prop · G503150 · 1981-12-31 00:00:00 — Medlångtidsbudgetens ränteantaganden, kommer som tidigare redovisats, de statligautgifterna för SEK-syslemel all minska för tillkommande utlåning som en följdav att räntesubventionen minskar i vatje enskilt ärende. Om beräkningarnadäremot utgår frän antaganden om en högre räntenivå, l.ex. oförändrad nivåunder perioden, ökar räntesubventionens storlek mycket kraftigt och därmedockså de stafiiga utgifterna för systemet. Utgifter för statsstödd exportkredit (Milj.kr., oförändrad pris- och lönenivå) -Oförändrad räntenivå 1500- "" °" räntenivå() :I---- ÄR 1982 1983 ' 1984 ' 1985 ' 1986 Näringslivetstöds även genom olika avdrag m. m. inom ramen för inkomstbeskattningen. Bl.a.kan nämnas del särskilda invesleringsavdraget och möjligheter att utnyttjainvesteringsfonder. Beslut om rätl för företagen att få investeringsavdragfattas av . Företagen har haft möjlighet att göra sådana avdrag underen lång följd av år. Investeringar i maskiner och andra inventarier stimulerasunder genom ett särskill investeringsavdrag vid redovisningen avmervärdeskatt. Avdraget innebär i praktiken etl skattefritt bidrag avanskaffningsvärdet. Investeringar i byggnader stimuleras t.o.m. mars 1983genom ett särskilt avdrag 1981/82:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget Avdraget uppgår till av utgifter för byggnadsarbetet.Den årliga minskningen av statsinkomsterna till följd av dessainvesteringsavdrag kan uppskattas till i grova drag 1000-1500 milj. kr. Genomatt utnyttja sina investeringsfonder kan förelagen få avdrag förinvesteringar i byggnader och inventarier. Eftersom sådana investeringar annarsskrivs av medför fond-utnyttjandet att enskattekredit ges. Avsättningar fill investeringsfond har under senare åruppgått lill drygt 2000 milj. kr. åriigen, men varierar med den ekonomiskakonjunkturen, förelagens lönsamhet m. m. Underbudgetåren 1976/77-1980/81 uppgick kostnaderna på statsbudgeten för insatsertill krisdrabbade förelag och branscher till . Delta motsvarar ett genomsnitt av ca 7,9 miljarderkr. Av insatserna gick ca . till helägda statligaföretag, ca . fill varvsindustrin och ca 10 Statliga insatser i krisdrabbade foretag och branscher. (Miljarderkr., oförändrad pris- och lönenivå) Årligtgenomsnitt 1976/77-80/81 76/77 77/78 78/79 79/80 80/81 81/82 82/83 83/84 84/85 85/86 86/87 1981/82:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget till andra branscher. I den sistnämnda posten ingår av staten delägdaföretag som t.ex. . För innevarande budgetår beräknas denna typ av insatserkomma atl uppgå lill ca . i samma prisläge. Budgetåren därefterkommer statsbudgeten att belastas med utbetalningar för redan fattade beslul.Dessa utgifter har lagls in i långtidsbudgeten. Den framtida kassamässigabelastningen hänför sig främst lill riksdagsbeslut om slöd lill varvsnäringen.I diagrammet nedan redovisas koslnaderna för sådana insatser i krisdrabbadeföretag och branscher som gjorts med hjälp av medel som tillskjulits genomsärskilda beslul vid sidan av ordinarie anslag. Ilångtidsbudgeten har endasl elt relativt sett mindre belopp lagls in förtillkommande utgiftsbehov inom industripolitiken. Om konjunktur- eller stmkturproblemskulle åtföljas av beslut om nya insatser för stöd lill problembranscher ochkrisdrabbade förelag i samma omfattning som , skullekostnaderna för induslripolitiska insatser bli väsentligt större än dellabelopp. Effekterna på budgetsaldot av en sådan utveckling behandlas i avsnitt7. Internationelltutvecklingssamarbete m. m. Anslagenför internationellt utvecklingssamarbete för / 83 har beräknatsså att de något överstiger av bruttonationalinkomsten (BNI). I prop.1980/81:20 angående besparingar i statsverksamheten, m. m. föreslogs BNI somberäkningsgrund för biståndet i stället för bruttonationalprodukten.Utgångspunkten för beräkningarna i långtidsbudgeten är att biståndsanslagenskall motsvara ovanstående andel av BNI. En förändring av BNl:s tillväxt med enprocentenhet medför all anslagen med etl års eftersläpning förändras med 60 ä70 milj. kr. (Milj.kr., oförändrad pris- och lönenivå) 1983/84 1984/85 1985/86 1986/87 ändring -t-1,7 6145 -1-197 -1-158 -1-163 -1-146 -1-3, -1-2,: Ändamålsgruppenenergiförsörjning omfattar främst anslag till , anslagtill ersättning för försenad idrifllagning av kärn-reaklorer och anslag tillenergibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet. 1981/82:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget (Milj.kr., oförändrad pris- och lönenivå) - tuell för-7 ändring 1983/84 1984/85 1985/86 1986/8' -f427 -f438 -1-448 -1-10,0 inom bostadsbeståndet m. m. -1-21,4 H-300 -1-300 -1-200 -f27,3 -1-127 -fl 38 -1-248 Vidberäkningen av utgifterna för har investeringsnivånbedömts bli i stort oförändrad. Vidförsenad idrifllagning av kärnreaktorer utgår ersältning till reaktorinnehavare.Kostnader för della ingår i ovanstående tabell. Ersättningsbeloppen växersuccessivt fram t.o.m. /86 för atl under periodens sista årminska kraftigt. Oljeersättningsfondenlämnar stöd för att stimulera introduktion och kommersialisering av åtgärdersom snabbt kan minska oljeberoendet. För beräknas enmedelsram om 1 700 milj. kr., varav 600 milj. kr. för verksamhetsåret 1982.Fonden finansieras med en avgift på olja. Eftersom kostnaderna inte belastarstatsbudgeten ingår de inte i tabellen ovan. Utgiftemaför energibesparande åtgärder i bostadsbeståndet har beräknats medutgångspunkt i de regler som gäller för energisparstödel fr. o. m. den 1januari 1982. Anslagetär beräknat utifrån en fr.o.m. /83 oförändrad ram för statligalån till bostadshus om 1 900 milj. kr. En successiv ökning av utgiftema antasför långtidsbudgetperioden. Denna sammanhänger med den eftersläpning som gällerfrån tidpunkt för beslul lill att åtgärden är utförd och lånet kan betalas ut. Tillgmppen Övrigt har förts utgifter som inte har behandlats i någon av de tidigareredovisade ändamålsgmpperna. Här återfinns bl.a. anslag förlivsmedelssubventioner, riksdag och regering, skatteadministrafion, miljövård,kyrkliga och kulturella ändamål, idrotts- och frifidsverksamhet saml centraloch regional förvaltning. 4 1981/82. 1981/82:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget (Milj.kr., oförändrad pris- och lönenivå) 1983/84 1984/85 1985/86 1986/87 ändring -H,8 -1155 -109 -1- 83 -1,4 -0,4 -H0,5 + 52-14 - 6 -1-0,4 Prisernapå jordbmksprodukter fastställs av statsmakterna efter överläggningar mellanstatens jordbruksnämnd, jordbruksnämndens konsumentdelegation ochLantbrukarnas förhandlingsdelegation. infördes livsmedelssubventionersom elt stöd till främst barnfamiljer och låginkomsttagare. Koslnaderna förlivsmedelssubventionerna kan beräknas till ca 2,9 miljarder, kr. för budgetåret1982/83. Inkluderas vissa låginkomst-satsningar m.m. uppgår beloppet lill ca3,. Livsmedelssubventionerna torde därigenom komma att motsvara4% av värdet av den totala livsmedelskonsumtionen. Kostnadernaför riksdag, regeringskansli och kommittéväsendet återfinns under dennaändamålsgmpp. Även anslagen till de kungl. hov- och slottsstalerna redovisashär. För /83 har de samlade koslnaderna för dessa ändamålberäknats till ca 980 milj. kr. Ävenskatteadministrationen m. m. ingår i denna ändamålsgrupp. Koslnaderna förriksskatteverket, länsstyrelsernas skatteavdelningar, de lokalaskattemyndigheterna, kronofogdemyndigheterna samt för arvoden tilltaxeringsnämndsordföranden m. m. beräknas /83 uppgå lillsammanlagt ca 2300 milj. kr. Anslagenlill kulturändamål som för /83 uppgår till ca 1,3 miljarder kr.kan i stort indelas i förvaltningsanslag och bidragsanslag. Vissa bidragsanslagstyrs av automatik, i huvudsak bidrag lill lönekostnader för vissaverksamheter. Inommediaområdet utgör stödet till dagspressen den huvudsakliga delen. Dessa stödsstyrs av automatiskt verkande volymregler. Totalt uppgår statens utgifter påmediaområdet till drygt 500 milj. kr. Statensutgifter för kyrkliga ändamål uppgår till 107 milj. kr. under budgetåret1982/83. Förberäknat tillkommande utgiftsbehov har för den framförliggande periodenberäknats utgifter molsvarande de kostnader som erfarenhetsmässigt uppkommer isamband med sedvanliga tilläggsbudgetar saml viss reserv därutöver bl. a.begränsade insatser av arbetsmarknads- och industripolitisk art. 1981/82:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget 51 Ifråga om förändringar i anslagsbehållningar har vissa belopp lagts in underandra ändamålsgrupper. Återstående förändringar i anslagsbehållningar harbeaktats under denna ändamålsgrupp. 5.1Sammanfattning av statsutgifternas utveckling Denutveckling av statsbudgetens utgifter som behandlats i avsnitt 4 sammanfattas itabell 18. Enligt de redovisade beräkningarna skulle statsutgifterna ioförändrad pris- och lönenivå (exkl. statsskuldräntor) minska med i genomsnitt0,per är . Denna utveckling är således en konsekvens avfömtsättningen atl endast gjorda åtaganden realiseras. Den faktiskautvecklingen av utgifterna /77-1980/81 innebar engenomsnittlig ökning med inemot i fasta priser. När man ser tillberäkningarna för den framförliggande perioden, bör man hålla i minnet attkostnaderna för beräknat tillkommande utgiftsbehov avser ett beräknat utfallför /83. däremot är denna post merschablonmässigt beräknad enligt gängse metoder för långtidsbudgetkalkyler. Somframgått av avsnitt 4 är många anslag beroende av pris- och löneutvecklingen.I tabell 19 redovisas utgiftsutvecklingen i löpande priser. Till gmnd för dessaberäkningar ligger de anlaganden som behandlats i avsnitt 3. Vid beräkningen avlönekostnader har fömtsätts att limlöneökningarna inom offentlig sektor liggeri linje med de som antas för ekonomin i stort. Vidare har fömtsätts attutgifterna för den egentliga förvaltningen beräknats ufifrån det s.k.huvudförslaget. Detta innebär sålunda ett krav pä fortlöpande rafionaliseringaroch produktivitetsförbättringar för all upprätthålla en oförändrad omfattningav och kvalitet i verksamheten. Möjlighet finns för statliga myndigheter attplanera dessa rationahseringar inom ett treårsperspektiv. I beräkningarna hardock normall en schablonmässig 2-procentig årlig reducering lagts in. Efteromräkning blir den genomsnittliga årliga ökningen av statsutgifterna i löpandepriser (exkl. statsskuldräntor) 4,. Föratt beräkna utvecklingen av de totala utgifierna måsle man även beaktastatsskuldräntorna. Av tabell 20 framgår all de totala statsutgifterna ilöpande priser ökar med 6,per är i genomsnitt . Utgifternasökningstakt framöver är i myckel hög grad beroende av den antagna pris- ochlöneutvecklingen. Denna kan i hög grad avvika från den pris- och löneutvecklingsom var aktuell . En viss jämförbarhet med denbakomliggande perioden erhålls dock om utgifternas ökningslakt deflaleras medBNP-deflatorn. 1981/82:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget resulterari en genomsnittlig årlig ökning om ca I % attjämföra för den tidigare perioden. Det bör dock understrykas attde pä detta säll enligt gängse långtidsbudgetmelodik beräknade utgifterna inteär att betrakta som en prognos för den sannolika framtida utvecklingen. Utgiftsutvecklingen i oförändrad pris- och lönenivå (exkl.statsskuldräntor) (Milj.kr.) 1983/84 1984/85 1985/86 1986/8 Folkpensioner, m. m. -1-3,4 -0,4 -1-6,3 -1,8 -1-1,9 -1-0,2 -1-5,8 -1-15,0 -1-1,4 -1-5,8 -1,8 -1-4,2 -1-0,1 -0,3 -1-7,0 -0,7 Hälso-, sjuk- och socialvård -1-1,0 -1,2 -1-4,3 -1-0,1 -1-2,8 -1-6,7 -23,7 -7,7 -1-8,4 -H0,0 -1-1,8 -1,4 pris- och lönenivå (exkl. -1-3,9 -0,4 1981/82:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget Utgiftsutvecklingen i löpande priser (exkl.statsskuldräntor) m. m. Folkpensioner, m. m. -1-5,2 -1-4,8 -1-0,9 -1-5,2 Hälso-, sjuk- och socialvård -1-8,2 -21,5 -5,3 Utgifter i löpande priser (exkl. kr., löpande priser, avrundat) 1976/77-1980/81 Procentuell förändring 1982/83-1983/84 Genomsnittlig procentuell förändring 1982/83-1986/87 Summa statsutgifter (exkl. ToUla statsutgifter i löpande priser fl4,6 -1-44,7 -1-24,2 + 4,4 4-16,2 5.2Statsutgifternas uppdelning på realekonomiska kategorier 1avsnitt 4 redovisas statsutgifterna uppdelade på ändamälsomräden. För attunderlätta en analys av utgiftsutveckhngen i ett samhällsekonomiskt perspektivkrävs en uppdelning av statsutgifterna i realekonomiska termer, dvs. enfördelning på konsumtion, investeringar, transfereringar och finansiellatransaktioner. 1981/82:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget 54 Viden analys i reala termer är det i första hand av intresse atl skilja mellan åena sidan sådana utgifter som innebär att slaten slutligt förbrukarproduktionsresurser och å andra sidan sådana utgifter som är överföringar tillandra sektorer i ekonomin. De senare påverkar den reala samhällsekonomiskautvecklingen indirekt, bl. a. genom sina effekter på de disponibla inkomsternaoch likviditeten i andra delar av ekonomin. Den genomgång i realekonomiska termersom sker i del följande bygger i huvudsak på del inom nationalräkenskapernatillämpade internationella SNA-systemet (System of National Accounts). Destatliga konsumtions- och investeringsutgifterna visar statens direktaförbrukning av reala resurser. Sorn konsumtionsutgifter betraktas koslnaderför statliga myndigheters produktion av tjänster inom l.ex. försvaret,undervisningssektorn och rättsväsendel. Konsumtionsutgifterna beslår tillnärmare av lönekostnader inkl. sociala avgifter. Försvarels investeringar,som inte har någon civil användning, räknas även in som konsumtion. Återstodenär omkostnader i den löpande verksamheten, exempelvis hyror, reparationer ochunderhåll. Det investeringsbegrepp som används skiljer sig i princip inte fråndet som gäller för den privata sektorn. Som statliga investeringar betraktasutgifter för byggnader och anläggningar samt materielinköp för civila ändamål.Till skillnad från vad som gäller vid en strikt tillämpning av SNA-systemeträknas dock även affärsverkens investeringar som direkta statligainvesteringar. Detbör understrykas att gränsen mellan konsumtion och investering i vissa fall kanvara flytande. Det kan sålunda hävdas atl delar av utgifterna för l.ex.utbildning och forskning, vilka klassificeras som konsumtion, utgör produktivainvesteringar i lika hög grad som exempelvis inköp av maskiner. Dendel av statens utgifter som indirekt påverkar samhällsekonomin indelas itransfereringar (inkomstöverföringar, bidrag) och finansiella transaktioner(lån). Transfereringarnaindelas i undergrupper med utgångspunkt i olika mottagare avinkomstöverföringen. Den dominerande gruppen är transfereringar fillhushällen. I denna gmpp ingår utgifterna för folkpensioner, sjukförsäkringar,bambidrag m. m. Den näst största undergruppen är transfereringar tillkommunsektorn. Som transfereringar räknas också ränteutgifter förstatsskulden, statens bidrag till förelag och organisationer samt utgifter förutvecklingsbistånd. Tillgmppen finansiella transaktioner hänförs utgifter för utlåning, aktieteckning,markinköp m. m. Denna utgiftskategori kan i viss mening uppfattas som en delav kreditmarknaden. I vissa fall kan det dock vara svårt all helt entydigtavgöra om ett visst Sinslag skall klassificeras som finansiell transaktioneller transferering. T. ex. omförs vissa lån till bidrag ombidragsmottagaren inte kan uppfylla i förväg ställda krav föratt erhållamedlen. Vidare innebär åtminstone huvuddelen av anslagen till Prop.1981/82:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget 55 finansiellatransaktioner att anspråk ställs på de samhällsekonomiska resurserna. Vid ettstudium av hur slor del av dessa resurser som staten tar i anspråk ellerfördelar kan det därför ofta vara mindre intressant all särskilja transfereringaroch finansiella transaktioner. Somframgår av tabell 21 utgörs ca tvä tredjedelar av statens konsumtionsutgifterav kostnader för försvar, högre utbildning och forskning, polisväsende ochkriminalvård saml vägunderhåll. Också den återstående delen av utgifiernainnehåller utgiftsposter som inle avser myndighetsutövning i traditionellmening. Förstatens konsumtionsutgifter gäller att flertalet anslag beräknas blioförändrade i oförändrad pris- och lönenivå.Sammantaget minskar de statliga konsumtionsutgifterna i fasta priser med igenomsnitt per är. Destatliga investeringarna visar en genomsnittlig årlig nedgång om 1,i fastapriser. Delta sammanhänger främst med att bedömningen avinvesleringsulvecklingen i hög grad påverkas av långtidsbudgetens karaktär.Redan beslutade investeringer kommer alt avslutas,medan nya investeringsobjekt av naturliga skäl har bedömts mer reslrikfivt i beräkningarna.Investeringarna omfattar framför alll kraftstationer, teleanläggningar,järnvägar och byggnader, dvs. investeringar som till en slor del sker inomaffärsverken. Sammanfattningsviskan man konstatera att statens utgifter för konsumfion och investeringarminskar någol räknat i fast prisläge. I löpande priser beräknaskonsumtions- och investeringsutgifterna sammanlagt öka med 7,. Den ijämförelse med den antagna allmänna prisutvecklingen och den lågautgiftstillväxlen hänger delvis samman med atl kompensation för inflationenreducerats av det uppräknade anslaget vad gäller denstatliga förvaltningen. Den måttliga förändringen i konsumtions- ochinvesteringsutgifter förklarar således inle de totala stalsutgiflernas ökning.I själva verket sjunker deras andel av de totala utgifterna . 1981/82:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget Konsumtions- och investeringsutgifternas utveckling (Milj.kr., oförändrad pris- och lönenivå) -0,1 förvaltning m. m. -3,7 -1,4 -1-0,4 -0,3 >lnm.lUtgifternasklassificering anpassas löpande. Detta gör att de reala fördel-ningamaiolikalångtidsbudgetar, inte är helt jämförbara. Transfereringarnaberäknas /83 svara för 69,av de totala statsutgifterna.Utvecklingen av transfereringarna framgår av tabell 22. 'Om man ser till denfaktiska utvecklingen under bakomliggande perioder, finner man-alttransfereringarnas andel av de totala stalsutgifterna stadiglvökar. Det faktumalt transfereringarna utvecklas snabbare än ulgif-temaför. konsumtion ochinvesteringar torde främst hänga samman med att utgifterna förtransfereringarna styrs strikt av gällande regelsystem i vilket det ofta finns,inbyggt en mer eller mindre stark automatik, medan utgifierna för konsumtionoch investeringar påverkas bl. a. av fortlöpande produktivitetsförbättringaroeh rationaliseringar. stigertransfereringarna med 1,uttryckta i fasta priser. TransfereringarnatiU hushåU beräknas minska med i genomsnitt 0,per åri:oförändrad pris- ochlönenivå. Folkpensionerna dominerar i denna .griippvoch svarar för över hälftenav gmppens utgifter. Som framgår av följande; tablå minskar folkpensionerna någotuttryckt i fasta priser, vilket berorpå-alt antalet pensionärer som slårutanför ATP-systemel minskar . Beräkningarna tarhänsyn till föreslagna ändringar i socialförsäkringssystemet. När det gällerutvecklingen i lö-pandeipriser är denna något lägre än den antagna allmännainflationstakten till följd av att basbeloppet har rensats frän effekterna avförändrade energipriser saml indirekta skatter och subventioner. Vidare harhänsyn tagits'1111 att basbeloppet endast räknas upp en gång från den 1januari: 1982. Prop.1981/82:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget kr., oförändrad pris- och lönenivå) Transfereringar till hushåll' -1-31,7 -1-13,0 ' Häri ingår räntebidrag för bostäder ochlivsmedelssubventioner som i SNA-systemet klassificeras som transfereringartill företag. Deflaterade med BNP-deflatorn. Anm. Utgiftemas klassificering anpassas löpande. Detta göratt de reala fördelningarna i olika långtidsbudgetar inte är helt jämförbara. Räntebidraget till bostäder ökar kraftigt under budgetåret1982/83 bl. a. på gmnd av att konverteringar av bostadslän detta år för förstagången inkluderar lån med konvertering . Denna höjning är av engångskaraktäroch inte beroende av en ändring av reglerna för bidragsgivningen. (Milj. kr.. ändring 1982/83-1986/87 -0,4 -2,0 -1,4 -0,7 -0,7 -1,0 -0,5 Utgifterna för barnbidrag minskar räknat i oförändradprisnivå. Detta beror på att antalet barn beräknas minska. I enlighet medlångtidsbudgetens metodik har dessa utgifter ej räknats upp i takt medprisutvecklingen. 1981/82:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget Destatliga transfereringarna tiU kommunsektorn för konsumtion och investeringarinnefattar dels bidrag avsedda för särskilda ändamål som exempelvis lärarlönerför gmndskolan saml barnomsorgen, dels skatteutjämningsbidrag till kommunerna.Transfereringarna till kommunsektorn beräknas minska med 0,ioförändrad pris- och lönenivå . Ett drygtliolal specialdeslinerade bidrag svarar för av de statsbidrag lillden kommunala sektorn som utgår för särskilda ändamål. De större anslagenframgår nedan: (Milj. kr.. ändring 1982/83-1986/87 Bidrag till skolväsendet m. m. -2,3 -0,7 Bidrag till sjukvård, social hemhjälp m. m. -1,7 Bidrag till förskolor, dag- hem m. m. -0,5 -0,7 Bidraglill skolväsendet m. m. består lill av löner till gmnd-skole- ochgymnasieskollärarna. Nedgången i oförändrad pris- och lönenivå sammanhängerframför allt av minskat antal elever. Uppräkningen till löpande priser hargjorts med utgångspunkt i antagandena om löneutvecklingen.Gmndskolebidragssystemets utformning gör atl olika förskjutningseffekteruppstår i beräkningen. Statensbidrag till förskolor, daghem m. m. ökar i oförändrad pris- och lönenivå främsttill följd av kommunernas utbyggnad av denna verksamhet. Löneutvecklingen isamhället påverkar slalsbidragsnivän. 1 beräkningen i löpande priser har dettaförhållande beaktats. Beräkningen är dock schablonmässig. Bidragentill sjukvård, social hemhjälp m. m. består till största delen av bidrag tillkliniker för psykiskt sjuka. Omfattningen av dessa senare anslag bestäms avutfallet i förhandlingar mellan slaten och landstingskommuner- Utgifternaför skatteutjämningsbidrag beskrivs närmare under ändamålsavsnittetskatteutjämningsbidrag till den kommunala sektorn. Iposten övriga transfereringar till kommunsektorn ingår bl. a. bidrag till kommunallbostadstillägg till folkpensionärer. Totalt sett minskar denna grupp avtransfereringar i fasta priser. Prop.1981/82:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget 59 m.m. inkluderar överföringar till såväl privata som statliga förelag.Även transfereringar till organisationer och ideella föreningar ingår i dennagmpp. I fasta priser registreras en genomsnittlig minskning med 4,per årunder perioden. Som framgår av redovisningen under ändamålsgmppennäringspolitik har de statliga insatserna till krisdrabbade företag ochbranscher varit mycket stora . Förlångtidsbudgelperioden har antagits att några nya sådana insatser ej bliraktuella. Omkrisinsatserna skulle komma att fortsätta pä samma nivå som under budgetåren1975/761979/80, skulle transfereringar lill förelag kommande budgetår bliväsentligt mycket slörre än vad som här angivils. Deinternationella transfereringarna beslår nästan hell av anslag lillutvecklingsbistånd. Biståndet beräknas öka med 2,i oförändrad pris-och lönenivå och med 7,i löpande priser. Denna tillväxt uppstår tillföljd av antagandet all utvecklingsbiståndet utgör en andel avbmttonationalinkomsten. Totaltökar transfereringarna i fasta priser. I löpande priser innebär dettaen årlig genomsnittlig ökning på . Statsskuldräntornaberäknas i fasta priser öka med i genomsnitt 10,ärligen underlängtidsbudgetperioden. av slalsskuldrän-toma bestäms dels avökningen av statsskulden, dels av hur och till vilka villkor statsskulden kanplaceras. Vidslutet av är uppgick statsskulden till ca , varav ca 52miljarder kr. var placerade hos utländska långivare. harstatsskuldens andel av BNP mer än fördubblats. Från alt ha varit ibörjan av decenniet uppgick de till . Denna ökning avstatsskulden har inneburil en snabbt växande räntebörda. Statsskuldens fördelning per (Milj. Räntelöpande obligationslån Premieobligationslån Sparobligationer Skattkammarväxlar 21525 16939 33 243 Upplåning för Krediter hos intemationeUa banker Lån pä den internationella kapitalmarknaden Prop.1981/82:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget 60 Denkostnad som slutligen belastar statsbudgeten är nettot av riksgäldskontoretsinkomster och utgifter. Räntor på statsskulden är här den slorleksmässigtbetydande posten, men valutavinster och valutaförluster saml inkomster i formav räntor pä rörliga krediter påverkar utgifternas storlek.