prop · G503102 · 1981-12-31 00:00:00 — - ett frångående av den allmänna värnplikten, varviden Qärdedel av de värnpliktiga undantas från utbildning, - en reducering av de kvalificerademarkstridsförbanden med , - ett avbrytande av flygplansutvecklingen inomlandet, - en avveckling av 25 fredsförband samt Prop.1981/82:102 Bilaga 2 Försvarsdepartementet 10 -en minskning av anlalel anställda med , varvid uppsägningar Denär uppenbart all en sådan handlingsväg snabbi får allvarliga negativakonsekvenser för vår försvarsförmåga. Även om försvaret i enlighet medregeringens anvisningar inriktas mot all möta geografiskt och tidsmässigtbegränsade och kraflsamlade anfall, ökar risken för all vi även i dessasituationer kommer i efterhand. Vi kan då endast under begränsad lid stå emoten angripares fortsalla framträngande. Vi tvingas att säkerhetspolitiskt tabetydligt större risker. Den drasfiska förändringen av svensk försvarsorganisationleder med stor säkerhet lill allvarliga konsekvenser för försvaretstrovärdighet såväl inom som utom landet. Enutveckling av försvaret enligl den lägsta ekonomiska nivån ler sig från desynpunkter överbefälhavaren har all företräda inte försvarbar, framför alltinte i nuvarande säkerhetspolifiska situation. Lägeli världen präglas av stor utrikespolitisk osäkerhet. Denna osäkerhetgäller också . Mol denna bakgrund finns del enligl överbefälhavarensmening mycket starka skäl att välja en långsiktig utveckling av försvarsmaktenenligt handlingsväg 1. Därigenom kan försvaret påtagligt stödja en svensksäkerhetspolitik som syftar till en fredlig utveckling i vår del av världen.Handlingsväg 1 ställer i ett långsiktigt perspektiv inte några krav på en ökadandel av del svenska samhällets resurser. Överbefälhavaren föreslår all dennahandlingsväg läggs lill grund ärs försvarsbeslut. Programplanenför perioden 1982183 -1986187 Genombeslut gav regeringen anvisningar för programplanering förperioden /83 - 1986/87 för det militära försvaret. Regeringen föreskrevdärvid att försvarskommilléns andra belänkande i fillämpliga delar skulle liggalUl grund för planeringen. Förvart och ett av budgetåren 1982/83 - 1986/87 skulle gälla en planeringsram om15400 milj.kr. (prisläge ) i enlighet med försvarskommillénsuttalande att planeringen inom totalförsvaret borde genomföras på en ekonomisknivå som motsvarar vad som f. n. anvisas för dessa ändamål. Detta motsvarar 17120 milj. kr. Priskompensafion skulle förutsättasutgå enligt NPI. Inomplaneringsramarna skulle reserver avdelas för den väntade avvikelsen mellanden faktiska prisutvecklingen och priskompensalionen enligl NPI. Reservernaskulle beräknas på grundval av bl.a. långtidsutrednings huvudalternativ1. Därutöver skulle konsekvenserna av all beräkna reserverna på grundval avlångtidsutredningens huvudalternativ 2 redovisas. Ianslutning till programplanen skulle överbefälhavaren belysa utvecklingen ochkonsekvenserna av om planeringsramarna minskas resp. ökas med 400 milj. kr. perbudgetår (prisläge ). Prop.1981/82:102 Bilaga 2 Försvarsdepartementet 11 Iplaneringen av fredsorganisalionen skulle åtgärder föreslås som syftade lillall ge minst de besparingar som var en utgångspunkt för handlingsväg 2 i del 2av överbefälhavarens perspekfivplan. För huvudprogrammen Operaliv ledning m. m.samt Gemensamma myndigheter m. m. skulle därutöver övervägas och så långtmöjligt inplaneras yllerligare besparingar av del slag och den omfattning somföreslogs av överbefälhavaren i handUngs-väg3. Överbefälhavarenföreslår i sin programplan hur försvarsmakten skall utvecklas på den ekonomiskanivå som regeringen har angett. Planen belyser också försvarsmaktensutveckling, om den ekonomiska nivån höjs resp. sänks med 440 milj.kr. perbudgetår i prislägel . I planeringen har överbefälhavaren avdelatreserver med långtidsutredningens huvudalternativ 1 som grund. Därutöverredovisas konsekvenserna om störte reserver, grundade på långtidsutredningenshuvudalternativ 2, avdelas. Isin analys av planer i ngsförulsälln ingår naframhåller överbefälhavaren av regeringen angivna ekonomiska ramen inle är tiUräcklig. För alt denambitionsnivå som försvarskommitlén har angivit skall kunna uppnås krävs enliglöverbefälhavaren en tilldelning av resurser motsvarande den högsta nivån. Andravikliga förutsättningar för all den föreslagna planeringen skall kunnaförverkligas är all fredsorganisalionen minskas och att ett nytt syslem för priskompensafioninförs. Motdenna bakgrund hemställer överbefälhavaren att - försvarsmakten utvecklas enligt"4-400-nivån" i den plan som föreligger och att resurser avdelasminst i enlighet härmed, - ett nyll priskompensationssyslem införs som gerförsvarsmakten full kompensation i rätt lid, - reduceringar inom fredsorganisationen beslutas iden omfattning och som framgår av den plan som harredovisats. Överbefälhavarens planering innebär all det tillgängliga pla- neringsulrymmelhar fördelals enligl vad som framgår av följande tabell (prisläge februari1981; milj. "-H 400-nivån" (varav reserv) Programplane-nivån (varav reserv) "-400-nivån" (varav reserv) (284) 16680 (386) 16680 87800 (1 164) 85600 (1 146) 83400 (1 102) Förperioden /88 - 1991/92 är planeringsulrymmel i "4-400-nivån"92800 milj. kr., varav 3618 milj. kr. i reserver, i programplanenivån 86900milj.kr., varav . i reserver, och i "-400-nivån" 84500milj. kr., varav 3221 milj. kr. Prop.1981/82:102 Bilaga 2 Försvarsdepartementet 12 Förarméförbanden innebär överbefälhavarens planering följande. Underprogramplaneperioden fullföljs moderniseringen av lio infanteri-brigader ochfyra nortlandsbrigader. En nortlandsbrigad tillkommer genom att den elftemoderna infanleribrigaden omorganiseras lill norrlandsbrigad. Malerielen inomde kvarvarande åtta äldre infanleribrigaderna förnyas i mycket begränsadomfattning. En av de äldre brigaderna utgår ur krigsorganisationen i slutet av1980-talel. Nuvarandefyra pansarbrigader samt pansarförbanden i och på Golland bibehålls.En mekaniserad brigad och fem mekaniserade bataljoner organiseras underprogramplaneperioden av nuvarande pansarförband och en del avinfanleriförbanden i . Deltotala antalet brigader inom armén minskar med överbefälhavarens planering till27 i slutet av 1980-lalel. Pansarvärnsförmågan främst hos de modernare förbanden - ökas genom tillförsel avpansarvärnsrobolar, renovering och modifiering av befintliga slridsfordon,tillförsel av helikoptrar för pansarvärnsuppgifler saml utveckling av nymateriel. Underden andra femårsperioden utökas arméflyget fill två bataljoner somresurser avdelas för utveckling av nya luflvärnssyslem. I"4-400-nivån" moderniseras yllerligare eninfanteribrigad. tillkommer ytterligare enbataljon i arméflygel. I"-400-nivån" omorganiseras inte en infanteribrigad 77 till nortlandsbrigad.Vidare reduceras krigsorganisationen i jämförelse med programplanenivån med eninfanleribrigad 66 R, sex pansarvärnskompanier, två kompanier med beväpnadehelikoptrar, tre mekaniserade bataljoner, två luftvärnsbalaljoner samt enetappbalaljon. Planeringenför marin förbanden inriktas mot två ytallackflolliljer och en frislåenderobolbålsdivision i slutet av 1980-talel. Två nya robolbå-tar anskaffas underprogramplaneperioden. Detta innebär all den ersättning av sex äldretorpedbåtar som enligl fidigare planering skulle påbörjas under senare delen av1980-lalet nu inleds . Antaletminröjningsflottiljer minskas från elva fill nio. Två nya minröjningsfartyg avtyp M 80 anskaffas och ytterligare fyra fartyginplaneras . Fartygen utgör kärnan i de tvåminröjningsflolfiljer som moderniseras . Övrigaminröjningsfloltiljer moderniseras inle. Ubålsförbandenkommer att omfatta tretton ubåtar sedan användnings-liden för ubåtarna av typSjöormen har förlängts och ubåtar av typ A 17 anskaffats. förbättrasmineringskapacilelen hos samtliga ubåtar. Denpågående moderniseringen av en del av kuslarfilleriels fasta spärt-förband mednya lunga tornballerier och moderniseringen av de rörligakuslartilleribataljonerna med bl. a. nya pjäser fullföljs under programplaneperiodensamtidigt som användningstiden för vissa äldre kustartUleriför- Prop.1981/82:102 Bilaga 2 Försvarsdepartementet 13 bandförlängs i begränsad omfattning. Nuvarande tunga kuslrobotförband utgår urkrigsorganisationen . Derörliga spärt- och kustjägarförbanden börjar omorganiseras till amfibiebataljoner. Denmarina lednings-, bas- och underhåUsorganisationen saml den marinakuslbevakningsorganisalionen minskas och anpassas tiU marinförbandensförändrade krigsorganisation. I"4- 400-nivån" omsätts de lunga kuslrobolballerierna . En ubåt tillkommer utöver vad som gäller i programplanenivån. I"-400-nivån" minskas krigsorganisationen under den andra femårsperiodeni jämförelse med programplanenivån med en ubåt, en ny minröj-ningsflottilj ochtvå lätta robolballerier. Beträffandeflygvapen förbanden innebär överbefälhavarens planering följande. Ombeväpningenav jaklflygdivisionerna med flygplan JA 37 forlsäller, varvid nio divisionerhar ombeväpnats i slutet av 1980-talel. Fem jaktflyg-divisioner med flygplan J35 F bibehålls och tre divisioner lill millen av1990-lalet. Detta innebär all tolv jaktdivisioner organiseras under både denförsta och den andra perioden. Anlalel medeltunga atlackdivisioner ochspaningsdivisioner är oförändrat fem och en halv resp. sex till i böijan av1990-talel. En lätt allackflygdivision ulgår ochresterande fyra divisioner . Iavvaktan på beslutsunderlag för omsättningen av Viggensystemen inplaneradeöverbefälhavaren ekonomiskt utrymme för att införa ell JAS-system.Beslutsunderlaget har senare överlämnats lill försvarskommitlén och kommer altredovisas i det följande. Transportflygförbandenskapacitet utökas , varvid omsättningen av äldreflygplan slutförs. Anlalel flygbasbalal-joner minskas som kvarvarandebataljoner ges successivt ökad rörlighet och uthållighet. Radarkompaniernaför luflbevakning och slridsledning på hög höjd omsätts successivt ikrigsorganisationen. Härvid ulgår ell anlal förband utrustade med äldreradarmaleriel. Radarförbanden för luft- och sjöbevakning saml slridsledning pålåg höjd omsätts i krigsorganisationen gemensamt med marinen. I"4-400-nivån" lUlkommer en jaktflygdivision med flygplan JA 37,varvid det totala antalet JA 37-divisioner blir lio. I"-400-nivån" utgår den nionde jaklflygdivisionen med flygplan JA 37. Demedel som har avsatts för viktigare materielobjekl på de olika ekonomiskanivåerna framgår av följande sammanställning (prisläge februari 1981;milj.kr. 1981/82:102 Bilaga 2 Försvarsdepartementet Planerat 1982/83 - 1986/87 Beräknat 1987/88-1991/92 "-1-400- Program- Nya luflvärnssyslem Flygplan JAS med beväpning 140 140 3 740 3 295 750 750 3 500 3 500 Renovering och modifiering av stridsvagnar 100 100 630 630 Ny ylatlack (6 fartyg) Ubåtar 200 200 1005 1005 550 550 1175 1055 styrd ammunition Tung kuslrobot Flygplan JA 37 med beväpning Flygplan JAS med 1 828 1 225 250 250 210 250 Överbefälhavarenredovisar olika åtgärder för all förbättra försvarsmaktens beredskap, främstförmågan att möta ell överraskande anfall. De föreslagna åtgärderna omfattarledningsberedskap, insalsbered-skap och mobiliseringsberedskap. Överbefälhavarenframhåller all det är myckel angelägel all snabbi kunna disponera ell begränsatanlal operativt vikliga förband för tidiga stridsinsatser. Inkallelser börenligt överbefälhavaren kunna ske vid beredskapshöjningar före mobiUseringulan att fullmaklslagar behöver träda i kraft. Därvid bör rätlen liUberedskapsinkallelse av ell begränsat antal förband kunna delegeras lUlöverbefälhavaren, åtminstone under vissa perioder. Detta bör kunna ske inomramen för repelitionsulbildningssysle-met. Avöverbefälhavarens planering framgår all beredskapen minskar i"-400-nivån", främst genom att antalet övningar minskar i den terrängdär förbanden har sina krigsuppgifter. Prop.1981/82:102 Bilaga 2 Försvarsdepartementet 15 Överbefälhavarenplanerar all förändra urvalet och utbildningen av de handräckningsvärnpliktigaså att dessa i ökad utsträckning kan krigsplaceras, bl.a. i de enheter somorganiseras när civilförsvarets nuvarande bevakningsuppgifter förs över tillförsvarsmakten. Grundutbildningsfidernai det nuvarande utbildningssystemet är enligt överbefälhavaren så korta all delfinns allvarliga brister i förhållande fill de reduceradeutbildningsmålen. Mol bakgrund av detta konstaterar överbefälhavaren att enökning av grundutbildningsliden är motiverad. En sådan har inplanerats för ettbegränsat antal (ca 500) värnpliktiga pluton-chefer och ställföreträdare(motsvarande). Överbefälhavarenhar i alla ekonomiska nivåer planerat in en fullständig repetitionsutbildningenligl det modifierade system som innebär att krigsförbandens och personalensförmåga att lösa sina huvuduppgifter kontinuerligt upprällhåUs. I"400-nivån" minskar enligl överbefälhavaren krigsförbandens förmågagenom att antalet störte övningar reduceras. Beträffandede operativa konsekvenserna anför överbefälhavaren bl. a. följande. Vihar möjligheter att tidigt hejda angriparens utbredning och slyrkelill-växl ien operationsriktning, om medel tilldelas enligt programplanenivån. Vi får dockräkna med att la ökade risker i andra riktningar. Om vi kommer i efterhandeller misslyckas med att hejda angriparen i kust- och gränsområden, kanangriparens fortsatta anfall fördröjas under avsevärd lid. Stora delar av landetkommer då all bli berörda av slridshandlingar. I"4-400-nivån" ökar enligl överbefälhavaren den operativa styrkan iförhållande till programplanenivån därför att ett anlal väsentliga funkfionerförstärks. Sålunda förbättras förmågan att bekämpa sjömål och mekaniseradeförband. kvalitet är högre än i programplanenivån, bådevad gäUer materiel och utbildning. Säkerheten igenomförandet av försvarsoperationerna ökar därmed jämfört medprogramplanenivån där ökade risker måste las på lång sikt. Överbefälhavarenframhåller vidare att " 4-400-nivån" ger rimlig handUngsfrihel attanpassa försvarsmakten lill de större krav som förutsebara förändringar irustningsnivån hos länkbara angripare ställer. I"-400-nivån" minskar enligt överbefälhavaren den operativa styrkanpåtagligt i förhållande till programplanenivån. Särskill försvagas luftförsvaret,förmågan att bekämpa sjömål och pansarvärnel. kvalitetblir lägre genom minskad förnyelse av malerielen och reducerad UtbUdning.Försvarsmaktens möjligheter all anpassa sig till den mililärtekniskautvecklingen i vår omvärld begränsas i oroväckande grad. Risktagningen iplanläggning och genomförande av försvarsoperalionerna ökar i förhållande fillprogramplanenivån, vilket omvärlden inte kan undgå all uppmärksamma. Nivåntorde, enligl överbefälhavaren, inle kunna ge Prop.1981/82:102 Bilaga 2 Försvarsdepartementet 16 ett försvar som motsvarar de uppgifter och den inriktningsom försvarskommitlé har funnit vara nödvändiga. försvarskommitlé har haft lill uppgift allöverväga och lämna förslag om säkerhetspolitikens inriktning ochtotalförsvarels fortsalla utveckling efter /82. I sill förstabelänkande, (SOU 1979:42) Vår säkerhetspolitik, angav kommUtén bl.a. vissagrunder för de olika lotalförsvarsgrenarnas och därmed för del militäraförsvarels fortsalla utveckling. Del 1 av överbefälhavarens perspeklivplan varen del av del underlag som kommittén utnyttjade. I betänkandet (Ds Fö 1981:1) Säkerhetspolitiken ochtotalförsvaret lämnade försvarskommitlén förslag om den grundläggandeinriktningen för del militära försvaret och vad denna inriktning konkret bordeinnebära för försvarsmaktens olika program och funktioner. Därutöverbehandlades anspråken på anskalTning av försvarsmateriel och på svenskförsvarsindustri. Kommittén utgick därvid frän del 2 av överbefälhavarensperspeklivplan. I delta skede av utredningsarbetet kunde kommittén inle taställning till eventuella förändringar i det militära försvarelsfredsorganisation eller tiU anskaffning av flygplan, eftersom överbefälhavarensunderlag behövde kompletteras i dessa avseenden. Vid övervägandena inför sUl slutbetänkande, (Ds Fö 1981:14) Totalförsvaret 1982/1987, harförsvarskommiuén utnyttjat underiag frånöverbefälhavaren i form av programplanen för perioden /83 - 1986/87, planför fredsorganisationens utveckling, förslag om anskaffning av flygplan samlsvar på vissa frågor som kommittén har ställt. Kommittén har också samrått med militäraflyginduslrikom-mitlé (Fö 1979:02) och försvarsinduslrikommiuén (I 1979:02). Huvuddragen av del material som avser fredsorganisalionensutveckling, anskaffningen av ell nytt flygplan och därtill hörande frägor somberör flyginduslrin, försvarsindustrin och underhållet av försvarets materielsamt försvarskommilléns ställningstaganden till underiagel i dessa delar tasupp i avsnitten 1.4- 1.7 i del följande (s. 51-137). För del militära försvarets fortsatta utveckling redovisarkommittén tre olika förslag. Förslagen vilar i hög grad på gemensamma grunderoch ger i många avseenden en likartad utveckling för försvarsmaktens olika programoch funktioner. Försvarskommilléns icke socialistiska ledamöter anger islutbelänkandel att den grundläggande inriktning som kommittén förordade ibelänkandet SäkerhetspoUtiken och totalförsvaret aUtjämt bör gälla. Denna inriktning innebär bl.a. att svenskt territoriuminle i sig anses 1981/82:102 Bilaga2 Försvarsdepartementet 17 utgöranågot primärt strategiskt mål. Kommittén bedömer dock all svenskt territoriumkan beröras av militära operationer som syftar fill kontroll över vikligastrategiska områden i vår närhet. Denstyrka som en angripare kan avdela vid ell angrepp mot oss begränsas genom atthuvuddelen av resurserna måste användas mol huvudmol-ståndaren. För kortare lidkan dock avsevärda flygslridskrafler sättas in mol oss. Detta gäller i viss månäven för sjöstridskrafler saml sjö- och flyglransportmedel. Enangripare måste enligl kommittén rimligen eftersträva all så snabbi som möjligtnå syftet med sill angrepp dels för all minska riskerna för atthuvudmolslåndaren ingriper, dels för alt inte längre än nödvändigt binda sinaegna resurser. För alt vårt försvar skall verka krigsavhållande måste detdärför vara uppbyggt så att en operation mol oss kan väntas medföra storauppoffringar i förluster och lid och all angriparen, även om han når vissa mål,måste avdela avsevärda resurser för ockupation och försvar av det område somhan har tagit. VårtmiUtära försvar skall snabbi kunna skapa en fillräcklig styrka och uthållighetför att avhålla de krigförande parterna från att utnyttja svenskt territoriumsom genomgångsområde eller framskjuten försvarsposition. Försvarskommitténanser alt ett militärt försvar med en styrka och sammansättning som innebär altingen finner det förenligt med sina intressen att utnyttja svenskt lertiloriumär en förutsättning för all svensk neutraUlet skall bli respekterad vid ellkrig i vårt närområde. Vi måste också kunna upptäcka och avvisa kränkningar avsvenskt territorium och skydda den trafik som vi enligt neulralilelsrällen ärskyldiga all medge. Respektenför del svenska lertiloriels integritet måste enligl försvarskommitléngrundläggas och upprätthållas redan i fredsfid genom all vårt militära försvarhar förmåga att upptäcka och möta kränkningar. Försvarskommitténfinner att luftförsvaret kommer att få ökad betydelse mol bakgrund av denmililärtekniska utvecklingen och vårt läge inom det nordiska området. Svenskluftrum får vid en konflikt i vår omvärld inle kunna utnyttjas av någonderaparten utan all vi kan vidta motåtgärder. Tillkomsten av kryssningsrobotarställer i detta sammanhang ökade krav främst på luftbevakningen. För att vårsäkerhetspolifik skall vara trovärdig måste vi kunna göra troligt för omvärldenall vi har förmåga all upptäcka och bekämpa flygplan och kryssningsrobotar.Även förmågan all upptäcka och avvisa kränkningar av sjöterritoriet måsteupprätthållas. Detfaktum all angrepp kan sättas in mol oss med kortare varsel än tidigare ökarenligl kommittén kraven på all del militära försvaret dels kan mobiliserassnabbt, dels är i huvudsak stridsdugligt direkt efter mobilisering. För att viskall ha möjlighet all mobilisera och i tillräckligomfattning krävs en väl fungerande underrättelsetjänst. Denna verksamhet måstedärför enligl kommitténs mening prioriteras. MobiUse-ringssäkerhelen måstehållas på en hög nivå genom bl.a. utspridning av 2 1981182. 1981/82:102 Bilaga2 Försvarsdepartementet 18 mobiUseringsförråd,lämplig fördelning av mobiliseringsansvar och övningar samt genom enmobiUseringsberedskap som är anpassad fill lägel. I fred organiseradestridskrafter, snabbi mobiliseringsbara förband och hemvärn skall med slöd avförberedda fältarbeten kunna försvåra angriparens slyrkefillväxl, åsamka honomförluster och skydda vår mobilisering. Del krävs härvid ökad förmåga fillstridsinsalser med fredsorganisationens resurser. Det är enligt kommitténsmening väsentligt alt vår beredskap, inger respekt och förtroende i omvärlden.Vi måste därför kunna visa all vi har möjligheter till och är beredda att varierastyrkan i vår beredskap i takt med lägets krav. Deninriktning som förordas överensstämmer enligl de icke socialistiska ledamöternai allt väsentligt med den verksamhet som överbefälhavaren har planerat påprogramplanenivån med de förändringar som särskill anges i del följande ianslutning fill berörda program och funkfioner. Moderatasamlingspartiets ledamöter poängterar i detta sammanhang bl.a. den betydelsesom utbildningens omfattning och kvalitet har för beredskapen och för förmåganatt verka i en krigssituation. Beredskapen måste förstärkas vad avser vissafunkfioner såsom övningsverksamheten och den operafiva rörligheten. Förmåganatt skapa slyrkelillväxl i övre Nortland och försvaret av östra särskilt. Desocialdemokratiska ledamöterna betonar särskilt att den allmänna värnpliktenskall vara grunden för det militära försvaret. De förordar en fortsattförsiktig förändring mol en mer territoriell inriktning. Utvecklingen ochanskaffningen av materiel bör anpassas både lill de ekonomiska resurser som kanavsättas och fill de behov som ett värnpliktsförsvar har. De socialdemokratiskaledamöternas förslag innebär en inriktning som svarar mol överbefälhavarensförslag i programplanens s.k. 400-nivå för armé-och marinslridskraflema. Ifråga om flygslridskraflerna behövs ytterligare underlag men inriktningen börvara att nå en lägre kostnadsram än den som överbefälhavaren anger förflygvapnet i "- 400-nivän". Deskilda ekonomiska planeringsramar som ligger till grund för de olika partigruppernasförslag ger ett något olika krigsorganisatoriskl innehåll inom ramen för den istort gemensamma inriktningen. Kommitténär enig om all anfallsförmågan och pansarvärnsfunkfionen bör prioriteras inomarméstridskraflerna. Vidare bör fältförbanden ges förmåga alt föra rörlig stridöver stora ytor. De kvalificerade fällförban-den, varav huvuddelen utgörs av demoderna infanleribrigaderna, prioriteras också. Härvid är det enligl kommUténväsentligt alt modernisera och om möjligt öka andelen förband som är särskillutbildade och utrustade för strid i norta samt andelen mekaniseradeförband. Enligtöverbefälhavarens planering får de moderna brigaderna en god kvaUtet i fråga ommateriel och personal. De nuvarande fyra nortlandsbri- Prop.1981/82:102 Bilaga 2 Försvarsdepartementet 19 gadernamoderniseras och därutöver omorganiseras en infanteribrigad tillnortlandsbrigad. Inom ramen för den befintliga organisafionen och malerielenorganiseras en mekaniserad brigad och ett antal mekaniserade bataljoner.Sammantaget inriktar överbefälhavaren de moderna brigadernas krigsorganisationmol tio infanleribrigader 77, fem norrlandsbrigader, fyra pansarbrigader och enmekaniserad brigad. Försvarskommitlénfinner att överbefälhavarens planering ger en i huvudsak lämpUgkrigsorganisation för de kvalificerade fällförbanden. Moderatasamlingspartiels ledamöter anser dock alt ytterligare en kvalificeradinfanteribrigad, utöver vad överbefälhavaren har angett, bör filiföras. Sammaåsikt har de socialdemokratiska ledamöterna men de begränsar därvid antaletnorrlandsbrigader till fyra.