prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — Bilaga 1.1 Preliminär nationalbudget Diagram 10:1 Sverigesbytesbalans och valutaflöde 19781981 Miljarder kr.,12-månadersförändringar på kvartal / \ \ Byfesbolans / N \ f / N \ / / \ \ 1 N \ / N \ / n\ /i \ 1 \ 1 Anm. Valutaflödetdefinieras som förändringen i valutareservens transaktionsvärde exkl.statens och länetransaktioner samt tilldelning av särskilda dragningsrätter. Åtgärderna fickkraftigt genomslag i de korta marknadsräntorna. Bankcertifikaträntorna stegfrån till och specialinlåningsräntan från filldrygt . Specialinlånings- och bankcertifikaträntorna är väsentliga ivalutasammanhang, då de kan påverka tidsföriäggningen av företagensbetalningar gentemot ullandel. Den till omvärlden bättre anpassade nivån för dekorta räntorna verkade emellertid dämpande på det långfristiga kreditulbudet.Räntesatsen på prioriterade obligafioner höjdes visserligen samfidigt med 1 %till . Marginalen mellan diskonto och slalsobligationsränta krymle dockfrån till . Andra korta räntor kom aU ligga över räntan förlångfristiga placeringar. Placeringspreferensen fick härigenom en kortarekaraktär med återverkningar på framför allt finansieringen av statsbudgeten. Valutautflödel upphördeefter januariålgärderna 1981. Den lugnare valutasituationen tillät vissalättnader i ränteläget. , och , kundesålunda straffräntan sänkas med sammantaget lill 15 %.Samtidigt sänkte diskontot pä skattkammarväxlar, varvid deneffektiva avkastningen sjönk från strax Diagram 10:2 Bankernasutestående krediter till andra ändamål än bostadsbyggande Totalt,exkl refinansiering I utlandet "T/\ Den prickade linjen visar utvecklingen medhänsyn tagen till effekten av Bilaga 1.1 Preliminär nationalbudget Diagram 10:3 Diskonto förSverige och , emissionsvillkor för långa statslån samt korta räntor iSverige 19781981 ' effektiv ränta på3månaders Källa:Riksbanken. lill (diagram 10: 3).Skatlkammarväxelränlan sänktes ytterligare . Straffräntanbehölls vid dessa båda tillfällen oförändrad. Bankernas bankcertifikal- ochspecialinlåningsräntor föll i anslutning lill sänkningen av nyssnämnda räntor. Sänkningarna avmarknadsräntorna kunde genomföras ulan valulaslör-ningar. Delta faktumUllsammans med sänkningen av räntenivån på kredit-marknaderna utomlands ochdäribland främst på den amerikanska och tyska gjorde det möjligt för riksbankenatt sänka det svenska diskontot från till fr.o.m. den 15 oktober1981. Den långfristiga räntan ändrades ej. Härigenom ökade ånyo marginalenmellan kort och lång ränta lill . satte nerstraffräntan från till . Riksgäldskontorel sänkte diskontotför skattkammarväxlar, varvid den effektiva avkastningen sedan höjningen ijanuari har sjunkit med . Åtgärderna i oktoberföregicks av ränteförväntningar, som tillsammans med bankernas goda likviditet,kom att prägla läget på obligationsmarknaden. Sålunda skedde omfattandeteckningar på ett långfristigt statligt lån, som emitterades i slutet avseptember. Likaså var köpen av bosladsobligalioner så stora att den tolalaplaceringsramen för dessa i stort sett var uppfylld . Den 3 december 1981sänktes räntesatsen på prioriterade obligationer med 0,75 procentenheter.Riksgäldskontorel gav ut ett nytt långfristigt obligationslån medräntan samt ett på till ränta. Den lägre efterfrågan påkredit och den bättre balansen på kapitalmarknaden möjliggjorde sänkningen.Syftet med åtgärden var att förbilliga företagens lån lill investeringar. Som framgår av diagram10:4 nådde penningmängdens tillväxt i årstakt kulmen på /1979. Därefter har ökningslakten successivt sjunkit. Pä gmndav omläggning av statens utbetalningar av s. k. kommunalskaltemedel lillkommunerna fr. o. m. ger endast värdena för jämna månader enrelevant bild av utvecklingen. betalas sålunda kommunalskaltemedlen utvaije månad mot tidigare . uppgick dessa medellill ca . \ /Ny\ /v/\ i 1978 1979 1980 1981 Anm. Fr.o.m. juli 1981ger, p.g.a. omläggning av utbetalningsrutinerna för kommunskattemedlen, endast värdet för jämna månaderen rättvisande bild av penningmängdens utveckling. Bilaga 1.1 Preliminär nationalbudget 183 dämpa de stora störningar på penningmarknadensom den ojämna utbelal-ningsrytmen tidigare framkallat och i stället göralikvidiletsutvecklingen jämnare. Avsikten är även att begränsa kommunernasgenomsnittliga likviditet. Penningmängd, ökning: certifikal (netto) Statens upplåning i utlandet (ökning = ~) Statens upplåning utanför bankerna (ökning = -) Medel på investeringskonton i (ökning = -) (ökning = ~) Bankemas utlåning till allmänheten exkl. refinansiering i utlandet Bankemas nettoförvärv av hypoteks- Bankemas fordringar på övriga Anm. Uppgifterna omvalutareserven i tabellen redovisar bokförda värden. Detta innebär,att effekten av devalveringen av den svenska kronan på cirka 1,5 miljarder kr.ingår i valutareservens förändring. Beloppsmässigt ökadepenningmängden med . (tabell 10:1). Denna ökning var 740 milj. kr. lägre än under motsvarande period1980, trots att statens transaktioner verkade i likviditetshöjande riktning ochatt valutautflödel exkl. de statliga kapitaltransaktionerna var väsentligtlägre t. o. m. . Den långsammalikviditetsökningen förklaras av den väsentligt lägre ökningstakten i bankernasutlåning till allmänheten exkl. refinansiering i uflandet under de tre förstakvartalen . Penningmängdens ökningunder loppet av kan nu uppskattas till ca . Det är något mer än den beräknade ökningen på mellan 1980och 1981 för brultonational- produkten i löpande priser. Detta innebär, attden reala likviditeten, uttryckt som kvoten mellan ett genomsnitt avpenningmängden över året och bruttonationalprodukten, visade en dragning uppåt(diagram 10:5). Diagram 10:5 Reallikviditet 1975-1981 Den realalikviditeten är definierad som kvoten mellan ett index för penningmängdenoch ett index för bruttonationalprodukten till löpandepriser. Likviditetsutvecklingen inom vissa sektorer Under de tre förstakvartalen växte de totala banktillgodohavandena med . (tabell 10:2). En markerad omsvängning av placeringarna på konto förbankcertifikal och vanlig inlåning ägde dock mm under loppet av perioden. Denhöga bankcertifikalränlan under den tidigare delen av året avspeglade sig underförsta i en ökning av utestående bankcertifikal på 4,2 miljarderkr., som tillgångarna på inlåningsräkningar sjönk med ca 6 miljarderkr. skedde, i samband med en sjunkandebankcertifikatränta ett kraftigt omslag mellan dessa tillgodohavanden. Samtligasektorers bank-fillgodohavanden växte t. o. m.september 1981 med undanlag för kommunerna. Deras bankfillgodohavande sjönkobetydligt från en mycket hög nivå. Tabell 10:2 Allmänhetens banktillgodohavanden sektorvis1980-1981 Milj, kr., förändring 1980 1-3 kv. 1981 1-3 kv. -3 265 6179 2157 Hänsyn är ej tagen till effekten av omläggningen avutbetalningsrutinerna för Bankernas likvida tillgångarexkl. kassakvotsmedel växte med 23 miljarderkr. (se tabell 10:3). Denna ökning var väsentligt större än under motsvarandeperiod 1980. Del var fill störstadelen valutaströmmarna genom marknaden, som låg bakom den ökadelikvidiletstillförseln 1981. Även statens transaktioner gav ett störrelikvidiletstillskott jämfört med sammaperiod 1980. Praktiskt tagel helalikvidiletsökningen , placeradeaffärsbankerna i statspapper. som helhet uppgick derasneltoköp av statsobligationer till . Kraftiga svängningar iutvecklingen av affärsbankernas likvida tillgångar ägde rum under loppet avperioden januarioktober 1981. Under den tidigare delen av året växte, isamband med ett högt ränteläge på penningmarknaden, affärsbankernasskattkammarväxelinnehav påtagligt som deras neltoköp avstatsobligationer avtog. En sänkning av den korta inhemska räntenivån tillsammans med oförändradeemissionsräntor för statsobligationer leddesenare till en omfördelning av affärsbankernas likvida tillgångar. Utlåningen på deninhemska organiserade kreditmarknaden exkl. statens direkta kreditgivning uppgick till53,. under de tre första kvartalen1981 (tabell 10:4). Kreditgivningen lillstaten ökade, medan kreditgivningen lill förelagen och hushållen sjönk.Den svenska upplåningen i utlandet uppgick under de tre första kvartalen1981 lill . inkl. en av devalveringen föranleddskuldökning i svenska kronor om ca . 1981/82:100 186 Tabell 10:3 Bankernaslikvida tillgångar 1980-1981 Statens upplåning i utlandet (ökning = -) Statens upplåning utanför bankerna (ökning = -) -14897 Allmänhetens innehav av sedlar och mynt (ökning = -) Investeringskonton i (ökning = -) (ökning = -) Kassakvotsmedel i (ökning = -) B Affärsbankernas likvida tillgångar Nettofordringar på sparbanker och C Spar- och föreningsbankernas likvida Korta nettofordringar på affärsbanker Anm. I valutareservensförändring ingår en uppskrivning på ca . i sambandmed devalveringen av den svenska kronan . omfördelning ägde mm. Under de tre förstakvartalen svarade staten för merparten av utlandsupplåningen, medanförelagens andel härav dominerade 1981. Affärsbankernas totalakreditgivning uppgick under de tre första kvartalen 1981 till drygt 33miljarder kr. Defta var reellt sett en störrekreditgivning än 1980. Ökningen avsåg helt refinansieradelån i utlandet till företagen, medan långivningen i svenska kronor sjönk. Dennatyp av långivning avtog framför allt fill företagen och bostadssektorn men äventill hushållen. De kraftiga svängningarnai skatlkammarväxelränlan återspeglades under de tre första kvartalen 1981 iaffärsbankernas finansiering av statsskulden. växteaffärsbankernas skattkammarväxelinnehav med ,som deras innehav av statsobligationer sjönk med drygt 3 miljarderkr. Den effektiva avkastningen av skattkammarväxlar uppgick då som högst lillnärmare . Räntesatsen på prioriterade obligationer låg pä 13,. Den successiva nedtrappningen av skaltkammarväxelavkaslningen lill i sep- Tabell 10:4 Kreditmarknadenunder de tre första kvartalen 1980 och 1981 1980 1-3 kv. Spar- och föreningsbanker Enskilda försäkringsinrättningar Offentliga försäkringsinrättningar Allmänheten 1447 3571 5193 2651 1868 2821 2232 1576 B I utlandet' 1981 1-3 kv. Spar- och föreningsbanker Enskilda försäkringsinrättningar Offentliga försäkringsinrättningar Allmänheten 5 4090 5528 4640 709 1501 2818 1832 ' Avser långfristignettoupplåning inkl. företagens kortfristiga nettoupplåning i utländska bankerför finansiering av export och import samt valutabankemas utlåning iutländsk valuta till valutainlänning. P. g. a. omläggning avutbetalningsrutiner för kommunskattemedlen fr. o. m. är ejuppgifterna i tabellen för staten direkt jämförbara. Statensbudgetunderskott uppgick fill 46,7 miljarder kr.och till . Anm. I företagens upplåning i utlandet genomvalutabanker ingår en devalveringseffekt på . tember resulterade ien neddragning av affärsbankernas skattkammarväxelinnehav med närmare 12miljarder kr. Placeringar i statsobligationer framstod i detta läge somattraktivare. Innehavet av dessa växte med ca . enbart undertredje kvartalet 1981. Prop.1981/82:100 188 Avlyften avaffärsbankernas bosladskrediter understeg deras utbetalningar med ca enhalv miljard kr. under de tre första kvartalen 1981, varvid stocken avuteslående bosladsbyggnadskrediter kom alt växa med motsvarande belopp. Del var en väsentligt lägretillväxt jämfört med samma period 1980.Affärsbankernas nettoköp av bostadsobligationer var . lägre och stannade på 2,6miljarder kr. Köpen ökade markant . Diagram 10: 2 visaraffärsbankernas begränsade utlåning i svenska kronor saml deras omfattande iutlandet refinansierade utlåning. Beloppsmässigt uppgick affärsbankernas totalaövrigutlåning, det vill säga, utlåning exkl. bostadskrediter, lill ca . underde tre första kvartalen 1981, exkl. värdeförändringar, som föranletts av ändradevalutakurser. Ökningen i affärsbankernas totala övrigullåning hänförde sig ihuvudsak lillföretagssektorn. Spar- ochföreningsbankernas totala kreditgivning sjönk under de tre första kvartalen1981 till . Nedgången berörde både företagen och hushållen.Avlyften av spar- och föreningsbankernas bosladsbyggnadskrediter var i stortsett oförändrade under de tre första kvartalen 1981 jämfört med samma kvartal 1980. Stocken av uteståendebotadsbyggnadskrediter kom att växa med ca 450 milj. kr. Spar- och föreningsbankernasneltoköp av bosladsobligalioner var någotlägre, varigenom deras totala kreditgivning till bostadssektorn blevobetydligt större under de tre första kvartalen 1981 jämfört med . Enligt tabell 10:5 var spar-och föreningsbankernas övriguflåning1,. lägre t.o.m. än 1980 ochuppgick till I miljard kr. Nedgången berörde i huvudsak hushållssektorn. De enskildaförsäkringsinrättningarnas totala nettoplaceringar på kreditmarknaden växte med 2,5 miljarder kr.under de tre första kvartalen 1981 lillnärmare . Det var i synnerhet deras bostadsobliga-Uonsförvärv, som blev omfattande. Detta fär sesmot bakgrund av föriäng-ningen avden allmänna placeringspliklen för försäkringsbolag och de speciella placeringskvoter, som infördes för derasförvärv av bosladsobligalioner. Fondlillväxten iallmänna pensionsfonden var en dryg miljard kr. större under de tre förstakvartalen jämfört med . Kreditgivningen ökade imotsvarande utsträckning. Alla sektorer tog fondens ökadekreditmöjligheter i anspråk. Särskill fondens neltoköp av företagsobligationer växte i snabbare takt underde tre första kvartalen 1981 jämfört med samma kvartal 1980. Tabell 10:5 Bankernasutestående krediter till andra ändamål än bostadsbyggande 19801981 Förändring, milj. kr. Därav refinansieral i utlandet' -0,3 -21,4 ' Hänsyn är ej tagen till devalveringseffekten . Denuppgick till närmare 3 miljarder kr.Källa: . 10.3 Den sektorvisa upplåningen Som framgår av diagram10:6 fortsatte statens budgetunderskott, sett över löpande 12-månadersperioder,all växa i snabb takt t.o. Därefter kan en utplåning avökningstakten för statens budgetunderskott skönjas. En markerad omsvängning istatens upplåning utomlands inträffade med en toppi ökningstakten , varefter en kraftig avmattning i denna tillväxttakt kankonstateras. Beloppsmässigt uppgickstatens budgetunderskott till . under perioden januari-oktober1981 (tabell 10:6). Mot bakgrund av del förbättrade bytesbalansläget och enpåtaglig ökning av den icke-statliga utlandsupplåningen kom under periodenjanuari-oktober 1981 väsentligt lägre andel av budgetunderskottet attfinansieras utomlands eller . Statens inhemska upplåningblev i stället omfattande, i synnerhet bankupplåningen. Även statens upplåningutanför banksystemet blev stor bl. a. med stöd i en förlängning av den allmännaplaceringsplikten för försäkringsbolagen t. o. m. utgången av 1981. Under första halvåret1981 präglades statsbudgetens finansiering starkt av den snäva marginalenmellan kort och läng ränta, som uppkom i samband med räntejusleringarna ijanuari 1981. Teckningarna av statliga obligationslån var dämpade, medanframför allt affärsbankernas skattkammarväxelinnehav växte starkt. Successivasänkningar av olika korta räntesatser tillsammans med oförändradeemissionsräntor för statsobligationer ledde till en omfattandestatlig obligalionsupplåning. avtog statens skallkammarväxelskuldväsentligt. Diagram 10:6 Statensbudgetunderskott 1977-1981 Miljarder kr., 12-månadersförändringar m. juli 1981ger, p.g.a. omläggning av utbetalningsrutinerna för kommunskattemedlen,endast värdet för jämna månader en rättvisande bild av utvecklingen avstatens budgetunderskott. Tabell 10:6 Statens budgetutfallsamt upplåningsformer 1979-1981 Budgetutfallet (nettoutg. Statsskuldens förändring inom landet (ökning = +} Statsskuldens förändring utom landet (ökning = -I-) Anm. För att ernåöverensstämmelse mellan uppgifterna för statens upplåning och budgetutfallethar och statsverkets kassaförändringar dragits av från skattkammarväxlaroch korttidslän. Källor: och . Som framgår avtabell 10:4 växte statens utlåning under de tre första kvartalen 1981 med1,. Det var utlåningen tillbostads- och företagssektorn, som ökade, medan utlåningen lill hushållenavtog. Beräknat frånlöpande inkomst- och utgiftsredovisningar förstärktes kommunernasfinansiella sparande med . 1981, vilket därmed skulle hainneburit ett visst överskott. Kreditmarknadsslatistiska uppgifter förkommuner och landsting avseende indikerar däremot en försämring av detfinansiella sparandel (tabell 10:7). Ävenlikviditets- och upplåningsuppgifter för de tre första kvartalen 1981 pekar påen försämring av kommunernas finansiella sparande (tabell 10:2 och 10:4).Därest en förbättring fakUskt skulle ha skeU torde den ha inträffatunder fjärde kvartalet och inneburit en kraftig likviditetsuppbyggnad dettakvartal. Som framgår av tabell 10:4 var det framför allt affärsbankernaslångivning lill kommunerna i svenska kronor, som ökade under de tre förstakvartalen . Ökningen ägde helt rum , medan långivningen sjönk. Tabell 10:7 Kommunernas finansiella sparande 19801981 Övriga finansiella tillgångar' Summa finansiella tillgångar (1) därav: I utlandet Summa skulder (2) Finansiellt sparande (l)-(2) ' Inkl. diskrepans. Källor: och . Färdigställandet avlägenheter var lägre 1981 än 1980 eller ca 50000 lägenheter. Även igångsättningen av bostäder minskade mednärmare 5500 lägenheter till 43000.Volymmässigt blev bosladsinvesteringarna lägre 1981 än 1980. Värdemässigt ökade investeringarna med 1981, varvidbehovet av bostadsbyggnadskrediter växte. Bankernas utbetalningar avbosladsbyggnadskrediter blev brutto 900 milj. kr. större under de tre förstakvartalen jämfört med samma period1980. tecknades obligationslån för , vilket var 7,4miljarder kr. mer än under samma period1980. Av denna ökning inträffade knappt hälften ,vilket får ses mot bakgrund av de ändrade ränterelationerna i 1981/82:100 192 mitten av månaden. Avlyften kom att öka isnabbare takt än utbetalningarna under de tre första kvartalen 1981 jämförtmed , varigenom bankernas stock av utestående bostadsbyggnadskrediterväxte långsammare (tabell 10:8). Tabell 10:8 Bostadssektornsupplåning på kreditmarknaden under de tre första kvartalen 1980-1981 Direkta lån från bankerna 2 3.% Lån frän enskilda och offentliga Nettoförvärven avbostadsobligationer blev . större under de tre förstakvartalen jämfört med och stannade på närmare 11miljarder kr. Bostadssektorns nelloupplåning på kreditmarknaden exkl. statenväxte med endast några hundra milj. kr. under de tre första kvartalen 1981.Nettoutbetalningarna av statliga bostadslån ökade med 840 milj. kr. Företagens inhemskaupplåning på kreditmarknaden exkl. upplåningen från staten sjönk med drygt 6miljarder kr. under de tre första kvartalen 1981 till . (tabell10:9). var statens utlåning till företagen . större.Det var framför allt bankernas direkta lån till företagen som sjönk, men ävenförsäkringsbolagens reverslån var lägre under de tre första kvartalen 1981jämfört med . Företagens finansiering pä obligationsmarknadenökade i viss mån. tecknades obligationslånemitterade av förelag och förelagsinstitut för , vilket var1,. mer än 1980. Enligt tabell 10: 9uppgick företagens nelloupplåning utomlands till . under detre första kvartalen 1981. Häri ingår en uppskrivningseffekt till följd avdevalveringen på ca . Även bortsett härifrån var ökningen idenna upplåning påfallande kraftig under nämnda period. Företagens totala upplåning,dvs. på den inhemska kreditmarknaden, hos staten samt i utlandet uppgick underde tre första kvartalen 1981 till . inkl. den av devalveringenföranledda uppskrivningseffekten. Ökningen var markerad jämfört med sammaperiod 1980. torde företagens totala upplåning ha vuxit. Tabell 10:9 Företagensupplåning på kreditmarknaden under de tre första kvartalen 1980 och 1981 Upplåning hos övriga institut ' Uppgifterna inkl. devalveringseffekt. Utvecklingen avförelagens finansiella sparande verkade också i likviditetshöjande riktning1981. Förelagens fasta investeringar ökade med . Lagren avtappades med . jämfört med enuppbyggnad på . Detta innebar i och försig ett lägre finansieringsbehov 1981. Sektorns bruttosparandeförsämrades , dock i väsentligt lägre takt än finansieringsbehovet fråninvesteringssidan sjönk. Delårsresultat för de större industriföretagen, dvs. med fler än 200anställda, uppvisade för eltlägre rörelseresultat (brutto) jämfört med samma delar 1980. Brutlomarginalen uppgick under till , vilket innebar, alt den föll med I procentenhet jämfört medmotsvarande delar 1980. Företagens finansiella sparande förstärktes underdessa omständigheter med ca . Företagens likvida tillgångarbyggdes härigenom upp i en avsevärt högre takt 1981 än 1980. Som framgår avtabell 10:4 sjönk hushåUssektorns upplåning pä kreditmarknaden inkl. kreditgivningfrån staten lill . under de tre första kvartalen 1981. Samtligabankers kreditgivning till hushållssektorn minskade. Hushållens kreditefterfrågan torde ha försvagats påtagligtunder loppet av året. Samtidigtbyggde hushållen upp sina banktillgodohavanden i en lägre takt under de treförsta kvartalen 1981 (tabell 10:2). Utvecklingen av hushållens upplåning och likviditet talar för en försämring avhushållens finansiella sparande 1981. Prop.1981/82:100 194 10.4 Utblick mot 1982 Utifrån de inkomst-och utgiftsprognoser för de olika sektorerna, som presenteras i deövriga kapitlen, framläggs i del följande vissa skattningar för dessa sektorers finansiella variabler1982. beräknas statensbudgetunderskott bli ca , vilketär ca . mer än 1981. Bytesbalansens utveckling talar för all statens upplåning utomlands kan bliav ungefär samma omfattning 1982 som1981. Statens anspråk på den inhemska kreditmarknaden kommer således altbli väsentligt större 1982 än 1981. Kommunernasfinansiella sparande beräknas förbättras väsentligt 1982, varigenom en fortsattuppbyggnad av deras likvida tillgångar kommer alt ske. Under 1982uppskattas färdigställandet av bostäder bli ca 1000 lägenheter färte än 1981eller ca 49000. Även igångsättningen beräknas bli lägre. Bosladsinvesteringarnas volymmässiganedgång uppskattas lill 9,. Ävenvärdemässigt beräknas en nedgång dock i lägre takt eller . Behovet av bosladsbyggnadskrediter kan säledes blinågot lägre 1982 än 1981. Företagssektorns fasta investeringar beräknas 1982 växamed . Lagren beräknas byggas upp med 2,5miljarder kr. jämfört med en neddragning på . Detta pekar på ettökat finansieringsbehovfrån investeringssidan 1981. pekar nuvarande prognoser pä eltökat bruttosparande inom sektorn. Utifrån dessa överväganden skulle företagensfinansiella sparande komma att förbättras betydligt 1982, eller med mellan 8 ä 9 miljarder kr.Företagens samlade kreditefterfråganbör således minska 1982. Bilaga 1.1 Preliminär nationalbudget Delprognoseroch arbetsfördelning rörande den preliminära nationalbudgeten 1982 Av inledningen framgår vilka kapitel ochavsnitt som sammanställts inomekonomidepartementel (E) resp. (Kl). Nedan redovisas deltai tablåform. Härutöver framgår E:s och Kl:s bedömningar av utvecklingeninom olika delsektor. -1,8 -4,4 -4,8 0,6' 0,6' Export av varor och tjänster Import av varor och tjänster Produktion inom gruvor, mineralbrott. De enskilda konsumenternas ekonomi ' Lagerförändring i % av föregående års BNP. Prop.1981/82:100 196 1 Sammanfattande översikt 2 1.1 Den internationellautvecklingen 2 1.2 Utvecklingen iSverige 5 2 Det internationeUa läget 28 2.1 Sammanfattande översikt 28 4.1 Sammanfattning avindustriproduktionens utveckling 77 4.2 Utvecklingen inom olikadelbranscher 78 4.3 Övriga näringsgrenar ochden totala produktionen 93 5.1 Läget på arbetsmarknadenunder 96 5.2 Arbetsmarknaden under1982 104 6 De enskilda konsumenternas ekonomi 107 6.3 Hushållens disponiblainkomster 114 6.5 Den privata konsumtionen 123 7.1 Sammanfattning avinvesteringsutvecklingen samt prognos 126 7.2 Investeringsutvecklingeninom olika områden 130 8 lönsamhet, kostnader ochpriser 143 8.1 Sammanfattande bedömningav vinstutvecklingen 143 9 Den offenthga verksamheten 159 9.5 Den totala offentligasektorn 170 9.6 Beräkning avfinanspolitiska effekter 174 10.3 Densektorvisa upplåningen 189 10.4 Utblickmot 1982 194 Delprognoser och arbetsfördelning 195 1981/82:100 198 1:1 Förändring av handelsbalansen 10 3 Realutveckling av inkomster och skatter 1979-1982 13