prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — Det är enligl min bedömning inle sannolikt att SIPU inom överskådlig tid skall kunna uppnåsådana överskott i verksamheten atttidigare underskoll ska kunna balanseras i nämnvärd omfattning. F. n. täcks underskollen genom en rörligkredit hos , vilket för med sig räntekostnader förSIPU på uppskattningsvis inemot 1 milj. kr.för innevarande budgetår. Genom en avskrivning skulle krediten kunna sänkas avsevärt och i huvudsakutnyttjas för all möta de kreditbehov,som enligt SIPU uppstår i början av varje budgetär beroende på alt intäkternafrån utbildningsverksamheten är synneriigen blygsamma undersommarmånaderna. Jag anser all SIPU:s underskoll frän budgetåren 1979/80 och 1980/81 saml de ränteutgifter deföranleder under budget- Prop.1981/82:100 Bilagall 140 /82 bör täckas genorn ellföriusltäckningsbidrag på sammanlagt 6,1 milj. kr. Jag har därvid beräknatSIPU:s ränteutgifter lill 1 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen all lill Täckande avunderskott hos statens instUut för personaladministration ochpersonalutbildning för /83 anvisa eft anslag av . Tillskott avrörelsekapital till ochpersonalutbildning Vid min anmälan avanslaget F 6. Personaladministration och personalutbildning:Förvaltningskostnader har jag tidigare denna dag berört behovet hos och personalutbildning (SIPU) av ellrörelsekapital motsvarande värdet av varulagret vid utgången av budgetåret1980/81. Jag förordar all SIPU tillförs ellrörelsekapital med 1.1 milj. kr. De nu tUlskjutna medlen bör förräntas enliglstatens avkaslningsränta. SIPU disponerar en rörlig kredit i riksgäldskontorel.Belastningen på denna kan till följd av tillskott av rörelsekapital minskas med1,1 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Tillskott avrörelsekapital till ochpersonalutbUdning för /83 anvisa eft anslag av . 1981/82:100 Bilaga 11 G. 1980/81 Utgift 17825915 1981/82 Anslag 16812000 1982/83 Förslag 17996000 Kammarkollegiet ärcentral förvaltningsmyndighet med uppgift all handlägga frågor rörande statligoch kyrklig egendom, rikels indelning och den prästerliga organisationen,handha medels- och fondförvaltning samt i vissa ärenden bevaka statens rätt ochallmänna intressen. Vidare ingår i kollegiet en redovisningscentral med uppgiftall för ell anlal myndigheter svara för kassagöromål, bokföring ochredovisning. Kollegiet är därjämte värdmyndighel för elt revisionskonlor. Chef för kollegiet är en generaldirektör.Kollegiet är organiserat på sju enheter, nämligen en allmän avdelning, ettadvokalfiskalskontor, en fondbyrå, en redovisningscentral, ellrevisionskonlor, ell arkivkonlor och en administrativ sektion. Vid kollegietfinns som rådgivande organ elt expertråd för medelsplaceringsfrågor. Beräknad ändring 1982/83 (därav lönekostnader) (15 358000) ( + 1 178000) (+1 192000) För /83räknar kollegiet inle med någon förändring som pä nägol mer påtagligt sättkommer all påverka arbetsuppgifterna. Kollegiet har utformat sinanslagsframställning enligt huvudalternativet, dvs. endast med pris- ochlöneomräkning saml en kostnadsminskning . Pris- och löneomräkning1 . Inom kollegiet pågår ensträvan att förenkla handläggningsrutiner 11 1981182. Prop.1981/82:100 Bilagall 142 De av regeringen påbjudnabesparingarna verkar i samma riktning. Härvid måste alltid uppmärksammas altinle rättssäkerhetenåsidosätts. I september 1979påbörjade () en förvaltningsrevision från börjanavsedd alt omfatta kollegiets handläggning av ärenden berörande kyrkligverksamhet saml vissa områden inom advokatfiskals-konlorel. I dengranskningsrapporl, som RRV framlade , har emellertid enbegränsning skett lill enbart de kyrkliga ärendena. Kollegiet, som anmodades alt före den Idecember informera RRV om de åtgärderkollegiet ämnade vidta i anledning av rapporten, har sedermera anmält all vissaåtgärder kommer all vidtas, men att dessa inle påverkar kollegietsorganisation. Den tvåprocentigaminskningen av medelsanvisningen som huvudalternativet innehåller uppgår lill . Huvuddelen avdetta belopp hänförs lill anslagspostenFörvaltningskostnader, där besparingen uppgår lill . Resterande del avbesparingen hänförs lill anslagsposten Revisionskonlor särkostnader. Eftersom redovisningscentralen inte harsin verksamhet finansierad överstatsbudgetens anslag lilll kammarkollegiet ulan genom avgifter, har någon minskning där inom huvudalternativets raminte beräknats. Jag beräknarkammarkollegiets anslag för nästa budgetår med utgångspunkt i huvudallernalivel. Med hänvisning fillsammanställningen hemställer jag alt regeringen föreslår för /83 anvisa ell förslagsanslag av . 1980/81 Utgift 1981/82 Anslag 1982/83 Förslag Statens förhandlingsnämndhar till uppgift all efteruppdrag av regeringen för statens räkning föra förhandlingar med kommuner,landsting eller annan ickeslatlig huvudman. Nämnden, som inrättades ,arbetade ursprungligenhuvudsakligen med frågor om villkor för samverkan mellan staten och huvudmaninom sjukvård, utbildning eller forskning. Nämndens verksamhet har senareutvidgEits all omfatta olika slalsbidragsfrågor och huvudmannaskapsreformer. Nämndenhandlägger vidare bl.a. ärenden om förvärveller överiåtelse av mark meUan stat och kommun. Prop.1981/82:100 Bilaga 11 kommelsen, som träffas av nämnden, skallregelmässigt underställas regeringens prövning. Nämnden består av en ordförande som tillika ärchef för nämndens kansU saml fyra ordinarie ledamöter med personligasuppleanter. finns ett kansli. För alt biträda nämnden i de olikaaktuella förhandlingsfrågorna anlitar nämnden dessutom ell stort anlalexperter. Beräknad ändring 1982/83 Omfattningen av nämndensverksamhet styrs väsentligen av i vilken utsträckning nämnden fårförhandlingsuppdrag och uppdragens karaktär. Del är f. n. inte möjligtatt överblicka i vilken utsträckning pågående större utrednings- ochförhandlingsuppdrag kommer all kunna slutföras under innevarande budgetår ellervilka frågor som eljest kommer att kräva utrednings- och förhandlingsarbeteunder /83. Nämnden räknar med en i aUt väsentligt oförändradverksamhet under nästa budgetår. Anslagsbehovet ökar med392000 kr. lill följd av pris- och löneomräkning. Nämnden skall enliglgällande anvisningar redovisa elt besparingsallernaliv. sådant alternafivinnebär ell med ca . Vid bedömningen avmöjligheten all genomföra detta besparingsallernaliv vill nämnden fästauppmärksamheten på all verksamheten vid nämnden kännetecknas av ständiga omprioriteringarav arbetsinsatserna mellan de skilda förhandlingsområdena. Karakteristiskt förförhand-lingsverksamheien är all lidtabell och tidsåtgång endast i begränsad utsträckningkan påverkas av nämnden. Nämnden måste också vara beredd att med kort varseldisponera om resursinsatserna. Mol denna bakgrundföreslår nämnden att anslaget för nämndens verksamhet räknas till avrundat3620000 kr. för nästa budgetår. Jag beräknar altanslagsbehovet för förhandlingsnämnden nästa budgetår lill följd av pris- ochlöneomräkning ökar med . Kartong: S. 152 och 153Sidnumrering fillkommer Prop.1981/82:100 Bilagall 144 förhandlingsnämndens anslag för nästa budgetär medutgångspunkt i huvudförslaget.Jag hemställer alt regeringen föreslår att liU för /83 anvisa ell förslagsanslag av . 1980/81 Utgift 1981/82 Anslag 1982/83 Förslag Anslaget anvisadesförsta gången /72 för all en vidgad samhällsinformationsnabbi skulle komma fill slånd (prop. 1971:56, FiU 1971:23, rskr 1971:182). Samitidigt beslutades att () skulle inrättas. I budgetpropositionen1981 föreslog jag att nämnden skulle upphöra vid utgången av . Riksdag;en beslöti enlighet härmed (KU 1980/81:20, rskr 1980/81:200). Jag framhöll vidare att flertaletmyndigheter numera disponerar medel för informationsverksamhet. Behovet avsärskilda medel för informationsinsatser, utöver vad som har anvisats under resp. myndighetsanslag, har därför minskal. Från anslagetbestrids numera kostnaderna för informationsinsatser av mer begränsadomfattning lill medborgarna. Sådana behov kan uppslå i samband medikraftträdande av nya lagar m.m. Jag vill i delta sammanhang framhållavikten av all medel för informationsåtgärder las upp i anslutning tUlsakfrågan som föranleder informafionsinsatser, så all kan avvägadessa mot kostnaderna för en reform eller eventuell annan informationsanledning. Anslaget,från vilket medel tas i anspråk efter beslut av regeringen i varje enskiltfall, bör föras upp med oförändrat belopp nästa budgetår. Jag hemställer alt regeringen föreslår alt lill Vissinformationsverksamhet för /83 anvisa ett reservationsanslag av . Prop.1981/82:100 Bilagall 145 1980/81 Utgift 1981/82 Anslag 1982/83 Förslag Institutet förstorhushållens rationalisering har till huvudsaklig uppgift alt främja ochsamordna sådan rationaliserings- och utvecklingsverksamhet som väsentligtkan bidra tiU alt höja produktiviteten inom storhushållen. Institutetskall dessutom bedriva informations- och utbildningsverksamhet inom sitt område. Institutet ärorganiserat som ett fristående organ, som drivs gemensamt av staten och enför ändamålet bildad stiftelse med företrädare för , och restaurangnäringen. Verksamheten vid institutet regleras genom avtal somstaten har slufit med stiftelsen. Avtalet gäller - efter att ha förlängtssenast - t. o. m. budgetåret1985/86. Institutet förstorhushållens rationalisering föreslår för / 83 ett statsbidragav . Delta innebär ett i förhållande tUl innevarande budgetår oförändrat bidrag. Jag förordar ettoförändrat bidrag av . Jag hemställer att regeringen föreslår alt tiU Bidrag till Institutet förstorhushållens rationalisering för budgetåret1982/83 anvisa ett anslag av . Bidrag till vissa internationella byråer ochorganisationer m. m. 1980/81 Utgift 166500 1981/82 Anslag 170000 1982/83 Förslag 170000 Från anslaget bestrids f.n. utgifier förSveriges bidrag fill nordiska skattevelenskapliga forskningsrådet. Medelsbehovet för nästa budgetår beräknarjag fillavrundat . Anslaget bör således föras upp i stalsbudgetförslagel nriedoförändrat belopp. Jaghemställer att regeringen föreslår alt lill Bidrag till vissainternationella byråer och organisationer m.m. för /83 anvisa ett förslagsanslag av . 1981/82:100 Bilaga 111 146 Bidrag till vissa handikappade ägare av motorfordon 1980/81 Utgift 1981/82 Anslag 1982/83 Förslag Enligt förordningen(1960:603) om bidrag fill vissa handikappade ägare av motorfordon utgårbidrag av statsmedel till sådana handikappade motorfordonsägare som harbefriats från årlig vägtrafikskatt. Bidragen motsvarar skattekostnaderna för viss mängd bensin som för ägareav bil uppgår till och för ägareav motorcykel till . Bidragen utgår i efterskott för budgetår. Ärenden om bidrag handläggsav . föreslår inedutgångspunkt i de skattesatser som gälldevid fiden för anslagsframställningen - all anslaget räknas upp med 100000 kr.till nästa budgetår, i.ntalet bidragsberältigade beräknas därvid avverket tiU ca 10400. Den övervägande delen av dessa erhåUer hett bidrag. Med ledning avriksskatleveikels förslag beräknar jag medelsbehovet under delta anslagunder nästa budgetår till avrundat 10,5 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen att tiU Bidrag till vissa handikappadeägare av motorfordon för /83anvisa eft förslagsanslag av . Bidrag till vissa investeringar 1980/81 Utgift 191317232 1981/82 Anslag 85000000 1982/83 Förslag 2500000 Från detta anslagbekostas statliga investeringsbidrag enligt dels lagen (1975:1149) omstatligt investeringsbidrag för inventarieanskaffning, dels lagen (1978:951) omstatUgl investeringsbidrag för vissa byggnadsarbeten. Det totala antaletansökningar om investeringsbidrag uppgick till 15100 under budgetåret1980/81. Under nämnda budgetår utbetalades ca 191,3 milj. kr. i bidragför maskiner och inventarier. För /82 hade vid liden föranslagsframställningens avgivande inkommit ca 1700 ansökningar avseendeinventarieanskaffningar och ca 400 avseende byggnadsinvesteringar. Dettotala antalet ansökningar under /82 beräknas till ca 3 500med ett sammianlagt bidragsbelopp om ca 45 milj. kr. För /83 beräknar riksskatteverketkostnaderna för bidrag Prop.1981/82:100 Bilagall 147 fill invenlarieanskaffningar lill 2 milj. kr. och förbidrag till byggnadsinvesteringar till . Medelsbehovet för nästa budgetår beräknarverket således till 2,5 milj. kr. Möjligheterna att ansöka om investeringsbidrag går utden . Antalet ansökningar bör därför komma all reduceras betydligtjämfört med under innevarande budgetår. Den beräkning av anslagsbehovet som riksskatteverkethar gjort föranleder ingen erinran från min sida. Jag hemställer all regeringen föreslårriksdagen alt fill Bidrag tiUvissa investeringar för /83 anvisa ett förslagsanslag av . 1980/81 Utgift 1981/82 Anslag 1982/83 Förslag Från delta anslagbekostas exportkreditbidrag enligt lagen (1978:401) om exportkredilstöd. Vid riksmötet1977/78 beslutade statsmakterna om olika åtgärder för att ge svenska företagökade möjligheter att konkurrera pä likartade villkor som företag i andra länder i fråga omkrediter vid export (prop. 1977/ 78:155, NU1977/78:73, rskr 1977/78:379). Besluten innebar bl. a. all del exportkredilstöd i form av ell extra avdrag vidinkomsttaxeringen för vissa räntekostnader,som tidigare gällde för exportkreditavtal som ingås före utgången av ,förlängdes fill alt gälla även avtal som ingås . Vidare kompletteradesexporlkreditsiödel med en möjlighet för sådana företag, som inle har tillräckligtvinslunderlag för all kunna utnyttjaavdraget, all i stället få ett stafiigt s. k. exportkredilbidrag. Gällande regler för exporlkredilslödel återfinnsi lagen (1978:401) om exportkredUslödoch förordningen (1978:402) om villkor för exportkredilstöd. ExportkredUstöd kanalltså utgå i form av avdrag vid inkomsttaxeringen eller som bidrag.Ansökan om stöd görs i första hand hos exportkredit-nämnden som prövarom de allmänna förulsällningarna för stöd föreligger. Ansökan skall görashos nämnden före utgången av den lid inom vilken del sökande företagetskall lämna allmän självdeklaration för del beskattningsår dåexportkredilavtalel har ingåtts. På grundval av exporlkredilnämn-dens beslut kanexportföretaget sedan yrka avdrag eller ansöka om bidrag. Exportkreditavdragetinnebär all exportföretaget vid beräkning av nettointäkt enligl kommunalskattelagen(1928:370) och lagen (1947:576) om Prop.1981/82:100 Bilagall 148 StatUg inkomstskatt får ett extra avdrag förslödberälligade kostnader. Elt yrkande om exira avdrag prövas i vanlig ordningvid företagets inkomsttaxering. ExportkredUbidragetinnebär all exportföretaget i stället för alt erhålla exporlkreditavdrag fåruppbära elt statligt, skattefritt bidrag som motsvarar hälften av avdraget.Bidraget är ell substitut lill avdraget och skall bara betalas ul när avdragetinle har kunnat utnyttjas i sin helhet och inle heller har utnyttjats till vissdel. Däremot finns det inget hinder mol all ett förelag i fråga om en och sammaexportkredit får avdrag och bidrag ell annat år. Avgörande förstödformen är om del då finns utrymme för avdrag eller inle.Bedömningen av frägan om avdragsmöjlighelen har kunnat utnyttjas eller integrundas på lagakraftvunnet beslut om taxering enligl kommunalskattelagen ochlagen om statlig inkomstskatt. Ansökan omexportkredilbidrag prövas av , som också betalar ul bidragen.Ansökningshandlingen skall komma in senast efter del allexportföretagets taxeringar för beskattningsåret har vunnit laga kraft. Innanutbetalning sker måste undersöka om utrymme för fullt avdragfinns eller om företaget delvis har utnyttjat avdraget. Denna prövning sker iförsta hand på grundval av lagakraftvunnet beslut om förelagels taxering. Omförelaget begär del får prövningen dock grundas på del beslut angåendeförelagels taxering som föreligger när tar ställning lillyrkandet om bidrag. Finns det enligt detta beslut inle utrymme för fullt avdragkan bidrag således medges och lilbela-las utan hinder av att taxeringen intehar vunnit laga kraft. Någon prognos /83 låter sig inte göras. föreslår därför attanshiget i likhet med innevarande budgetår las upp med . Någon tillförlitligberäkning av medelsbehovet under detta anslag är inte möjlig all göra. Förutomsvårigheten att överblicka omfattningen av underlaget för exportkreditsiödelär det omöjligt att förutse laxeringsutfallet och de därav föranledda yrkandenaom bidrag. Med hänsyn till osäkerheten om vilket medelsbehov som kan bliaktuellt förordar jag att anslagels förs upp med ett formellt belopp av 1 000kr. också i statsbudgeten för /83. Det faktiska utfallet avbidragsbelalningarna får i stället redovisas för i lämpligtsammanhang när underiag finns för detta. Jag hemställer att regeringen föreslår all lillExportkreditbidrag för /83 anvisa elt förslagsanslag av 1000kr. 1981/82:100 Bilaga 11 149 Kostnader för vissa nämnder m. m. 1980/81 Utgift 1981/82 Anslag 1982/83 Förslag Från anslaget betalaskostnader i regel arvoden liU ledamöter och ersättare m. m. förregeringskansliels förhandlingsdelegation, slalsljän-slenämnden (såvitt avserstatsverkets andel), konlraktsdelegationen, statens tjänstebostadsnämnd,offentliga arbetsgivares samarbetsnämnd (såvitt avser statsverkets andel),statens grupplivnämnd, statsförvaltningens centrala förslagsnämnd, statensarbelsmiljönämnd (såvitt avser statsverkets andel), trygghelsnämnden,lönedelegalionen för beredskapsarbetare m.fi., skiljenämnden i vissaIrygghelsfrågor, , , statens tjänstepensions-nämnd, statens ansvarsnämnd,rådgivande nämnden i medbestämmande-frågor, centralaskyddskommitté, offentliga sektorns särskilda nämnd, statens ullandslönenämnd,statens chefslönenämnd samt . Somjag har anförttidigare denna dag vid min anmälan av punkt 10 i bil. 3 tillbudgetproposifionen (Gemensamma frågor) kan den rådgivande nämnden imedbeslämmandefrågor enligl min mening avskaffas. Jag förordar all anslaget förs upp medoförändrat belopp till nästa budgetår. Jag hemställer alt regeringen föreslårriksdagen att till Kostnader förvissa nämnder m.m. för /83 anvisa ell förslagsanslag av 800000kr. Täckning av merkostnader för löner ochpensioner m. m. 1980/81 Utgift 342794789 1981/82 Anslag 2000000000 1982/83Förslag 1000000000 Till grund förberäkningen av anslagsmedlen lill avlöningar och pensioner under nästabudgetår har, somjag tidigare denna dag har redovisat vid min anmälan av punkt 1i För flera huvudtitlar gemensamma frågor (bil. 3 lill budgetpropositionen),lagts de lönebelopp som enligl gällande avtal skall tillämpas fr.o.m. den 1januari 1982. Lönekoslnadspåläggel har beräknats av lönebeloppen. Iberäkningarna av anslagsmedlen har hänsyn lagils även lill de ekonomiska ramarför lokala löneförhandlingar som myndigheterna har disponerat. Prop.1981/82:100 Bilaga 11 150 De löneavtal som f. n.tillämpas upphör all gälla . Det är inle möjligt att nu beräknavilket medelsbehov för nästa budgetär som kan uppkomma på grund av nya avtalmellan parterna på den statliga arbetsmarknaden. Förevarande anslag skulledärför kunna föras upp med endast ett formellt belopp i förslaget tillstatsbudget. För all man skall få ell något bättre ullryck för statensutgiftsbehov under nästa budgetår bör emellertid läckningsanslaget föras uppmed ett rent schablonmässigt beräknat belopp. Jag förordar all anslaget lasupp med I miljard kr. Jag vill dock understryka all detta inle innebär någonprognos över utfallet av de kommande löneförhandlingarna. Regeringen bör ihuvudsaklig överensstämmelse med vad som har gällt beträffande tidigareanvisade läckningsanslag - efter prövning i varje särskill fall - kunna frånanslaget anvisa de medel som behövs utöver reservationsanslag och obelecknadeanslag på grund av lönehöjningar m. m. som föranleds av avtal som har godkäntsav lönedelegation eUer regeringen. På motsvarande sätt bör medelkunna anvisas, när merbelastning inle bör ske av förslagsanslag och förslagsvisbetecknade anslagsposter som har maximerats av regeringen. Merkostnaderna förde affärsdrivande verken bör dock betalas på samma sätt som verkens övrigautgifter. Merkostnader för löner som faller på anslag inom utgiftsramarna fördel militära försvaret och civilförsvaret bör läckas av Ijärde huvudtitelnsanslag för reglering av prisstegringar. Regeringen bör slutligeni likhet med vad som gäller för innevarande budgetår ha möjlighet att - efterprövning i varje särskill fall - från anslaget kunna anvisa de medel: sombehövs, när reservationsanslag, obelecknade anslag eller affärsverk belastasmed större utgifter än som har beräknats i budgetproposition eller särskildanslagsproposifion på grund av all personliga tjänster har inrättats förtjänstemän som enligl beslut av omplaceringsfrågor börundantas från flyttning från i samband med myndighelsomlokalisering (tjänstemän med s. k. NOM-garanti). Under hänvisning lill vadjag har anfört hemställer jag alt regeringen föreslår att till Täckning avmerkostnader för löner och pensioner m. in. för /83 anvisa eltförslagsanslag av . Prop.1981/82:100 Bilagall 151 Gli.Förberedelser för omlokalisering av statligverksamhet 1980/81 Utgift 1978961 1981/82 Anslag 1950000 1982/83 Förslag 1910000 Från anslagetbetalas utgifter för främst planerings- och utredningsarbete i samband med omlokalisering avstafiiga myndigheter (jfr prop. 1971:29, InU1971:15, rskr 1971:196 och prop. 1973:55, InU 1973:22, rskr 1973:220). Utgifterna avser bl.a. organisations-och ortskommittéemas verksamhet samtarbetsbiträde åt och konsultinsatser hos omlokaliserings-myndigheterna.Dessutom bestrids utgifter för vissa besöksresor för anhöriga tUlstatligt anställda som omlokaliseras. Kostnaderna förgenomförandet av omlokaliseringen, t. ex. för de särskilda förmåner somutgår till de anställda som flyttar med till lokaliseringsorterna ellerför myndighets flyttning eller utrustning skall i allmänhet betalas frånmyndighetsanslaget. I fråga om affärsdrivande verk eller myndighet för varsdrift endast anvisas ett formellt anslag av . bör dock även kostnader somhänger samman med genomförandet av omlokaliseringen kunna betalas från detta anslag. Belastningen påanslaget torde komma att uppgå lill inemot . för budgetåret1982/83. Huvuddelen av detta belopp avser kostnader för omstationering avpersonal vid stiftelsen för företagsutveckling. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Förberedelser för omlokaliseringav statlig verksamhet för budgetåret1982/83 anvisa ett förslagsanslag av . 1981/82:100 Bilaga 11 A. Budgetdepartementet m. in. 14 Gemensammaändamål för departementen 16 Kommittéer m. m. Statlig rationalisering och revision m. m. 21 Anskaffning av ADB-utrustning 67 Datamaskincentralen för administrativdatabehandling 69 Viss rationaliserings-och utvecklingsverksamhet C. Skatte-och kontroll väsen 92 Kostnaderför årlig taxering m. m. 93 Ersättningtill postverket m. 11. för bestyret med skalteuppbörd m. m. Bidrag och ersättningartill kommunerna 95 Ersättning fiU förmistad tolag 95 Skatteutjämningsbidrag till kommunerna m. m. 108 Byggnadsarbetenför statlig förvaltning 115 Inredning av byggnader för statlig förvaltning 118 Inköp av fastigheter m.m. F. Statlig personalpolitik m. ni. 123 Avlöningar tillpersonal på indragningsstat m. m. 124 Personaladministrationoch personalutbildning: 124 Förvaltningskostnader 134 Lönekostnader vid viss omskolning och omplacering 137 Vissförslagsverksamhet m. m. 138 Vissaskadeersätlningar m. m. 138 Utbildningför högre chefer inom statsförvaltningen 139 Täckandeav underskott hos ochpersonalutbildning 140 Tillskottav rörelsekapital fill ochpersonalutbildning 1981/82:100 Bilaga 11 145 för storhushållens rationalisering 145 Bidragtill vissa intemationella byråer och organisafioner m. m. 146 Bidraglill vissa handikappade ägare av motorfordon 146 Bidragtill vissa investeringar 149 Kostnader för vissa nämnder m. m. 149 Täckning av merkostnader för löner och pensioner m. m. 151 Förberedelser för omlokalisering av statlig verksamhet Bilaga 12 tillbudgetpropositionen 1982 Prop.1981/82:100 Tillulbildningsdeparlementels verksamhetsområde hör skolväsendel,högskoleutbildningen, forskningsfrågor, vuxenutbildningen, studiestödet,kulturverksamheten, massmedia och internationellt kulturutbyte. Dessa verksamheter utgören vital del av samhällslivet.