prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — Försäkringsinspeklionensverksamhet finansieras genom obligatoriska bidrag från försäkringsbolag ochunderstödsföreningar saml bidrag från staten. På samma sätt som gäller för bankinspektionen tasfillsynsbidragen upp som uppbördsmedel under ell reservationsanslag ulan att redovisaspå statsbudgetensinkomstsida. För inspektionens verksamhet skall regeringen iregleringsbrevet fastställa en stal för varje budgetår. Prop.1981/82:100 Bilaga 10 Beräknad ändring tiU 1982/83 (därav lönekostnader) Lokalkostnader ( + 222000) Publikationer Ränteinkomster Bidrag från försäkringsbolag m. m. + 1000 + 116000 + 1000 + 116000 9261800 9 111 800 9113 500 8963 500 Nettoutgift som belastar statsbudgeten Försäkringsinspeklionenframhåller all dess verksamhet påverkas av all försäkringsväsendet befinner sig i eltskede av stark utveckling och förändring. Den nya konsumentförsäkringslagen medför ökadeinsatser från inspektionens sida i fråga om bl. a. skaderegleringsgranskningoch villkorsgranskning. Inspekfionens verksamhet berörs av de framlagda förslagenav försäkringsrörelseutredningen(Ds E 1980:6 och Ds E 1981:11) och av försäkringsverksamhelskommiltén (Ds E1981:4). Det sistnämnda kom-miltéförslagel innebär all ansvaret för konsumentskyddetpå försäkringsområdet samlas hos inspekfionen. TUl följd av en fortgående avvecklingav understödsföreningarminskar den totala arbetsvolymen på sektionen för tillsyn över dessaföreningar. Under /83 planeras en slutlig integrering avunderslödsföreningsseklionen med den övriga verksamheten på livförsäkringsbyrån. Inspektionensförslag avseende /83 kan sammanfattas enligt följande: Inspektionenhar i sin anslagsframställning lagt fram två alternativa beräkningar för sinatotala utgtfler för /83. A, huvudalternativet, byggerpå en framräkning av staten för /82. 1981/82:100 Bilaga 10 43 del framräknade beloppet har därefter gjorts enreduktion (.) som i sin helhet lagts på lönekostnadernagenom indragning av tjänster på underslödsföreningsseklionen. Enligl dettaalternativ uppgår utgifterna lill . Enligl den andra beräkningen, all. B,beräknas utgifternalill . I båda alternativen har inspektionen dragit ned statsbidragetlill läckande av kostnaderna för tillsynen över understödsföreningarna från400000 kr. Inspektionen har hemsläUl alt en utgiftsslal förverksamheten godkänns i enlighet med all. Inspektionenföreslår en indragning av två tjänster på underslödsföreningsseklionen.Genom intern omflyttning av en tjänst från skadeförsäkringsbyrån lillförsäkringsjuridiska byrån under /81 uppstod underbemanning påskadeförsäkringsbyrån. Förstärkningen av den försäkringsjuridiska byrånmofiverades av ökad arbetsbelastning lill följd av den nya konsumentförsäkringslagen.Inspektionen begär att få inrätta enny byrådireklörsljänst på skadeförsäkringsbyrån. Förförsäkringsinspeklionen gäller i anslagshänseende samma principer somredovisats i fråga om bankinspektionen med del tillägget all förförsäkringsinspekfionens tillsynskostnader i fråga om understödsföreningar utgår ellstatsbidrag som för innevarande budgetår är . Till följd av denplanerade integreringen av underslödsföreningsseklionen med denövriga verksamheten på livförsäkringsbyrån räknar jag i likhet medinspektionen med all två tjänster kan dras in. Jag avser all undervåren 1982 lägga fram dels förslag fill ny lagstiftning omförsäkringsrörelse, dels förslag i fråga om konsumentskyddet på försäkringsområdet.Förslagen kan komma att påverka beräkningen av ut-giflsslalen för inspektionen.Jag återkommer därför till medelsbehovel för inspektionen i det sammanhanget.Frägan om den nu begärda tjänsten får övervägasdå. Med hänvisning lillsammanställningen beräknar jag nu inspektionens utgifter till . I enlighet med inspektionens förslag kan statsbidraget minskasmed . Ulgiflsanslaget i statsbudgetenbör därför föras upp med . Jag hemställer att regeringen föreslår att lill /83 anvisa ett reservationsanslag av . m. m. 1980/81 Utgift 43130 1981/82 Anslag 65000 1982/83 Förslag 65000 1981/82:100 Bilaga 10 44 Från anslagetbestrids utgifter för statens krigsförsäkringsnämnd och statens krigsskadenämnd. beräknar medelsbehovel för verksamheten under budgetåret1982/83 lill . Enligl statens krigsskadenämnd uppgår medelsbehovelför krigsskadenämndens verksamhet lill . och statens krigsskadenämnd ingår i det ekonomiskaförsvaret. Efter samråd med cheferna för försvars- och handelsdepartementenhar jag beräknat medelsbehovel för /83 för statenskrigsförsäkringsnämnd lill . och för statens krigsskadenämnd fill 23000kr. Verksamheten kommer även att behandlas i lolal-förvarspropositionen somskall lämnas lill . Anslaget förs dock redan nu upp med . Jag hemstäUer all regeringen föreslår all till m.m. för /83 anvisa ett förslagsanslag av . 1981/82:100 Bilaga 10 45 Lönsparande m. m. 1980/81 Utgift 107768805 1981/82 Anslag 107500000 1982/83 Förslag 144700000 Från anslaget bestridsutgifter för olika former av lönsparande. Nya lönsparandet, numera benämntsparande på vinstsparkonlo, drar utgifier för vinslutlollning och viss del avsparpremien bekostas också av statsmedel. beslöt om en nyform av lönsparande del s. k. skallesparandel (prop. 1977/78:165, FiU 37, rskr346, SFS 1978:423-429). Detta sparande sker antingen på skallesparkonlo i bankeller på skatle-fondkonlo för inköp av andelar i aktiesparfonder.Skallefondssparandet har också öppnats för s. k. förelagsanknulnaaktiesparfonder (prop. 1980/ 81:45, FiU 12, rskr 74). beslötriksdagen alt införa ett mer permanent syslem för vinslsparande, som samtidigtstimulerar spararna att hålla kvar de sparmedel som tidigare premierals (prop.1980/81:167, FiU 1980/81:36, rskr 1980/81:311). Del nya systemet innebär aftden nuvarande sparpremieförmånen slopas och ersätts med yllerligare envinslutlollning . Reglerna träder i kraft med enövergångslid lill utgången av . Från anslaget bestrids utgifter förinformationskampanjer för såväl sparande på vinstsparkonlo som skatle-sparande. Riksgäldskontorel svararför administrationen av de olika formerna för lönsparande. Riksgäldskonlorelsadministrationskostnader bestrids från särskill anslag under huvudtitelnRiksdagen och dess verk m. m. Kampanj-verksamheten åligger den s. k.lönsparkommiltén, som är underställd riks-gäldsfullmäklige. Fullmäktige iriksgäldskontorel förordar i enlighet med framställning av lönsparkommiltén allinformationen om de tre lönsparformerna totalt bedrivs i ungefär sammaomfattning som under innevarande budgetär men med speciella insatser vad gällersparandet på skaltefondkonlo. Fullmäktige föreslår alt . anvisas fördetta ändamål. Vid beräkningen av anslaget för informationskampanjer harförutsatts all sparinslilulionerna även i fortsättningen själva bekostar enväsentlig del av sparinformationen. Informafionen föreslås ges i huvudsakenligl hillills tillämpade linjer och med anlitande av annonsering saml genombroschyrer lill arbetstagare och arbetsgivare saml genom affischer m. m. Prop.1981/82:100 Bilaga 10 46 Inom vinslsparandet skall fr.o.m. 1983anordnas två vinstullotlningar per år.Ulloltningarna som fill sin huvuddel bekostas av staten skall äga rum närmast efter spararet.Vinslsumman i marsut-lotlningen skalluppgå lill en procent av del belopp som ligger lill grund för ullollningen. Spararna deltar med det lägsta avsaldona på vinslsparkonlol vid de två senaste årsskiftena. Iseplemberullollningen skall vinstsumman uppgå lill av den på visst sätt beräknade saidoökningenunder spararet på samtliga konlon.För år 1981 beräknas nämnda beräkningsunderlag liU ca . Medelsbehovet för vinster iullollningen beräknas mot denna bakgrund lill 100 milj. kr.och ullollningen fiU 7 milj. kr. för statens del. Under budgetåret1982/83 kommer vidare att utbetalas en sparpremie på av dendel av sparandel som fortfarande slår kvar på kontot vidutgången av eltvart av . Premien bekostas av staten och bankernamed hälften vardera. Statens kostnader för sparpre-miering beräknas till 35 milj. kr. Fullmäktigeförordar sålunda all lill Lönsparande m.m. anvisas elt förslagsanslag av144,75 milj. kr. för /83. Jaghar ingen erinran mol fullmäktiges beräkningar av medelsbehovel för vinstullotlningar och sparpremiering försparandel på vinstsparkonlo. När del gäller de särskilda insatserna förall öka informationen om de olika sparformerna har jag beräknat medelsbehovellill 2,7 milj. kr. Del sammanlagdaanslagsbehovet uppgår därmed lill 144,7 milj. kr. Jag hemställer allregeringen föreslår all lill Lönsparandem. m. för /83 anvisa ell förslagsanslag av . Prop.1981/82:100 Bilaga 10 9 A. Ekonomidepartementet m. m. 9 Ekonomidepartementet 10 Finansråd/ekonomiskaattachéer 10 Kommittéer m. m. 12 Statisfik, registeroch prognoser 43 m. m. 45Lönsparande m. m. 144700000 Totalt förekonomidepartementet 452 223 000 Bilaga 11 till budgetpropositionen 1982 Prop.1981/82:100 Budgetdepartementetsverksamhet avser främst beredning av frågor om skatteväsendet och samordning av alla frågor som rör statensbudget. Vidare omfattar verksamheten frågorom skafteutjämningsbidrag m.fl. generellastatliga bidrag lill den kommunala sekiorn och andra kommunalekonomiska frågor. Till departementelsverksamhetsområde hör också frågor omrationalisering och revision inom statsförvaltningen, vilket innefattar de med rafionaliseringen närasammanhängande frågorna om användningen av ADB i statens verksamhet. Vidareomfattar verksamheten frågor om arbets- och anställningsvillkor i offenfiigaanställningar saml personaladminislrativaoch personalpolitiska frågor för statligt anställda, däribland frågor som rörjämställdhet mellan kvinnor och män. Slutligen hör också frågor omlokalförsörjning för statliga myndigheter och om samhällsinformation tUlbudgeldepartemenlels verksamhetsområde. De förslag lillutgifter inom budgeldeparlemenlels verksamhetsområde som läggs fram för /83 omfattarca 12877 milj. kr. Delta innebär enminskning med ca 1 281 milj. kr. i förhållande lill motsvarande utgifter under innevarande budgetår. Minskningensammanhänger främst med alt del schablonmässigt beräknade anslaget lill täckande av merkostnader för löner ochpensioner m. m. lagils upp med 1000 milj. kr. jämfört med milj. kr.för innevarande budgetår. För nästa budgetårutgör skatteutjämningsbidrag till kommunerna m. fl. liksom tidigare den största utgiftsposten. Utgifterna för detta bidraguppgår lill 10402 milj. kr. Sammanlaget innebäranslagsberäkningen för /83 att utgifterna förskatteutjämningsbidragen ökar med 1 316 milj. kr. jämfört med innevarande budgetår. De åtgärder som regeringen föreslår för all begränsa del finansiella utrymmetinom kommunsektorn för får också lill följd alt ökningen av deordinarie skatteutjämningsbidragenblir ca 270 milj. kr. lägre än vad den annars skulle ha blivit för budgetåret1982/83. Främst genom all skatlebortfallsbidragen och kompensationsbidragenför 1970 resp. skattereformer upphör fr. o. m. i samband med genomförandet av den s. k.förenklade beräkningen av delkommunala skatteunderlaget minskar anslagen Bidrag och ersäll-1 1981182. Prop.1981/82:100 Bilagall 2 ningar lill kommunerna nästa budgetår med ca 209 milj.kr. jämfört med innevarandebudgetår. För nästa budgetårberäknas utgifterna för byggnadsarbeten för statlig förvaltning uppgåtill ca 200 milj. kr., vilket innebär en minskning med ca 125 milj. kr. iförhållande lill innevarande budgetår. Såvitt nu kan bedömas bör investeringarna även pä längre siktkunna begränsas och därmed innebära enbestående besparing av storleksordningen 100 milj. kr. På del statligapersonalpolitiska området föreslås besparingar på 47 milj. kr. fr. o. /83. Större delen av besparingen görs på anslaget Lönekostnadervid viss omskolning och omplacering genom att ansvaret och kostnaderna förarbetsvårdsåtgärder för kommunall anstäUda med statligt reglerade tjänster förs över på kommunerna. Rationaliseringoch revision inom statsförvaltningen, m. m. Del centralaansvaret för rationalisering och revision inom statsförvaltningen ligger påstatskontoret resp. . För verksamheten inom försvaret gäller dock särskildabestämmelser. Statsmakterna harunder tagit ställning tUl statskontorets uppgifter ochverksamhetsinriktning samt organisation och programindelning (prop.1979/80:124, FiU 1979/80:26, rskr 1979/80:308 och prop. 1980/ 81:101, FiU1980/81:17, rskr 1980/81:182). Statskontoret skaU vara central förvaltningsmyndighetför rationalisering, administrativ utveckling och ADB i den civiladelen av statsförvaltningen saml svara för anskaffning av ADB-utrustning.Statskontorels två huvuduppgifter är att vara utredningsorgan ål regeringenoch norngivande och stödjande organ för myndigheterna inom området rationalisering,administrafiv utveckling och ADB. En ny organisation och programindelning tillämpas fr. o. m.innevarande budgetår. Förändringarföreslås när det gäUer anskaffning av ADB-utrustning i statsförvaltningen.Anledningen till delta är bl.a. vissa förslag från den utredning (B 1979:09)som har haft fill uppgift att se över denna fråga. Myndigheterna bör istörre utsträckning än nu själva svara för anskaffning och förvaltning av ADB-utrustning. Bl.a.bör statskontoret bemyndigas att delegeraupphandling av viss sådan utrustning till drift- eller användar-myndighelerna från fall lUl fall med hänsyn till anskaffningens karaktär och förutsättningari övrigt. Uppgifter ochverksamhetsform för datamaskincentralen för administrativ databehandling(DAFA) har behandlats av statsmakterna (prop. 1980/81:100 bil 11, FiU1980/81:22, rskr 1980/81:204). Förändringarna innebar i korthet all DAFA i ökad utsträckning skaUarbeta i konkurrens. Myndighetsformen behålls dock. För att stärka DAFA:s förutsättningaratt hävda sig under de nya villkoren har DAFA:s handlingsfrihet ökats i bl. a. organisafions- ochlönefrågor. 1981/82:100 Bilaga 11 3 Riksrevisionsverketavser alt fortsätta omorienteringen av sin verksamhet, så alt verket i ökande grad kanmedverka lill all regeringen får förbättratunderlag för omprövningar av och besparingar i den statligt bedrivna och finansierade verksamheten genominformation om den samladeoffentliga verksamhetens effekter inom olika delar av samhället. Riksrevisionsverkels uppgifter har fr.o.m. den 1 juli1981 utökats genom all riksrevisionsverkel svarar för den externa revisionen avaffärsverkens redovisnings- och bokslulshandlingar. Del är mycketangeläget alt de statliga myndigheterna genom sin normgivning m. m. inleåsamkar bl. a. kommunerna ökade kostnader. Föreskrifter härom finns ikungörelsen (1970:641) om begränsning i myndigheternas rätt att meddela föreskrifter,anvisningar och råd. Enligl kungörelsenfår statliga myndigheter inle utan regeringens medgivande ge ul ändradeeller nya föreskrifter, anvisningar eller råd som kan leda lill direktaeller indirekta kostnadsökningar i den verksamhet som berörs. Del åliggerriksrevisionsverket att följa myndigheternas tillämpning av begränsningskungörelsen. De myndigheter somunder /82 planerar all ge ul nya eller ändrade föreskrifter etc.som kan leda lill nya eller ökade kostnader har ålagts all redovisa dessa planer isamband med anslagsframställningarna för /83. Härigenom har möjligheterskapats att mer samlatbedöma hithörande frågor. Skatte-och kontrollväsen m. m. Ett väl fungerandeskattesystem är av stor betydelse för samhällets verksamhet. Organisationen förbeskattning och uppbörd förbättras fortlöpande.Åtgärder för att hindra skatteundandragande i olika former är därvid ett väsentligt inslag. Ta.xerings- ochkontrollorganisalionen har successivtgivits ökade resurser. Taxeringsorganisalionen i första insians har under enföljd av år byggts ut genom att länsstyrelserna och de lokala skattemyndigheterna fått betydandepersonalförstärkningar. Riksskatteverketsvarar för den centrala ledningen av beskattnings-, uppbörds- ochfolkbokföringsväsendet. En huvuduppgift för verket inom skatteområdet äratt verka för en effektiv, rättvis och Ukformig beskattning. Denna uppgiftfullgör verket genom kontroller, genom råd, anvisningar ochföreskrifter, genom information lill myndigheter och allmänhet saml genom enkontinueriig anpassning av organisation och arbetsformer inom skatteväsendetfill utvecklingens krav. Betydande medel anslås också inom åretsåterhållsamma budgetförslag tUl utbildningsverksamhet inomskatteområdet och till information om skatte- och folkbokföringsfrågor. Vid beslutades om dels riktlinjer fören ändrad skat- 1981/82:100 Bilaga 11 4 leadminislralion och taxering i första insians, m.m.(prop. 1975:87, SkU 1975:31, rskr 1975:229), dels ett nytt syslem förautomatisk databehandlinginom folkbokförings- och uppbördsväsendel (prop. 1975:57, SkU 1975: 32, rskr 1975:230). Besluten innebär bl. a.aft alla deklarationer skall granskasoch föredras inför taxeringsnämnderna av tjänstemän vid länsstyrelseeller lokal skallemyndighel. Skalleadminislralionen effektiviseras bl. a. genom ell väl utbyggt ADB-stöd som underlagför granskningen och laxeringen. Den nya taxeringsorganisalionen börjadegenomföras vid taxering.Under åren före övergången bedrevs ett omfattande utrednings- och utvecklingsarbete av riksskatteverketoch statskontoret inom ramen för dels. bedrivs arbetet med alt fullfölja laxeringsreformen inom ordinarieorganisation. Även uppbördsförfarandet har reformerats. Nya regler och rutinerför skatteuppbörden började atttillämpas enligl beslut av (prop. 1978/79:161, SkU1978/79:50, rskr 1978/79:379). Inomdet nya ADB-systemet för folkbokföring och beskattning finns -förutom 21 regionaladatorer - en central dalaanläggning som är placerad hosriksskatteverket. Trots de betydande satsningar som harskett behöver vissa delar avskatleväsendei; förslärkas. Länsstyrelsernas mervärdeskal-leenheler behöverförslärkas ytterligare. Vidare behöver den offensiva skattekontroUenförbättras. 1 årets budgetförslag föreslås omfattande förstärkningarinom dessa områden. Länsstyrelsernasmervärdeskalteenheter föresläs få elt nytt ADB-system, vilket pågrund av en minskad administrativ hantering kommer alt frigöra resurser förkontrollverksamheten. Del nya systemet innebär även en effektivare kontroll ochförväntas medföra en betydande ökning av intäkterna. Därutöver föreslås yllerligareförstärkningar, bl.a. genom inrättande av tjänster. Den offensivakontrollen inom den direkta beskattningens område behöver förstärkasytterligare. 1 detta syfte föreslås en personalförstärkning av länsstyrelsernaspersonalresurser för kvalificerad revision. Detta bör även medföra förbättrademöjligheter för länsstyrelserna alt biträda andra myndigheter i kampenmol den ekonomiska brottsligheten. I årets budgetförslag förstärks ävenriksskatteverkets revisionsenhet för att bl. a. möjliggöra elt förbättratsamarbete mellan olika myndigheter för bekämpning av den ekonomiska brottsligheten. får lill nästa budgetärockså ökade möjligheter all verka för enökad samordning av uppbördskontrollen på regional och lokal nivå. Härutövertillförs verket medel för insatser av offensiv karaktär inom skattekontrollenoch indrivningsväsendet. Kronofogdemyndigheternaföreslås få möjligheter all via ADB inhämta vissa uppgifter i del centralaskalleregistrel. Detta sker som del nya ADB-systemet () införs päsamtliga kronofogdemyndigheter. 1981/82:100 Bilaga 11 5 Regeringen kommersenare under delta att lägga fram förslag om en förkortningav liden för del extra avdraget för vissa skogsullag (SFS 1981:342) med , dvs. Skatteutjämningsbidrag till kommuner m. m. Skatteutjämningssystemetsyftar till att utjämna de stora skillnader som finns mellan enskilda kommuner,landstingskommuner resp. kyrkliga kommuner i fråga om skattekraft och kostnader förbedrivande av verksamhet. Bidragssystemet är ett av de främsta medlenför all skapa förutsättningar för en i möjligaste mån likvärdig service iolika delar av landet. beslötvåren 1979 (prop. 1978/79:95, FiU 1978/79:35, rskr 1978/79:335, SFS1979:362) om en omfaftande reformering av skatleutjämningssyslemet. Dåreformen innebar en kraffig ökning av de bidragsmedel som genomskatleutjämningssyslemet överförs lill den kommunala sektorn uppdeladesgenomförandet i etapper. fick kommuner ochlandsfingskommuner i princip tillgodoräkna sig hälften av de ökade tillskott avskalleunderlag som tillkommer dem enligl del reformerade skatleuljämningssystemetjämfört med de regler som tillämpades för . Genom beslut av våren1980 (prop. 1979/80:90, FiU 1979/ 80:25, rskr 1979/80:287, SFS 1980:340) uppdelades detandra stegel i skatteutjämningsreformen med hälften och hälften . Underår 1982 fullföljs alltså reformen, som innebär en väsentlig förbättring iutjämningen av de ekonomiska förulsällningarna mellan kommuner resp. landsfingskommuner. fårkommuner och landstingskommuner ordinarie skatteutjämningsbidrag medtillsammans 9818 milj. kr. Detta innebär en ökning med 1 770 milj. kr.jämfört med och 5339 milj. kr. jämfört med - året innanreformen böljade tillämpas. Kommunerna har därutöver beviljats extraskatteutjämningsbidrag med 115 milj. kr. för saml98 resp. 101 milj. kr. för åren 1981 och 1982.1 form av extraskatteutjämningsbidrag utgår dessutom särskilda kompensationer för åren 1981och 1982. Särskild kompensation ulgår således till kommuneroch landstingskommuner med 128 milj. kr. för all sista hälften avskatteutjämningsreformen fördelades . har borgerliga och kyrkliga kommuner beviljats särskildkompensation med 105 milj. kr. Dessakompensationer har utgått som ersättning för all del skatteunderlag på vilket förskott av kommunalskattberäknas för minskas genom höjning av grundavdraget och reducering avskatteunderlaget från juridiska personer. I kompensationen lill kyrkligakommuner ingår också ersättning förall del ordinarie skatteuljämningsbidragel för minskas fill 60%av bidrag. Prop.1981/82:100 Bilagall 6 Skatteutjämningsbidragenfill kyrkliga kommuner har skrivits fram med en årlig ökning på5% av de belopp som utgick . Dennateknik är statisk och har lell fill vissa inte önskvärda effekter, eftersom den inte lar hänsyn fill att de kyrkligakommunerna har utvecklats olika.Bidragen har således inte längre en tillfredsställande skatleutjämnande funktion. I avvaktan på utredning om ellnytt utjämningssystem viakyrkofonden beslöt (prop. 1980/81:20, FiU 1980/81:13, rskr1980/81:88, SFS 1980:1031) aft reducera skatteutjämningsbidragen tUl kyrkliga kommuner i förhållandetill de bidrag som utgår år 1981.Vidare skall inle belopp undersfigande . För aft förhindra alt någon kyrklig kommun drabbasoskäligt hårt på grund häravoch som följd av de generella åtgärder beträffande skatteunderlagen som vidtas för utges som tidigare nämntssärskild kompensation inom ramen förextra skalteuljämningsbidrag, så all ingen kyrklig kommun får inkomslbortfaU som översfiger perskattekrona. Skatteutjämningsbidragenför motsvarar en skallesalspå . per skallekrona (skr.) i genomsnitt för landet eller drygl /invånare. I förhållande liU harreformen inneburit ökade bidragmotsvarande /skr. och i förhåUande /skr. För att geen bild av reformens betydelse för olika delar av landet redovisas i följandetabell hur bidragen fördelar sig länsvis . De extraskatteutjämningsbidragen inkl. de särskilda kompensationerna för ingår i bidragssummorna Uksomskatteutjämningsbidragen fill de kyrkliga kommunerna. Länsvis fördelning av skatteutjämningsbidrag Kr./inv. Kr./skr. Kr./inv. 87,3 64,9 66,5 121,7 131,6 0:18 1:16 1:13 1:32 1:90 57 271 264 310 435 253,0 155,5 201,6 446,7 401,9 100,6 209,9 135,7 115,5 168,0 2:61 4:04 12:00 3:42 2:76 587 870 2470 748 607 310,3 536,9 184,8 278,1 494,6 6:10 7:87 12:18 6:22 6:19 1777 2224 3 327 1819 1760 97,7 115,0 160,5 238,5 184,3 0:52 2:27 0:87 2:52 3:16 132 506 225 564 689 417,7 272,6 319,8 587,4 509,6 1:70 4:00 1:31 4:66 6:67 3:74 0:94 0:71 3:10 844 225 172 705 861 535,5 320,4 135,2 507,5 487,9 6:29 3:69 1:62 5:91 5:41 1890 1169 522 1769 16.S9 368,6 349,4 474,8 728,1 583,1 553,0 671,1 940,4 2 178 4 104 . ' Inkl. den förhöjning som hänför sig lill särskilda statsbidrag till kommuneroch landstingskommuner. Den störstabetydelsen har skatteutjämningsbidragen för Gollands, ochNorrbottens län.