prop · G503169 · 1981-12-31 00:00:00 — Vidare ifrågasätterstyrelsen förslaget act den kommunala insynen även skall gällaäldre bostadsrättsföreningar.Utredningen har själv pekat på att behovet av insyn är störst i början av en bostadsrättsförenings verksamhet. En viktig utgångspunkti direktiven för utredningens arbete var att stärka de boendes inflytande över den egna bostaden. Mycket har förändrats sedandirektiven gavs. står de allmännyttiga bostadsföretageninför förändringar som möjliggörett långtgående hyresgästinflytande i gemensamma angelägenheter. Hyresgästerkan även ges ekonomiskt inflytande inomden allmännyttiga hyresrätten. Formerna utvecklas för närvarandegenom praktiska försök. Styrelsen anser att ombildning av hyresrätt till bostadsrätti allmännyttiga företag inte börkomma ifråga annat än i undantagsfall. Det finns flera skäl till detta, bl a risken för Skad segregation. Det är ofrånkomligt attdet i första hand är de ekonomiskt och utbildningsmässigt resursstarka hyresgästerna som kommer att medverka till en omvandling.SABO har i sitt remissvar pekat bl a pådenna risk och på nackdelar för kvarboende hyresgäster vid en ombildning. Styrelsen ansluter sig i övrigt till de synpunkter och påpekandensom anfört i sitt remissyttrande. 18 a Reservation av ledamöter"i kommunförbundets styrelse Kommunerna har ansvar - - - = majoriteten - - - icke önskade bostadsrättsbildningar. Enligt bostadsfinansieringsförordningen medges ------ = majoriteten ------ genom praktiska försök. ansluter sig------- = majoriteten------- anfört i sitt 18 b Reservation av moderatemas ledamöter i kommunförbundetsstyrelse Vi tillstyrker i princip bostadsrättskommitténsbetänkande, men anser att förslaget börbli föremil för ea teknisk överarbetninginnan det läggs till grund för lagstiftning. Härutöver instämmer vi i beträffande prisföreskrifter och hembudsskyldighet. 1981/82:169 154 18 c Reservation av ledamöter i kommunförbundetsstyrelse Kommunerna har ansvar - - - = majoriteten - - - men här kan det bli frågaom gränsdragningar. Enligt bostadsfinansieringsförordningen - - - = majoriteten - - - genom praktiska försök . Styrelsen vill påpekaatt det finns problem vid ombildningar av hyresrätt till bostadarätt i allmännyttiga företagbl.a. risk för ökad segregation. Det är ofrånkomligt att - - - = majoriteten - - - anfört i sitt remissyttrande. Prop.1981/82:169 155 Kommunstyrelsen har inhämtatyttrande frän bl.a. fastighetsnäimden och stadsjuristen. har överlämnat ett avfastighetskontoret avgivet tjänsteutlåtande. I utlåtandetssammanfattning har anförts följande. Kcn-jrit-ién diskuterardika f r jgostäl Inincar rörande övc-r-låtel.-=e av de koir.riunala bol-sgens fastiahivtcrtill bcst.-ids-"-äfctsiörenincar, cock utan att läccakonkreta förslag. Ko-imunfullroäktige börenligt kommittén fatta beslut om vilka principersom bör gälla för sådana övergångar. I har koir-jr.unfuliraäktige beslutat avslå fastichetsnä.-ndensförslag att reko.Ti.T.endera bostadsföretagen att uppta förhandlingar med hyresgäster om förvärv för bildande av bostadsrättsföreningar. redovisar i utlåtandet , situationen i vad gäller prisutveckling pä bostadsrätter, pågåendeomvandling till bostadsrätt m m och diskuterar en tänkbar framticsutveckling i kommunen. Kontoret konstaterar att medan konunittén ingående diskuterarbehovet av planmässighst vid eventuell försäljning av allniännyttigt ägda lägenheter återfinns inte sanma resonerr.ang vad gäller övergäng av privata fastigheter till bostadsrätt. De kommunala styrmedlen vad gäller upplätelseformeri befintlig bebyggelse är små. .Möjligheterna att införa något raedel för kommunerna att hejda oönskad o.Tivandling till bostadsrätter inom t ex bostadsanvisnings-områcen bör övervägas. Prop.1981/82:169 156 Kcntorstgör vidare en granskning av vissa av detaljerna 1förslaget, delvis med kritiska synpunkter.. Bl. - fastiahetsägar.nas rätt att sälja tillannan köpare -T.edan hyresgäster.nas förköpsrätt råder - majoritetskravet vid förvärv - förköpsrättensgiltighet för lokalhyresgästar i kontorshus - nybildade föreningarsskyldighet att som medlemmar uppta alla bostadshyresgäster, t ex företagso.-n ir.nehar övernattnings lägenhet er - krav påekonomisk plan - krav på tidigarefastighet.gägare att deltia i finansie- - ringe.ngenom t ex att binda medel i obligationer - ko.Tjnu.-.alskyldighet att utöva insyn - förmedlingav och borgen för statliga insatslån 'r,änt konstaterar kontoret att det ka.n ifrågasättas on! förslaget får några s-törre konsekvEnser i jä.Tiförel-se med andra krafter i sarr.hället. Kontoret bedömer det också so:?, otillfredsställande att ta ställning till förslag om förändringar vad gäller bostadsratt sa.Titldict sor. rr.ånca andra rofor.T.er av övriga upp-lit=lse-;orr.er är aktuella. Ren-.isstiden bar varit helt otillfre.iaställanda, varför cr-Bnsl:ningen del-.-is blivit mindre ingående, särskilt r?.ot bakgrund av att kcv.-itténs förslag cå flera punktiir är svårförstäelict och ..-Jtsäcelsefullt. Stads.luristenhar anfört följande. Yttrandeöver de föreslagna reglerna om förköpsrätt fö: hyiesjräster Systemetmed Intresseanm.Slan torde kunra ge upphov till ett omfattande och många gingeronödigt arbete för Inskrlv-nlngsmyndighoten. T;LnJ. :bart är att hyresgä.-ster 1 mä.-Tga fastigheter bildat föreningar, som vart annat år förnyarIntressean.mälan hos Inskrlvntngs.-nyndlgheten trots att fastlghetsScaren Intehar rvigia som helst planer på Tet-säljnlng. TSnkbart är också att de personer som en gång bildat förening och gjort Intressea-nmälan flyttat frän fastigheteneller förlorat Intresset för övergäng till bostadsrätt när ett förvSrv bliraktuellt. Svårigheter kan då uppkomma att delge en förening sora 1 realitetenär upplöst. Prop.1981/82:169 157 Ett annat problem är att ett hembud ka.n bli rdremålTdr rör handlingar och också återkallas. Vidare kan hyresgÄsteinals rätt attförvärva hyresrätten lätt elimineras genom att fastighetsägaren försäljerfastigheten 1 andelar. Den rätt som kom-ralttéi genom förslaget gerhyresgästerna är sålanda mycket prekär. ':firtailngsvärt är att hyresgäster .na föresläs haförköpsrätt oni kommunen förvärvar en fastighet men inte om staten gör ettfastighetsförvärv. Detta bör Inte accepteras. Vidare föreslås att kommunen inte får utöva förköpsrätt omförsäljningen är beroende av att hyresgästernas förköpsrätt prövas avhyresnännden. Om en fastighetsägare försäljer sin fastighet och hyresgästernabegär att få köpa fastigheten så förhindrar det kommunen att för köpafastigheten, åtminstone till dess frågan avgjorts.Om hyresgästerna inte fårförlöpa fastigheten kan kommunen pi vanligt sätt, för köpa fastigheten. Omhyresgästerna får tätt att köpa fastlglneten aå blir köpet mellanfastighetsägaren och den tilltänkte köparen ogiltigt varför kommunen Inte kanför köpa fastigheten. Kommunen kan i ich för sig begära förköp avseendeförsäljningen mellan fastighetsägaren och hyre.-sgästerna. Kbmmlttoi Karangivit att varken kommunen eller b.yressästerna skall ha något absolutföreträde t en sådan situation. Kommunens möjligheter att röt köpa en fastighetnär förvärvaren är en bostads: .IttsfÖrenlng har prövats av regeringen i ettbeslut från 1979- Kommunens ansökan lämnades där utan bifall. Beslutetmotiverades med att förköpet var obllllgt med hänsyn till att förvärvarna hadeett speciellt och starkt Intresse av att förvärvet kom till stånd. Dst finnsinget som tyder p& att utgången skulle bli en annan om den föreslagriala.gen Införs. Genom att hyresgästerna genom en särskild lag ges rätt attförköpa fastigheter torde deras Intresse att för'./ärva fastigheten snarare bliän starkare. Den föreslagna regeln måste däiföt ses som en klar Insktärknlngav korxunens möjllglieter till förköp. Prop.1981/82:169 158 Yttrandeöver förslava till överlåtelse av bostadsrätt stadgat kan redan enligt nu filande lagstiftningInnehålla regler om prissättning vid överlåtelse av bostadsrätt. Eäremot är regler om hembud av bostadsrätt till bostadslägenheter ej tillåtna. Ptisklausuler lär vara säll synta. Skälet härtill är bl.a. attprisreglering ofta kr ingås, .egler om henbud torde säkerligen också frestatill kringgående. därför tveksamt om de skulle få någon effekt.Däremot finns det risk för att bostadsrättsspekulanter Inte skulle ha klartför sig skillnaden mellan olika bostadsrätter och kanske byta en"fri" gammal, bostadsrätt mot en med herabudsskyldls.het. Cfetsammakan gälla där bostadsrätt ingår som likvid vid villaköp. För den enskildebostadskonsumenten torde det föreslagna regelsystemet kunna bli förvirrande.Cet skulle vidare göra villaboendet ärjiu attraktivare såsom den efterbostadScLnvlsningslagens Införande enda fria bostadsformen som dessutom frittkan realiseras till högstbjudande och med liberala regler omteallsationsvlnstbeskattnlng. 1981/82:169 159 F-oredragande_borgarradet () har anfört följande."' Bostadsrätten är en upplåtelseformsom det är angeläget att slåvakt om och ytterligare konsolidera. har för sin del framförtatt knappast några andra boendeformer ger ett.så värdefulltboendeinflytande i flerfamiljshus som bostadsrätt. Det är därför positivt att det föreliggande förslagetsyftar till att skapa bättre förutsättningar för övergång frän hyresrätt till bostadsrätt.Förslaget har dock generellt sett fått en utformning som ej torde främja en övergäng i störreomfattning. För att i realiteten förbättra möjligheterna börförslaget omarbetas i syfte att förenkla en ombildning från hyresrätttill bostadsrätt. Förslagets stimulerande effekt mednuvarande utformning är troligen av mindre betydelse. Förslagets huvudsakliga förtjänst torde istället liqga i att lagen lägger grund förfrivilliga överlåtelser till hyresgästerna. Debatten om bostadsrättenhar kommit att handla mer oti spekulation i boende än om bostadsrättensfördelar som boendeform. Detta är beklagligt. Fast-lghetskontoret har redovisat attden ärlige omsättningen av bostadsrätter i kommunen liggerlågt, pä omkring 6-8 t. Somjämförelse bör särskilt noteras att i hela lägenhetsbeständet i innerstaden byter av lägenheterna innehavare. Procentsatsen för den som bor med hyresrätt ärnaturligtvis högre eftersom bostadsrättshavarnas laga flyttningsbenägenhet drar ner genomsnittssiffran. Prop.1981/82:169 160 lingar till bostadssanerings 1 agen och bostadsanv isni ngs 1 ajen Det har framförtsatt en ökad övergång till bostadsrätt negativt päverkarkommunens möjligheter att åstadkomma förnyelseav äldre fastigheter. Detta sammanhänger med att bostadssaneringslagen ej omfattarfastigheter ägda av bostadsrättsföreningar.Den påtalade nackdelen kan med hänsyn till bostadsbeständets nuvarande' standard inte tillmätas någon avgörande betydelse. Det kan i sammanhanget konstaterasatt det återstår ca 4 000 omoderna bostadslägenheter i innerstaden och ca 1 000 i ytterstaden.Jag anser för egen del att bostadssaneringslagensundantag för bostadsrättsföreningar är riktig. Detta undantag skapar t ex möjlighet till ett boende som standardmässigt inte nårupp till högsta nybyggnads-standard. Unskarman således avstä från dennastandard - av många ansedd som överstandard - ärdet också rimligt att man skall kunna välja att göradetta. När det gäller kommunernas möjligheter att påverka t ex vanvård-och liknande inom en fastighet finns dessa - oavsett vem som är fastighetsänare- i gällande Vad beträffar förslagets koppling till bostadsanvisningslagen (BaL)och dess tilllämpning i villjag kort nämna följande. har framfört att en tillämpning av BaL kan vara ettincitament till ökad övergäng till bostadsrätt. Enligt kontoret kan detta medföra risker förökad segregation. Det kan klart konstateras att BaL inskränker möjligheternaför enskilda bostadssökande att påegen hand skaffa sig en bostad med hyresrättgenom att utbudet pä den fria marknaden tenderar atthelt elimineras. Detta innebär också att de personer som inte kan påräkna bostadsförmedlingens medverkan i sökandet efter bostad i innerstaden mer eller mindretvingas till att förvärva en bostadsrättslägenhet. En ökad efterfrågan pä bostadsrätts lägenheter ochdärmed en ökad andel ombildningar till bostadsrätt får mot dennabakgrund anses vara naturlig. Det oä-taladeförhållandet pekar pä en tidigare ej uppmärksammad brist hos bostadsanvisningslagen. Vad i övrigt gäller segregationseffekter bör riskerna härför ej överdrivas dä hyresrättenunder överskådlig tid torde vara den dominerande unplätelseformen i . 1981/82:169 161 Kommunens förköpsrätt m m Utredningen har föreslagitatt en särskild lag om förköpsrätt för hyresgäster skall införas-Hyresgästerna skulle enligt förslaget erhållaförköpsrätt för de kommunala - frivilliga - förvärv men inte vid statliga liknande förvärv. Motivetför denna särbehandling av kommun och stat är svärförstäeligt. Enligt utredningsförslagetfår kommunen - när hyresgästernapåkallat prövning av sin förköpsrätt hoshyresnämnden - inte möjlighet att förköpa genom att påvanligt sätt träda i köparens ställe. Om däremothyresgästerna godkänt en överlåtelse alternativt ej påkallat prövninghos hyresnämnden eller om hyresnämnden fattat beslut ora att förköpsrätt ej föreliggerför hyresgästerna kan ett kommunalt förköp på-normalt sättgenomföras. 1 det förstnämnda falletkan kommunen i och for sig begära förköp med anledning av försäljningen mellan fastighetsägaren och hyresgästerna. Kommittén har dockangivit att varken kommunen eller hyresgästernaskall ha något absolut företräde i en sädansituation. Oetta innebär en inskränkning av kommunens möjligheter till förköp. sammanhanget kan det vara pä sin plats att erinra om vad som gäller beträffandeden kommunala förköpsrätten. Enligt förköpslagen harkommunen förköpsrätt till sådan fast egendom som med hänsyn till den framtida utvecklingen behövs för tätbebyggelse eller därmed sammanhängande anordning. Därutöver kan förköpsrätten utnyttjas förförvärv av fastigheter som behöverrustas upp. Vad avser det förstnämnda fallet behövernågra kommentarer ej göras utan kommunens förköpsrätt bör i de berörda fallen förbliograverad. Beträffande "saneringsfallet"kan följande anföras. Om en bostadsrättsföreningen köper en fastighet som i och för sig behöverrustas upp men det är uppenbart att avsikten med förvärvet är att genomföraen upprustning bör synnerliga skäl föreligga för att kommunen 'skall ha rätt att förköpa. Det kan-enligt min mening finnas anledning att lägga fast en sädanregel i förköpslagen. Bostadssaneringslagens undantag för bostadsrättsföreningar börhär observeras (se ovan ).Det måste således förutsättas attkommunen ej äger rätt att förköpa en fastighet om det är uppenbart attförköpet icke sker på objektiva grunder utan syftet irealiteten är att söka motverka bildandet av bostadsrättsföreningar.Regeringen förutsattes också beakta detta i de fall förköpsfrägan underställsdess prövning. 11 1981/82. Prop.1981/82:169 162 Kommunen bör således bibehållavissa styrmöjligheter med hänsyn till det ansvar som åvilar komnjnen förbostadsförsörjningen och den fysiska planeringen i övrigt. Förslaget bör omarbetas i denna del för att kommunen skall bibehålla sin möjlighetatt fullgöra sina samhälleliga uppgifter. Det kan naturligtvis diskuteras i vad mån kommunen skall ha möjlighet att styra omvandlingen till bostadsrätt. Jag anser föregen del att utgångspunkten för kommunens agerande självfallet börvara hyresgästernas önskemål för ombildning. Jag menar vidare att tillräckliga kommunala styrmedel erhålls om kommunen ges förköpsrätt samt företräde framför hyresgästerna vid frivilliga förvärv sä som föreslagit:ovan. Om det - exempelvis genom mycket stor andel ombildningar-skulle uppkomma några problem får det övervägas huruvida ytterligare "styrmedel" bör införas. Jag anser således att förbättrade förutsättningar för omvandling av hyresrätt till bostadsrätt mycket väl kan tillskapas utan krav på ytterligare kommunala styrmedel. Bostadsrätt kontranya former av hyresrätt Det har framkommit förslag till nya former av hyresrättt ex "hyresvalsrätt samt inflytande genom förvaltarföreningar.Det är möjligt att dessa former kan utvecklas till för vissa boendegrupper acceptabla lösningar förboendeinflytande. Det är dock viktigt att komma ihåg att de aldrig kan "nå upo till" bostadsrättens nivå.Detta hindrar inte att nya former förhyresrättsboende utvecklas men det bör för den skullinte vara ett argument mot bostadsrätten.Jag anser det således rimligt att dessa nyabostadsformer fär konkurrera med bostadsrätten. Genom att ge båda dessa huvudalternativ till upplåtelsemöjlighet att utvecklas skapas ökad valfrihet i boendet, vilket är önskvärt. Hyresgästernahar sedan möjlighet att välja den boendeform som passar dem bäst. Visar det sig att de nya formernaav hyresrätt blir mest efterfrågade är detnaturligt att bostadsmarknaden inrättarsig härefter. Den förköpsrätt som föreslås för hyresgästernaär konstruerad som en hembudsskyldighetför fastighetsägaren. Jag fåri likhet med konstatera att hembudet har givits enkomplicerad konstruktion och att den föVeslagnaproceduren vid ett eventuellt förköp enligt den föreslagnamodellen synes bli onödiat komplicerad. Det kan härutövernotoras att konstruktionen för erhållande av låntill förvärvet synes mindre lyckad. 1981/82:169 163 'iär det gäller mojligheter till privatlän anger- försläget att en prövninghärav skall ske pä bostadssociala grunder och i första hand mot beskattningsbar förmögenhet. Detär självfallet önskvärt att denna prövning kan göras på ettschablonmässigt 'iätt och mot mycket enkla prövningsgrunder. Detta hindrar dock inte att särskild hänsynmåste tas i vissa fall. Denhittillsvarande utvecklingen har visat att ombildning av hvresrätt till bostadsrättvarit störst i s.k. attraktiva bostadsområden. Det har ocksäfrån vissa häll framförtsatt intresset för ombildning till bostadsrätt inom det allmännyttigabostadsbeståndet "i utpräglade légstatusomräden" hitinfills varit närmast obefintligt. Ett dylikt påstående kan ioch för sig tas till intäkt för attkommunen skall ges möjlighet att förhindra nytillkommande boitacisrätter inom vissa områden. Jag anser i stället att mansärskilt bör underlättaför s k svaga grupper att efterfråga bostadsrättoch att dessa därmed ges möjl'ighet till delaktighet vid eventuella ombildningar.Det är angeläget at: denna möjlighetövervägs. Genom det föreliggande förslaget kan regler om priskontroll ochhembudsskyldighet införas. Detta föresläs ske genomatt föreskrifter härom tas in i bostadsrätts-försn''ngarnas stadgar. Jag anser"det principiellt tveksamt att införa regler om hembud. Om hembudsskyldighet trotsallt införs bör det enligt min mening enbart gällagentemot den enskilda bostadsrättsföreningen. Förslagetom hembud till kommunen - bostadsförmedlingen- bör således avvisas. Redan enligt nu gällandelagstiftning kan en bostadsrättsförenings stadgar innehålla regler om orissättning vid överlåtelse avbostadsrätt. Användningen av denna möjlighet lär dock vara sällsynt och orsaken härtill torde vara att bestämmelserom reglerade överlätelsevärden mycket lätt kan kringgås.Jag anser inte att bostadsrätten, ivarje fall inte i större utsträckning änvad som ar fallet, bör belastas mod best'ini-:elsor onprisk.nntroll. Jag vill när det gallrar möjligheterna att åstadkommaprisreglerande effekter istället hänvisa till andra möjligheter t ex avdrags- och skattereformer samtrealisationsvinstbeskattning genom vilka det torde finnas större möjligheteratt åstadkomma effekter pä prisutvecklingen på bostadsrätter. 1981/82:169 164 fn ny uppl al el r.efor-iii? Fastighetskontijr-et har mot bakgrund av föreslagnaregler beträff.indi- hembud och ochpriskontroll framfört att det kanske finns skäl att övfjrvdyociLi. boeruli.-former, med priskontroll och hembudsskyldighet formellt frigöres fränbostadsrättsformen. Denna skulle därvid bli entydig och omfatta bostäder med i huvudsak dagens regelsystem. Jag anser för egen del att detta förslag är intressant. Som skäl härför kan bl a anförasatt det av utredningen föreslagna systemet torde göra bostadsrättsmarknadenmycket svåröverskådlig för bostadskonsumenterna. Det skulle således bli svårtför de bostadssökande att fäklart för sig skillnaderna mellan olikatyper' av bostadsrätter. Om en dylik upplåtelseform införskan det anses rimligt att särskildaprisföreskrifter ställs som krav förstatligt bostadslän. Det kan då också övervägas huruvida det finns anledning att begränsa tiden till eller om kravet bör gälla för allframtid. Det finns redan ett system som i princip ansluter till denna modellhos (). Erfarenheterna av SKB:s verksamhet ärgoda, varför det kan finnas anledning attskapa möjligheter för en utvidgning av denna upplätelseform. Övergång ti 11 bostadsrätti det allmännyttiga bostadsbeståndet Enligt bostadsrättskommittén bör övergäng tillbostadsrätt i allmännyttans fastigheter endast kunna ske i den utsträckning som den enskilda kommunen finner .detmotiverat. Ombildningarna föreslås ike mot bakgrund av ett uppsatt handlingsprogram.Detta synes riiii igt. Självfallet bör möjlighetentill omvandling från hyresrätt till bostadsrättäven gälla det allmännyttiga bostadsbeståndet. Det finns enligt min mening ingen anledningatt hyresgästerna i "al lm'flnnyttan"skall diskrimineras pä denna punkt. Att det nu finns ensträvan at't förbättra hyresrätten är hellerinte ett hållbart argument för att de allmännyttigabostadsföretagen skall undantas härvidlag. Härvill jag också hänvisa till min ovan redovisade syn pä en vidareutveckling av hyresrätten. Med-den principiella inställning till fastighetsförsäljningar som de allmännyttiga bolagen uppvisar ärhyresgästernas möjligheter till förköo obefintliga. Detta ger enligt min mening bolagenett än större ansvar för att söka tillmötesgå hyresgästernanär dessa önskar övertasina fastigheter genom ombildning till bostadsrätt. Kommittén har också framförtatt önskemål från de allmännyttiga bostadsföretagenshyresgäster om att i bostadsrättsföreningensform ta över ansvaret för sitt boende i princip inte bör motarbetas utan snarare understödjas. 1981/82:169 165 En ökid risk för segregation har framförts som ett skälför att särbehandla ' :iiännytLan"när det gäller möjligheternatill övergäng till bostadsrätt. Det \ påståtts att intresset för övergäng till bostadsrätt är störst i s.k. attrakl bostadsområden med en befolkning med genomsnittligt hög inkomst och status. I har sedan fått utgöragrunden för ställningstaganden mot bostadsrättmen för utvecklade former av hyresrätt allt i syfte att undvika segregation. Detta föranleder migatt göra följande reflexion. Är det sä att påståendet ärriktigt som hyresgästerna i"högstatusområdena" förvägras möjlighelatt i bostadsrättens form få överta sinafastigheter kan det med största sar het förmodas att det ärjust i dessa områden som intresset för och aktivitete bland hyresgästerna inom boendeinflytandets ram kommer att varastörst. I anc områden däremot kandet antas att hyresgästerna är mera passiva och inte utny jar de nya möjligheterna till inflytande. Detta kan enligt minmening skåp segregationsproblem som nubostadsrätten görs ensidigt ansvarig för. Jag menar ocksäatt det finns utsikter att fä med ett större antal hyresgäsi "medinflytandet" vid övergäng till bostadsrättän vid hyresgästinflytande i rätt. läd beträffar dekommunala bostadsbolagens egen syn pädessa frågor får jag hänvisa till yttranden av ABFamiljebostäder och AB . Det knn konstateras att bostadsrättskommitténsarbete har varit positivt genc att det skapar förbättrade möjligheter förövergäng frän hyresrätt till bost rätti det befintliga bostadsbeståndet. För att i realiteten skac? goda förut sättningar för ombildningar bördock det föreslagna tillvägagångssättet förenklas. Jag har med utgångspunktfrän förslaget funnit att det närmarebör övervägas huruvida det bör tillskapas en ny upolätelseform, med priskontroll och hembud skyldighet,som-formellt stär fri från bostadsrättsformen.Den modell som tillämpas hos SKB skulle därvid kunna vara en förebild.