prop · G503123 · 1981-12-31 00:00:00 — Åtgärder inom lärarutbildningfår effekter först medan åtgärder inom fortbildning ochfolkbildningsarbetet får snabbare effekter. Den mest lång-sikuga satsningen medavseende på effekterna är satsningen på forskning. Karaktäristiskt är attkompetensuppbyggnad inom området tar tid och kräver stpra resurser. Regeringenhar i olika sammanhang vidtagit åtgärder på samtliga tre nivåer. Jag vill pekapä införandet av ny läroplan i , insatser inom fortbildning avlärare, insatser beträffande utrustning inom gymnasieskolan, ökning av antaletplatser inom grundläggande högskoleutbildning på berörda linjer samt satsninginom forskningsområdet. Enligtden nya läroplanen för , Lgr 80, bör alla elever i inomramen för i första hand kursplaner i samhälls- och naturorienterande ämnen samtmatematik orienteras om användningen av datorer i samhället och om den snabbautvecklingen på området. Speciellt gäller det att ge eleverna insikt om attdatorer är tekniska hjälpmedel spm styrs av människor. Pågrundskolans högstadium bör uppmärksammas dalorfunktioner med tyngdpunkt idatorprogrammets uppgift och metoder för problemlösnmg liksom några olikadatabehandlingsområden, där betydelsen av den snabba tekniska utvecklingensärskilt uppmärksammas. Prop.1981/82:123 Bilaga 3 3 2.2 Datafrågorinom gymnasieskolans kursplaner Liksomi gmndskolan kan datafrågor på gymnasieskolan behandlas inom ramen förkursplanerna i vissa ämnen. Enligt vad jag erfarit skall datalära införas somhuvudmoment i matematik och samhällskunskap i samband med revisioner avkursplanerna i dessa ämnen. Detta har för övrigt redan skett i dekursplaneförslag som utarbetats i matematik pä NT-och SoEk-linjerna. Försöksverksamhet meddatateknisk variant av naturvetenskaplig linje pågår f.n. vid ett 40-talgymnasieskolor. Regeringen har uppdragit åt SÖ att i årinkomma med en utvärdering av försöksverksamheten. Jagvill vidare erinra om att gymnasieutredningen i sitt betänkande (SOU 1981:96)En reformerad gymnasieskola har föreslagit att ökade kunskaper om datorer börkomma in på tre nivåer. Datorkunskap för alla. Datorkunskap som en blandflera tekniker inom vissa branscher. Datorkunskap för specialister. Vadbeträffar nivå 1 "föreslås att datorkunskap ingår som inslag i olika ämnensom yrkesteknik, företagsekonomi, matematik, fysik och samhällskunskap.Gymnasieutredningens betänkande remissbehandlas f.n. Godakunskaper inom dataområdet är viktiga inte minst för flickor. Deras linje- ochyrkesval präglas i alltför stor utsträckning av tradition. Mot bakgrund av denredogörelse chefen för gör i bilaga 4 enligtvilken just de kvinnodominerade yrkena riskerar atl drabbas av vikandesysselsättning framstår vikten av goda kunskaper inom dataområdet somväsentliga för alt stärka kvinnans ställning på arbetsmarknaden. Ibudgetpropositionen 1981 (prop. 1980/81:100, bil 12) föreslogs aU 8 milj. kr.skulle avsättas för nyanskaffning av utrustning för dator- och mikrodatorteknikinom gymnasieskolan och för komplettering av utrustningslistorna för fyraårigteknisk linje främst vad gäller elektronikområdet. Genombeslut har regeringen föreskrivit att 4 milj. kr. uranslaget Bidrag till undervisningsmateriel inom gymnasieskolan m. m. budgetåret1981/82 får disponeras för kostnader för datorutrustning och programvara igymnasieskolan. Medlen används för upphandling av datomtrustning ochprogramvara till kommuner för användningen inom ett teknikupphandlingsprojektför utveckling av datorer till gymnasieskolan som styrelsen för tekniskutveckling bedriver. I projektet deltar SÖ, statskontoret och . Projektet syftar till att utveckla en för svensk gymnasieskolaanpassad datorutrustning. En sådan utrustning planeras vara utvecklad inom tvåår. 1981/82:123 Bilaga 3 4 Iårets budgetproposition (prop. 1981/82:100, bil 12, s. 346) har jag beräknat 8milj. för statsbidrag till nyanskaffning av utrustning för dator- ochmikrodatorteknik i gymnasieskolan och för komplettering av utmstning förfyraårig teknisk linje främst vad gäller elektronikområdet. Isamma proposition föreslås att nuvarande bidragssystem upphör och ersätts medett nytt där kommunerna ges ett statligt stöd för förnyelse av sladigvarandeundervisningsmateriel inom de teknisk-industriella och teknisk-naturvetenskapligasektorerna. Därutöver föreslås ett särskilt bidrag för att stimulera kommunernaatt öka antalet platser inom gymnasieskolan med yrkesinriktning. Detta bidragföreslås utgå av bidragsunderlaget, dvs. normalkostnaden förförsta uppsättningen undervisningsmateriel på studievägar inomteknisk-industriell sektor och teknisk-naturvetenskaplig sektor. Den totalakostnaden för dessa åtgärder beräknas till ca 80 milj. kr. under budgetåret1982/83. 2.4Personalutbildning för skolväsendets behov 1propositionen 1980/81:97 om skolforskning och personalutveckling framladestatsrådet bl. a. förslag om prioriteringar och åtgärder inom skolanspersonalutbildning. Förslag om fortbildning inom dataområdet gavs därvid enframträdande plats. beslöt enligt förslagen (UbU 1980/81:37, rskr.1980/81:385). Såsomett särskilt angeläget behov för individinriktad personalutbildning igmndskolan framhöll statsrådet den allmänbildande undervisningen omdatorer och de nya huvudmomenten om detta som införts i högstadiets kursplaner.De nya huvudmomenten berörde i första hand undervisningen i samhälls- ochnaturorienterande ämnen samt i malema-Uk. Avseendeskolinriktad fortbildning för gymnasieskolans och vuxenutbildningens lärareframhöll föredraganden i nyssnämnda proposition speciellt de behov somutvecklingen inom elektronik- och dataområdet föranleder för vissalärarkategorier. Föredraganden underströk angelägenheten av attpersonalutbildningen planeras så att berörda lärargrupper får möjligheter attsnabbt ta del av olika nyheter. Idet av SÖ utarbetade handlingsprogrammel rörande datorn i skolan förordade SÖatt fortbildningen av lärare inom dataområdet borde vara genomförd till läsåret1986/87. Datadelegationeninkom till regeringen med förslag till en utvidgad verksamhet ifråga om fortbildning på dataområdet. Delegationen framhöll därvid betydelsenav att datautbildningen i ungdomsskolan igångsätts på bred front så snart sommöjligt. Mot bakgrund härav förordade delegafionen att vissa förberedandeåtgärder skulle vidtas för att åstadkomma en snabbare takt i genomförandet av SÖ;shandlingsprogram. Delegationen förordade vidare att fler lärare skall komma iåtnjutande av 1981/82:123 Bilaga 3 5 fortbildningom datorer och deras användning samt en viss kvalitetshöjning av dennafortbildning jämfört med SÖ:s handlingsprogram. Iproposifionen 1981/82:25 med förslag till tilläggsbudget I till statsbudgetenför /82 tog jag upp datadelegationens förslag och förordade enambitionshöjning vad gäller såväl genomförandetakt som kvalitet päfortbildningsinsatserna. Jag föreslog därför att ytterligare 3 milj. kr. skulledisponeras för fortbildningsinsatser inom dataområdet under /82. Riksdagenbeslöt i enlighet härmed (UbU 1981/82:7, rskr 1981/82: 124). Inomden ram som för /83 i proposition 1981/82:100, bil 12, underanslaget E 7 Utbildning för undervisningsyrken föreslås anvisas förpersonalutbildning för skolväsendets behov kommer högskoleenheterna alt kunnaerbjuda ett stort antal kurser i datalära. Av kurskatalogerna framgår att inomStockholms högskoleregion erbjuds 7 kurser, inom högskoleregion 13kurser, inpm högskoleregion 4 kurser, inom /högskoleregion26 kurser och inom högskoleregion 10 kurser. Högskoleutbildninginom dataområdet förekommer inom sektprn för administrativa,ekpnomiska och sociala yrken i form av två allmänna linjer, ADB-linjen (40poäng) och systemvetenskapliga linjen (120 poäng). Inom sektorn förekommerdessutom ett antal kortare kurser med datainriklning. Inomsektorn för tekniska yrken anordnas en allmän datateknisk linje (160 poäng) ochnågra lokala hnjer (80 poäng). Vidare ingår datautbildning i matematikerlinjenoch i flera civilingenjörsutbildningar. Iårets budgetproposition (prop. 1981/82: 100, bil 12) har jag strukit under attden snabba utvecklingen inom dataområdet kräver relativt stora utbildnings-och forskningsinsatser och att dessa insatser bör genomföras förhållandevissnabbt. Jag har därför förordat en kraftfull satsning för att säkerställatillgången på personer med god utbildning inom dataområdet. Sålunda har jagförordat atl antalet nybörjarplatser i den 4-åriga datatekniska utbildningen(civilingenjörsutbildningen) kommer att öka från 60 till 210 nästa budgetår.Jag har också förordat en stor ökning av vissa andra civilingenjörsutbildningarsom har anknytning till data- och elektronikområdet. Vidare har jag lagt framförslag om inrättande av en ny fyraårig datavetenskaplig linje med totalt 60nybörjarplatser. Även planeringsramen för systemvetenskaplig linje föreslåsöka med 150 platser. Inom ramen för anslaget till enstaka kurser poängterar jagvikten av att tillgodose utbildningsbehov inom dataområdet. Den fortsattautvecklingen av grundutbildningen får prövas i det årliga budgetarbetet. Närdet gäller forskning inom detta område uttryckte jag i budgetpropo- Prop.1981/82:123 Bilaga 3 6 sitionentveksamhet till en alltför snabb utbyggnadstakt. Dels måste högskolans fastaforskningsresurser byggas upp planmässigt och i ett långsiktigt perspektiv ochdels kan det vara svårt att rekrytera kompetenta innehavare till ett stortantal professurer inom ett relativt nytt vetenskapligt område. Jag föreslogdärför atl man övergångsvis skulle söka nya former för att bygga upp denviktiga forskningen inom data- och elektronikområ-det. Mot denna bakgrundföreslog jag att riktade forskningsmedel skulle ställas till vissa högskolorsförfogande (ca I, 2 milj. samt att principbeslut nu skulle fattas om attinrätta fyra nya tjänster som professor inom dataområdet. Dessutom har jagföreslagit alt en professur i datalogi inrättas nästa budgetår. Avsevärdaförstärkningar har således redan föreslagils för nästa budgetår. Denalltmer ökande användningen av datorer och mikroelektronik inom produktion ochadministration kommer att ställa stora krav på utbildnings-ochforskningsinsatser. Medborgarna måste få goda kunskaper om datatekniken föralt den skall kunna nyttiggöras på rätt sätt. Behovet av att utveckla kunskapoch kunnande inom området är stort. Jag vill erinra om det utvecklingsarbeterörande datorer i undervisningen som SÖ har utfört för ochgymnasieskolan samt UHÄ:s arbete rörande utbildning och forskning inom högskolanpå dataområdet. I det senare sammanhanget har också observerats behovet avkunskaper om datateknikens effekter för såväl individ som samhälle. Iproposition 1981/82: 106 om forskning m. m. har som en övergripandeprioritering inom forskningsverksamheten tagits upp forskning som är enförutsättning för och konsekvens av den starka nationella satsningen på tekniskutveckling. I detta sammanhang betonade jag datateknikens betydelse för dentekniska utvecklingen men också de effekter, ibland av icke önskvärt slag, somden kan få t. ex. på arbetslivets område. Samhällsvetenskapligt inriktadforskning kring mikroelektronikens olika konsekvenser är här nödvändig och harockså i detta sammanhang givits mycket hög prioritet. Självklart fordrar sådanforskning en samverkan mellan högskolan och berörda forskningsråd ochsektorsorgan. Datadelegationenhar i sin rapport datapolitik pekat på behovet av ett samlatutbildningspoliliskt handlingsprogram inom dataområdet. Jag avser efter samrådmed statsrådet att föreslå regeringen att ge SÖ och UHÄ i uppdrag altframlägga förslag till handlingsprogram beträffande utbildningsfrågor inomdataområdet. Avmin och statsrådet redogörelse har framgått att flertalet av deförslag olika utredningar fört fram redan beaktats i andra sammanhang. Det endaområde som inte varit föremål för riktade insatser är folkbild- Prop.1981/82:123 Bilaga 3 7 ningsomrädet.I årets budgetproposition (prop. 1981/82:100, bil 12, s. 547) meddelade jag attjag avsåg återkomma med förslag om riktade insatser. Jag vill därför la uppdetta fill behandling. 4 Bred utbildning i datafrågor Rekommendation6 i datadelegationens rapport behandlar allmänhetens tillgäng till informationoch kunskaper om informationssamhällets möjligheter och risker. Attåstadkomma och förmedla sådan information och utbildning är en mycket angelägenuppgift. Datadelegationen har framhållit alt utbildning är en av de avgörandeförutsättningarna för en utveckling och användning av datatekniken underdemokratisk styrning och kontroll. En bred utbildning till allmänheten och deanställda i företag och myndigheter är en hörnsten i detta sammanhang. Chefenför pekar i bilaga 4 på den grundläggandeprincipen atl arbetsgivaren skall ansvara för den utbildning i datateknik somär en konsekvens av införandet av tekniken. Jag delar denna uppfattning menanser att samhället har ett intresse av att alla medborgare har godallmänkunskap om datatekniken, dess möjligheter och konsekvenser. Detfinns enligt min mening flera olika vägar att gå fram pä för att åstadkommadenna breda utbildning till allmänheten. Studieförbunden, kommundepartementetsreferensgrupp för folkrörelsefrågor, forskningsrådsnämnden ochutbildningsradion bör samtliga kunna spela en mycket aktiv roll i sammanhanget.Det handlar bl. a. om att framställa utbildningsmaterial men framförallt attsprida kunskaper och information och arrangera utbildning. Jagvill nu anmäla min avsikt att föreslå regeringen attge datadelegationen i uppdrag att utarbeta och lämna förslag till regeringenom riktlinjerna för en sådan ökad satsning på bred utbildning om datafrågortill allmänheten. Jag anser det vara angeläget att denna utbildning omfattarsåväl elementära kunskaper i datateknik som användningen av tekniken ochkonsekvenserna av denna användning. Medhänsyn till de samstämmiga och starka krav som rests pä att snabbt komma igångmed en sådan bred utbildning till allmänheten bör för /83anvisas ett reservationsanslag av lOOOOOOOkr. U\\ Bred utbildning idatafrågor. Dessa medel bör kunna användas såväl för framställning av visstutbildningsmaterial, anskaffning av vissa lärpmedel samt för att genomföra denbreda utbildningen. Jaghemställer att regeringen föreslär atttill Bred utbildning i datafrågor anvisa ett reservationsanslag om lOOOOOOOkr. 1981/82:123 Bilaga 3 8 1 Inledning ..................................................... 1 2 insatser .......................................... 2 2.1 Ny läroplan för ....................... 2 2.2 Datafrågor inom gymnasieskolanskursplaner . 2.3 Utrustningsfrägpr inpmgymnasieskolan ........ 3 2.4 Personalutbildning förskolväsendets behov ... 4 2.5 Högskoleutbildning ochforskning ................ .... 5 3 Allmänna överväganden ............................... 6 4 Bred utbildning i datafrågor ............................ 7 Prop.1981/82:123 Bilaga 4 1 Anmälantill proposition om samordnad datapolitik Riksdagenhemställde (AU 1977/78:4, rskr 1977/78:17), aU regeringen skulle låtautföra en kartläggning av datateknikens sysselsättningseffekter. Utskottetframhöll att det var nödvändigt för att även i fortsättningen liggalångt framme i användningen av datateknik och att det därför behövdes en bredkartläggning av denna tekniks effekter på arbetsliv och sysselsättning. Ensådan kartläggning skulle utgöra en betydelsefull komplettering av annanutredningsverksamhet på dalaområdet. Utskottet betonade att del ankom på regeringenatt bestämma formerna för utredningsarbetet, men parlamentariska företrädareoch arbelsmarknadsparler-. na borde medverka. År1978 uppdrog regeringen åt dåvarande chefen för arbetsmarknadsdepartementetatt tillsätta en kommitté för utredning av datateknikens effekter påsysselsättning och arbetsmiljö, dataeffektutredningen (A 1978:05). Samtidigtuppdrogs åt chefen för industridepartementet att tillsätta en kommitté förutredning av dalateknikens och elektronikens effekter på näringslivets utveckling,data- och elektronikkommittén (I 1978:04) (). De båda kommitlérna skallenligt sina direktiv arbeta i nära samarbete med varandra. Dataeffektutredningenhar under är 1981 lagt fram ett delbetänkande och en interimsrapport. Idelbetänkandet (SOU 1981:17) Industrins datorisering, redovisas övervägandenrörande effekter på sysselsättning och arbetsmiljö av datateknikens användningi industriproduktionen. Utredningen har därvid som underlag använt bl. a. deresultat som lagts fram av , vars betänkanden kommer attbehandlas på föredragning av chefen för industridepartementet.Interimsrapporten har - effekter påsysselsättning och arbetsmiljö (Ds A 1981:16) och bygger huvudsakligen påutförda studier av statsförvaltningen och bank- och försäkringsbranschen ochhar genomförts pä uppdrag av dataeffektutredningen. Branschstudien (Ds A1981:15) Kon-12 1981/82. Nr 123, Bilaga 3 1981/82:123 Bilaga 4 2 torsautomationi statsförvaltningen - effekter på sysselsättning och arbetsmiljö har utförtsav statskontoret. Studien (Dsa 1981: 13) Bankdatorisering i 80-talsperspektiv- några möjliga utvecklingsalternativ, konsekvenser och styrmedel har utförtsav arbetslivscentrum och studien (Ds A 1981:14) Datoriseringen iförsäkringsbranschen av () vidHandelshögskolan i . Delbelänkandet och interimsrapporten tillsammansmed branschstudierna har remissbehandlats. Sammanställningar av avgivna remissvarbör fpgas som bilagor till protokollet (underbilagorna 4.1 och 4.2). Jag avseratt i det följande behandla arbetsmarknadspolitiska frågor med anknytning tilldatatekniken mot bakgrund av utredningsmaterialet och vad som har kommit framvid dess remissbehandling. Ocksåi många andra länder har datateknikens sysselsättningseffekter tilldragit sigstort politiskt intresse. De flesta av regeringar har under desenaste åren låfit utföra utrednings- eller forskningsprojekt för att försöka belysasambanden mellan den nya tekniken och förhållandena på arbetsmarknaden. Jagskall kort beröra vissa utländska resultat som jag bedömer kan vara av intresseför diskussionen här i landet. 2 Datatekniken i arbetslivet Denmateriella välfärden och sysselsättningen är berpende av näringslivetsutveckling och av statens och kommunernas tjänster. Marknadsekonomin, ettfritt handelsutbyte med vår omvärld och en hög effektivitet i varu- ochtjänsteproduktionen är nödvändiga förutsättningar för att både välfärds- ochsysselsättningsmålen skall kunna nås. Åtgärderför ökad effektivitet, produktförbätlringar och fortlöpande förnyelse inäringslivet har varit utmärkande för industriländerna. Sverigeintar härvidlag en framskjuten position. Den tekniska utvecklingen har gjortdet möjligt att prpducera ett allt större och bredare utbud av varor på ettallt rationellare sätt. Datatekniken är ett viktigt bidrag till dennautveckling, även om den är långtifrån det enda. Den kan utnyttjas både sominslag i nya produkter, för att rafionahsera produktipnen och för eneffektivare administration. Tjänstesektornsvarar numera för en stor del av landets ekonomi och sysselsättning. I Sverigesom i många andra länder sköts denna sektor till betydande del av offentligaorgan. Anspråken på sådan service är mycket stora och kan fömtses ökaytterligare. Det beror bl. a. på ett sugande antal äldre medborgare och attallt fler föräldrar förvärvsarbetar varför kraven på äldreomsorg och barnomsorgökar. För att ökande anspråk på offentliga tjänster skall kunna tillgodosestill rimliga kostnader måste offentliga myn- Prop.1981/82:123 Bilaga 4 3 digheterlika väl som näringslivet ta tili vara de möjligheter som kan finnas attrationalisera verksamheten. Många känner oro inför deförändringar som datatekniken kan föra med sig på arbetsmarknaden. Teknikenuppfattas ibland som ett hot mot den fulla sysselsättningen i samhället somhelhet, i vissa orter eller för en del yrkesgrupper. Datatekniken bedöms ocksåkunna leda till försämringar i arbetsmiljö och arbetsorganisation samt utgöraett hot mot jämställdheten på arbetsmarknaden. Dessutom uppfattas de ökade kravpå omställningar som tekniken anses medföra som hot mot tryggheten.Människornas oro för utvecklingen i arbetslivet förstärks av avmattningen i denallmänna ekonomiska tillväxten. har hela induslrivärldenpräglats av ökande ekonomiska balansproblem. Datatekniken befaras därvid varaen av flera faktorer som tillsammans kan leda till en försämrad trygghet päarbetsmarknaden. Dataeffektutredningenhar studerat datateknikens effekter pä sysselsättning och arbetsmiljö ochövervägt i vad mån det är motiverat för staten att vidta särskilda åtgärder förätt motverka sädana effekter som inte är önskvärda. Även andra utredningar iSverige och utlandet har belyst datateknikens effekter. Jag kommer senare attta upp några olika bedömningar av datateknikens betydelse för helaarbetsmarknaden. Därefter behandlar jag datateknikens användning i industrinoch kontorssektorn. Jag redovisar slutligen mina slutsatser och vissa förslagtill åtgärder. Dataeffektutredningensätter in datatekniken i ett samhällsekonomiskt sammanhang. Sysselsättningenberor i hög grad av landets ekonomiska och sociala utveckling i stort, av deninternationella ekonomiska och politiska utvecklingen liksom av vårt eget valav ekonomisk politik. Remissinstanserna har genomgående instämt i detta. Detär som utredningen påpekar ofta inte möjligt att isolera just datateknikenseffekter på sysselsättningen. Anledningen härtill är att införande avdatorutrustning ofta endast utgör en del i en större förändring dåarbetsmetoder och arbetsorganisation också berörs. Dessa svårigheter att renodladatateknikens effekter gör det föga meningsfullt atl försöka kvantifiera dem, ivart fall för arbetsmarknaden i stort. I samband med min behandling avindustrin resp. kontorsarbetet kommer jag att beröra några försök som gjortsatt mäta effekterna vissa slags utrustning för bestämda yrkesgrupper. Dessakvanti-fieringar kan dock inte läggas till grund för en bedömning av teknikenseffekter på hela arbetsmarknaden. Sysselsättningensutveckling bestäms till övervägande del av andra faktorer än datatekniken.Arbetsproduktiviteten dvs. produkUonsvolymen - ökar nulångsammare än exempelvis . Det framstår som mindre sannoliktatt den genomsnittliga produktivitets- 1981/82:123 Bilaga 4 ,4 tillväxteni under återstoden av skulle kunna bli väsentligt högre änvad som har uppnåtts . Det gäller även om datateknikenutnyttjas maximalt. Dataeffektutredningenhar i betänkandet Industrins datorisering (SOU 1981:17) skisserat fyra alternativautvecklingslinjer för ekonomi och sysselsättning . Itre av dessa scenarier antas landet fortsätta sin frihandelsvänliga politik. Deskillnader i fråga om sysselsättningsutvecklingen som anges antas främst beropå utrikeshandelns utveckling och olika strukturella förändringar inom landet.Dessa strukturella förändringar gäller bl. a. användningen av ny teknik. I det(järde scenariet antas gå över till en mera protektionistisk politik,vilket ger upphov till ännu större förändringar av hela ekonomin. Väsentligaskillnader antyds i fråga om datateknikens användning ochproduktivitetsutvecklingen i de olika scenarierna, men dessa skillnaderdiskuteras inte isolerat. De framstår i utredningens presentation som sekundärai förhållande till utrikeshandelns utveckling och landets allmänna strategiför att möta den internationella konkurrensen. (SOU 1980:52) (LU 80) och i den bedömning av densvenska ekonomin som utförts inom ekonomidepartementet Tillväxt ellerstagnation (SOU 1982: 14) presenteras olika scenarier för utvecklingen underperioden fram . Någon kvantifiering av datateknikens betydelse förproduktivitetsutveckling anges inte i dessa. Däremot förutsätts att teknikensbidrag till den samlade produktivitetstillväxten i de olika alternativen skallvara delsamma och motsvara genomsnittet för 1970-talet.Produktivitetsutvecklingen antas emellertid totalt sett bli lägre ängenomsnittet för 1970-talet. I ekonomidepartementets senaste bedömning antasden genomsnittliga produktivitetstillväxten vara densamma i samtliga trepresenterade kalkylalternaliv, och hamna någonstans mellan denproduktivitetstillväxt som uppvisades första resp. dess andrahälft.