prop · G503205 · 1981-12-31 00:00:00 — om reglering avpriserna på fisk, m. m.; Regeringenföreslår att antaga de förslag som har upptagits i bifogade utdrag avregeringsprotokoll. I proposifionenläggs fram förslag om reglering av priserna på fisk under /83. Dessutomläggs fram förslag om bidrag till förbättring och utbyggnad av iSimrishamns kommun. 1 1981/82. 1981/82:205 2 , ordförande, och statsråden , , ,, , , , , , , , Elmstedt,Tilländer Propositionom reglering av priserna på fisk, m. m. Regeringenuppdrog åt statens jordbruksnämnd att, efteröverläggningar med fiskets förhandlingsdelegation och nämndenskonsumentdelegation, avge förslag beträffande prisregleringen på fisk /83. Förslaget skulle utformas med utgångspunkt i de avriksdagen beslutade, allmänna riktlinjerna för fiskeripolitiken och deår 1981 beslutade riktlinjerna för prisregleringen på fisk. Nämnden borde ävenavge förslag till disposifion av medel ur prisregleringskassan för fisk för attbestrida kostnader för utsättning av laxfisk och ål. Jordbruksnämndenhar i skrivelse inkommit med sina förslag med anledning avuppdraget. Nämndens skrivelse bör fogas till protokollet i detta ärende sombilaga. Fiskeristyrelsenhar med yttrande överlämnat en skrivelse från med anhållanom bidrag till förbättring och utbyggnad av kommunens fiskehamn. Länsstyrelsenhar inkommit med en skrivelse i ärendet. 1981/82: 100 (bil. 13 s. 70) har regeringen föreslagit att, iavvaktan på särskild proposition i mnet, för /83 till Prisreglerandeåtgärder på fiskets område beräkna ett förslagsanslag av . Jag anhålleratt nu fä ta upp denna fråga. 1981/82:205 3 2.1Reglering av priserna på fisk m. m. Riksdagenbeslöt om nya riktlinjer för prisregleringen på fisk (prop.1977/78:112, JoU 1977/78:23, rskr 1977/78:272). Mot bakgrund härav tillämpasett nytt prisregleringssystem, normprissystemet, fr.o.m. innevarande budgetår (prop.1980/81:198, JoU 1980/81:37, rskr 1980/ 81:423). Formernaför det nya prisregleringssystemet innebär i huvudsak att normpriser ochnormkvantiteter för olika fiskslag fastställs av statsmakterna efter förslagav jordbruksnämnden. Regleringen sker bl.a. genom utbetalande av pristilläggoch överskottspriser. Nämndens förslag föregås av överläggningar mellanjordbruksnämnden, konsumentdelegationen och fiskets förhandlingsdelegation.Nivån på normpriserna avvägs så att den i princip ger fisket kompensation förökade kostnader och fiskarna en rimlig ersättning för sitt arbete. Normkvantiteternaanger för vilka kvantiteter pristillägg utgår och fastställs i syfte att hindraatt prisstödet leder till icke önskvärda överskott av konsumtionsfisk. Prisregleringenfinansieras i första hand med medel ur prisregleringskassan för fisk. Tillprisregleringskassan förs prisregleringsavgifter samt införsel- ochutförselavgifter på fisk m. m. Prisregleringsavgift tas ut på svensk-fångadsaltvattensfisk och på importfisk av motsvarande slag med stöd av lagen(1974:226) om prisreglering på fiskets område. Avgiften är i regel avinköpspriset resp. av importvärdet. Prisregleringensker i avräkningsprisledet, dvs. det led där fiskarens egen försäljning sker. Prisfilläggetsstorlek beslutas av om fyra till fem veckor.Vid sitt beslut har nämnden att i första hand ta hänsyn till uppnått avräkningspris,s.k. jämförelsepris, som utgör ett genomsnitt för hela landet. Prisfilläggetskall inte motsvara hela skillnaden mellan jämförelsepris och normpris. Fråganom storleken av den andel av skillnaden mellan normpris och jämförelsepris sombör utgå i prisfillägg tas upp i överiäggningarna. Beräkningen avjämförelsepris och utbetalning av pristillägg görs av regleringsföreningenSvensk fisk, ekonomisk förening. Genom statens pris- och kartellnämnds försorgsker en fortlöpande uppföljning av partipriser samt en analys av kostnader ochmarginaler hos förstahandsmotta-garna. Enlägsta prisnivå skall upprätthållas för den fisk som säljs på marknaden. Fisksom inte kan säljas till lägstapris skall övertas av Svensk fisk. För dessaöverskott betalar föreningen ett s. k. överskottspris. Detankommer på Svensk fisk att inom ramen för direktiv som ges av jordbruksnämndenfastställa lägstapriser och överskottspriser för norm-tl 1981/82. 1981/82:205 4 prissättafiskslag liksom att besluta om övriga stödåtgärder inom ramen för den löpandeverksamheten. meddelar närmare bestämmelser om pristilläggenoch om hur utbetalning av pristilläggen skall ske. Föratt tillgodose konsumentintresset skall prisdämpande åtgärder kunna vidtas ompriserna överstiger fastställt normpris. Närdet gäller dispositionen av de medel som ställs till Svensk fisks förfogandetillämpas systemet enligt följande. Statsmakterna fastställer på förslag avjordbruksnämnden en medelsram för prisregleringen under budgetåret.Jordbruksnämndens förslag till medelsram skall utöver ramens totala storlekinnefatta förslag om uttag av prisregleringsavgift samt tilldelning av medelur prisregleringskassan och konjunkturutjämningsfonden. Inom medelsramen fårSvensk fisk täcka de totala kostnaderna för regleringen, dvs. för pristillägg,inlösen av överskott samt för administration och upplysningsverksamhet. Utöverden angivna medelsramen får föreningen för att täcka de totala kostnaderna förprisregleringen även använda de räntor som flyter in på föreningens ochkonjunkturutjämningsfondens medel. I den mån de medel som på angivet sättställts till föreningens förfogande inte förslår för att täcka kostnaderna förprisregleringen under ett regleringsår får föreningen vid oförutsedda behov tai anspråk medel ur konjunkturutjämningsfonden intill högst en fjärdedel avfondens behållning. får medge att mer än en fjärdedel förbrukas.Fondens behållning får inte utan regeringens medgivande understiga 20 milj. kr. Fisksom övertas av Svensk fisk som överskott försäljs av föreningen. Vissa medel utövermarknadsintäkterna kan disponeras av föreningen för inlösen av överskotten frånfiskaren/fiskelaget. Ifrågavarande medel anges som en delram inom den totalamedelsramen och skall utgöra grund för föreningens överväganden omöverskottspriser under det kommande regleringsåret. Efteröverläggningar i enlighet med regeringsuppdraget har statens jordbruksnämndlagt fram förslag om reglering av priserna på fisk m. m. under budgetåret1982/83. Förslaget har biträtts av de båda delegationerna. Jag övergår nu tillatt behandla nämndens förslag. Försill/strömming väntas fångstutrymmet för är 1982 uppgå till ca 132000 tonvilket ungefär motsvarar nivå. Fångstutrymmet för torsk förutses förår 1982 öka kraftigt jämfört med . Uttryckt i landad vikt kanfångstutrymmet väntas bli ca . Fångsten uppgick preliminärttill . Liksom förhållandet är beträffande sill/ strömming, kommerhuvuddelen av fångsten av torsk att tas i . Närdet gäller avsättningsutrymmet för sill/strömming har under en följd av år35000-40000 ton av svenska fiskares fångster kunnat avsättas pä den inhemskamarknaden. Till följd av bl. a. minskade livsmedelssubventioner har denbedömningen gjorts att en viss ökning av den inhemska avsättningen av fisk ochfiskprodukter kan komma till stånd. 1981/82:205 5 förstahand gälla de mindre storlekarna av sill/strömming. Den europeiska marknadenför konsumtionssill brukar bedömas vara i storleksordningen . Någrastörre förändringar förutses inte under det närmaste året. Kapaciteteninom den svenska beredningsindustrin för produktion av djupfrysta torskfiléerhar ökat kraftigt . beräknas åtminstone30000 ton torsk kunna avsättas på den inhemska marknaden. är deninternationella marknaden för torsk åtminstone f. n. mycket god. Vadgäller övriga fiskslag finns ett påtaghgt importbehov eftersom de svenskafiskarnas fångster inte täcker efterfrågan. Prisbildningenpå sillmarknaden har varit instabil. Det finns enligtnämnden ingen anledning anta att det under kommande regleringsperiod inträffarnågot som gör marknadsbilden mer positiv från fiskets synpunkt. Ett osäkerhetsmomentsom tillkommit är återinförandet av silltullarna i EG och deneffekt detta kan få på den svenska sillexporten. Sillpriserna /83 har mot denna bakgrund bedömts bli lika låga som underår 1981. Torskpriserna på europamarknaden är goda beroende framför allt på atttillgången på torsk minskat såväl i som i . Den allmännabedömningen är att priserna på torsk kommer att ligga kvar på en relativt hög niväunder det närmaste året. Behållningeni Svensk fisks konjunkturutjämningsfond uppgick till 47,7 milj.kr. var behållningen i jordbruksnämndensprisregleringskassa 35,7 milj. kr., dvs. sammanlagt för fonden och kassan 83,4milj. Prisregleringsavgifter inkl. ränta beräknas ge ca 55 milj. kr. De sammanlagda tillgångarna kan såledesberäknas till ca 135 milj. kr. Prisregleringenunder innevarande regleringsår kommer enligt jordbruksnämndens nuvarandebedömning att kosta sammanlagt ca 80 milj. kr. Det skulle i sin tur innebäraatt tillgångarna i jordbruksnämndens regleringskassa och Svensk fiskskonjunkturutjämningsfond sammanlagt skulle komma att minska till ca 55 milj.kr. Härtill kommer ca 50 milj. kr. i intäkter frånprisregleringsavgifter under förutsättning att avgiften bibehålls oförändrad.Sammanlagt skulle därmed ca 105 milj. kr. vid oförändradeprisregleringsavgifter stå till förfogande för prisregleringen /83. Somutgångspunkt för förslaget till normpriser har nämnden haft normpriserna förinnevarande regleringsår. Dessa har räknats upp med hänsyn tillproduktionskostnadsutvecklingen och löneutvecklingen för de storalöntagarkollektiven. Vidare har avdrag gjorts för en viss rationaliseringsvinst.Sammanvägt innebär detta en uppräkning . Mot bakgrund av bl. a.lönsamhet och marknadsläge anser nämnden att normprishöjningen bör fördelas såatt priset för stor sill räknas upp med och priset för övriga isystemet ingående fiskslag med . Jordbruksnämndenföreslår att följande normpriser fastställs. Nuvarande normpris Förslag till (kr./kg) normpris (kr./kg) Sill/strömming, Sill/strömming, 'I övriggrupp I ingår gråsej, vitling, sandskädda och pigghaj. 1 övriggrupp 11ingår kolja, rödspotta, havskatt och lyrtorsk. ' 1 övriggrupp III ingår kummel,rödtunga och bergtunga. "* I övriggrupp IV ingär lubb,skrubba och horngädda. Förinnevarande regleringsår har normkvantitet fastställts endast för sill/ strömming.Den uppgår till . och delegationerna har enats om enmindre nedskärning av normkvantiteten för sill/ strömming för att anpassa den prisstöddaproduktionen fill av nämnden bedömt marknadsläge. Nämnden föreslår därför attnormkvantiteten för /83 sätts till . Någonnormkvantitet för andra fiskslag föreslås inte. Jordbruksnämndenföreslår att pristillägg för samtliga fiskslag utom sill/ strömming utgår med iprincip av skillnaden mellan normpris och jämförelsepris. Försill/strömming bör pristillägg utgå av skillnaden. Underinnevarande regleringsår får överskottspriset för sill/strömming utgöra högst60% av lägstapriset i den lägre serien, dvs. För torsk ärmotsvarande tal och för övriga fiskslag av lägstapriset i den lägreserien. För de mindre storlekarna av sill/strömming lämnas härutöver ett extrastöd. Stödet innebär att fiskaren i fast tillägg per kg erhåller skillnadenmellan en krona och överskottspriset. Nämnden föreslår att detta system skallgälla även under /83. Hela frågan om överskottshanteringenkommer att utredas av jordbruksnämnden efter samråd med Svensk fisk ochSveriges fiskares riksförbund. Vissa ändringar i nu gällande system föröverskotten bör enligt nämnden med regeringens medgivande kunna genomförasunder loppet av kommande regleringsår under förutsättning att kostnadsrameninte överskrids. Prisstödutgår f n. för de vikfigare slagen av sötvattensfisk i form av fasta prisfillägg.Dessa pristillägg är för innevarande regleringsår . per kg för gädda,gös och sik och 1: . per kg för abborre, lake och siklöja.Jordbruksnämnden föreslår att dessa pristillägg räknas . Vidare föreslås att pristillägg skall utgå endast om avräkningsprisettill fiskaren minst motsvarar pristilläggets storlek. Prop.1981/82:205 7 Frånsett det särskilda pristillägget omfattas sötvattensfiskenf. n. inte av prisregleringen. Från fiskets förhandlingsdelegation harframförts önskemål att frågan om prisreglering för dessa fiskslag utreds.Jordbruksnämnden avser att efter samråd med Svensk fisk utreda frågan införnästa ärs överläggningar. För råräka utgår under innevarande regleringsår ett fastpristillägg med . föreslår att dettapristillägg för det kommande regleringsäret räknas . Eftersom makrillfisket är ett utpräglat säsongfiskeomfattas inte makrillen av normprissystemet. I stället har det tidigareregleringssystemet med minimi- och garantipriser bibehållits som ettfast pristillägg utgår. Detta är under innevarande är 0: . Vidarefår Svensk fisk tillämpa speciella regler beträffande överskottshanteringen förringnots-makrill. föreslår att nu gällande regler förmakrill bibehålls även under /83 samt att pristilläggeträknas . Systemet med fasta pristillägg tillämpas även för fisketefter storbacke-långa. Pristilläggen är f n. för långa utan huvud . perkg och för långa med huvud . föreslår att dessapristillägg för försäljningssäsongen 1982 räknas . Under innevarande regleringsår utgår ett särskilt låginkomststödtill fiskare på ostkusten. Stödet innebär att ett regionalt fraktstöd utgår med11 öre per kg för strömming av storlek 2-4 som förs i land på ostkusten avyrkesfiskare bosatta inom ostkustens prisregleringsområde. Jordbruksnämndenföreslår att stödet utgår med oförändrat belopp även under regleringsåret1982/83. Slutligen föreslås att 1 milj. kr. anslås för ytteriigare låginkomstsatsninginom fisket. Enligt förslaget bör det få ankomma på jordbruksnämnden att efterhörande av delegationerna besluta om den närmare utformningen av stödet. Kostnaderna för rörliga pristillägg har uppskattats tillca 76 milj. kr. för /83. För täckande av Svensk fisks kostnaderför överskottshanteringen har beräknats åtgå högst 6,0 milj. kr. Låginkomststödoch fasta pristillägg har vidare beräknats till sammanlagt 6,1 milj. kr. Skullefisket efter storbackelånga utebli reduceras denna kostnad med . Densammanlagda kostnaden för prisregleringen beräknas således komma att uppgåtill ca 88 milj. kr. föreslår att 3 milj. kr. skall utgå frånprisregleringskassan för att täcka kostnaderna för utsättning av laxfisk ochål under /83. kostnader för uppbörd och kontroll avavgifter beräknas till ca 0,5 milj. kr. för det kommande regleringsåret. 1981/82:205 8 Kostnadernaför Svensk fisks administration inkl. marknadsfrämjande åtgärder ochupplysningsverksamhet föreslås få täckas genom de ränteintäkter som uppkommerhos föreningen eller konjunkturutjämningsfonden. I den mån dessa medel interäcker till bör erforderligt medelsbehov få täckas genom uttag ur fonden. Desammanlagda kostnaderna för regleringen under /83 inkl. administrafions-och uppbördskostnader samt medel till utsättning av ål och lax beräknas kommaatt uppgå till ca 98 milj. kr. Jordbruksnämndenföreslår att regleringsföreningen fisk för den löpandeprisregleringsverksamheten för /83 tillförs 70 milj. kr. urprisregleringskassan för fisk. Därutöver föreslås att föreningen bestriderkostnaderna för överskottshanteringen, de fasta pristilläggen och nämndaformer av låginkomstsatsning med medel ur konjunkturutjämningsfonden. Medelfrån fonden föreslås vidare få användas för att täcka de kostnader förpristilläggen som överstiger 70 milj. kr. samt de kostnader för föreningensadministration m. m. som överstiger ränteintäkterna. Jordbruksnämndenframhåller i sin skrivelse att förslaget till finansiering av prisregleringenför /83 innebär att tillgångarna i Svensk fiskskonjunkturutjämningsfond kommer att tömmas så gott som helt. Kostnadernaför utsättning av åt och laxfisk samt jordbruksnämndens uppbördskostnaderföreslås täckas med medel ur prisregleringskassan. 1 första hand för attfinansiera utsättningskostnaderna samt kostnaderna för pristilläggen för sötvattensfiskföreslår nämnden en höjning av den nuvarande prisregleringsavgiften från 6 till7 % fr. o. m. den . Nämndaförslag till finansiering innebär att ur jordbruksnämndens prisregleringskassaför fisk skulle användas 73 milj. kr. Under förutsättning att förslaget tillhöjning av prisregleringsavgiften godtas kommer behållningen iprisregleringskassan enligt nämnden att uppgå till 5-8 milj. kr. vid utgångenav /83. Jordbruksnämndenhar i skrivelsen också velat särskilt fästa statsmakternas uppmärksamhet påvissa förhållanden rörande finansieringen av prisregleringen på fisk. Normprissystemetfinansieras normalt via prisregleringsavgifter. Om det nuvarande relativtsvaga marknadsläget består kommer fonderna enligt nämnden att vara så gott somtömda vid ingången till /84. En fortsatt finansiering enbartvia prisregleringsavgifter innebär då att avgiften måste höjas mycket kraftigttill storleksordningen och att ytterligare fiskslag beläggs medprisregleringsavgift. I samband med årets överläggningar har mot dennabakgrund diskuterats en viss modifiering av normprissystemet. Något förslagtill sådan ändring har parterna inte kunnat enas om. Jagkan biträda de förslag i fråga om prisregleringen på fisk under budgetåret1982/83 som jordbruksnämnden har lagt fram efter överlägg- 1981/82:205 9 ningarmed fiskets förhandlingsdelegation och nämndens konsumentdelegation. Jagföreslår således att prisregleringen för fisk under /83 utformasså som nämnden har föreslagit och att föreslagna normpriser och föreslagennormkvantitet fastställs. Nämnden bör bemyndigas att på angivna grunderutbetala 70 milj. kr. till Svensk fisk för kostnaderna för pristillägg undertiden den 30 juni 1983 samt att lämna tillstånd för att defasta pristillägg som jag redovisat i det föregående får utgå på sötvattensfisk,råräka, makrill och storbackelånga. Regionalt fraktstöd bör få lämnas medsamma belopp som under /82 och enligt de närmare bestämmelsersom nämnden beslutar. Nämnden bör vidare bemyndigas att disponera 1 milj. kr.för låginkomstsatsning. Vidsärskilda behov bör Svensk fisk liksom få disponera högst en Qärdedelav behållningen i konjunkturutjämningsfonden för den löpande verksamheten.Likaså bör jordbruksnämnden få medge att mer än en fjärdedel av fonden fårförbrukas. Fondens behållning bör dock inte utan regeringens särskildamedgivande få understiga 10 milj. kr. Medelsom anslagits ur prisregleringskassan för fisk till prisregleringen och sominte tas i anspråk bör få tillföras Svensk fisks konjunkturutjämningsfond. Tillprisregleringskassan för fisk bör liksom föras över högst1 milj. kr. av de fettvaruavgifter som tas ut vid härdning av sillolja avinhemsk råvara, med avdrag för vad som beräknas restitueras vid export. Medelur prisregleringskassan för fisk bör även under nästa budgetår få användas förandra ändamål än som förut angetts, om regeringen anser det påkallat vid akutasvårigheter inom fisket. Jagbiträder också förslaget att 3 milj. kr. ur prisregleringskassan för fisk anslåsför utsättning av laxfisk och ål under /83. Den närmareanvändningen av medlen bör få beslutas av regeringen efter förslag av . Förslagetom en höjning av prisregleringsavgifteh kan jag däremot inte biträda. Enligtmin bedömning bör marknadsläget, bl.a. priserna till producent, kunnautvecklas något gynnsammare än som förutsatts, varigenom behovet av medel blirmindre än beräknat. Jag bedömer därför att jordbruksnämndens förslag omprisregleringen på fisk under / 83 ändå kan genomföras. Jag villframhålla att det främsta syftet med konjunkturutjämningsfonden är att dessmedel skall kunna tas i anspråk med relativt lågamarknadspriser. Uppenbart är dock att prisregleringskassan ochkonjunkturutjämningsfonden kommer att vara i stort sett tömda vid ingången /84. Jag vill här erinra om att riktpunkten för normprissystemet(prop. 1977/78:112, JoU 1977/ 78:23, rskr 1977/78:272) är att regleringen iförsta hand bör bekostas inom ramen för regleringsekonomin. Frågan om vilkaåtgärder som kan behöva vidtas om det visar sig att nuvarande system förfinansiering av normpris- 1981/82:205 10 systemetoch andra åtgärder inom fiskprisregleringen inte är tillräckhga får tas upp närden kan bli aktuell. Det ankommer på jordbruksnämnden att bevaka frågan och ta erforderiigainitiativ. 2.2Statligt stöd till utbyggnad och förbättring av fiskehamn Enligtkungörelsen (1971: 384, ändrad 1980: 366) om statsbidrag till fiskehamnarutgår bidrag till anläggning eller förbättring av hamn som behövs föryrkesfisket. Bidrag lämnas med ett belopp som motsvarar högst , eller omsärskilda skäl föreligger, högst av anläggnings- eller förbättringskostnaden.Bidrag utgår från anslaget Bidrag till fiskehamnar m.m. under tiondehuvudtiteln. För innevarande budgetår har . anvisats för ändamålet.Ett lika stort belopp har anvisats för nästa budgetår (prop. 1981/82: 100 bil.13 s. 63). Simrishamnskommun har i skrivelse ansökt hos om högstamöjliga statsbidrag till utbyggnads- och förbättringsarbeten i hamnen somomfattar såväl fritidsbåts- som fiskehamn. Kostnaderna har preliminärtberäknats till 40 milj. kr., varav 28,9 milj. kr. skulle belöpa sig påfiskehamnsdelen. Fiskeristyrelsenhar med eget yttrande överlämnat ärendet till regeringen den 11 december 1981.Styrelsen anför bl. a. att har en av landets mest betydandefiskehamnar och framhåller särskilt att såväl antal landningar som ilandfördasill- och fiskkvantiteter ökat betydhgt somberedningsindustrin har byggts ut. De viktigaste fångstplatserna ligger på kortgångavstånd utanför . Många fartyg från som tidigarefrekventerat måste enligt styrelsen på grund av platsbrist söka sig tillandra hamnar. framhåller att kostnaderna för den planeradefritidsbåtshamnen enligt gällande bestämmelser inte kan täckas med bidrag frånanslaget Bidrag till fiskehamnar m.m. Styrelsen tillstyrker emellertid attstatsbidrag till fritidsbåtshamnen utgår i annan ordning. harefter granskning av kommunens ansökan godkänt 17,4 milj. kr. av totalt 28,9milj. som bidragsberättigade kostnader för fiskehamnsdelen. Styrelsentillstyrker statsbidrag härav, dvs. ca 10,5 milj. kr. att utgå fr. o. /84. Länsstyrelsenoch kommunen har i en gemensam skrivelse till regeringen den II februari1982 bl.a. anfört att den befintliga i , somiordningställdes , inte fungerar tillfredsställande. Kraven påhamnanläggningen bedöms komma alt öka ytterligare under de närmaste åren.Simrishamn är den hamn i landet där mest fisk för konsumtionsändamållandas och ca 400 personer sysselsätts direkt inom fiskenäringen. Föregen del anser jag att statligt stöd till en utbyggnad och förbättring avSimrishamns fiskehamn är motiverat. Förutsättningarna för fiske i 1981/82:205 11 Östersjönmed som landningsplats är goda. hamn är väl belägen iförhållande till fångstplatserna. Från energihushållningssynpunkt fäster jagstor vikt vid detta. Staten har i betydande utsträckning lämnatstöd till utvecklingen av fisket och fiskbe-redningsindustrin i området. Dessainsatser bör enligt min mening följas upp med iordningställande av en väldimensionerad och ändamålsenlig fiskehamn. Även regionalpolitiska skäl talarför en utbyggnad av . Området har tidigare drabbats av kraftigutflyttning till följd av brist på arbetsfillfällen. Förutsättningarna för attstatligt stöd till investeringar i fisket skall kunna leda till en livskraftignäring är mycket gynnsamma i Simrishamnsområdet. Jag fäster även stor vikt vidde arbetstillfällen som själva utbyggnaden av ger under de närmasteåren. Det statliga stödet börsåsom föreslagit lämnas i form av bidrag från anslaget Bidrag tillfiskehamnar m. m. med högst 10,5 milj. kr. av en total kostnad på 17,4 milj.kr. Bidraget är emellertid av en sådan storleksordning att det inte ryms inomramen för anslaget under ett budgetår. För att inte hindra en lämplig takt iutbyggnaden av landets fiskehamnar i övrigt bör bidraget till Simrishamnsfiskehamn fördelas på en fyraårsperiod med början /83.Jag förordar därför att regeringen inhämtar bemyndigande att underinnevarande budgetår få fatta beslut om statligt stöd till utbyggnad ochförbättring av fiskehamn som innebär åtaganden om sammanlagt högst10.5 milj. kr. under budgetåren 1982/83-1985/86.