prop · G50351 · 1981-12-31 00:00:00 — Som underlag för beslutet måste ingå en bedömning av vilkaläromedel som bäst passar undervisningens behov och kan rymmas inom deekonomiska ramar som är fastställda. När inköpsbeslutet fattats vidtarbeställningsfasen. I denna fas krävs information om beställningsnummer,beställningsadress, priser och uppgifter om 1981/82:51 31 adresserför leverans och fakturering. Under användningsfasen behövs bl. a. informationom hur läromedlet utnyttjas på bästa sätt. Sådan informafion inhämtas ilärarhandledningar, metodisk litteratur m.m. Informafion om läromedel ges f.n.av SIL, läromedelsproducenter och distributörer av läromedel. SILstartade sin verksamhet . Informationen om läromedel omfattarsådant material som producenterna begärt att få registrera hos SIL. För attläromedel skall kunna betecknas som centralt krävs det att SIL registreratläromedlet som sådant centralt läromedel. SIL informerar om ohka slagsläromedel för hela ungdomsskolan och motsvarande delar av vuxenutbildningen.Under de första verksamhetsåren omfattade informafionen endast centralaläromedel. Informafionen omfattar nu även övriga läromedel med undantag förfilm och videogram, ett område som dock planeras ingå i verksamheten fr.o.m. år1981. Informafionen till konsumenterna sker på flera sätt. Den viktigaste ochmest omfattande är läromedelskatalogen, som utges i åtta delar. Katalogenutkommer och kompletteras med supplement under våren.Läromedelskatalogen ger dels översiktsinformation, dels detaljinformation. SIL:skataloger innehöll /80 11 200 centrala läromedel och 3 700övriga läromedel. Är1977 utvidgades SIL:s information till att även omfatta läromedel för invandramndervisning.Informationen består av dels olika förteckningar över lämpliga läromedel förundervisningen i hemspråk och i svenska som främmande språk, dels enläromedelsutställning. SIL:s arbete med förteckningar över läromedel för invandramndervisningfinansieras helt med stafiiga medel. Den permanenta läromedelsutställningen förinvandramndervisning anordnas gemensamt av SIL, SÖ och skoldirek-fion. SILtar fram läromedelsförteckningar för speciella områden. Ettexempel på en sådan förteckning är en samnordisk förteckning över samiskaläromedel. Ett annat exempel är en förteckning över läromedel för elever medspråk-, tal- och röstsvårigheter. Somett nytt inslag i SIL:s verksamhet gavs ut den s. k.Läromedelshandboken. Boken innehåller dels ett antal specialartiklar, delsregister över läromedelsproducenter, läromedelscentraler samt stafiiga ochkommunala myndigheter och organisationer med anknytning tillundervisningssektorn. SIL:sverksamhet leds av en styrelse bestående av en ordförande, fyra andra ledamöteroch fem suppleanter. Till SIL finns knuten en referens-gmpp med representanterför lärar- och elevorganisationerna. Vid SIL finns ett kansli med f.n. 15personer anställda, motsvarande 13,7 heltidstjänster. Registreringen av och informafionenom läromedel som produ- 1981/82:51 32 centernabegärt att få registrerade hos SIL finansieras med avgifter från producenterna.Avgifterna skall f.n. täcka kostnaderna för att framställa och distribuerainformationen plus av övriga kostnader för SIL. Informafionen om läromedelför invandramndervisningen finansieras dock helt med statliga medel. Statensandel av kostnaderna har de flesta verksamhetsåren blivit större änberäknat genom att antalet anmälda läromedel blivit mindre än beräknat. FöreningenSvenska läromedelsproducenter () har ett register, , som gerinformation om de allra flesta centrala läromedel och ett stort antal övrigaläromedel. Informationen är kortfattad och omfattar en rad per läromedel. Tillsystemet finns beställningslistor, returlistor m.m. distribuerasvarje år . Till den datalagrade registerbasen rapporterar f.n.cirka 80 förtag kontinuerligt in nyheter, förändringar av tidigare information,returorder m.m. innehåller ca 20000 läromedelsartiklar. De sjustadieregistren innehåller de i huvudregistret ingående läromedlen, sorteradeefter stadium och ämne. För att få artiklar registrerade i FSL-registretbetalar producenterna vissa avgifter. Den totala driftskostnaden FSL-registerär drygt ! Nären läromedelsproducent söker introducera ett nytt läromedel, är annonseringframför allt i lärarpressen, i regel den första åtgärden. Så snart läromedletär färdigt sänds provexemplar (friexemplar) ut till huvudläraren i ämnet vid deolika skolorna. För viktigare läromedel framställer producenterna särskildabroschyrer, som utsänds till skolorna. En annan metod är att skicka ut huvudlärarbrevmed informationer framför allt om nya läromedel. Efter det att den skriftligainformationen om nya läromedel gått ut till skolorna vidtar deninformationsverksamhet som läromedelsförlagens konsulenter bedriver. n. ett 70-tal sådana heltidsanställda läromedelskonsulenter. Redaktörer ochförfattare används också i rätt stor utsträckning för denna information.Förlagens konsulenter ger sin informafion i samband med utställningar, vidstudiedagar och sommarkursen, vid besök i skolorna, vid kommunens läromedelscenlraloch vid lärarhögskolornas metodikinstitutioner. De större läromedelsförlagenhar egna fasta utställningar. Även vid förlagens ordercentraler finns personalsom svarar för informationsuppgifter. De flesta förlag har egna kataloger sominnehåller beskrivningar av produkterna och prislistor. Kostnadernaför läromedelsförelagens information och övriga marknadsföringsåtgärder harstuderats av statens pris- och kartellnämnd (SPK) iden s.k. producentstudien (DsU1978:12-13). Enligt SPK:s rapport hade 27 företag en omsättning överstigande Imilj. Dessa företag omsatte tillsammans drygt 349milj. Prop.1981/82:51 33 derna för dessa företag uppgick enligt rapporten till 10,av omsättningen eller 36,6milj. ULÄ har på olika sätt sökt utvärdera effekterna av deninformation som ges av register och den information som ges på annat sätt t.ex. genom provexemplar av nyproducerade tryckta läromedel och genom besök avförlagens egna representanter. ULÄ:s undersökningar visar att de bådasistnämnda informationsmedlen är betydligt mer utnyttjade än informationen ikataloger av olika slag. 4.4 lJLÄ:s överväganden och förslag Det finns f. n. flera läromedelsregister som omfattar ettstort antal artiklar. Åtskilliga grundläggande fakta finns i de allra flestastörre läromedelsregister t. ex. ISB-nummer, författare, titel, komponent,förlag/leverantör, stadium/skolform, ämne/årskurs, bindning/förpackning,omfång, granskat av läromedelsnämnden och pris. ULÄ finner det inte rationellt med fleraläromedelsregister som i betydande utsträckning innehåller uppgifter om sammaläromedel men som arbetar oberoende av varandra. ULÄ föreslår därför att detskapas ett enhetligt läromedelsregister som skall kunna utnyttjas av konsumenter,distributörer och producenter under flera av faserna i läromedelsarbetet. bör följande krav kunna ställas. För informationsfasen gäller attregistret bör innehålla en betydande del av marknadens informationbärandeläromedel (text, ljud- och bildmaterial) för skolan och förskolan, att informafionenskall vara överskådlig och att prisuppgifterna skall vara aktuella ochkorrekta. För urvals- och beslutsfasen gäller, att andra underlag, utöveruppgifter från ett läromedelsregister, krävs för en bedömning av läromedlenspedagogiska egenskaper. För beställningsfasen gäller, att enbeställningsfunktion skall finnas kopplad till registret. För användningsfasengäller slutligen, att registrets sökbegrepp skall nära ansluta sig tillgällande läroplaner och innefatta bl.a. arbetsområden och olika teman samt attregistrets databas skall kunna användas för att upprätta beståndsregister överläromedlen t. ex. vid en viss skolenhet. ULÄ utskiljer två huvudtyper av organisationsalternativ,dels med ett delat ägande, dels lösningen där en part står som huvudansvarigoch ägare. Följande alternativ är tänkbara: Läromedelsregistretägs gemensamt av staten, konsumenterna och producenterna och drivs i form avaktiebolag eller stiftelse. Läromedelsregistretägs av staten och SIL:s register utgör gmnden. Läromedelsregistretägs av producenterna och FSL:s register utgör grunden. Bibliotekstjänstutökar sin verksamhet till att gälla läromedelsutgivningen. 3 1981/82. 1981/82:51 34 Vidvalet av organisationsalternativ bör man enligt ULÄ:s uppfattning utgå från attsamordningen av befintliga register skall ge rationaliseringsvinster och sänkakostnader för stat, kommun och producenter. Alternativen 1 och 4 innebärrelativt stora kostnader för utredningar, systemuppläggningar m. m. Detalternativ som enligt ULÄ medför de totalt sett lägsta kostnaderna äralternativ 3. Därmed får producenterna fortsatt fillgång till de administrativatjänster som är knutna till FSL-systemet vid beställning, returhantering,information om nya och utgångna produkter m.m. För producenterna är dessatjänster oumbärliga och detta innebär att, om något annat alternativ änalternativ 3 väljs, det även i fortsättningen skulle finnas fleraläromedelsregister. ULÄförordar att FSL-systemet blir grunden för ett enhetligt läromedelsregister.För arbetet med detta register bör finnas en referensgrupp bestående avrepresentanter för staten, kommunerna och producenterna så att registretsutveckling blir till nytta för alla parter. ULÄ:s förslag innebär att SlL:sregisterverksamhet kan avvecklas. Läromedelsfrågornainom SÖ handläggs av de olika fackbyråerna med läromedelssektionen (L 3:2) somsamordnande organ. Läromedelssektionen sorterar under Avdelningen förfortbildning och pedagogiskt utvecklingsarbete (Avdelning L). Läromedelsekfionenarbetar med forsknings- och utvecklingsprojekt. Sektionen har en samordnandefunktion, vari bl. a. innefattas initiativ till samverkan mellan byråerna iläromedelsprojekt, sammanställning av utmstningslistor, medverkan iläroplansarbete och beredning av de delar av FoU-anslaget som berörläromedelsprojekt. Sektionen har vidare ett ansvar för att samla och förmedlainformation till läromedelsproducenterna. (kap. 3)är knuten till sektionen. Utöverregistrering av läromedel (kap. 4) har SIL fill uppgift att vara centralmyndighet för RPH, bevilja produkfionsstöd för olika bristområden och svara förinformation om läromedel för invandrarundervisning. SILbeviljar produktionsstöd för utbildningarna inom SÖ:s område. På högskoleområdetär det universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) som fördelar produktionsstöd.Behovet av läromedel måste vara angeläget för att bidrag skall utgå. Läromedelför små målgrupper är oftast berätfigade till stöd. Sådana små målgrupper ärexempelvis: elever med särskilda behov av stimulans och stöd, invandrareleveroch elever tillhörande mino- 1981/82:51 35 ritetsgmpper,elever inom vissa grenar och varianter inom gymnasieskolans tvåårigautbildningar och inom gymnasieskolans specialkurser samt studerande i vissaämnen inom statlig eller vuxenutbildning. Även läromedel som bara kanframställas i små upplagor kan vara berättigade till stöd, t. ex. undervisningsfilm,diaserier och annat bildmaterial, samt material för vissa lärarkategorier.Anvisade medel för produktionsstöd uppgick /81 till . SIL är sedan år 1977central myndighet för RPH. I SIL:s funktion som central myndighet ingår bl.a.:anslagsframställning och långtidsbudget, personalfrågor och lokalanskaffning.Varje rikscentral fungerar självständigt inom givna rikfiinjer och har etteget ekonomiskt ansvar för användningen av de medel som ställs tillförfogande. Anvisade medel för RPH uppgick /81 fill . RPH-SYNi betjänar gravt synskadade och synsvaga elever inom ungdomsskolan,folkhögskolan och vuxenutbildningen med studielitteratur i form avpunktskrifts-, talbands-, mikrofilm- och storstilsutgåvor. Målgmppen förverksamheten omfattar ca 1 800 elever. Personalen uppgår fill 15,7 helfidstjänstervarav 4,2 finansieras med medel från (). RPH-RHi har speciellt inriktat sig på att initiera och utveckla hjälpmedelsom förbättrar de rörelsehindrades studiesituation. Läromedlen måste oftautformas med hänsyn till att en del elever också kan ha talsvårigheter ellernedsatt perceptionsförmåga. Inom förskolan, ungdomsskolan ochvuxenutbildningen finns ca 9000 rörelsehindrade elever. Vid centralen finns 4heltidstjänster. RPH-HÖRi utvecklar och framställer speciella läromedel för hörselskadade mengör även bearbetningar av befintliga. Produkfionen av läromedel med högbildtäthet och hög konkretionsgrad är värdefull även för elever med andraspråkliga handikapp. Det finns ca 2600 döva och hörselskadade elever inomförskolan, ungdomsskolan och vuxenutbildningen. Personalen omfattar 8heltidstjänster, varav 3 finansieras med medel från AMS. RPH-SÄRi utvecklar och framställer material för undervisningen avutvecklingsstörda, inkl. ett omfattande lärarmaterial, bedömer att befintligaläromedel kan användas och bearbetar vid behov sådana läromedel. Antaletpsykiskt utvecklingsstörda inom förskolan, ungdomsskolan och vuxenutbildningenär ca 30000. Antalet heltidstjänster vid centralen är 8, varav 1 finansierasmed medel från AMS. Socialstyrelsenär central förvaltningsmyndighet för ärenden som rör socialvården, hälso- ochsjukvården samt läkemedelsförsörjningen. 1 socialvården ingår barnomsorgen(förskola, frifidshem m. m.). 1981/82:51 36 senhar även tillsyn över vården av psykiskt utvecklingsstörda. I fråga omfortbildning av förskolepersonal ansvarar för innehåll och inriktning,studiematerial, metodutveckling och utvärdering. Vidare utfärdarsocialstyrelsen arbetsplan för förskolan, som innehåller råd och anvisningarför arbetet i förskolan. Lekmiljörådetinrättades och knöts organisatoriskt till . Fr.o.m. denI har lekmiljörådet blivit ett helt självständigt organ med namnetbarnmiljörådet och med uppgift att svara för barnmiljöfrågor ochbarnsäkerhetsfrågor. Rådet arbetar bl. a. med upplysnings- och informationsverksamhet,testning och utprovning av lekmaterial och medverkar i forsknings- ochutvecklingsarbete inom lekmaterialområdet. 5.5 ULÄ:söverväganden och förslag /80 uppgick de totala statliga anslagen för läromedelsområdettill i mnt tal 13milj. De statliga insatserna - frånsett läromedelsinformation- kan sägas ha sin tyngdpunkt inom två huvudområden, FoU samt insatser för enförbättrad läromedelsförsörjning inom bristområden, dvs. sådana delar avundervisningssektorn som har dålig tillgång till läromedel. De statligainsatserna på dessa huvudområden är nödvändiga även i framfiden. ULÄ har medutgångspunkt i sina direktiv främst sett som sin uppgift att se överorganisationen för de staUiga insatserna på läromedelsområdet och ge förslagtill förbättrad samordning och effektivitet. SÖhar ett generellt ansvar för läromedelsförsörjningen inom all utbildning somstår under verkets tillsyn. Därmed har SÖ också ett huvudansvar för de statligainsatserna för att förbättra läromedelsförsörjningen inom olika bristområden. ULÄser det som en synnerligen viktig uppgift för SÖ att vidareutveckla dennaverksamhet. Organisatoriskt bör ansvaret för arbetet med olika bristområdenligga inom resp. fackenhet inom SÖ. Samordningsfrågor bör fullgöras av någonenhet med samordnande uppgifter. Detta bör beaktas vid det fortsatta arbetetmed att omorganisera SÖ. ULÄ:sförslag att ett enhetligt läromedelsregister byggs upp med som gmndgör att SIL:s registerverksamhet kan avvecklas. Ett genomförande av dettaförslag aktualiserar, enligt ULÄ, frågan om vilken myndighet som bör haansvaret för produktionsstödet och RPH. För handläggningen av dessa bådaverksamhetsområden finns vid SIL f. n. en avdelningsdirektör, enbyråsekreterare () och en kansliskrivare (). ULÄ finner det intemeningsfullt att bibehålla SIL som självständig myndighet omregisterverksamheten avvecklas. Prop.1981/82:51 37 kan ligga på central nivå eller decentraliseras till regional eller lokalnivå. ULÄ har vägt de skäl som talar för centralisering och för decentralisering.ULÄ anser att övervägande skäl talar för att ansvaret även i fortsättningen börligga på central nivå. Därigenom kan nuvarande mtiner (bl. a. föradministration och budgetärenden), som visat sig fungera väl, i huvudsakbibehållas. ULÄ föreslår därför att SÖ övertar ansvaret för RPH fr.o.m. den 1juli 1982, som SIL:s registerverksamhet föreslås upphöra.Handläggningen av produktionsstödsfrågorna bör liksom nu skötas av sammamyndighet som har ansvaret för RPH. ULÄ föreslår därför att SÖ fr.o.m. den Ijuli 1982 får ansvaret för produktionsstödet. Vid bedömning och prioriteringav ansökningar om produktionsstöd bör synpunkter inhämtas från pedagogiskexpertis inom och utom SÖ. Till verksamheten bör knytas en referensgmpp medrepresentanter för konsumenterna och producenterna. Riktlinjer för tilldelningav produktionsstöd bör utfärdas av . Läromedelsmarknadenhar för ULÄ:s räkning studerats av SPK. 1 sin rapport betonar SPK att bland defaktorer som påverkar efterfrågan på läromedel har de storaskolreformerna varit de viktigaste. Av den totala försäljningen svarar detryckta läromedlen för den i särklass största andelen. Under det år som SPKstuderat () svarade de tio största läromedelsföretagen för av dentotala försäljningen. Den största koncernen är , den näst största Liber,som ingår i statsföretagsgruppen. Enligt SPK har kostnadsutvecklingen varittill fördel för de större företagen (s.k. stordriftsfördelar). Lönsamhetenunder var särskilt stor under det sistnämnda året, vilket enligtSPK berodde på att företagen just detta år kunde sälja en hel del tidigareutvecklade läromedel i nya upplagor utan att utvecklingskostnaderna varsärskilt höga, SPK studerade även de olika konkurrensmedlen och framhöll attdet viktigaste konkurrensmedlet är de pedagogiska egenskaperna hos läromedlen.En viktig uppgift för marknadsföringen är att informera om dessa egenskaper. Destörre företagen har egna konsulenter för informationen. Enligt SPK är tillgängentill sådana konsulenter en viktig orsak till att de större företagen tillsammanshar en så hög andel av marknaden. ULÄhar sökt bedöma utvecklingstendenserna på läromedelsmarknaden och därvid ansettatt efterfrågan på läromedel inte kommer att förändras i någon högre grad underde närmaste åren. ULÄ anser att några större statliga insatser inte ärnödvändiga inom produktionen för att den skall kunna fungera i fri konkurrensmellan stora och små privatägda och statsägda företag. En sådan väl fungerandeläromedelsmarknad är en förutsättning för tillgången till goda läromedel tillrimliga priser, vilket är en värdefull resurs för en effektiv undervisning. 4 1981/82. 1981/82:51 38 Sammanställning av remissyttranden över ULÄ:s betänkande (SOU1980:15) Läromedlen i skolan 1 Utredningens uppgifter och arbete Ettmindre antal remissinstanser framför allmän kritik över hur utredningsuppdragethar fullgjorts. Sålunda menar SÖ att utredningsförslagen i hög grad saknarhelhetsperspektiv. Därtill kommer att förslagen, enligt SÖ:s uppfattning inteär fillräckligt underbyggda för att ligga till grund för definitivaställningstaganden. , UR och framhåller attbetänkandet är behäftat med avsevärda brister, främst i vad avser ofullständigredovisning och förslag om inriktning och omfattning av statliga insatser päläromedelsområdet. SIL, samtliga RPH, , i finner det anmärkningsvärt att ULÄ ejpublicerat den särskilda expertrapport om samhällsinsatserna påläromedelsområdet som utarbetats. SIL anser att det urval av fakta som gjortsoch den återgivning av undersökningsresultat som presenteras i betänkandet iflera fall är tendentiösa och vilseledande. EnligtULÄ:s uppfattning bör en läromedelsdefinition utformas så att den inte påonödigt sätt binder den lokala planering som elever och lärare tillsammans skagöra. Detta kräver en vid definition av begreppet läromedel. ULÄ anser att dendefinition som används i Lgr 80 ("Läromedel är sådant som lärare ochelever kommer överens om att använda för att nå uppställda mål") välsvarar mot kraven och föreslår att denna definition ersätter den nuvarandedefinitionen i skolförordningens 1 kap. 5§. Medhänvisning till studie av verksamheten vid ett antal förskolor vill ULÄdefiniera begreppet lek- och arbetsmaterial, som i förskolan motsvarar termenläromedel inom skolan, på följande sätt: "Med lek- och arbetsmaterialavses allt slags material som används inom förskoleverksamheten." ULÄanser vidare att det som en konsekvens av SIA-propositionens riktlinjer böravgöras på lokal nivå vilka läromedel som skall anses vara förmedlare av detväsentligaste stoffet. Därför föreslår ULÄ att begreppet centralt läromedel igällande förordningar utgår. Motbakgrund av resultat av studier om i vilken omfattning gåvoläromedel används ihemmet föreslår ULÄ att kommunerna utan reglering av 1981/82:51 39 statligabestämmelser - skall få avgöra hur eleverna skall få bruka sina läromedel och humvidaeleverna efter genomgången kurs skall få sina läromedel som gåva eller inte. Avde instanser som behandlar frågan om definition av begreppet läromedeltillstyrker de flesta ULÄ:s förslag. Sålunda menar bl. a. länsskolnämnderna iStockholms, , , . och , RHS,LRF, SFEF att den definition av läromedelsbegreppet som används i Lgr80 ävenbör komma till uttryck i skolförordningen. Några instanser, t.ex. understryker dock att läroplanens vida definition inte kanligga till gmnd för bestämmelser om registrering, granskning och antagande avläromedel. För dessa ändamål krävs preciseringar. Negativt inställda tillförslaget är länsskoinämnden i samt LFF. Länsskoinämndeni anser att om en definifion av begreppet läromedel alltjämt skallfinnas i skolförordningen så skall denna vara entydig och klargörande. ÄvenFSL finner det opraktiskt att ändra definitionen av ett begrepp som är såetablerat. Endast ett fåtal instansertar upp frågan om lek- och arbetsmaterial i förskolan. villvärna om ett vidgat läromedelsbegrepp inom förskolan. Den avLekmiljörådet/utförda styrningsundersökningen(Förskolepedagogik i praktiken, Liber Läromedel 1980) som gjordes på uppdrag avULÄ visar också hur viktigt det är att materialutbudet i förskolan är välförankrat i personalgmppen. När de vuxna i förskolan har klara mål, fungerandemetodik och använder materialet som ett av flera medel att uppnå målen kan manundvika eller minska att materialet i sig styr verksamheten. Barnmiljörådetvill därför, liksom ULÄ, understryka vikten av att varje förskola inom givnaanslagsramar bör ha stor frihet i valet av olika slags material. Socialstyrelsenunderstryker att det centrala i förskoleverksamheten är de mäl och deninriktning som lokalt satts upp för verksamheten. Till grund för verksamhetenbör finnas en planering som innefattar aktuella aktiviteter och en tidsplanper säsong, vecka, dag och del av dag. I planeringen bör hänsyn tas fill vilketlek- och arbetsmaterial som redan finns, vad som kan köpas inom tillgängligaekonomiska ramar och vad personal och barn fillsammans kan tillverka.Verksamhetens mål och inriktning får däremot inte tillåtas att styras av detekniska hjälpmedel och annan utrustning som kan finnas tillgänglig. Det är, enligtsocialstyrelsens mening, väsentligt att varje kommun fastställer engrundutrustning för förskolorna. Innehållet i denna gmndut-mstning kan givetvisvariera från kommun till kommun. Inom de ekonomiska ramar som fastställsårligen bör därutöver varje förskola ha stor frihet att anskaffa lek- ocharbetsmaterial som svarar mot den lokalt planerade verksamhetens behov. Här böruppmärksammas att inköpen av Prop.1981/82:51 40 förbrukningsmaterial (papper, färg, lera, virke m. )utgör en stor andel och att förslitningen av material och utrustning ärbetydande. menar att ULÄ vid sin precisering av vadsom skall anses höra till gmndutmstning för förskolorna gått för långt i frågaom detaljstyrning av en verksamhet. Utredningen har dessutomkonstaterat att utbudet av aktiviteter inte står i proportion till materialstandarden.En omfattande grundutrustning behöver således inte vara någon garanti för enaktiv verksamhet. Enligt Kommunförbundets mening bör förskolans utrustning medlek- och arbetsmaterial göras utifrån den enskilda kommunens egen planeringoch organisation av verksamheten.