prop · G50370 · 1981-12-31 00:00:00 — om ändrade regler för särskilt forskningsavdrag; Regeringen föreslår att antaga det förslag somhar upptagits i bifogade utdrag av regeringsprotokoll. Skattskyldiga har rätt till ett särskiltforskningsavdrag enligt lagen (1973:421) om särskilt forskningsavdrag vidtaxering till statlig inkomstskatt. Lagen, som är tidsbegränsad, är tillämpligpå skattskyldiga som bedriver industriell tillverkning och som under åren1973-1981 har kostnader för tekniskt och naturvetenskapligt forsknings- ochutvecklingsarbete. Det särskilda forskningsavdraget utgörs av ett basavdragoch ett ökningsavdrag. Basavdraget beräknas på ett underlag som består av delslönekostnader för anställda vars arbete till övervägande del avser forsknings-ochutvecklingsarbete, dels kostnader för förvärv av forsknings- ochutvecklingsresultat. I syfte att få en neutral behandling av interna ochexterna kostnader räknas lönerna om med faktorn 5/3. Underlaget avser förhållandenaunder ett kalenderår. Basavdraget utgör av underlaget. Ökningsavdragetutgör av den ökning av underlaget för basavdrag som skett mellan tvåkalenderår. I propositionen föreslås att rätten till särskiltforskningsavdrag permanentas. Dessutom föreslås vissa ändringar iregelsystemet. Regeln om att endast kostnader för personal som till övervägandedel har utfört forsknings- och utvecklingsarbete skall beaktas mildras på detsättet att kravet på arbetsinsats begränsas till minst en fjärdedel iforsknings- och utvecklingsverksamhet. En annan ändring är att lönefaktornräknas upp med 2,5 i stället för med 5/3. Enligt förslaget skall stimulansenäven i fortsättningen utgå i form av ett basavdrag och ett ökningsavdrag.Ökningsavdraget föreslås dock höjt till . Med hänsyn till de statsfinansiellakostnaderna sätts i gengäld basavdraget ned något, nämligen till avunderlaget. Vidare skall den nuvarande anknytningen av underlaget förberäkningen av stimulansen till kalenderår ersättas av en anknytning tillföretagets räkenskapsår. De nya reglerna föreslås bli tillämpliga första gången vid1983 års taxering. 1 1981/82. 1981/82:70 2 Lag om ändring i lagen (1973:421) om särskiltforskningsavdrag vid taxering till statlig inkomstskatt Härigenomföreskrivs i fråga om lagen (1973:421) om särskilt forskningsavdrag vidtaxering till statlig inkomstskatt' dels att 6 § skall upphöra att gälla, delsatt 1-5 §§ skall ha nedan angivna lydelse. Till följd härav kommer lagen att haföljande lydelse. Denna lag äger tillämpning på skatlskyldig, som driverindustriell tillverkning och som har kostnader för forsknings-och utvecklingsarbete. Vid beräkning av inkomst av rörelse enligt lagen(1947:576) om statlig inkomstskatt har skattskyldiga, som driver industrielltillverkning och som under beskattningsåret haft utgifter för teknisk ochnaturvetenskaplig forskning rån lill särskilt forskningsavdrag enligtbestämmelserna i denna lag. Med forskning jämställs sådant tekniskt ochnaturvetenskapligt utvecklingsarbete som kan antas leda till nya ellerväsentligt förbättrade produkter, produktionsprocesser eller produktionssystem. I fråga om handelsbolag beräknas det särskildaforskningsavdraget för bolaget. Skattskyldig, som avses i 1 §, får vid taxering ull stathginkomstskatt åtnjuta särskdt avdrag vid inkomstberäkningen för denförvärvskälla i vdken rörelsen ingår för kostnader avseende tekniskt ochnaturvetenskapligt forsknings- och utvecklingsarbete, som har eller kanantagas få betydelse för rörelsen genom att leda till nya eller väsentligtförbättrade Det särskilda forskningsavdraget består av ett basavdragoch ett ökningsavdrag. Basavdragetutgör av basunderlaget och ökningsavdraget avökningsunderlaget. 1 3 § anges hur basunderlag och ökningsunderlag skallberäknas. Basavdragoch ökningsavdrag medges endast om underlaget för ' Senaste lydelse av lagens rubrik 1980:955. 2 Senastelydelse 1980:955. produkter, produktionsprocesser eller produktionssystem(särskilt forskningsavdrag). Fråganom särskih forskningsavdrag prövas vid den taxering som sker närmast efter delkalenderår under vilken kostnad, som avses i första stycket, nedlagts. respektiveavdrag uppgår till minsl . Det särskdda forskningsavdraget beslår av ett basavdragoch ell ökningsavdrag. Basavdragetutgör tio och ökningsavdraget tjugo procent av underlaget beräknat enligt 4.?första siycket respektive 4 § ändra stycket. Basavdragoch ökningsavdrag får åtnjutas endast om underlaget för respektive avdraguppgår ull . Ökningsavdrag får vidare åtnjutas endast ombasavdrag kunnat åtnjutas under närmast föregående år. Basunderlaget beräknas till två och en halv gångerlönekostnaderna enligt andra stycket ökat nied vad den skattskyldige förbeskattningsåret har lämnat i bidrag för forsknings- och utvecklingsarbete ochmed kostnader för förvärv av resultat av sådant arbete. Summan minskas med vadden skattskyldige för beskattningsåret har erhålla i bidrag för forsknings-och utvecklingsarbete och med intäkter på grund av avyttring eller upplåtelseav resultat av sådant arbete. Ett statsbidrag skall dock inte beaktas om denskattskyldige - med hänsyn lill resultatet av det arbete som bidraget harutgått för eller annan liknande omständighet - kan bli skyldig att betalatillbaka bidraget eller på annat sätt utge vederlag för detta. Beräkningen av lönekostnaderna enligt första stycket skallgrundas på vad den skattskyldige för beskattningsåret har erlagt i köntant löntill anställda som under minsl en fjärdedel av sin arbetstid har utfört forsknings-och utvecklingsarbete. I lönekostnaderna får räknas in endast vad sotn hänförsig dll forsknings- och utvecklingsarbete. Bidrag och kostnader för forsknings- ochutvecklingsarbete i ullan- det, som sammanlagt överstiger , fårinräknas i basunderlaget endast om medger det.Riksskatteverkets beslut i sådan fråga får överklagas hos regeringen genombesvär. Ökningsunderlagetberäknas till ökningen för beskattning.såret av den skattskyldiges basunderlagi förhållande till motsvarande underlag under närmast föregående beskattningsår.Omfattar beskattningsåret än skaUbasunderlaget jämkas med hänsyn tiU detta. Underlaget för basavdraget beräknas till fetn tredjedelarav den skattskyldiges kostnader under kalenderåret för lön i pengar eller naturaförmåneri form av kost eder bostad, som avser hos den skattskyldige anställd personal,vars arbete utgöres av forsknings- eller utvecklingsarbete, som avses i 2 §.Den beräknade kostnaden för anställd får omfatta endast vad som hänför sig dllforsknings- eller utvecklingsarbete och får ej uppgå till högre belopp än detpå vdket allmän arbetsgivaravgift enligt lagen (1968:419) om allmänarbetsgivaravgift beräknats . Endast kostnad för sådananställd som till övervägande del utfört forsknings- eller utvecklingsarbetefår inräknas i underlaget. Underlaget ökas med vad den skattskyldige underkalenderåret utgivit i bidrag för forsknings- och utvecklingsarbete och dekostnader han haft för förvärv av forsknings- och Ingår skattskyldiga i en grupp näringsidkare meUan vilkaintressegemenskap råder (moder- och dotterföretag eller företag under ihuvudsak gemensam ledning), skall basavdrag och ökningsavdrag beräknas för ochfördelas mellan berörda företag på grundval av samtliga i 3 § angivnakostnader, bidrag och intäkter sotn företagen har haft. Detta gäller dockendast i fråga om verksamhet i förvärvskällor som har sådant inbördes sambandatt de skulle ha ansetts utgöra en förvärvskälla om de hade bedrivits av ettenda företag. 1981/82:70 5 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse utvecklingsresultat och minskas med vad han underkalenderåret erhålUt i bidrag för forsknings- och utvecklingsarbete och vadsom influtd genoin avynring av sädana resultat. Bidrag och kostnader avseendeforsknings- och utvecklingsarbete i utlandet, som sammanlagt överstiger 250 000kronor, får inräknas i underlaget endast om Kungl. Maj:t medger det. Underlaget för ökningsavdraget beräknas tiU ökiungen förkalenderåret av den skaltskyldiges underlag för basavdrag enligt förstastycket i förhållande lill motsvarande underlag under närmast föregåendekalenderår. 5§ Särskilt forskningsavdrag åtnjutes Särskilt forskningsavdrag medges endast om den skattskyldige yrkar endast om den skattskyldige fram- det i allmän självdeklaration och ställer ett yrkande om detta hos tax företer tillfredsställande utredning eringsnåmnden eller, efter besvär, för bedömning av frågan om rätt tiU hos länsrätten eller, om besvären avdraget. skall prövas av den mellankommu- nala skatterätten, hos denna. 'Yrkandet skall göras på ensärskild blankett. 6§ 1 fråga om handels- eller kommanditbolag beräknas särskdt forskningsavdrag för bolaget. Denna lag träder i kraft och tillämpasförsta gången vid taxering. I samband därmed iakttas följande. Vid beräkning av forskningsavdrag vid taxeringskall bortses från belopp som - med stöd av lagen i dess lydelse intill den 1januari 1982 -har eller kunde ha beaktats vid beräkning av forskningsavdrag vid1982 års taxering. 1981/82:70 6 Vid beräkningav forskningsavdrag vid taxering skall hänsyn tas till belopp som -vid tillämpning av lagen i dess lydelse fr. o. m. den 1 januari 1982-skulle havarit att hänföra men som inte har kunnat beaktas vid beräkning avsådant avdrag vid taxering. Vid taxering skallökningsunderlaget beräknas på grundval av beskattningsårets basunderlag och detbasunderlag som har legat till grund för basavdraget vid taxering. Viddenna beräkning skall dock de lönekostnader som ingår i basunderlaget vid 1982års taxering räknas upp med 2,5 i stället för med 5/3. Vad som sägs i punkterna 1-3 gällervid taxering om den skattskyldige på grund av förlängning avräkenskapsåret inte skall taxeras 1983. 1981/82:70 7 Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden , , , , , , ,, , Proposition om ändrade regler för särskiltforskningsavdrag Enligt lagen (1973:421) om särskilt forskningsavdrag vidtaxering till statlig inkomstskatt kan skattskyldiga, som bedriver industrielltillverkning och som haft kostnader för tekniskt och naturvetenskapligtforsknings- och utvecklingsarbete, få ett särskilt forskningsavdrag. (B 1978:05)' har gjort en översyn av det särskilda forskningsavdraget. Ibetänkandet (Ds B 1980:1) Stimulans av forskning och utveckling har kommittén lämnatförslag till åtgärder för att främja forsknings- och utvecklingsarbete.Kommitténs betänkande har remissbehandlats. En sammanfattning av kommitténs betänkande är intaget sombil. 8 till prop. 198t)/81:130 om industripolitikens inriktning, m.m. Som bil.9 till nämnda proposition har fogats en sammanställning av remissyttrandenasåvitt avser dels allmänna synpunkter på frågan om statligt stöd till forskningoch utveckling inom industrin, dels stödets beräkning, dels ordningen förbeslut och tillgodoförande av stödet. Jag får i dessa delar hänvisa tillifrågavarande proposition. Till protokollet i detta ärende bör som bd. I fogaskommitténs lagförslag samt som bil. 2 en förteckning över remissinstanserna ochen sammanställning av remissyttrandena till den del de inte intagits i prop.1980/81:130. Som jag uttalat (prop. 1981/82:30) börreglerna om särskilt forskningsavdrag vid taxering till statlig inkomstskattändras i vissa hänseenden. Jag återkommer till denna fråga. ' Siirskild utredning.sman teknologie doktorn . 1981/82:70 8 Skattskyldigas utgifter för forskning och utveckling, FoU,beaktas f. n. på olika sätt vid inkomstbeskattningen. Vid den statliga ochkommunala taxeringen medges sålunda omkostnadsavdrag för FoU-kostnader. Vid denstatliga taxeringen kan skattskyldiga därutöver få ett extra avdrag. Belopp somavsatts till allmän investeringsfond och allmän investeringsreserv får vidaretas i anspråk för bl. a. tekniskt och naturvetenskapligt FoU-arbete. Vad först beträffar omkostnadsavdraget utformades år 1970nya regler som medförde att kostnader för FoU blev avdragsgilla i vidareomfattning än som hade gällt (prop. 1970:135, BeU 1970:59, rskr1970:363, SFS 1970:651). Den grundläggande principen lagstiftning äratt avdrag får göras för sådana FoU-kostnader som har eller kan antas fåbetydelse för den skattskyldiges rörelse. Avdrag medges även för kostnad somlagts ned för att erhålla information om sådan forskning och sådantutvecklingsarbete. För att undvika tvister om avdragsrätten för vissa bidragtill FoU-verksamhet fick regeringen även möjlighet att medge att bidrag tillvissa forskningsinstitut skulle vara avdragsgilla utan att prövning avsambandet mellan forskningen och den skattskyldiges verksamhet behövde ske idet enskilda fallet. Med stöd av bemyndigandet har regeringen utfärdatförordningen (1975:127) om avdrag vid inkomsttaxeringen för bidrag till vissforskning eller visst utvecklingsarbete (senaste lydelse 1981:115). Förordningen,som är tidsbegränsad och gäller t. o. m. taxering, innebär att bidragför FoU-arbete som lämnas till bl. a. svenska universitet och högskolor samtvissa uppräknade forskningsinstitutioner skall anses som avdragsgilldriftkostnad i skattskyldigs rörelse, jordbruk eller skogsbruk. infördes det extra avdraget i form av ett särskiltforskningsavdrag vid taxeringen till statlig inkomstskatt (prop. 1973:126, SkU1973:43, rskr 1973:255, SFS 1973:421). Lagstiftningens syfte var att genom engenerell skattestimulans mer långsiktigt stödja den svenska industrins förmågatill utveckling och förnyelse. Bestämmelserna är tidsbegränsade och gälldeursprungligen endast kostnader för FoU . Genomlagstiftningen förlängdes giltighetstiden med , dvs. tillutgången av (prop. 1980/81:60, SkU 1980/81:13, rskr 1980/81:66, SFS1980:955). För att särskilt forskningsavdrag skall kunna medges krävsatt den skattskyldige bedriver industriell tillverkning. Avdraget baseras påsådana kostnader avseende tekniskt och naturvetenskapligt FoU-arbete som hareller kan antas få betydelse för rörelsen genom att leda till nya ellerväsentligt förbättrade produkter, produktionsprocesser eller produktionssystem. Det särskilda avdraget består av ett basavdrag och ettökningsavdrag. Basavdraget utgör och ökningsavdraget av underlagetför resp. 1981/82:70 9 Vart och ett av underlagen måste uppgå till minst5 . för att det motsvarande avdraget skall få åtnjutas. En särskildförutsättning för att ökningsavdrag skall utgå är att basavdrag kunnat åtnjutasunder närmast föregående år. Underlagetför basavdraget beräknas på följande sätt. Utgångspunkten utgörs av summan av5/3 av lönekostnaderna för företagets personal vars arbete utgörs av FoU-arbete,av vad företaget gett ut i bidrag för sådant arbete och av kostnader förförvärv av FoU-resultat. Från denna summa räknas av dels vad företaget erhålliti bidrag för FoU-arbete. dels vad som flutit in genom avyttring av resultat avsådant arbete. Somlönekostnad räknas lön i pengar eller naturaförmåner i form av kost ellerbostad. Vid beräkningen av lönekostnadernas storlek skall hänsyn endast tastill ersättning som hänför sig till FoU-arbete. Ersättningar till anställda sominte till övervägande del utfört FoU-arbete får över huvud taget inte räknas ini underlaget. Bidrag ochkostnader avseende FoU-arbete i utlandet som sammanlagt överstiger 250 000 kr.får beaktas endast om regeringen medger det. Ökningsavdragetbaseras på skillnaden mellan det aktuella och det närmast föregående åretsunderlag. Frågan om särskilt forskningsavdrag prövas vid dentaxering som sker närmast efter det kalenderår under vilket kostnad för FoU-arbetelagts ned. Avdraget skall yrkas i självdeklarationen. Allmäninvesteringsfond enligt lagen (1979:609) om allmän investeringsfond och allmäninvesteringsreserv enligt lagen (1979:610) om allmän investeringsreserv får tasi anspråk för bl. a. kostnader för tekniskt och naturvetenskapligt FoU-arbete.Möjligheten är begränsad till företag som bedriver industriell tillverkning. Ianspråktagandeför de nämnda ändamålen förutsätter tillstånd av regeringen. Forskningsskattekommitténhar gjort en översyn av det särskilda forskningsavdraget. I kommitténsbetänkande föreslås i huvudsak följande. Detnuvarande systemet med ett särskilt avdrag vid beskattningen ersätts av ettsystem i vilket forskningsstöd utgår i form av skattefria bidrag. Beslut ombidrag fattas av taxeringsnämnden och utbetalning verkställs av länsstyrelsen.Det föreslagna systemet avser - i likhet med vad som gäller enligt detnuvarande systemet - teknisk och naturvetenskaplig FoU-verksamhet hosindustriföretagen. Beräkningsunderlaget enligt förslaget överensstämmer i stortsett med vad som gäller enligt det nuvarande systemet. Den nuvarande regeln omatt endast kostnad för personal som till övervägande del utfört FoU-arbetebeaktas mildras dock så till vida att kravet på FoU-arbetsinsats begränsas tillminst en fjärdedel. En annan ändring är att lönekostnaderna enligt förslagetskall räknas om med faktorn 2,5 i stället för som med 5/3 innan de tillförsberäkningsunderlaget. Någon särbehandling av kostnader avseende FoU-verksamheti utlandet anses inte längre erforderlig. 1981/82:70 10 Forskningsstödet skall enligt förslaget bestå av dels ettbasstöd som beräknas efter . dels ett ökningsstöd som utgår för ökningsåretoch vart och ett av de två följande åren av kostnaden för denökade FoU-insatsen. Som förutsättning för att ökningsstöd skall utgå för de tvåsenare åren skall gälla att den kostnadsnivå som ökningen lett tillvidmakthålls. Förslaget innebär att ett företag för år 4 kan erhållaökningsstöd som är hänförligt till ökningar av basunderlaget mellan åren 1 och2. 2 och 3 samt 3 och 4. 1980/81:130 om industripolitikens inriktning, m. m.redogörs för remissinstansernas uppfattning beträffande dels effekterna av ettgenerellt stöd av det slag som forskningsskattekommittén föreslår, dels vissaav de av kommittén föreslagna nyheterna. De delar av kommitténs förslag somberörs är kombinationen av bas- och ökningsstöd, ordningen för beslut ochtillgodoförande av stödet samt frågan om beslutsmyndighet. I propositionenredogör föredragande departementschefen vidare för sina övervägandenbeträffande det särskilda forskningsavdraget och kommitténs förslag. Jag får idessa delar hänvisa till ifrågavarande proposition. I motion 1980/81:2071 av m. fl. medanledning av prop. 1980/81:130 anförs att det särskilda forskningsavdraget börförlängas att gälla även efter 1981 och att det inför förlängningen bör prövasom systemet bör förbättras med anledning av vunna erfarenheter. Syftetbör därvid vara att stimulera företagen till ökade insatser inom FoU. 1motionen uttalas att det särskilda forskningsavdraget f. n. vänder sig endasttill de större industriföretagen. För att stimulera FoU-arbete även i de mindreföretagen bör enligt motionärerna avdragsrätten utvidgas till att även omfattadenna kategori företag. Detta kan ske på så sätt att kravet sänks från i dagminst till av den tid personalen måste ägna sig åt forskningför att det särskilda forskningsavdraget skall åtnjutas. I samband med behandlingen av prop. 1980/81:130 ochmotionen 1980/81:2071 underströk näringsutskottet betydelsen av attstatsmakterna använder effektiva former för stöd till FoU inotn företagen ochatt generella stödformer av typen det särskilda forskningsavdraget här har enbetydelsefull plats (NU 1980/81:64). Utskottet påpekade att giltighetsfiden försystemet med särskilt forskningsavdrag utgår i och med utgången av år 1981.Enligt utskottet bör regeringen lägga fram förslag tillriksdagen i hithörande frågor och därvid uppmärksamma de synpunkter somframförts i motion 1980/81:2071. Utskottet hemställde att skulle göraett uttalande av här angiven innebörd. biföll utskottets hemställan (rskr1980/81:425). För egen del vill jag anföra följande. En fortgående tekniskoch naturvetenskaplig FoU är av väsentlig betydelse för att upprätthålla ochstärka det svenska näringslivets internationella konkurrenskraft. Liksom iandra länder lämnar staten därför stöd i olika former till industrins FoU. 1981/82:70 11 statliga stödet sker genom såväl selektiva stödåtgärdersom generella stimulansinsatser. Ett stöd av generell natur är det särskildaforskningsavdraget enligt lagen (1973:421) om särskilt forskningsavdrag vidtaxering till statlig inkomstskatt. I likhet med näringsutskottet anser jag atten generell stödform av ifrågavarande slag även i fortsättningen bör vara öppenför företagen. Den nuvarande tidsbegränsade lagen bör. som forskningsskattekommitténföreslår, ersättas av en permanent lagstiftning. Den omständigheten attlagstiftningen föreslås bli permanent innebär givetvis inte att denna inte kanomprövas sedan ytterligare erfarenheter vunnits av effekterna av systemet. I det följande redovisar jag mina ställningstaganden till forskningsskatte-kommitténsförslag. 2.2 Ordningen för beslut och tillgodoförande Den av forskningsskattekommittén föreslagna lagstiftningenbygger i stor utsträckning på det nuvarande systemet. Förslaget innehåller dockvissa principiella nyheter. En sådan nyhet gäller ordningen för tillgodoförandeav stödet. Enligt de nuvarande reglerna tillgodoförs de skattskyldiga stödet iform av ett extra avdrag vid statstaxeringen. Kommittén pekar på attskattskyldiga som inte har taxeringsmässig vinst inte kommer i åtnjutande avstödet annat än eventuellt i form av förlustavdrag vid någon senare taxering. Isyfte att göra stödet neutralt med avseende på vinstsituationen och även medavseende på de skattskyldigas marginalskatt föreslår kommittén att det istället skall utgå i form av bidrag. I det nuvarande systemet är taxeringsnämndernabeslutsmyndighet. Enligt kommittén bör detta gälla även i det föreslagnabidragssystemet. Utbetalning av bidrag skall verkställas av pågrundval av taxeringsnämndens beslut. Förslagetatt ersätta avdragssystemet med ett bidragssystem har med något undantaggodtagits av remissinstanserna. Förslaget om beslutsmyndighet har däremot fåttett blandat mottagande. Förslaget tillstyrks i allmänhet av näringslivetsorganisationer. Bland myndigheterna har förslaget däremot mött en omfattandekritik. Kritiken går ut på att frågan inte har något naturligtsamband med taxeringen, an taxeringsnämnderna saknar kompetens att skilja FoU-verksamhetfrån annan verksamhet, att det blir många beslutsorgan som måste sätta sig in ireglerna och alt ordningen medför lång tidsutdräkt innan bidraget kan betalasut. Som alternativa beslutsmyndigheter har förts fram ,länsstyrelserna, de regionala utvecklingsfonderna, statens industriverk samt enkombination av utvecklingsfonderna och industriverket. För egen del anser jag att kritiken mot förslaget att låtataxeringsnämnderna vara beslutsmyndighet även i ett bidragssystem är välgrundad.1 och för 1981/82:70 12 sia är det tänkbart att beslutsprövningen flyttas övertill en annan myndighet, t. ex. till . Detta kräver emellertid attmyndigheten tillförs personalförstärkningar. Enligt min mening är det knappastmotiverat att bygga upp en ny offentlig kontrollapparat för att dela ut ca 200milj. Av främst administrativa skäl anser jagdärför att det nuvarande avdragssystemet, i vilket taxeringsnämnderna ärbeslutsmyndighet, bör behållas. 2.3 Företagskategorier som bör omfattas av stimulansen Enligt nuvarande regler tillkommer rätten till särskiltforskningsavdrag endast skattskyldiga som bedriver rörelse avseende industrielltillverkning. Stimulansen till ökade forskningsinsatser har nämligen ansettsböra koncentreras till de varuproducerande företagen och därigenom stärkadessa företags konkurrenskraft. Begreppet industriell tillverkning avser ävenutvinning av naturtillgångar, såsom kraftverks- och gruvdrift. Hit räknas idetta sammanhang också byggnadsverksamhet (jfr prop. 1973:126 s. 26). Begränsningentill industriell tillverkning innebär bl. a. att företag som bedriver service-och reparationsverksamhet inte omfattas av avdragsrätten. Avdragsrättföreligger vidare inte för konsultföretag och kunskapsproduce-rande företag,dvs. företag som tillhandahåller tekniska eller naturvetenskapliga FoU-resultat.Andra näringsgrenar som faller utanför fillämpningsområdet är transport ochdistribution. Forskningsskattekommitténanser att den nu gällande bestämningen av kretsen näringsidkare som omfattas avstimulansen, dvs.