prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — Den totala avlastningen uppgick detta budgetår fill 160 milj. kr. Sedanlågprissatsningen infördes har resandet ökat med . Antalet såldalågpriskort under /81 var ca 440000. Under lågprisdagarhar resandet ökat medan ökningen under normalprisdagar är 25%.Kapacitelsulnyltjandel i järnvägstrafiken har alltså ökat kraftigt sedanlågprissyslemet infördes. Ökningen av resandet har i stort klaralsulan aft antalet lågkilomeler i persontrafiken har ökat. Antalet vagnkilomeleri resandelåg har däremot ökatmed . Under budgetaret1980/81 ökade antalet resande i SJ;s fjärrtåg jämfört med delförsta lågprisåret. Ökningen var dock större på normalprisdagarna () än pålågprisdagarna () vilket har left fill problem i form av biljettköer och platsbrisl itågen under framför allt och Prop.1981/82:100 Bilaga 9 80 Under lågprisdagarna finns fortfarande ledigvagnkapacilel särskiltunder höst, vinter och vår. För all ytterligareöka plalsutnylljandel under lågprisdagarna infördes 2juni10 en särskild jubileumsbiljell i andra klass.Biljettpriset var . och berättigade innehavare av lågpris-kort ellerrabattkort saml studerande, pensionärer och familjer till lur- och returresa tillvalfri station , och . En första utvärdering visarpå en kraftig resandeökning och ett något minskalresande och . Kapaciletsutnytljandet har således förbättrats. Deekonomiska effekterna utvärderas f. n. Även andra åtgärderhar vidtagits för alt bättre utnyttja den lediga kapaciteten under lågtrafikdagarna. Den1 höjdes således normalpriserna i persontrafiken medan lågpriserna inleberördes alls. Lågpris-rabatten ökade därmed från 40 fill . I samband medlaxeändringen ökades rabatten ytterligare i andra klass lill drygl . I kostnadsavlastningen ligger också attSJ får ersättning för särskilda ickekommersiellt motiverade rabatter för pensionärer och studerande. Under /81 uppgick ersättningen lill75 milj. kr. Sedan den 1 januari 1982får dessa resandekalegorier, i enlighet med regeringens beslut , resa lill lågpris alla dagarutom och om deköper elt vanligt lågpriskort som f. n. kostar . i andra klass och . i första klass. För all få resa lilllågpris krävs ell speciellt rabattkort som f. n. kostar 125kr. i andra klass och . i första klass. Rabattkortet i förstaklass avser dock endast pensionärer. Min bedömning ärall det handlingsprogram som SJ presenterat för all del ekonomiska måletskall uppnås senast under /84 utgör en god grund för del fortsalla arbetetmed all förbättra SJ:s ekonomi i enlighet med den av fastställdastrukturplanen. De prognoser som SJredovisat över de närmaste årens resultatutveckling är emellertid osäkra och delvis beroende på faktorer som inleSJ har något inflytande över, l.ex. Jag utgår från alt SJhar beaktat den inverkan detta kan ha på resultatutvecklingen. Det är enligtmin mening synnerligen angeläget att strukturplanen och det av SJ presenterade handlingsprogrammet genomförskonsekvent. Detta förutsätter bl.a. fortsatta och mycket kraftfullarationaliseringsålgärder saml fortsattataxehöjningar och andra prisåtgärder i enlighet med slmklurpla-nensintentioner. Jag vill erinra omalt försöken med rabatter i persontrafiken enligt del trafikpolitiskabeslutet skall leda lill ell bättre utnyttjande av järnvägens resurser och inleutformas så alt följden blir ell ökat behov av nya personvagnar och andra investeringar. Jagfömtsälter därför att SJ planerar för ellännu bättre kapacitetsutnyttjande under lågtrafikdagarna och ett mins- 1981/82:100 Bilaga 9 81 Härigenom räknar jag med att lågprissatsningen inte skall behövainnebära krav på investerings-medel utöver vad som fömtsalls istruklurplanen. Enligt riksdagensbeslut skall den avlastning av SJ:s fasta kostnader som beslutat omför försök med rabatter och andra åtgärder i persontrafiken bestå i sinahuvuddrag under , dvs. all tillräckligt underlagerhålls för all möjliggöra en utvärdering av effekterna påpersonlransporlsystemet i dess helhet. En sådan utvärdering är planerad till hösten 1982och avses redovisas för budgetproposition. I sambandmed att avlastningens storiek och utformning övervägs kommer ocksåeffekterna av de nya pensionärs- och sluderanderabal-terna vad gällerbehovet av särskild ersättning att kunna beaktas. I avvaktan påresultatet av utvärderingen föreslår jag att SJ:s avskrivningar /83 får sällas ned med 210 milj. kr. och all förräntningskravetsätts ned med 103 milj. kr. i enlighet med de av fastställdaberäkningsprinciperna. Den planerade utvärderingen av koslnadsavlastningen fårutvisa om koslnadsavlastningen skall bibehållas även under /84 ochvilka beräkningsprinciper som i så fall skallgälla. SJ bygger nu somtidigare framgått successivt upp en mera marknads-och resullatinriktadorganisation på alla nivåer med starka samband mellan försäljning ochproduktion av Iransporttjänsler. Jag ser denna anpassning av organisationensom en viktig del i del handlingsprogram som erfordras för att SJ skallkunna uppnå de mål som uppställts för verksamheten. Förändringarnainnebär all vissa nya tjänster inrättas. Beträffande lönegradsplacering m.m.för dessa tjänster har avtal träffats mellan ochberörda personalorganisationer. Avtalet har därefter godkänts avriksdagens lönedelegalion och av regeringen. Genom regeringsbeslut har ianslutning härtill tio tjänster som direktör inrättats saml en tjänst somchefsjurist, samtliga med beteckningen Cr. Möjlighet bör dock finnas att på bestämd lid förordna den, somredan tidigare innehar tjänst med förordnande vid SJ.Följande tjänster bör utgå ur organisationen, nämligen en som Irafikdirektör, ensom administrativ direktör, en som planeringsdirektör, en som kommersieUdirektör, en som ekonomidirektör, en som chefsjurist och tre somtekniska direktörer, samtliga med beteckningen Cp. Regeringen bör i denutsträckning som behövs i samband med genomförandel av omorganisationen få föratjänster på övergångsstat och i övrigt få meddelade övergångsbestämmelser som behövs. Jag hemställer all regeringen 1. berederriksdagen tillfälle all la del av vad jag anfört om resultatutvecklingen vid 1981/82:100 Bilaga 9 82 2. föreslår riksdagenall medge all statens järnvägars statskapital fårsältas ned med . 3. föreslårriksdagen att bemyndiga regeringen all föra tjänster med beteckningen Cp påövergångsstat och i övrigt vidta de övergångsåtgärder som behövs med anledning avomorganisationen. (1 OOO-tal kronor) 1980/81 1981/82 1982/83 84500 67300 58800 78800 1331300' 1617000' 1847 000 1804900' 1348500' 1605500-1815000 1794000' ' Inkl. tidigareläggning av jämvägsarbeten för 23 milj.kr. enligt regeringens beslut. ' Inkl. tidigareläggning av järnvägsarbeten för 30,5milj. enligt regeringens beslut.' Exkl. försvarsinvesteringar, somredovisas under anslaget D 4. Från anslagetbetalas investeringar vid exkl. investeringar inom det ekonomiska försvaret somfr.o.m. /83 betalas genomelt särskilt anslag D4. SJ har i sin anslagsframställning för /83begärt - allmedel för den planerade investeringsverksamheten anvisas genom ettreservafionsanslag på 1 847,0 milj. kr. vilket motsvarar en investeringsram på I 815 milj. kr. - allverket får bemyndigande all träffa hyresköpsavlal med EUROFIMA avseende godsvagnarmotsvarande ell anskaffningsvärde på 50 milj. kr. - atiinvesteringar i ersätlningsberälligade järnvägslinjer på 168,6 milj. kr. inle skall tillföras statskapitalet - attpå den del av det ersållningsberättigade järnvägsnätet som ligger utanför riksnätetoch få genomföra icke avtalsreglerade investeringar för 35,9 milj. kr. Del totalainvesteringsutrymmel för /83 beräknas således av SJ liU 1 865(1815+50) milj. kr. vilket innebär en ökning med 250 milj. kr. jämfört med delav beslutade utrymmet för innevarande budgetår. Ökningen utgörs delsav en anlagen prisnivåförändring på ca 170 milj. kr., dels av en reell uppräkningav investeringsvolymen med ca 80 milj. kr. Fördelningen på olika objeklgrupper framgår avtabellen nedan. 1 det följande redovisas vilka investeringar av störrebetydelse som planeras altgenomföras under /83. 1981/82:100 Bilaga 9 83 Av SJ planerade investeringar under /83 Objektgrupp Milj. kr. - ny- och ombyggnad av järnvägslinjer - bussverkstäder och garage - ombyggnad av rullande materiel ' Härtill kommer hyresköpsavlal med EUROFIMA motsvarandeett anskaffningsvärde på 50milj. Ungefär hälften avde av SJ begärda medlen avser investeringar i fasta anläggningar.Medlen avser bl.a. fortsalla större bangårdsarbeten och Unjeomläggningar påflera platser. Bl.a. förbättras kapaciteten på successivt genombättre mötesmöjligheler och dubbelspår på de mest belastade delarna. Dentidigare planerade linjeomläggningen mellan och Gefinge har påbörjatsefter regeringens beslut . Arbetena fortsätter under budgetåret1982/83. I samband med linjeomläggningen planerar SJ alt anlägga dubbelspår på en del avsträckan. fick SJ iuppdrag av regeringen all inom en ram av 250 milj. kr. genomföra sysselsällningsbefrämjandeinvesteringar inom Norrbollens län.Åtgärderna avser främst uppmslningsarbelen på . SJ har fått ellsärskill anslag för ändamålet. Arbetena beräknas fortskrida enligl planerna. avmedelsbehovel för fasta anläggningar avser del pågående programmet förspåmppmstningar. På huvudlinjerna ersätts slitna räler och växlar med nya räler med högklassig befästning. Isamband härmed uppmstas ocksåbanunderbyggnaden genom tjälisoleringar och bankbreddningar. Träsliprar byts i regel mot belongsliprar och banan makadamiseras eller kompletteras med makadam. Påell stort anlal linjer svetsas rälerna samman fill skarvfrift spår.Ombyggnadsprogrammet om- Prop.1981/82:100 Bilaga 9 84 fattar spårlängd per är. Vid millen på1980-talel beräknas alla huvudlinjervara försedda med skarvfrill spår. Även på andralinjer måste banslandarden förbättras på grund av förslitning och oftaotillräcklig största tillåtna axellasl. På dessa linjer används frigjorda rälerfrån huvudlinjerna för att förstärka spåröverbyggnaden. Vidare förstärksbanunderbyggnaden genom tjälisoleringar och grusballasl ersätts medmakadamballast. Ca spårlängd byts . I medelsbehovel ingår även rälsbyten på totalt ca50 km på bangårdar, samt växelbylen. Äldre bussar bytsul. Vidare sker en successiv ombyggnad av äldre personal- och arbetslokaler.Tvätthallar för personvagnar och bussar Uksom verkstäder och skölselhallarkommer all byggas eller äldre byggnader byggasom. I medelsbehovel försignalombyggnader ingår den pågående utbyggnaden av den automatiska låghaslighelskonlrollen (ATC) somfortsätter i snabb takt. Under åren 1982och 1983 kommer bl.a. sträckornaÅnge-Sundsvall-Uppsala, Ange-Avesta-Hallsberg och Varberg-Helsingborg-Lund att förses med ATC-ulmslning. Ävenutbyggnaden av fjärr-blockeringenfortsätter. Under /83 påbörjas utbyggnad på sträckornaÅstorp-Kattarp-Helsingborg och Avesta-Sala. Utbyggnaden av delnya leledalanälet, del nya boknings- och rapporteringssystemet,driftradioanläggningarna, Irafikradion och kommunikationsradion för bussarfortsätter enligl planerna. Vidare installeras successivt delektorer för att upptäcka fel påtåg och laster, ljuvbroms- och varmgångsdelektorer saml delektorer förhjulringskonlroll. Den interna och externainformationen om tågtrafiken förbättras också. Inom SJ sker ensuccessiv nyanskaffning av omriktare, modernisering av omformaraggregalsaml upprustning och fjärrmanövrering av omfor-marslafioner. Likaså fortsätterarbetet med all förbättra konlakfiednings-nälelsstandard. Utbyggnaden avfasta anläggningar för lokaltrafiken i nordvästra (NSK-trafiken) ochi (SL-trafiken) fortsätter. Bl.a. planeras rälsbyte på sträckanKävlinge-Landskrona för att banan skall medge enstörsta tillåtna hastighet /lim. saml bangårdsändringar i bl. a. , och Teckomalorp. InomSL-områdel avslutas utbyggnaden avskölselhallen och avisningsanläggningen i saml planeras en ombyggnad av vissaslationsanläggningar. Uppmslningen avinlandsbanan fortsätter med ell beräknat medelsbehov på 28 milj. kr.Insatserna koncentreras huvudsakligen lill bandelarna Forsmo-Holing, ochÖstersund-Ulriksfors. SJ:s investeringsplanerinnebär också en fortsalt upprustning av andra delar av det ersältningsberältigade bannätet. Detta gällerfrämst bandelar som ingår i det av avgränsade riksnätet förpersontrafiken. Åtgärderna avser i förstahand förbättrad spårstandard och investeringar i teleanläggningar. Prop.1981/82:100 Bilaga 9 85 För investeringar irullande materiel begär SJ 770 milj. kr. varav 50 milj. kr. via EUROFIMA.För alt ersätta de ellok som successivt slopas och för att möjliggöra en trafikökning planerarSJ - i likhet med vad som skett undersenare år - all anskaffa 18 Rc-lok. Vidare har SJ beställt 18 T44-lok. Leveranserna av de100 italienska dieselmolorvagnar av typ som beställdes har avslutals.För lokaltrafiken i nordvästra och sydvästra kommer SJ att sälla in 9 elmolorvagnsselav typ XIO. Ytterligare 5 vagnsset är beställda. I pendeltågstrafiken iStorstockholm kommer fem nya vagnsset all sättas in under /83.Härtill kommer 15 motorvagnssel som är beställda. En beställning av ytterligareell 30-tal motorvagnssel kan bli aktuell . beställdeSJ 150 personvagnar för leverans t. o. m. . har99 vagnar levererats. beställde SJ ytteriigare 50 personvagnar medsista leverans . SJ tillförs f. n. fyra vagnar per månad.SJ räknar också med all göra en beställning av nya sovvagnar under /83. Inköpen av slutna standardvagnar med helt öppningsbarasidor (Hbis-vagnar), fortsätter med ca 600 vagnar . Vidareomfattar anskaffningsplanerna 100 containervagnar samt 100 fyraxligavagnar för transport av påhängsvagnar i kombinerad trafik järnväg/landsväg. I medelsbehovet förombyggnad av rullande materiel ingår ATC-ulmslning i loken. Ombyggnadsarbetena iövrigt syftar till att minska underhållskostnaderna, ökakapaciteten, anpassa materielen till nya Iransportlek-niska krav och skapa en bättre arbetsmiljö för personalen. Om SJ skall kunna möta väntadetransportbehov i kollektivtrafiken behövsenligl verket en nelloökning med 20-30 bussar under de närmaste åren.Del beräknade medelsbehovel på 55 milj. kr. motsvarar ca 95 nya bussar. SJ har i sinanslagsframställning för /83 begärt att den totalainvesteringsvolymen skall öka lill 1 865 milj. kr., varav 50 milj. kr. utgör denram inom vilken SJ begär att få träffa hyresköpsavlal med EUROFIMA. Jagför min del är beredd all förorda en något lägre investeringsvolym, 1 834 milj.kr. (exkl. försvarsinvesleringar). Härav bör SJ få hyresköpa och långtidsförhyrarullande materiel motsvarande ett anskaffningsvärde pä 40 milj. kr. Detta innebär attramen för SJ:s investeringar bör uppgå lill 1794 milj. kr. Därmedöverensstämmer investeringsnivån med de planeringsförutsättningar som SJ genom1980 års strukturplan harfått av . I min bedömning avinvesteringsnivån ligger bl. a. att jag nu föreslår att SJ:sförsvarsinvesleringar, vilka under innevarande budgetår uppgår lill 6 milj.kr., skall behandlas under elt särskill anslag (D 4). Jag återkommer senare lill denna fråga. Prop.1981/82:100 Bilaga 9 86 StatsmakternasriktUnjer för fördelningen mellan olika objekt och ob-jektgmpper avinvesteringar framgår av budgetproposition under Särskilda frågor, avsnitt 1, SJ:slångsiktiga investeringsverksamhet saml avstrukturplanen. De investeringar som redogjorts för i det föregående ligger enligt min mening helt i linje med vad somanförts i dessa propositioner. Min bedömning är altde planerade åtgärderna kommer all bidra lill en standard i järnvägstrafikensom i ökad utsträckning tillgodoser kundernas krav på transportlider, bekvämlighet,säkerhet m. m. Jag noterar exempelvis med tillfredsställelse den fortsalla satsningen påalt lösa kapacitetsproblemenpå olika delar av bannätet. Likaså är dettillfredsställande all säkerhelsinvesleringarna har en fortsalt hög prioritet.Bl.a. genomförs nu utbyggnaden av den automatiska låghaslighelskonlrollen, ATC,i högsta möjliga takt. Detta har dock bl.a.fört med sig alt Qärrblockeringen inlekunnat byggas ul i den takt som urspmngligenplanerades. När ATC-ulbyggnaden är slutförd på affärsbanenätet under år 1984räknar jag med alt större resurser skall kunna anslås för den fortsattautbyggnaden av fjärrblockeringen vilket ger nödvändiga rafionaUseringsvinsler i form av minskalpersonalbehov men också ökad kapacitet och säkerhet saml bättreregularitet i trafiken. Enligt deltrafikpolitiska beslutet är målet beträffande banslandarden på Irafiksvaga bandelarsom tUlhör riksnätet all personförande låg skall kunna framföras med enstörsta filialen hastighet av /lim. På bandelar som skaU behållasför godslrafiken är kravet 20 lons axellasl och en högsta tillålen hastighetpä . Behovet av upprustningsålgärder är bl.a. beroende påtrafikutvecklingen saml när och i vilken omfattning åtgärder för alt förbättrastandarden senast vidtagits. Investeringsbehovet påverkas också av i vilkenutsträckning SJ kommer alt träffa avtal med regionala trafikhuvudmän om trafikinsatser som kommer attkräva särskilda investeringar.Sammantaget är del svårt all närmare bedöma investeringsulvecklingen på del ersältningsberältigade bannätetunder . Investeringarna bör dock planeras utifrån sammavolymutveckling som gäller för SJ:s totala investeringar. För ,som med delsträckan ingår i riksnätet, redovisades i 1981års budgetproposition en särskild investeringsplan. De av SJ redovisadeåtgärderna för /83 innebär alt uppmslningen fortsätter enligtplanerna med en koncentration av insatserna till de delar av banan därtrafikunderlaget är tillräckligt för att skapa en rimlig Irafikekonomi. Enligt planenskall investeringsvolymen i avvaktan på de närmaste årens trafikutveckling fills vidarebibehållas i fast penningvärde.Jag räknar därför med alt investeringarna i skall kunna öka från 25 milj. kr. underinnevarande budgetår lill 28 milj. kr. del av dessa medel avser den pågående upprustningen av bandelen Forsmo-Holing. Prop.1981/82:100 Bilaga 9 87 I 1981 årsbudgetproposition underslröks all upprustningen av mycket välkan ske i snabbare takt om sysselsättningsläget motiverar särskildainsatser. Av de lidigareläggningar av järnvägsarbeten till budgetåret1980/81 som beslutats av regeringen av sysselsätlningsskäl berörde ca 14 milj. kr. Härtillkommer all en del av sträckan rustas upp för 5 milj. kr.under perioden 1980/ 81-1981/82. Vidare harSJ fått möjlighet alt ulföra skogs-och vegetations-röjning på sträckanLesjöfors-Sågen. Jag fömtsälter all SJ även fortsättningsvis har en hög beredskap för all snabbi kunna lidigarelägga investeringar på liksom på övriga delar avbannätet. Detta gäller exempelvis bandelen KarlskronaKristianstad. Investeringar iersältningsberältigade järnvägslinjer skall inle föras lill statskapitalet. Regeringenbeslutade att ge SJ tillstånd all anskaffa tresnabblågsprololyper för försöksverksamhet. De bedömningar som hitfills gjorts inomkommunikationsdepartementet visar pä all en sådansatsning är såväl företagsekonomiskt som samhällsekonomiskt väl motiverad. Syftet är all under en försöksperiodtesta lågens driftsäkerhet och få kännedom om marknadens reaktioner. Frågan omseriebeställning av snabbtåg fårprövas av regeringen i anslutning till SJ:s anslagsframställningar. SJ:s planer innebäratt ell utbyggt snabblågssystem skulle kunna vara i full drift på linjernaStockholm-Göteborg, , och imitten av . Jag vill i det härsammanhanget understryka viklen av alt hela del bannäl som skaU behållas måste få del av den tekniskautvecklingen när del gäller rullande materiel. eventuellt införandeav snabbtåg i störte skala i enlighet medSJ:s planer måste följas av en samtidig satsning på förnyelse och modernisering av den mUande materiel somutnyttjas på bandelar som inle skalltrafikeras av snabbtågen. Det gäller bl.a. utnyttjande av nya modernamotorvägnar på del Irafiksvaga bannätet. I sammanhanget vill jag nämna all SJ fält i uppdrag av regeringen altutreda förutsättningarna för altplanerade beställningar av nya motorvägnar skall kunna ske vid svensk industri. Den av migförordade investeringsramen för SJ innebär alt anslaget /83 uppgår till 1 804,9 milj. kr. Härvid har hänsyn tagitstill all del bör finnas en viss marginal utöver den beräknademedelsförbmkningen. Anslagsberäkningen framgår av tabellen nedan. Anslagsberäkning avseende /83,milj. Beräknad medelsförbrukning /83 Avgår beräknad ingående balans 1981/82:100 Bilaga 9 88 Jag hemställer all regeringen föreslår riksdagenalt 1. tillStatens järnvägar för /83 anvisa ett reservationsanslag på1804900000 kr. 2. godkänna att statensjärnvägar får träffa hyresköpsavlal och långtidsförhyra (leasa) rullandemateriel motsvarande ett anskaffningsvärde på . Ersättning till för driftav icke lönsamma järnvägslinjer m. m. 1980/81 Utgift 788000000 1981/82 Anslag 864500000 1982/83 Förslag 863 000 000 Från anslaget betalasersättning lill SJ för underskoll för drift av icke lönsamma järnvägslinjer ochav sådana icke lönsamma järnvägsstationer, som skall bibehållas enliglregeringens beslut. Ersättning för drift av icke lönsamma järnvägslinjerbetalas /65 enligl riksdagsbeslut (prop.1963:191, S3LU 1963:1, rskr 1963:424). har (/79:18, rskr1978/79:419) godkänt de principer för beräkning av ersättningen som regeringenförordade i prop. 1978/79:99 om en ny trafikpolitik. Driflersällningensstorlek gmndas på en förnyad bandels-undersökning en s. k.separatredovisning. Redovisningen granskas av särskilda sakkunniga, somtillkallas av regeringen. Resultatet redovisas i en särskildgranskningsredogörelse. Den senaste undersökningen genomfördes av SJ år 1981och avsåg förhållandena . På grundval av 1981 årsseparalredovisning begär SJ i anslagsframställningen för /83ersättning för icke lönsamma järnvägslinjer med 937,6 milj. kr. SJ begär vidareersättning med 3,7 milj. kr. för icke lönsamma järnvägsstationer påaffärsbanenätet. träffar SJoch avtal om fördelningen av kostnaderna för nya plankorsningarmellan järnväg och allmänna vägar. Kostnaderna avser drift, underhåll ochförnyelse av plankorsningar och väg-skyddsanläggningar samt banteknisktunderhåll vid plankorsningarna. Avtal träffas i vissa fall också med kommuneroch vägsamfälligheler. För del övervägande antalet korsningar finns dock ingaavtal, varför SJ själv får slå för dessa kostnader. Kostnaderna, som saknarmotsvarighet hos med järnväg konkurrerande transportföretag, bör enligl SJdelas lika mellan vägtrafik och järnvägstrafik. Behov av ersättning hartidigare anmälts av SJ för budgetåren 1974/75-1981/82. Statsmakterna har dockhitfills inle Prop.1981/82:100 Bilaga 9 89 beviljat någon sådan ersättning. För /83begär SJ 32,1 milj. kr. Det tolalaersättningsbehovet under anslaget uppgår därmed enligl SJ lill 973,4 (937,6 4-3,7 4-32,1) milj. kr. De sakkunniga' har iseptember 1981 överlämnat sin granskningsredogörelse (Ds K 1981:7) över 1981års separatredovisning. De sakkunniga harbl. a. haft i uppdrag all granska de redovisnings- och beräkningsprinciper,som liUämpats, föreslå hur kostnader för grensla-tioner skall beräknas, följa uppsambandet mellan Irafikintensilet och särkoslnadstäckning och att bedöma vilka bandelar sombör vara ersältningsberältigade. Vidare skulle de sakkunniga ange med vilket beloppersättning för drift av icke lönsamma järnvägslinjer lämpligen bör utgå för /83. Huvudkriteriet vidavgränsningen mellan affärsbanenätet och det ersättningsberåttigadebannätet är trafikinlensilelen på olika bandelar. För bandelar med bådeperson- och godslrafik har trafikpolifiska utredningen föreslagit gränsen700000 trafikenheter per bankm och år medan för bandelar med enbartgodstrafik gränsen är 350000 nellolonkm per bankm och år. Den bild man får viden närmare analys av sambandet mellan irafikintensilet och särkoslnadstäckningantyder alt särkoslnadstäckning nås vid en Irafikintensilet som möjligen något överskrider delnämnda gränsvärdet när delgäller fulldriflsbanorna medan för godsbanorna gränsen skulle kunna ligga under del av trafikpolitiskautredningen föreslagna värdet. De sakkunniga harefter att ha analyserat trafikinlensilelen och trafikutvecklingen på detIrafiksvaga bannätet inle funnit några avgörande skäl tala för att nu föraöver några bandelar liU affärsbanenätet.