prop · G503102 · 1981-12-31 00:00:00 — Om Ijänsleplikligs förhåUanden är sådana att familjebidragskall bestämmas enligt såväl första stycket som 11 § skall avräkningen av dentjänsteplikliges inkomster i första hand göras vid bestämmande av bidragenligt 11 Hartjänstepliktig sin huvudsakliga inkomst från näring eller rörelse, som drivsav honom eUer hans maka, och anlitas under den tjänsteplikfiges tjänstgöringsärskilt avlönad arbetskraft för att helt eller delvis ersätta dentjänstepliklige, utgår näringsbidrag för uppkommande lönekostnad, i den månkostnaden är skälig och överstiger det genomsnittliga normala driftsöverskoltsom näringen eller rörelsen kan beräknas lämna under den tjänsteplikfigestjänstgöring. Näringsbidrag utgår dock endast om det måste antagas allförulsätlningar finns för fortsatt drift av näringen eller rörelsen. HarIjänsleplikfig sin huvudsakliga försörjning från näring, som drivs av honomeller hans maka, och anlitas under den tjänsteplikfiges tjänstgöring särskillavlönad arbetskraft för alt heU eller delvis ersätta den Ijänstepliklige, ulgårnäringsbidrag för uppkommande lönekostnad, i den mån kostnaden är skälig ochöverstiger del genomsnittliga normala driftsöverskotl som näringen kanberäknas lämna under den tjänsteplikliges tjänstgöring. Näringsbidrag ulgårdock endast om del måste antagas all fömtsältningar finns för fortsall driftav näringen. Första stycket gäller också om näringen drivs av juridiskperson, Prop.1981/82:102 Bilaga 2 Försvarsdepartementet 296 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse vari aktier eller andelar till övervägande del ägs ellerpå därmed jämförligt sätt innehas av den tjänstepliklige eller hans maka. För lönekostnad som avser Ijänsleplikligs eller hans makasbarn, som är , ulgår icke näringsbidrag. Avser lönekostnadIjänsleplikligs maka, den tjänsteplikliges eller hans makas barn som har fyllt16 år eller deras föräldrar eller syskon, utgår näringsbidrag endast om detföreligger särskUda skäl. Frågan om barns ålder bedöms enligt 7 § andra stycket. Kan näring eller rörelse som Kan näring som avses i 19 § icke avses i 19 § icke drivas under den drivas under den tjänsteplikliges Ijänslpliktiges tjänstgöring men tjänstgöring men finns fömlsäll- finns fömtsältningar för all fortsäl- ningar för all fortsätta verksamhe- ta verksamheten efter tjänstgöring- ten efter tjänstgöringen, utgår nä- en, ulgår näringsbidrag för sådana ringsbidrag för sådana kostnader kostnader under tjänstgöringsfiden som är som är nödvändiga för all verksam- nödvändiga för att verksamheten heten skaU kunna åtempptagas. skall kunna åtempptagas. Näringsbidrag ulgår med högst Näringsbidrag ulgår med högst 23 § Har med anledning av tjänstepUktigs tjänstgöringfamiljepenning beviljats för maka eller barn och avlider makan eller barnetunder tjänstgöringsfiden, utgår begravningsbidrag. Även om familjepenning ickehar beviljats, får begravningsbidrag utgå, om behov föreligger. Begravningsbidrag utgår med Begravningsbidrag ulgår med för ijänsleplikligs för tjänstepUktigs maka och med för maka och med för Denna lag träder i kraft . Senaste lydelse 1981:419. 1981/82:102 Bilaga2 Försvarsdepartementet 297 1Det militära försvaret ...................................... 1 1.1 Planerings-och ekonomisystemet .................. 1 1.2 försvarsbeslut .............................. 5 1.3 Det militära försvarels fortsalla utveckling ........ 6 1.3.1 Överbefälhavaren ............................... .... 6 1.3.2 Försvarskommitlén ................................ .. 16 1.3.3 Föredraganden .................................... .. 31 1.3.4 Hemställan ......................................... .. 50 1.4 .................................. .. 51 1.4.1 Överbefälhavaren ............................... .. 51 1.4.2 Försvarskommitlén ................................ .. 66 1.4.3 Föredraganden .................................... .. 75 1.4.4 Hemställan ........................................ .. 96 1.5 Anskaffningav ett nyll flygplan och flyginduslrtfrågor 97 1.5.1 Överbefälhavaren ............................... .. 97 1.5.2 FörsvarskommUlén ................................ 100 1.5.3 militära flygindustrikommklé ...... 103 1.5.4 Föredraganden .................................... 106 1.5.5 Hemställan ........................................ 119 1.6 Försvarsindustrin........................................ 120 1.6.1 Försvarsindustrins omfattning ............... 120 1.6.2 Överbefälhavaren ............................... 120 1.6.3 Försvarskommitlén ................................ 121 1.6.4 Föredraganden .................................... 123 1.6.5 Hemställan ........................................ 128 1.7 Underhållav försvarets materiel ..................... 129 1.7.1 underhållsulredning ................... 129 1.7.2 Föredraganden .................................... 134 1.7.3 Hemställan ........................................ 137 1.8 Lekmannainflytandei försvaret .................... 138 1.8.1 Inledning ............................................ 138 1.8.2 Försvarels ledningsulrednings överväganden och förslag 139 1.8.3 Remissyttrandena ............................... 141 1.8.4 Föredraganden .................................... 142 1.8.5 Hemställan ........................................ 144 1.9 Medinflytandeför värnpliktiga ...................... 145 1.10.1 Del nuvarande förmånssystemet ........... 149 1.10.2 Överbefälhavarens värnpliklsekonomiska undersökning 150 1.10.3....................................................... Remissyttrandena 153 1.10.4....................................................... Försvarskommitlén 155 1.10.5 Föredraganden ................................... 156 1.10.6 HemsläUan ....................................... 160 1.11............................................................... /83 m.m 161 1.11.1 Föredraganden ................................... 161 1.11.2 Hemställan ....................................... 162 1.12............................................................... Anslagsfrågorför /83 163 AFörsvarsdepartementet m. m...................... 165 5.Reglering av prisstegringar för del militära försvaret .. 165 1981/82:102 Bilaga2 Försvarsdepartementet 298 BArméförband .......................................... . 168 Ledning och förbandsverksamhel ........... 170 Materielanskaffning ............................. . 174 Anskaffning av anläggningar .................. 178 Forskning och utveckUng ..................... . 182 CMarinförband ........................................ . 185 Ledning och förbandsverksamhet ........... 187 Anskaffning av anläggningar .................. 193 Forskning och utveckling......................... 198 Ledningoch förbandsverksamhel ........... 200 Anskaffning av anläggningar .................. 209 Forskning och utveckling ...................... . 214 EOperativ ledning m. m................................ . 218 Operalivledning m. m.: Ledning och förbandsverksamhet ........... . 218 Anskaffning av anläggningar.................... . 225 2 Civilförsvaret ........................................... .-.... 230 2.1 försvarsbeslut ............................... 230 2.2 CivUförsvarels fortsatta utveckling ................ 231 2.2.1 Inledning .............................................. 231 2.2.2 Civilförsvarsslyrelsen .............................. 232 2.2.3 Övrigi underlag .................................... 240 2.2.4 Försvarskommitlén ................................. 244 2.2.5 Föredraganden ...................................... 247 2.2.6 Hemställan ......................................... 256 2.3 Ramberäkningarför /83 m.m...... 257 2.3.1 Föredraganden ...................................... 257 2.3.2 Hemställan ......................................... 258 2.4 Anslagsfrågorför /83 ............ 260 Anskaffning av anläggningar .................... 268 Reglering av prisstegringar för civilförsvaret ..... 273 3 Psykologisktförsvar .......................................... 275 3.1 Försvarskommitlén ....................................... 275 3.2 Föredraganden .......................................... 275 3.3 Hemställan ................................................ 279 HÖvrig verksamhet ..................................... 280 Flygtekniska försöksanstalten ............... 282 Vissa teleanordningar ............................. 288 Bilaga2.1 Förslag tUl Lag om ändring i värnpliktslagen (1941:967) 291 Bilaga 2.2 Förslag lill Lag om ändring i familjebidragslagen (1978:520) ........................................ 294 1981/82:102 Bilaga3 1 Anmälantill proposition om säkerhets- och försvarspolitiken samt totalförsvaretsfortsatta utveckling såvitt avser verksamhetsområde. Underde har fömtsättningarna för det ekonomiska försvaretförändrats. Den ständigt pågående slmkturomvandlingen har varit en fömtsättningför den snabba välståndsökningen i det svenska samhället. Effektiviteten i densvenska ekonomin har kunnat ökas genom specialisering till de områden där deninhemska produktionsapparaten har de relativt sett bästaproduktionsfömlsättningarna. Detta har emellertid inneburit att sårbarheteninom vissa sektorer har ökat. Detta medför ökade krav på all fortlöpande följaupp förändringar i samhället och näringslivet. De försörjningsansyarigamyndighelerna måste analysera utvecklingen och bedöma de konsekvenser den fårför försörjningsberedskapen i skilda hänseenden, påpeka risker samt föreslå ochvidta åtgärder som främjar beredskapen. Samhällets komplexitet och olikafunktioners inbördes beroende gör del emellertid allt svårare för berördamyndigheter inom det ekonomiska försvaret alt med rimliga insatser följautvecklingen och vidta erforderliga beredskapsålgärder. Det blir därför alltangelägnare att i planeringen fastställa vUka krav som i första hand måstetillgodoses samt vilka beredskapsåtgärder som därvid måste prioriteras. Istörsta möjliga utsträckning får näringslivets egen förmåga utnyttjas för attlösa förekommande uppgtfter under kriser och i krig. Försörjningsberedskapäretluttryck för landets försörjningsförmåga vid kriser och krig. Den byggerväsenfiigen på det fredslida samhällets resurser och förmåga tUl snabbanpassning och omställning vid olika krissituationer. Kompletterandeberedskapsåtgärder krävs emellertid för att en filffredsställandeförsörjningsberedskap skall kunna upprätthållas. De berör många områden såsområvaruförsörjning, industriell förädling, handel, försörjning med energi ocharbetskraft, transportverksamhet, väg-1 1981182. 1981/82:102 Bilaga3 2 håUning,post- och bankväsende, försäkringsverksamhet m.m. I många fall innebärberedskapsåtgärderna marginella kompletteringar av samhällets fredsresursermen de har trots detta stor betydelse. Allade åtgärder som behöver vidtas inom olika sektorer och funktioner i samhälletför all skall ha en liilfredsslällande försöijningsförmåga i kriser ochkrig sammanfattas i begreppet ekonomiskt försvar. Många myndigheter,organisationer och förelag blir därmed berörda av beredskapsplaneringen. Dettaställer krav på en god samordning så all beredskapsåtgärderna blir balanseradeinom och mellan olika sektorer. Inomdet ekonomiska försvaret tillämpas programplanering. I planeringssammanhangindelas verksamheten inom del ekonomiska försvaret i ell antalförsörjningsområden - s. k. program. Inomregeringskansliet samordnar det ekonomiska försvaret. Detsker i samråd med försvarsdepartementet. Under regeringen ligger ansvaret förplanering och samordning på ett antal centrala myndigheter som lyder under oUkadepartement. Beredskapsförberedelser genomförs också på regional nivå avlandels sex civilbefälhavare, 24 länsstyrelser och av centrala myndighetersläns- och dislriklorganisa-tioner. Överstyrelsenför ekonomiskt försvar (ÖEF) samordnar på myndighels-nivå hela det ekonomiskaförsvaret. Inom Uvsmedelsområdel, energiområdet och transportområdet harstatens jordbmksnämnd, ÖEF resp. samordningsansvar. Riksdagenhar med försvarsbeslut (prop. 1976/77:74, FöU 1976/ 77:13, rskr1976/77:311) fastställt följande allmänna mål fiU grund för det ekonomiskaförsvarets utveckling. "Detekonomiska försvaret skall, med en efter förhåUandena anpassadförsörjningsstandard, trygga försörjningen för del svenska samhället om vi helteller delvis bUr hänvisade lill egna försörjningsresurser. Tillgångenpå oundgängligen nödvändiga förnödenheter och tjänster skall säkerställas genomen väl avvägd beredskap inom och mellan de olika försörjningsområdena. Delekonomiska försvarets resurser skall kunna sällas in på del säll som i varjeenskilt läge bedöms ge den bästa effekten, när del gäller att mildrapåfrestningamas konsekvenser för landet. Resurserna skall härvid fördelas medbeaktande av att befolkningens, de olika samhällsfunktionernas ochtotalförsvarsmyndighetemas behov av resurser kan förändras efter hand som ettkris- eller krigsläge utvecklas." 1981/82:102 Bilaga3 3 Delekonomiska försvarels uppgtfter hänför sig väsenfiigen fiU tre typer av yttrepåfrestningar, nämligen fredskriser, avspärtning och krig. Med fre ds kr is avses eltläge, då normal fredsstandard inle kan upprätthållas i produktion,sysselsättning, export och konsumtion på grund av importbortfaU av en ellerflera försörjningsvikliga varor ulan all del är krig eller krigsfara i vår näraomvärld. Fredskriser bör skiljas från sådana knapphetssiluafioner,konkurrenssituationer och förändringar i handels-stmklur som ständigtåterkommer i del internationella handelsutbytet. Fredskriser bör också skiljasfrån situafioner där kriser och konflikter föranleder medvetna åtgärder, selektivtriktade mol med syfte att uppnå poUliska fördelar gentemot oss. Ambifionen när del gälleralt möta fredskriser är att så långt som möjUgt upprätthålla normalfredsslandard samt att undvika störningar i viktiga samhällsfunktioner. F. n. innebärstatsmakternas beslut en fredskrislagring av råolja, oljeprodukter och vissapetrokemiska produkter motsvarande tre månaders normal fredskonsumfion. Inomlegeringsmetallområdet är lagringsmålel för krom och kobolt två månaders normalförbrukning och för mangan och vanadin en månad. Utöverlagring genomförs även andra åtgärder för alt kunna möta olikafredskrissituationer. Dit hör förberedelser för olika ransonerings- och regleringsåtgärder,administrativa och organisatoriska förberedelser m.m. Ambifionennär det gäller att möta avspärrning och krig är alt säkerstäUa en omsläUning avsamhäUel tiU krishushåUning. Beredskapslagringen inriktas på alt säkerstäUabehoven saml på försörjningen med råvaror, komponenter m. m. som inte i tillräcklig omfattningfinns all tillgå inom landet. Måletär f. n. att huvuddelen av det ekonomiska försvaret skall kunna klara depåfrestningar på vår försöijning som en cirka ettårig avspärrnings-eUerkrigssituation kan medföra. I planeringsarbetet inom det ekonomiska försvaretskall dock inte möjligheterna av avspännings- och krigssituationer av annanlängd uteslutas. Iförsvarsbeslutet fastställdes även mål för de enskilda programmen inom detekonomiska försvaret inom ramen för de övergripande målen. Underinnevarande försvarsbeslutsperiod har ställts ökade krav på resurser från detekonomiska försvarets sida, främst på gmnd av utvecklingen inom näringslivetoch stora prisökningar inom viktiga vamområden. har detstatsfinansiella utrymmet varit begränsat. Delta har medfört att statsmakternavid de årliga budgetprövningarna beslutat om en lägre ambition iuppbyggnadstakten än vad som fömtsalles vid försvarsbeslutet. Detta har letttiU eftersläpningar främst med avseende på uppbyggnaden av olika slag avberedskapslager. Prop.1981/82:102 Bilaga 3 4 Riksdagenbeslutade (prop. 1980/81:90 bil. 3, FöU 1980/81:21, rskr 1980/81:281)om viss revidering av det program för beredskapslagring av råolja ocholjeprodukter som fastställdes i samband med försvarsbeslut. Delreviderade oljelagringsprogrammet innebär bl.a. all 6,5 milj. m råolja skaUinlagras före utgången av . Dock kan av marknadsmässiga ochstatsfinansiella skäl inlagringsperioden behöva utsträckas något, längst tillutgången av . Enöversyn av programmet skall göras före utgången av är 1983. 2.3Reviderade mål för försörjningsberedskapen på teko- och läderskoområdena Riksdagenbeslutade om mål för försörjningsberedskapen på teko- ochläderskoområdena (prop. 1977/78:42, FöU 1977/78:5, rskr 1977/ 78:81 och NU1977/78:41, rskr 1977/78:172 resp. 1976/77:85, FöU 1976/ 77:11, rskr1976/77:238). Målen avsåg bl.a. uthållighet och försörjningsstandard. Riksdagenbeslutade (prop. 1980/81:100 bil. 14, FöU 1980/81:20, NU1980/81:47, rskr 1980/81:280, rskr 1980/81:279) om viss revidering av målen förförsörjningsberedskapen på teko- och läderskoområdena. Revideringen innebarall elt upprätthållande av den produktionskapacitet resp. produktion somenligt gällande planeringsnormer erfordras av försörjningsberedskapsskäl skallbetraktas som ett riktmärke för den fortsatta försörjningsberedskapspoUliken. Föralt samordna verksamheten inom totalförsvaret och ta fram beslutsunderlaginför de femåriga försvarsbesluten fillämpas ett syslem för långsiktigplanering som i stora delar är uppbyggt på samma sätt för totalförsvarets oUkadelar. fastsläUde statsmakterna utformningen i stort av detplaneringssystem som tillämpas inom det ekonomiska försvaret (prop. 1977/78:100bil. 14, FöU 1977/78:20, rskr 1977/78:241). Denlångsiktsplanering som har föregått del föreslående försvarsbeslutet harbestått av tre olika skeden, perspektivstudier fas 1 och fas 2 samtprogramplanering. Regeringen har utfärdat anvisningar för planeringens olikaskeden. ÖEF har med skrivelser den 27 febmari 1979 överlämnat perspektivstudiedel 1, överlämnat perspektivsludie del 2 samt den 27 augusti1981 överlämnat programplan för ekonomiskt försvar. I planeringen haralternativa inriktningar av beredskapsverksamhelen 1981/82:102 Bilaga3 5 inomdet ekonomiska försvaret studerats. Dessa aUernativ betingas av olikaantaganden om vilka kris- och krigssiluafioner som skaU kunna mötas, om denframtida samhällsutvecklingen och om olika ambitioner förförsörjningsberedskapen på skilda ekonomiska planeringsnivåer. Den genomfördaplaneringen har utgjort underlag försvarskommiltés betänkanden. 4 delbetänkande (Ds Fö 1981:1)Säkerhetspolitiken och totalförsvaret Chefenför försvarsdepartmenlel har i det föregående redogjort för försvarskommillénsförslag beträffande säkerhetspolifiska utgångspunkter, försvarspolitikensinriktning i stort, vissa för totalförsvaret gemensamma frågor samt detmilitära försvarets, civilförsvarets och försvarsgrenen övrigt totalförsvarsinriktning . Försvarskommitlénanför beträffande del ekonomiska försvaret i sitt delbetänkande i febmari 1981(Ds Fö 1981:1) Säkerhetspolitiken och totalförsvaret särskilt följande. Underde har fömtsättningarna för det ekonomiska försvaretradikalt förändrats. Slmkturomvandlingen i det svenska samhället har bl.a.lett tiU en kraffig ökning av standarden, men också fill en ökad sårbarhet. Detblir allt angelägnare all i planeringen fastställa vilka krav som i första handmåste fillgodoses samt vilka beredskapsåtgärder som därvid måste prioriteras. Istörsta möjliga utsträckning bör näringslivets egen förmåga utnyttjas för attlösa förekommande uppgifter under kriser och i krig. Olikakriser och krig kan ge upphov fill långvariga störningar av det internafionellasamarbetet och berörda länders ekonomier, även om de utlösande konflikterna isig får ett relativt kort förlopp och även om inte direkt berörs avkrigshandlingar. Särskildakrav - utöver vad som hitfills har beaktas i planeringen - kan komma altställas på ekonomiskt försvar mot bakgmnd av den militärtekniska utvecklingen.Bl.a. måste det ekonomiska försvaret kunna verka och med hög effektvid elt övertaskande militärt angrepp. Ekonomiskkrigföring, hot och påtryckningar bedöms kunna bli alltmer vanUga som maktmedeli den internafionella polifiken. Sådana maktmedel kan avse stopp för leveranserav råvaror liU industriprodukter, avbrott i produklionssamarbele,kredilreslriklioner m. m. Skyddmol kärnvapen samt biologiska och kemiska stridsmedel måste beaktas. 1981/82:102 Bilaga 3 6 4.2.Mål och inriktning i stort Detallmänna mål för del ekonomiska försvaret som fastställdes i samband med 1977års försvarsbeslut bör alltjämt gälla. Enökning av beredskapen att möta fredskriser är motiverad. Därvid börförberedelserna alltjämt koncentreras till olje-, pelrokemi- och metallområdena.Vad gäller avspärrnings- och krigssituationer finner kommittén all sådana varoroch tjänster som är nödvändiga för individens och samhällets överlevnad måsteliUhandahållas med stor säkerhet. Övriga varor och tjänster är inle oviktigamen där måste en lägre grad av säkerhet i planeringen accepteras. För de prioriteradebehoven bör inhemska resurser utnyttjas där så är möjligt. De studier som harpåbörjats för att klarlägga möjligheterna att ställa om näringslivet till dettabör fortsätta Uksom andra försök att finna alternafiv till beredskapslagringFrågan om vem som bör ansvara för den lagringsverksamhel som alltjämt ärnödvändig bör ägnas ökad uppmärksamhet i det fortsatta planeringsarbetet. Detär angeläget att skapa en högre handlingsberedskap hos berörda myndigheter ochinom näringslivet. Berörd personal inom totalförsvaret måste ges förmåga attutnyttja de samlade resurserna efter lägels krav. De lagar, förordningar m.m.som reglerar undanförsel och förstöring bör ses över. Resurserna för dennaverksamhet bör förslärkas. Förlivsmedelsområdet bör målet vara att ställa om livsmedelsproduktionen tiUhuvudsakligen självförsörjning. Viklen av en regional försörjningsförmåga, enväl fungerande livsmedelsdislribulion och utvecklingen av ransoneringssystemframhålls. Äveninom beklädnadsområdel bör beredskapsåtgärderna inriktas på att kunnatillgodose nödvändiga behov genom inhemsk produktion. Uppfyllande av de mål somstatsmakterna har bestämt får bli beroende av det stöd som ges tillbeklädnadsindustrin av andra skäl än beredskapsskäl. Behovet av stöd ochberedskapslagring bör fortlöpande övervägas mol bakgmnd av en samordning avhandelspolitiska, industripoliliska, arbetsmarknadspolitiska ochförsörjningsberedskapspoliliska åtgärder. Inomenergiområdet begränsar sig försvarskommitlén i delbelänkandet, i avvaktan pådel energipolifiska beslutet , tiU alt redovisa allmänna förslag omenergiförsörjningen. Fredskrislagringenav olja och oljeprodukter bör således alltjämt anpassas i enlighet medSveriges åtaganden i avtalet om ett internationeUt energiprogram (lEP). För attmöta avspärrnings- och krigssituationer bör beredskapslagringen i första handavvägas mot möjligheterna att ställa om Prop.1981/82:102 Bilaga 3 7 tiUenergiförsörjning med inhemska råvaror. Ekonomiskt fördelaktiga omställningsåtgärder bör utgöra alternativ eller komplement till oljelagring och bör kunnafinansieras genom en minskad lagring. Planeringenför all ställa om värmeverk bör drivas så långt att omsläll-ningsarbelen kanpåbörjas eflerstalsmaklernas beslut. En övergång lill gengasdriflinom transportsektorn bör alltjämt planeras. Kommittén tillstyrker fortsallforskning, utveckling och försök vad gäller inhemsk ersättningsprodukfion inombränsle- och drivmedelsområdena. Inom elkraflområdet bör frågan om kärnkraftensutnyttjande och skydd i krig ägnas särskild uppmärksamhet. Inomkemiprogrammet bör främst försörjningen säkerstäUas för sådana varor som ärsärskiU viktiga för samhällets funkfion. Dit hör gödsel- och bekämpningsmedelför jordbmket, förpackningar för främst livsmedelsindustrin, läkemedel ochförbmkningsmaterial för hälso- och sjukvården, materiel för tryckning avtidningar och lidskrifter saml gummidäck för transportsektorn. Förmetallområdet föreslår kommittén all slöd ges för utvinning av viktigalegeringsmetaUer inom landet om det kan ske med måttliga samhällsekonomiskauppoffringar. I avvaktan på resultatet av sådana åtgärder föreslås en ökadfredskrislagring av vissa legeringsmetaller. Behovel av utbyteskomponenter ochreservdelar, särskill inom eleklronikområdel, bör främst vara en angelägenhetför berörda förelag.