prop · G503118 · 1981-12-31 00:00:00 — 1 dagslägetbedrivs forskning med anknytning fill de mindre förelagens problem vid fierahögskolor. Högskoleenheterna i och har särskUt uppmärksammatsmåföretagen. Vid i har forskningen på senare fid fått enregionalekonomisk inriktning. Högskolani bedriver utbildning, forskning och utredningsverksamhet påsmåföretagsområdet. Den har särskilt goda geografiska förutsättningar försmåföreiagsinriklad verksamhet bl. a. därför att näringslivet i regionerna rantVäxjö har ett stort inslag av småföretag. finns ell flertalutbildningsprogram som speciellt riktar sig mol de små och medelstoraförelagen. Forskare vid högskoleenheten i har lagt fram avhandlingar omde mindre förelagens exporlbeleende, om samverkan mellan mindre förelag och omfusioner och samgående som berör småföretag. F.n. pågår forskning om bl.a. delsvenska nyföretagandet, teknikba- 1981/82:118 201 seradesmåförelag och lönlagarägda företag. Högskolan är också engagerad i olikautrednings- och konsultuppdrag med inriktning mol de mindre och medelstoraföretagens problem i samarbete med bl. Verksamheten har hillillsbedrivits inom en begränsad ram eftersom högskolan inte har någon egen faslforskningsorganisation. Högskolan saknar därmed resurser för att garantera atthittills vunna insikter inom småföretagsområ-del kan las liUvara ochvidareutvecklas. Vid högskoleenheten iVäxjö förs f. n. diskussioner om att inrätta ett centram försmåföretagsutveckUng. Centramet föreslås fä en tjänst som verkställandeledamot, tre forskartjänster, tre forskningsassislentljänster och ensekrelerartjänst. Enligt högskoleenhetens beräkningar uppgår personal- ochlokalkostnaderna lill 1,7 milj. kr. Centrumets personal skall ihuvudsak arbeta med långsiktig kunskapsulveckUng. Enligt planerna bör den långsikligakunskapsutvecklingen kombineras med utredningar och konsulfinsatser i enskildasmåförelag för att därigenom säkra verksamhetens praktiska anknytning.Centrumet skall också arbeta med utbildning och konlaklarbete med inriktningmol de små och medelstora företagen i ett nationellt och inlernationelllperspektiv. Förespråkare för den planerade verksamheten framhåller alt eneffektiv långsiktig kunskapsutveckling på småförelagsomrädel förutsätter ennära kontakt med de mindre företagen. Enligl högskolan finns detnödvändiga kontaktnätet. JagvUl för egen del, efter samråd med chefen för , anföraföljande. Enliglmin mening bör den småförelagsinriktade verksamheten inom högskolan förslärkas.Jag avser all i annat sammanhang (prop. 1981/ 82:113) lägga fram förslagbeträffande samordning av regionalpolitisk forskning i . Verksamheten vidhögskolan, SIND, struktursekretariatet m.m. kan inle helt fylla behovet avlångsiktig information på småförelagsomrädel. Enligt min mening kan ett centramför småföretagsutveckling i aktivi bidra lill all tUlgodosesmåförelagspoUlikens långsiktiga informationsbehov. Jag är medveten om allchefen för i sin anmälan tUl den nämnda propositionenom forskning och forskaralbildning framhåller alt inrättandet av nyaforskningsinstitut i form av särskilda stiftelser bör ske med restriktivitetoch att frågan i varje enskilt fall bör prövas av regeringen. Chefen förutbildningsdepartementet nämner också att regeringen har uppdragU åluniversitets- och högskoleämbetet all utreda frågan om de småhögskoleenheternas forskningsverksamhet på sådant säll att frågan kan las uppi nästa forskningspoliliska proposition. Jag delar utbildningsministernsuppfattning all stor reslriktivilet bör iakttas vid inrättande avorganisationer för forskning. Jag anser dock att verksamheten vid ell centramför småföretagsutveckling i kan få så stor'betydelse för utvecklingen avde mindre och medelstora 1981/82:118 202 förelagenall del bör inrättas. Jag förordar därför att stafiiga medel anslås tUl entvåårig försöksverksamhel vid elt cenlram för småföretagsutveckUng vidhögskolan i . Om en utvärdering av verksamheten visar att den börfortsätta efter /84 får medel anvisas inom ramen för de samladeforskningsresurserna. Enföratsättning för stafiigt slöd är alt verksamheten omfattar långsiktigkunskapsuppbyggnad och utbildning av personer som arbetar med småföretag. Ettcentrum för småföretagsutveckling bör också aktivi initiera och främjaforskning på andra orter. Som grand för min medelsberäkning ligger att tvåhandläggare och ett biträde är fullt tillräckligt för att bibehåUa ochvidareutveckla verksamheten i i avvaktan på bl. a. förslagen i nästaforskningspolifiska proposition. Jag föratsätter alt centrumet i fortsättningenkan komplettera resurserna med medel från t. ex. forskningsfonder,utvecklingsfonder, utredningsorgan och företag. Jagföratsätter också att försöksverksamheten följs av universitets- ochhögskoleämbetet. Erfarenheterna bör kunna utgöra en del av det underlag somämbetel behöver för att genomföra del nämnda uppdraget från regeringen. Jagförordar att särskilda medel anvisas för verksamheten vid ell centrum försmåföretagsutveckling i . Jag beräknar medelsbehovel förbudgetåren 1982/83 och 1983/84 liU . Medlen böranvisas under ett nytt reservationsanslag. 10 De regionala utvecklingsfonderna 10.1Utvecklingsfondernas organisation och verksamhet i stort Pågrundval av beslut (prop. 1977/78:40 bil. I, NU 1977/ 78: 34, rskr1977/78:110) inrättades en regional utvecklingsfond i varjelän. TUl grund för verksamheten ligger avtal mellan staten och resp.landstingskommun saml , och kommuner om bildande avregionala utvecklingsfonder. Regeringen godkände avtalen genom beslut den 29juni 1978. , mål och verksamhet regleras huvudsakligen av avtalen och de iavtalen fastställda stadgarna. Avtalen gäller t. o. m. medförlängning om inle uppsägning har skett elt år . I enlighet medvad som förulskickades i prop. 1980/81:130 (s. 46) har staten i december 1981sagt upp samfiiga avtal. Avsikten är att förhandlingar skall föras under år1982 i syfte att göra de förändringar i avtal och stadgar som erfarenheterna avverksamheten kan motivera. Fondernaär organiserade som stiftelser. Deras styrelser utses av resp. landsting samlkommuner utanför landsting. Statsmakterna förutsatte vid fondernas tUlkomst attlandslingen vid styrelseval beaktade behovel av 1981/82:118 203 professioneUtförelagskunnande och kunskap om bl. a. resp. läns näringsliv i styrelserna. Isamband med prop. 1980/81:130 om industripolitikens inriktning m. m. anmäldesför all styrelserna överlag är sammansatta så all dessa principer ärtillgodosedda. Fondernas mål är allfrämja utvecklingen av elt iniernalioneUl konkurrenskraftigt svensktnäringsliv som ger möjligheter lill ökad och trygg sysselsättning. Detta börske med speciell inriktning på småföretagen. Fonderna skall medverka till attuppnå en tillfredsslällande effektivitet hos enskUda företag och i möjligastemån bidra lill en effektiv produklionsslraklur inom oUka branscher. Fondernaskall endasi stödja lönsamma företag eUer företag som genom insatser av bl.a.fonderna beräknas bli lönsamma. Fondernas huvudsakligaverksamhet kan delas upp i två områden, nämligen finansiering ochförelagsservice. Båda verksamhetsgrenarna riktar sig i huvudsak fill företagmed högst 200 anställda som antingen är verksamma inom tillverkningsindustrineller som tillhandahåller tjänster åt denna. Om det finns speciella skäl kanfonderna i enskilda fall göra insatser i även andra typer av företag. Varjefond har betydande frihet att, inom de ramar som huvudmännen har angett,självständigt driva sin verksamhet och anpassa den till förhåUanden i det egnalänet. Finansieringsverksamhetenomfattar dels egna kredUer och garantier, dels förmedling av krediter ochlånegarantier från såväl olika samhällsorgan som bankväsendet. Fondernas egenstatligt finansierade kreditverksamhel regleras genom förordningen (1978:506)om kreditslöd genom regional utvecklingsfond. Staten har gett fondernamedelstillskott på totalt 1425 milj. kr. för utlåning i form av rörelselån och produklutvecklingslån.De senare kan förknippas med villkorlig återbetalningsskyldighet. Därutöverkan vaije fond teckna egna garantier för banklån på belopp som svarar motsammanlagt högst av fondens eget kapital. Företagsserviceverksamhelenomfattar bl.a. allmän informations- och kontaktverksamhet, rådgivning (delvis avgiftsbelagd)lill enskilda förelag, utredningar om länets näringsliv samlutbildningsservice. Särskild vikt läggs vid insatser för all främja bl.a.nyetablering, leknisk förnyelse och export. Envikfig uppgift för fonderna har vidare sedan starten varit all samordna industripoliliskainsatser på länsplanet. Fonderna är således småförelagens kontaktorgangentemot l.ex. SIND, STU och exportråd, vUkel dock inte hindrar alldessa organ i vissa fall kan behöva ha kontakt med förelag ulan fondernasmedverkan. Genom fondernas uppbyggnad och utveckling har degradvis hunnit växa in i rollen som samlade organ på länsplanet för samhälletsindustripolitik. Fondernaspelar en viktig regionalpolitisk roll. I samband med beslutet att fondernaskulle bildas framhöll statsmakterna att deras verksamhet måste stå i samklangmed samhällets regionalpolifiska strävanden. 1981/82:118 204 betonadesvidare all decentralisering av beslutsfattandet medför att utveckUngen kanpåverkas från länsnivå. Fondernas handlingsprogram skall utgå frånlänsplaneringens riktlinjer som upprättas av resp. länsstyrelser.Handlingsprogrammen innehåller som regel bl.a. riktlinjer för en inomregionalprioritering av kredit- och serviceinsalserna. Fonderna i stödområdena harvikliga uppgifter i beredningen av ärenden om lokaliseringsstöd. Inför sinayttranden tiU länsstyrelserna i dessa ärenden gör fonderna bl. a. omfattandeförelagsekonomiska utredningar. Föratt finansiera sin administration och företagsservice erhåUer fonderna förutomvissa mindre konsultintäkter - årliga bidrag från huvudmännen, dvs. landsting och kommuner utanför landsting. Huvudmännen granskar årligenfondernas verksamhet genom revision. SIND svarar för viss samordning avverksamheten, fördelning av statliga bidrag saml viss central service fillfonderna. Församordning av vissa frågor som är gemensamma för fonderna eller dess huvudmänhar inrättats ett speciellt organ med företrädare för berörda parter,utvecklingsfondernas samarbetsråd. SINDhar i utredningsrapporten (SIND 1981:7) De regionala utvecklingsfondernaredovisat erfarenheter av fondernas verksamhet . Verkethar, genom bl.a. enkäter och intervjuer med elt stort anlal företag och andraberörda organ, sökt utröna i vad mån fondernas verksamhet svarar mot deintentioner som angavs i prop. 1977/78:40 och som antogs av . a.följande avsikter med fondernas verksamhet har jämförts med del faktiskautfallet. Fonderna skall medverka tiU altvidareutveckla det befintliga näringslivet, främst små och medelstora företag. Fondema skall främja etableringav nya förelag. Fonderna skall beakta behovelav inomregional balans. Fonderna skall satsa påriskfyllda projekt och komplettera det ordinarie utbudet av krediter ochservice. Fonderna skall kunna fungerasom s. k. fuUserviceorganisalioner. Fonderna skaU prioriterainsatser som främjar nyetablering, underleveransförmedUng, produktutvecklingoch marknadsföring, främst på export. SIND:sundersökning visar alt utvecklingsfonderna i slor utsträckning har följtsamhällets intentioner för verksamheten. Vidare framgår all företagenuppfattar fondernas verksamhet positivt. Merparten av fondernas resurseravsätts f. n. liU eflerfrågestyrd kreditverksamhel. Den ändring av inriktningenmot en större del uppsökande serviceverksamhet som har påböijals bör enligtverket uppfattas posifivt. SINDföreslår vissa margineUa förändringar i verksamheten. a. föresläs enfortsatt ökad satsning på företagsservice. Finansieringsverksamheten kanbehållas på nuvarande nivå, dock med en ökad betoning på garantigivning och produklulvecklingsfinansieringpå bekostnad av den 1981/82:118 205 Liksom bör varje fond ha en stor frihet altanpassa serviceverksamheten till behoven och förhållandena i övrigi i den egnaregionen. Samarbetet mellan fonderna bör dock kunna ökas. Vidareförordar verket all styrelserna får en starkare representation från näringslivetsaml att de mer ägnar sig ål övergripande frågor, såsom verksamhetensinriktning, och mindre ål l.ex. Informationssystemen påcentral och regional nivå bör enligl verket kunna förbättras. Föregen del vUl jag anföra följande om utvecklingsfondernas organisation ochverksamhet i stort. Mitt allmänna intryck är alt utvecklingsfonderna fungerarväl med nuvarande organisationsform och verksamhetsinriktning. Detta stämmer ocksämed resultatet av SIND:s undersökning. Det finns enligt min mening ingenanledning alt ändra pä del delade huvudmannaskapet eUer på fondernas mål ocharbetssätt i stort. Även principerna för styrelseval bör ligga fasl. Fonderna,som f.n. har inemot 600 anställda, bör få möjlighet att yllerligarekonsolidera sin ställning och växa in i de omfattande näringspolitiskauppgifter som samhäUel har ålagt dem. Vadjag nu har sagt hindrar inte att fonderna bör kunna ges ökad självständighet isin kredit- och servicegivning lill förelagen. Dessutom bör statsmakterna,trots behovel av konsolidering, löpande kunna besluta om vissa förändringar iverksamheten. Jag syftar bl. a. på åtgärder som leder fill att befintligaresurser används på ell effekfivare sätt och bättre når ul till företag som börstödjas. Jag återkommer i det följande med förslag tUl några sådanaförändringar som avser främst fondernas finansieringsverksamhet. Jag ger ocksåen närmare redovisning av fondernas organisafion och målgrapp saml avförelagsserviceverksamheten och vissa centrala insatser gentemot fondema. Någotbeslut av behövs dock inle i dessa delar. Somjag har redogjort för har avtalen med tandstingen och vissa kommuner omutvecklingsfonderna sagts upp. Syftet är all i nya avtal för tiden fr.o.m.år 1983 göra sådana förändringar i verksamheten som de hiltiUsvarandeerfarenheterna kan motivera. Del ankommer på regeringen alt beslut om nya avtalinom ramen för de riktlinjer för fonderna som har fastställt. Somjagtidigare (prop. 1980/81:130) har anfört anser jag att fondernas styrelser äveni fortsättningen bör utses av landstingen. I likhet med industriverket vill jagbetona vikten av alt styrelserna har tiUräckligt inslag av personer mednäringslivskunnande. Jag delar SIND:s bedömning att styrelsema i huvudsak börägna sig åt övergripande frågor och i mindre utsträckning ål enskUda slödärenden.Del ankommer dock på den enskilda styrelsen all inom ramen för stadgarnabesluta om fondens arbetsformer. Deallmänna riktlinjerna för avgränsningen av de regionala utvecklings- 1981/82:118 206 fondernasmålgrupp beslutades av på grundval av den nämnda propositionen1977/78:40. Somjag har nämnt består den nuvarande målgrappen av i förstahand förelag med högst 200 anställda inom tillverkningsindustrin samt sådana ijänsteproducerandeförelag som riktar sina tjänster fill tillverkningsindustrin. Även företag ivilka tillverkningen inte sker industrieUt ingår i fondernas primära målgrupp.Jag tänker därvid bl.a. på företag som bedriver hemslöjdsverksamhet. Enligtriksdagens beslut (prop. 1980/81:87, NU 1980/81:42, rskr 1980/81:276) skaUhemslöjdens särart beaktas. Fonderna har i ärenden som gäller hemslöjdsföretagmöjlighet att samråda med länshemslöjdskonsulenlerna. I fondernas målgrappingår självfallet företag med olika ägarformer. Jag tänker bl. a. pä de personalägdaföretagen som har ökat i anta) . Utöverden primära målgruppen finns möjlighet för fonderna alt i vissa fall räkna inäven andra förelag i målgruppen (jfr prop. 1977/78 bil. I s. 149). En föratsättningför detta är dock, all en sådan tillfällig utvidgning inte innebär altinsatserna försämras för den prioriterade målgruppen, dvs. de tillverkande företagen.Genom att fonderna kan tillämpa en flexibel tolkning av målgrappsavgränsningen,har de möjlighet all i enskilda fall lämna slöd och service fill exempelviskonsult- eller transportföretag, vilket kan bidra tUl all förbättraförhållandena för de tUlverkande företagen. Det ankommer på fonderna självaalt inom dessa relativt vida ramar genom en medveten prioritering styra sinaresurser till de förelag och förelagsgrupper som är utvecklingsbara. Principenall de tillverkande företagen och de företag som lämnar service fill dessa ärprioriterade slår dock fast. Närmareföreskrtfler i fråga om målgruppen meddelas av regeringen. Vad gällerfinansieringsverksamheten finns som nämnts bestämmelser i förordningen(1978:506) om statligt kredUslöd genom regional utvecklingsfond. Målgrappenför företagsservice verksamhet är inte förfaltningsreglerad. Här får dockanses gälla som villkor för det statliga bidraget till verksamheten allfonderna arbetar i enlighet med de nämnda riktlinjer som har beslutatom. Chefenför handelsdeparlemenlel har efter samåd med mig föreslagit altutvecklingsfondernas målgrapp skaU utvidgas med turistföretag (bilaga 2). Dettabör enligl min mening få konsekvenser även för stödformen hotellgarantilån. Jagåterkommer strax fill denna fråga (avsnitt 10.2). Som jag har nämntbör de fillverkande företagen utgöra en prioriterad del av målgruppen. Insatserför turistföretagen är särskilt angelägna i regioner med dåliga förutsättningarför industriell verksamhet. Jag avser återkomma tUl denna fråga i annatsammanhang (prop. 1981/82:113). Jaghar redogjort för vissa centrala kontroll- och servicefunktioner gentemotde regionala utvecklingsfonderna. Det gäller bl.a. revisionen av fonderna och SIND:sroU som statlig huvudman och servicegivare. Som jag har nämnt (avsnitt9) har jag tillkallat en utredare för att se över Prop.1981/82:118 207 SIND:sverksamhet och organisation. Jag avser alt återkomma till regeringen medförslag rörande del statliga huvudmannaskapet för och den centrala servicen liUfonderna, när resultatet av utredarens arbele föreligger. Vidmin anmälan tUl propositionen 1977/78:40 förordade jag att elt särskilt organskulle inrättas för samråd och erfarenhetsutbyte mellan huvudmännen och mellanfonderna. Utvecklingsfondernas samarbetsråd' inrättades och skall enliglsin instruktion (SFS 1978: 510) varaorgan för samråd och erfarenhetsutbyte mellan huvudmännen för de regionalautvecklingsfonderna, mellan huvudmännen och fonderna samt mellan fondernainbördes, följautvecklingen inom fonderna och för huvudmännen lägga fram förslag i frågor avprincipiell betydelse samt verkaför att den service som fonderna får från olika hålla samordnas. Jag vill förriksdagens information redogöra för rådels verksamhet och behovelav denna typ av organ i fortsättningen. Rådet beslår av högst tolv ledamöter,som utses av regeringen för högst i sänder. Av dessa utses tre efterförslag från samt en efter förslag av var och en av LO,TCO, SAF och SHIO-Familjeföretagen. Därutöver skall en ledamot företrädastiftelsernas verkställande direktörer och en stiftelsernas övriga anställda.Bland ledamöterna utser regeringen ordförande och vice ordförande. Rådethar sammanträll ett fåtal gånger . Därvid harbehandlats vissa frågor som uppkom främst på grund av all fonderna varnyinrättade, bl. a. frågan om organisation och samordning av den centralaservicen lUl fonderna. Efterhand som fonderna har byggts ul och funnit sinaformer har det visat sig all del löpande samrådet dem emellan liksom samrådet meUanhuvudmännen sinsemeUan och mellan huvudmännen och fonderna har tagit sig andraformer. Jag bedömer alt det inte längre finns behov av utvecklingsfondernas samarbetsrådoch avser att återkomma till regeringen med förslag om att avskaffa rådet.Behovet av formaliseral samråd mellan huvudmännen och fonderna får övervägas pånytt när förslag föreligger från den nämnda industriverksulredningen. F.n. kan utvecklingsfonderna lämna finansieUt stöd på i huvudsak tre olika sätt. S.k.rörelselån är förknippade med regelbundna amorteringar och ränta. För lånenkrävs att låntagaren lämnar vissa säkerheter. I speciella faU kan rörelselånbeviljas helt ulan lånesäkerheler (prop. 1980/ 81:130, NU 1980/81:64, rskr1980/81:425). Fonderna kan även lämna produktutvecklingslån med villkorligåterbetalningsskyldighet för låntagaren. Jag kommer strax att redogöra meringående för denna stödform och min syn på hur den bör kunna användas ifortsättningen. 1981/82:118 208 fondernateckna garantier för banklån. Denna möjlighet är f. n. begränsad till att gäUaför lån på ell sammanlagt belopp som motsvarar högst av varie fonds egetkapital (prop. 1980/81:100 bil. 17, NU 1980/81:52, rskr 1980/81:391).Krediterna och garantierna lämnas tUl relativt begränsad ränta trots den högarisknivån. Reglerna för dessa stödformer finns intagna i förordningen(1978:506) om statligt kreditslöd genom regional utvecklingsfond (omlryckl1980:124, ändrad senast 1981:649). Medelför all lämna rörelselån och produklutvecklingslån har tillhandahållits avstaten. Inflytande räntor och amorteringar på tidigare utlämnade lån kananvändas för ny utlåning. lånade fonderna ut totalt ca 550resp 480 milj. kr. I vissa fall har även resp. landsfing gettutvecklingsfonderna medel för ullåningsändamål. Föralom all fondema handläggerde tre nämnda stödformerna har de tiU lippgifl alt bistå de mindre förelagenmed råd i finansieringsfrågor. Fonderna förmedlar krediter från säväl delordinarie kreditväsendet som olika samhällsorgan. Exempel på det senare ärfondernas beredande uppgifter i samband med de statliga stödformerna industrigarantilånoch lokaliseringsstöd till företag. Isamband med att fonderna inrättades betonades att deras utlåningsverksamhetskall komplettera del ordinarie kreditväsendet. Lån och garantier bör i förstahand lämnas lill utvecklingsbara företag som har otillräckliga säkerheter förlån i bank. Fonderna lämnar således krediter på hög risknivå. Hillillshar merparten av fondernas lånemedel använts för rörelselån. Av fondernasutestående lånefordran per pä lotall ca 1350 milj. kr.motsvarades endast ca 190 milj. kr. () av produktutveck-Ungslån. Vid sammatidpunkt utestod lån på sammanlagt 42 milj. kr. med garanti av fonderna. Delmotsvarade totalt sett endasi av fondernas eget kapital. Enliglmin mening bör nu riktlinjerna för fondernas finanseringsverk-samhet ändras inågra avseenden. Ett skäl lill delta är fondernas relativt begränsade resurseroch det förhållandet att lillskoll av nya statliga lånemedel i nuvarandefinansiella läge inle kan påräknas. Jag vUl i detla sammanhang nämna att SINDhar hemställt om att 100 milj. kr. anvisas för /83 som medelsfillskoltfill utvecklingsfondernas utlånings-verksamhet. Jag är emellertid inle bereddatt förorda något sådant medelsfillskolt för /83. Jag räknarmed att fondernas ufiåningsverksamhel kommer all kunna hållas på en rimlignivå genom främst de inflytande räntorna och amorteringarna. Jag vill också erinraom del utrymme som finns alt teckna nya lånegarantier. Det är enligt min meningnödvändigt att få en så effektiv och flexibel användning av befintliga resursersom möjligt. I detta syfte föreslår jag följande ändringar vad gäller den aUmännainriktningen av fondernas finansieringsverksamhet. Jag vill inledningsviserinra om del förslag fill utvidgning av fondernas målgrapp som jag harredogjort för (avsnitt 10.1). 1981/82:118 209 Detbör starkare än hitfills betonas att fondernas kreditgivning ulgör ellkomplement fill del ordinarie bankväsendel. Fonderna bör därför åläggas altendast lämna lån och garantier till sådana utvecklingsbara förelag som på grandav bristande lånesäkerheter eller av andra skäl inle tiU fullo kan få lån frånsin ordinarie bankförbindelse och vidare att begränsa sin andel av varielånekunds finansiering så långt det är möjligt. Vidarebör fonderna åläggas att i fortsättningen inle använda rörelselån om annanfinansieringsform slår lill buds. Häri ligger bl.a. alt fonderna inle skallersätta bankernas normala kreditgivning. I de fall insatser frän fonderna ärnödvändiga bör i första hand prövas möjligheten all bevilja lånegaranti.Fondernas verksamhet bör koncentreras härdare till sädana områden därfinansieringsmöjligheter helt saknas på den ordinarie kredilmarknaden.