prop · G503165 · 1981-12-31 00:00:00 — Av alltalt döma har del härigenom varit möjligt all på ett smidigt men ändå effektivtsätt hindra priskarteller med skadlig verkan. Enligt förbundels uppfattning harinte bärande skäl anförts för en ändring av denna ordning. Förbundet vänder sigsärskUt emot att inle endast avlal utan även annan samverkan inklusive samrådföreslås bli straffbelagda. Förbundetkonstaterar vidare alt vägledande priser blir - liksom vägledande rabatter -alltjämt tillåtna. För företagen inom detaljhandeln som i regel arbetar med ettmyckel stort sortiment, ofta med 10.000-lals artiklar, är tillgång till sådanvägledning av praktiska skäl nödvändig. Del ligger i sakens natur, att ettsådant system förutsätter visst samråd, ibland med anlitande av speciellekonomisk sakkunskap. 1 sådana fall måste enligt förbundets uppfattning samrådockså anses vara tillåtet. Del kan vara svårt, ibland omöjligt all redan påsamrådssladiel bedöma, om resuhatel bhr ett prisavtal eller samarbete omvägledande priser respektive rabatter. Resultatet av samrådet kan också bli,alt de näringsidkare som deltar i samrådet enas om att tillhandahålla sinavaror eller tjänster genom särskild juridisk person eller eljest gemensamt. Detkan vidare inträffa, att samrådet utmynnar i ett avtal som endast i mindre månbegränsar konkurrensen. Ytterligare kan påpekas all för en dispensansökanfordras samråd om vad den konkurrensbegränsning för vilken dispens sökes skallavse. Mot bakgrund av detta föreslår all priskartellförbudetinskränks till att gälla ingångna eller tillämpade avtal. Prop.1981/82:165 401 Avarbetstagarorganisationerna ställer sig LO och TCO positiva till införande avde nya förbuden. LO säger sig dela utredningens uppfattning att de föreslagnautvidgningarna av förbudsområdel är behövliga och angelägna. Förhoppningsvisinnebär dessa nya regler alt en självsanering inom näringslivet förstärks ochatt öppen konkurrens betraktas som en naturiig sak. Liksom i tidigarerättstillämpning finns dock enligt LO:s mening risk för all förbjudnaaffärsbeleenden inle anmäls av fruktan för motåtgärder och därmed inte beivras.På olika sätt kan dock uppmärksamheten skärpas så att den nya rättsnormen blirgällande i praktiken. /SR, varsställningstagande är likalydande Svenska civilekonomföreningens, anser detinte vara påkallat att införa de nya förbuden. I princip ger de nya förbudeninte några nya möjligheter all ingripa eftersom ingripanden motkonkurrensbegränsningar av det slag förbuden omfattar har kunnat görasmed slöd av KBL:s generalklausul. Införandel av de nya förbuden kan trots detfå betydande effekter framföraUt genom en direkt påverkan på förelagens beteende.Förelagen kan enligt /SR:s mening väntas bli mindre benägna all gå in på enform av samarbete när detta är direkt förbjudet i lagen. Möjligheten av ettingripande från NO och MD med generalklausulens hjälp har knappast sammaavskräckande effekt. Häriligger, anser organisationen, de föreslagna förbudens såväl styrka somsvagheter. 1 den mån de former av konkurrensbegränsningar som uttryckligenförbjuds kan väntas ge övervägande positiva effekter med avseende på de målkonkurrensbegränsningslagstiftningen avser all tillgodose i ett inleobetydligt antal fall finns det enligt /SR en risk för all förbudenspositiva effekter vägs upp av all de också förhindrar eller försvårar ettvärdefuUt samarbete. När flera små företag alla konkurrerar mot någon ellernågra marknadsledande storföretag kan situationen myckel väl uppkomma i vilkaett samarbete i prisavseende och i form av marknadsddningsavlal kan ökakonkurrenspressen på de marknadsledande företagen och få klart positivalolaleffekter. Men,anför /SR, andra situationer när de nya förbuden får negativa effekter kanmycket väl tänkas finnas. Kunskaperna om vilka effekter förbuden totalt settkommer all få är knappast tillräckliga för alt man nu skall tillstyrka derasinförande. Generalklausulen bör enligt organisationens uppfattning även ifortsättningen vara tillräcklig som ett medel all motverka de former avkonkurrensbegränsningar det här är fråga om. MRFtar inle direkt avstånd från det straffbelagda priskartellförbudet men anför: Mindreoch medelstora förelag - främst inom de med stark både reguljär och irreguljärkonkurrens arbetande handels- och servicenäringarna -har ofta svårt att hävdasina berätfigade marknadsintressen i en alltmer centraliserad,inlernationaliserad och generellt sett mer komplicerad tillvaro. 1bilbranschen gäller delta inle minst de frislående serviceföretagen. 26 1980/81. Prop.1981/82:165 402 Utvecklingenkan befaras bli än mer utpräglad. En hårdhänt priskonkurrens, inriktad på ett"grant", köpfrekveni utbud från exempelvis en internationell koncernmed betydande marknadskapacitel skulle kunna åstadkomma stor strakturell skadaom den ej kan balanseras av en effektiv samverkan i företagsekonomiska frågormellan frislående mindre förelag. Detta kan gälla såväl kalkyl- somprissamverkan. Den traditionella skepsisen mot horisontell prissamverkan ärstark och i sig berättigad men får inte tillämpas därhän all den motverkar sillsyfte, dvs. tillåter de stora enheterna all ta över marknadsdominansen,oåtkomliga för konkurrensbegränsningsorganen medan samma organ kan slå ned påde små egenföreta-gen om de skulle vilja samordna sig för all säkra sittfortbestånd. Man bör genom en vaksamt generös instäUning till samverkansmåförelagen emellan bidraga till att ett decentraliserat serviceutbudbibehålls och helst förstärks. Konkurrenspolitiken har i för hög gradbyggt på priset som dominerande konkurrensfaktor. Sortiment, betjäning,lillgängUghet, samordnade garanti- och servicesystem är minst lika vikliga somde ofta obetydliga prisskillnader som kostnadsläget tillåter. Framtidensstandardhöjning kommer i stor utsträckning att bygga på högre servicegradefterhand som hushållens ekonomiska utveckling nått betydande nivåer samtidigtsom allt större delar av befolkningen för sin utkomst kommer alt vara hänvisadetUl servicesektorn. Enmer modern syn på pris- och kalkylsamverkan mellan små och medelstora företagskulle enligt MFR:s mening kunna bli ett betydelsefuUt inslag i en framtidanäringspoUlik som vill värna om just småförelagens utveckling. Genom SPK ochdess regionala organisation har statsapparaten alla möjligheter att hakontroll och översikt över utvecklingen och i lid upptäcka och rätta lUlevenlueUa konkurrensmässiga skevheter eller olämpliga låsningar. är oroad för hurpriskartellförbudet förhåller sig till viss av föreningen bedriven verksamhetsaml pekar på ullrycket "eljest samverka eller samråda" är"särskilt diffust". Densvenska sågverksindustrin är helt beroende av utvecklingen på deninternationeUa trävaramarknaden. Det är därför nödvändigt all föreningen samlarmedlemmarna till gemensamma åtgärder för att möta den alltmer hårdnande konkurrensenfrån andra Irävaraproducerande länder och från andra material. Som ett exempelpå dylik verksamhet kan vi peka på vår s. k. prisrapportering, syftande tillkontinuerlig prisinformation till de medlemsföretag som anslutit sig tilldenna aktivitet. Rapporteringen innebär att berörda medlemsförelag tillföreningens kansli inrapporterar de vid försäljning av sågade och hyvladeträvaror på export och på hemmamarknaden uppnådda priserna. Dessa sammanslällesav kansliet efler en särskild maU och distribueras i regel en gång per veckaoch då enbart till de företag som är anslutna. Övriga medlemmar får ej del avrapporternas innehåll. Prop.1981/82:165 403 formav prisinformation har pågått och synes fylla en viktig funktionvid marknadsföringen av ovannämnda produkter. Del kan framhållas att dedellagande förelagen på intet sätt avtalat att iakttaga de priser som harredovisats i rapporteringen. Är man ansluten har man å andra sidan förbunditsig all rapportera priserna i samtliga avslut överstigande vissa särskiltfastställda kvantiteter. Fråganär om man enligt lagförslaget skall anse denna prisinformation såsom fallandeinom priskartellförbudet. Vi har underhand konsulterat expertis, men inteerhållit något entydigt svar. Följaktligen önskar vi förorda att bestämmelsernai ifrågavarande avseende blir föremål för översyn för att undanröja varjetveksamhet. Eftersom det är ett kriminaliserat område måste det vara urrättssäkerhetssynpunkt viktigt all berörda parter får redovisat var gränsen gårför brottsligt handlande. Delföreslagna priskartellförbudet innebär, anför bankinspektionen, en preciseringav de principer som är vägledande bl. a. för den kontinuerliga prisövervakningsom sker genom inspektionens försorg på bankområdet. I det kartellregister somförs hos inspektionen finns f. n. ett tjugotal överenskommelser avkonkurrensbegränsande natur. Del är huvudsakligen fråga om prisrekommendalionermen också prisbildningsavial och andra samar-betsavlal förekommer. Parter äroftast medlemmarna i viss organisation. 2.2.5Marknadsddningsförbudet (2 kap. 8 §) MDansluter sig i huvudsak till utredningens bedömning all del är lämpligt att ien ny konkurrenslag föra in ett förbud mot horisontell marknadsuppdelning. föreslagna regleringen av priskartellförbudet har dock, fortsätter MD,införts en regel av innebörd alt bindande horisontellt prissamarbele ärslraffritt försåvitt fråga är om förfarande som har sin grund i all fleranäringsidkare tillhandahåller vara, tjänst eller annan nyttighet genomsärskild juridisk person eller eljest gemensamt. Utredningen anför vad gällerprissättning i gemensam säljorganisation att samarbetet i en sådan organisationnormalt förulsältei; all produkterna åsätts samma pris saml all de samarbetandemestadels avslår från all konkurrera med varandra också i fråga omproduktegenskaper, sortiment, service, distribution och marknadsföring.Bevekdsegranden för slraffrihet vid horisontell prisbindning i gemensamsäljorganisation är enligt utredningen all samordningsvinster genom t. ex.lägre totala sälj- och transportkostnader ofta uppkommer, varför sådanasäljorganisationer inte generellt kan anses ha skadlig verkan. MD anser all vadutredningen sålunda anför som skäl för Slraffrihet i aktuellt hänseende vidpriskarteller i hka mån kan anföras som Slöd för införande av motsvarandeslraffrihet vid marknadsdelning. Detsynes MD således föga naturligt all vid ett så långtgående samarbete som engemensam säljorganisation i allmänhet innebär det vore de samarbetande betagetatt också överenskomma om marknadsdelningar av olika slag; möjligheter tillavsevärda samordningsvinster beträffande bl. 1981/82:165 404 bulionskoslnadertorde sålunda ofta kunna uppkomma till följd av sådana marknadsdelningsöverenskommdser.En regel motsvarande den i föreslagna 2 kap. 7 § tredje stycket andra punktenupptagna bör därför enligt MD:s uppfattning införas i bestämmelsen avseendemarknadsdelningsförbud. NOinstämmer i utredningens bedömning att marknadsddningskarlel-lerna i allmänhetär förenade med skadlig verkan och av denna anledning bör förbjudas. NOtillstyrker den föreslagna utformningen av förbudet. KOVanför, all marknadsddningsavlal bör motverkas motiveras av all sådana begränsarkonkurrensen, särskilt priskonkurrensen. Detta är allvariigt frånkonsumentsynpunkt och kan leda till att en viss ogynnsam företagsstrukturkonserveras. Verket framhåller emellertid i detta sammanhang alt andrasamhällsekonomiska överväganden kan leda till andra slutsatser. Det kan t. ex.vara så all företag som berörs av marknadsddningsavlal är belägna i mindreorter, som helt eller delvis är beroende av företagen frånsysselsättningssynpunkt. Förbjuds marknadsdelningskarteller som omfattarföretag av detta slag kan detta föra med sig behov av arbetsmarknadspoliliskastödåtgärder. Här är man enligt KOV:s mening inne på svåra bedömningsfrågor.Dessa har inte belysts av utredningen. I motiven måste klara riktlinjer förbedömningen tas upp, anser verket. SPKanför: Bestämmelser om kvotering och/eller områdesindelning kan förekomma iavlal om försäljningssamverkan. Förbud föreslås mot kvotering ochområdesindelning men däremot inle mot försäljningssamverkan. Intressenterna iett försäljningsbolag kan således inle i avtalet om försäljningssamverkanöverenskomma om kvotering eller områdesindelning. Enfråga, som inställer sig, är on del är möjligt all ha samverkan genomförsäljningsbolag utan all tillämpa någon form av fördelning av leveransernamellan intressenterna. 1 fråga om försäljningsorganisationer sägs i utredningen(s. 224) all den form av konkurrensbegränsning, som säljorganisationeninnebär, rätt ofta kan ha positiva sidor på så sätt alt samordningen gervinster från rationaliseringssynpunkl, t. ex. genomMägre sälj- och transportkostnader.Vidare sägs i utredningen att del alltjämt saknas fog all påslå allsäljorganisationer generellt har skadlig verkan. 1många av de kartellregislrerade avtalen om säljorganisationer ingårkvoteringsbestämmelser. a. kvoteringsbeslämmdser har man ipraktiken i många fall förbjudit även försäljningsbolag. Närasamband med marknadsdelningskarteller, som har som målsättning alt fördelatillverkning mellan de i karlellen ingående företagen, har avtal omkapacitetsbegränsning. Sådana avtal har tidigare förekommit inom kvarninduslrinoch varit sammankopplade med bestämmelser om förmalningsbegränsning. Del råderingen tvekan om alt förmalningsbe-gränsning är förbjuden enligt lagförslaget,då den på ett direkt sätt begränsar förelagens utbud. Huruvidaen överenskommelse om kapacilelsbegränsning kan anses Prop.1981/82:165 405 varaen marknadsdelningskarteU beror på hur nära kapacitelslakel den faktisktutnyttjade kapaciteten ligger. Är skillnaden stor behöver kapaciletsbegränsningeninle begränsa företagens utbud på ett sätt som begränsar konkurrensen, i varjefall inte på kort sikt. Är skiUnaden däremot Uten, är risken större för attsamma effekter uppnås som då en kvoteringsöverenskommelse föreligger. Om i ettsådant fall parterna då och då justerar kapacitetsgränserna t. ex. i sambandmed samordnad nedläggning av produktionsenheter, bör en överenskommelse omkapacilelsbegränsning jämställas med en kvoteringsöverenskommelse. Länsstyrelseni , som i denna del biträder förslaget, framhåUer att effekternaav del nya förbudei på kort sikt kan beslå i ej önskvärda sysselsättnings- ochregionalekonomiska konsekvenser. Förbudet kan således komma alt medföra ettbehov av skilda samhällsinsatser för att mildra dessa effekter, anserlänsstyrelsen. Enmarknadsddhing skiljer sig delvis från de övriga förbuden därigenom altdelningen oftast syftar liU en rationalisering i något avseende, anför SI m.fl.Del kan gälla exempelvis undvikande av överinvesleringar, minskade distributionskostnadereller minskade marknadsföringskostnader. Organisalionema vill ändock inleavstyrka ett förbud mot marknadsdelning dock under förutsättning all detstraffbelagda området begränsas väsentligt i förhållande till utredningensförslag. Delär en besvärande olägenhet i utredningens förslag all förbudet omfattar inleenbart delningar som har tagit sig uttryck i mer fasta former Utan ävensamrådssituationer. Härigenom förhindras enligt organisationernas uppfattningäven diskussioner som kan utgöra ett led i en process mot en rationellareproduktion. Att visst samråd äger rum mellan näringsidkare om det totala kapacilelsutnyltjandelkan sålunda vara nödvändigt för en rationell utbyggnad. Överkapacitet kanannars uppkomma till nackdel för samhället. Inom den tunga processindustrin därinvesteringarna kan avse mycket stora belopp kan samråd om framlidainvesteringar för kapacitetsutbyggnad vara avgörande för förelagelskvarvarande på marknaden. Samrådet har i denna situation inte från konkurrenssynpunktmedfört några nackdelar ulan endast ökal kunskapen om marknaden och därigenomskapat underlag för ett säkrare beslut om en framtida effektiv produktion. Påmotsvarande sätt gäller att en ökad kunskap om marknaden i avseende pådistributionen skapar utrymme för en mer verksam konkurrens. Frånmarknadsddningsförbudet föreslår utredningen inte något korresponderandeundantag till priskarteUförbudets undanlag för samarbete i gemensamförsäljningsorganisation. Endast om de samverkande företagen låter hela sinproduktion säljas genom del gemensamma försäljningsbolaget undgår de förbudet.Denna lösning är otillfredsställande och bortser helt från verkligaförhållanden, anser SI m.fl. Vadsom synes ha motiverat utredningens inställning är riktprisutredningensuttalande i dess belänkande "Prissamverkan och konkurrens" 1981/82:165 406 (SOU1966:48, s. 91) alt försäljningsorgans rationaliseringseffekt oftast endastavser säljfunktionen och att förelagen på produktionssidan då fortfarandearbetar som självständiga enheter. Då någon form av kvotering av leveransernamellan förelagen är nödvändig kan produklionsstrakturen bevaras i en kanskeorationell form. ullalar alt riskerna för negativaverkningar bedöms vara i stort sett desamma som beträffande priskarteller.Enligt organisationernas mening är utredningens påstående för generellt och förkategoriskt. Utredningen analyserar inte frågan. Dess argumentering gällerockså uteslutande rena delningskar-leller. Delta är desto märkligare somutredningen på s. 231 anför alt "ett stort antal kvoteringsbestämmelserhar samband med alt parterna har en gemensam försäljningsorganisation".Det återgivna uttalandet av riktprisutredningen innehåller dessutom väsentiigareservationer. Sålunda sägs all produklionsstrakturen "kan bevaras i enkanske orationell form". påstår inte att generellskadlighet föreligger, påpekar organisationerna. Effektivitetsvinsteroch därmed sammanhängande kostnadsbesparingar vid samverkan genom gemensammaförsäljningsbolag berör ofta inle enbart säljfunktion. Inom exempelvis vissadelar av den tunga processindustrin är koslnadsslrukturen sådan all ralionaliseringsarbetetär direkt förbundet med gemensamt utnyttjande av resurser inom bådeförsäljning, distribution, lagerhållning och produktion. Samarbetet kan ävenverka effektivitetshöjande därigenom att delägarna i försäljningsorganelträffar överenskommelse om t. ex. specialisering, standardisering och utvecklingsarbete.En fastare arbetsform kan vara en förutsättning för alt parterna i dessasammanhang skall ge varandra tillgång till know-how och andra resurser somfordras för ett effektivt samarbete. Samverkani gemensamma försäljningsbolag förutsätter för en rationell drift kvotering päproduktions- eller leveranssidan. Motsatsen är närmast att jämföra med driftutan plan eller budget. framhöll i del nämnda betänkandet (s.61) all kvotering av inköpsorderna normall förekom mellan delägarna i ettförsäljningsorgan. Priserna från köparens synpunkt påverkades gynnsamt av derationaliseringsvinster som samverkan kunde medföra i form av lägre totalaförsäljnings- och transportkostnader, påpekades del. Varje form av försäljningssamarbelemed syfte all på rationellt sätt tillvarata effektivitetsvinster måste nämligenbygga på någon form av planerad fördelning av löpande leveranser för atteffektivitetsvinsten skall komma marknaden till godo. Detta behöver ickeinnebära någon varaktig fast marknadsdelning med risker för beslåendeorationell företagsstruktur utan kan vara en fördelning i förhållande tillaktuella kapacitets- och marknadsförhållanden. Förexportinriktad industri som har valt all samordna sina försäljnings-insatser iett gemensamt säljbolag för försäljning på utländska marknader framstår enkvotering på leveranssidan som nödvändig om på exporimark- Prop.1981/82:165 407 nådengäller importkvoter, fortsätter organisationerna. Det ökade protektionistiskatrycket kan förmodas medföra ytteriigare handels-hindrande ingrepp iform av importregleringar. Dispensmöjligheler fyller för dessa situationer intekravet på flexibiUlel för redan befintliga gemensamma säljbolag medförsäljning på den kvoterade marknaden. Även föreliggande praxispå området talar för att gemensamma säljbolag med ingående kvotering inte genereUtkan sägas vara skadliga. I ett fall (/1977) hade MD att bedömaförsäljningssamverkan inom AB Brakens Säcksystem med ingående kvotering i gemensamtförsäljningsbolag. Bolaget svarade för en marknadsandel på . Konkurrensenutgjordes av ett utanför samarbetet stående förelag med en marknadsandel på 25 %.Importkonkurrensen var i del närmaste obefintlig. MD fann inte skadlig' verkanföreligga. Som skäl härför anfördes främst alt samarbetet kunde medföra beaktansvärdarationaliseringsvinster saml all samarbetet medfört betydandekostnadsbesparingar. MD pekade också på konkurrensen från andra material,huvudsakligen plast. Enligtorganisationernas uppfattning saknas i utredningen belägg för att samverkan igemensamma försäljningsbolag med ingående kvotering genereUt skulle varaskadliga. Skadlighelsbedömningen måste ske utifrån en individuell prövning därmarknaden inom vilken försäljningsorganet verkar analyseras. Missbraksprincipenbör därför ges företräde framför ett förbud. Vad som även talar härför är denöppenhet utåt som präglar samverkan genom försäljningsbolag. För dekonkurrensvårdande myndighetema kan sålunda på ett relativt tidigt stadiumeventuella skadliga effekter av samverkan uppmärksammas och åtgärdas. Organisationernaförordar med anledning härav att i likhet med vad som har sketl i priskartellförbudet- från förbudei mot marknadsdelning undantas samverkan genom gemensamt säljbolag. Förbudetär, anför organisationerna vidare, enligt lagtextens utformning tillämpligt pånäringsidkare i samma säljled vid bl. a. delning av marknaden på geografiskgrund. Enligt denna formulering synes förbudet la sikte på samverkan mellan demsom allmänt sett är konkurrenter. Avde motivutlalanden som förekommer i belänkandet på s. 410 framgår inte klart huravidauppdelning av marknaden mellan konkurrenter som har sin grand i bakomliggande exklusivavlalomfattas av förbudei. Utredningen anför sålunda följande: "Det börframhållas alt delning som endast har sin grand i bakomliggande exklusivavtalmed samme leverantör inte omfattas av förbudei." Något längre ner påsamma sida anför dock utredningen: "Som har anförts tidigare avserförbudet de horisontella ledet, dvs. delning mellan konkurrenter. Utanförbestämmelsen faller därmed, som ovan har berörts, exempelvis exklusivavlal somär förenade med vertikal områdesdelning. Därvid kan en leverantör tillförsäkraenvar av sina återförsäljare ensamrätt inom visst distrikt till leverans frånhonom." Ärinnebörden av utredningens uttalande att utesluta delning av markna- Prop.1981/82:165 408 denmellan konkurrerande näringsidkare som har sin grund i bakomliggande exklusivavlalsynes delta organisationerna närmast ha diskriminato-riska inslag i avseende påolika handelsled. Valet av återförsäljaren blir i en sådan situation inlebedömd utifrån rationella distribulionsekonomiska överväganden utan påverkas avrättsreglerna så att en leverantör hindras all som återförsäljare med exklusivavlalanlita ett företag som jämväl är verksamt i samma led som säljaren. har anfört som motiv för all från förbudsområdel undanta vertikala exklusivavlaläger enligt organisationernas mening i samma utsträckning giltighet beträffandeavtal mellan konkurrenter då den ene erhåller uppdrag som återförsäljare tillden andre även om konkurrensförhållandet delvis beslår oaktat avtalet. ÄvenL/?F' lar upp frågan om undantagför gemensamma säljbolag m. m. i sill remissyttrande och pekar på alt någotundantag för marknadsdelning i sådana bolag motsvarande del i 2 kap. 7 § (priskartellförbudet)inle föreslås av utredningen. Endast om de samverkande förelagen låter hela sinproduktion säljas genom del gemensamma organet undgår de förbudet. Dennalösning är enligt LRF otillfredsställande och svarar inte mot faktiska behovoch förhållanden i näringslivet. Riktprisutredningenframhöll i sill belänkande "Prissamverkan och konkurrens" (SOU1966:48, s. 61) att kvotering av inköpsorderna normall förekom mellan delägarnai ett försäljningsorgan. Priserna från köparens synpunkt påverkades gynnsamt avde rationaliseringsvinster som samverkan kunde medföra i form av lägre totalaförsäljnings- och transportkostnader, påpekades det.