbör vara minst fyra är och att det verkligen skall vara arbetslivserfarenhet. i framför att behovet av godakunskaper om arbetslivet utanför skolvärlden föranleder krav på minst tre årsyrkesverksamhet utanför skolområdet före antagning till utbildningen. Även länsskoinämnden i och skolstyrelsen iSträngnäs understryker betydelsen av att syo-funktionären före syo-utbildningenhar betydande arbetslivserfarenhet utanför skolan. SAF anser att ett särskilt behörighetskrav för antagningtill syo-konsu-lentutbildnigen bör vara arbete inom denkonkurrensutsatta delen av arbetslivet och att förtur ges dem som har läng,variationsrik arbetslivserfarenhet. anser med hänsyn till syons alltmer samhällsin-riktade och önskvärt samhällsförändrande karaktär att enöverföring till AES-sektorn bör övervägas. I varje fall bör enligtuniversitetets mening syo inte betraktas som ett undervisningsyrke. att en syo-enhet inrättas inom UHÄ. En syo-enhet pä UHÄskulle kunna bidra till en starkare ställning för studievägledningen inomhögskolan och därmed bättre upplysning om högskolestudier. SÖ anser det angeläget att resurser ställs till förfogandeför att ge syo-konsulenterna en adekvat och även utökad fortbildning. Förslaget tillstyrks av ett flertal remissinstanser. Vidare uttalar flera remissinstanser att det bör varamöjligt för syo-funktionärerna att deltaga i vidareutbildning och praktiskarbetslivsorientering pä samma villkor som gäller för lärarna. betonar att den fortbildning somföreslås när det gäller medicinsk syo behövs även för högskolans studie vägledare,och kan med fördel vara gemensam för dem och skolans syo-funktionärer m. fl. Tekniska högskolan i anser att högskolansstudievägledare och ungdomsskolans syo-konsulenter ofta saknar tillräckliginsikt om varandras arbetsområden. Högskolan föreslär därför attstudievägledare, syo-konsulenter och yrkesvägledare får möjlighet att underlängre tid inom ramen för sin tjänst och under handledning praktisera inomvarandras arbetsområden. Prop.1981/82:15 96 i anser att det ärväsentligt att syo-funktionären har aktuella kunskaper och erfarenheter avarbetslivet utanför skolväsendet och förordar praktisk arbetslivsorienteringsom periodiskt återkommer inom ett visst tidsintervall - förslagsvis fyraveckor . Vad beträffar den regionala fortbildningsresursen i syoanser länsskoinämnden i att nuvarande system med enuppdelning på flera län är otillfredsställande och ineffektivt. Nämnden anseratt fortbildningsresursen i syo i stället bör tillföras varje länsskolnämndssamlade resurs för det regionala . anser att syo-funktionärerna måsteges tillfälle till återkommande fortbildning varvid enligt styrelsensuppfattning särskild vikt bör läggas vid praktiska studier ute i arbetslivet.Skolan måste uppmärksamt följa de förändringar som där sker och i lämplig gradanpassa sin verksamhet därefter. Därvid bör arbetslivets åtgärder för attbereda sysselsättning för ungdomar med särskilda behov studeras speciellt. Uppföljningenav ungdomar som på grund av handikapp eller av andra skäl inte finner en platsi arbetsgemenskapen är en av syons viktigaste uppgifter. Detta måste uppmärksammasi fortbildningen. Förbundet påpekar också att förmånssidan vidutbildning/fortbildning är reglerad i kollektivavtal mellan parterna på denkommunala arbetsmarknaden. Styrelsen finner inget skäl att frångå dennahandlingslinje. Även LO framhåller syo-funktionärernas stora behov avfortbildning. De måste kunna följa förändringarna på arbetsmarknaden och iarbetslivet. Som ett led i deras fortbildning bör det vara möjligt med någontids tjänstgöring vid arbetsförmedling. TCO betonar att alla syo-funktionärer genom utbildning ochpraktik måste vara väl insatta i arbetsförmedlingarnas arbetsuppgifter ocharbetsmetoder. SÖ:s förslag om att viss fortbildning skall handhas av deregionala pianeringsråden tillstyrks av de remissinstanser som tagit upp frågan. i anser att fortbildning ochfältverksamhet skall knytas nära varandra. I linje med detta bör det regionalaplaneringsrådet medverka till fortbildning rörande skola- arbetslivs- och syo-frågor. Mot bakgrund av att det råder brist påutbildade syo-konsulenter föreslär SÖ en successiv utbyggnad av syo-organisationen. SÖ understödjer de önskemål som styrelsen för universietetframfört i sina anslagsframställningar för /81 om att föriäg-gaen allmän utbildningslinje i studie- och yrkesorientering till Göteborgsuniversitet. Prop.1981/82:15 97 i framhåller nödvändighetenav att den nuvarande bristen på syo-funktionärer avhjälps genom ökadutbildning. Löses inte denna fråga anser nämnden att besluten om en förändradarbetslivsorientering, speciellt i , kommer att bli svåra attgenomföra. En möjlighet kan vara att ge fler grupper av skolpersonal enutbildning, som ger möjlighet att arbeta med syo-uppgifter. Länsskolnämndernai , och län. SFS, och tillstyrker förslaget att föriäggaen allmän utbildningslinje i syo till . i avstyrker däremotförslaget. Inteheller högskolanför lärarutbildning i anser att man skall inrättaytterligare en allmän utbildningslinje för att täcka den temporära bristen på syo-utbildade.1 stället föreslär högskolan att intaget ökas pä de nuvarandeutbildningsorterna och eventuellt också decentraliseras under dessasadministration. De kostnadskrävande administrativa basresurserna finns redan päde nuvarande utbildningsorterna. 8 Grundutbildning och fortbildning för övrigskolpersonal och andra berörda samt forsknings- och utvecklingsarbetet 8.1 Grundutbildning och fortbildning Majoriteten av remissinstanserna tillstyrker SÖ:s förslagom förstärkta resurser för lärares arbetslivsorientering samt att lärare,skolledare och övrig skolpersonal ges ekonomiska möjligheter att delta i 20-poängskursenSkola-arbetsliv. i betonar att praktik iarbetslivet är en väsentlig del av fortbildningen för övrig skolpersonal ochandra av syon berörda. Enligt nämndens mening är skolledarutbildningensresurser härvidlag tillfredsställande men resurserna är alltför små när detgäller lärarnas möjligheter till arbetslivspraktik. Vidare framhåller nämndenatt för att kunna förverkliga skolans syo-program behövs fortbildning även förskolpolitiker, skolledare, lärare och övrig skolpersonal, prao-handledare,ledamöter i SSA-råd etc. i anser att lärar-pryon börgöras obligatorisk. Den kan enligt nämnden med fördel samordnas med elevernasarbetslivsorientering. Resurserna för den väl fungerande men minimalaarbetslivsorienteringen för lärare samt verksamheten med ALK-kurser sommartidbör också utökas. Dessutom anser nämnden att erfarenheterna frän skolledarnas samhällspraktikbör kunna tillvaratas bättre. Skolstyrelseni betonar vikten av att lärarnas arbetslivsorientering byggs ut isnabbare takt och att lärarna ges möjligheter att besöka eleverna päpraktikplatserna ute i samhället. Det är sådana konkreta åtgär-7 Riksdagen1981/82. 1981/82:15 98 der som kanske tydligare än olika skrivningar i läroplanenmotiverar lärare för ett större delansvar i skolans syo-verksamhet. Skolstyrelsen i kan inte se något skäl till attlärarnas arbetslivsorientering skurits ner . Enligtskolstyrelsens mening krävs för alt man skall kunna bilda sig enklar uppfattning om arbetsplats och arbetsvillkor. LO framhåller att för att få en bättre anknytning mellanundervisningen och arbetslivet behövs avsevärda fortbildningsinsatser för lärarei form av praktisk arbetslivsorientering under såväl kortare som . Skolst\'relsen i anser beträffande SÖ:sförslag att lärare, skolledare och övrig skolpersonal skall ges möjlighet attdeltaga i en 20-poängskurs Skola-arbetsliv samt att en sådan resurs bordeanvändas pä sä sätt, att berörda kategorier finge en kortare utbildning som istället vore obligatorisk. Möjligheterna att välja ut lämpliga delar ur 20-poängskursenborde undersökas. Sådana bitar borde sedan kunna läggas ut i huvudsak päarbetstid. Genom en sådan anordning skulle samtliga berörda fä beredskap för deutökade insatserna inom syo inklusive strävandena mot integration. Skolstyrelsen i ifrågasätter om det finnsmöjlighet att utbilda all personal inom skolan för syo-verksamhet.Nödvändigheten av att lärarna får utbildning i samtalsmetodik för att kunnavägleda eleverna ifrågasätts, denna utbildning bör enligt skolstyrelsens åsiktvara tillgodosedd i lärarutbildningen. Information och vägledning bör skötasav yrkesvalsläraren/ syo-konsulenten. Skolstyrelsen avstyrker därför förslagetom utbildning av lärare, skolledare och övrig skolpersonal i 20-poängskursSkola-arbetsliv. Flera remissinstanser, bl. a. AMS, högskolan förlärarutbildning i , linjenämnden vid ämneslärarlinjen i ,för undervisningsyrken i , länsskolnämnderna iStockholms och , några skolstyrelser samt TCO, framhålleratt inslag av syo bör ingå i grundutbildningen för lärare. Sektorn för undervisningsyrken i anför att det kanvara rimligt att lärare medverkar i den personliga vägledningen av"vanliga" elever. Dock förutsätter ett sådant arrangemang att lärarefår en utökad utbildning i syo. AMS framhåller att i den praktisk-pedagogiska utbildningenbör inslag av syo finnas som tar upp samverkan i syo-frågor inom skolan vid ämnes-ochklasskonferenser, information om yrkesorienterande material, uppläggning avstudiebesök m. m. Lärarna skall kunna informera eleverna om det egnaämnesområdets betydelse för arbetslivet. I deras grundutbildning bör därföringå syo-inslag med konkreta exempel på hur kunskaper inom det egnaämnesområdet kan tillämpas i praktiken. Det är också viktigt att blivandelärare ges kunskaper om utbildningsväsendet. Det bör vara en naturiig sak attläraren deltar i studiebesök på olika arbetsplatser tillsammans med eleverna,att de gör besök hos elever som är ute i praktisk arbetslivsorientering osv. 1981/82:15 99 i föreslär att SÖ isamverkan med UHÄ får i uppdrag att utarbeta förslag till grundutbildning ochfortbildning för syo-funktionärer, lärare och övrig skolpersonal. SFS betonar vikten av att skola-arbetslivsfrågorna kommerin i den regionala och lokala fortbildningen. SSA-råden har en viktig uppgiftatt organisera en fortbildning om den egna kommunens näringsliv för lärarna. SAF har i sitt yttrande lämnat flera olika förslag om hur fortbidningenför lärare, skolledare och syo-funktionärer kan läggas upp. 8.2 Forsknings- och utvecklingsarbete Flertalet remissinstanser delar SÖ:s uppfattning att syo-verksamhetenäven i fortsättningen bör utvärderas. Vidare tillstyrks SÖ:s förslag omprioriterade områden. Enligt AMS uppfattning har utvärderingen i hög grad varitinriktad pä problem i samband med syons integration inom skolan. Skolanskontakter utåt bl. a. med arbetsmarknaden och arbetsförmedlingen har enligtstyrelsens mening inte i tillräcklig omfattning belysts. Syon är enligt AMS avavgörande betydelse för övergången mellan skola och arbetsliv. Högskolanför lärarutbildning i anser att ennärmare organisatorisk knytning me/lan forskning, grundutbildning och fortbildningbör eftersträvas, gärna i den formen att lärare inom grundutbildningen ges ettreglerat ansvar inom fortbildningen med exempelvis halv tjänst som lektor igrundutbildning och halv tjänst inom fortbildningen. Som fortbildare bör dennaperson vara regionalt verksam. Skolstyrelsen i vill att man prioriterar särskiltutvärderingen av försök med betygsfri intagning och övergång frän grundskolatill gymnasieskola. 9 Lokala, regionala och centrala planeringsråd församverkan mellan skola och arbetsliv Flertalet remissinstanser delar SÖ:s uppfattning att ökaderesurser behövs för den lokala och regionala SSA-rådsverksamheten. Några instanser, bl. a. länsskoinämnden i länoch skolstyrelsen i , förordar att det lägsta beloppet för den lokalaSSA-rådsverksamheten skall vara 0,5 grundbelopp i stället för nuvarande 0,3grundbelopp. i anser att varje kommunbehöver en heltidsanställd funktionär, som i mindre kommuner möjligen kan ha endel angränsande uppgifter. i anför att beträffande delokala och regionala planeringsrådens ekonomiska möjligheter att fungera som exeku- Prop.1981/82:15 100 tiva organ finns ett stort behov av ökade statsbidrag,inte endast för planerings- och sammanträdesverksamhet utan även för konkretaarbetsinsatser för ungdomarnas framtid i form av utredningar, arbetsgrupperoch försöksverksamhet. Detta ställer då även krav pä kraftigt utökade resurserför kanslipersonal. i framhåller att detförmodligen är lika arbetskrävande för en liten kommun att anordna en kurs iarbetslivskunskap som det är för en stor kommun. Nämnden föreslår därför attvarje kommun tilldelas en resurs för SSA-råd motsvarande ett halvt grundbelopp. Även länsskoinämnden i anser att minst enhalv tjänst som SSA-sekreterare måste finnas i varje kommun. Dessutom föreslåsresurser för en heltidstjänst som SSA-sekreterare vid varje länsskol-nämnd. i län anser att SSA-rådenbör få möjligheter att även engagera sig i frågor som rör vuxenutbildning. Nämndenfinner det därför viktigt att dels ökade resurser anvisas för rådetsverksamhet, dels att regionala planeringsråd inrättas i samtliga län. Några remissinstanser, bl. a. högskolanför lärarutbildningi , SFS. Rörelsefolkhögskolornas intresseorganisation, och och Skola, har synpunkterpå representationen i SSA-råden. Enligt LO bör målet vara att de allra flesta kommunergaranteras statsbidrag sä att de kan ha SSA-sekreterare på heltid. Mindre änhalvtidstjänst bör inte accepteras i något fall. Den pågående utvärderingen av SSA-rädens verksamhet börenligt LO ligga till grund för centrala åtgärder för att stödja och utvecklaverksamheten men också för beräkning av det framtida statsbidragsbehovet för SSA-råden.LO anser att i gymnasiekommunerna måste statsbidraget också täcka kostnadernaför att bedriva yrkesrädens verksamhet. i framhåller att denpersonliga kontakten med ungdomarna är synnerligen tidskrävande och ställerhöga krav på ett väl fungerande samarbete mellan skola, syo-funktionär, SSA-råd,arbetsförmedling och social centralnämnd. Det torde vara lämpligt alt enrepresentant från socialförvaltningen knytes till för verksamhetenbland t. ex. socialt handikappad ungdom. i vill särskiltpåpeka betydelsen av att de lokala rådens ställning som planeringsråd åtskolstyrelsen starkare än markeras och detsamma gäller de regionalarådens ställning inom länsskoinämnden. skoldirektion anför att om en ökning avstatsbidraget genomförs kan resurserna bl. a. användas för arvodering av olikaformer av utredningsarbete som t. ex. kartläggning av praktikplatsbehovet. TCO anser det viktigt att en övergripande planupprättas och Prop.1981/82:15 101 att det av den framgår skolstyrelsens, , SSA-sekreterarens,skolledarnas, syo-funktionärernas och lärarnas uppgifter och ansvarsområden i syo-verksamheten. Chalmerstekniska högskola anser att för att planera och genomföra fortbildning avpersonal och information till gymnasieelever vore det önskvärt med någon formav regionalt samarbete mellan skolan och högskolan. Detta samarbete kaneventuellt bedrivas inom de föreslagna regionala planeringsråden. Länsskoinämndeni avstyrker att ett centralt planeringsräd f. n.inrättas. 10 och högskolans medverkan iskolans syo-verksamhet Från flera remissinstanser inom högskolesektorn betonasvikten av en utbyggd samverkan mellan högskolan och gymnasieskolan. Universiteteti anser att högskolans medverkan i skolans syo i första hand bör inriktaspå fort- och vidareutbildning av såväl lärare som syo-personal. För atttillgodose de mer kortsiktiga frågorna om hur man upplever studierna bör man gemöjlighet för gymnasiestuderande att komma i direktkontakt medhögskolestuderande. Formerna för detta får utarbetas lokalt av varje högskola. Universiteteti anför att det tidigare samarbetet har till stor del varit begränsattill gymnasieskolan, men det är viktigt att det utvecklas till attgälla såväl lägre nivåer i ungdomsskolan som olika typer av vuxenutbildning. Universiteteti betonar att från högskolans synpunkt är det angeläget att lärarna inteminst på gymnasieskolan får en ökad kontakt med de utbildningar, som erbjudsinom universitet/högskolor. Detta kan ske genom informationsdagar för olikalärargrupper, där både pågående forskning inom resp. ämnesområde ochgrundutbildningen redovisas. Även SFSunderstryker behovet av samverkan gymnasieskola-högskola och efterlyser härviden närmare samverkan SÖ-UHÄ. Länsskoinämndeni instämmer i SÖ:s konstaterande att samarbetet medarbetsmarknadsverket fungerar i stort sett tillfredsställande, men måstekonstatera att samarbetet gällande anskaffande av praktik-platser i Stockholmslän inte fungerat bra. Nämnden bedömer denna fråga som synnerligen viktig ochföreslår att SÖ och AMS tar upp den till behandling samt att tillräckligaresurser anslås. SACOISRframhåller beträffande arbetsmarknadsverkets medverkan i syo-verksamheten attsamverkan i uppföljningsarbetet med ackvisitionen av platser för den praktiskaarbetslivsorienteringen borde förbättras. /SR anser det väsentligt attdessa problem, både kvalitets- och Prop.1981/82:15 102 kvantitetsmässigt, undersöks i samband med nu pågåendearbete för en vidgad arbelslivsorientering. anser att när det gäller anskaffning avpraktikplatser och arbete åt elever med fysiska, psykiska och socialahandikapp samt åt elever med anpassad studiegång måste skolan få ställa storakrav på arbetsförmedlingarna. Ur elevvårdssynpunkt är det därför nödvändigt,att samarbetet mellan skolan och arbetsmarknadsverket fungerar väl och att AMSfår tillräckliga personella resurser att klara ackvisitionen av arbetsplatser. Det är enligt elevvårdskommitténs uppfattning viktigt, attskolan har kännedom om de arbetsmarknadspolitiska hjälpmedel som finns förvuxna handikappade, t. ex. halvskyddad sysselsättning och skyddat arbete. Erfarenheterfrän arbetsmarknadsutbildning vid AMU-centeroch inom företag bör också kommaskolan till del. Statsbidrag för syo i grundskola, gymnasieskola och visskommunal högskoleutbildning utgår till varje kommun och landstingskommun i formav grundbelopp, vilkas antal står i viss relation till antalet elever. För ordinarie och extra ordinarie yrkesvalslärare, sominräknar syo i lärartjänst, utgår statsbidrag för nedsättningsdelen ur det s.k.tilläggsbidraget. Statsbidraget för syo till kommunerna minskas därvid med detantal grundbelopp som motsvarar syo-delen i yrkesvalslärartjänsterna. För de kommuner som f. n. tillämpar delningstalet 750resp. 800 föreslår SÖ att delningstalet 700 tillämpas för alla kommuner. Vidareföreslär SÖ ytterligare resurser inom flera specialområden. Många remissinstanser tillstyrker SÖ:s förslag attdelningstalet 700 tillämpas för alla kommuner vid beräkning av antaletgrundbelopp. Några remissinstanser förordar ett lägre delningstal än vad SÖföreslagit. a. föreslår LO. SFS och Svenska föreningen för studie- ochyrkesvägledning delningstalet 500. SACOISR finner den föreslagna sänkningen otillräcklig ochanser att delningstalet bör fastställas till 650. /SR anser att en sänkningav nuvarande delningstal är det viktigaste resursanspräket och prioriterar ensänkning utöver SÖ:s förslag framför övriga förslag till ökade resurser. Enligt SACÖ/SR:s mening bör elever som genomgått kurserkortare än ett läsår räknas som helärselever. och Skola pekar i detta sammanhang påvikten av att tillräckliga resurser ges den uppföljande syon, även vad gällerde elever som fortfarande efter avslutad grundskola inte fåttstadigvarande arbete eller påbörjat någon utbildning. Statskontoret avstyrker en resursförstärkning för syo sombegränsas till Prop,1981/82:15 103 enbart en uppräkning av antalet grundbelopp förverksamheten. I stället förordar statskontoret en omprövning av självagrunderna för det hittillsvarande verksamhetsbidraget, bl. a. en analys avmöjligheterna att helt eller delvis avlösa detsamma inom ramen förskatteutjämningssystemet. RRV anser att de gällande och föreslagna riktlinjerna förbidrag till syo-verksamhet ger en komplicerad och splittrad bild. Viss oklarhetom intentionerna i SÖ:s rapport råder dock, eftersom förslag tillförfattningstext inte upprättats. Enligt RRV:s mening bör ytterligareöverväganden göras dels i förenklande syfte, dels för att också viabidragsformen betona syo som en integrerad del av skolverksamheten. i anser att pä längresikt bör strävan vara att samla hela statsbidragsgivningen till syo-verksamhetenunder en "hatt"och överlämna till den lokala styrelsen att fördela bidragtill de olika verksamhetsgrenar som kräver syo-insatser. i anser det riktigt att syo-resurserliksom andra resurser ges en behovsinriktad styrning. Denna styrning börenligt nämndens mening ske kommunalt utifrån kommunala överväganden. Nämndenavstyrker därför specialdestinerade resurser enligt SÖ:s förslag och anser attbehövlig resursförstärkning bör ske genom uppräkning av schablonbeloppen. LO ifrågasätter om inte den nuvarandestatsbidragskonstruktionen borde övervägas så att den i stället kanöverensstämma med beräkningen av förstärkningsresurserna för , dvs.ett bidrag för varje elev och inte efter delningstal som är fallet. Även meden sådan konstruktion bör resurserna huvudsakligen låsas till syo-tjänster ochdä utifrån ett elevunderlag med 500. Men delar av resurserna bör också kunnavara "fria". Några remissinstanser, bl. a. länsskolnämnderna iÖstergötlands, Jön-köpingsoch . skolstyrelserna i Göteborgoch , och synpunkter på statsbidragskonstruktionen för yrkesvalslärarnaDärvid framförs att kostnaderna för nedsättningen av yrkesvalslärarnasundervisningsskyldighet inte bör räknas in i tilläggsbidraget utanstatsbidraget till såväl syo-konsulent som yrkesvalslärare bör utgå i form avett gemensamt anslag för kommunens syo-verksamhet. Det betonas attpersonalkostnaderna för syo-funktionärerna måste drabba kommunerna lika oavsettom man har syo-konsulent eller yrkesvalslärare anställd. förutsätter att vid fastställandeav grundbidragets nivå hänsyn tas till att yrkesvalslärarorganisationen medförhögre kostnader än syo-konsulentorganisationen. Beträffande medelstilldelningen till de regionala i att det föreslagna beräkningssättetkraftigt missgynnar glesbygdslänen genom att endast ta hänsyn till det totala