prop · G503113 · 1981-12-31 00:00:00 — Deområden som redovisas i Lp 80 täcker självklart inte alla områden därlänsstyrelsen i sitt regionalpolitiska arbete bör verka. Det innebär att allteftersom de programområden som behandlats i Lp 80 stabiliseras i form avslutliga programdokument och framför alll i form av fungerande, löpandeåtgärdsarbete hos alla berörda organ, skall gå vidare för attutveckla nya åtgärdsområden. Detta arbete skall utföras i samarbete med berördaorgan och redovisas i de årliga länsrapporteraa. Kravenpå konkret åtgärdsinriktal regionalpolitiskt arbete innebär risker för ensuccessiv övergång tiU kortsikfig hantering av olika frågor - en övergång tiUmekanisk handläggning av stödärenden och dylikt. Parat med begränsningar avresurserna i länsplaneringsarbetet förstärks risken för att del långsiktiga,övergripande planerings- och samordningsarbetet skjuts åt sidan. En sådanutveckling skulle vara mycket olyckUg. Prop.1981/82:113 Bilagedel 23 strävankommer därför att bli att upprätthålla utrymme för långsiktigaregionalpolitiska insatser genom överföring av ansvar för åtgärdsarbete lill iförsta hand statliga regionala organ, men även till kommunala och andra organ. Länsstyrelsenanser att åtgärds- och glesbygdsmedlen är mycket värdefulla fillskott.Länsplaneringens stora möjlighet att påverka samhällsutvecklingen i länet ienlighet med de regionalpolitiska målen ligger emellertid i att samordna ochpåverka olika stafiiga myndigheter, landsting och kommuner att i sin ordinarieverksamhet ta regionalpoUliska hänsyn. Det är av detta skäl mycket viktigt attde förslag som framförs i länsplaneringen blir ordentligt förankrade på denregionala nivån och att och de regionala myndigheterna gemensamtförsöker finna säll alt arbeta vidare med förslagen. Länsplaneringen processen - är det väsentligaste och själva programdokumenten får en mindrebetydelse. Deregionalpolitiska målen för sysselsättning och befolkning i länet är en viktigutgångspunkt för den fysiska riksplaneringen och överväganden om hushållningmed naturresurserna måste ske mot denna bakgrand. Den fysiska riksplaneringenkan bidra till att klarlägga de fysiska och miljömässiga föratsättningarna förutveckling av oUka verksamheter i vissa områden. Det är därför enligtlänsstyrelsens uppfattning vikfigt att länsplaneringen och den fysiskariksplaneringen inte bedrivs som två heU skilda planeringsformer utan att manförsöker hitta former för en samordning. Sammanfattning av länsprogram 1980 för 1 Hittillsvarande och framtida utveckling i länet och delar av länet Befolkningeni länet ökade under 1970-lalet från 248270 personer lill 252026 personer, enökning på . Orsakerna till den svaga befolkningstillväxten ärhuvudsakligen den ogynnsamma utveckUngen inom näringslivet som i landetdomineras av tillverkningsindustrin. TUIden allmänt sett svaga folkmängdsulvecklingen i länet kommer stora regionalaskillnader. Folkökning har skett i de delar av länet som gränsar tillStockholms län beroende på ett omfattande småhusbyggande och närheten fill enexpansiv storstadsregion. Den största minskningen i folkmängd absolut sett hardrabbat kommun medan kommun uppvisar den största relativaminskningen. härjämte haft den i särklass sämstafolkmängdsutvecklingen bland primära centra. Även i harfolkmängden minskat. 1981/82:113 Bilagedel 24 NäringsUvsstruktureni länet avviker i flera avseenden från den i riket. Särskilt markant är denhöga andelen sysselsatta inom industrin i länet, av sysselsättningen mol29 % 1975. Servicesektorn innefattande varahandel, samfärdsel ochprivata tjänster är i ungefär motsvarande grad underrepresenterad. Denna sektorsvarade för av sysselsättningen mot i riket. En avförklaringarna tUl detta är all länet vid lokaliseringarna inom dessa sektorerblivit åsidosatt till följd av närheten tiU . Nya verksamheterhar företrädesvis istället lokaliserats till störte orter i grannlänen. Länetskommuner har en sinsemeUan starkt varierande näringsUvsslrak-tur. Även irelation tUl genomsnitten för respektive ortstyper föreligger i vissa avseendenbetydande avvikelser i länels kommuner. Sålunda skiljer sig strakturen iEskUstuna betydligt från övriga primära centra i riket. Kommunen hade 1975 irelation till övriga primära centra i landet en mycket hög andel sysselsattainom industrin och en mycket låg andel sysselsatta inomservicesektorn. LänetsnäringsUvsstruktur - industrins stora omfattning, de betydande inslagen avföretag inom stål-, metallmanufaktur- och tekoindustrierna -har inneburit ochinnebär fortfarande stora problem. Kriserna i dessa branscher med åtföljandestrukturella förändingar har medfört stora problem att hålla sysselsättningenuppe i länet. Hårdast utsatta har framförallt kommunerna EskUstuna samlOxelösund varit. I domineras sysselsättningen av . De omfattandenedskärningarna inom företaget innebär stora problem för kommunen. Underprognosperioden antas sysselsättningen inom tillverkningsindustrinkomma att minska vUkel endasi överträffas av några få län.Större delen av (1975-83) är redan passerad och många avnedskärningarna därmed genomförda. Destörsta pendlingsslrömmarna löper mellan östra länsdelen och arbetsplatserna iSödertälje/. Småhusbyggandet i denna del av länet har varit en vikigfaktor för pendlingen. Stora strömmar återfinns vidare helt naturligt mellanNyköping och saml mellan ochEskUsluna-Slrängnäs. Samtliga pendlingsströmmar väntas öka fram tUl 1983 utomi relationerna och . Största andelsmässigaökning väntas ske i östra länsdelen mot /. Prop.1981/82:113 Bilagedel 25 Andelenförvärvsarbetande bland män i åldrarna var 1975 i länet 82,0, vilketvar något högre än riksgenomsnittet. På grund av slmkturomvandlingen inomindustrin beräknas dock förvärvsfrekvensen sjunka kraftigt underprognosperioden 197583 fill en nivå under riksgenomsnU-tet. Under resten av80-talet väntas en viss återhämtning ske. Yrkesverksamhetsgradenbland kvinnor låg lågt i länet såväl i jämförelse med riket som medriksområde 2. Lägst var förvärvsfrekvensen för kvinnor i kommun.Under perioden 1975-83 antas en relafivt sett stor utbyggnad av den offentligasektorn, vilket i sin lur leder till en betydande ökning av förvärvsgradenbland kvinnor. Också under resten av 1980-talet antas förvärvsgraden blandkvinnor i länet komma att stiga, dock i betydligt långsammare takt än 1975-83. Arbetslösheteni länet är relafivt sett mycket stor, särskUt i kommunerna ochEskUstuna. Bland de arbetslösa är ungdomarna övertepre-senterade. I september1979 utgjorde ungdomar t. o. m. av aUa arbetslösa mot i riket.En annan grapp med hög arbetslöshet är invandrarna. Andelen invandrare blandlänets befolkning uppgick till . De utländska medborgarna svaradedäremot för av arbetslösheten. 2 Mål och riktlinjer för utvecklingen i länet Kartläggningenav de senaste årens näringslivsutveckling i länet, samlad och redovisad inäringsUvsutredningen för (NUD) har utmynnat i tre centralaUnjer för länets fortsatta utveckling. Ettövergripande näringspolitiskt mål: Länetsbefintliga resurser och outnyttjade möjligheter skall fillvaratas. Ett övergripande sysselsättningspoUtiskt mål: Enstabilare sysselsättning och ett mer varierat utbud av arbetstillfällen skall uppnås i länet. Enstabilare sysselsättning kan inte likställas med ett stabilt näringsliv utanföratsätter snarare en "öppen" ekonomi med bestående inslag avslmklurförändringar. Detta leder till ett tredje övergripande mål: Prop.1981/82:113 Bilagedel 26 3 De nödvändiga förändringarna inom näringslivet skall ske under socialtacceptabla former Deplaneringstal som beslutades av utgör i stort enanpassning av de tidigare målsättningarna lill de prognoser som tagits framinom länsplaneringen. kan för inte accepteraelt sådant hanterande av denna för länet så viktiga fråga. De åtgärder somgenomförs efter förslag från näringslivsutredningen och de insatser som iövrigt sker inom ramen för en åtgärdsinriklad länsplanering ger motiv för enmålsättning för länet 1985 som ligger högre än prognosen. Däratöver krävsemellertid enligt mening att statsmakterna lar sin del avansvaret om en önskvärd utveckling skaU kunna erhåUas. föreslogdärför elt intervall på 252500-257500 för länets folkmängd . Riksdagenfastställde emellertid länets planeringslal tiU 250-254000 invånare . Länsstyrelsensbefolkningsprognos för uppgår lill 254965 invånare. Planeringstaletför 1990 som är en avvägning mellan ambifionsnivå och nödvändiga samt möjligaåtgärder, föreslås bli 252500-260500. Mittvärdet i intervallet, 256500, liggersålunda obetydligt över prognosvärdet. Denortsplan som gäUer för fastställdes av riksdag ochinnebär följande klassificering av länets kommuner: Regionalacentra /, , Länsstyrelsenhar i flera sammanhang redovisat kritiska synpunkter på ortsplanen. En planeringenligt den s.k. bandlandskapsprincipen skulle vara bättre anpassad till länetsföratsättningar än ortsplanen. Förslaget utgår från det faktum att länetgenomkorsas av flera stora kommunkalions-leder i öst-västUg riktning ochinnebär en utbyggnad längs tre kommunikationsband med utgångspunkt i Slockhoimoch genom tätortscentra i länet. UtbyggnadsbandenskuUe dels fungera som avlaslningsområden för expansion delsutvecklas med tanke på en utökad samverkan mellan olika centra längs banden.Det inomregionala syftet är att förbättra och vidga de lokala arbetsmarknadernagenom att samordna främst bebyggelsestrukturens utveckling och utbyggnaden avkommunikationerna. Motbakgrand av vad som ovan anförts menar att avgränsningen avpendlingsregioner i bör ske i överensstäm- 1981/82:113 Bilagedel 27 melsemed de tidigare framförda tankarna på en utvecklad samverkan mellan orterna.Inom pendlingsregionerna-.skall enligt proposition 1978/ 79:112 skapas ettbättre fungerande och långsikfigt verkande system av tätorter/lokalaarbetsmarknader. Detta innebär behov av samordning mellan kommuner som ingår ide olika regionerna. Dessutom måste hänsyn tas fill del faktum att länet har enkraftig ulpendling mot . Ett samarbete över länsgränsen blirdärför nödvändigt. Framförallt gäUer detta de norra delaraa av kommunsaml kommun, vilket också regeringen påpekade i sina föreskrifter ochriktlinjer. Enligt1979 års regionalpolitiska beslut ska ortsplanen fortfarande utgöra eltregionalpolifiskt medel. Justeringar av planen ska också kunna genomföras isamband med länsplaneringen. Mot den bakgrunden vill ånyo pekapå att även länets södra del har ett starkt centram i /somkompletterar . Kommunparet /uppfyller väl dekriterier som gäller för ett primärt centram. a. kan nämnas att området ärdel befolkningsmässigt största av rikets samtliga regionala centra och dessutomstörte än flertalet primära centra i landet. Huvuddelen av länels statliga ochlandslingskommunala förvaltningar är lokaliserade tiU . Med få undanlaghar i gällande ortsplan länens förvaltningscentra placerats i grappen primäracentra. 1 några län, l.ex. har två primära centra nominerats; ett"industricentrum" och ell "förvaltningscentram".Länsstyrelsen föreslår därför att gäUande ortsplan för länjusteras på så sätt att fömtom EskUstuna även /placeras igruppen primära centra. Enligtden nuvarande indelningen ingår inte någon av länels kommuner i stödområde.Under perioden 1972-78 har dock regionalpolitiskt slöd i form avlokaliseringslån utgått fill 24 företag i länet. 21 av dessa har sin verksamheti EskUstuna kommun. Att slöd ulgåll i denna omfattning visar att regeringen ärmedveten om de problem som finns i . Denofördelaktiga näringsUvsstmkturen och strukturförändringarna är viktiga orsakertUl den ogynnsamma utvecklingen i kommun. Under 1970-talel minskadebefolkningen med ca 4000 personer. Någon tendens tUl återhämtning är, trotslokaliseringen av fortifikationsförvaltningen till , inte märkbar.Kommunen har hiltills haft karaktär av temporär stödort men med hänsyn till denpåvisade fortsatta negativa utvecklingen i EskUstuna vUl föreslåatt kommun inplaceras i stödområde. 1981/82:113 Bilagedel 28 3 Riktlinjer för olika samhällssektorer Ilänsprogrammet redovisas rikfiinjer och mål för sysselsättningen sektorsvis.Följande punkter utgör en sammanställning av ett urval av de riktlinjer somframförs i länsprogrammet. Kapitalanskaffningen lill jordbraket är av storbetydelse för att långsiktiga investeringar i byggnader och markanläggningarinte eftersattes. måste följa utvecklingen avträdgårdsnäringen och stödja den med aktiva insatser. Förnärvarande sker en betydande import av Irädgårdsvaror tiU landet. Länets lägenära de stora befolkningskoncentrafionerna i ger kortatransporter. En inriktning på odling av grönsaker, bär och andraträdgårdsprodukter kan dessutom ge upphov lill sysselsällningsfillfällen inomuppsamling, vidareförädling och distribution. Satsning på utbyggnad av i undersökning av möjligheterna att förlägga en beredningsindustri tiUOxelösund. Intensifierad skogsvård, bl.a. ökad röjning. Härförkrävs sfimulans lill ökad självverksamhet genom bidrag och rådgivning. En ökad vidareförädling inom skogsindustrin, som isin lur skulle ge en övergång från priskonkurrens i slandardträvaror tillkonkurrens med produktutformning även om vidareförädlingen inle är omedelbartknuten till sågverksdriflen. Regionala program bör upprättas försågverksindustrin. Defaktorer som Ugger bakom underskott i den regionala virkesförsörjningen börbl.a. studeras för att minska omfattningen av och kostnaderna förskogstransporter. Den rådande prisbildningen ger ett utflöde av timmer tillfrämst de södra delarna av landet. Förbättrade föratsättningar för nuvarandeindustrieU verksamhet i länet såsom ökade insatser för marknadsföring, inteminst på exportsidan. Ett ökat inslag av på längre siktkonkurrenskraftiga produktområden inom tillverkningsindustrin genomvidareutveckling av den industriella tradUionen i länet genom ökadhögkvalificerad "kunskapsintensiv" produktion, dvs. produktion somkräver större inslag av yrkesarbetare samt genom produkutveckling. Ett ökat inslag av mer kvalificerade funktionerinom tillverkningsindustrin genom att koncernföretagen i ökad utsträckningförlägger även produktutveckling, marknadsföring och försäljning fill enheter ilänet. bör tillföras ökade resurser. Inrättandet av investmentbolag på länsbasis börövervägas. Utökad verksamhet genom mer statliga pengar lillden regionala utveck-Ungsfonden. Utvecklingsfondeni länet har från den 1 juU 1978 tiU den 1981/82:113 Bilagedel 29 31december 1979 fördubblat sin utestående lånevolym från 25 tiU 50 milj. kronoroch möter fortfarande en mycket slor efterfrågan. Fondens insatser för attgenomföra länsplaneringen leder tUl anspråk på riskvilliga medel som inte kanersättas av de statliga lånegarantier som kan beviljas. Om inga ellermycket begränsade medelstillskott utgår kommer detla att mycket hårt drabbautvecklingsfonden i som har ett lågt eget kapital. Bättre planering av bostadsbyggandet för altåstadkomma en jämnare sysselsättning av byggarbetskraflen. hamn bör utvecklas, vUket skulleinnebära inte bara en betydande ökning av godstransporterna inom länet utanäven av sysselsättningen inom samfärdsel. Oxelösundshamn är av stor betydelse för länet och har goda utvecklingsmöjligheter.Hamnen har flera fördelar framför andra oslkusthamnar, bl. a. en naturligdjuphamn med kort och lättnavigerad infartsled. På grund av de väl utbyggdalandsvägs- och järnvägsförbindelserna tUl är hamnen betydelsefull fören mängd företag inom stora delar av . Förläggningentill länet av regionala enheter inom SJ, poslen och tele verket. Andelensysselsatta inom samfärdsel i länet är lågt jämfört med riket. En viktig orsaktiU detta är de regionindelningar som tillämpas av SJ, postverket ochteleverket vilka innebär att bildar underlagsområde förangränsande läns regionkontor. Länet går därigenom miste om en stor andelstatlig förvaltningspersonal inom samfärdseln. Centrala och regionala företagsledningar inomsektorn privata tjänster bör i störte utsträckning än förläggas tilllänet. Kompensation för nedläggningen av Fl 1 i Nyköpingbl. a. genom etablering av den föreslagna centrala energimyndigheten. Enplacering av denna myndighet till ler sig naturlig med tankepå samhörigheten med Studsvik. Arméflygskolans verksamhet bör flyttas tUlSkavstafältet, dels för all säkerställa dess samt Nyge Aeros kvarblivande iNyköping, dels för att bevara möjligheten till ett ökat civilflyg inomNyköpingsregionen. Studsvikbör utvecklas till centrum för energiforskning i . Sludsviks resurser för forskning och forskarutbildning inom energisek torn bör utnyttjas. Verksamheten vid Studsvik bör bl. a. inriktas på ut veckling av alternativa energislag, framställning av etanol och andra driv medel, forskning om möjligheten all fillvarata och spara energi, forskning om avfaUsteknik samt miljöforskning kring luft och vattenföroreningar vid bränsleanvändning. Anpassning mellan bostadsbyggande och arbetsmarknadgenom att nya bostäder förläggs så nära arbetsplatserna som möjligt. Ökning av antalet barntillsynsplalser. 1981/82:113 Bilagedel 30 Servicenivån- antal platser i relation tUl antalet bara - vid daghemmen i länet är iförhållande till jämförbara län, t. ex. och , låg. Vidslutet av 1982 beräknas länet ligga ännu lägre efter såväl dessa län som riket. Fortsatt utbyggnad avden öppna åldringsvården. Detär angeläget att förbättra möjligheterna för de gamla att bo kvar i sinabostäder. Detta innebär ökade krav på den sociala hemhjälpen och andraserviceinsatser som l.ex. färdtjänst, jour- och beredskapstjänst,matdistribution etc. Ytterligare områden för rekreation och friluftslivbör avsättas i länet. Byggande av fler stugbyar och fritidsbostäder föruthyrning och andra anläggningar för turism och rekreation. Fortsatt utbyggnad av friskvårdsanläggningar. Kartläggning av befolkningens hälsotillstånd. Genomatt kartlägga befolkningens hälsotillstånd erhålls ett bättre planeringsunderlagför hälso- och sjukvård som bör leda till utvecklat samarbetelandsting-länsstyrelse-kommun för att motverka hälsofarliga miljöer. meUan gränsen fill ochNyköping har dålig standard och hög olycksbelastning. Arbete pågår med enarbetsplan för delen med beräknad byggstart enligtflerårsplanen. delen förbi passerar genom centralaFlen med därtill hörande olycksrisker och miljöslöraingar. En arbetsplan föromläggning av utanför centram finns upprättad men medel förbyggandet finns upptagna i flerårsplanen först 19841985. Uppraslning av järnvägslinjen snabbtågsstandard. Den planerade investeringen på sträckan (tUl perioden1986-91) bör lidigareläggas. Åtgärder mot de ur social synpunkt negativaförhållanden som förekommer inom länet, framförallt i . Enrad sociala aspekter inom länet avviker i negativ riktning i förhållande tillmotsvarande riksvärde bl. a. relativ arbetslöshet, andel förtidspensionerade,medelinkomst, fylleriingripanden, sjuktal, andel trångbodda hushåU, andelbarnavårdsfaU, andel socialhjälpstagare. I framförallt EskUstuna kommun börlångsiktiga åtgärder genomföras för att minska behovet av socialhjälp.Eskilstuna har den klart högsta andelen socialhjälpstagare i relation lillövriga primära centra. Merpartenav de negativa förhållandena har sin rot i näringsUvsstrak-turen ochsituationen på arbetsmarknaden. Vikten av att ett mer varierat utbud avarbetstillfällen uppnås måste understrykas. Alla tUlgängliga medel måsteanvändas för att få tiU stånd fler arbetslillfällen inom servicesektorn samten stabilare industristruktur. Vidare måste fler kvalificerade funkfionertiUkomma i länet såväl inom industri som inom övrig verksamhet. 1981/82:113 Bilagedel 31 Medelbör ställas till länets förfogande för planering av åtgärder mot försurning. Södermanlandslän har låg motståndskraft mot försurning. En undersökning visadeatt av 300 slumpvis utvalda sjöar i länet var försurade och ytterligare20 % hotade av försurning. Föratom att övervakningen av länets sjöar ochvattendrag bör intensifieras genom ett program för fortlöpande kontroU avförsurningsläget bör anslaget till kalkningsåt-gärder ökas och fördelas länsvisså att lokala behov blir tUlgodosedda. Intensifieringav arbetet med skydd av vattentäkter. Vattenförsörjningen i länet är relativt väl tillgodosedd. haremellertid riskerna för förorening av både yt- och gmndvatten ökat påtagligt.För att skydda vattentäkleraa är del viktigt att skapa fler skyddsområden medföreskrifter om hur skyddet skall upprätthållas. Detta bör omfatta även sådanavattentäkter som ännu ej utnyttjas. Dessutom kan förbud behöva utfärdas moltransporter av farligt gods på vägar inom särskilt känsliga vattentäktomåden. Genomförandeav långtgående avloppsvatlenbehandling. Andelenpersoner i länet som är anslutna till trestegsrening(mekanisk-i-biologisk-I-kemisk) uppgår till . För de tätorter ochbebyggelse-grapper där reningsfrågan ännu inte är tillfredsställande löst (fåreningssteg) bör komplettering ske. Saneringsplaner för tätorternas avloppsreningsverkbehöver upprättas. Framtagna saneringsobjekt kan i flera fall behövaprioriteras före utbyggnad av ytterligare reningssteg. Fortsatt utbyggnad av behandlingsanläggningar förhushållsavfall och miljöfarligt avfall. Avloppsslammet bör i större utsträckning användassom jordförbäll-ringsmedel föratsatt att tungmetallhalterna inte är för höga. Kommunerna bör kartlägga vägtrafikbullret längsutsatta gator och vägar. 4 Synpunkter och förslag beträffande regionalpolitiska medel Kritikenmot förslaget lill länsprogram har bl. a. ifrågasatt länsplaneringens påverkanpå samhällsutvecklingen. Här har framförts att det råder diskrepans mellan denambitionsnivå som kommer till ullryck i länsprogrammet och de möjligheter bl.a. beroende på brist på medel, som finns att förverkliga uppställda mål. 1981/82:113 Bilagedel 32 Dennakritik har funnits länge och ökat efter hand. har vid en radtillfällen efterlyst regionalpolifiska medel av såväl ekonomisk som annan arttill länet. Avsaknaden av resurser att själv i avgörande grad kunna påverkautvecklingen upplevs som mycket besvärande. Del bör också emellertidunderstrykas alt regionalpolifiken lill sin natur ofta är sådan att del ärsvårt alt beräkna i vilken utsträckning målen blir förverkligade. Detta ledersamtidigt lill en tendens att värdet av planeringen underskattas. Avlänsprogram 1980 framgår all sörmländsk industri har en låg grad avsjälvständighet. Många stora förelag är "Qärrstyrda", dvs.arbetsställena ingår i förelag med säte utanför del egna länet. Delta förhållandeinger oro för den långsikfiga sysselsättningsutvecklingen i länet sommöjligheterna all regionalt initiera förändringar inom näringslivet bUr begränsade. Brislenpå kvalificerade funktioner inom länet märks också i form av undertepresenlalionenav privata Ijänster, och då särskill uppdragsverksamhet, i länet. Närhetenlill har hämmat tillväxten av denna sektor. Den höga andelenrutinproduktion inom länets produktion lorde också haft en återhållandeinverkan. Eftersom tillgången tUl extern service inte varit tUlfredsställandeför företag inom länet har detta i sin lur hämmat industrins utveckling och enond cirkel har uppstått. Utvecklingenav partihandel har också kommit på mellanhand till följd av närheten tUlStockholmsregionen. Nya verksamheter har företrädesvis lokaliserats lill störreorter i grannlänen. Länsstyrelsenföreslår med hänvisning lill övrig redogörelse för näringslivels situation ilänet saml lill ovan redovisade synpunkter följande utökningar av del regionalpolitiskaslödel: - LokaUseringsstöd, bl. a. i form av den s. k.offertprincipens fillämpning, bör kunna utgå lUl störte industriförelag ochkoncerner vilka är representerade i länet och föriägger även mer kvalificeradefunktioner av typen administration, marknadsföring och produktutveckling tilllänet. - Lokaliseringsstöd bör ulgä för etablering i länetav enheter inom den privata servicesektorn med stor andel kvalificeradearbetstillfällen. - Samhällets påverkningsmöjligheler på utvecklingeninom partihandeln bör öka bl. a. genom möjlighet lill lokaliseringsstöd. Södermanlandslän har för budgetåren 79/80 och 80/81 erhållit för åtgärder iglesbygd och i kreditgarantier. Behovel av glesbygdsstöd väntasöka . 1981/82:113 Bilagedel 33