prop · G503106 · 1981-12-31 00:00:00 — 1981/82:106 88 berättigadekrav som kan förknippas med en sådan samverkan. En särorganisalion i form avstiftelse för med sig en rad problem vars konsekvenser är svåra att överblicka.Denna modell för forskningssamverkan bör därför inte utnyttjas om inle alldelessärskilda förhållanden mofiverar del. Det bör då liksom f. n. ske medreslrikfivitel och frågan bör i varje enskilt fall prövas av regeringen. FOSAMhar i detta sammahang betonat att de förändrade krav på högskolan som ställsgenom riksdagsbeslutet avseende sekloriell och annan exlernfinansieradFoU-verksamhel förstärker behovet av klara regler rörande bisysslor förinnehavare av ijänsl inom högskolan. Utredningen har härvid hänvisat till attdåvarande universitelskanslersämbelet ifrågasatte om nuvarandebestämmelser vore lämpligt utformade. Frågan har också aktualiserats genom eltärende vid högskolan i . FOSAMföreslår bl.a. alt UHÄ utfärdar anvisningar. Enligt utredningens uppfattningbör konkurrensbisyssla kunna fillåtas om högskoleenhet av hänsyn lill balansenmellan inomvetenskapligt och sektoriellt motiverad verksamhet eller av andraskäl inte skulle vara beredd att åta sig det aktuella arbetet. Ett villkor för tillståndbör dessutom vara att verksamheten bedrivs helt skild från vederbörandesverksamhet inom högskolan. FOSAM hänvisar vidare till sira förslag omsärorganisalion. UHÄhar i sitl remissvar betonat vikten av att närmare överväga frågan omverksamhet i privat regi kan underiättas utan att några negativa effekter medavseende på högskolans verksamhet och förtroendet för den uppslår. Jagdelar utredningens och UHÄ:s mening all fastare regler bör anges för forskarnasrätt till bisysslor. Ifrågavarande regler får inte hindra den forskning som kanoch bör bedrivas inom högskolan lill förmån för l.ex. näringslivet i enomliggande region. Denna fråga bereds nu skyndsamt inom . Adjungerade professurer m. m. 1973beslöt att en försöksverksamhet med 25 tjänster som adjungeradprofessor skulle inledas /74 (prop. 1973:1, bilaga 10 s. 321,UbU 1973:8, rskr 1973:105).Tjänsterna var avsedda för vetenskapligtkvalificerade personer med huvudsaklig verksamhet utanför universitets- ochhögskolesektorn. Fr.o.m. /77 infördes tjänsterna, som dittUlsbegränsats lill vissa fakulteter, vid samtliga fakulteter och maximeringen avanlalel tjänster upphävdes (se prop. 1975/ 76:100 bil. 10 s. 307, UbU1975/76:20, rskr 1975/76:245). Regeringenuppdrog åt FOSAM alt bl. a. utvärdera försöksverksamhetenmed tjänsterna som adjungerad professor. Utvärdering av försöksveksamhelen åren1973-1979 (DsU 1979:13). Rapporten har remitterats. FOSAM har i bilaga 5 liUsitl betänkande gjort en sammanställning av remissvaren. 1981/82:106 89 FOSAManför i belänkandet all del beslående intrycket av utvärderingen är attförsöksverksamheten med tjänster som adjungerad professor varit myckelframgångsrik. Tjänstetypen anses ha en viktig funktion att fylla och tillförhögskolan speciell, i många fall, unik kompetens ulan all stora resurser bindsför lång lid. FOSAM föreslår att tjänstetypen införs som ett reguljärt inslag ihögskolans tjänsteorganisation. FOSAM lägger även fram förslag om bestämmelserför tjänsterna där inrättande och tillsättande av dessa föreslås ske lokalt. Deremissinstanser som yttrat sig i denna fråga har varit posifiva lill införandeav tjänstekategorien adjungerad professor som ell ständigt inslag ihögskoleorganisationen. Jagdelar helt kommitténs och remissinstansernas positiva uppfattning omadjungerade professorer. Jag har för avsikt all senare föreslå regeringen attutfärda bestämmelser om arvodestjänst som adjungerad professor i huvudsakligöverensstämmelse med kommitténs förslag. De nya bestämmelserna bör träda ikraft den 1 juh 1982. FOSAMhar också föreslagit s. k. omvända adjungerade professorer, dvs. atthögskoleforskare bereds möjlighet att på deltid bedriva forskning eller eljestvara verksam inom ell företag, en organisation eller en myndighel. Även dettaförslag har bemötts positivt av de remissinstanser som yttrat sig. Jaganser det önskvärt att högskoleforskare bereds möjlighet all fuUgöra arbeteockså vid andra myndigheter, företag och organisationer. Den närmareutformningen härav bör behandlas i samband med beredningen avlärartjänslutredningens förslag. Regeringenbör inhämta godkännande av vad jag har förordat i fråga om tjänstersom adjungerad professor. FOSAMhar i en särskild rapport (DsU 1981:24) Kontaktforskare redovisat ochutvärderat den försöksverksamhet med näringslivskontakt för forskare som genomförtspä grundval av beslut med anledning av mina förslag (se prop.1977/78:100 bil. 12, UbU 1977/78:22, rskr 1977/ 78:33). Försöksverksamhetenhar inriktats mot all gmndlägga och vidareutveckla kontakterna mellan ä enasidan högskolan och dess organisation för forskning och forskamlbildning och åandra sidan förelag, myndigheter och organisationer. Tyngdpunkten har därvidlagts på att ställa vetenskapligt tränad personal fill förfogande förverksamhet inom skilda områden utanför högskolan. Praktiskt har försöketinneburit alt lärare och forskare inom högskolan ställts fill förfogande försmå och medelstora företag, offentliga främst kommunala - myndigheter ochorganisationer. Forskarnas/lärarnas uppgifter har därvid varit att tillsammansmed företaget (motsv.) söka lösa aktueUa problem inom förelaget. 1981/82:106 90 mångafall avsett utveckling av produkter eller produktionsprocesser men ocksåutveckling av ekonomi- och styrsystem, organisafionsutveckling m. m. Kostnadernaför forskarnas/lärarnas löner har beslrills från medel, som kommitténdisponerat för ändamålet. Försökethar varit avgränsat fill fyra högskoleregioner och har inom varje regionomfattat ett eller ett par län. Under FOSAM har försöket letts av regionalaarbetsgrupper med företrädare bl. a. för högskolan, näringslivet,utvecklingsfonderna och fackliga organisationer. Kommitténkonstaterar, att försöksverksamheten har visat all del även hos små ochmedelstora företag, myndigheter och organisationer finns problem som med fördelkan bearbetas i samarbete med forskare från högskolan. Den har också visat,framhåller kommittén, att högskolan i slor utsträckning kan tillgodoseföretagens, myndigheternas och organisationernas behov av kompelens ochresurser. Det är enligl kommittén möjligt all nå goda resultat sell från såvälindustrins som högskolans synvinkel. FOSAM föreslår därför, all resurserlillskjuts för all - på bredare bas ån försöksverksamhetens stimulera nyaföretag, myndigheter och organisafioner att gå in i samarbete medhögskoleforskare. Kommittén anser slutligen, att en fortsattkontaktforskarverksamhet bör bedrivas med utgångspunkt i den organisation försöksverksamheten. Denav FOSAM överlämnade redovisningen och utvärderingen av försöksverksamhetenmed näringslivskonlakl för forskare beskriver en i allt väsenfiigt framgångsrikverksamhet. Del är enligl min mening myckel glädjande alt såväl dellagandeförelag som dellagande forskare redovisar positiva erfarenheter. Verksamhetenmed kontaktforskare har således visat sig vara en fungerande form förkunskapsöverföring från högskolan till en kategori företag och myndigheter m.fl., som erfarenhetsmässigt myckel sällan utnyttjar FoU för all ul veckla sinverksamhet. har de högskoleanställda som medverkat i försöket iåtskilliga fall uppgivit, att perioden som kontaktforskare givit erfarenheter,som är av värde för vederbörandes fortsatta undervisning och forskning inomhögskolan. Avredovisningen framgår vidare, all del positiva resultatet av försöksverksamheteni inle ringa utsträckning berott på insatser från de regionala arbetsgmppernassida. Inte minst har arbetet med att rekrytera och föra samman förelag (motsv. )och forskare krävt betydande arbetsinsatser. Denegentliga försöksverksamheten avslutades med utgången av /81.Efter förslag från FOSAM har anvisats vissa medel underanslaget Vissa särskilda utgifter inom högskolan, som gör del möjligt attövergångsvis vidmaklhåUa den kontaklorganisafion som byggts upp inom ramen förförsöksverksamheten. Jag har tagit upp medel för detta ändamål även vid minberäkning av motsvarande anslag för /83. Resultatetav försöksverksamheten lalar enligt min mening för all fömtsätlningar för enfortsalt konlakrforskarverksamhel skapas. Prop.1981/82:106 91 delintresse och den goodwill som försöksverksamheten skapat tas lill vara. Enfortsall verksamhet med möjlighet fill subventionering av forskarnas lönerunder bör yllerligare stimulera till spontana kontakter mellanhögskolan och bl. a. mindre företag på sedvanlig uppdragsbasis. Jag bedömer,att en fortsatt, i ekonomiska termer begränsad insats bör kunna ha klaraposifiva effekter också från näringspolitisk synpunkt. Försöksverksamheten harhelt bekostats av medel som anvisats särskill för denna. En slor del av dessamedel har använts för att bestrida lönekostnader för de forskare som deltagiti verksamheten de vistats ute på förelag och myndigheter. Enmindre del av medeln har utnyttjats för kostnader för de regionalaarbelsgmpperna och för vissa kostnader i samband med planeringen avverksamheten vid de högskoleenheter som har varit engagerade i dessa. Vid enpermanenlning av verksamheten med kontaktforskare bör enligt min mening dessasenare kostnader bestridas av medel som anvisas över utbUdningsdepartementetshuvudfilel. Vidare bör också denna väg anvisas vissa medel som bidrag till altläcka lönekostnader för forskare som engagerar sig i den fortsattaverksamheten. Syftet härmed bör i första hand vara all stimulera verksamhet medkontaktforskare inom områden som annars inte skulle komma i fråga. Jag utgårfrån att bl.a. regionala och lokala myndigheter och organ med uppgift all främjasmå och medelstora förelags utveckling skall kunna bidra lill aft läckalönekostnadema i de enskilda projekten liksom också att de företag somengagerar sig i verksamheten själva skall kunna bistå med bidrag. Bidragensstoriek från de samverkande parterna får prövas från fall lill faU. Denordning jag nu förordat innebär sammanfattningsvis att högskolan svarar församordning och planering av den fortsalla verksamheten med kontaktforskare samlbidrar med vissa medel för all sfimulera denna. Omfattningen av verksamhetenblir beroende av intresset för denna från myndigheter och förelag i de skildaregionerna. Vid min medelsberäkningunder avsnittet Anslagsberäkning för /83 lar jag upp 1 milj.kr. för detta ändamål. 1981/82:100 bil. 12 har jag under anslaget Vissasärskilda utgifter inom högskolan m. m. anslagsposten Viss försöksverksamhetberäknat . för samma ändamål. Sammanlagt kommer således 1300000 kr.att kunna anvisas under /83 för högskolans medverkan iverksamheter med kontaktforskare. De rikfiinjer som har gällt förförsöksverksamheten bör i allt väsentligt, utom i vad avser avgränsning avförsöket till vissa län och högskoleenheter, gälla även för den fortsattaverksamheten. De anvisade medlen bör disponeras av UHÄ. Jag ulgår därvid frånatt del också i den fortsalla verksamheten skaU vara möjligt alt finna sådanasmidiga beslutsvägar som uppenbariigen har medverkat lill aft göraförsöksverksamheten framgångsrik. Del bör få ankomma på regeringen eller, efterregeringens bemyndigande, på UHÄ all med utgångspunkt i de förslag FOSAM harfört fram meddela de föreskrifter m. m. som kan erfordras. Regeringenbör inhämta godkännande av vad jag har förordat i fråga omkontaktforskare. 1981/82:106 92 Forskningsrådensverksamhet Planerings- och anslagsfrågor Föratt reducera osäkerheten i planeringsarbetet inom högskolan har FOSAMföreslagit ett antal förändringar som berör forskningsrådsorganisationen inomulbildningsdeparcemenlels verksamhetsområde. Delta har skett med utgångspunkt idet starka inflytande råden har över den långsiktiga inomvetenskapligakompetensuppbyggnaden och den därigenom stora ekonomiska roU de spelar förverksamheten inom högskolan. Kommitténtar upp frågan om långsiktiga ekonomiska planeringsramar för forskningsrådensverksamhet och föreslår all sådana införs för de aktuella forskningsråden. Forskningsrådenshuvuduppgift är all stödja kunskapsuppbyggnad av grundläggande karaktär. Dennaär och måste vara långsiktig. Det år därför knappast förvånande attremissinstanserna har ställt sig positiva liU utredningens förslag i dennadel. Endast RRV har uttryckt viss tveksamhet och menar alt flerårigaplaneringsramar bör aktualiseras först när statsmakterna har fastställt enreell forskningspolitik. Flerårigamedelsramar tillämpas redan nu för statligt finansierad forskningsverksamhetinom flera sektorer. Exempel härpå är försvarssektorn, energipolitiken och fr.o. m. innevarande budgetår även industripolifiken. Jagbiträder kommitténs förslag och förordar att fleråriga medelsramar införs förforskningsråden inom verksamhels-område.Medelsramarna bör somjag har anfört vara tvååriga, dvs. sträcka utöver aktuellt budgetår. Forskningsråden bör ges frihet att disponeraramarna på ett sådant sätt att visst utrymme lämnas för sådana slag avforskningsprojekt som kan kräva omedelbara engångsanvisningar underplaneringsperioden. Fleråriga medelsramar för forskningsrådens huvudsakliga projektverksamhetbör enligt min mening bidra lill en stabilare planeringssituation sett såvälfrån högskolans som forskningsrådens och den enskilde forskarens synpunkt. Jagräknar med alt i nästa forskningsproposifion kunna återkomma med ell merapreciserat förslag om utformningen av medelsramama. För /84räknar jag med alt kunna bereda elt något utökat utrymme för forskningsrådensverksamhet, ca 25 milj.kr., utöver sedvanlig pris- och löneomräkning. FOSAMhar vidare föreslagit :ill forskningsrådens arbelsmtiner förändras på ettsådant sätt att slutgUti:ga besked om projektanslag m. m. lämnas högskolan isådan tid alt de kan beaktas när enheterna ulformar sin budget ochverksamhetsplanering. Forskningsrådens beslut fastställs med nuvarande systemförst ca efter det att högskoleslyrelsema har beslutat om budget förverksamhetsåret med revidering av budget på institutionsnivå som följd.Kommittén anser att de problem som skulle uppstå vid en fidigareläggninghuvudsakligen skulle kunna begränsas för förslagels genomförande. Prop.1981/82:106 93 Kommitténhar här berört ell kompUcerat samspel där förändringar påverkarplaneringssituationen såväl för högskolans myndigheter på skilda nivåer som förpersonalen inom högskolans institufioner. Remissinstanserna har i många fallvarit negafiva lill en förändring som innebär en tidigareläggning avtidpunkten för projektansökan. Jag anser för egen del altkommittén har gjort en värdefull analys av frågan om att åstadkomma ökad stabiliteti högskolans planering. Redan de av mig förordade fleråriga medelsramarnaför forskningsrådens projektverksamhet bör påverka denna stabilitet i posifivriktning. Enligl min uppfattning har emellertid kommittén i någon mån bortsettfrån det förhållandel alt grundläggande forskning är en utvecklingsprocess däruppläggningen av nya projekt ofta i hög grad är beroende av såväl forskarensefter hand uppnådda resultat som forskningsfältels framväxt. Administrativafördelar och Irygghelsaspekter för personalen måste därför vägas mol denackdelar som följer av alt en lång lid förflyter mellan uppläggningen av ellprojekt och möjligheten att påböria forskningsarbetet. Detankommer på forskningsråden all besluta i denna fråga. Jag ulgår från all dedärvid samråder med högskolemyndigheterna. Jag ulgår också från alt deförbättrade förutsättningar för forskningsplanering som mina förslag i övrigikommer all leda till ger grund för all finna en lösning på de problem som härberörts och som bättre än hitfills tillgodoser personalplaneringens behov. FOSAMhar föreslagit en genereU övergång lill s. k. definifiva anslag inomforskningsrådsorganisalionen, elt system som innebär att råden i sinaberäkningar av medel för projekt tar hänsyn lUl förväntade ökningar främst avlönekostnader, men att någon justering i efterhand i förhållande fill verkligkostnad inle sker. Förslaget skulle enligt utredningen leda fill minskadadministrativ belastning för såväl högskoleenheter som forskningsråd. Föratt elt sådant system skall kunna fungera även vid kraftiga oväntade pris- ochlönehöjningar föreslår FOSAM all del kombineras med all högskoleenheterna fårtillgång lill de s.k. läckningsanslagen under åttonde huvudtiteln också förpersonal som är anställd på forskningsrådsmedel. Remissinstansernahar genomgående varit positiva fill dessa förslag. Jagvill först erinra om vad jag har anfört under avsnittet planering inomhögskoleenheterna om fördelning av vissa kostnader för rådsprojekt meUanhögskolan och forskningsråd. Medelför högskolans basorganisafion för grundforskning anvisas f. n. direkt lillresp. högskoleenhet över fakultelsanslag, anslaget Lokalkostnader m. m. ochvissa mindre anslag. Ur dessa anslag bestrids kostnader i huvudsak för lönerför lärar/forskartjänsler, teknisk personal samt viss bilrädespersonal, förlokaler och andra drifländamål saml för basulmsl-ning. Medlen ställs tillförfogande med utgångspunkt i prioriteringar som har gjorts inomhögskoleorganisationen. Prop.1981/82:106 94 Forskningsrådenanvisar medel lill resp. högskoleenhet för utförande av forskningsprojekt sområden har beslutat om. Dessa medel avser att täcka forskar- och bilrädeslönersaml driftkostnader och kostnader för eventuellt erforderlig utmslning ianslutning till projekten. Demedel som på detta sätl tillförs högskolan för grundforskning anvisas såledesöver skUda anslag under samma huvudfilel. I konsekvens härmed och i motsatsfill vad som gäller för övrig exlernfinansierad verksamhet har löne- ochprojektmedel från forskningsråden hillills inle belastats med annat än mindrekostnadspålägg för administrativa kostnader i samband med löneutbetalningaretc. Kostnader för utnyttjande av högskolans basresurser i form av utmslningoch lokaler har exempelvis inle belastat rådsprojekten. från den enskUdainstitutionens synpunkt kompletterar de båda finansieringssällen varandra inomhelheten för verksamheten. Kostnaden för personalen kan bestridas ur lönemedel från den ena eller den andra typen av anslag. FOSAM föreslår medinstämmande av remissinstanserna alt medel från täckningsanslag skall utgåockså för personal som avlönas från forskningsrådens och FRN: s anslag. Jagviill här instämma i vad som i denna fråga anfördes av dåvarande chefen för utbildningsdepartementeti prop. 1975/ 76:129 (s. 69). Denne framhöll följande. Sådan särskildkompensation förekommer inom utbildningsdepartementels område endast i de fallkostnader för en permanent verksamhet med betydande inslag av fasl anställdpersonal förs upp under ell reservationsanslag. Den verksamhet som finansierasav forskningsrådens anslag består av projekt med skiftande varaktighet. Delinnebär att några projekt avslutas och nya påbörjas. Inom varjeforskningsråds område bör därmed finnas en sådan rörlig-hel att medel alllidkan avsättas för all läcka de löneförändringar som kan inträffa under ellbudgetår. I de årliga budgelbedömningarna kommer också - liksom hillills - attbeaktas de kostnadsökningar som inträffar. STUhar inom industripolifiken uppgifter som avser långsikfig och strategisktviktig kunskapsutveckling. Del gäller främst STU:s stöd tiU forskningen inomhögskolesystemet och inom de bransch- eUer leknikorienle-rade kolleklivaforskningsinsliluleten. STU har även uppgifter som mer direkt underlättar ochpåverkar innovalionsprocessen i näringslivet. Det gäller stödet lillinnovalionsprojekl hos uppfinnare, tillverkande förelag och utvecklingsbolag. STU:sprogram för kunskapsutveckling innebär ell indirekt slöd för företagensutvecklingsarbete på . Här avses, vid sidan av slödel lill kollektivforskning, STU:s finansiering av högskoleforskning som också haråterverkningar på den högre tekniska utbildningen. För de tekniska högskolornaoch fakulteterna är slödel från STU del mest betydande resurslillskollel vidsidan av basresurserna. 1981/82:106 95 Inom kunskapsprogrammel gör STU olika typer av insatserenligl nedanstående tre ambitionsnivåer. STU;s STU:s Aktiva samlade åtgärder Ramprogrammed styrgrupper eller referens- Förberedande åtgärder med expertgrupper förramprogramplanering Höjd beredskap med uppdrag till expertgrupper attanalysera behov av ramprogram Bevakning Begränsat stöd (resebidrag, resestipendier, En slor del av STU:s insatser under detta program görs iform av ramprogram för kunskapsutveckling. STU har fattat beslut om genomförandeav f. n. femton ramprogram. Underlag för planering av ramprogram och andrakunskapsuppbyggande aktiviteter tas fram på olika vägar. Fömtom av STUinitierade utredningar om industrins behov av FoU och enkäter lill universitetoch högskolor om nuvarande forskningsinriktning och angelägnaforskningsinsatser, arrangeras högskoledagar med möjlighet för representanterför högskolan att diskutera former för inriktning av STU:s kunskapsuppbyggandeaktiviteter. STU fyller således tiU en del forskningsrådsfunklionerinom teknikområdet. STU:s satsningar på den leknikgmndade forskningen berör imånga fall NFR:s ansvarsområde för naturvetenskaplig forskning som är riktadmot tekniska tillämpningar. Detta nödvändiggör en aktiv samverkan mellan NFRoch STU. Det är också med tillfredsställelse jag noterar att ett sådantsamarbete kommit tiU stånd. Tjänster vid forskningsråden Vid forskningsråd kan finnasinrättade följande slag av tjänster. Extra ordinarie tjänst somprofessor. Extra ordinarie tjänst som forskaremed tidsbegränsat förordnande . Extra tjänst eller arvodestjänst påskilda nivåer. FOSAM har utgått från all forskningsråden även ifortsättningen skall kunna inrätta vad kommittén kallar personliga extratjänster eUer arvodestjänster. NFR och MFR har i sina anslagsframsläUningar /83 och har i särskild skrivelse med utgångspunkt i denrådande ålders-slmkturen på innehavarna av högre tjänster inom högskolan, pekatpä behovel av alt öka såväl forskarrekryteringen som resurserna för s.k.meUanljänster inom skUda ämnesområden. Detta bör enligt råden ske 1981/82:106 96 genomtjänster på både forskamlbildningsnivå och nivån efterdoktorsexamen. Råden anser all innehav av sådana tjänster bl. a. avmeri-leringsskäl bör tidsbegränsas. anser vidare all del bör vara möjligtatt inrätta dem inom ramen för projektanslag. Behovelav alt inrätta extra tjänster eller arvodestjänster på högre nivå uppstår bl.a. när ett förordnande på en av råden inrättad särskild forskartjänst enligtgällande bestämmelser går ut och någon reguljär Ijänsl inomhögskoleorganisationen inte finns tillgänglig och vederbörande råd bedömer aUdet från vetenskaplig synpunkt är angelägel aft forskningsinriktningen ochockså innehavaren av forskartjänsten ges forlsall slöd. Möjlighetföreligger för råden att genom överenskommelse med berörd högskoleenhet ställamedel lill förfogande för en extra tjänst som inrättas av enheten. Rådet kan idetta sammanhang inle ställa krav på att en viss person förordnas på den inrättadetjänsten. Högskoleenheten ikläder sig också personalansvaret för innehavaren aven sådan tjänst, elt ansvar som gäller även om fillförsel av rådsmedel förtjänsten upphör. Del ankommer därför ytlersl på högskoleenheten a« avgöra omden skall godta ett sådant förslag från eft forskningsråd. Innanjag går in på frågan om vilka tjänster som bör finnas inrättade vidforskningsråd vill jag först stryka under all del gmndläggande syftet medforskningsrådens verksamhet är alt stödja utvecklingen av gmndforskning-en. Detsker genom all råden anvisar medel liU sådana forskningsprojekt som är avsärskild betydelse för all bredda och fördjupa forskningen inom redanbefintliga forskningsinriktningar eller som leder lill alt nya förgmnd-forskningen betydelsefulla inriktningar skapas. När forskning inom projektsom stöds av forskningsråd bedöms vara av sådan kvalitet och varaktighet attden bör utgöra en del av högskolans fasla forskningsorganisation bör den förasöver liU denna. Så sker också fortlöpande genom beslut av riksdag och regeringefter förslag från forskningsråd och högskolemyndigheter.