prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — Inomutrikesdepartementets område redovisas förändringar som innebär aft belastningenpå statsbudgeten minskar med ca 38 milj. kr. Vidare har rutinerna för utbetalning avinternationellt utvecklingsbistånd setts över.Räntebesparingarna till följd avdenna översyn kommer att uppgå till Prop.1981/82:100 Bilaga 2 Budgetförslaget 60 minst 40 milj. kr. Detta belopp har upptagitsunder den tidigare redovisade besparingen till följd av skärptautbetalningsregler. Inom totalförsvarsområdetbör den ekonomiska inriktning som gäller för arbetet medtolalförsvarsproposifionen beaktas i detta sammanhang. Denna inriktninginnebär att den besparing om 300 milj. kr. som har beslutats i statsbudgetenför /82 beräknas ligga kvar under /83. På siktbör dock helärseffekten, såsom har angivits av försvarskommitté, nuinte beräknas högre än tUl ca 150 milj. kr. Den lägre helårseffekten hängersamman med en successiv utbyggnad av civilförsvaret och hälso- och sjukvårdeni krig. Inom socialdepartementetsområde kommer i särskild proposition senare under att föreslås attökad självrisk införs inom sjukförsäkringen. Besparingen beräknas medföra enminskad kostnad för sjukförsäkringen om ca 2000 milj. kr. då hänsyn tagitstill kostnaden för ett högriskskydd. Därav faller , ca 300 milj. kr., påstatsbudgeten. Besparingen kan, efter det att hänsyn tagits till skattebortfallför staten, beräknas till 1400 milj. kr. för helår räknat. /83beräknas spareffekten bli 650 milj. kr. Vidare kommer senare under innevaranderiksmöte att föreslås att 200 milj. kr. sparas på tandvårdsförsäkringen. på helt år räknat beräknas sparas genom att bidraget fränsjukförsäkringen till företagshälsovården minskas. Övriga besparingar inomsocialdepartementets område kan beräknas uppgå fiU drygt 130 milj. kr. Förslag kommer senareunder detta att lämnas om hur bl. a. de här nämnda åtgärderna i sinhelhet kan tillgodoföras statsbudgeten. Inomkommunikationsdepartementets område föresläs besparingar om sammanlagt 145milj. Besparingarna har inte riktats mot affärsverkens investeringar. Iövrigt berörs de flesta av departementets områden av besparingarna. Inomekonomidepartementets område föreslås besparingar om drygt 3 milj. kr. varavhuvuddelen avser besparingar vid statisfiska centralbyrån. Inom budgetdepartementetsområde beräknas för nästa budgetår utgifterna för byggnadsarbeten för statligförvaltning uppgå tiU ca 200 milj. kr., vilket innebär en minskning med ca 125milj. i förhällande till innevarande budgetär. Investeringarna bedöms ävenpå kunna begränsas och därmed medföra en bestående besparing avstorleksordningen 100 milj. kr. På det statligapersonalpolifiska området föreslås besparingar på 94 milj. kr. Besparingen görspå anslaget lönekostnader vid omskolning och omplacering genom att kostnadernaför arbetsvärdsåtgärder för kommunalt anställda med statligt regleradetjänster förs över på kommunsektorn. InomutbUdningsdepartementets område föreslås bespaiingar om sammanlagt 1230 milj.kr. Ca 740 milj. kr. Av detta belopp har redan isärskild ordning fattat beslut om drygt 500 milj. kr. Detta gäller bl. a.förändringen av gymnasieskolans utformning samt att en 1981/82:100 Bilaga 2 Budgetförslaget 61 ökning av förstärkningsresursen enligt läroplan80 för inte genomförs. Ca 300 milj. kr. avser besparingar ocheffekfiviseringar inom studiestödssystemet. Därutöver har vissa ytterligarebesparingar gjorts som utnyttjats för andra satsningar inom utbildningsområdet. Inomjordbruksdepartementets område föreslås besparingar på drygt 70 milj. kr.Beloppet fördelas pä ett flertal poster och berör bl.a. rationaliseringsstödettill jordbruket, skördeskadeskyddet, anslaget för miljöskyddsteknik, stöd tillsäkerhetsutrustning pä fiskefartyg, slopad restitution av bensinskatt samtverksamheten vid statens veterinärmedicinska anstalt. Inomhandelsdepartementets område komer senare under förslag att lämnas omändrad finansiering och utsträckning i tiden av det statligaoljelagringsprogrammet i syfte att bl.a. minska utgifterna för inlagring avråolja m. m. I samband med detta kommer förslag att lämnas på hur besparingenskall tillgodoföras statsbudgeten. Besparingen under /83 liksomhelårseffekten kan uppskattas fill 400 milj. kr. Besparingarna i övrigt inomhandelsdepartementets område kan beräknas till ca 30 milj. kr. Inomarbetsmarknadsdepartementets område uppgår besparingarna till 780 milj. kr. Den största enskilda posten är hänförlig till vissa förändringarinom arbetslöshetsförsäkringen. Besparingen pä denna uppgår till 520 milj. kr.varav knappt 290 milj. kr. är hänförliga fill socialförsäkringssektorn.Förslag om denna förändring kommer att läggas fram . Omarbetslöshetskassorna skulle behöva höja egenavgiften för attkompensera det sänkta statsbidraget kommer besparingseffekten netto attreduceras något. Andra större besparingar erhålls genom en förkortning avanvisningstiden för beredskapsarbete inom tjänstesektorn (80 milj. ),reducerat tilläggsbidrag för beredskapsarbeten (58 milj. samtrationaliseringar inom arbetsmarknadsutbildningen (50 milj. Inombostadsdepartementets område föreslås åtgärder för att begränsa storleken på nybyggdasmåhus med statliga lån. Förändringarna syftar också till en förenkling avbestämmelserna. Förslaget medför en besparing på statsbudgeten på ca 70 milj.kr. Vidare bereds inom förslag om förändrad inriktning avbostadssubvenfionerna. Förslag kommer att läggas fram ochavses träda i kraft fr. o. m. . Utgångspunkten är attstatsbudgeten skall förstärkas med 1200 milj. kr. inkl. nyssnämnda besparing.Förslaget kan komma att beröra såväl budgetens utgiftssida som dessinkomstsida. Jag vill i sammanhangeterinra om att vissa besparingar pä bostadsområdet, som jag tidigare nämnt,växer över tiden. Sålunda blir effekten av fidigare beslutade besparingar drygt350 milj. kr. större under /83 än under innevarande budgetår. Inomindustridepartementets område föresläs besparingar uppgående till sammanlagt ca70 milj. kr. 1981/82:100 Bilaga 2 Budgetförslaget 62 neddragning på 130 milj. kr. av statensvattenfallsverk investeringar. Denna neddragning är dock inte av beståendekaraktär. Besparingarna om 70 milj. kr. hänför sig till ett stort antal anslag.De största enskilda posterna är utebliven pris- och löneomräkning förregionalpolitiska anslag och slopande av kreditstöd vid försäljning inomlandet. Inom kommundepartementetsområde föresläs besparingar inom länsstyrelsernas verksamhetsområde omsammanlagt 17 milj. kr. Efter dennadepartementsvisa redovisning övergår jag nu till en allmän översikt avinriktningen av besparingsåtgärderna. har tidigare påregeringens förslag fastställt långsiktiga riktlinjer för besparingsarbetet.Dessa kan sammanfattas på följande sätt: Produkfionenav offentliga tjänster måste effektiviseras. Åtgärder måste vidtas för att ytterligare effektivisera och begränsa statsförvaltningen. - Generellasubventioner måste begränsas, vissa bidragssystem ses över i syfte att göra dem mer selektivt inriktade och möjligheterna prövas att införa ökade inslag av självrisk i socialförsäkringssystemet. Transfereringar till kommunernabegränsas. - Möjligheterna börövervägas att senarelägga och i tiden sträcka ut statliga investeringar och investeringsprogram. Härutöver gäller allmäntatt automatiken i statsbudgeten måste begränsas och att statliga myndighetersnormgivning bör bli föremål för en fortlöpande och systematisk översyn. Av de nya besparingar somredovisats i den tidigare sammanställningen kan drygt 620 milj. kr. hänförastill besparingar avseende myndighetsverksamhet och produktion av statligatjänster och varor. Drygt 75 milj. kr. avser taxe- och avgiftshöjningar.Återstående belopp avser i allt väsentligt effektiviseringar,systemförändringar och ambitionsniväförändringar, dvs. åtgärder för att effektiviseraoch begränsa statsförvaltningen. Besparingar som följer av tillämpningen avhuvudalternativet är i stort sett hänförbara till denna grupp. Inräknas dessabesparingar kan de totala besparingarna avseende myndighetsverksamhet ochproduktion av statliga tjänster anges fill ca 840 milj. kr. Drygt 3 860 milj. kr. avbesparingarna hänför sig till minskade transfereringar och bidrag till andrasektorer än kommunsektorn. Till denna grupp bör härutöver föras de besparingarsom uppkommit genom att den medgivna priskompensationen på vissa bidragsanslagunderstiger inflationen. Av besparingarna avser ca 2080 milj. kr.socialförsäkringssektorn varav ca 1 400 milj. kr. resp. 200 milj. kr. avserökad självrisk inom sjukförsäkringen och tandvårdsförsäkringen. beror pä minskade statliga insatser inom arbetslöshetsförsäkringen.Av besparingarna i övrigt avser ca 1485 milj. kr. sänkt subventionsgrad ibidragssystem eller helt avskaffande av bidrag medan ca 145 milj. kr. avserökad selektiv inriktning av bidragssystem och ökad självrisk i bidragssystem. 1981/82:100 Bilaga 2 Budgetförslaget 63 Jag kommer i det följandeatt föreslå generella åtgärder som minskar kommunsektorns finansiella utrymmemed omkring 3000 milj. kr. Kommuner och landsting berörs härutöveräven av de tidigare departementsvis redovisade besparingarna. För kalenderåret1983 innebär de åtgärder som i detta sammanhang aktualiseras för första gängenatt den kommunala verksamheten berörs av minskningar i specialdestineradestatsbidrag om tillhopa närmare 600 milj. kr. Av dessa är ca 190 milj. kr.direkt kopplade till minskning i den kommunala verksamhetsvolymen. har tidigare fattat beslut om vissa åtgärdersom rör kommunsektorn och som innebär besparingar på statsbudgeten. a. besluten om återställande av klassmedeltal i mellanstadiumtill 1975/76 ärs nivä, om ny timplan i gymnasieskolan och om att en ökning avförstärkningsresurs enligt läroplan 80 för inte genomförs.Effekten av dessa ågärder som till en avgörande del innebär minskning av denkommunala verksamhetsvolymen uppgår fill drygt 700 milj. kr. i besparing pästatsbudgeten /83. Bland nu aktualiserade besparingar utanförskolområdet kan nämnas förslagen om minskning av tUläggsbidraget förberedskapsarbeten och en frysning av bussbidragen. Sammantaget uppgår de förhelt år redovisade besparingarna vad avser specialdestinerade statsbidrag tillkommunsektorn till drygt 950 milj. kr. i effekt pä statsbudgeten. Av de nya besparingarnaär drygt 300 milj. kr. hänförbara till regelsystemförändringar i StatUgutlåningsverksamhet. Merparten avser besparingar genom effektivisering inomstudiestödsområdet. Slutligen avser ca 580milj. senareläggning och utsträckning av tiden av statliga investeringaroch investeringsprogram varav ca 400 milj. kr. är hänförbara till den nämndaförändringen av oljelagringsprogrammet. Jag har redogjort förde besparingar som tas upp i årets budgetförslag. Jag kommer senare vid minanmälan av särskilda frågor att närmare behandla olika åtgärder för attförstärka budgetens inkomstsida. Jag vill emellertid redan nuredovisa de samlade budgeteffekterna av åtgärderna. Skatterna och avgifternapå olja och bensin föreslås öka med /m resp. /liter fr.o.m. 1 april1982. Statens inkomster beräknas härigenom öka med totalt ca 1 500 milj. kr.Av beloppet ufgör ca 1 000 milj. kr. en budgetförstärkning medan ca 500 milj.kr. utgörs av avgifter som tillförs oljeersättnings-, energiforsknings- ocholjeprospekteringsfonderna. För att förstärkabudgeten under /83 kommer senare att föreslås att vissaaffärsverk skall åläggas extra avskrivningar och/eller extra inleveranser avöverskottsmedel i syfte att förstärka statsbudgeten. Budgetförstärkningen tillföljd av dessa åtgärder kan beräknas till ca 800 milj. kr. under riksmötetkommer i särskild proposition att lämnas förslag om ändrad finansiering ochutsträckning i tiden av det statliga oljelagrings- Prop.1981/82:100 Bilaga 2 Budgetförslaget 64 Utöver den besparingseffekt som jag tidigareredogjort för erhålls under /83 en positiv finansiell effekt avstorleksordningen 600 milj.kr. Inkomstförstärkningenpå statsbudgeten till följd av nu nämnda åtgärderna kan beräknas till 2400 milj. kr. I detta sammanhangvill jag också nämna att förslag lämnas att överföra försäkringskassornasfonder till staten. Därigenom uppkommer en minskad belastningmed 475 milj. kr. på anslaget till sjukförsäkringen. Jag vUl slufiigennämna att ett förslag om skatt på ljud- och videokassetter bereds inomregeringskansliet. Förslaget beräknas ge en viss inkomstförstärkning. Vidare vill jagavisera att jag anser att en förkortning av kredittiderna för skatteinbetalningarnanär det gäller skatterna på olja och bensin framstår som angelägen.Kredittiderna är väsentligt längre än de som i allmänhet fillämpas inom denindirekta beskattningens område. Jag avser därför att så snart som möjligtföreslå regeringen de författningsändringar som behövs för att förkorta kredittiderna. Det är enligt minmening också angeläget att de olika frågor som har samband med uppbörden av mervärdeskattvid importen ses över. Jag avser att i samråd med chefen förhandelsdepartementet så snart som möjligtta upp dessa frågor till behandling i regeringen. Jag räknar med att dettakan ske . Jag har fidigareredogjort för de rikfiinjer som gällt vid budgetprövningen i 1982 årsbudgetproposifion. Dessa innebär bl.a. att inga förslag om bestående utgiftsätagandenläggs fram såvida de inte finansieras genom omprioriteringar eller besparingarutöver vad som krävs för att uppnå sparmålet.Genom sådana omprioriteringar och besparingar har ett begränsat utrymmekunnat skapas för ökade insatser inom ett fåtal särskilt angelägna områden. Bl.a. föreslåsytterligare insatser för att förstärka skattekontrollen och därmed öka statensinkomster. Ett nytt datasystem införs till hjälp för mervärdeskatteenheternainom länsstyrelserna. Dessa erhåller också personella förstärkningar.Skattekontrollen förstärks vad gäller svårkontrollerade deklarationer genom ökade insatserför den kvalificerade revisionen. Detta innebär även förbättrade möjligheteratt biträda i kampen mot den ekonomiskabrottsligheten. I detta syfte förstärks också polisen med fyra tjänsterför kvalificerade ekonomer. Beläggningen inomkriminalvårdens anstalter och häkten har fortsatt att öka under år 1981.Tvä nya lokalanstalter kommer att tas i bruk under /83. Vidarekommer fidigare stängda anstaltsavdelningar att temporärt öppnas. Sammanlagt ökas kriminalvärdensresurser med , vilket bl.a. inkluderar 80 nya tjänster. För att bekämpa missbruket av alkohol och narkotikakommer bl. a. i en 1981/82:100 Bilaga 2 Budgetförslaget 65 särskild proposition att föresläs att 10 milj.kr. satsas bl.a. på upplysning och på förstärkning av tullens resurser. Vidare föreslås enutbyggnad av pensiontillskotten med tvä procentenheter för ålderspensionärer,änkor och förtidspensionärer. Kostnaderna inkl. effekterna pä inkomstskatten till följd av ökade extra avdrag kanberäknas till ca 300 milj. kr. varav 200 milj. kr. hänför sig till ökadepensionstillskott. Ytterligare insatser omsammanlagt ca 33 milj. kr. föreslås för att förbättra de handikappadessituation. I detta inryms bl.a. en höjning av handikappersättningen. Satsningen på forskningfortsätter. Sammanlagt anvisas för reformer ca 80 milj. kr. varav ca 12 milj.kr. utgör omfördelning inom utbildningshuvudtiteln. Huvuddelen av satsningensom görs är inte bunden till speciella projekt. Skogsvårdsavgiftenföreslås bli sänkt från 0,till den . Inkomsterna minskardärigenom med knappt 60 milj. kr. Förslag kommer senare attframläggas om åtgärder mot försurning av mark och vatten med bl.a. förslag omett flerårigt kalkningsprogram för sjöar och vattendrag. Förslag om en höjning avdagpenningklasser inom arbetslöshetsförsäkringen och utbildningsbidrag inomarbetsmarknadsutbildningen kommer senare att läggas fram. Kostnaderna förförbättringarna kan brutto beräknas till totalt ca 255 milj. kr., varav ca 115milj. Nettokostnaden, efter hänsyn fiU skatteeffekten,blir lägre. För att undvikaflaskhalseffekter m. m. har smärrre volymtillskott fått accepteras pä nägra fåområden. Som ett exempel pä detta kan nämnas att försäkringsrätterna tilldelats5 milj. kr. för att kunna avarbeta balanser. Jag bedömer att summan av dessavolymtillskott inte överstiger 50 milj. kr. Kostnaderna för de nunämnda insatserna inom mycket prioriterade områden kan uppskattas undersfiga900 milj. kr. Avräknas dessa utgifter från de tidigare redovisade besparingarnakommer nettobesparingarna att uppgå till mer än väl . Som jag nämnt beredsinom ett förslag om skatt på ljud- och videokassetter.Inkomstförstärkningen ger utrymme bl. a. för vissa insatser på musik-, film-och bildområdena. 1.4.4 Det aktuella budgetläget I samband med detekonomisk-politiska åtgärdspaket som regeringen framlade föreslogsen tidigareläggning av vissa besparingsåtgärder som ursprungligen planeratstill /83. De direkta besparingarna på budgetens utgiftssida tillföljd av de i denna proposition föreslagna åtgärderna beräknas kassamässigtuppgå fill ca . för innevarande budgetär och ca 2,3 miljarder kr.för /83. Dessutom föreslogs en viss begränsning avfolkpensionärernas extra av-5 1981182. 1981/82:100 Bilaga 2 Budgetförslaget drag, vilken kassamässigt för /83 beräknasge en budgetförstärkning om 800 milj. kr. Inkl. förslagen i det nu aktuellabudgetförslaget erhålls en budgetförstärkning för /83 om drygt 8,5miljarder kr. Vidareföreslås, som jag redovisat, inkomstförstärkningar om inemot . Saidoförbättringen tillföljd av dessa åtgärder kan alltså uppskattas till ca . I april 1981träffades en överenskommelse mellan , ochsocialdemokraterna om grunderna för en inkomstskattereform. 1 början av juni1981 tillsattes en expertgrupp med företrädare för de båda regeringspartierna och socialdemokraternaför att utarbeta ett konkret förslag.Expertgruppen har redovisat sitt resultat i en departementspromemoria(Ds B 1981:16 Reformerad inkomstbeskattning) som f. n. remissbehandlas. Avsikten är att framlägga enproposition. I avvaktan härpä harprognosen avseende inkomstskatten baserats pä oförändrade skatteregler.Eftersom avsikten är att omläggningen skall finansieras bör statsbudgetens inkomster sammantaget inte förändrastill följd av omläggningen, bortsettfrän att kassamässiga förskjutningar kan tänkas uppstå beroende pä val av finansieringsmetod m. m. Jag avseråterkomma kompletteringsproposition till denna fråga och dejusteringar som måste göras för de av omläggningen berörda inkomsttitlarna. För det närmastförflutna budgetåret uppgick budgetunderskottet till 60 miljarder kr.Kalkylerna för innevarande budgetår pekar på en ökning av underskottet tilldrygt . För /83 innebär budgetförslaget trots den ovan nämndabudgetförstärkningen ett underskott om inemot . Statsbudgetens utveckling budgetåren1980/81-1982/83 (Miljarder kr.) Inkomster Utgifter exkl. statsskuldräntor -1- 4,1 -1-16.3 -1-9,6 -1-4,4 -12,2 -t-6,0 -1-5.2 -h9,6 -60,0 -78,2 -82,6 -18,2 -4,4 För budgetåret1981/82 kan konstateras att budgetunderskottet jämfört med föregåendebudgetår ökar med . Orsaken till denna kraftiga saidoförsämring är bl.a. den mycket låga tillväxten av statens inkomster - ca . I förraårets budgetproposition behandladejag utförligt skälen härtill. ökar utgifterpa med drygt Prop.1981/82:100 Bilaga 2 Budgetförslaget varav statsskuldräntorna svarar för 6miljarder kr. Den kraftiga utgiftstillväxten är i hög grad en effekt av deautomatikbindningar som finns i utgifterna. Sålunda kan nämnas att avutgiftstillväxten exkl. statsskuldräntor . svararutgifterna avseende folkpensioner för 3,5, försvaret för drygt 1,5, räntebidragtill bostäder för drygt 1,5 samt det internationella utvecklingsbiståndet fördrygt . Trots debudgetförstärkande åtgärder som föresläs för / 83 och den starkaåterhållsamhet som i övrigt varit vägledande i årets budgetförslag beräknasbudgetunderskottet säledes öka med inemot . jämfört med innevarandebudgetär. Denna saidoförsämring inträffar trots att inkomsterna ökar ochutgifterna exkl. stats-skuldräntor med . I nominella belopp innebärdetta att inkomsterna ökar med ca . och utgifterna exkl.statsskuldräntor med inemot . Försämringen av budgetsaldot beror påstatsskuldräntornas kraftiga ökning - . 1 sammanhanget bör beaktasatt föreslagna besparingsåtgärder i flera fall inte slår igenom med fulleffekt förrän efter /83. Statsinkomsternas utveckling budgetåren1980/81-1982/83 (Miljarder kr.) -2,3 -2,9 -1-0,9 -1-2,3 + 2,4- -2,0 -2,4 -1-9,6 Avstatsinkomsternas ökning om . svarar den statliga inkomstskatten för 2,9, mervärdeskattenför 2.3, skatter pä varor och tjänster för2,0 och övriga inkomster för . Av inkomstskattens ökning är . hänförlig till de förslag till begränsningar av detfinansiella utrymmet inom kommunsektorn som jag strax återkommer till. Vidare bör nämnas de ökade inkomster frän bensin-och energiskatt -ca . som uppstått till följd av de förslagtill höjningar jag nämnt.Åven de ökade inleveranserna från affärsverken - ca . - bör nämnas i detta sammanhang. Exkl. dessaförslag skulle inkomsternastillväxt således ha begränsats till . För en närmaregenomgång av de faktorer som lett fram till nu beräknad inkomstökning hänvisar jag till den sammanfattande inledningen i skrivelse som innehåller beräkningarav inkomsterna under budgetåren1981/82 och 1982/83 (bilaga 2.1). Jag återkommer dessutom vid Kartong: S. 78. raderna 11 och 12 Står: -------------- förskottet nämnda år. till: ---------- förskoll ochslutavräkning nämnda år. raderna 29 och 30 Står: Bestämmande----------- 1983--------- förskott som - - - 1984. Rättat till: Skattesats bestäms------- 1983 och 1984----------- förskott och slutavräkning som---------- 1985 Prop.1981/82:100 Bilaga 2 Budgetförslaget 68 minanmälan av avsnittet Särskilda frågor till de justeringar av verketsberäkningar som jag vill göra. Tendenserna i budgetensutgiftsutveckling till /83 kan kort karaktäriseraspåföljande sätt. Utgiftsökningen exkl. statsskuldräntor uppgår fill inemot . Fyra avstatsbudgetens stora utgiftsposter,nämligen folkpensionerna, försvaret, utvecklingsbiståndet samt utgifterna för räntebidrag ökar därvid med drygt 5miljarder kr. Det utgiftsområde somavser näringspolitiken beräknas minska med inemot . 1.5 Utblick mot /84 Jag vill efterdenna genomgång av 1982/budget något beröra uppläggningen avbudgetpolitiken inför /84. Tillförlitligakalkyler för /84 föreligger av naturliga skäl inte . Allmäntsett torde dock gälla att statsinkomsternas tillväxt i absoluta tal inteblir sådan att den motsvarar den automatiska ökningen av statsutgifterna.Åven detta budgetår torde en snabb ökning av statsskuldräntorna innebäraatt budgetsaldot i nominella tal försämras. De besparingsåtgärder somnu vidtagits bör dock leda till att utgifternas tillväxt dras ned. Denautomatiska saidoförsämringen bör med andra ord ha minskat i storlek. Dockkvarstår bedömningen att en ytterligare saidoförsämring knappast kan undvikasom inte medvetna budgetpolitiska åtgärder vidtas. Finanspolitikenmåste inriktas på att minska sparandeunderskottet i den stafiiga sektorn. Dettakan åstadkommas genom ökade inkomster eller minskade utgifter. När det gällerinkomsterna måste ökningen, som jag tidigare framhållit, framför allt ske genom atttillväxten i ekonomin främjas. För att minskasparandeunderskottet är det emellertid framför allt nödvändigt att hålla tillbaka de statligautgifternas ökningstakt. Ett sparmål bör uppställas även för budgetåret1983/84. Storleken på detta kan dock f. n.inte preciseras. Kommande besparingar bör i sin helhet presenteras budgetproposition om inte den allmännaekonomiska utvecklingen motiverarannat. Det är i första hand inom ramen för den årliga budgetprocessensom statsmakterna ges möjligheter att på ett planmässigt sätt och i ett långsiktigt perspektiv göra avvägningarmellan olika besparingsalternativ. De långsiktigariktlinjer för besparingsarbetet som godkänts av ligger fast. Inom stora delar av denstatliga och statsunderstödda sektorn ärverksamheten av sådan art att en omställnings- och nedskärningsprocess tar att förbereda och genomföra. Det bör i detta sammanhangbetonas att värdefulla erfarenheter vunnits av de senaste årens besparingsarbete.