prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — Devalveringen avkronan tycks i huvudsak tagit sig uttryck i en sänkning avträvarupriserna i utländska valutor, dvs. priserna har i huvudsak lämnats oförändrade i svenskakronor. Ävenavsättningsläget pä den inhemska marknaden försvårades ytterligare , somen följd av minskningen i det svenska byggandet och produktionsneddragningarnainom den träbearbetande industrin. Sågverkensleveranser till inhemska köpare beräknas ha fallit 1980-1981. Trots den kraftigtförsvagade försäljningsutvecklingen reagerade sågverken påtagligtlångsamt med att anpassa produktionen . Trä varulagren tilläts istället att snabbt öka och lagerpåfyllnaden uppgick till1,1 milj. m' under första halvåret.Ett visst behov av att fylla på lagren torde dock ha funnits eftersom trävarulagren minskat med sammanlagt 1,5 milj.m- fr. o. m. Det snabba prisfallet på trävaror gjorde produktionen av alltfler sägsortiment olönsam inom särskilt de större exportsågverken, som tvingades till kraftigaproduktionsneddragningar . Härigenom minskade lagrenunder . Produktionsvolymenberäknas ha fallit med i genomsnitt 6,1980/1981. över året i dess helhet beräknas trävarulagren hafyllts på med sammanlagt 0,7 milj. mM981. Fä inslag ibedömningarna över konjunkturutvecklingen i eller Förentastaterna talar för att balansen pä den internaUonella trävarumarknaden kommeratt återställas . Ett nödvändigt villkor för en bättre balans är att byggandet ochdärmed trävaruförbrukningen i främst men även höjspåtagligt. Av stor betydelse blirnaturligtvis om statsmakterna i olika länder är beredda att stimulerabyggandet. Med få undantag tycks sådana åtgärder, liksom komma att prioriteras lågt även1982. Investeringsutvecklingen förbyggnader och bostäder väntas sålunda vända först när villkoren för nya lån till dessa investeringaråter bedöms som lönsamma av företagoch konsumenter. Den totala efterfrågan på trävaror kommer därför medstor sannolikhet bli låg . För de svenskasågverkens del har devalveringen av kronan skapat en prisfördel iförsäljningarna att döma av utvecklingen under det Qärde kvartalet1981. I den män de svenska priserna väsentligt understiger konkurrenternaspriser sker relativt snabbt en anpassning av konkurrentpriserna i denmån detta är möjligt av kostnadsskäl. Prisfördelen av krondevalveringenkan därt'ör successivt minska. Bedömningar i branschen av de traditionellakonkurrentländernas kostnadsutveckling tyder dock på att de svenska sågverkensrelativa kostnadsläge förbättrats . Detta bedöms få stor betydelseför exportutvecklingen då priskonkurrensensannolikt blir hård. Här har bedömts att trävaruexporten i volym ökar med 8,'1981-1982. Bilaga 1.1 Preliminärnationalbudget 81 I alternativet medväxelkursförändringen (dvs. alt. II) har antagits att kursenpä den amerikanska dollarn successivt faller gentemot den svenskakronan under loppet av 1982 (se kap. 3). I ett sådant fall skulle denordamerikanska exportörerna få en direkt prisfördel. Här har antagits att ensådan utveckling av dollarkursen inte i sin helhet kommer att utnyttjas av denordamerikanska exportörerna till att pressa ned exportprisnivån. Skulle denordamerikanska exportörerna (som antas vara prisledande) hålla samma priser iamerikanska dollar räknat, vid en utveckling enligt alternativ II som i alternativ I. säskulle deras exportpriser i svenska kronor räknat ligga lägre vidalternativ IIi genomsnittför . I stället har här räknats med att exportprisnivån för trävarorskulle ligga lägre vid alternativ II. Avsättningen på densvenska marknaden bedöms bli låg även 1982. Sågverken kan vidare väntasavveckla en del av den tidigare lagerpåfyllnaden och produktionsvolymenberäknas därmed minska med 6 ä 1981-1982, Innan vi övergår till denkortsiktiga konjunkturöversikten för massa-och pappersindustrin kan det vara avintresse att göra en tillbakablick på konjunkturmönstret för denna industriunder sjuttiotalet och fram till det konjunkturläge som råder. Konjunkturcykeln för säpass råvarubetonade produkter som massa och papper kännetecknas av attfluktuationerna på såväl volym- som prissidan blir betydligt kraftigare än förmer bearbetade produkter. Detta sammanhänger väsentligen med att variationernai lagerefterfrågan är betydande för dessa stapelprodukter. Med enkapitalintensiv och processtyrd teknologi som den i särskilt massaindustrin ärdet vidare naturligt att företagens möjligheter att på kort sikt anpassaproduktionen till efterfrågeutvecklingen är mindre goda. Kraftiga svängningar ilagren hos såväl förbrukare som producenter och kraftiga fluktuationer ipriserna dominerar i stället ofta konjunkturmönstret. Sä var speciellt falletunder det förra konjunkturbakslaget 1975. Under konjunkturuppgångeni och 1972 och 1973 växte pappersefterfrågankraftigt. Starkt bidragande till pappers-efterfrågan under dessa är var denbetydande tillväxten i de totala lagerinvesteringarna i ekonomin. Dessa drevupp varuproduktionen och därmed även pappersförbrukningen inom en rad olikaindustribranscher långt utöver den samtidiga tillväxten i den slutligaefterfrågan för konsumtion och fasta investeringar (se diagram 4: 1). Ävenefterfrågan för uppbyggnad av själva papperslagren i olika led av ekonomintorde ha varit beaktansvärd. Diagram 4:1 Slutligefterfrågan och industriproduktionen' 19721981 Index 1972: 1 = IOO.Säsongrensade kvartalsdata / / Slut! 1 1 1 1 J-------- 1 / / / 1972 1973 1974 1975 1976 1977 1978 1979 1980 1981 ' FörbundsrepublikenTyskland, , , , samt . Den kraftiga ökningen ipappersefterfrågan drog fram en stark tillväxt i pappersproduktion i såvälFörenta staterna som (se diagram 4: 2). Tillväxten var så stark attmassaindustrins kapacitet ej förslog att förse pappersproducenterna med massautan massaindustrins egna lager drogs ned kraftigt (se diagram 4: 3). Under senare delen av1974 sjönk pappersefterfrågan utomordentligt snabbt och starkt i särskiltFörenta staterna men också i . Den privata konsumtionen och därmedden slutliga förbrukningen av papper sjönk dä under inverkan av oljeprisetsfyrdubbling . I första hand förklaras dock nedgången ipapperseflerfrågan av det häftiga lageromslaget i såväl somVästeuropa. Detta pressade ned industriproduktionen och därmedpappersförbrukningen med stor kraft . Den härigenomframtvingade nedgången i pappersproduktionen kom snabbt och överraskande förmassaindustrin i och . Den reagerade trögt på denminskade efterfrågan med en våldsam uppbyggnad av massalagren som följd.Lageruppbyggnaden pågick sedan ända fram tillfjärde kvartalet 1976. Konjunkturförloppet förmassa- och pappersindustrin i och under den andras. k. oljekrisen har varit betydligt lugnare Bilaga 1.1 Preliminär nationalbudget Diagram 4:2Pappersproduktion i EG och i ton 19721981 Index 1975 = 100.Säsongrensade kvartalsdata f / / / N./ f" 100 115 110 105 ' V" II i\J\ /A y / / / y 1972 1973 1974 1975 1976 1977 1978 1979 1980 1981 Källor: . än under den första. Pappersefterfrågan har dragits nedi väsentligt mindre utsträckning än under 1974 och 1975.Den privata konsumtionen har visserligen visat ett i stora drag likartatförlopp under de båda perioderna men den lagercykliska utvecklingen har varit lugnare isäväl som . a. därigenom har industrins totalaproduktionsvolym och därmed dess pappersförbrukning fallit mindre 1980 och 1981 än1974 och 1975. Särskilt markerad är skillnaden härvidlag i . Nedgången ipappersproduktionen i och fram tillmitten av 1981 har också varit tämligen begränsad. Likaså har en endast måttlig tillväxt i massaindustrinslagerhållning kunnat noteras. Situationen för massa- och pappersindustrin iNordamerika var alltså vid mitten av1981 rätt välbalanserad. Utvecklingen av kapacitetsutnyttjandet i massa- och pappersindustrin ger också enbekräftelse häipå. Som framgår avdiagram 4:4 liggerkapacitetsutnyttjandet klart högre än 1975. Diagram 4:3 av avsalumassa hosproducenterna i , , , samt 1972-1981 Index 1975 = IOO (vid vage kvartals slut) 1972 1973 1974 1975 1976 1977 1978 1979 1980 1981 Källor:International Pulp and Paper. För såväl massa- sompappersindustrin förefaller i stället kapacitetsutnyttjandet närmast motsvarautnyttjandet eller 1978. Den dämpning i den ekonomiska aktiviteten sominträffade medförde även att pappersförbrukningen iflera länder på kontinenten mattades. Prisökningstakten pä papper bromsadessamtidigt upp och vändes i vissa fall t.o.m. i prisfall under fjärde kvartalet1980. Efterfrågeavmattningen blev dock relativt begränsad; kunde åter höjda priser annonseras i . Till stor delutlöstes sannolikt dessa av de prisstegringar på pappersmassa som apprecieringenav dollarn vållade de kontinentala pappersproducenterna. Den fortlöpandeförsämringen av konjunkturen i och senare i ,medförde emellertid att förbrukningen efterhand sänktes under loppet av 1981,som även lagerhållningen av papper i köparleden torde ha minskat. Bilaga 1.1 Preliminär nationalbudget Diagram 4:4 Kapacitetsutnyttjandet i världensmassa- och pappersindustrier 1970 1981 \ \ \ \ 1970 1971 1972 1973 1974 1975 1976 1977 1978 1979 1980 1981 Anm. 1981 skattade värden. Källor: FAO, . Efterfrågeförsvagningenblev relativt mild för de svenska bruken och exporten beräknas ha ökat med 2,5%1980-1981. Jämförs exportvolymen med det konfliktfria blev det docken exportminskning om 1,. Exportprisernaberäknas ha ökat i genomsnitt 1980-1981. Till största del synesdet utrymme som skapades av kronans devalvering hautnyttjats till att gå ner i pris räknat i utländska valutor. Brukens papperslagerberäknas ha ökat måttligt och växt mindre än . Avsättningen påden inhemska marknaden blev dessutom lägre än . Sammanlagtmedförde leverans-och lagerutvecklingen att produktionen beräknas ha minskat 1980-1981. Förbrukningen avpapper och papp i torde förbli ungefär oförändrad under första delenav 1982 och först komma att öka mer påtagligt. Devalveringen avkronan kan dock beräknas leda till vissa marknadsandelsvinster . Här har bedömts attökningen i exportpriserna begränsas till i svenska kronor räknat 1981-1982och att pappersexporten ivolym ökar . Prop.1981/82:100 86 Produktionsvolymenkan väntas öka med 1981-1982 under förutsättning attlagerförändringarna vid bruken blir små. Den växandeförbrukningen av pappersmassa i medfördeatt exporten äter vände uppåt ifrån en låg nivå från Qärde kvartalet1980. Förbrukningshöjningen visade sig emellertid kortvarig och bröts undersommaren för att vända nedåt . Försvagningen i efterfrågan förstärktesav att köparnas lagerinvesteringar återdrogs ned . Massaexportenberäknas likväl ha ökat med i volym 1980-1981. Dämpningen iefterfrågan har ej varit av sådan styrka att prisnivån förpappersmassa pressats ned. Flera försök att höja massapriserna i dollar gjordes under1981, något som lyckades först då enbart den blekta massankunde höjas med . Trotsdetta beräknas exportprisnivån i svenska kronor räknat ha stigit 18,5%1980-1981. Räknat i dollar beräknas prisökningen på pappersmassa ha blivitdrygt 2 1/1980-1981. Massaproduktionenhar anpassats väl till leveransutvecklingen under säväl 1980 som 1981. I genomsnitt beräknasmassaproduktionen ha blivit oförändrad 1980-1981. Lagerhållningen ökade underloppet av 1981, men lagernivån kunde totalt sett betraktas som normal /1982. Apprecieringen avden amerikanska dollarn och devalveringen av kronan har stärkt desvenska brukens konkurrensläge gentemot särskilt de amerikanska producenterna.Detta kan väntas fä stor betydelse under framför allt däefterfrågan på pappersmassa bedöms ligga kvar pä en låg nivå och priskonkurrensensannolikt bli hård. Vid en trolig återhämtning i den amerikanska ekonomin mellanhalvåren 1982 tordekonkurrenstrycket lätta på de västeuropeiska marknaderna. Den svenska exporten torde därför stiga påtagligtmot slutet av 1982. I genomsnittbedöms exporten öka i volym 1981-1982. Exportprisernaberäknas öka med 1981-1982, varvid en höjning av massapriserna i dollar förutsätts skevid . I likhet med förträvaror har här bedömts att alternativet II för valutakursutvecklingenleder till att prisnivån för exporten av massa 1982 hamnar lägre enligt alternativ I. Det kan förmodas attmassaföretagen även strävar att nära anpassa produktionen eftermassaleveranserna. Dä avsättningen på den inhemska marknaden beräknas bli låg 1982, skulle enproduktionshöjning med 2-3 %vara att påräkna 1981-1982. För skogsbruketberäknas den ovan redovisade produktionsutvecklingen inomskogsindustrierna ha medfört att den totala rundvirkesförbrukningen minskade med 3,5%1980-1981 (se tabell 4:2).Minskningen i rundvirkesförbrukningenvar störst inom sågverksindustrin vars timmerförbrukning sjönk med 7,5%1980-1981. Förbrukningen av massaved minskade 1980-1981. Bilaga 1.1 Preliminär nationalbudget Importen avrundvirke höjdes kraftigt , och dä särskilt av massaved, för vilkenimporten nära nog fördubblades 1980-1981. Totalt sett beräknas importen ha ökat 1980-1981, eller med 2,3 milj m\ Massavedsimporten beräknas ha motsvarat avmassaindustrins totalarundvirkesförbrukning 1981. Tabell 4:2 Försörjningsbalans för rundvirke 19801982 Fast mått utan bark (barr- och lövträ) 1 000 kbm 1980 från föregående år. -2,5 -11,5 -3,0 Lagerförändring (1 000 kbm) -3,5 -7,5 -1,0 Problem med att ökaavverkningarna inom landet har medfört att exporten av rundvirke varit låg under fleraår trots god efterfrågan. Den lågaavverkningsaktiviteten i landets skogar har medfört attrundvirkeslagren skurits ned kraftigt under en följd av är. minskade de totala rundvirkeslagren medytterligare 2,7 milj m. Inte förrän motslutet av 1980 kunde lageruttömningen bromsas upp och successivt vändas i en påfyllning . /1982 beräknas den totala lagerstocken ha ökat med knappt 30 %jämfört med den låga nivån . Den nödvändigapåfyllningen av rundvirkeslagren har främst åstadkommits genom en ökad importmen även genom en något höjd avverkningsverksamheti landets skogar. För 1980-1981 beräknas den totalt avverkade volymen ha ökatmed . Den normalalagerstocken av massaved har tidigare brukat anges motsvara omkring 6månaders massaproduktion. Detta skulle motsvara en lagerstock istorleksordningen 10-11 milj m' massaved. /1981motsvarade massavedslagren endast ca 2 månaders massaproduktion men beräknasvid /1982 ha kommit upp till knappt 3 månaders varaktighet. Det kan förmodasatt skogsindustrierna fortsätter Prop.1981/82:100 88 att sträva mot ökad lagerhållning av rundvirke ocksåunder 1982, även om normallagermåletknappast kan uppnäs. Deproduktionsprognoser som redovisas i det föregående beräknas medföra att den totalarundvirkesförbrukningen faller 1981-1982. Skulle avverkningsvolymenkunna öka 1981-1982, skulle en påfyllnad av rundvirkeslagren med mellan 3 och 4 milj m'kunna realiseras, företrädesvis då på massavedssidan. Härvid har då antagits att den dyraimporten av rundvirke dras ned med 1981-1982, eller med omkring 0,6 milj m'.Exporten av rundvirke har bedömts komma att växa 1981-1982. Avsättningsläget förjärn- och stålverken som varit vikande var fortfarande mycketsvagt . Försämringen inföll som det uppstod ett allmäntöverutbud av stål i och handelsstålel drabbades först. sjönkäven leveranserna av specialstål. Försvagningen har fortgått ochexportleveranserna avhandelsfärdigt stål torde ha minskat mellan helåren 1980 och 1981. Även exporten av tackjärn och ämnenberäknas ha fallit betydligt. Det är framför allt leveranserna till den västeuropeiska markna den som gått kraftigt tillbaka, medan exporten till vissa ökat något. Sammantaget tordeexportvolymen ha minskat med 1980-1981. Normalt sett skulle envikande efterfrågan, likt den som framförallt upplevt, resultera i en press nedåt på priserna. Sådana tendenser har dockEG-administrationen lyckats bryta, åtminstone tills vidare. Med sitt stålkrisprogram har man genom ländervisa produk tionskvoter t.o.m. lyckats höja priserna. Prispåslagens storlek hardock varierat mycket mellan de olikastålkvaliteterna men har i allmänhet varit betydande. De svenska exportprisernatorde delvis som en följd av detta men också som en konsekvens av devalveringen ha stigit betydligt . beräknas exportpriserna ha höjts med knappt 5 1/jämfört med . Avsättningsläget påden inhemska marknaden försämrades först och marknaden harsedan dess varit klart vikande. Förbrukningen minskade inom framför alltbyggnadsverksamheten, men även inom vissa verkstadsbranscher samt varven; samtidigtskars även förbrukarlagren ned. Såväl handelsstålet som specialstålet hardrabbats. Importen drogs totalt sett ned i större omfattning än de svenskabrukens leveranser ochandelen importerat stål torde därmed ha minskat , liksom året innan. Skrotimporten har däremot ökat avsevärt. Sammantagetsjönk importen 1980-1981. Orderlägetförbättrades något pä exportmarknaderna 1981 då man noterade en ökad orderingång på såvälhandelsstål som specialstål. Man torde ha vissa begränsade möjligheter att utnyttja deval veringen för marknadsutvidgning på utomeuropeiska marknader medan inom framför allt EG prissättningen på stål är hårt reglerad. Bilaga 1.1 Preliminärnationalbudget 89 de nya växtimpulserna huvudsakligen ha kommit frånmarknader utanför EG. Även den internationella konjunkturförbättring somförväntas under loppet av 1982 bör få en positiv effekt på stälefterfrågan. Uppgången idennablir dock måttlig, framför allt med hänsyn till att en fortsatt svaginvesteringsefterfrågan förutses. Enökning av den svenska stålexporten medca räknat i volym har dock ansetts möjlig. Exportpriserna har antagits stiga med 1981-1982. Deninhemska stälefterfrågan förutsesåter komma att öka under loppet av 1982. Framför allt genom en förnyad ökning av verkstadsindustrins produkUonsamtidigt som ett omslag till enuppbyggnad av förbrukarlagren torde ske. Stålkonsumtionen inom varven och byggnadsverksamheten beräknas dockfortsätta att minska. Importenförutses öka i volym 1981-1982 och skulle därmed fortsätta att tappa marknadsandelar till deinhemska producenterna, bl. a. genom tillkomsten av ett nytt valsverk. Underdessa förutsättningar väntas produktionenav järn och stål sUga 1981 -1982 efter ett lika stort fall 1980-1981.Efterfrågeläget för verkstadsindustrinbörjade försvagas under förvåren Orderingången föll sedan markant i samband medarbetsmarknads konflikterna. Detta gällde särskilt hemmamarknadsorderna där dock en viss återhämtning kom till stånd undertredje kvartalet, vilket inte var fallet för exportmarknadsorderingången. Denfortsatte i stället att minska. Bot tenpunkten i kurvan för exportorderingången kom ; en inte obetydlig ökning kom till stånd Hemmaorderingången däremot föll till förs ta . En viss ökning komdock att ske för hemmaorderna somexportorderingången steg ytteriiga re något. Trots fallande leveranser- särskilt på hemmamarknaden - kom det samlade orderflödet först undertredje kvartalet att balansera leveran serna och orderstockarna upphörde därmed att falla. Exportleveransernaminskade i volym räknat tillförsta . Någon större förändring av exportvolymen torde inte ha skett varförden för hela 1981 beräknas ha blivitomkring 1/lägre än . Den svaga exportutvecklingen var främst en följd av vikandeefterfrågan inom OECD-omrädet, som den svenska verkstadsindustrinfram till devalveringen förlorade konkurrenskraft genomstigande relativpriser. Importen till OPEC-länderna och övriga utvecklingsländer vardäremot klart livligare än till och på dessa marknaderberäknas inte några marknadsandelsförlusterha uppstått . Den inhemskaefterfrågan av verkstadsprodukter var särskilt underförstå halvåret klartvikande. För hela 1981 beräknas denna (exkl lager) ha blivit lägreän 1980. Det var särskilt den privata konsumtionen av verkstadsprodukter -inte minst bilar - men också maskininvesteringarna som minskade. Därtill föll ocksåleveranserna av insatsvaror till övrig Tabell 4:3Försörjningsbalans för verkstadsprodukter exkl. fartyg 19801982 Förändring från föregående är, -2,1 -6,5 -3,8 -1,1 -3,3 -1,0 -2,8 -0,4 -0,5 -3,2 -0,9 -4,9 -3,2 -3,1 -0,1 -3,8 industri och till byggnadsverksamheten. Tillförsvaret och i någon mån till kommunerna torde dock en ökning skett. Ettstarkt negativt bidrag till efterfrågeutvecklingen kom dessutom frånlagercykeln. Den markanta uppbyggnaden av industrins lager avverkstadsprodukter dämpades för attunder slå om till en neddragning av lagren. Lageravvecklingenvar koncentrerad till insatsvaror och varor i arbete medan färdigvarulagrenännu steg. Också inom handeln skedde en betydande lageravveckling. Importen avverkstadsprodukter drogs kraftigt ned; en minskning med ca 6 1/beräknas haskett av importvolymen avspeglande att fallet i efterfrågankom från produktområden med högt importinnehäll. Den inhemska verkstadsproduktionensåsom den mäts i produktionsvolymindex ser ut att ha stannat vid en minskningom ca 1/1980-1981. Som framgår av försörjningsbalansen pekar denna med denovan beskrivna eflerfråge- och lagerutvecklingen på att en något störreminskning skall ha skett. emotses, somnärmare framgår av kapitel 3, ett omslag till marknadstillväxt för bearbetadevaror komma till stånd. Utnyttjar företagen devalveringen till den sänkning avdet relativa exportpriset som beskrivs i kapitel 3 uppnås en väsentligförbättring av de svenska företagens säljförmåga. För verkstadsprodukterna harunder dessa omständigheter en ökning av exportvolymen med 1981-1982vid en ökning av exportpriserna på ansetts sannolik. I värde skullesåledes en ökning pä komma till stånd. För en sådan utveckling finnsföga Bilaga 1.1 Preliminärnationalbudget 91 stöd i i oktoberinsamlade exportenkät. Den visar på en värdeökning 1981-1982 förverkstadsprodukter med blott och en tänkt prisökning pä . Denvolymökning som kan framräknas ur dessa tal skulle således stanna vid ca 1 %.Än mer förbryllande är att enkäten, som insamlades , i stort sett gersamma resultat som den som insamlades , dvs. före devalveringen av densvenska kronan. värdeökning var t.o.m. en procentenhet högre medan prisprognosen var en halvprocentenhet lägre. Den implicita volymförändringen 1981-1982 var således iaugustienkäten ca 2 1/. Någon större förändring avföretagens bedömning av marknadssituationen, dvs. hur den totala efterfråganpä verkstadsprodukter utomlands kommer att utvecklas skedde inte heller.Slutsatsen måste därför bli att devalveringen inte beaktats i nämnvärd grad iden senaste enkäten. Den inhemska efterfråganpå verkstadsprodukter beräknas sjunka ytterligare något från 1981 till 1982.Både vad gäller efterfrågan för konsumtion (privat och offentlig) ochmaskininvesteringar väntas en minskning liksom för förbrukning av insatsvarortill byggnadsverksamheten. En viss ökning av förbrukningen avverkstadsprodukter inom industrin kan dock påräknas genom uppdragningar avindustriproduktionen. Vad gäller industrins lager av verkstadsprodukter kan enviss ökning av lagren av varor i arbete komma att ske medan förändringarna avbåde insatsvaror och färdigvaror torde bli små. Handelns lager avverkstadsprodukter beräknas inte heller ändras nämnvärt 1982. Totalaefterfrågan på verkstadsprodukter skulle därmed komma att öka 1981-1982,vilket främst kan hänföras till exportutvecklingen och i någon mån tillomslaget i lagercykeln till en viss lageruppbyggnad . Fördyrandet avimportvarorna genom växelkursförändringen förutsätts klart ökaverkstadsindustrins konkurrenskraft också pä hemmamarknaden; importenstillväxt beräknas stanna vid räknat i volym. De svenskaverkstadsföretagen skulle därigenom kunna öka produktionen 1981-1982. Industribranscherna inomövrigsektorn' producerar huvudsakligen färdigvaror vilka till övervägandedelen avsätts på den inhemska marknaden. I huvudsak utgör produkternakonsumtionsvaror eller halvfabrikat som förädlas vidare i andraindustribranscher eller används i byggnadsverksamheten.