prop · G50330 · 1981-12-31 00:00:00 — 1975:86 vara enfråga som borde kunna lösas genom överenskommelse mellan parterna påarbetsmarknaden. Mot denna bakgrund infördes en tidsbegränsad avdragsrält.Tiden avvägdes på sådant sätt alt arbetsmarknadens parter skulle kunna träffaavtal på området. ansågs vara tillräckligt i detta hänseende. LO har i sin framställningemellerUd påpekat att dessa frågor ännu inte har fåll någon mer allmän lösninggenom kollektivavtal och därför hemställt all den tidsbegränsadelagstiftningen måtte förlängas. Eftersomdet alltjämt är önskvärt att frågan om kostnader för arbetskläder lösesförhandlingsvägen föreslår jag att tiden förlängs ytteriigare . Reglernaom avdragsrätt för kostnader för arbetskläder bör alltså tillämpas även vid1979-1981 års laxeringar. Avdragsrällen gällerendast inkomst av tjänst. Vid såväl reglernas tillkomst som förlängningen logsemellertid under riksdagsbehandlingen upp frågan om en motsvarande avdragsrältför egenförelagarna. Skatteulskot-lel uttalade vid båda tillfällena all dennafråga på grund av sin anknytning lill beskattningsreglerna om förmåner avmindre värde hade en mer generell räckvidd. Mol bakgrund härav - och i sambandmed förlängningen även med åberopande av att giltighetstiden hade begränsatst.o.m. taxering avstyrktes motionsvis framställda yrkanden i frågan. Jagkan i allt väsentligt instämma i de uttalanden angående avdragsrällen förarbetskläder som jag här har redovisat. Till dessa kan läggas att avdragsrättenvisat sig ge upphov till ett betydande merarbete i den praktiska Ullämpningen.Sålunda föranledde avdraget vid taxering inte mindre än ca 100000förfrågningar/avvikelser, vilket uppskattningsvis motsvarar en tredjedel avantalet avdragsberättigade. Frågan omtillhandahållande av arbetskläder torde ännu inte ha fåll en så allmän lösninggenom kollektivavtal alt bestämmelserna om avdragsrält inte längre behövs. Åandra sidan talar som framgått av del fömt anförda åtskilliga skäl mot enförlängning av avdragsrällen. Jag är emellertid inte beredd att föreslå ettupphörande av avdragsrätten men vill understryka angelägenheten av all frågankan lösas på annat sätt. Önskemålen om förenkling och ytterligare schabloniseringav avdragsreglerna är starka. Jag kan i sammanhanget också erinra om all RSV ien särskild framställning till regeringen framhållit behovet av en systematisköversyn av bestämmelserna om den skatlemässiga behandlingen av förmåner avmindre värde, dit som nämnts bl. a. arbetsgivares tillhandahållande av friaarbetskläder hör. Förlängningen av avdragsrätten bör med hänsyn härtill endastomfatta laxeringsåren 1982 och 1983. 1981/82:30 20 Kommittén (B 1979: 14)' om folkpensionärernasskattelättnader tillsattes med uppdtag alt göra en översyn av desärskilda skattelättnader som medges folkpensionärer (1979:138). Ibetänkandet (Ds B 1981:7) Folkpensionärernas beskattning har kommitténredovisat sina förslag. Till protokollet i delta ärende bör fogas ensammanfattning av betänkandet som bilaga 4.1. Betänkandet har remissbehandlats. Till protokollet i deltaärende bör som bilaga 4.2 fogas en förteckning över remissinstanserna och ensammanställning av remissyttrandena. I korthet gäller följande i fråga om pensionsförmåner ochbeskattning av dem. För en utförligare redogörelse hänvisas till betänkandet. Pensionsförmånerna inom den allmänna försäkringen är förålderspensionärerna främst den allmänna folkpensionen och den allmännatilläggspensionen (ATP). En ytteriigare förmån är de kommunala bostadstilläggen.Till folkpensionärer, som inte är berättigade lill ATP eller som endast får enlåg sådan, utgår pensionstillskott. Fullt pensionstillskott uppgår sedan den 1juli av basbeloppet. Pensionsförmånerna är enligt gällande regler i principskattepliktiga. Del kommunala bostadstillägget är dock undantaget frånbeskattning. Även om pensionsförmånerna således i p:rincip är skattepliktigakommer de ofta all undantas från beskattning eller beskattas lindrigare pågrund av reglerna om extra avdrag. Folkpensionärer, vilkas huvudsakliga inkomst utgörs avallmän folkpension, medges vid inkomsttaxeringen ett särskiltavdrag för nedsatt skatleförmåga. Reglernas innebörd är f. n. attålderspensionär som har förmåner på den lägsta nivån, motsvarande folkpensionoch pensionstillskott, får avdrag med så stort belopp alt någon skatt intekommer att påföras. Vid stigande inkomst trappas det extra avdraget av.Avdragets storiek är beroende av den lill statlig inkomstskall laxeradeinkomstens storlek. Om denna inkomst inte överstiger ett visst högsta beloppskall avdraget tekniskt sett beräknas till vad som behövs för att denskatlskyldige inte skall påföras högre stadigt beskattningsbar inkomst än 6000kr. Detta högsta inkomslbelopp motsvarar enligt gällande regler den taxeradeinkomsten för en skatlskyldig som under beskattningsåret inte haft annaninkomst än ålderspension och övriga skattepliktiga intäkter av tjänst (si- 'Riksdagsledamoten , ordförande,ersättaren för riksdagsledamot , riksdagsledamöterna . 1981/82:30 21 doinkomsl)om sammanlagt . saml åtnjutit schablonavdrag med . Isidoinkomsten inräknas därvid även pensionstillskott. När den taxerade inkomstenöverstiger detta högsta inkomstbelopp reduceras det maximala avdagel med 40%av det överskjutande beloppet. Även förmögenhelsinnehavpåverkar det extra avdragels storlek. I den mån förmögenheten inte uppgår lill90000 kr. skall den inte beaktas i delta sammanhang. Om förmögenheten uppgårlill belopp , skall del extra avdraget jämkas och omförmögenheten överstiger . skall något avdrag inte medges.Beloppsgränsen gäller såväl för ensamstående folkpensionär som för makarUllsammans. De nu nämnda beloppen fastställdes genom lagstiftning (prop. 1980/ 81:42, SkU 1980/81:11 och 16, rskr 1980/81:94 och 117, SFS1980:1062) och skall tillämpas första gången vid taxering.Hemmavarande barns förmögenhet skall i vissa fall räknas in i föräldrarnasförmögenhet. Barnens förmögenhet kan därför påverka storleken av det extraavdrag som utgår lill föräldrarna. Vid beräkning avförmögenhet gäller särskilda regler i fråga om schablontaxerade en- ochtvåfacniljsfastigheter och jordbruksfastigheter, som i huvudsak används förbostadsändamål. Sådana fasligheter skall inräknas i förmögenhelsvärdel medbelopp som motsvarar 1/10 av skillnaden mellan taxeringsvärdet och låneskulderi fasligheten i den mån skillnaden inte överstiger . Även delsistnämnda beloppet fastställdes . Ibetänkandet har kommittén föreslagit att reglerna för folkpensionärernasbeskattning ändras i väsentligen följanden avseenden. - Avtrappningsreglerna för detextra avdraget ändras så att del till en böljan avtrappas med 66 2/av denlill statlig inkomstskatt laxerade inkomsten, lill den del denna är större ändel belopp som berättigar lill största extra avdrag. När den laxerade inkomstenökat med belopp motsvarande 3 basenheter bör avtrappningen sänkas lill ochnär inkomsten stigit ytterligare med belopp motsvarande 1,5 basenheter, böravtrappningen sänkas till 33 1/. Skärpningen skall, enligt förslaget,genomföras successivt . - Del extra avdraget skallbestämmas med hänsyn även till skattesatsen i hemortskommunen. De kommunalaskattesatserna bör indelas i fyra olika skikt och extra avdrag medges med likastora belopp för pensionärer med likartade inkomstförhållanden och bosatta ikommuner som ligger inom samma skikt. Pensionärsom har inkomst av eget arbete skall få ett särskilt avdrag, maximerat till2000 kr. Gränsenför den förmögenhet som reducerar det extra avdraget föreslås höjd från 150000kr. och vid beräknande av extra avdrag för en av makarna ellerför båda makarna skall vardera anses inneha Prop.1981/82:30 22 hälftenav den gemensamma förmögenheten och vidare skall hemmavarande barnsförmögenhet inte påverka storleken av del extra avdraget för föräldrarna. Detföreslås också alt de förmånliga värderingsreglerna i fråga om s. k. bosladsjordbrukförenklas. För framUden skall reglerna Ullämpas endast beträffandebostadsbyggnaden med Ullhörande tomt. Å andra sidan skall reglerna ägaUllämpning på alla jordbruksfastigheter. IdirekUven för utredningen om folkpensionärernas skattelättnader framhölldåvarande departementschefen all en utgångspunkt bör vara att man även förframliden måste ge ett särskilt stöd ål de grupper där folkpensionen utgör denhelt dominerande inkomsten men att motsvarande inte gäller för de grupper somhar inte obetydliga inkomster vid sidan av folkpensionen. De förslag somkommittén nu lagt fram bygger också på denna tankegång. Kommittén har visserligenuttalat alt en mer omfattande utbyggnad av förmånssidan i och för sig vore enbättre lösning eftersom man därigenom skulle kunna undvara de särskildaskattelättnaderna. En reform i antydd riktning har kommittén emellertid ansettligga utanför utredningsuppdraget och i stället föreslagit attskattelättnaderna t. v. bör utgå i form av extra avdrag. Kommittén hardiskuterat även andra former för ekonomiskt stöd som ett särskilt bidrag ellerskatterabatt men inte funnit dessa bättre än del nuvarande systemet. Kommitténsförslag har godtagils av flertalet remissinstanser och jag föreslår allsystemet med extra avdrag behålls. Emellertid måste detta ändras i vissaavseenden, framför allt för alt skapa en bättre balans i skallehänseende mellanfolkpensionärer och andra inkomsttagare i jämförbara inkomstlägen. Dennuvarande ordningen kan sägas bygga på principen alt en folkpensionär somendast uppbär grundförmåner, dvs. ålderspension jämte ett pensionstillskott,inte skall påföras någon skatt. Denna princip bör enligt min mening behållas, ivart fall så länge pensionsförmånerna har sin nuvarande nivå. Bildenblir emellertid en annan när folkpensionären har inkomster utöver de nyssnämnda grundförmånerna. Sådan är också situationen för flertaletfolkpensionärer och denna del av folkpensionärskolleklivet blir även störte förvarje år. Givelvis måste man även för framliden ha regler som möjliggör ensuccessiv övergång från den fullständiga skattefriheten lill den nivå där ingasärskilda skattelättnader längre bör utgå. F.n. avtrappas del extra avdraget allteftersom en folkpensionär har inkomster utövergrundförmånerna. Avtrappningen sker av den inkomst som överstigernämnda förmåner. I sin nuvarande form leder emellertid avtrappningen lill attextra avdrag kan medges även folkpensionärer, vars inkomster är jämförbara medinkomsterna för skallskyldiga i aktiv ålder. Jag kan t. ex. nämna att vid 1981års taxering kunde en ogift Prop.1981/82:30 23 pensionärha laxerad inkomst om . innan del extra avdraget var fullt avlrappal.Motsvarande inkomslbelopp var för gift pensionär vars make även hadefolkpension . Makarna kunde alltså Ullsammans ha inkomster på uppemot90000 kr. innan de i skattehänseende kom all behandlas som andra inkomsttagare. Ominte reglerna ändras leder nuvarande ordning lill all de nämnda beloppen snabbistiger. Genom alt pensionsförmånerna är knutna till basbeloppet stiger denämligen - räknat i antal kronor - regelbundet. Delta medför i sin tur attockså maximibeloppet för del extra avdraget måste höjas . Delinkomslskikt inom vilket extra avdrag skall medges kommer då all öka med 3 1/2gånger det belopp del extra avdraget stiger. Kommitténhar också enhälligt föreslagit en snabbare avtrappning av det extra avdraget. Istället för nuvarande enhetliga avlrappningsprocenl på 40 föreslås enavtrappning med 66 2/i ett första skikt. Detta skulle sträcka sig från delbelopp där högsta extra avdrag kan medges lill ett belopp som är tre basenheterstörre. I nästa skikt som föreslås motsvara en och en halv basenhet skulleavtrappning ske och i fråga om inkomster däröver med 33 1/. Kommitténsförslag i denna del har fått ell något blandat mottagande. För egen del villjag redovisa följande. Likarimligt som alt den folkpensionär som bara har gmndförmånerna f. n. är befriadfrån skatt, lika rimligt är det enligt min mening alt den pensionär som harinkomster jämförbara med inkomsttagare i akUv ålder inte särbehandlas. Deltauttalas också i direktiven. Den lämpligaste metoden för att nå fram till detangivna målet är alt ändra avtrappningsreglerna för det extra avdraget så altdelta inte kommer alt medges i så höga inkomstlägen som f. n. sker. Jagfinner kommitténs förslag i detta avseende välavvägt. Kommittén har föreslagitatt reglerna skall införas successivt . För egen del anserjag emellerUd alt genomförandel bör ske något snabbare. Jag föreslår alt delsker . Vid taxering bör avtrappningen i del förstaskiktet ske med 55 5/i stället för 66 2/. Miltförslag innebär inte all folkpensionärernas skattelättnader minskas iförhållande till vad de utgör utom i de högre av de inkomstlägen därextra avdrag nu utgår. Förslaget innebär bara en dämpning av det extraavdragets tillväxt för framliden. Några siffror kan belysa det nu sagda. Dessa bygger bl. a. pånuvarande pensionsnivå och på att basbeloppet inte överstiger . underår 1981 och att det uppgår . Ijanuari 1983 antas deluppgå . Basenheten för uppgår lill . och för år 1983antas den uppgå lill . Vidare bygger mina exempel pä de förslag i frågaom inkomstskatten som jag har redovisat. Fören ensamstående folkpensionär kan då del högsta extra avdraget Prop.1981/82:30 24 vid taxering, lill . vid och Ull19200 vid taxering. Den högsta laxerade inkomst vid vilken del extraavdraget är h<;ll avlrappal skulle däremot sjunka från . vid 1982års taxering lill . Som nämnts skulle dennagräns ulan ändrade regler då i stället ha höjts betydligt. En folkpensionärkommer emellertid fortfarande i stor utsträckning all påföras lägre skall äninkomsttagare i aktiv ålder i motsvarande inkomst-läge. Vid taxeringkan inkomstskallen för en ensamstående folkpensionär med en laxerad inkomst på30000 kr. således beräknas bli inemot . Vid en taxerad inkomst på50000 kr. skulle motsvarande skattelättnad bli ca . De skattelättnadersom tillkommer en ensamstående folkpensionär i förhållande till inkomsttagare iaktiv ålder kan belysas av följande uppställning. Sammanfattningsvisinnebär mitt förslag följande. Omen folkpensionärs inkomster inte överstiger ett belopp motsvarandeålderspension och ett pensionstillskott skall del extra avdraget avpassas såatt den skatlskyldige inte skall påföras högre statligt beskattningsbar inkomstän . Det valda beloppet, som motsvarar det gmndavdrag som fr. o. m. 1983års taxering skall medges vid den kommunala taxeringen, medför så längebasenheten understiger , vid strikt tillämpning all statliginkomstskatt kommer att påföras med några kronor. I dessa fall bör emellertiddet extra avdraget kunna jämkas så all någon skall inte kommer att påföras.Redan gällande regler möjliggör detta. Jag vill också påpeka att påförd skattsom understiger . - vilket blir fallet - inte las ul. Vid högre inkomsterskall del extra avdraget avtrappas. Avtrappning skall ske med 66 2/- vid1983 års taxering 55 5/- i ett skikt som med tre basenheter överstiger delbelopp där högsta extra avdrag medges. I nästa skikt som har en breddmotsvarande en och en halv basenhet sker avtrappning och i fråga ominkomster däröver med 33 1/. Mina förslag föranleder ändringar i punkt 2 avanvisningarna till 50 § KL. Kommitténhar föreslagit även andra ändringar. 1981/82:30 25 lagandelvid beräkningen av del extra avdraget till olika kommunala skattesatser haravstyrkts av en majoritet bland remissinstanserna, främst på grund av depraktiska problem som del skulle medföra. Till följd av milt fömt redovisadeförslag all den särskilda skattereduktionen helt skall avskaffas har kommitténskonstruktion emellertid onödiggjorls. Kommittén har även enligtsina direktiv haft i uppdrag att undersöka möjligheterna att ändraskallereglerna så alt pensionärer får intresse av all behålla eller skaffa siglämpligt arbete. Kommittén föreslår ett särskilt förvärvsavdrag på högst 2000kr. Delta förslag har fått ett genomgående negativt mottagande. Huvudinvändningarnahar varit att införande av ett sådant avdrag skulle strida mol vedertagnaprinciper inom skallerälten och ytteriigare försvåra administrationen. Ävenfördelningspolitiska invändningar har framförts. Argumenten för förslaget harenligt min mening inte sådan tyngd att del mot bakgrund av dessa invändningarbör genomföras. Som jag tidigare nämnt,kan innehav av förmögenhet påverka det extra avdragels storlek. Kommittén harföreslagit vissa ändringar även i dessa delar. Kommittén konstaterar allsambeskallningen av makar vid jämkningen på grund av förmögenhet kan leda lillatt båda makarnas extra avdrag trappas av mol en och samma förmögenhet.Kommittén finner detta oUll-fredsslällande och anser rent principiellt all heltindividuell beräkning vore önskvärd. Kommittén har emellerUd inte funnit dellämpligt aft föreslå en sådan utan anser att frågan i stället kan lösas så attvid beräkning av extra avdrag för en av makarna eller för båda, vardera makenskall anses inneha hälften av den gemensamma förmögenheten. Ett sådantförfarande gör all villkoren för äkta makar vid förmögenhelsprövningen blir merjämförbara med vad som gäller för ensamslående pensionär. Jag delar kommitténsuppfattning och föreslår att en regel av sådan innebörd införs. Enligt 8§ lagen (1947:577)om statlig förmögenhetsskatt, , skall skatlskyldig med hemmavarande barnunder taxeras för barnels förmögenhet, om barnels till statliginkomstskall beräknade beskattningsbara inkomst inte uppgår till minsl 6000kr. Barnets förmögenhet räknas då in i den skaltskyldiges skattepliktigaförmögenhet. Med barn avses även styvbarn och fosterbarn. Eftersom hemmavarandebarns förmögenhet i vissa fall skall räknas in i föräldrarnas kan barnetsförmögenhet ibland påverka storleken av det extra avdrag, som utgår Ullföräldrarna. Reglerna har kritiserats och kommittén föreslår all hemmavarandebarns förmögenhet inte i något fall bör kunna påverka storleken av del extraavdrag för nedsatt skatteförmåga som eventuellt utgår lill föräldrarna. I sinaanvisningar taxering har RSV också rekommenderat all man skallbortse från sådan förmögenhet. Jag förordar att en uttrycklig regel om dettainförs i lagtexten. Deregler som tillämpas i fråga om vissa bosladsfastigheler föreslås 1981/82:30 26 ändrade i ett avseende. I fråga om jordbruksfastigheterbör, enligt kommitténs förslag, förmånlig värdering ske endast i fråga ombostadshuset med tillhörande tomt på jordbruksfastighet som används som bostadav den skatlskyldige. Enligtgällande regler tillämpas de förmånligare värderingsreglerna beträffandejordbruksfastighet endast om denna används för bostadsändamål. Då gällerförmånsbehandligen å andra sidan hela fastighetsvärdet. För övrigajordbruksfastigheter gäller allmänna värderingsregler. I praktiken kan del varasvårt aft avgöra om en jordbruksfastighet huvudsakligen används förbostadsändamål. Utredningens förslag innebär all värderingsreglerna knyts lillsjälva bostadshuset med omkringliggande tomt och inte lill jordbruksfastighetensom sådan. Jag delar kommitténs uppfattning i detta avseende och föreslår atten sådan regel som kommittén föreslagit införs i lagtexten. Dåfasligheten är belånad skall på byggnaden och tomtmarken anses belöpa så stordel av låneskulderna i förvärvskällan som byggnadens och tomtmarkenstaxeringsvärde, eller närmare bestämt de åsatia delvärdena, utgör av detsammanlagda värdet av tillgångarna i förvärvskällan inklusive byggnaden ochtomtmarken. Härigenom uppnås överensstämmelse med en motsvarande regel somnyligen införts (prop 1980/81:193, SkU 1980/ 81:61, rskr 1980/81:412, SFS1981:635) i punkt 2 av anvisningarna lill 3 och 4 §§ SFL. Däremot är jag inte beredd alt godta kommitténs förslag omen höjning av den övre förmögenhelsgräns som utesluter all extra avdrag kanmedges. Kommittén har här föreslagit en höjning från . till 225000 kr.Jag anser inte en sådan höjning motiverad nu eftersom beloppet 150000 kr.bestämdes så sent som föregående år (prop 1980/81:42, SkU 1980/81: 11 och 16,rskr 1980/81:94 och 117, SFS 1980:1062). För de närmast föregående inkomståren har som nämntsskattelätl-naderna avvägts så all en folkpensionär med enbart ålderspension ochpensionstillskott inte påförts någon skatt. Av punkt 2 av anvisningarna till 50§ KL framgår, att det extra avdraget vid en viss högsta sidoinkomst skallmedges med så stort belopp att den statligt beskattningsbara inkomsten uppgårtill högst , vilket belopp motsvarar grundavdraget vid laxeringen tillkommunal inkomstskatt. Beloppet för högsta inkomst har uppjusteralsfortlöpande. Vid den senaste ändringen (prop. 1980/81:50, SkU 1980/81:16, rskr1980/81:117, SFS 1980:1062), som gäller inkomster, fastställdesbeloppet till . Därefter har emellerUd prisutvecklingen varit sådanatt ålderspensioner och pensionstillskott uppräknats med högre belopp än manhade anledning all räkna med när beloppsgränsen sidoinkomstfastställdes. Även bör därför beloppsgränsen uppjusteras. Gränsenbör höjas från . Prop.1981/82:30 27 Jag har härvid utgått från all basbeloppet inte kommer attöverstiga . Enligt 22§ 3 mom. första stycket taxeringslagen (1956:623), TL, är skatlskyldig som haruppburit folkpension i regel skyldig att avlämna deklaration endast om hansinkomst uppgått , eller om andra maken uppburit folkpension,. Jag har tidigare föreslagit all del inkomslbelopp som skall berättigatill högsta extra avdrag bestäms direkt med ledning av ålderspension och ettpensionstillskott. Motsvarande bör gälla i fråga om deklarationsplikten. Den, varsintäkter varit större än ifrågavarande belopp, är skyldig all ulan anmaningavge självdeklara-Uon. Vid beräkning om intäkten varit så stor all deklarationskall avges, skall för gift skallskyldig, vars make också uppburit folkpensionunder hela den tid av beskattningsåret som pension utgått lill denskattskyldige, utgås från en pension utgörande 77,av basbeloppet. För övrigaskattskyldiga skall intäkten beräknas med utgångspunkt i en pension utgörande95 % av basbeloppet. De nya reglerna skall tillämpas första gången i fråga om1982 års inkomster. De nämnda beloppen i fråga om deklarationsplikt, somär avvägda med hänsyn lill reglerna för extra avdrag i fråga om 1980 årsinkomster måste anpassas till inkomster. Jag föreslår alt deklara-tionspliktsgränsenvid taxering bestäms lill . Även reglerna om förmögenhets inverkan pådeklarationsplikten måste ändras. F. n. gäller enligt 22 § 3 mom. andra stycketTL att folkpensionär är skyldig att deklarera om förmögenheten är störte än75000 kr. Delta belopp har sin motsvarighet i om förmögenhelsinverkan pä det extra avdraget. Som tidigare nämnts ändrades dessa regler under1980 varvid beloppet höjdes från . En motsvarande höjningbör nu göras i TL. Mina tidigare redovisade förslag rörande makars förmögenhetgör all gränsen får sällas lill . för ensamslående och . Övergångsvis skall emellertid vid taxering bara90000-kronorsgränsen gälla. Det fåräven i fortsättningen ankomma på RSV alt utfärda nödvändiga anvisningar. Verketskall också beräkna och fastställa storieken av det extra avdraget. Som jag nuföreslagit all den övre inkomslgränsen liksom deklaralionspliklsgränsen skallbestämmas behöver inte längre falla beslut om dessa beloppulan RSV kan direkt utfärda erforderliga bestämmelser. 3.4.1 Grundavdrag och skattereduktion m.m. Reglerna om grundavdrag vid laxeringen lill kommunalinkomstskatt finns i 48 § KL. Mina tidigare framlagda förslag påkallarändringar i 2 och 3 mom. av denna paragraf. 1981/82:30 28 finns på åtskilliga håll inom skattelagstiftningen, bl. a. i fråga ombestämmande av dekliirationsskyldighel. Enligt 22 § I mom. TL, är fysisk personsom har haft bruttoinkomster om . alllid skyldig alt ulan anmaningavlämna självdeklaration. Deklaralionspliklsgränsen har oftast anknutit tillgrundavdragets belopp. Däremot har del alltsedan införandel av den särskildaskattereduktionen inte förelegal någon exakt överensstämmelse mellandeklaralionspliklsgränsen och den inkomslgräns vid vilken skall faktisktuppkommer. När grundavdraget senast höjdes från . hadeförslag redan tidigare framlagts om en motsvarande höjning avdeklaralionspliklsgränsen (prop. 1978/ 79: 111 bil. För innevarande årligger den gräns där skatt uppkommer kring .