prop · G503191 · 1981-12-31 00:00:00 — Beträffande den tekniska utformningen av lagtext ochanvisningar synes ur saklig synpunkt inte några erinringar kunna framställas.Med hänsyn till att det rör sig om en väsentlig omarbetning av paragraferna ilagen om statlig förmögenhetsskatt borde dock övervägas att ur redaktionellsynvinkel totalt 1981/82:191 136 omarbeta företrädesvis §§ 3 och 4 med anvisningar. Utanändring i sak torde det inte medföra alltför stora svårigheter att göra en sädänredaktionell ändring. vill avslutningsvis lämna två förslag till ändringarav lagtextens lydelse. 3 § 2 mom. k) jordbruksfastighet .., skogsmark, tomtmark ellerbostadsbyggnad. För bostadsbyggnad med tillhörande tomtmark föreligger dock ejskalleplikt om byggnaden upplåtits som bostad för anstäUd personal ijordbruket. och betesmark , , , under eget bruk, 1) annan fastighet , , ,omsättningstillgång i denna; punkten 2 tionde stycket av anvisningarna till 3och 4 §§, Bestämmelserna i 3och 4 §§ ,,, utgörs av skogsmark. Förjordbruksfastighet,,,, som ägs av fysisk person till och med taxeringen förtredje kalenderåret efter det att dödsfallet inträffat. Kammarrätten i anför: Vid tillämpningen av den föreslagna lagen måste i mångafall den skattskyldiges kapital delas upp i arbetande kapital och annatkapital. En sådan gränsdragning kan bli svår att göra. Visserligen föranlederde regler som är i kraft svårigheter av liknande slag. Man bör emellertidräkna med att kommitténs förslag medför ökade svårigheter. Följande har antecknats vid kammarrättens tekniskagranskning av förslaget. En förutsättning för skattefrihet enligt bestämmelsen i 2mom k) vid utarrendering till närstående bör vara att arrendatprn själv brukarjorden. Detta framgår emellertid inte av författningstexten. Ett tillägg bördärför göras. Majoriteten i i anför: Utredningens förslag beträffande värdering avjordbruksfastighet är komplicerat på grund av alla specialregler. Dessa reglerbör göras enklare. Beträffande likvida medel föreslås en jämkningsregel förvissa fall. Av förslaget framgår ej hur jämkningen skall beräknas i de fall dåjämkningsregeln blir tillämplig, varför ett uttalande på denna punkt bör ske. Utredningen föreslår att fastighet som utgöromsättningstillgång i rörelse tas av taxeringsvärdet eller tilldet värde som framstår som skäligt med hänsyn till av den skattskyldigeförebragd utredning om på fastigheten vilande skatteskuld. Det är oklart omutredningsregeln innebär att fastighetens värde skall bestämmas utifränfastighetens marknadspris med reduktion för latent skatteskuld eller utifråntaxeringsvärdet med reduktion för latent skatteskuld. 1981/82:191 137 Beträffande den tekniska utformningen av lagtext ochanvisningar synes ur saklig synpunkt inte några erinringar kunna framställas.Med hänsyn till att det rör sig om en väsentlig omarbetning av paragraferna ilagen om statlig förmögenhetsskatt borde dock övervägas att ur redaktionellsynvinkel totalt omarbeta företrädesvis §§ 3 och 4 med anvisningar. Utanändring i sak torde det inte medföra alltför stora svårigheter att göra ensådan redaktionell ändring. vill avslutningsvis lämna två förslag fill ändringarav lagtextens lydelse. 3 § 2 mom. k) jordbruksfastighet... skogsmark, tomtmark eller bostadsbyggnad. För bostadsbyggnad medtillhörande tomtmark föreligger dock ej skatteplikt om byggnaden upplåtits sombostad för anställd personal i jordbruket. . . under egetbruk. 1) annan fastighet . . . omsättningstUlgång i denna; punkten 2 tionde stycket av ansvisningarna till 3 och 4 §§. Bestämmelserna i 3 och 4 §§ . . . utgörs av skogsmark. . . som ägs av fysisk person till och med taxeringen förtredje kalenderåret efter det att dödsfallet inträffat. 1981/82:191 138 Bliga 6 De remitterade förslagen Lag om avdrag för utdelning på icke börsnoterade aktier Härigenom föreskrivs följande. 1 § Vid beräkning ay nettointäkt avjordbruksfastighet eller av rörelse enligt kommunalskattelagen (1928:370) och lagen (1947:576) om statlig inkomst skatt har svenska aktiebolag rätt till avdrag för utdelning på aktier ienlighet med bestämmelserna i denna lag. Avdrag för ett och samma beskattningsår får göras i endasten förvärvskälla. Som förutsättning för avdragsrälten gäller 1. attaktiebolagets huvudsakliga verksamhet avser jordbruk, skogsbruk eller rörelsesamt 2. att bolagetsaktier inte är inregistrerade vid då utdelningen förfallertill betalning. Vid tillämpning av denna lag skall ett förvaltningsföretag,som fått dispens enligt punkt 1 sjunde stycket av anvisningarna till 54 §kommunalskattelagen, anses som ett rörelsedrivande företag och ettrörelsedrivande företag, som fått dispens enligt samma lagrum, anses som eftförvaltningsföretag. 2 § Avdrag medges av denutdelning i pengar som har förfallit till betalning under beskattningsåret. Vid beräkning av avdraget får hänsyn inte tas tillutdelning på aktier som vid utdelningstillfället ägs av 1. svenskt företagsom är frikallat från skattskyldighet för utdelningen enligt bestämmelserna ipunkt 1 tredje-femte styckena av anvisningarna till 54 § kommunalskaffelagen(1928:370), 2. svensktförvaltningsföretag, vars aktier eller andelar a. är inregistrerade vid eller b. till minst fio procent ägs - direkt eller indirekt -av ett svenskt förvaltningsföretag, vars aktier är inregistrerade vid , eller av ett företag som enligt punkt 1 tredje-femte styckena av anvisningarna till 54 § kommunalskatlelagen är frikallat från skallskyldighet för utdelning från förvaltningsföretaget eller 3. utländskt bolag som avses i 67 § kommunalskattelagensåvida bolaget - om det hade haft hemvist i - skulle ha varit sådant företag som anges i punkt 1, förstås sådant företag som avses ipunkt 1 andra stycket av anvisningarna fill 54 § kommunalskattelagen. 1981/82:191 139 Harbolaget för beskattningsåret yrkat avdrag enligt lagen (1967:94) om avdrag vidinkomsttaxeringen för viss aktieutdelning skall utdelningsbeloppet enligtförsta stycket - i förekommande fall minskat med utdelning som avses i andrastycket - minskas med det utdelningsbelopp som legat till grund för nyssnämndaavdragsyrkande, 3 §Avdraget får inte överstiga . Avdraget får inte heller överstiga femton procent av aktiekapitalet vid utgången av det beskattnings år till vilket utdelningen hänför sig. Vid tillämpning av sistnämnda begränsningsregel gäller 1. att aktier som avses i 2 § andra stycket och aktiersom hänför sig till avdragsyrkande enligt 2 § fjärde stycket inte skall beaktassamt 2. att - om bolaget har aktier spm medför ohka rätttill utdelning - varje aktieslag skall behandlas för sig. Omfattardet beskattningsår till vilket utdelningen hänför sig kortare eller längre tidän skall det högsta tillåtna avdraget i första stycket jämkas imotsvarande mån. 4 §Avdrag medges endast om bolaget lämnar tillfredsställande utredning om underlaget för avdragsberäkningen. Avdragsyrkandet skall göras på särskild blankett enligt formulär som fastställer. Dennalag träder i kraft efter den dag, då lagen enligt uppgift på den harkommit ut från trycket i , och tillämpas förstagången vid taxering. Lagom ändring i lagen (1947:577) om statlig förmögenhetsskatt Härigenomföreskrivs att 4 § och punkt 2 av anvisningarna till 3 och 4 §§ lagen(1947:577) om statlig förmögenhetsskatt' skall ha nedan angivna lydelse. Fastighettas upp till taxeringsvärdet vid beskattningsårets utgång. Var sådant värdeinte åsätt då eller har det under beskattningsåret inträffat omständighet, somkan föranleda ändrad värdering , tas fastigheten upp filldet taxeringsvärde, som åsätts för taxeringsåret. Finns det sådana tillbehörtill fastigheten, som avses i 2 kap. 3 § jordabalken, skall dessa tas uppsärskilt. Bestämmelserna i tredje stycket om värdesättning av lös egendomtillämpas vid värderingen. Tomträtteller valtenfallsrätt skaU tas upp till det värde, som rättigheten 'Senastelydelse av lagens rubrik 1974:859. Senaste lydelse 1980:1055, 1981/82:191 140 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse med hänsyn till villkor och återstående tid förupplåtelsen kan anses ha betingat vid en försäljning under normalaförhållanden. Lös egendom, som är avsedd för stadigvarande bruk ijordbruk med binäringar, i skogsbruk eller i rörelse, skall värdesättas ienlighet med vedertaget affärsbruk inom det slag av verksamhet, som egendomenär nedlagd i. Fordran, som löper med ränta, skall, pm den inte ärtillgång i rörelse, tas upp till sitt kapitalbelopp med tillägg för förfallenränta. Fordran, som inte är förfallen och på vilken ränta inteskall beräknas för tiden före förfallodagen, uppskattas till belopp som utgördess värde enligt vid denna lag fogad tabell I. Osäker fordran tas upp till detbelopp, varmed den kan beräknas inflyta. Värdelös fordran tas inte upp. Värdepapper, som noteras på Värdepapper, som noteras på inländskeller utländsk börs eller är inländsk eller utländsk börs, upp-föremål förliknande notering, upp- skattastilldet noterade värdet, eller, skattas tilldet noterade värdet, eller, om detta inte motsvarar vad som om detta intemotsvarar vad som skulle kunna påräknas vid försälj-skulle kunna påräknasvid försälj- ning under normala förhållanden, ning under normalaförhållanden, till det pris som skulle ha kunnat till det pris som skulleha kunnat påräknas vid en sådan försäljning, påräknas vid en sådanförsäljning. Åven värdepapper i övrigt uppskat-Sådana värdepapper, som iövrigt tas enligt den angivna grunden, omsätts på kapitalmarknadeneller om inte annat följer av punkt 2 sista vars värde inte skall beräknasmed stycket av anvisningarna till 3 och ledning av bestämmelserna i punkt2 4 §§. av anvisningarna till 3 och 4 §§, uppskattas enligt den nyssangivna grunden. Annan ränta, avkomst eller förmån, som utgår för obegränsadtid och inte utgör frälseränta, uppskattas till tjugo gånger det belopp som denhar uppgått till under beskattningsåret. Kapitalvärdet av ränta, avkomst, eller förmån, som utgårpå livstid eller , uppskattas efter det belopp som rättigheten harmotsvarat under beskattningsåret och enligt de vid denna lag fogade tabellerna II och III. Rättighet, som inte är bestämd att utgå under någonslivstid men ändå är av obestämd varaktighet, uppskattas med ledning av tabellIII, som om den skulle ha utgått för den berättigades livstid, dock högst tilltio gånger det värde, som rättigheten senast har motsvarat . Är rättighet beroende av längden äv flera personers liv påså sätt, att 1981/82:191 141 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse rättigheten upphör vid den först avlidnes död, bestämsrättighetens kapitalvärde efter den äldstes levnadsålder. Är rättighetendäremot oförändrad till den sist avlidnes död, beräknas värdet efter denyngstes ålder. Andel i ekonomisk förening, vars behållna tillgångar vidlikvidation endast delvis skall skiftas mellan medlemmarna, skall tas upp tillett värde motsvarande den del av föreningens förmögenhet som skulle ha fallitpå andelen om föreningen hade trätt i likvidation. Andel i bostadsförening eller bostadsakdebolag tas upptill ett värde som motsvarar medlemmens eller delägarens andel i föreningenseller bolagets behållna förmögenhet beräknad med utgångspunkt i dettaxeringsvärde som gäller för föreningens eller bolagets fastighet vidbeskattningsårets utgång och med hänsyn till föreningens eller bolagets övrigatillgångar och skulder enligt bokslutet för det senaste räkenskapsår somavslutats före under beskattningsåret. Övrig lös egendom tas upp till det värde, som den kananses ha betingat vid försäljning under normala förhållanden. Beträffande tillgångar i jordbruk med binäringar,skogsbruk och rörelse gäller vidare särskilda bestämmelser i punkt 2 avanvisningarna till 3 och 4§§. (Se vidare anvisningarna.) till 3 och 4 §§ Vid beräkning av förmögenhet, som ingår i förvärvskällainom inkomstslagen jordbruksfastighet och rörelse, gäller följande. Sammanfaller inte räkenskapsåret med beskattningsåret, fårsom värde av förmögenhet tas upp värdet vid utgången av det räkenskapsår somföre taxeringsåret gått till ända närmast intill utgången avbeskattningsåret. Detta värde skall emellertid rättas med belopp som denskattskyldige satt in i förvärvskällan eller tagit ut ur densamma för egenräkning eller för annan av honom innehavd förvärvskälla. Utgår räkenskapsåretföre beskattningsåret, skall nämnda värde ökas med insättningar och minskas meduttag som skett intill beskattningsårets utgång. Utgår räkenskapsåret efterbeskattningsåret, skall värdet minskas med insättningar och ökas med uttag somskett efter utgången av beskattningsåret. Den värdesättning av tillgångarna i förvärvskällan somsker vid inkomsttaxeringen är inte bindande vid förmögenhetsberäkningen. Inventariersom är avsedda för stadigvarande bruk i förvärvskällan tas upp tillanskaffningsvärdet efter avdrag för skälig avskrivning eller utrangering.Lager värderas som helhet utan hänsyn till påräknelig vinst vid försäljning idetalj, varvid dock fastighet tas upp lägst till taxeringsvärdet. Senaste lydelse 1981:635. 11 1981/82. 1981/82:191 142 fastigheteller i renskötselrörelse tas upp till de värden, som enligtpunkt 2 femte stycket av anvisningarna till 41 § kommunalskattelagen (1928:370)senast har fastställt före utgången av det år som närmast föregår taxeringsåret,eUer - om sådant värde inte har fastställts för vissa djur - till det allmännasaluvärdet. Vid värdering av lager skall hänsyn tas till inkurans ochprisfallsrisk. Skulderoch andra avgående poster i förvärvskällan avräknas enligt bestämmelserna i 5 §.Hänsyn tas inte till annan latent skatteskuld än utskiftningsskatteskuld,såvida inte annat följer av punkt 3 första stycket av dessa anvisningar. Omvärdet av tillgångarna i förvärvskällan överstiger beloppet av skulder ochandra avgående poster, får förmögenhetsvärdet av förvärvskällan nedsättas av det överskjutande värdet. Om förvärvskällan innehas medfideikommissrätt, får dock nedsättning ske till tjugo procent av sistnämndavärde. Bostadsbyggnaderpå en jordbruksfastighet och tomtmark för byggnaderna skall inte behandlas somtillgångar i förvärvskälla inom inkomstslaget jordbruksfastighet i annat fallän då byggnaderna används som bostad för ägarens eller arrendatornsarbetskraft. Om en bostadsbyggnad med tomtmark på grund av vad nu har sagtsinte skall behaiidlas som tillgång i förvärvskällan, skall inte heller de tillbyggnaden och tomtmarken hänförliga låneskulderna anses ingå i förvärvskällan.På byggnaden och tomtmarken skall anses belöpa så stor del av låneskulderna iförvärvskällan som byggnadens och tomtmarkens taxeringsvärde utgör av detsammanlagda värdet av tillgångarna i förvärvskällan inklusive byggnaden ochtomtmarken. Med bostadsbyggnad avses byggnad som till övervägande del ärinrättad för bostadsändamål. Bestämmelserna i detta stycke tillämpas inte påförvärvskälla som innehas med fideikommissrätt. Egendom,som enligt 4 kap. 5 § första stycket fastighetstaxeringslagen (1979:1152) ingåri en industrienhet avseende täktmark och - i förekommande fall -industribyggnad på sådan mark eller i en exploateringsenhet, skall, omegendomen inte enligt kommunalskattelagen utgör tillgång i rörelse, vid tillämpningenav denna anvisningspunkt anses som en särskild förvärvskälla inom inkomstslagetrörelse. Markoch byggnader, som är belägna på en ort och av fastighetsägaren regelbundetupplåts för fritidsändamål till annan än närstående (fritidsuthyrning), skall,om de inte enligt kommunalskattelagen utgör tillgångar i rörelse, vidtillämpningen av denna anvisningspunkt tillsammans anses 1981/82:191 143 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse utgöra en särskild förvärvskälla inom jnkomstslagetrörelse. Detta gäller dock endast under förutsättning att a) egendomeningår i en eller flera småhusenheter enligt 4 kap. 5 § första stycket fastighetstaxeringslagen och har beskattningsnaturen annan fastighet och b) fastighetsägarensfritidsuthyrning på orten av sådan egendom, som avses under a och inte utgör tillgång i rörelse, omfattar minst tre småhuseller tomter avsedda för småhus som ägs av annan än fastighetsägaren. Uttrycket småhus har den innebörd som anges i 2 kap. 2 §fastighetstaxeringslagen. för fysiskperson: de personer som anges i 35 § 1 a mom. kommunalskattelagen, för dödsbo:dödsbodelägarna och dem närstående personer, för fåmansföretag som avses isistnämnda lagrum: företagsledaren och delägarna i företaget samt demnärstående personer. Bestämmelserna i denna anvis- Bestämmelserna i denna anvis- ningspunkttillämpas även när för- ningspunkt tillämpas även när för värvskällan innehas indirekt genom värvskällan innehas indirekt genom förmedling av juridisk person. förmedlingav en juridisk person. Om den juridiska personen ägs helt eller delvis av en annanjuridisk person tillämpas bestämmelserna vid värderingen av aktierna ellerandelarna i den sistnämnda juridiska personen. Bestämmelserna i denna anvisningspunkttillämpas inte i fråga om aktier som vid utgången av beskattningsåret varinregistrerade vid . Denna lag träder i kraft efter den dag, dålagen enligt uppgift på den har kommit ut från trycket i Svenskförfattningssamling, och tillämpas första gången vid taxering. Prop, 1981/82:191 144 Närvarande: f. d. regeringsrådet ,regeringsrådet Reuterswärd, justitierådet . Enligt lagrådet tillhandakommet utdrag avprotokoll vid regeringssammanträde har regeringen påhemställan av statsrådet och chefen för budgetdepartementet beslutatinhämta lagrådets yttrande över förslag till 1. lag om avdragför utdelning på icke börsnoterade aktier, 2. lag om ändringi lagen (1947:577) om statlig förmögenhetsskatt. Förslagen har inför lagrådetföredragits av kammarrättsassessorn och kammarrättsassessorn JohanSalsbäck, Förslagen föranleder följande yttrande av lagrådet. Lagen om avdrag för utdelning på icke börsnoterade aktier Lagrådet vill först framföra några allmänna synpunkter påbegreppet utdelning. Den föreslagna lagstiftningen ger vissa förmåner vidutdelning på aktier. Begreppet utdelning är dock inte helt entydigt. Normaltbestäms utdelningen av bolagsstämman. Bestämmelser härom finns i 12 kap.aktiebolagslagen (1975:1385), Det vanliga är också att aktieägarna fårutdelning i förhållande till antalet ägda aktier i bolaget. Inom skatterättenanvändes dock ordet utdelning även för andra situationer, I punkt 2 avanvisningarna till 38 § kommunalskattelagen (1928:370) talas sålunda omutdelning som kan utgå i förhållande till gjorda inköp eller försäljningar. Sådanutdelning är f, ö, i viss utsträckning skattefri för mottagaren. Vidare torde iprincip ett överförande av värde från företag till delägare innebära utdelningom inte delägaren utger fullt vederlag och det inte är fråga om utskiftning ochliknande. Sådant överförande sker ofta på så sätt att utdelningen maskeratsgenom att den utåt framstår som t, ex, lön, pension, royalty, försäljning ellerköp. En vanlig benämning på transaktioner av detta slag är "förtäcktutdelning". Den skatferättsligt sett riktiga reaktionen på sådan utdelningär att mottagaren beskattas för förmånen under det att bolaget inte får avdragför den utdelade förmånens värde. Vid bedömning av den föreslagna lagstiftningen uppkommerfråga om det tilltänkta avdraget skall få tillämpas även beträffande annanutdelning än 1981/82:191 145 sådan som utgår enligt beslut av bolagsstämma och iförhållande till antalet innehavda aktier. Frågan berörs inte ilagrådsremissen. I viss månliknande fråga kan uppkomma även enligt gällande lagstiftning. Ikupongskattelagen (1970:624) t. ex. saknas definition av begreppet utdelning.Ej heller den s. k. Annell-lagen, som i vissa hänseenden tjänat som förebildför det föreliggande förslaget, preciserar vilka slag av utdelning som denavser. Kupongskatten är en källskatt på utdelning och den innehållesvid utdelningens utbetalande. Särskilda regler finns om påförande av kupongskatti efterhand, dvs. när utdelning utbetalats utan att kupongskatt innehållits.Dessa regler torde användas även i fråga om utbetalningar som i efterhandbefunnits utgöra förtäckta utdelningar. Vad gäller Annell-lagen har frågan om rätt till avdrag vidförtäckt utdelning veterligen inte prövats av regeringsrätten eller eljestvarit föremål för domstols prövning. Med hänsyn till lagens uppbyggnad ochallmänna syfte synes det dock osannolikt att avdrag skulle kunna medges annatän vid utdelning som utgår i förhållande till antalet innehavda aktier. Som nämnts har Annell-lagen i viss utsträckningtjänat som förebild för det i lagrådsremissen föreslagna avdragsinstitutet. Omlagstiftaren inte redovisar en annan uppfattning i frågan, torde den föreslagnalagstiftningen komma att tillämpas endast i fråga om utdelning som avses i 12kap, aktiebolagslagen. Lagrådet finner en sådan tillämpning stå i överensstämmelsemed principerna för skattelagstiftningen i övrigt. För en sådan tolkning talarockså utformningen av de bestämmelser som den föreslagna lagen innehåller i 2 och3 §§, Vad angår den närmare utformningen av bestämmelserna i 1 §anföres följande, I tredje stycket anges under punkt 1 som förutsättning förden föreslagna avdragsrätten "att aktiebolagets huvudsakliga verksamhetavser jordbruk, skogsbruk eller rörelse". Formuleringen ansluter nära tillmotsvarande uttryckssätt i punkten 3 av anvisningarna till 43 §kommunalskattelagen och 1 § lagen (1980:456) om insättning på tillfälligtvinstkonto. Lagrådet anser emellertid önskvärt att bestämmelsen formuleras omså att av densamma tydligare kan utläsas att det är den av bolaget faktisktbedrivna verksamheten som är av betydelse vid stadgandets tillämpning. Dettakan ske om bestämmelsen, i viss anslutning till innehållet i 1 § lagen(1974:325) om avsättning till arbetsmiljöfond, ges formuleringen "attaktiebolagets huvudsakliga verksamhet består i drift av jordbruk, skogsbrukeller rörelse". Lagrådet föreslår att så sker. Avsikten med det föreslagna fjärde stycket är att sådantmedgivande som kan lämna enligt punkt 1 sjunde stycket avanvisningarna till 54 § kommunalskattelagen, skall ges vissa rättsverkningaräven beträffande nu förevarande lag. Såvitt avser tillämpningen av 1 § tordeden åsyftade innebörden av förslaget vara atf ett bolag skall anses uppfyllavillkoret i Prop.1981/82:191 146 tredje stycket 1 om det lämnade medgivandet enligt 54 §kommunalskattelagen har den innebörden att bolaget i beskattningshänseendeinte skall behandlas som förvaltningsföretag. Skulle medgivandet ha motsattinnebörd och alltså innebära att bolaget i beskattningshänseende skallbehandlas som förvaltningsföretag, avses ett sådant medgivande få den verkanatt bolaget inte uppfyller villkoret i tredje stycket 1 av förevarandeparagraf. Dessa rättsverkningar följer emellertid inte av den utformning, somfjärde stycket erhållit i det remitterade förslaget. Lagrådet föreslår attstycket ges följande lydelse: "Ett aktiebolag, som fått medgivande enligt punkt 1sjunde stycket av anvisningarna till 54 § kommunalskattelagen, skall ansesuppfylla villkoret i tredje stycket 1 ovan om medgivandet innebär att bolagetinte skall i beskattningshänseende behandlas som förvaltningsföretag. Harmedgivandet motsatt innebörd skall bolaget anses inte uppfylla det nämndavillkoret," Av motiveringen till fjärde stycket framgår att medgivandeenligt punkt 1 sjunde stycket av anvisningarna till 54 § kommunalskattelagen äravsett att medföra rättsverkningar även vid tillämpning av begreppet förvaltningsföretagi 2 §, Detta kan lämpligen åstadkommas genom en särskild bestämmelse i nämndaparagraf. Lagrådet hänvisar i denna del till vad som anföres vid2§. Enligt andra stycket 1 skall vid beräkning av avdraghänsyn inte tas till utdelning på aktier som ägs av svenskt företag som är frikallatfrån skattskyldighet för utdelningen enligt bestämmelserna i punkt 1 tredje-femte styckena av anvisningarna till 54 § kommunalskattelagen. Ett motsvarandeuttryckssätt finns i punkten 2 b senare ledet av förevarande stycke. Vidbedömningen av om företaget är frikallat från skattskyldighet skall givetvisbeaktas om dispens meddelats enligt sjunde stycket av nämnda anvisningspunkt.Detta står enligt lagrådets mening klart utan att lagtexten behöver förtydligas.