prop · G50356 · 1981-12-31 00:00:00 — omkapitaltillskott till vissa statliga företag, m. m. Regeringenföreslår att antaga de förslag som har upptagits i bifogade utdrag avregeringsprotokoll. Ipropositionen föreslås att får ett kapitaltillskott på 1500milj. för att genomföra en finansiell rekonstruktion av Luossa-vaara-KiimnavaaraAB (). Ipropositionen föreslås vidare att staten övertar Bergslags AB:saktier i och att ett avtal om kapitaltillskott till m.m. godkänns. Dessutom föreslås att Statsföretag erhåller ett bidrag om 575milj. för akfieteckning i och alt staten dels lånar 150 milj.kr., dels förfogar över slmkturlån om 550 milj. kr. för aktieteckning i SSAB.Delta innebär att staten träder in som 25-procentig aktieägare i och atten finansiell rekonstrukfion av bolaget möjliggörs. Förden statliga varvskoncernen föreslås ändrade riktlinjer för garanfieravseende föriusttäckning för kundfordringar och fartygsprodukfion. Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, Åsling, Söder, , , , , , , Elmstedt,Tilländer, Ahrland. Propositionom kapitaltillskott till vissa statliga företag, m.m. Riksdagenhar behandlat frågan om statliga stödåtgärder lill Luossavaara-KiirunavaaraAB (). 1978/ 79:87, NU 1978/79: 30, rskr 1978/79:240)beslöt att staten skulle lämna ett tillskott av 700milj. för att genomföra en finansiell rekonslmklion av . Riksdagenbeviljade särskilda anslag på resp. 200 milj. kr. för all upprätthålla sysselsättningen vid (prop. 1977/78:96, NU1977/ 78:50, rskr 1977/78:225 och prop. 1978/79:87, NU 1978/79:42, rskr 1978/ 79:326).Våren 1980 (prop. 1979/80:79, NU 1979/80:72, rskr 1979/80:380) beslöt riksdagenom medelstillskotl lill Statsföretag för om 640 milj. kr., varav 440 milj.kr. var avsett att täcka förlust och 200 milj. kr. var avsett attförstärka egna kapital. Våren1981 (prop. 1980/81:128, NU 1980/81:48, rskr 1980/81:301) beslöt omett kapitaltillskott lill Statsföretag på totalt 1090 milj. kr. för aft läcka föriusterhos . förlust för beräknas enligtföretagets prognos till ca 750 milj. kr. Medlen som är avsedda förförlusttäckning för utbetalas löpande i takt med allförlusterna uppslår. 1980/81: 128 redovisades all med hänsyn fill den ogynnsammaresultatutvecklingen påbörjat ett utredningsarbete med syfte att undersökaförelagets utvecklingsmöjligheter . Utredningsarbetet som genomfördesunder är en uppföljning och omar- 1981/82:56 3 betningav s.k. stmklurutredning. Utredningen har avlämnat en rapport, LKAB-Struklumtredning1981, och har bl.a. utrett frågan under vilka förutsättningar harmöjlighet att bedriva en företagsekonomiskt lönsam järnmalmsbrytning.Utredningen har också studerat olika åtgärder som behövs för att förbättraföretagets konkurrenskraft och företagels finansiella situafion. har därtill fastlagt en handlingsplan för förelaget för de närmasteåren. På grundval härav finns ell underiag för att bedöma vilka insatser somkan behöva göras i början av 1980-lalel för utveckling och näringsliveti övrigt i malmfålten. har på industridepartementets uppdrag gjort en analys av och finansiella situation. har inkommit medkompletterande material. Riksdagenhar behandlat frågor som rör (prop.1977/78:87, NU 1977/78:45, rskr 1977/78:198, prop. 1978/ 79:100 bil. 17, s.211-212, prop. 1978/79:126, NU 1978/79:43, rskr 1978/ 79:369, prop. 1979/80:100bil. 17, s. 328, NU 1979/80:51, rskr 1979/80:323, prop. 1980/81:67, prop.1980/81: 100 bil. 17, s. 159, NU 1980/81:51, rskr 1980/81:266). Iproposition 1980/81:67 om vissa frågor angående stålindustrin, m.m. redovisadesSSAB:s resultatutveckling . Då angavs också att prognosen förår 1980 pekade på en förlust om ca 500 milj. kr. Resultatet för det året blevdock drygt 80 milj. kr. sämre och förlusten uppgick fill 584 milj. kr. I nämndaproposifion redovisades också målsättning alt uppnåen sådan resultatförbättring all bolagets egna kapital kunde hållas intakt.Därvid framhölls att detta skulle kräva väsentliga resultatförbättringar iförhållande till uppgjorda prognoser. Vidare framhölls all del var svårt altbedöma resultat förär 1981. Statsföretaghar i skrivelse till regeringen hemställt om statligmedverkan i nyemission i () saml medelstillskotl på 1900 milj. kr. för all genomföra en finansiell rekonslmklion av . hemställt om 400 milj. kr. för förlusttäckning och stmktureringav andra dotterbolag, bl. a. och AB Eiser. skrivelse till regeringen har redogjort förbolagets ekonomiska utveckling och konsekvenserna av vidtagna åtgärder. Genomskilda beslul, (prop. 1979/80:165, NU 1979/80:69, rskr1979/80:405), har beslutat om statliga garantier, s. k. värdegarantier,till Svenska Varv för föriusttäckning för kundfordringar och fartygsproduktionenligt beslul om sammanlagt 3 350 milj. kr. all utnyttjas lillutgången av . Jagavser här att anmäla frågorna om medelstiUskott för finansiell rekonslmklionav och statlig medverkan i nyemission i . 1981/82:56 4 jag ta upp frågan om ändrade riktlinjer för garantier tillSvenska Varv avseende föriusttäckning för kundfordringar och fartygsproduktion.Jag finner inte skäl att nu la upp lill behandling Statsföretags framställningom tillskott för bl. a. Beroxo och Eiser. Statsföretagsgruppen redovisade för ett överskottefter finansiella intäkter och kostnader inkl. redan beslutade statligatillskott för förlusttäckning i och Uddcomb på 261 milj. kr. Motsvaranderesultat bedöms under innevarande år bli en förlust av ca 600 milj. kr.Resultatet efter finansiella poster exkl. statliga tillskott utgjorde år 1980en föriust av 280 milj. kr. och beräknas bli en föriust avstorleksordningen 1400 milj. kr. har Statsförelag gjortbedömningen all konjunkturen kommer alt stärkas först under hösten.Försäljningsintäkterna för gruppen beräknas öka från 15400 milj. kr. fillöver 17000 milj. kr. Rörelseresultatet väntas också förbättras mentrots detta är lönsamheten i flertalet av de drygt 30-talet direktägdadotterbolagen och intresseföretagen fortfarande svag. Denna situation påverkarockså moderbolagets utveckling. Den svaga lönsamheten i gruppen drabbar inte baramoderbolagels inläktssida genom att koncernbidragen från dotterbolagenbegränsas utan även dess utgiftssida med svåra återverkningar på moderbolagetsresultat som följd. Omfattande stödinsatser måste göras i AB (), Beroxo och Eiser. Sammantaget innebär den fömlseddakonjunkturutvecklingen med åtföljande bristande lönsamhet i gruppen svagaresultat i moderbolaget. Som en följd härav kommer Statsföretags lidigareuppsatta mål för bolaget - att täcka den balanserade förlusten före utgången avår 1982 - inte att uppnås. Tvärtom vänds förbättring till en årligkraftig försämring av det balanserade resultatet . Förår 1980 redovisade moderbolaget en nettovinst på 8C milj. kr. medan resultatetför väntas bli en förlust efter skatter på ca 300 milj. kr.Konsekvensen blir en stark minskning av moderbolagels egna kapital. Utvecklingen inom vissa av harunder visat sig bli betydligt sämre än vad som tidigare antagits. Denpetrokemiska industrin upplever f.n. sin djupaste lågkonjunkturvilket har drabbat Beroxo både kostnadsmässigt och marknadsmässigt. För innevarandeår beräknas förlusten i Beroxo uppgå fill ca 180 milj. kr. Betydande förlusterväntas också uppstå . resultat har försämratssnabbt och tidigare givna tillskott från statens och Statsföretags sida kommerinte alt vara lillräckliga för alt läcka kapitalbehov . Prop.1981/82:56 5 plananges alt yllerligare insatser kommer att behövas för att anpassa koncernenskapacitet och kostnader lill marknadsfömtsältningarna. Kapitalbehovet inom Eiserför föriusttäckning , soliditets-höjning och insatser förprodukt- och marknadsutveckling beräknas lill 300 milj. kr. ASSLsförlust för efter finansiella intäkter och kostnader beräknas till ca500 milj. kr. vilket innebär en betydande ekonomisk belastning i Statsföretagsbokslut. På gmnd av att en omvärdering av uppfattningen om marknadsförutsättningarnaför slog igenom först i samband med bolagels åtlamånaders-boksluli oktober går det f. n. inte alt fömtsäga om detla kommer alt medföra krav påkapitaltillskott från staten. , där Statsföretag och äger hälften var avaktierna redovisar stora förluster. En stor del av detegna kapitalet är förbrukat. För att täcka årets förlust och den balanseradeförlusten för har ägarna begärt ett tillskott pä 670 milj. kr.Statsrådet kommer att föreslå regeringen att SvenskaPetroleum får stafiigl stöd för alt täcka förluster. Jagövergår nu till all redovisa mina synpunkter på Statsförelagsgmp-pen. Väsentliga erfarenheter ifråga om Statsföretags verksamhel har vunnits sedan Statsföretag bildades. Pågrund av betydande engagemang i basindustrierna har Statsföretag uppvisatstora föriuster . Vidare har verksamheten präglats av omfattandeinvesteringar. Till övervägande del har investeringarna avsett nya anläggningaroch varit av expansions-. Investeringarna inom Slalsföretagsgmppenhar varit 23 gånger större än i övrig industri. Statsföretag har ocksåmedverkat i stmkturom-vandlingen av vissa branscher som drabbats avavsättnings- och lönsamhetsproblem. Jag tänker här bl.a. på tekobranschen ochhandelsstålindustrin. Slatsföretagsgruppensexpansion, mätt såväl i antal anställda som i investeringar, i kombination meden svag lönsamhetsutveckling har inneburit att verksamheten fått finansierasfrämst med externt kapital som i betydande utsträckning utgjorts av statliga fillskott.I prop. 1979/80:79 om kapiialfillskott till Statsföretagsgruppen, m.m. framhölljag alt alla fömtsättningar att successivt effektivisera företagsgmppens verksamhelmåste fillvaratas. Den anpassning av Slatsföretagsgruppens omfattning och verksamhelsom förutsattes i den nämnda propositionen har inte skett. Statsföretagsegna resurser har varit ofillräckliga för all möta de stora krav på finansiellmedverkan som riktats mot moderbolaget från ett flertal dotterbolag. Därför harbetydande statliga fillskott fåll göras lill moderbolaget. Den ogynnsammaresultatutvecklingen inom har också inneburit storalikviditetspåfrestningar på moderbolaget. Avskäl som jag har redogjort för är det enligt min mening 1981/82:56 6 motiveratalt överväga en omprövning av förutsättningarna för Statsföretags verksamhet.Det kan också bli aktuellt med en översyn av Statsföretags nuvarandesammansättning. Jag avser att låta genomföra en analys av dessafrågeställningar och återkomma till regeringen med förslag härom . 3 Finansiell rekonstruktion av beslår av järnmalmsulvinning vid tre gruvor, Kiirunavaara, Svappavaaraoch . Kimnarörelsenbryter malm under jord i Kiimnavaara och i dagbrott i . I Kiirunavaarabryts malmen nu kring med utfraktssystem på 540- och 775-melersnivåerna.Den senaste huvudtransportnivån har successivt tagils i drift . Fr.o.m.år 1984 kommer all produktion underjord att transporteras via denna nivå. Nästautfraklsnivå planeras till ca 1000 meters avvägning om traditionell transportnivåanläggs. Produktionskapaciteten i Kiimnavaara ligger på ca 18 milj. lon färdigaprodukter . Malmen är en blandning av låg- och högfosformalmer och har engenomsnittshalt av järn och 0,fosfor. All råmalm vidareförädlas genomsovring fill styckemalm och mull av hög- och lågfosforkvalitet. Den malm somanvänds för pelletstillverk-ning anrikas före pelletisering, varvidfosforhalten nedbringas till lämplig nivå. Sedan den pågående ombyggnaden av pelletsverketi genomförts kommer årskapaciteten alt uppgå lill 3,5milj. Produktionav apatit kommer alt påbörjas sedan en investering iett nytt apatitverk genomförts. Denna produktion baseras på det fosforhaltigaavfallet från anrikningsverket. Malmeni har ett djupgående fill och malmreserven uppgårtill ca 1 800 milj. ton, vilket vid nuvarande brytningslakt ger fyndigheten enteoretisk livslängd på betydligt . De loiala malmtillgångarna nedtill 1000-metersnivån medger brytning i ytterligare . ISvappavaara bryts malmen i dagbrott. Årskapaciteten för färdiga produkter är3,5 milj. ton, varav närmare 3 milj. ton pellels. Den totala malmreserven uppskattaslill ca 300 milj. ton, varav 150 milj. ton tekniskt kan brytas i dagbrott. Mednuvarande brytningslakt ger detta en teoretisk livslängd för dagbroltsbrytningen. Kimnarörelsensvarar också för lossning, lagring och utlastning vid företagels malmhamn iNarvik. Kimnarörelsens produkter exporteras till främst /,och som tillsammans lar av leveranserna. Prop.1981/82:56 7 Malmbergsrörelsen bryter och förädlar järnmalm iMalmberget. All brytning sker under jord på ca 500 meters djup med 600-metersnivånsom utfraklsnivå. Nästa utfraklsnivå planeras fill 815-melers djup. Malmfill-gångarnauppskattas till ca 600 milj. ton. lill 815-metersnivån har malmreservenberäknats till ca 330 milj. ton, varför gmvans teoretiska livslängd till dettadjup uppgår till fömlsatl all hela malmarean utnyttjas. IMalmberget finns malmbehandlingsanläggningar för framställning av slig och pellels. Produktionskapaciteten är ca 7 milj. lon färdiga produkterper år, inkl. en pelletskapacitet på närmare 3 milj. ton. All malm förädlastill lågfosfor-sliger och pellels. Bland lågfosforsligerna ingår specialsliger,som används inom bl. a. järnpulvermelallurgin och den kemiska industrin. Huvuddelen av produkter levereras överLuleå malmhamn. Viss leverans sker över hamnen i . Malmbergsrörelsenshuvudmarknad är länderna kring , främst och . är och de viktigaste kundländerna. Inom Sverigesker leveranser lill i och saml lill . järnmalmskapacitet uppgår sammanlagt fill ca 28milj. ton färdiga produkter inkl. pelletskapacitet på drygt 9 milj. ton.Försäljningen sker genom som fill ägs av och av GrängesAB. Produktionen och leveranserna av järnmalm har under desenaste åren utvecklat sig enligt följande. Prognos 1979 1980 1981 Produktion, milj. ton 23,6 24,1 21,2 Leveranser, milj. ton 26,7 21,1 18,5 har under en följd av år försökt bredda sin verksamhelså att den skulle omfatta områden även utanför järnmalmsverksamhelen. Dessasatsningar, som omfattat betydande insatser på prospektering och projektverksamhet,har resulterat i inriktning på gm v- och mineralverksamhel samt satsningar inomenergiområdet, äger samtliga aktier i som bryter sulfidmalmoch i Bergslagen saml i AB Forshammars som bryter ochförädlar industrimineral i Bergslagen och . bildades ProspekteringAB som bedriver prospekteringsverksamhet och sombedriver internationell konsultverksamhet. bildadesdotterbolaget som kommer att svara för verksamheten i den nyakopparmalmsgruvan . kol verksamhel bedrivs i KolulvecklingAB med dotterbolaget . är vidare delägare i Prop.1981/82:56 8 ABSvensk Alunskiffemtveckling, Ranslads Skifferaktiebolag, Svenskt KolkonsortiumAB saml Skandinavisk /S. Styrelsenshandlingsplan innefattar en omprövning av verksamhet utanförjärnmalmsområdet. Beslut har fattats om att kolverksamhet skallbegränsas till att endast omfatta deltagande i . jämte prognos för upprättad i slutetav oktober redovisas i följande tabell. Tillföljd av den djupa lågkonjunkturen inom stålindustri sjönk malmleveransernaunder fill 21,1 milj. ton från 26,7 milj. ton . Malmlagrenuppgick lill knappt 7 milj. ton. budgeteradeLKAB en leveranskvantitel av 20,5 milj. ton. I företagels budget beräknadesförlusten efter finansnetto och fastighetsskatt lill 750 milj. kr. Utvecklingenunder har inneburit all leveranserna blev lägre än budgeterat. Malmleveransemaberäknas nu lill 18,5 milj. ton. Malmlagren beräknas uppgåtill närmare 9 milj. ton. För att hejda lageruppbyggnaden har genomförtproduktionsminskningar . genomfördes ett produkfions-stopppå vid samtliga anläggningar. Vidare stoppades produktionen envecka och fyradagars produklionsvecka tillämpas i Kimna underhösten fram lill /82. Rörelseresultatetför beräknas trots leveransminskningen bli något bättre än vad sombudgeterats, framför allt på grund av dollarkursens uppgång. P. g. a.extraordinära kostnader för förtidspensionering redovisarföretaget ändock en förlust på 750 milj. kr. Som framgår av tabellen beror enbetydande del av resultatförsämringen på alt ränleunderskoltet ökar snabbt tillföljd av ökad upplåning för finansiering 1981/82:56 9 avpågående investeringsprogram och för finansiering av rörelseunderskot-len. Dämtöverpåverkas de finansiella kostnaderna med ca 150 milj. kr. Koncernens egna kapitalhar trols netloförluster kunnat bibehållas och beräknas uppgå lill1 300 milj. kr. vid slutet av . Delta är en följd av all staten viaStatsföretag Ullskjutil medel för förlusttäckning saml attStatsförelag tecknat nyemitterade aktier i . Denstatliga finansieringen inkl. aklieägarfinan-siering under perioden 1978-1981uppgår lill sammanlagt 2765 milj. kr. Lånefinansieringenminskade , vilket möjliggjorts av den statliga slödfinansieringen.Under år 1980 ökade emellertid lånefinansieringen, vilket framför allt var hänförligtlill utländsk upplåning. I den stmklurutredning somLKAB genomförde konstaterades att företagel trots försämradeförutsättningar på marknaden hade goda möjligheter all överleva somjärnmalmsproducent. 1 en uppföljning av utredningen har analyserat deväsentligaste avvikelserna i ulfall mot de prognoser som gjordes i den lidigareutredningsrapporten. Utredningen hade inte förutsett den konjunkturkris inomstålindustrin som inträdde och följakfiigen inteheller de ökade finansiella kostnader som drabbade förelaget. Uppföljningenvisade vidare kraftiga avvikelser avseende kostnaderna förjärnvägstransporterna vilka inte kunde nedbringas som utredningen fömlsatl. 1981 har utförts av en arbetsgmpp som har bestått avrepresentanter för företagsledning, de fackliga organisationerna ochStatsföretag. Arbetsgmppen har gjort en analys av stål- och malmmarknadensutveckling, produktions- och produktstruktur, marknadsstrategi, produktivitet,investeringar, järnvägsfrakter, personalutveckling och kapitalbehov, Efterkonjunkturnedgången 1980 har produktionsutvecklingen förstål omvärderats i olika internationella prognoser. Stålprognoserna indikerarnu en väsentligt lägre fillväxtlakt än . har gjort enbedömning enligt vilken världsproduktionen av stål vid 1980-talels mitt uppgår lill820-835 milj. ton, vilket kan jämföras med produktion pä 747 milj. lonoch på 718 milj. lon. Den förväntade ökningen, som motsvarar engenomsnittlig årlig lillväxtlakl på ca 2,fram lill , är ojämntfördelad på olika ländergmpper. prognoser ligger något lägre än lidigarepublicerade internationella prognoser över stålprodukfionens utveckling. Västvärldenstre stora stålproducerande områden, de Europeiska Ge- 1981/82:56 10 menskaperna(EG), och har under en följd av år visat stagnalionstendenser.För del är det i synnerhet stagna-fionen inom EG, där malm harsin dominerande marknad, som är särskilt allvarlig. Den akluella bedömningen äralt stålproduktionen inom EG inte kommer tillbaka lill 1971 -höganivåer utan kommer att pendla mellan ca 125 milj. lon och145 milj. ton i olika konjunkturlägen. mer betydande marknadsområde är . , som var Iredje största avnämar-land, har f.n. mycket svårainterna problem och framlidsutvecklingen måste enligt bedömas som osäker. Behovet av järnmalm för enråstålproduklion på 820-835 milj. lon uppgår totalt till ca 1000 milj. ton. Viden världsprodukfion av 835 milj. ton råstål kan behovei av importmalm enligtLKAB beräknas till 445 milj. lon, vilket kan jämföras med den internationellahandeln med järnmalm på 390 milj. ton. De stora expansionsområdena närdel gäller järnmalmsexporten är och , i mindre utsträckningockså och . beräkningar för pekar på ettimportbehov av järnmalm i på drygt 130 milj. lon vid en något lägrestålproduktion på grund av en minskad förbrukning av egna ,huvudsakligen fosforhaltiga minettemalmer. Importen av järnmalm till Västeuropaår uppgick lill 127 milj. ton. Slutsatsen är således att importen av järnmalmlill inte kommer alt öka nämnvärt nivå. antar alljärnmalmsmarknaden kommer att karaktäriseras av enbättre balans mellan utbud och efterfrågan och att brist på järnmalm endast kanlänkas uppstå vid en eventuell extrem högkonjunktur. Avsättningenav högfosformalmer är hell beroende av efterfrågan hos de stålproducentersom framställer stål ur fosforråjärn. räknar med att kunna avsätta endast4-6 milj. lon högfosformalmer vid mitten av 1980-talel mol f. n. ca 10 milj.lon. Produkfionen av lågfosforrå-järn beräknas komma alt öka fram till mittenav till följd av processomläggningar från högfosfor- till lågfosfordrift.LKAB räknar med att öka sina leveranser av lågfosformalm till frånden nuvarande nivån som ligger på 67 milj. ton . Under1970-talet har världens pelletskapacitet ökat hastigt. har ca 30milj. ton exportinriktad, delvis slålverksägd kapacitet tillkommit. Till följdav den stagnerande råslålprodukfionen har den snabba utbyggnaden inte mötts avmotsvarande eflerfrågeökning. Flera pellels-producenter har på gmnd av denuppkomna överkapaciteten tvingats stänga sina verk. har en pelletskapacitetpå 9 milj. lon och levererade 5 milj. ton pellets . Leveranserna tillVästeuropa uppgick till 2 milj. ton och räknar endast med långsam ökningav pelletsex-porten . Pelletsmarknaden inom EG ärdessutom Prop.1981/82:56 11 intäcklgenom att flera stålverk inom EG har investerat i utomeuropeiska pelletsverk.De har därför genom delägarskap och dessutom genom långsiktiga leveransavtaltäckt sitt behov av pellets. Utanför EG har marknad för masugnspellets iSverige, och . Flera östeuropeiska länder är dessutomintresserade av pellets. LKABframställer också s. k. direklreduklionspellets som används för framställningav järnsvamp. Överkapaciteten för järnsvampproduktion i världen är f.n. mycket slor.Även med ett anlagande om en myckel hög produktionsökning fram till millen av 1980-lalelfinns det redan nu på marknaden tillräcklig kapacitet för direklreduklionspelletshos malmpro-ducenlerna. beräknar alt den möjliga exporten av direklreduklionspelletsuppgår till 3-5 milj. lon . Närdet gäller prisutvecklingen anser att det föreligger en risk attjärnmalmspriserna inte kommer att kunna hålla jämna steg med den internationellainflationsutvecklingen. Malmpriserna kommer sannolikt all som undervissa år språngvis höjas kraftigt efter perioder av stagnation eller kanske t.o. m. nedgång. Leveransernafrån lill EG har under 1970-lalet sjunkit från drygt 20 milj. lon till15-16 milj. lon. Minskningen beror på att inte kunnat öka sina lågfosformalmleveranseri takt med att efterfrågan på högfosformalmer minskat. marknadsandelinom EG-området har sjunkit från till 14%.Målsättningen är all även efter högfosformarknadens nedgång uppnå en avsättningav 20 milj. ton inom EG. Detla motsvarar en marknadsandel på . Leveransernaav pellels och lågfosformalm måste därför ökas jämfört med till15 -16 milj. lon . räknar med att detla skall kunna åstadkommas medolika marknadsålgärder. För att nå en större och mer regelbunden avsättningkommer alt försöka uppnå fastare kontraktsformer än medmalmköparna. I1981 års struklumtredning har del ekonomiska utfallet vid alternativamarknadsutvecklingar analyserats. Kapacitetsutnytljandet för anläggningarnavarierar för dessa alternativ till . Avsättningsriskernabedöms främst vara hänförbara lill lågfosformalm och pellets vilket styrkts avuppföljningen av stmktumlredning där målsättningarna beträffade dessaprodukter inte nåddes. Detalternafiv som ligger lill gmnd för bedömningarna av förelagels kapitalbehovbaseras på en leveransnivå som i genomsnitt uppgår till knappt 22 milj. ton perår . Enligt företagels handlingsplan beräknasleveranserna kunna ökas till 25 milj. lon . har till utgjorts av högfos-formalm. Somtidigare nämnts kommer denna marknad snabbt alt minska Prop.1981/82:56 12 vilketmedför att leveranserna av högfosformalm kommer all sjunka lillnivån 46 milj. lon per är. En avgörande fråga för är därför hur enanpassning fill de nya förhållandena dels produktionstekniskt, dels marknadsföringsmässigtbör ske. Förelaget anser att de produk-fionstekniska frågorna bör kunna lösasulan nya stora investeringar genom att öka andelen av lågfosformalm vid brytningeni lill av bmien malm och genom pelletisering av högfosformalm i Kimnavid del nu utbyggda pelletsverket i . produktionssystembestår f. n. av tre gruvor, två hamnar och järnväg.