prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — SIDA bör i sinanslagsframställning /84 redovisa de åtgärder som vidtagits för att ökaåterflödet samt lämna uppgifter om återflödets utveckling. Jag räknar med att deförslag jag här redovisat skall bidra till att höja återflödet av biståndsmedeitill . Svensk export kan emellertid inte byggas upp med biståndet somfinansieringsbas. Den förutsätter att svenska företag är internationelltkonkurrenskraftiga. I många fall kan dock biståndet medverka till att företagfår nya möjligheter till investeringar eller exportorder. Jag anser också attsvenska företag har möjlighet att ta hem order under biståndsfinansieradverksamhet i större omfattning än vad som är fallet. I vilken utsträckningdenna möjlighet tas till vara avgörs i stor utsträckning av företagensbenägenhet att engagera sig på u-landsmarknader. Långsiktig planering hosföretagen och en vilja och förmåga att anpassa sina produkter och sinmarknadsföring till dessa marknaderökar förutsättningarna för ett ömsesidigt utbyte av biståndssamarbetet. Den ekonomiskaåtstramning som berör snart sagt alla sektorer inom det svenska samhället, harinte tillåtits påverka nivån på vårt utvecklingsbistånd. Ansvaret är desto större att biståndet 1981/82:100 Bilaga 6 37 används med största möjliga effektivitet. Regering ochbiståndsmyndigheter måste därför ägna ökad uppmärksamhet ät en noggrann uppföljning, utvärdering och kontroll av biståndet. Målet är att bidratill ett effektivare bistånd genom att stödja mottagarlandets egenutvärdering och genom att effektivisera våra egna insatser samt att till den svenska allmänheten ochstatsmakterna sprida kunskap om biståndets resultat och effekter. har, ienlighet med utrikesutskottets rekommendation (UU 1980/81:20), begärt attregeringen i årets budgetproposifion lämnar en utförlig redovisning av detutvärderingsarbete som utförts samt av de erfarenheter som gjorts och de slutsatser som kan dras. SIDAs utvärderingingår som ett viktigt led i verksamheten. Denna kan belysas med några exempel: Sedan biståndettill Tutusien och har avslutats, utvärderade SIDA det samladebiståndet och dess resultat. Styrelsen studerade därvid också hur avvecklingenav biståndet har genomförts. Dessa erfarenheter kan användas vid framtidadiskussioner om avveckling i andra länder. Den vanligaste typenav utvärdering i SIDAs verksamhet är emellertid projektutvärderingar. Under /81 har ett30-tal sådana gjorts. Bland dessa ingårföljande utvärderingar, som belyser framgångar och svårigheter och visar hurerfarenheten tas till vara i den fortsatta verksamheten. LandsbygdsutvecklingsprojektetARDU i har - förutom de direkta insatserna i jordbruket - haftbetydande effekter för andra projekt i form av spridning av metoder för marknadsföring ochkreditgivning, forskning och administration. konstateras attinkomsten per invånare i projektområdet stigit endast obetydligt under desenaste åren, medan konsumtionen av livsmedel ökat. Rapporten pekar påproblem, bl a brist på kvalificerad personal, brister på forskningssidan ochsvårigheter med prissättning på spannmål. Frågan om SIDAs fortsatta medverkan kommer att diskuteras bl a på basis av dennarapport. Genomvattenprogrammet i har ca 4-5 milj människor fått bättrevattenförsörjning mot det uppsatta planmålet pä 9 milj . Problem finns medupphandling, lagerhållning och transporter liksom svårigheter med driftoch underhäll. Det fortsatta svenska stödet kommer att koncentreras tillett fåtal regioner. Ökade medel skall avsättas för drift och underhåll. Enklaretekniska lösningar skall prövas. Centrala program för utbildning och upphandling kommer attstödjas. En studie avhälsosektorn i har visat att ökningen av antalet sjukhusplalser,läkare etc i stort sett hållit jämn takt med befolkningsökningen. För myckethar dock satsats på kurativ vård, bl a sjukhus, och för lite på förebyggandehälsovård. har /73 bekostat 126 av landets 227hälsocentraler. Dessa fungerar i huvudsak väl. Drygt 6 milj människor kan nåsmed grundläggande hälsovård. Problem finns med brist Prop.1981/82:100 Bilaga 6 38 på kvalificerad personal, utrustning och medicin. Ökadtyngd kommer att läggas på underhåll och drift. Den nu genomförda utvärderingen kommeratt ligga till grund för en ny hälsoplan pä vilken fortsatt SIDA-stöd kommer att baseras.I hälsoplanen ges ökad vikt åt förebyggande vård. Utvärderingen av dettillsammans med WHO stödda indiska programmet för bekämpning av malaria visaratt antalet malariafall minskat från 6,5 milj 1976 till 2,3 milj 1980. Den svårare formen avmalaria minskar dock i mycket långsam takt. Utvärderingen pekar också påproblem med resistens mot traditionella läkemedel liksom att besprutning avmalariamyggan med insektsmedel inte fått förväntade effekter. En viss omläggning av strateginrekommenderas. SIDA kommer att agera för att en sådan förändring av programmet kommer till stånd. Ett projekt i för arbetsintensivteknik har, trots den relativt ringasysselsättningseffekten, 1 300 arbetstillfällen, genom sina låga kostnadervarit betydelsefullt för . En stor del av dem som sysselsatts i projektethar arbetat i . Stora möjligheterfinns att utvidga projektet. Den arbetsintensiva tekniken har fallit väl ut.Det största problemet är att den utbildning som krävs inte har kunnatgenomföras främst på grund av brist på personal. I rekom-mendafionernaföreslås bl a en förändrad utbildningsinsats. SIDA har att ta ställning fill ett eventuelltfortsatt stöd. Under de senastebudgetåret har resultatvärderingen i SIDAs verksamhet prioriteratsytterligare. Ett nytt handlingsprogram fastställdes . I dettaprogram fastslås att utvärderingsverksamheten liksom tidigare skall varadecentraliserad till byråer och biståndskontor. Resultat-värderingsenhetenskall förstärkas och skall svara för service fill verkets olika enheter och till verksledningen. En översyn har gjorts av rapportering ochuppföljning. Ett enhetligt system kommeratt införas. Man skall genom detta kunna följa hur insatserna framskrider vad gäller kostnader, problemoch uppnådda mål. Genom merenhetlighet kan erfarenheterna av biståndet lättare systematiseras, göras merlättillgängliga och därmed utnyttjas pä ett mer effektivt sätt i denlöpande biständsplaneringen. Inom SIDA har enplan utarbetats för utvärderingar av stödet till flertalet sektorer i programländerna.Målet är att under kunna genomföra sädana studier för samtliga större sektorer och projekt. Som angavs iföregående års budgetproposition har ägnat ökaduppmärksamhet åt att särskilt följa och granska effektiviteten i såväl detmultilaterala som det bilaterala biståndet. Uppgiften har anförtrotts ensärskild tjänsteman pä hög nivå direkt underställd utrikesministern. Han skalli sitt arbete kunna utnyttja befinfiiga personella resurser inom avdelningenför internationellt utvecklingssamarbete. Tjänstemannen skallfölja SIDAs, SARECs, BITS och andra biständsfinansieradeinstitutioners utvärdering av den egna verksamheten, Prop.1981/82:100 Bilaga 6 39 men också självständigt granska och utvärdera projekten.Han skall även kunna granska och bedöma den sammanlagda verksamheten inom vissaämnesområdenoch i särskilda länder. En annan viktig uppgift är att följa de utvärderingar som görs inom deinternationella organisationerna och bl avid besök på fältet granska deras verksamhet. Han kommer att samarbeta medsåväl utlandsmyndigheterna som andra länder och biståndsorgan som ägnarsig ät utvärderingar. Med anledning avregeringens proposition om besparingar i statens verksamhet m m (prop. 1980/81:20, bil2, UU 1980/81:17, rskr 1980/81:92) beslutade bl a att vissa utgifter för bistånds-och u-landsverksamhet, som belastar andra huvudtitlar eller anslag, skallavräknas mot biståndsramen. För /82 avräknades . För budgetåret1982/83 föreslär jag aft beloppet höjs till . En betydande del avutrikesförvaltningens administrativa kostnader är att hänföra tillbiståndsverksamheten. För /82 gjordes en schablonmässig avräkningför dessa kostnader med . Efter en noggrann genomgång av biståndetsadministrativa kostnader föreslår jag attdenna avräkning höjs till . En annan kostnad,som bör avräknas mot biståndsramen, är de överskridanden som SIDA gjort på olikaadministrativa anslag, och som medgivits av regeringen, under /81, sammanlagt 5,7milj kr. Eftersom finansieras över biståndet finner jag det motiverat att även kostnaderna förLatinamerikainsfitutet belastar dettaanslag. Jag föreslår att för detta ändamål avräknas mot biståndsramen. deltog i deförhandhngar som ledde fram till det sjätte tennavtalet. Inte minst somuttryck för vår vilja att stödja strävanden har anslutitsig till detta nya avtal. bidrag /83 beräknas till 1milj kr, vilket bör avräknas mot biståndsanslaget. Därtill kommer vissahöjningar av de avräkningar som gjordes förra budgetåret. Det gällerkostnaderna för UNICEF-kommitten, svenska skolor i , överföring avflyktingar och vissa FN-bidrag. En annan åtgärd,som delvis redan genomförts, är de nya reglerna för utbetalningar avsåväl multilateralt som bilateralt bistånd. De innebär att utbetalningar görsi flera omgångar och bättre anpassas till medelsförbrukningen. Dessaåtgärder minskar dock inte belastningen på biståndsanslagen. Däremotinnebär åtgärderna att staten sparat utländsk valuta och att trycket minskar påstatens utlåning, både utomlands och hemma. Besparingen är svär att mäta men /82 uppskattar jag 1981/82:100 Bilaga 6 40 För budgetåret1982/83 och kommande år torde besparingen uppgå till betydligt högre belopp. I detta sammanhang bör även nämnas det förslagsomjag i det följande kommer att framlägga bl a om att biståndsanslaget skallsvara för eventuella skadefall som kan uppstå vid särskilt förmånligkreditgivning till programländer för svenskt bistånd. Jag hemställer attregeringen föreslår att godkänna deriktlinjer för det svenska utvecklingssamarbetet somjag förordat i avsnittetBiståndets omfattning, inriktning och genomförande. Bidrag till internationella biståndsprogram 1980/81 Utgift 1159615364 Reservation 1958845959' 1981/82 Anslag 1707000000 1982/83 Förslag 1767000000 ' Varav ca 1,7 miljarder krär skuldsedlar till och de regionala utvecklingsbankerna. Jag föreslär att anslagetBidrag till internationella biståndsprogram för /83 ökar med 60milj kr, eller , till . Vissa bidrag kommer attfinansieras genom att den ointecknade reservationen efter utgången /82 under anslagsposten Övriga multilaterala bidrag tas ianspråk. De sammanlagda bidragen till internationella biståndsprogram under1982/83 anslag (I ) samt medel ur den ointecknade reservationen(74,) - uppgår därmed till , och fördelas enligtföljande: Multilateraltbistånd 1981/82 och 1982/83 fördelat på organisationer 1982/83 ändring FNs utvecklingsprogram (UNDP) - UNDPs verksamhet i de minst 35,0 50,0' FNs kapitalutvecklingsfond (UNCDF) 32,0 -1- 2,0 FNs befolkningsfond (UNFPA) FNs barnfond () 140.0 -1- 10,0 580,0 630,0 -I- 50,0 ' Varav 15 milj. kr. tasfrån den ointecknade reservationen efter /82 under anslagspostenÖvriga multilaterala bidrag. Prop.1981/82:100 Bilaga 6 Anslag 1981/82 Förslag 1982/83 () Internationella finansieringsbolaget (IFC) Afrikanskautvecklingsbanken (ADB) Afrikanska utvecklingsfonden (ADF) Asiatiska (AsDB) Asiatiskautvecklingsfonden (AsDF) Internationella jordbruksutvecklings-fonden() Internationelltlivsmedelsbistånd Världslivsmedelsprogrammet (WFP) 1980års konvention om livsmedelshjälp (FAO Internationellaberedskapslagret av livsmedel förkatastrofinsatser (lEFR) FNshjälpprogram för Palestinaflyktingar (UNWRA) FNs flyktingkommissarie() /GATTsinternationella handelscentrum(ITC) Importkontoretför u-landsprodukter (IMPÖD) för familjeplanering (IPPF) -H 32,0 - 18,3 -1- 5,0 + 10,0 4,4 1,0' -1- 0,3 - 11,5 45,0" 1841,2' Hela beloppet tas från denointecknade reservationen. ' Hela beloppet tas frånden ointecknade reservationen. * Varav 26,2 milj. kr. tasfrån den ointecknade reservationen. Varav sammanlagt 74,2milj. tas från den ointecknade reservationen. andel av detotala bidragen i flera organisationer, t ex UNDP och , är mycket hög.Samtidigt som dessa organisationer ställer krav på kraftigt ökade resurser, ärdet inte möjligt att öka våra bidrag i samma takt som fidigare. Det kan inte hellervara önskvärt att ett begränsat antal små i-länder fortsätter att svara förmerparten av bidragen. Vi bör därför fortsätta att akfivt verka för att andraländer, särskilt de stora i-länderna, åtar sig en rimligare andel av bördan. Till de finansiella organisationernatillskjuts bidragen i regel för fler-årsperioder. harsvårigheter uppstått i samband med påfyllnaden av vissa organisationersresurser. Det har bl a gälh , där päfyllnaden försenats genom dröjsmål iUSAs kongress. 1981/82:100 Bilaga 6 42 nåder torde komma att försvåras av att , som en följdav en översyn av sitt deltagande i de multilaterala finansorganisationerna, sannoliktkommeratt minska sin andel. Detta gäller framför allt bidragen till dessa organisationers fonder för utlåning pämjuka villkor. Ett annat problemär att flera organisafioner, tex UNDP och , får bidrag bara för ettår i taget men gör fleråriga biståndsutfästelser till mottagarländerna. Detta gör dessaorganisationers finansiella ställning osäker. har därför tagit inifiativ tilldiskussioner i () om frågor som berör finansieringen av demultilaterala organisationernas verksamhet inklusive behovet av flerårigabidragsutfästelser. har i vissasammanhang gjort treåriga minimiutfästelser med reservafion för godkännande.Flerårsutfästelser medför emellertid minskad handlingsfrihet i budgetplaneringen. Detär därför viktigt att det finns en inte alltför obetydlig medelsreserv förnya, oförutsedda behov. FNs utvecklingsprogram (UNDP), kapitalutvecklingsfond(UNCDF) och befolkningsfond(UNFPA) /82 445 000 000 /83 475 000 000 Ordinarie bidrag fill UNDP 355 000 000 Bidrag till UNDPs verksamhet i de minst utvecklade 35 000 000 UNDPs energikonto 5 000 000 Kapitalutvecklingsfonden (UNCDF) 32 000 000 Befolkningsfonden (UNFPA) 48 000 000 fortsätter att stödja FNsutvecklingsprogram (UNDP) som FN-systemetscentrala källa för finansiering av tekniskt bistånd. Org,anisa-tionen bör också i fortsättningen genom sinafältkontor fungera som kontaktpunktmellan FN-systemet och mottagarländerna och därmed, i tider med budgetrestriktioner inom alla organisationer,minska behovet för andra FN-organ att bygga ut en dyrbar fältapparat. UNDPs mål är attbidragen skall öka per är . Destigande dollarkurserna och det nedslående resultatet av de senaste årensbidragskonferenser gör emellertid att det redan nu är tveksamt om måletkan nås. Efter bidragskonferensen förutsågs bidragen för 1982nämligen endast öka med 5,till . har sedanlänge verkat för att givarländerna skall göra långsiktiga utfästelser.Sedan 1978 gör vi också minimiutfästelser med förbehåll förriksdagens godkännande. gjorde en ny treärsutfästelse.För /83 () har Sveri- 1981/82:100 Bilaga 6 43 ge utfäst ett bidrag om , vilket innebär enökning med . Dessutom har utfästs ett bidrag om fillsammans minst 720milj kr för budgetåren1983/84 och 1984/85. UNDP förutses spelaen viktig roll i uppföljningen av FNs konferens om de minst utveckladeländerna. har därför, med förbehåll för godkännande,utfäst att under de tre budgetåren 1982/83-1984/85 öka sitt bidrag fillUNDPs särskilda verksamhet i dessa länder med till perår. Av bidraget för /83 kan tas från den ointecknadereservationen under anslagsposten Övriga multilaterala bidrag.Medelsbehovet /83 uppgår alltså till . Nairobikonferensenom nya och förnybara energikällor visade att ökade mulfilateralainsatser behövs för att finansiera grundläggande studier om enskilda u-ländersenergisituation, energiplanering, förinvesteringsstudier och liknande. UNDPhar upprättat ett särskilt konto för att finansiera bl a sådana åtgärder.Regeringen har beslutat att lämna ett bidrag på till detta kontounder /82. Jag föreslår ett lika stort bidrag för /83. FNskapitalutvecklingsfond (UNCDF) ger finansiellt och tekniskt bistånd till de minst utveckladeländerna. Efter en omorganisafion har fonden möjlighet att långsiktigtplanera verksamheten och öka genomförandetakten. har därför, medförbehåll för godkännande, utfäst ett bidrag på - en ökning med 2milj kr - för vart och eftav de tre budgetåren 1982/83-1984/85. FNs befolkningsfond(UNFPA) finansierar en betydande del av FN-systemets bistånd pä befolkningsomrädet.Fonden har av sin styrelse uppmanats att koncentrera sina insatser till ett mindre antalsärskilt viktiga ämnesområden samt använda tillgängliga resurser i första hand förprojekt i stora folkrikaländer i akut behov av bistånd. Vid uppskattades de frivilliga bidragen för 1982till sammanlagt . utfäste, med förbehåll för riksdagensgodkännande, ett bidrag till fonden om , en ökning med , /83 (). Med samma förbehåll utfästes ettbidrag om sammanlagt förbudgetåren 1983/84 och 1984/85. FNsbarnfond () /82 130000 000 /83 140 000 000 är eneffektiv organisation, främst beroende på den väl utbyggdafältverksamheten. har vid upprepade tillfällen hävdat vikten av att dennaverksamhet prioriteras. Exekutivdirektörens förslag till budget /83omfattade förslag om kraftiga administrativa förstärkningar, framför alltvid högkvarteret i . Prop.1981/82:100 Bilaga 6 44 endast 30 av de totalt 384 föreslagna nya tjänsterna.Samtliga nya tjänster äravsedda för fältkontoren. bidragtill för uppgick till vilket motsvaradedrygt av regeringsbidragen. Efter i november 1981uppskattas regeringsbidragen tilltotalt . har, medförbehåll för godkännande,utfäst ett bidrag om för /83 (verksamhetsåret1982). Vidare utfästes ett bidrag om sammanlagt förbudgetåren 1983/84 och 1984/85. InternationeUa utvecklingsfonden () /82 500 000 000 /83 537 240 000 Överenskommelsen om IDAs sjätte påfyllnadför budgetåren 1980/81-1982/83, träff'ades idecember 1979. andel av det sammanlagda påfyllnadsbeloppet pä uppgår till . Dettamotsvarar ett totalt svenskt bidrag på 1 . Den sjättepåfyllnaden trädde slutgiltigt i kraft först , försenad pågrund av dröjsmål i den amerikanska kongressen. För att IDAs verksamhet ändåhjälpligt skulle kunna upprätthållas träffadesöverenskommelse mellan givarländerna om ett övergångsarrangemang. Inom ramenför detta arrangemang gjorde en förhandsutfästelse motsvarande detförsta årsbidraget om för budgetåret1980/81. Den amerikanskakongressen beviljade ijuli 1981 av USAs totala bidrag på som förstaårsbidrag. Därtill kommer att kongressen fastställt ett tak förstorleken av andra och tredje årsbidragpå motsvarande 25 resp . Om den amerikanska administrationen inte kan förmåkongressen att ändra sitt beslut skulle USAs samlade bidrag underpåfyllnadsperioden begränsas till av det totala bidraget eller 2 265milj dollar. I samband medVärldsbankens årsmöte träffades en kompromiss mellangivarländerna i syfte att lindra IDAs besväriiga ekonomiska läge.Kompromissen innebär att man undantar det första årsbidraget från villkoret iöverenskommelsen om strikt proportionalitet mellan USAs och övrigagivarländers bidrag. Däremot skall detta villkor tillämpas från och med detandra årsbidraget. Detta innebär att säväl tidpunkten för utbetalningen somandelen av totalbidraget för övriga givarländer är beroende av denamerikanska kongressens beviljningar av USAs framtida årsbidrag. Det bör docktilläggas att inget givarland är förhindrat att följa den ursprungligenförutsedda inbetalningsplanen vad gäller tidpunkt och/ eller belopp. Prop.1981/82:100 Bilaga 6 45 För den tredje inbetalningen, somberäknas ske under /83, föreslär jag . Regionala utvecklingsbanker /82 120 702 413 /83 150 585 225 Afrikanska utvecklingsfonden (ADF) 120 000 000 Asiafiska utvecklingsfonden (AsDF) 30 585 225 bidragtill de regionala utvecklingsbankerna och utvecklingsfonderna i Afrikaoch har frän /76 till /83 ökat från 32,5till och dess andel av det totala multilaterala biståndet från ca 3 till . Dessa ökningar ärett uttryck för den vikt fäster vid ökat regionalt samarbete ochvid uppbyggnad av starka finansiella organisafioner i och , varigenom deninternationella biståndsverksamheten kandecentraliseras. Våra bidrag har i första hand lämnats till institutionernas fonder, som lämnar lån på synnerligen mjukavillkor till de fattigaste länderna inom respektive region. Överenskommelsen omutvidgat medlemskap i utveckUngsbanken har ännu inte trätt i kraft.Förslaget till utvidgning har ännu inte fått erforderlig majoritet bland ADBsafrikanska medlemsländer. har såledesännu inte kunnat bli medlem i banken (UU 1979/80:25, JU 1979/80:45, rskr1979/80:369 och 370). Den planeradeutvidgningen av bankens medlemskrets skulle väsentligt öka bankens resurseroch möjliggöra en mera långsiktig planering. Som en tillfällig åtgärd,i väntan på en slutgiltig överenskommelse, beslöt guvernörsstyrelsen i maj1981 att genom regional andelsteckning fördubbla kapitalet. Jag utgår frän attöverenskommelsen träder i kraft. har åtagit sigatt inbetala av sin planerade del av kapitalutvidgningen om vilket motsvarar . Inbetalningen skall ske i femlika stora årsbidrag. Medel för två årsbidrag om vardera haranslagits under budgetåren 1980/81 resp 1981/82. Med hänsyn tillförseningen förutses inte något ytterligare medelsbehov under /83. Förhandlingarna omen tredje påfyllnad av den Afrikanska utvecklingsfondens resurser har ännuinte kunnat avslutas. Anledningen är främst den översyn av biståndet till demultilaterala utvecklingsbankerna som den nya administrationen i påbörjat.Pä amerikanska begäran har de fortsatta förhandlingarnauppskjutits till . ADFs president harföreslagit en total bidragsvolym på ca för treårsperioden 1982-84.Mycket tyder pä att det kan bli svårt 1981/82:100 Bilaga 6 46 attnå det målet. Jag anser att en betydande påfyllnad är påkallad med hänsyn till de afrikanska ländernas stora behov avutvecklingskrediter på förmånliga villkor. andel iADFs påfyllnader har varit mycket hög i förhällande till andra givarländers(5,). Det kan därför bli aktuellt att sänka den svenska andelen. Pågrund av osäkerheten om det slutliga förhandlingsresultatet är det omöjligt attnärmare ange storleken av totala bidrag. Jag förutser emellertidatt medelsbehovet för /83 för det första årsbidraget underden tredje påfyllnadsperioden kan komma att uppgå till . Jag föreslår attregeringen hemställer om bemyndigande att delta i ADFspåfyllnad med ett årligt belopp i denna storleksordning. Den sistainbetalningen till den Asiatiska andra kapitalökning skedde /81.Den tredje kapitalökningen för är ännu under diskussion. Inom ramen för denandra påfyllnaden av Asiatiska utvecklingsfondens resurser om totalt2150 milj dollar för fyraårsperioden har åtagit sig attunder budgetåren 1979/80-1982/83 bidra med sammanlagt , vilketmotsvarar av denna påfyllnad. För den Qärde och sista inbetalningen ärmedelsbehovet för /83 . Förhandlingar om entredje påfyllnad för beräknas kunna avslutas . Internationella jordhruksutvecklingsfonden () /82 47 000 000 /83 61 000 000 Förhandlingarna om en påfyllnad avfondens resurser för perioden harännu inte avslutats. Det viktigaste skälet är att de två gruppernabidragsgivande länder (och ) inte har kunnat komma överens ombidragsfördelningen sinsemellan. Under den förstaverksamhetsperioden hade till sitt förfogande . Genom att dessa resurser inte helt användes kunde utläningsverksamheten fortsätta under1981. Det svenska bidraget till IFADs förstaverksamhetsperiod uppgick fill 115 milj kr.För IFADs påfyllnad, som förväntas bli 1-1,, beräknas detsvenska bidraget totalt till . Medel har beviljats för de två första inbetalningarna. Jag föreslår ettbelopp på för den tredje inbetalningen. Om förhandlingarnavisar sig ta i anspråk kan det bli aktuellt att göra en svensk förhandsinbetalning för att göradet möjligt för att fortsättasin verksamhet tills en slutlig överenskommelse kunnat slutas. 1981/82:100 Bilaga 6 47 InternationeUt livsmedelsbistånd Budgetåret1981/82 182 000 000 /83 205 000 000 Väridslivsmedelsprogrammet (WFP) 75000 000 Bidrag enligt 1980 ärs konvention om livsmedelshjälp (FAC) 55000000 av livsmedel för katastrofinsatser (lEFR) 75000000 Världslivsmedelsprogrammet (WFP)