prop · G503118 · 1981-12-31 00:00:00 — LO framför tanken pä allskapa någon form av direkt intresse för företagen både att finnas registreradei basregistrel och alt bli avregistrerade när företagen upphör med verksamhet.Som exempel på möjliga vägar att skapa sådana incitament nämner LO obligatoriskuppgift om företagsnummer i alla affärsöverenskommelser mellan offentligamyndigheter och förelag eller alt den juridiska giltigheten görs beroende av registreringen. SPK föreslår att man vidinförandet av del av RSV föreslagna basupp-giflskortel även inför enregislerhållningsavgifl. 1981/82:118 53 Anmälantill proposition om åtgärder för de små och medelstora företagen samt ominnovationspolitikens inriktning såvitt avser handelsdepartementetsverksamhetsområde Inomhandelsdepartementets verksamhetsområde ligger de stora flertalet av desmåföretag som är att hänföra till tjänstesektorn, dvs. servicenä-ringama.Vidare bereder vissa allmänna frågor som rör småföretagen,främst inom den exportfrämjande verksamheten. Till departementetsverksamhetsonrtråde hör också åtgärder för att främja turismen i och tillSverige. Handelsdepartementetansvarar även för frågor rörande konkurrensförhållandena inom näringslivet.Jag vill erinra om vad jag i lagrådsremiss med förslag till nykonkurrenslag anförde beträffande de små och medelstora företagen. Jagunderströk då att en effektiv konkurtens är föralsältningen för att vi skallkunna ha eii marknadsekonomiskl syslem och kunna vinna de fördelar som följerdärav. Jag betonade vidare att grandvalen i en sådan decentraliserad ekonomiutgörs av de små och medelstora företagen. Av detta följer att åtgärder för attförbättra dessa företags verksamhelsföratsättningar är av central betydelse fören väl fungerande konkurrens och kompletterar de åtgärder som vidtas av dekonkurrensvårdande myndigheterna. Servicenäringarna har enmyckel slor betydelse i samhällsekonomin. Av näringslivets samlade bidrag fillbrattonalionalproduklen och sysselsättningen svarar servicenäringama sålundaför . Huvuddelen av antalet företag i landet utgörs av företag inomservicenäringarna. 1 den förta s. k småföretagspropositionen (prop. 1977/78:40)om åtgärder för att främja de mindre och medelstora företagens utveckling,anmälde dåvarande chefen för sin avsikt att fillkalla enkommitté för att undersöka behovet av finansieringsstöd och rådgivning förförelag inom servicenäringarna. Kommittén, som antog namnetserviceföretagsutred- 1981/82:118 54 ningen,har avlämnat sitt betänkande (SOU 1979:74) Serviceföretagen -vägar tillutveckling. Betänkandet behandlas i det följande tillsammans med hotell- ochrestaurangutredningens betänkande (SOU 1978:37) Hotell- ochrestaurangbranschen. Ett utdrag ur serviceföretagsulredningens betänkande meduppgifter om de strakturella förhåUandena bör fogas fill protokollet i dettaärende som underbilaga 2:1. De två utredningarna har remissbehandlats.Sammanställningar av remissvaren över betänkandena i denna del bör fogas liUprotokollet som underbilaga 2:2 resp. underbilaga 2:3. förra s. k småförelagspropositionen tog dåvarande chefen för handelsdepartementetockså upp frågan om samarbete meUan turistråd samt regionala organoch andra intressenter för utveckling av regionala produktions- och bokningsorgan.Genom proposition om åtgärder för att främja sysselsättningen i Nortbotten(prop. 1978/79:127, AU 1978/79:33, rskr 1978/79:320) lämnades slöd för altbilda elt stortegionall marknadsföringsbolag för Nortbottens och Västerbottenslän. UtveckUngen av dessa organisationer behandlas i det följande. Densvenska exporten är av avgörande betydelse för utvecklingen avsamhällsekonomin. Helt naturligt ligger ansvaret för exportanslrängning-arnafrämst på företagen själva. Del ekonomiska läget i gör del emellertidangeläget alt stödja näringslivels satsningar. exportråd och denexportfrämjande fältorganisationen (handelssekreterare, handelskamrar ochutrikesrepresentafionen) har här en central roU all fyUa. Det är mot dennabakgrand som de statliga anslagen till dessa har ökat . Inleminst har detta skett genom beslut om ytterligare anslagför exportfrämjande åtgärder /82 (prop. 1980/81:141, NU1980/81:58, rskr 1980/81:426). Denna ytteriigare satsning har följts upp iregeringens budgetproposition (prop. 1981/82:100 bU. Denverksamhet som exportråd bedriver i och utomlands i samarbetemed den exportfrämjande fältorganisationen och andra organisationer i lill för såväl stora som små förelag. Däratöver finns inom ettsärskill program för småföretag i syfte att främja deras export. Detla programbaseras på beslut med anledning av regeringensproposition om de mindre och medelstora förelagen. De särskilda insatsema harav i samarbete med regionala utvecklingsfonder, handelskamrar,expo-organisationer och banker successivt byggts ut och fördjupals. Detta harskett inte minst mot bakgrand av det nämnda riksdagsbeslutet . Den1 juU 1979 inrättades en särskild nämnd vid exportråd vars uppgift äralt fatta beslut med syfte att främja den svenska exporten av systemleveransertUl stora industri- och anläggningsprojekt (prop. 1978/ 79:123 bU. 2, NU1978/79:59, rskr 1978/79:415). Vissa tillägg har gjorts i de riktlinjer somulgör underlag för nämndens beslut till gagn för små och medelstora företag.Dessa redovisas i det följande. 1981/82:118 55 Iregeringens proposition 1980/81:171 (NU 1980/81:58, rskr 1980/ 81:426) omexport av tjänster från statliga myndigheter och bolag m.m. refereras ettförslag från konsultexportutredningen om statligt stöd för export av tjänsterinom småinduslriseklorn fill främst utvecklingsländer. I proposifionen angesatt frågan avses behandlas i den kommande propositionen om småföretagsfrågor. Det tekniska kunnandetm.åsle ständigt utvecklas för att internafionella konkurtenskraftskall kunna bibehållas och förstärkas. Forskning och utveckling är därför avcentral betydelse. Även internationell handel med teknik har betydelse i dettasammanhang. Mot den bakgranden tillkallade regeringen en särskUdutredare för alt utreda handel med teknik (teknikhandelskommittén). Vid samma tidpunkttillkallade regeringen också en kommitté för alt bedriva försöksverksamhet medproduktsökning och teknikimport i enlighet med beslut (prop.1978/79:123, NU 1978/79:59, rskr 1978/ 79:416). Denna akfivitet har sin grand iregional- och sysselsättningspolifiska samt industripolifiska mofiv.Teknikimportkommittén avser lämna sitt betänkande . harpresenterat sina förslag i belänkandel (Ds H 1981:3) Handel med teknik. Ensammanfattning av betänkandet bör fogas till protokollet i detla ärende somunderbilaga 2:4. Betänkandet har remissbehandlats. En sammanfattning avremissyttrandena bör fogas till protokollet i delta ärende som underbilaga 2:5.Kommitténs förslag behandlas i det följande. 2 Servicenäringarna stöd till turistföretag Förslagrörande föratsättningarna för verksamheten vid företag inom servicenäringarnahar lämnats av hotell- och restaurangulredningen i betänkandet (SOU 1978:37)HoteU- och restaurangbranschen saml av serviceföretagsutredningen ibelänkandet (SOU 1979:74) Serviceföretagen -vägar tUl utveckling. Särskildaskrivelser i motsvarande ämnen har inkommit från bl. a. hotell- ochrestaurangförbund och . Hotell- ochrestaurangulredningen föreslog åtgärder på ett stort anlal områden nämligenförbättrad tillgång lill kredUer och rådgivning bl.a. genom att hotell- ochrestaurangbranschen förs in i de regionala ulveck-Ungsfondemas målgrapp, stödtill utvecklingsprojekt inom branschen, förändringar av alkohollagstiftningen,ökat kommunall ansvar, förändringar på utbildningsområdet, utredning om ökadchartertrafik fill samt inrättande av elt centralt samrådsorgan förinkvarterings- och serveringsfrågor. I anledning av utredningens förslag påutbildningsområdet har regeringen genom beslut överlämnatbetänkandet Prop.1981/82:118 56 jämteremissvaren tiU och universitets- och högskoleämbetet (UHÄ)för beaktande samt uppdragit ål UHÄ all utreda den närmare utformningen av enhögskoleutbildning inom hotell- och restaurangbranschen. Med anledning avuppdraget har inom UHÄ tiUsatls en arbelsgrapp för att bereda hoteU- ochrestaurangutredningens förslag vidare samt företa en översyn avhögskoleutbildningen inom storhushållssektorn och turistnäringen. Frågan ombehovet av en utredning av chartertrafiken har minskat genom den ökadeprisdifferenfiering på reguljärflygel som skeft . Den turist-och rekreationspolitiska utredningen (TUREK) har dessutom i uppdrag altsärskilt belysa transportproblematiken inom turist-sektorn. Serviceföretagsutredningensförslag syftade liU all förbättra finansierings-, rådgivnings- ochutbildningssiluafionen för de mindre förelagen inom servicenäringarna. I förstahand borde delta enligl utredningen ske genom alt de regionalautvecklingsfondernas målgrapp utvidgades till att onrfatta i stort sett allaföretag inom servicenäringarna med färte än 50 anställda. Vidare föreslogs attutbildningsgivare med inriktning på servicenäringama skulle få sammabidragsmöjligheter som andra ulbUdnings-givare och all resurserna för skulle förstärkas. Slufiigen föreslogutredningen att statliga garantier skuUe ges för Handelskredilgruppens (dvs. AB Järnhandelskredit, AB Textilkredit, AB Svensk Hotell- ochRestaurangkredil saml Kiosk-och Servicehandelns kredifinslitut AB) upplåningför all förbilliga och utöka den utlåning som frän dessa insfitut går lillföretag inom detaljhandeln och hotell- och restaurangbranschen. Avde båda betänkandena framgår att servicenäringarna är utprägladesmåförelagsbranscher. anger sålunda att omkring 80%av antalet företag 1976 hade mindre än fem anställdaoch att endasi av förelagen hade fler än 50 anställda. För hotell- ochrestaurangbranschen gällde all av företagen hade fyra eller färteanställda. Såvälhotell- och restaurangulredningen som serviceföretagsutredningen har somframgått av redovisningen föreslagit all de regionala utvecklingsfondernasmålgrapp utvidgas tiU att omfatta även serviceförelag. Holell-ochrestaurangförelag bör därvid enligl hotell- och restaurangutredningenprioriteras. Serviceförelagsutredningenframhåller att ett flertal av de problem som företag inom servicenäringama harär förknippade med det förhållandet att förelagen i slor utsträckning ärsmåförelag. Sådana problem kan vara kapilalbrist och svårigheter med planeringav marknadsföring, personal och ekonomi. En undersökning som utredningen harlåtit göra visade all av de mindre och medelstora detaljhandelsföretagen kundevart tionde inte genomföra planerade investeringar under perioden 1973-1977p.g.a. problem med kapitalanskaffningen. Utredningen konstaterade vidare alt 1981/82:118 57 mångaföretag inom servicenäringarna ordnar delar av sin finansiering vialeverantörer, vilket kan medföra bindningar till leverantören som verkarkonkurrensbegränsande. Serviceföretagsutredningenframhåller vidare att samhället redan på ell flertal områden har vidtagitåtgärder i syfte alt undanröja de svårigheter som möter småföretagen. Detgäller främst på kredit- och kapitalförsörjningsområdet och påföretagsserviceområdet. Flera olika organ har inrättats på både central ochregional nivå. Flera av dessa organ, bl.a. de regionala utvecklingsfondema, äri sin verksamhet främst inriktade på de tillverkande företagen. Det ärotillfredsställande anser såväl serviceförelagsutredningen som hoteU- ochrestaurangulredningen att föratsättningarna för all få hjälp i form avrådgivning eller kreditslöd är olika för industri å ena sidan ochservicenäringar å den andra. Företag bör oberoende av branschtillhörighet hamöjlighet att få del av sådana stödåtgärder som här avses. Det bör enligtutredningen vara en strävan från samhällets sida all inom famen förnäringspolitiska insatser söka nå samtliga utvecklingsbara företag som kan varai behov av stöd eller hjälp i någon form oberoende av företagetsbranschtillhörighet. Utredningenunderstryker i delta sammanhang servicenäringamas stora betydelse förkonsumenterna och deras viktiga funktion i samhällsekono-mifi - inte minst frånsysselsättningssynpunkt. Det föreligger också elt starkt ömsesidigt beroendemellan serviceföretagen och de tUlverkande företagen. För sin fortsattautveckling är industriföretagen beroende av bl. a. möjligheter att anlitaserviceföretag av olika slag. Genom servicenäringama avsätts sålunda detiUverkande företagens produkter. Önskar man en gynnsam utveckling blandindustriföretagen krävs att också gynnsamma föratsättningar finns förutveckling bland de ijänsteproducerande företagen. Nya affärsidéer hosserviceföretagen som ökar effektivUelen kan bidraga till att hela näringslivetskonkurrenskraft ökar liksom den ekonomiska tillväxten och välfärden framhållerserviceföretagsutredningen. Motdenna bakgrand föreslår utredningen all utvecklingsfondernas målgrappsuccessivt byggs ut tUl alt omfatta i princip samtliga näringar. I ett förstasteg bör utvidgningen omfatta följande näringsgrenar eller delar avnäringsgrenar: - Partihandel med transportmedel,bränsle och drivmedel - Handelsförmedling avtransportmedel, bränsle och drivmedel - BU- och drivmedelsdetaljhandel - Restaurang- och hotellrörelse 1981/82:118 58 - Renings-, renhållnings- ochrengöringsverksamhel - Reparations-, tvälleri- ochannan serviceverksamhet. Förslaget innebär all målgrappen i stort settfördubblas. Detövervägande antalet remissinstanser har avstyrkt en så betydande ökning avmålgrappen, bl. a. med hänsyn till fondernas begränsade ekonomiska ochpersonella resurser. Flera av de remissinstanser som avstyrker utredningensförslag föreslår att fondemas målgrupp utökas med företag inom turistnäringen. Föregen del vUl jag efter samråd med chefen för industridepartementet anföraföljande. Jag vill först erinra om all de regionala utvecklingsfondernas målgruppfastställdes i samband med att fonderna bildades. Målgrappen består av små ochmedelstora företag inom tUlverkningsindustrin saml sådana små och medelstoraIjänsteproducerande förelag som riktar sina tjänster tUl tiUverkningsindustrin.Vidare finns en möjlighet för fondema alt i vissa fall räkna in i målgrappenäven andra företag. En föratsättning för detla är dock, alt en sådan tUlfälligutvidgning inle innebär alt insatserna försämras för den prioriterademålgrappen, dvs. de tillverkande företagen. Genom att fondema kan tillämpa enflexibel tolkning av målgmppsavgränsningen, har de möjlighet att i enskildafall lämna slöd och service fill exempelvis konsult- eller transportföretag,vilket kan bidra lill alt förbättra förhållandena för de tUlverkande företagen. Närmareföreskrtfler i fråga om målgrappen meddelas av regeringen. Vad gällerfinansieringsverksamheten finns bestämmelser i förordningen (1978:506) omstatligt kreditslöd genom regional utvecklingsfond. Målgruppen förförelagsserviceverksamhet är inle förfaltningsreglerad. Här får dock ansesgälla som villkor för del statliga bidraget till verksamheten alt fondernaarbetar i enlighet med de riktlinjer som har beslutat om. Jag vill idetla sammanhang erinra om all regeringen beviljade JämUands länsutvecklingsfond bidrag av glesbygdsmedel för att fonden försöksvis skulle geservice även åt förelag inom turistnäringen. anfört om serviceföretagens betydelse i samhäUseko-nomin ägerenligt min mening i allt väsentligt sin riktighet. Redan i sin anmälan tiU denförra s. k. småförelagspropositionen (prop. 1977/78:40 bU. 1) framhöU chefenför industridepartementet all man bör sträva efter all inom ramen för deregionala utvecklingsfondernas verksamhet söka nå de företag som kan behövastöd och hjälp i någon form. Av främst resursskäl måste dock verksamheten inomfondema begränsas. Med hänsyn fill det statsfinansiella läget och liU behovelav att stärka tillverkningsindustrins konkurtenskraft kan jag emellertid inle nuförorda all alla serviceförelag förs in i utvecklingsfondernas målgrapp.Däremot bör en viss utvidgning kunna ske. Den bör då begränsas fill företaginom lurisinäringen. Turistföretagenär begränsade till antalet, men de är på många orter av väsentlig betydelse somkomplement fill industrin. De har där stor belydel- 1981/82:118 59 seför sysselsättning och service. I många faU bidrar de lill en positivutveckling av bytesbalansen. Jag förordar därför alt de regionala utvecklingsfondemasmålgrapp utökas lill all omfatta även turistföretag. Del ankommer på regeringenalt närmare avgränsa fondernas målgrapp. Dessa företag bör sålunda få del avfondernas förelagsservice och finansiering. Jag vill dock fasta uppmärksamhetpå att den prioriterade uppgiften för fonderna är att stödjafillverkningsinduslrin. Chefen för industridepartementet tar strax upp dennafråga. Han lar då även upp frågans regionalpolitiska aspekter. Detorgan som på central nivå har till uppgift att planera, samordna och genomföraåtgärder för alt främja turism är turistråd. Inom ramen för arbetetmed länsplaneringen har också länsstyrelsema kommU alt engagera sig i arbetetmed turistfrågor. Vidare pågår f. n. arbete vid rekreationsberedningen samtberörda kommuner och länsstyrelser med att ta fram utvecklingsprogram för deprimära relcrealionsomrädena. Härigenom föreligger i mänga fall elt underlagför turismens utveckling i länen som utvecklingsfondema kan lägga lill grandför sitl arbete inom turistnäringen. Det är angelägel att de lurismfrämjandeåtgärder som vidtas inom landet med stöd av statliga medel så långt möjligtsamordnas. Del är därför en naturlig uppgtfl för turistrådet som centralt organpå det lurismfrämjande området all ägna slor uppmärksamhet ål samarbetet medregionala utveck-Ungsfonder liksom med andra organ med turismfrämjandeuppgifter på olika nivåer. Chefenför industridepartementet kommer senare (bilaga 4) att föreslå att statligtkreditslöd i form av s. k. hotellgarantilån slopas. Deförslag i övrigt som har lämnats av hotell- och restaurangulredningen samtserviceföretagsutredningen bör enligt min mening inte nu föranleda någraåtgärder från regeringens sida. Turismensbetydelse för ekonomi och sysselsättning har ökat . Jaghar i del föregående berört de positiva effekter turismen kan ge förbytesbalans, sysselsättning och ekonomisk utveckling inte minst av betydelse iglesbygdsområden. Enligl min mening är del angelägel alt olika åtgärder vidtasför alt förbättra föratsättningarna att turista i i större utsträckningän . En sådan åtgärd är den utvidgning av de regionalautvecklingsfondernas målgrapp fill all även omfatta företag inom turistnäringensom jag har förordat. TiU andra sådana åtgärder hör etableringen avregionala marknadsförings- och bokningsorganisationer samt utvecklingen av ettrikstäckande databoknings-system. Dessa åtgärder syftar till att lokalt,regionalt och centralt utveckla och effektivisera turistnäringens tjänster. förta s. k. småförelagspropositionen uttalade sig dåvarande chefen förhandelsdepartementet positivt till turistråds initiativ all isamarbete med regionala organ och andra intressenter driva en utveckling motförbättrad sammansättning och marknadsföring av turistnäringens 1981/82:118 60 tjänster.Han framhöll också all statliga medel, tUlsammans med finansiering från övrigaintressenter, borde ställas till förfogande för denna utveckling av regionalaproduktions- och bokningsorgan. I regeringens budgetproposition (prop.1979/80:100 bil. 14, NU 1979/80:34, rskr 1979/ 80:224) fill riksmöteframhölls det angelägna i att dessa organisationer blev så stora att de ficktillräcklig bas för att driva rationell marknadsföring inom och utom landet.Som ett led i denna utveckUng lämnades efter förslag i regeringensproposition om åtgärder för att främja sysselsäftningen i Norrbollen (prop.1978/79:127, AU 1978/79:33, rskr 1978/79: 320) ekonomiskt stöd för att bildaett slorregionall marknadsföringsbolag för och . Inämnda budgelproposUion förordas ocksä inrättandet av ell rikstäckandedatoriserat bokningssystem för turistnäringen. Systemet är f.n. underUtveckUng och beräknas kunna las i drift . Sverigesturistråd har akfivt medverkat i tiUkomsten och utvecklingen avmarknadsförings- och bokningsorganisationer, främst genom rådgivande insatser.Turistrådet har dock i flera fall accepterat ell begränsat ägande i bolagen ochgivit ekonomiskt stöd under utvecklingsfasen. F. n. täcks störte delen avSverige av elt tio-tal bolag av denna typ. Bolagensverksamhet befinner sig i oUka utvecklingsstadier. Föratsätt-ningama förbolagens verksamhet är också olikartade. Geografisk avgränsning och läge,turismens inriktning och omfattning är exempel på förhåUanden som ger sådanaskillnader i föratsättningar. Flertalet bolag har aktivi engagerat sig ibokning, försäljning och marknadsföring. Några bolag har dessutom påbörjatutveckling av sammanhållna paket av oUka turistakliviieter (produktutveckling).Bolagens ekonomiska situation varierar med hänsyn till bl. a, de förhållandensom nu har nämnts. Hitfillsvarandeverksamhet visar, enligl turistråd, på behovel av denna typ avorganisafion för att konsumenterna enkelt skall kunna överblicka utbudet ochköpa den resa de önskar. Erfarenheterna visar att idén med förelag somregionalt fångar upp, utvecklar, paketerar och säljer utbudet avturistprodukter via resebyrå eller direkt liU konsumenten är riktig, men gerockså indikation om att anpassningar av affärsidé, verksamhet och organisafionär aktuella i några av bolagen. Ettväsentligt inslag i den grandläggande affärsidén för bolagen är attförelagsekonomiska vUlkor skall gälla för verksamheten. Efter en uppbyggnadsfasskall verksamheten bära sina egna kostnader. Bolagen är f. n. i flera fallengagerade i en marknadsföring av regionen liksom informafion och servicegentemot allmänhet, organisafioner och näring som ofta inle kan motiveras av ochbaseras på den kommersiella omfattningen av resp. bolags verksamhet. Vissatendenser fill alltför snabb organisatorisk uppbyggnad finns också. Följdenhärav är att samhälleliga medel har fått skjutas fill för all täcka däravuppkomna underskott. Iflera bolag granskas f. n. inriktning och finansiering av verksamheten. 1981/82:118 61 Detfinns inom regionema ell intresse av alt uppdra åt bolagen all ulföra vissainformations- och marknadsföringsuppgtfter som gäller regionerna som helhet,detla för att också via bolagens insatser stimulera individuellt resande ochresande som säljs via andra artangörer, resebyråer m.fl. Ökade insatser för attstimulera produktutveckling är exempel på andra uppgtfter som på uppdragsbasiskan komma att tUldelas bolagen. Det kan gälla utveckling av rationellatransportlösningar och attraktiva aktivitelsutbud. En sådan förändring avverksamhetens inriktning aktualiserar behovet av samverkan och avgränsning lillde på regional nivå berörda organisatio-nema. Diskussionema kring dessa frågorhar påbörjats inom flera av de aktueUa regionema och kan förväntas leda lill enklarare uppdelning av uppgtfter som planering, informafion, produktutveckling,marknadsbearbetning, försäljning och service. Detär enligt min mening angeläget att diskussionerna leder till elt effektivareutnyttjande av de resurser som satsas lokall och regionall och att sådanaresurser avsätts för såväl långsiktig planering som för mer kortsikfigtkommersiellt utnyttjande. Tillkomstenav det rikstäckande dalabokningssyslemet (BÖKSER) ger bolagen störtemöjligheter till produktutvecklande insatser. Systemet avses ge direktarationaliseringsvinster inom bolagen och en effektiviserad distribution viaarrangörer och resebyråer. Av stort intresse är också de nya möjlighelema förresp. anläggning att inom ramen för del gemensamma systemet själv utförabokningsarbele lill ett konkurrenskraftigt pris. Till systemet kan kopplas enserie ekonomiadminislraliva och andra funktioner som kan utnyttjas av deenskilda turistföretagen. För de regionala bolagen bör detta ge en utökadkundkrets och samverkan med turistnäringen. Härigenom skapas en större bredd ibetalningsunderlaget och ett mer varierat utbud vUket i sin tur gynnar den.enskilde konsumenten. Det är angeläget att varje företag som så önskar ägerrätt att ansluta sig lill bokningssystemet. Bolagens geografiskaupptagningsområde och ägande har varit föremål för diskussion.