prop · G50350 · 1981-12-31 00:00:00 — För arbetsgivaren är den av honom inämnda fall uppburna ersättningen från ävensom annan därifrånuppburen ersättning i anledning av kostnad för den anställdes räkning attbetrakta som skattepliktig inkomst, dock att ersättningen icke är skattepliktigför arbetsgivaren, diirest den till den anställde utbetalda lönen eller den förhonom havda kostnaden utgör för arbetsgivaren icke avdragsgill utgift iförvärvskälla. Ersättning, som annorledes än i form av pension eller annanlivränta utbetalas av arbetsgivare vid yrkesskada eller arbetsskada i de fall.dä arbetsgivaren står s. k. självrisk enligt lagen (1954:243) om yrkesskadeförsäkringeller lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring, räknas till skattepliktig inkcmistenligt de grunder som skulle hava gällt vid försäkring enligt sistnämnda lag. Skatteplikt föreligger inte för bidrag från stat ellerkommun, som utgår enligt av regeringen eller av statlig myndighet meddeladebestämmelser, i samband med utbildning eller omskolning, till arbetslösa och partielltarbetsföra samt med dem i fråga om sådana bidrag likställda i den mån bidragenavser traktamente och särskilt bidrag. Flyttningsbidrag enligtarbetsmarknadskungörelsen (1966:368) och flyttningsstöd enligt förordningen (1974:632)om regionalpolitiskt slöd utgör inte skattepliktig intakt i följd \'iiravavdrag inte medges för den kostnad som sådant bidrag eller stöd är avsett atttäcka. Skatteplikt föreligger inte heller för bidrag som utgår enligt lagen(1960:603) om bidrag till vissa handikappade ägare av motorfordon. Statsbidrag, som utgår till näringsidkare för hans näringsverksamhet,ar icke skattepliktig inkomst, om bidraget använts för att bestrida kostnad förvilken rätt till avdrag icke föreligger vare sig direkt såsom omkostnad eller iform a\' årliga värdeminskningsavdrag. Har bidraget använts för att bestridasådan kostnad i verksamheten som år på en gång avdrag.sgill vid ta.veringen.utgör bidraget skattepliktig intakt. Ar den kostnad för vilken bidraget utgår 1981/82:50 38 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse avdragsgill vid taxeringen för tidigare beskattningsår ändet då bidraget skall upptagas som intäkt, får den skattskyldige i ställetåtnjuta avdrag för kostnaden vid taxeringen för det är då bidraget upptages somintäkt. Yrkande härom skall göras i deklarationen avseende det beskattningsårdå yrkande om avdraget eljest enligt denna lag först skolat framställas.Återbetalas bidrag, som upptagits som intäkt, får den skattskyldige göra avdragför det återbetalade beloppet. Har bidraget använts för att anskaffa tillgång,för vilken anskaffningskostnaden får avdragas genom årligavärdeminskningsavdrag, skall vid beräkning av värdeminskningsavdrag såsomanskaffningskostnad anses endast så stor del av kostnaden som icke täckts avbidraget. Är bidraget större än det taxeringsmässiga restvärdet för tillgången,skall ett belopp motsvarande skillnaden utgöra skattepliktig intäkt förmottagaren. Återbetalas statsbidrag, som påverkat beräkningen av anskaffningskostnadeni nu avsett hänseende, fär tillgångens avskrivningsunderlag ökas med vad somåterbetalats, dock med högst det belopp varmed beräkningen påverkats. 1 den månstatsbidrag enligt vad föreskrivits utgjort skattepliktig intäkt, fär denskattskyldige vid återbetalningen tillgodoföra sig avdrag för den del somsålunda utgjort skattepliktig intäkt. Har bidraget använts för att anskaffatillgångar avsedda för omsättning eller förbrukning (lager), utgör bidragetskattepliktig intäkt, men skall å andra sidan vid tillämpning av 41 § ochanvisningarna till nämnda paragraf den del av lagret för vilkenanskaffningskostnaden täckts av bidraget icke medräknas vid värdesättningen avtillgångarna. Återbetalas statsbidrag, som använts för anskaffande avlagertillgångar, fär den skattskyldige göra avdrag för det återbetaladebeloppet. Tillgångarnas anskaffningsvärde skall därvid anses ökat med detåterbetalade beloppet. Vad som ovan sagts i detta stycke äger motsvarandetillämpning för statsbidrag i form av amorteringsfritt lån (avskrivningslån).Omställningsbidrag enligt arbetsmarknadskungörelsen (1966:368) och kontantarbetsmarknadsstöd utgör skattepliktig intäkt. Stöd som staten lämnar till företag i form av lån, förvilket återbetalningsskyldigheten år beroende av företagets framtidaresultatutveckling eller annan liknande omständighet, skall inte anses somskattepliktig inkomst. Regeringen kan dock, om synnerliga skäl därtillföreligga, på ansökan av företaget besluta att lånebeloppet skall anses utgöraskattepliktig intäkt i företagets näringsverksamhet. 1 beslutet skall anges omlänet i sin helhet skall utgöra skattepliktig intäkt under det beskattningsårdå lånet ställes till företagets förfogande eller om utbetalat lånebelopp skallutgöra skattepliktig intäkt under beskattningsår till vilket utbetalningen är hänförlig.Återbetalas län. som i enlighet med beslutet upptagits såsom skattepliktigintäkt, får företaget göra avdrag för det återbetalade beloppet. Skatteplikt föreligger icke för engångsbidrag som utgår isamband med arbelsplacering som utgör led i arbetsmarknadsstyrelsensomhändertagande Skatteplikt föreligger ej heller för bidrag, somstiftelsen till fullföljande av sitt ändamålutgiver för mottagarens utbildning. Enligt46 § 2 mom. första stycket 4) föreligger viss rätt till avdrag för bidrag tillbarns underhåll. Sådant underhållsbidrag skall icke hänföras till skattepliktiginkomst. Denna lagträder i kraft och tillämpas första gången vid 1983 årstaxering. Dennalag träder i kraft och tillämpas första gången vid 1983 årstaxering. Äldre bestämmelser gäller dock i fråga om engångsbelopp sotn har blivUtdl-gångligt för lyftning före ikraftträdandet. 1981/82:50 40 Lag om ändring i uppbördslagen (1953:272) Härigenomföreskrivs att 1(1 § uppbördslagen (1953:272)' skall ha nedan anszivna Ivdelse. Preliminär A-skatt skall inte beräknas på ersättning, somvid lämnas för vissa med tjänsten förenade kostnader, ej hellerpå ersättning, som vid enskild tjänst lämnas för sådana kostnader, om inteersättningen väsentligen överstiger vad som skäligen kan anses varaerforderligt för kostnadernas bestridande. Preliminär A-skatt skall inte utgå för: a) folkpension och tilläggspension enligt lagen (1962:381)om allmän försäkring, där ej annat följer av'förordnande enligt 3 S 3 mom.eller den skattskyldige begär att avdrag för sådan skatt skall göras; c) familjebidrag enligt familjebi- c) familjebidrag enligt familjcbi- dragslagen (1946:99): eller dragslagen (1978:520): eller pension enligt lagen (1979:84) om delpensionsförsäkring och på yrkesskadelivränta eller livränta enligt laoen (1976:380) om arbetsskadeför- d) sådan pension, livränta eller d) sådan pension, livränta eller från försäkringsanstalt utgående an- från försäkringsanstalt utgående an nan skattepliktig ersättning, som nan skattepliktig ersättning, som uppgår till högst hälften av det bas- uppgår till högst hälften av det bas belopp som enligt lagen om allmän belopp som enligt lagen om allmän försäkring gällde for deccndier niå- försäkring gällde för året före det år nad året före det år under vilket under vilket ersättningen utges. Vad ersättningen utges. Vad nu har sagts nu har sagts skall dock ej tillämpas skall dock ej tillämpas på pension på pension och vårdbidrag, som och vårdbidrag, som utgår på grund utgår pä grund av lagen om allmän av lagen om allmän försäkring, del- försäkring, delpension enligt lagen (1979:84) om delpensionsförsäkring och påyrkesskadelivränta eller livränta enligt lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring eller lagen säkring eller lagen (1977:265) om (1977:265) om statligtpersonskade- statligt personskadeskydd. Denna lag tråder i kraft den och tillämpasförsta gången i fråga om preliminär skatt för . ' Lagen omtryckt 1972:75. Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:771. - Senaste Ivdelse1979r489. Lag om ändring i jordbruksbokföringslagen (1979:141) Härigenomföreskrivs att 1 S jordbruksbokföringslagen (1979:141) skall ha nedan angivnalydelse. Bestämmelserna i 9-15 §§ behöver ej tillämpas av näringsidkare i vars verksamhet den årliga bruttoomsättningssumman normalt understiger ett gränsbelopp som motsva- Enskildperson som äger eller brukar jordbruksfastighet är skyldig att som underlag förtaxeringen föra räkenskaper för inkomsten från fastigheten på sätt nedan sågs.Detsamma gäller dödsbo som äger eller brukar jordbruks-fastishet. Bestämmelserna i 9-15 §§ behöver ej tillämpas av näringsidkarei vars verksamhet den årliga bruttoomsättningssumman normalt understiger ettgränsbelopp som motsva rar 20gånger det enligt lagen rar 20 gånger det basbelopp enligt (1962:381) om allnuin försäkring lagen (1962:381) om allmän försäk- bestämda basbeloppet för den sista ring.vo«!gi77/e/'K/7ö't'rden sista måna månaden av räkenskapsåret. den av räkenskapsåret. Skyldighetenatt föra räkenskaper enligt denna lag skall vid tillämpning av annan lag ickeanses innebära att näringsidkaren är bokföringsskyldig enligt bokföringslagen(1976:125). Denna lag träder i kraft . Lag om ändring i studiestödslagen (1973:349) Härigenomföreskrivs att 4 kap. 23 § studiestödslagen (1973:349)' skall ha nedan angivnalydelse. Vid beräkning enligt 13,14,76, 17 och 19 §§ av studiemedel tillämpas det basbelopp som gäller vid ingången av den tidsperiod för vilken studiemedlen är avsedda. Vid beräkning enligt 13 och 14 §§ av studiemedel tillämpasdet basbelopp som gäller vid ingången av den tidsperiod för vilkenstudiemedlen är avsedda. Vid beräkning enligt 16, 17 och 19 §§ av studiemedel tillätnpasdet basbelopp som gäller en månad före ingången av det kalenderhalvår för vdketstudiemedlen är avsedda. Denna lag träder i kraft . Lagen omtryckt 1981:579. Närvarande: statsministern ., ordförande, ochstatsråden , , , , , , ,, , Lagrådsremiss om sättet att fastställa basbeloppet enligtlagen (1962:381) om allmän försäkring, m. m. Regeringen har tidigare denna dag beslutat att lägga framen proposition om vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m. m. 1981/82:30).I propositionen redovisas ett samlat åtgärdsprogram som bl. a. tar sikte påatt medverka till en viss uppbromsning av de kraftiga kostnadsökningarna förstaten och den allmänna försäkringen. De indexregler som gäller inompensionssystemet har inneburit en kraftig kostnadsutvecklingpå detta område. 1 propositionen har aviserats att reglerna för omräkning avbasbeloppet enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL) bör ändras såatt basbeloppet i fortsättningen justeras endast en gång . Därmed kommerpensioner m. m. att ändras till följd av prisutvecklingen högst en gång perår. Med hänvisning till vad jag har anfört i min anmälan tillnämnda proposition kommer jag i det följande att föreslå att bestämmefsen ombasbeloppet i 1 kap. 6 § AFL ändras. Vidare kommer jag att behandla deföljdändringar som behövs i andra lagar. Samråd har skett med cheferna förberörda departement, nämligen chefen för och chefen förekonomi- och budgetdepartementen. Med hänsyn till ställningstagandei granskningsbetänkandet 1980/81:25 bör frågorna redovisas för lagrådet innanproposition läggs (KU 1980/81:25 s. 54). 1981/82:50 44 2 Sättet att fastställa basbeloppet Den grundläggande bestämmelsen om basbeloppet finns i 1kap. 6 § AFL och har i huvudsak följande innehåll. Basbeloppet fastställs avregeringen för och är . multiplicerat med det tal(jämförelsetal) som anger förhållandet mellan det allmänna prisläget underandra månaden före den som basbeloppet avser och prisläget i juni 1980.Förändringarna i det allmänna prisläget skall, i enlighet med föreskrifter sommeddelas av regeringen, för tid efter beräknas med bortseende frånindirekta skatter, tullar, avgifter och ändringar i energipriser samt med tilläggför subventioner. Basbeloppet får ändras endast om jämförelsetalet har ökateller minskat med sedan närmast föregående ändring skedde. Under är 1980 höjdes basbeloppet vid fyra tillfällen. Hittillsunder är 1981 har basbeloppet höjts och är f. n. 17 300 kr.Detta belopp har varit oförändrat . Utgående pensioner och andra förmåner inom den allmännaförsäkringen anknyts till basbeloppet för den månad varje förmån avser. Dettainnebär att förmånsbeloppen automatiskt ändras när basbeloppet ändras. I andrasammanhang används det basbelopp som gäller , vanligen vidårets ingång. För beräkningen av pensionspoäng och för maximeringen avsjukpenning, havandeskapspenning och föräldrapenning tillämpas sålunda det vidårets ingång gällande basbeloppet. Basbeloppet styr inte bara utgående förmåner inom denallmänna försäkringen utan har successivt fått ökad betydelse inom andraoffentliga rättsområden. Basbeloppet används därvid för att beräknaersättningsbelopp, inkomstgränser m. m. Det är vidare inte ovanligt att det pådet privaträttsliga området tas in villkor med anknytning till basbeloppet. På arbetsinarknadensområde har t. ex. basbeloppet fått betydelse för de tjänstepensioner och andraavtalsförsäkringar som kompletterar den allmänna försäkringen. Som tidigare nämnts har chefen för ekonomi- ochbudgetdepartementen denna dag redovisat motiv och riktlinjer för vissa budgelförstärkandeåtgärder. Med hänvisning till vad jag anförde i anslutning härtill föreslår jagatt reglerna för uppräkning av indexanknutna förmåner m. m. ändras så attuppräkning i fortsättningen sker endast en gång . Jag föreslår därför attreglerna för fastställande av basbeloppet enligt AFL ändras på följande sätt. Basbeloppet fastställs att gälla för är i stället för somnu för manad. Basbeloppet kommer därvid att räknas fram genom att jämförelsengörs mellan det tal som anger förhällandet mellan det allmänna prisläget inovember året före det år som basbeloppet avser och prisläget i juni 1980.Beräkningsgrunderna skall i övrigt vara desamma som enligt nuvarande regler. 1981/82:50 45 Eftersom basbeloppet enligt förslaget skall fastställasendast en gäng , finns det inget behov av att behålla nuvarandebestämmelse om att basbeloppet fär ändras endast om prisläget har ändrats medminst sedan föregående ändring gjordes. Bestämmelsen bör dock gällaövergångsvis vid fastställande av basbeloppet för . De nya reglerna för fastställande av basbeloppet bör gällafr. o. m. . Genom denna ändring kommer de basbeloppsanknutnasociala förmåner m. m. som f. n. omräknas under löpande år vid förändring avbasbeloppet att fr. o. m. räknas om endast . Vad jag här har anfört föranleder ändring i 1 kap. 6 § AFL. När det gäller ingångna avtal och andra bestående rättsförhållandenpå det civilrättsliga området som hänvisar till basbeloppet får det efter entolkning av villkoren i varje enskilt fall avgöras vilka effekterna blir av denföreslagna ändringen (jfr lagutskottets yttrande 1980/81:3y tillsocialförsäkringsutskottet; SfU 1980/81:14 s. 80). Förslaget till ändring i 1 kap. 6 § AFL föranlederföljdändringar i ett flertal lagar. Det gäller främst författningar, i vilkadet finns föreskrifter som hänvisar till basbeloppet för en bestämd månad. Under ansvarsområde kommer ändringenav reglerna för basbeloppet att beröra följande förmåner som år knutna tillbasbeloppet för den månad som förmanen avser: 1. folkpension iform av ålderspension, förtidspension, sjukbidrag, änkepension, barnpension,barntillägg till folkpension, handikappersättning och vårdbidrag enligt AFL, 2. allmäntilläggspension i form av ålderspension, förtidspension, änkepension ochbarnpension enligt AFL, 3. pensionstillskottenligt lagen (1969:205) om pensionstillskott, 4. hustrutilläggenligt lagen (1962:392) om hustrutillägg och kommunalt bostadstillägg tillfolkpension, 5. delpensionenligt lagen (1979:84) om delpensionsförsäkring och motsvarande äldre bestämmelseri lagen (1975:380) om delpensionsförsäkring, 6. fastställdlivränta enligt lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring, 7. fastställdlivränta enligt lagen (1977:265) om statligt personskadeskydd och ersättningenligt lagen (1977:266) om statlig ersättning vid ideell skada, 8. ersättningarenligt lagen (1977:267) om krigsskadeersättning till sjömän, 9. fastställdalivräntor enligt äldre lagstiftning som räknas upp enligt lagen (1967:919) omvärdesäkring av livräntor, lagen (1967:920) om värdesäkring 5 1981/82. 1981/82:50 46 av yrkesskadelivräntor som utgär av statsmedel m. m.,lagen (1977:268) om uppräkning av yrkesskadelivräntor m. m. samt lagen(1977:269) om uppräkning av statliga yrkesskadelivräntor m. m. Därutöver berörs bidragsförskott enligt lagen (1964:143)om bidragsförskott. När det gäller tilläggspensionerna hänvisas i 12 kap. 2§ AFLtill basbeloppet "för den månad, för vilken pension skall betalas"(lydelse enligt SFS 1981:692, som träder i kraft ). Det ärhär tillräckligt med en justering som innebär att en anknytning görs tillbasbeloppet för det aktuella året. För övriga förmåner under punkterna 1-9gäller att värdesäkringen sker genom en hänvisning till det aktuellabasbeloppet, till det för varje tid gällande basbeloppet e. d. Det föreslagnasättet att fastställa basbeloppet föranleder därför inte någon ändring isistnämnda bestämmelser. I någraförfattningar finns också bestämmelser som anknyter till basbeloppet vid åretsingång. Detta gäller som förut nämnts bl. a. beräkningen av pensionspoäng ochmaximeringen av sjukpenning, havandeskapspenning och föräldrapenning. Inteheller i dessa bestämmelser behöver någon ändring göras till följd av det nyabasbeloppet. Detsamma gäller lagar, i vilka finns föreskrifter som hänvisartill en inträffad händelse. Exempelvis anknyts storleken av begravningshjälpenligt 5 kap. 1 § lagen om arbetsskadeförsäkring till basbeloppet vid tidenför dödsfallet. Bidragsförskottenligt lagen (1964:143) om bidragsförskott utgår med viss procentandel av detbasbelopp som har fastställts för månaden före den som bidragsförskottet avser.Här bör den ändringen göras att beloppsnivån i fortsättningen knyts tillbasbeloppet för det aktuella året. På grund av att utbetalningen avbidragsförskotten görs redan månaden före den som förskottet avser, hinner dockinte det nya basbeloppet tillämpas vid utbetalningen av förskottet för januarimånad. Det bidragsförskott som avser januari fär alltså beräknas med ledning avdet basbelopp som gällde för det föregående året. Övergångsvis bör basbeloppetför tillämpas i fråga om det bidragsförskott som avser januari1982. Den föreslagna ändringen av reglerna för basbeloppet fåråterverkningar på följande lagar under ansvarsområde: Giftermålsbalken:13 kap. 12 § Föräldrabalken:7 kap. 3 §, 12 kap. 1 §, 15 kap. 8, 12 och 19 §§ Rättegångsbalken:50 kap. 21 § Lagen(1951:308) om ekonomiska föreningar: 46 § 4 mom. Lagen(1966:680) om ändring av vissa underhällsbidrag: 3 § Lagen(1967:663) om tillägg till vissa trafiklivräntor: 9 § 1981/82:50 47 Förmånsrättslagen (1970:979): 13 § Rättshjälpslagen (1972:429): 6 § Lagen (1973:213) om ändring avskadeståndslivräntor: 2 § Lagen (1973:214) om tillägg tillvissa ansvarslivräntor: 5 § Lagen (1974:8) om rättegången itvistemål om mindre värden: 1 § Aktiebolagslagen (1975:1385): 10kap. Trafikskadelagen (1975:1410): 21och 24 §§ Bokföringslagen (1976:125): 1 S Brottsskadelagen (1978:413): 11 § Lagen (1980:1103) om årsredovisningm. m. i vissa företag: 2 kap. 1 och 3§S som harangetts vid 1,3-5, 9 och 17 samt 17 kap.3 §, 12 kap. 1 § och 15 kap. 8 § finns föreskrifter som anknytertill det basbelopp som gäller vid en inträffad händelse e. d. Dessabestämmelser behöver inte ändras till följd av den föreslagna ändringen avreglerna för basbeloppet. Däremot är det nödvändigt att göra ändringar i de lagarsom har angetts vid 6-8, 10-16 och 18 samt i 15 kap. 12 och 19 §§ föräldrabalken.Här finns föreskrifter som anknyter till basbeloppet vid en bestämd månad e. d.Beträffande de flesta paragraferna är det tillräckligt med en justering sominnebär att anknytning görs till det basbelopp som gäller för det aktuellaåret. 1 några fall bör ändringen av reglerna för basbeloppetockså medföra en del särskilda ändringar som motiveras av praktiska skäl. a. de vid 8, 11 och 12 upptagna lagarna om vissa livräntor. Dessalivräntor är värdesäkrade i anslutning till basbeloppet. Livräntorna ändrasunder vissa förutsättningar . Det basbelopp som liggertill grund för ändringen avser f. n. december föregående är. Att dettabasbelopp har valts, och inte basbeloppet som gäller för januari det årändringen görs, har praktiska orsaker. Denna ordning gör det nämligen möjligtatt meddela erforderliga föreskrifterom ändring av livräntorna i så god tid attändringen kan genomföras (se vidare prop. Det ärangeläget att det basbelopp, som enligt de föreslagna nya basbeloppsreglernaskall gälla fr. o. m. slår igenom så snart som möjligtpå de livräntor som betalas . En lämplig ordning är att de aktuellaindextilläggen fr. o. m. börjar utgå . Tillräckligt godtid för att meddela erforderliga föreskrifter kommer då att ges. Däremot är detinte nödvändigt att för avvika från äldre bestämmelser, eftersom det dåfinns möjlighet att använda basbeloppet för . Särskildaändringar krävs också i lagen otn ändring av vissa underhållsbidrag (punkten7). 1 denna lag, indexlagen, finns föreskrifter om att underhållsbidrag som pågrund av lag skall betalas ut till bl. 1981/82:50 48 make, eget barn eller annans barn skall ändras ianslutning till basbeloppet. Enligt 3 § skall ändring ske ,men endast om basbeloppet .för mars med över- eller underskrider detbasbelopp som låg till grund för den senaste ändringen. Av hänsyn till den bidragsberättigade, som först iefterhand får sin kompensation för det gångna årets penningvärdeförsämring, böruppräkningen av bidraget liksom f. n. ske efter det attdet aktuella basbeloppet har fastställts. Med hänsyn härtill bör indexuppräkningenav bidragen sedan det nya basbeloppssystemet har börjat tillämpas slå igenomredan den 1 februari. Att övergå till en tidigare tidpunkt föromräkningen av underhållsbidrag kräver emellertid under det första åretsärskilt förberedelsearbete hos berörda myndigheter. Förde bidragsberättigadeoch de bidragsskyldiga är det också av vikt att information om de ändradereglerna kan lämnas . Jag föreslår därför att omräkningav underhållsbidragen görs först . om de i lagen angivnaförutsättningarna för en omräkning då är uppfyllda. I fråga om underhållsbidrag, som eller därefterbestäms , sker ändring på grund avbasbeloppsutvecklingen tidigast året därpå. Syftet med dennabestämmelse är att undvika att underhållsbidrag som har bestämts under denärmaste tre månaderna före en automatisk indexuppräkning räknas upp med sammaprocenttal som bidrag som har varit oförändrade eller t. o. m.längre tid (se prop. 1978/79:12 s. 125 f.). Motsvarande ordning bör gälla äveni fortsättningen. Sammanfattningsvis föreslår jag att tidpunkten för de automatiskajusteringarna av underhållsbidragen bestäms till i stället försom nu . bör dock gälla att ändring skall ske den 1mars. Med hänsyn till gjorda prognoser utgår jag ifrån att en indexuppräkningkommer att ske . bör jämförelse göras med detaktuella årets basbelopp och det basbelopp som låg till grund för dendessförinnan senast gjorda ändringen. Ändring bör dock varken ellersenare ske i fråga om underhållsbidrag som har bestämts tre månadernärmast före en automatisk indexändring. Det innebär att bidrag som harbestämts exempelvis eller januari 1983ändras tidigast . Slutligen bör ändringar också göras i rätlshjälpslagen(punkten 10). 1 den lagen hänvisas f. n. till det basbelopp som gällde föroktober året innan rättshjälp begärs. Denna hänvisning bör i fortsättningenavse det basbelopp som gällde året innan rättshjälp begärs. 1 detta sammanhang vill jag även ta upp ett förslag tilländring av 15 kap. 19§ tredje siycket (punkten 2). Ändringen harbegärts i skrivelser till av föreningen . 1981/82:50 49