prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — Undantag helt ellerdelvis från huvudprincipen bör medges för tidskrifter, vars primära syfte äratt förbättra medborgarnas kunskaper om sina rättigheter och skyldigheter ochför tidskrifter där myndigheten ålagts en attitydpåverkande roll avstatsmakterna. Jag har medtillfredsställelse kunnat konstatera att ett antal myndigheter funnit skäl attse över sin tidskriftsutgivning med beaktande av de riktlinjer jag harredovisat. Det är enligt min mening viktigt att en sådan översyn görs avsamtliga. För att kunna följa myndigheternas arbete i denna fråga avser jag attsenare till regeringen återkomma med förslag till anvisningar för hurtidskriftsutgivningen bör redovisas i myndigheternas anslagsframställningar /84. harinom en första granskning gjorts av tidskriftsutgivningen. Deredovisningar av tidskriftskostnaderna som myndigheterna har lämnat ianslagsframställningarna för /83 har utgjort underiag förgranskningen. Av redovisningarna framgår att betydande belopp läggs ner påutgivning av externa tidskrifter. I de flesta fall finansieras dessa helt överstatsbudgeten. kan konstateras att åtskilliga tidskrifterkonkurrerar med andra, både statliga och privata, tidskrifter. I budgetarbetethar prövats vilka av de externa tidskrifterna som helt eller delvis börfinansieras genom avgifter. Denna genomgång har lett till att vissamyndigheters anslag begränsats med hänsyn till en ökad eller fullständigavgiftsfinansiering. Dessa åtgärder skapar enligt min mening förutsättningarför myndigheterna att bättre kunna bedöma behovet av tidskrifter och anpassautgivningen därtill. Kostnaderna förframtagande av interna personaltidskrifler varierar kraftigt. Kostnader runt500-600 kr. per anställd och år är inle ovanligt. Somjag harframhållit är det viktigt att personaltidskrifter ges en enkel utformning, utanatt innehållet för den skull går föriorat. Med denna utgångspunkt harbudgetprövningen lett till att vissa myndigheters medel för personaltidskrifterhar begränsats. Jag vill framhålla att en stramare budgetering inte bör ledatill att personaltidskrifternas innehåll försämras. Enligt min mening harmyndigheterna stora förutsättningar att sänka utgifterna bl. a. genom attpröva utgivningsfrekvens och teknik för produktion. Jag hemställer attregeringen bereder tillfälle att ta del av vad jag nu har anfört. 15 Användningen av ADB i statsförvaltningen (1978/79:121) omanvändningen av ADB i statsförvaltningen redogjordes för olika frågor omstatsförvaltningens användning av datorer för administrativa ändamål. Bl.a. påtaladessvårigheterna att snabbt och Prop.1981/82:100 Bilaga 3 Gemensamma frågor 25 enkelt skaffa en överblick över den statligadatabehandlingen. behov av information anfördes särskilt. Dennafråga berördes även under riksdagsbehandlingenav propositionen (FiU 1978/79:34, rskr 1978/ 79:339). fann det ändamålsenligt att en åriig redovisning över ADBi statsförvaltningen bifogades budgetpropositionen med hänsyn till dels de viktiga principfrågor, dels de betydandeeffekter för medborgarna som införandet av ADB ofta medför. Regeringen har motdenna bakgrund uppdragit åt statskontoret att åriigen utarbeta enredovisning efter vissa riktlinjer över användningen av ADB istatsförvaltningen. föreliggande redovisning, som bör fogas till protokolleti detta ärende som bilaga 3.3, bygger sålunda på uppgifter som statskontoret ställt samman. Redovisningen avserfrämst användning av ADB föradministrativa ändamål. Beträffande information om pågående utredningar inom ADB-området hänvisas till bUaga 3.2. Jag hemställer attregeringen bereder tillfälle attta del av redovisningen. 1981/82:100 Bilaga 3 Gemensamma frågor 26 1 Denallmänna lönenivån för statsanställda m.m............................... 1 2 Lönegradsplaceringenför vissa tjänster m. m................... ............ 2 3 Vissahandikappfrågor i statsförvaltningen .................................. 3 4 Jämställdhetsarbeteti statsförvaltningen ....................................... ..... 9 5 Personaladministrativainformationssystem ................................... ..... 11 6 Utbildningav högre chefer i statsförvaltningen .............................. 12 7 Vissapersonalpolitiska frågor ............................................................ ..... 15 8 Verksamheteni Offentliga sektorns särskilda nämnd............ 15 9 Förslags-och trivsel verksamheten i statsförvaltningen ....... ......... 16 10 Nordisk utbytestjänstgöring................................................................ 17 11 imedbestämmandefrågor ............................ ..... 18 12 Decentralisering istatsförvaltningen .............................................. ..... 19 13 Verksamheten i delegationen fördatafrågor (B 1980:03) ............ ....... 20 14 Den statliga tidskriftsutgivningen .................................................... ..... 23 15 Användningen av ADB istatsförvaltningen.................................... .... 24 En delegation fördecentralisering av statligverksamhet Prop.1981/82:100 Bilaga 3 Gemensamma frågor 29 En delegation för decentralisering av statligverksamhet 1 behandling av frågan om decentralisering av statlig verksamhet har dettaår beslutat om allmänna riktlinjer för arbetet med decentralisering iden offentliga förvaltningen (prop. 1978/79; III bil. 14, KU 1978/79: 35 p. 1, rskr 1978/79:364). Av beslutet framgårbl. a. att de statliga myndigheterna skall verka för en decentralisering avbeslutsfattandet till regional och lokal nivå. Detta allmännadecentraliseringsmål skall enligt beslut skrivas in i olika författningar, iförsta hand i allmänna verksstadgan (1965:500) och instruktionen (1965:703)för statskontoret. a. ett tiopunkts-program för det fortsatta arbetet meddecentraliseringsfrågorna. Det är enligtbeslutet angeläget att det finns en permanent bevakning avdecen-traliseringsfrågorna på olika nivåer i statsförvaltningen. Den centralapolitiska samordningen bör förläggas till regeringen och dess kansli, heter det. I enlighet medriksdagens beslut föreskrivs numera i allmänna verksstadgan (4 § sistastycket, SFS 1979; 530) att decentralisering av verksamhet tillregionala och lokala statliga eller andra organ skall främjas. har ocksåfattat beslut om allmänna riktlinjer för regionalpolitiken, i vilkaingår frågan om en delegation för omlokaliseringsfrågor m. m. 1978/79:112, AU 1978/79:23, rskr 1978/79:435). Detta beslut innebäratt regionalpolitiska utgångspunkter i ökad utsträckning skall beaktas inom denoffentliga sekiorn. När det gäller statlig verksamhet framhålls det sålunda ibeslutet (AU s. 48) att det är nödvändigt att målmedvetet bevaka möjligheterna tilldecentralisering i den fortlöpandeplanering av myndigheternas organisation och verksamhet. En spridning av statlig verksamhet är ett nödvändigtkomplement av medlen för att nå enregional utjämning, heter det vidare. Arbetet med en fortsatt omfördelning avstatlig verksamhet på såväl central som regional nivå bör intensifieras.Möjligheterna att omlokalisera ny eller expanderande statlig förvaltning bör enligt målmedvetetprövas. Starka skäl måste finnas, omen ny statlig verksamhet skall förläggas till eller dess grannkommuner, men hänsyn måste också tas tillverksamhetens art och kontaktbehov. anser att denna prövning bör skekontinueriigl. Därför bör enligtriksdagen ett särskilt organ med ansvar för decentraliseringsverksamheten inrättas, lämpligen i form aven delegation. Det kan enligtriksdagsbeslutet vara ändamålsenligt att knyta denna delegation till regeringens kansli. Därmed underlättas enkoppling mellan delegationens arbete och den i sammanhanget betydelsefullabudgetprocessen, sägs det i utskottsbetänkandet. I linje med dessabåda riksdagsbeslut har regeringen i förordningen (1979:639) om skyldighet för statligmyndighet att följa riktlinjerna för 1981/82:100 Bilaga 3 Gemensamma frågor 30 regionalpolitiken slagit fast bl.a.att de statliga myndigheterna inom sina verksamhetsområden med hänsyn till sina förutsättningar skall verka för de regionalpolitiska mål i fråga om arbete,service och miljö som fastställer(1 §). Varje statlig myndighet har sålunda ålagts att i sin planering ta hänsyn till verksamhetens betydelse förden regionala sysselsättningen ochservicen samt fortlöpande och systematiskt beakta möjligheterna till decentralisering av verksamheten (2 §).Till grund härför skall läggas resultatet av länsplaneringen enligtförordningen (1979:637) om länsplanering. I denregeringsförklaring som avgavs (riksdagsprot. 1979/80:10) uttalasatt ett målmedvetet arbete skall bedrivas för att åstadkomma decentraliseringinom den offentliga sektorn och att den särskild delegation för sådan decentralisering skall inrättas. Det bör ocksånämnas att statsrådet har besvarat eninterpellation (1978/79:51) om decentraliseringen inom den offentliga sektorn. 2Det centrala ansvaret för olika frågor om decentralisering av statligverksamhet Frågor av betydelseför decentralisering och lokalisering av statlig verksamhet handläggs påskilda håH inom . Frågor som rör enviss myndighet handläggs primärt av det departement som myndigheten hörtill. Organisationsfrågor och frågor som påverkar budgeten handläggs gemensamtmed budgetdepartementets budgetavdelning (B/BA). a. ärenden som påverkar anställnings-och arbetsvillkoren för de statligt anställda eller denpersonaladministrativa planeringen inom statsförvaltningen bereds gemensamt också medbudgetdepartementets personalenheter (B/P). Övergripande frågor om delegeringav beslutanderätten från regeringen till myndigheterna bevakas av statsrådsberedningen.Frågor om en samordnad sysselsättningspolidk handläggs avarbetsmark-nadsdepartemenetet. De regionalpolitiska frågorna handläggs inomindustridepartementet. När det gäller den statliga länsförvaltningen ochfrågor rörandeförhållandet melan staten samt kommunerna och landstingskommunerna, liggerhuvudansvaret på kommundepartementet. En ny myndighet,statens arbetsmarknadsnämnd (SAMN), har fr.om. inrättats underbudgetdepartementet med uppgift bl.a. att översiktligtfölja utvecklingen av personalbehovet vid de statliga myndigheterna samt centralt medverka vid planeringenoch genomförandet av strukturpåverkande åtgärder inom statsförvaltningen(förordningen 179:579). I enlighet medriksdagens anförda beslut bör nu inom inrättas endelegation för decentralisering av statlig verksamhet. Den bör vara knuten till B/P. Prop.1981/82:100 Bilaga 3 Gemensamma frågor 31 Delegafionen börsom regeringens och samordnande organ för decentraliseringoch lokalisering av statlig verksamhet verka för en intensifiering av arbetet meddecentraliserng av befogenheter och resurser från centrala statligamyndigheter till regionala och lokala statliga eller andra organ, likaså från regional fill lokal nivå. Delegationensarbete bör bedrivas med utgångspunkt i regionalpolitiska ställningstaganden. I första hand bördelegationen arbeta för en decentralisering av nya funktioner vidbefintliga myndigheter och medverka vid prövning av frågor om loklisering av nyeller expanderande statlig verksamhet. Som har uttalat måstestarka skäl finnas, om en ny statlig verksamhet skall förläggas tillStockholm eller dess grannkommuner. Delegationen bör vidare verka för en fortsatt målmedvetendecentralisering och delegering av befogenheter och befintligaverksamheter. Decentraliseringen bör avse bådeden centrala och den regionala statsförvaltningen. Delegationen bör i samarbete med berörda departement medverka tillatt decentraliseringsaspekter beaktas i myndigheternas fortlöpande planering.Den bör söka ta till vara deerfarenheter som har vunnits vid tidigare decentralisering och omlokalisering. Delegationen bör isin verksamhet i huvudsak kunna utgå från det arbete idecentraliseringsfrågorna som bedrivs inom . Någon ändring av denärendefördelning som tillämpas inom regeringen och dess kansli bör såledesinte göras. När det gäller frågor som berör enskilda myndigheter, bör liksomhittills vederbörande departement ha huvudansvaret. Yttrande frändelegationen bör inhämtas när decentraliserings- och lokaliseringsfrågoraktualiseras inom . Delegationen bör vara oförhindrad attta egna initiativ och att föreslå decentraliseringsåtgärder. Delegationen bör sålunda bl. a. ha till uppgift att - följadet decentraliserings- och delegeringsarbete som bedrivs inom och statsförvaltningeni övrigt, - lämnasynpunkter på utkast till propositioner, lagrådsremisser, förordningaroch kommittédirektiv samt på interpellations- och frågesvar och därvidverka för att decentraliseringssträvandena beaktas, - särskiltuppmärksamma lokaliserings- och decentraliseringsaspekterna vid inrättandet avnya statliga organ och vid omorganisafion eller utökning av en statlig myndighets verksamhet, - lämnasynpunkter på de statliga myndigheternas anslagsframställningar i syfte attfrämja decentralisering inom den offentliga sektorn, - tainitiativ till överläggningar om hur man genom decentralisering kan uppfylla deregionalpolitiska mål som har ställt upp, - medverkatill att uppgifter om sådana planerade förändringar av verk- Prop.1981/82:100 Bilaga 3 Gemensamma frågor 32 samheten som kan påverka den totala sysselsättningen ochdess regionala fördelninginhämtas från de statliga myndigheterna, i den mån sådana uppgifter inte redan lämnas enligt förordningen om länsplanering, enligt anvisningarna för myndigheternasanslagsframställningar eller på annat sätt, - verkaför att tillgänglig statistik ställs samman så, att den visar hur den statligaverksamheten fördelas centralt, regionalt och lokalt, och i samråd med SAMN och statisfiska centralbyrånlöpande belysa, bedöma och spridainformation om den aktuella utvecklingen av denna fördelning, - isamråd med berörda departement informera de statliga myndigheterna om deriktlinjer för decentraliseringsarbetet inom den offentliga förvaltningen som och regeringenfastställer. Delegafionen börledas av det statsråd som enligt fastställd ärendefördelning har att föredraärenden rörande arbets- och anställningsvillkor i allmän tjänst.Ytterligare högst fyra ledamöter bör utses. Ett särskilt sekretariat för delegationen bör finnasinom B/P. 5 Delegationensresurser m. m. Delegationen bör avnaturliga skäl etablera samarbete med sådana myndigheter som bl.a. har mera allmännauppgifter med avseende på den administrativa utvecklingen och organisationeninom statsförvaltningen. Här avses förutom SAMN främst försvaretsrationaliseringsinstitut, statskontoret,, , och länsstyrelserna. Samarbetet kan lämpligenorganiseras så, att kontaktpersonerknyts till delegationen. Det bör ankomma på delegationen och departementen att i samråd bestämma hursamarbetet mellan dem lämpligen börorganiseras. Det konkreta decentraliseringsarbetet måste i väsentliga delar ankomma på de berördastatmyndigheterna själva. Till delegationenbör knytas en parlamentariskt förankrad referensgrupp för samråd när det gällerinriktningen av verksamheten. Avsikten är sålunda inte att engagera referensgruppen idet löpande arbetet. Med hänsyn till attdet primära ansvaret för decentraliseringsarbetet fortfarande kommeratt ligga på vederbörande departement, kan antalet anställda med uppgifter inomdelegationens sekretariat vara begränsat. Därutöverbör biträdespersonal ställas till förfogande. Delegationen böråläggas att för varje budgetår lämna regeringen en sammanfattande verksamhetsrapport. Decentraliseringsdelegationenbör kunna träda i funkfion . 1981/82:100 Bilaga 3 Gemensamma frågor 35 Översikt över pågående ochunder /81 avslutat utredningsarbetepå dataområdet Följande redovisningär en översikt över det utredningsarbete på dataområdet som bedrivits underbudgetåren 1980/81 och 1981/82 på uppdrag av regeringen. Redovisningen gör inte anspråk på attvara fullständig. Utredningar som bedömts vara av mindre brett intresse harinte medtagits. Översikten omfattartre delar. Under /81 avslutat utredningsarbeteredovisas i översiktens första del. Utredningsarbete som pågått underinnevarande budgetår presenteras därefter. Avslutningsvis ges en kronologiskförteckning över de betänkanden, rapporter etc. på dataområdet somavgivits och planeras under budgetåren 1980/81 resp. 1981/ 82. 1 Under /81avslutade utredningar 1 (Utredning om den fortsatta fastighetsdataverksamheten.Dir. 1979; 85.) (), som tillsattes ,överlämnade ett delbetänkande (Ds Ju 1981; 1) med förslag ivissa principiella frågor till justitieministern. I kommitténs uppdragingick bl. a. att utreda olika frågor rörande gemensamma eller skilda databaser och systemför fastighetsregister - (FR) resp.inskrivningsregister - (IR) områdena, centraliserad eller spridd datordrift, genomförandetakten avfastighetsdatareformen samt ansvars- och organisationsfrågor under den fortsatta utbyggnadstiden och vid fullt utbyggdasystem. Kommittén föreslog beträffande principfrågorna: att omläggningstaktenökas så att överföringen till ADB-medium kan avslutas under /89. Detta kräver på kort sikt ökaderesursinsatser.Rationaliseringsvinsterna beräknas emellertid uppgå till storieksordningen 50 milj. kr./år ibörjan av . att enregionaliserad systemlösning genomförs. Datordriften utförs av länsstyrelsernasdataenheter som utrustas med särskilda datorer för fastighetsdataverksamheten. att gemensammadatabaser för FR och IR skall finnas vid de 24 länen. Skild systemdriftför FR och IR kan relativt lätt anordnas . att hela ansvaretför FR- resp. IR-dataverksamheten såväl formellt som reellt skall utövas avhuvudmännen, dvs. lantmäteriverket resp.., fr. o. m. den 1 juli1983. 1981/82:100 Bilaga 3 Gemensamma frågor 36 blir fr. o. m. en uppdragsmyndighet meduppgift att medverka i registeromläggningen. CFD upphör som myndighet närregisteromläggningen ärklar eller omkring . Kommitténs arbetevar därigenom avslutat i dessa delar vilka kunde behandlas fristående frånresterande delar av kommitténs uppdrag. Kommittén befriades från återstående delar avutredningsarbetet efter att hos regeringenhemställt om sitt entledigande. 2 Utredningen om ADB inom den allmänna försäkringen(ALLFA) (Utredning om ADB inom den allmännaförsäkringen m.m. Dir. Kommittén skulleenligt sina direkfiv utreda och lägga fram förslag om lämplig organisationav datordriften inom () verksamhetsområde 1980. Med datordrift avses enligt ALLFA såväl systemutveckling ochunderhåll som renodlad drift (produktion).Kommittén skulle vidare i samråd med RFV och statskontoret undersöka behovet av att på kort sikt avlastanuvarande datoranläggning. Kommittén avgav iapril 1979 en lägesrapport inom den allmänna försäkringen - och därefter. SlutbetänkandetSocialförsäkringens datorer (SoU 1981:24) presenterades i mitten av majmånad 1981. Betänkandet omfattar förslag till organisafion avADB-verksamheten inom den allmänna försäkringen. Förslagen innebär bl.a. attdatordriften för sjukförsäkringssystemet förläggs tillförsäkringskassornas centralkontoroch att försäkringskassornas inflytande över verksamheten förstärks. Förslagen innebär storaförändringar av nuvarande ADB-verksamhet och förutsätter betydandeförberedelsearbete innan ettgenomförande kan ske. Utredningen föreslog därför bl.a. följande försöksverksamhet och därmedsammanhängande utredningsarbete: - Praktiskaprov för att få underlag för den närmare tekniska och organisatoriskautformningen av den föreslagna driftorganisationen. - Utredningav förutsättningar för och behov av datorstöd vid handläggning av enskilda ärenden hosförsäkringskassorna. - Utredning - ochdärtill anknuten praktisk försöksverksamhet - beträffande behov av interna bearbetningar och egna rutiner hos kassorna. - Provmed olika former för utvidgad användarmedverkan vid systemutveckling. (Utredning om samordnad anskaffning avutrustning för automatisk databehandling(ADB) i statsförvaltningen. Dir 1979:71.) 1981/82:100 Bilaga 3 Gemensamma frågor 37 En särskildutredare fick i uppdrag att se över anskaffningen av ADB-utrustningi statsförvaltningen. I utredarens uppdrag ingick bl.a. attutreda frågor om den samordnade anskaffningens omfattning, beloppsgränsen för regeringens prövning samt arbets- ochansvarsfördelningen mellanstatskontoret och de ADB-användande myndigheterna, bl.a. ett ökat formellt ansvar för dessa. Utredningsarbetetavslutades med betänkandet Anskaffning av ADB-utrustning(Ds B 1980:19). I betänkandet föreslås att s. k. generellt användbarADB-utrustning bör upphandlas av statskontoret och finansieras över det centralareservationsanslaget Anskaffning av ADB-utrustning. Denna ordning bör även gälla för vissavancerad utrustning inom det kontorstekniska området (kontorsdatorer och avanceradesystem för ord- och textbehandling). Enklare utrustning som skrivautomater ochkalkylatorer föreslås däremot att myndigheten själv upphandlar och finansierar.Dessa förslag sammanfaller med nuvarande praxis. Ett förstärkt myndighetsansvar föreslås blitillvarataget på följande sätt; - rättenatt fatta beslut i vissa upphandlingar ges lill berörda myndigheter (delegering), - debeslut i samband med upphandlingar som statskontoret fattar sker i samråd med myndigheten i stället för somanges i direktiven efter samråd samt - flerauppgifter och arbetsmoment än f.n. utförs av myndigheterna i upphandlingardär statskontoret är beslutsfattare. Den föreslagnadelegeringen innebär att myndigheterna själva får besluta i upphandlingardär anskaffningsvärdet för utrustningen understiger . Dessutombör en delegering till berörd myndighet kunna ske från fall till fallefter överenskommelse mellan statskontoret och myndigheten. En beloppsgränsbedöms inte på ett ändamålsenligt sätt avgränsa den utrustning som börbli föremål för regeringens prövning. Regeringen bör dock prövainvesteringar i storleksordningen över 3 milj. kr. Vad avserutrustning till försvaret, huvudsakligen avsedd för användning i fredstid,har utredaren inte funnit skäl för en annan principiell upphandlingsordning änden som gäller för den civila statsförvaltningen. ADB-utrustning i huvudsakavsedd för krigsbruk bör däremot upphandlas av . (Den nya informationsteknologin. Utredningen, somtillsattes , har haft till uppgift att behandla nya medier som text-TV,teledata och telefax. En avgränsning skedde till att endast behandlaallmänhetens användning av dessa medier. 1981/82:100 Bilaga 3 Gemensamma frågor 38 I september 1979avgavs delbetänkandet Nya vyer. Datorer och nya massmedier hot eller löfte? Utredningensslutbetänkande Nya medier (SOU 1981:45), som avgavs , behandlarhuvudsakligen text-TV och teledata. förmodasenligt utredningen få stor utbredning . De flestafärg-TV-apparater som säljs väntas vara försedda medtext-TV-utrustning. Verksamheten föreslås under innevarande radioavtalsperiodav praktiska skäl handhas av . Anledningen härtill är att TV-bolagetsförsöksverksamhet visat att text-TV är till stor nytta för bl. a. handikappade. Text-TVföreslås med hög prioritet bli finansierad inom ram. Kostnadernaberäknas bli per hushåll och år. Teledata väntasenligt utredningen i vårt land huvudsakligen användasinom affärssektorn, myndigheter och organisationer. I hushållen torde teledatabli vanlig tidigast . Utredningen har ansett sigfinna ett lämpligt rättsligt mönster i tryckfrihetsförordningen och föreslår frietableringsrätt för teledata. Dessutom föreslås att ansvarig utgivare alltidmåste utses för teledataverksamhet riktad till allmänheten. Statliga ochkommunala myndigheter m.fl. rekommenderas att etablera teledatabaser med terminalerhos bibliotek, informationscentraler,konsumentupplysare etc. varigenom servicen till allmänheten kan förbättras. Utredningensslutsats är att pressen inte hotas av de nya medierna vad avser detredaktionella innehållet i tidningarna. Reklam i teledata bör förbjudas enligtutredningsmajoritetens uppfattning, eftersom den skulle innebära ett så stortbortfall av annonsintäkter att pressens ekonomi skulle hotas. En minoriteti utredningen delar inte dessa farhågor utan föreslår att s. k. uppsökt reklam skall tillåtas.Detta innebär att samma regler skall gälla som för tidningarna.