prop · G50357 · 1981-12-31 00:00:00 — Några formellahinder för en sådan reform torde inte föreligga. För den händelse samfundetskulle vilja följa arbetsgruppens rekommendation om att bringa vissadisciplinavgöranden till allmän kännedom skulle delta sålunda varken fordralagstiftning eller ändring av samfundets stadgar. En ökad och snabbareinformation förutsätter endast ändring av samfundets rådande praxis. Å andrasidan är detta något som samfundet med nuvarande reglering ensam råder över. Arbetsgruppenförespråkar att avgöranden i disciplinärenden "som bedöms vara av allmäntintresse" bringas till allmän kännedom. Det är knappast realistiskt altpåräkna intresse från allmänheten för ett större antal sådana avgöranden.Därför är det väsentligt att koncentrera informationen till ett lämpligt urvalav avgöranden. Av allmänt intresse är inte bara stora och uppmärksammadehändelser utan även alldagliga fall som belyser advokats yrkesplikter, såsomskyldigheten att iaktta tystnadsplikt, att utan dröjsmål avge redovisning förslutfört uppdrag och att tillse att klientens rätt till rättshjälp ochrättsskydd tillvaratages. Arbetsgruppenföreslår att samfundet i kvartalsvis återkommande pressmeddelanden skallklargöra hur många som tilldelats varning eller erinran. Det kan emellertidifrågasättas om sådana siffersammanställningar har något egentligtinformationsvärde för en allmänhet som inte kan sätta in uppgifterna i sittstörre sammanhang. Som arbetsgruppen själv framhållit bör man främst se tillatt de principer efter vilka den disciplinära verksamheten bedrivs inomsamfundet når ut till och tränger igenom hos allmänheten. Prop.1981/82:57 190 Som exempel pä fall där samfundet kan behöva göra ettuttalande om vad som är förenligt med god advokatsed anger arbetsgruppensituationer där del redan pågår en offentlig debatt i saken. Givetvis kan detvara av stort intresse att samfundet markerar sin uppfattning i enuppmärksammad fråga, där allmänheten känner till fallet och kanske deninblandade advokatens namn. Å andra sidan är det just i dessa fall svårt attgöra uttalanden utan att bryta mot diskretion och tystnadsplikt.Sålunda måste avgörandet om publicering i denna typ av ärenden träffas medutgångspunkt i omständigheterna i det enskilda fallet. Det är tillfredsställande att arbetsgruppen anser att detockså i fortsättningen bör råda sekretess beträffande beslut idisciplinärenden. Av hänsyn till klienterna och deras motparter bör uppgifterinte lämnas om förhållanden som skulle kunna skada deras intressen. En klient,som i förtroende lämnar uppgifter till sin advokat, skall inte behöva räkna medatt dessa uppgifter kan komma lill allmän kännedom i samband med en disciplinärutredning inom samfundet. Försvagas sekretessen kan detta ytterligare tänkasleda till att klienter blir mindre benägna att anmäla advokat för försumlighet,vilket i sin lur skulle kunna minska effektiviteten i samfundets tillsyn.Samfundet vill även hänvisa lill att advokat i förhållande till samfundet ärskyldig att fullständigt och' sanningsenligt besvara framställda frågor ochlämna begärda uppgifter. Dessa kan vara av den art att det skulle vara tillstort men för advokaten att de blev allmänt kända. Även för en måttlig förseelse kan en advokat tilldelaserinran. Om ett sådant fall skulle refereras med nämnande av advokatens namnvore det risk att denne drabbades av onödigt personligt obehag ochoproportionerligt stort avbräck i sin rörelse. Arbetsgruppen omnämner den information som lämnas genompublicering i för (). Publiceringen i TSAkan naturligt nog inte fylla önskemålet om snabbhet i informationen. Det liggerdärför nära tillhands att anförtro åt styrelsen och disciplinnämnden attbesluta och ombesörja offentliggörande av kortare referat i disciplinärenden,vilka bedöms vara av allmänt intresse. Beslul huruvida sådan publicering skallske och hur den skall utformas torde lämpligen böra fattas av dessa organ ianslutning till avgörandet av varje enskilt ärende. Med hänsyn till ovan angivna praktiska och principiellasvårigheter torde det inte vara möjligt att fatta ett generellt beslut omformerna för en ökad information om disciplinära verksamhet.Först sedan erfarenheter vunnits av en utbyggd praxis kan det bli möjligt församfundets beslutande organ att ta generell ställning till lämpligheten avarbetsgruppens rekommendation därom. Föreningen : Föreningen tillstyrkerförslaget om publicering av disciplinnämndens beslut. 5 Deltagande av utomstående vid handläggningen av disciplinärenden Justitiekanslern: arbetsgruppens förslagangående deltagande av utomstående vid handläggningen av disciplinärendenhänvisar jag till vad justitiekanslern anfört härom i yttrande lill justitieutskottden (se sid. 85-86 i remitterade promemorian). Förslagel attdeltagande av utomstående endast skall avse disciplinnämnden synes från praktiskautgångspunkter vara lämpligt. Riksåklagaren: Jag ansluter mig också lill arbetsgruppensförslag av innebörd att regeringen får möjlighet att utse två ledamöter iadvokatsam- 1981/82:57 191 Med hänsyn till intresset av attbibehålla en fri och oberoende advokatkår bör en sådan ordning inte genomföraspå annat sätt än genom ändringar i stadgar. Överåklagareni : Gruppen har vidare behandlat frågan omallmänhetens tilltro till advokaterna och i anslutning härtill frågan om ökad samhällsinsyni samfundets disciplinavgöranden. Gruppen har stannat för att rekommendera attdisciplinnämndens avgöranden som bedöms vara av allmänt intresse bringas tillallmän kännedom och att regeringen får möjlighet att utse två ledamöter idisciplinnämnden. Den första rekommendationen förefaller överflödig med hänsyntill den publicering som redan sker. Frågan om kontroll frän det allmännassida har varit föremål för behandling i (JuU 1978/79:6). För enmedverkan av lekmannarepresentanter vid disciplinärendens behandling talaregentligen endast den eventuella psykologiska effekt på allmänhetens förtroendeför advokatverksamheten en dylik medverkan kan få. Rent faktiskt synshittillsvarande ordning ha fungerat väl och garantier för att det allmänna harerforderlig insyn finns genom samfundets egna tillsynsorgan och genom JK;sgranskande verksamhet. Jag avstyrker därför även denna del av punkt 3. Överåklagareni åklagardistrikt: Därjämte har jag inte något att erinra mot förslagetom lekmannainflytande i disciplinnämnden. Anledning synes dock saknas alt låtaadvokatsamfundet självt yttra sig över dessa ledamöters personliga lämplighet. Länsåklagareni län: Däremot anser jag inte något ha framkommit som motiverar attregeringen skall ges möjlighet att utse två ledamöter i advokatsamfundetsdisciplinnämnd. Arbetsgruppen konstaterar att nuvarande system fungerarväl. De skäl som anförs för att tillföra disciplinnämnden utomstående är enligtmin mening inte tillräckligt bärande. Länsåklagaren i : Jag tillstyrker vadarbetsgruppen i denna punkt föreslagit på skäl, som anförts i promemorian. Länsåklagareni län: Arbetsgruppens rekommendation att regeringen ges möjlighet attutse två ledamöter i disciplinnämnden synes mig väl motiverad särskilt medtanke pä den utveckling mot lekmannainflytande som skett i flerasamhällsorgan. Det är angeläget att allmänheten ges tillfälle till insyn inämndens verksamhet för att förebygga misstankar om opartiskhet. Götahovrätt: När det gäller det allmännas kontroll över och insyn iadvokatsamfundets verksamhel kan det finnas anledning - oberoende av debattenom advokaters medverkan i organiserad och ekonomisk brottslighet att övervägaen ändring av nuvarande ordning. 1 delta sammanhang kan det finnas skäl attpeka på den särställning advokater tillerkänts på olika områden. Sålunda fåradvokat bevilja allmän rättshjälp i familjemål. Advokat som beviljat allmänrättshjälp blir automatiskt biträde och är berättigad till ersättning avallmänna medel för sitt arbete. 1 sådana fall då biträde förordnas av myndighetenligt rätlshjälpslagen är advokat behörig utan någon lämplighetsprövning i detenskilda fallet. Rådgivning enligt rättshjälpslagen får bara meddelas avadvokat. I den mån advokaten efterger eller nedsätter rådgivningsavgiften förklienter utgår ersättning till advokaten av allmänna medel. Advokaterna haralltså i rältshjälpslagen anförtrotts en ren myndighetsutövning. Enligt nuvarande ordning ankommer tillsynen överadvokatkåren på advokaterna själva. Uppkommer fråga om disciplinär åtgärd motadvokat Prop.1981/82:57 192 ärdet i första hand styrelse som tar upp ärendet. Om styrelsenfinner att åtgärd är påkallad hänskjuts ärendet till disciplinnämnden.Styrelsen och disciplinnämnden består uteslutande av advokater. Det allmännasinsyn sker genom JK som kan begära att ärende hänskjuts till disciplinnämnden.JK kan ocksä anföra besvär över nämndens beslut till högsta domstolen. Enligtpromemorian är ingripande frän JK:s sida sällan förekommande. Enligthovrättens mening kan skäl anföras för en ökad kontroll över och insyn iadvokatväsendet. Det nuvarande systemet kan kritiseras för att ge utrymme förkollegiala hänsyn, även om fog för sådan kritik inte kan påvisas. En brist ärockså att inte alla anmärkningar kommer under disciplinnämndens prövning.Arbetsgruppen har föreslagit alt nämnden utökas med två av regeringen utseddaledamöter. Delta förslag ligger i linje med utvecklingen , sommedfört att lekmannamedverkan blivit allt vanligare i olika samhällsorgan. Ensådan ordning skulle medföra en ökad kontroll och insyn. Hovrätten tillstyrkerdärför förslaget. Bestämmelsen om lekmannamedverkan bör dock lagfästas.Eftersom utseendet av de två lekmännen torde ske politiskt saknas det utrymmeför att yttra sig. Sedanerfarenhet vunnits om hur en sådan nämnd fungerar kan eventuellt undersökas ombehov föreligger för en disciphnnämnd, som är fristående frånadvokatsamfundet. I det sammanhanget kunde också tas upp frågan om införande avytterligare disciplinära påföljder, t. ex. suspension. När det gäller detansvar som kan åvila advokat som myndighetsutövare torde denna fråga tas upp avtjänsteansvarskommittén (JU 1979; 13). Stockholmstingsrätt: Av promemorian framgår att arbetsgruppen ej funnit anledning tillanmärkning mot disciplinnämnds sätt att med oväld handläggadit hänskjutna disciplinfrågor. Rekommendationen till att geregeringen möjlighet att utse två ledamöter i samfundets disciplinnämndgrundas istället främst pä det i tiden liggande intresset av lekmannainsyn iolika verksamheter. Tingsrätten finner att det resonemang som förs ipromemorian till stöd för utomståendes medverkan i disciplinnämnden till storadelar är likartat med det som anfördes till stöd för nämndemäns deltagande ivissa hovrättsavgöranden. Visserligen är advokatväsendet reglerat i lag menprincipen att advokatkåren är fri och självständig från staten upprätthållsändå. På grund härav kan skäl emot förslaget anföras. haremellertid bl.a. redan genom lagreglering och det förhållandet att dess stadgarfastställs av regeringen fått en offenlligrältslig ställning. Mot dennabakgrund och på de grunder som i övrigt anförts i promemorian finns från desynpunkter tingsrätten har att beakta ingen erinran mot förslaget. : Arbetsgruppen rekommenderar att regeringen får möjlighet attutse två ledamöter i disciplinnämnd. Förbundet delar gruppensuppfattning att samfundet bedriver en effektiv och grundlig disciplinärverksamhet och att det därför, i förening med JK:s tillsyn, frånkontrollsynpunkt saknas skäl att ändra den nuvarande ordningen. Det avgörandeär i stället enligt gruppen att lekmannamedverkan i disciplinnämnden skulletillgodose samhällets intresse av insyn i verksamheten och förstärkaallmänhetens förtroende för denna. Gruppens rekommendation får ses molbakgrund av den misstro mot advokatkåren som finns på vissa håll. Omrekommendationen skall följas är närmast en politisk fråga som förbundet ej haranledning att yttra sig över på annat sätl än att, om det 1981/82:57 193 skulleanses att allmänhetens förtroende för advokatverksamheten skulle öka genom endylik medverkan, förbundet inte har någon erinran mot en sådan ordning. advokatsamfund:Den inom samfundet självständigt bedrivna disciplinära verksamheten utövassedan tillkomsten av nya under offentligrättslig kontroll.Att denna verksamhet utövats på ett tillfredsställande sätt har vitsordats av bl.a.justitiekanslern. Samfundet hänvisar härvid till JK:s i JuU 1978/79:6 s. 11återgivna yttrande, vari denne uttalade att samfundets organ handhar dendisciplinära verksamheten på ett konsekvent och omdömesgillt sätt. Även denbedömning som arbetsgruppen företagit bekräftar detta förhållande. Gruppenfastslår; "bedriver sålunda enligt gruppen en effektivoch grundlig disciplinär verksamhet. Från kontrollsynpunkt saknas det därförskäl att gripa in i denna ordning". Starka skäl bör anföras omman vill ändra en väl fungerande ordning. De skäl arbetsgruppen anför för enändring av systemet för samfundets disciplinära verksamhet sammanhänger medönskemålet om ökad insyn i hur tillsynen över advokatväsendet bedrivs.Arbetsgruppen har emellertid inte innan man rekommenderar medverkan avutomstående ledamöter i disciplinnämnden diskuterat de svårigheter ocholägenheter som skulle vara förknippade med en sädan organisatorisk omläggning. Samfundet vill i dettasammanhang endast peka på att ledamöterna av såväl styrelsen somdisciplinnämnden jämlikt 47 § i samfundets stadgar är ålagda tystnadspliktrörande bl.a. uppgifter i disciplinärenden. Hur motsvarande tystnadspliktskall kunna åläggas utomstående ledamot av disciplinnämnden är inte närmareutrett. För införande av den avarbetsgruppen föreslagna sammansättningen av disciplinnämnden krävs ändring avsamfundets stadgar. Beslut om stadgeändring skall fattas av samfundets högstabeslutande organ, fullmäktige, efter det att samfundets avdelningar berettstillfälle att avge yttrande över ändringsförslaget. Församfundets fortsatta överväganden rörande arbetsgruppens nu ifrågavaranderekommendation kommer givetvis de synpunkter i frågan från utomståenderemissorgan, som framkommer i samband med remissförfarandet angående BRÅ:spromemoria om advokatverksamhet att vara av betydande intresse. Föreningen : Med hänvisning till ovan angivna principiella inställning tilladvokaternas oberoende ställer sig föreningen negativ till förslaget attregeringen skall få utse två ledamöter i disciplinnämnd. Föreningenhar haft respekt för sätt att sköta sin självsanerandeuppgift. Emellertid kan föreningen inte underlåta att i detta sammanhanguttrycka sin förvåning över att till nya medlemmar i samfundetantagits ett par personer, vilka dömts för grova förmögenhetsbrott. Dettarimmar ej väl med 3 § 5 p i samfundets stadgar, där det heter att till ledamotav samfundet må antagas allenast den "som gjort sig känd förredbarhet". Därmed uppställer sig frågan hur förbundet tolkar redbarhetsbegreppeti andra sammanhang exempelvis 8 kap. 4 § RB, 34 § stadgarna samt de vägledandeetiska reglerna. Väl kan sägas att även jurister, vilka begår brott, bör kunnafå en ny chans efter utslåndet straff, men då fråga är om en så ansvarsfull ochkänslig uppgift som en advokats och då nämnda i och för sig självklarastadgande finns, är anledning att numera ifrågasätta förmågatill självkontroll. På grund av det inträffade vill för- Prop.1981/82:57 194 eningen därför tillstyrka att något utomstående inflytandebör kunna göra sig gällande i disciplinnämnden. En lämplig form, som kanövervägas, kunde vara att regeringen bemyndigades utse en högt kvalificeraddomare till medlem i nämnden. : Tillsynen överadvokatväsendet har av lagstiftaren anförtrotts åt advokaterna själva. Dennaordning har funnits . Tillsynen sker i advokatsamfundetsdisciplinnämnd som beslår av ordförande, vice ordförande samt sju andraledamöter, samtliga advokater. Arbetsgruppen har funnit att de skäl som för 30år sedan anfördes för den nu gällande ordningen fortfarande har bärkraft. Denenda ändring som arbetsgruppen föreslår är att två utomstående personer utsesvid sidan av de nio advokater som f.n. är ledamöter av nämnden. Arbetsgruppenföreslår att genom ett formlöst förfarande får säga sinmening om ifrågasatta kandidater till nämnden. Detta innebär i praktiken attsamfundet i förväg skulle få godkänna eller underkänna ifrågasatta kandidater.Enligt TCOs mening kan del inte accepteras att kontrollen av advokaterna görsav advokaternas eget organ, och avstyrker arbetsgruppensförslag. För att uppnå en effektiv tillsyn föreslår TCO att disciplinärendenhandläggs av en särskild nämnd vars ledamöter utses av regeringen. Denna nämndbör få möjligheter att med kraft ingripa mot advokater som missbrukar sin ställning. i : Enligt LO:s uppfattning ärdet av mycket stor vikt att kontrollen av advokater blir effektiv och framförallt att allmänheten (vars förtroende för advokatkåren genom de senaste årensdebatt kan ha rubbats) känner förtroende för advokatkåren. Med hänsyn härtill bör tillsynen över advokatkåren enligt LOsuppfattning anförtros en särskild nämnd, vars ledamöter utses av regeringen.Denna nämnd bör ges samma ställning som den nuvarande disciplinnämnden. Föratt tillgodose behovet av erfarenheter av praktisk advokatverksamhet i nämndenbör halva antalet ledamöter utses på förslag av . 6 Myndigheters hänvändelse till i disciplinärafrågor Justitiekanslern: arbetsgruppens rekommendationer idenna del har jag ingen erinran. Riksåklagaren: Jag biträder i princip arbetsgruppens rekommendationerbeträffande myndigheters hänvändelse till i disciplinärafrågor. Som överåklagaren i framhållit kan dock slutlig ställning tilldenna fråga knappast tas förrän resultatet av den inom brottsförebygganderådet pågående översynen av bestämmelserna om informationsutbyte ochanmälningsskyldighet mellan myndigheterna föreligger. Överåklagaren i : Jag instämmeri rekommendationen alt myndigheter skall fästa samfundets uppmärksamhet påadvokats handlande när detta kan ifrågasättas. Överåklagaren i : Gruppensavslutande förslag är en rekommendation om att myndigheter som i sinverksamhet iakttar anmärkningsvärd omständighet i fråga om advokats handlande,skall uppmärksamma samfundet på detta. Gruppen har observerat de invändningarsom kan riktas mot ett alltför ohämmat informationsutbyte mellan myndigheter, bl.a.av sekretesskäl. Stor tveksamhet råder inom många myndigheter om räiten attlämna information. I de fall som rör 1981/82:57 195 advokatär dessutom oftast även någon annan person berörd. Frågan fordrar stor försiktighetoch bör kopplas med räiten att över huvud få lämna information från myndighettill olika mottagare. Ett ställningstagande till rekommendationen bör därföranstå tills ny sekretesslag antagits (prop. 1979/80:2) och brottsförebygganderådets översyn av dessa frågor slutförts. Överåklagareni åklagardistrikt: Vad gruppen anfört om myndigheters agerande för attbringa olika förhållanden till samfundets kännedom föranleder konstaterandetatt det i praktiken är synnerligen svårt att förmå myndighet att avge sådanameddelanden utan att myndigheten av samfundet eller den enskilde advokatenbetraktas som anmälare och part. Det råder därför tveklöst ett synneriigenstarkt motstånd från myndigheter att, oavsett den yttre formen, tillskrivaadvokatsamfundet för påpekande av eventuella Ivivelaktigheter i advokatshandlande. Att överbrygga rådande motvilja från myndigheter att ingripa bordedärför i större utsträckning bli föremål för BRÅ:s ansträngningar. Lånsåklagareni län: Myndighet som i sin verksamhet iakttar anmärkningsvärdomständighet ifråga om advokats handlande bör självfallet fästaadvokatsamfundets uppmärksamhet på saken. För detta kan dock krävas en allmäntförbättrad insikt hos myndigheterna om förutsättningarna för advokatverksamhetoch de etiska reglerna och deras tillämpning. Föreliggande promemoria fränbrottsförebyggande rådet är här till god hjälp. Det vore dock av värde omcentralmyndigheter på ett förenklat sätt kunde ge rekommendationer ochfortlöpande information till underlydande organ i relevanta frågor - t. ex.avgörande i disciplinärenden. Länsåklagareni : Även i denna del tillstyrker jag vad som föreslagils på de av ipromemorian angivna skälen. Götahovrätt: Någon lämplig allmän regel torde inte kunna ges. Domstolar och andramyndigheter bör liksom få agera från fall till fall utan"pekpinnar". Hovrätten avstyrker därför förslaget. Det bör ocksåbeaktas att brottsförebyggande rådet har fått i uppdrag att bl. a. se överbestämmelser om informationsutbyte mellan myndigheter. Eventuella förslagbeträffande myndighetsutövning bör därför under alla omständigheteranstå till dess denna utredning är klar. Stockholmstingsrätt: Tingsrätten tillstyrker slutligen rekommendationen att myndighet -utan att bli part eller i övrigt indragen i ett disciplinärt ärende mol enadvokat - får möjlighet att formlöst fästa uppmärksamhet påanmärkningsvärda omständigheter i fråga om advokats handlande. skall kunna utöva en effektiv tillsyn över advokatväsendetär det nödvändigt att samfundet får vetskap om de fall där en advokat kan haåsidosatt sina plikter. Om advokat uppträder eller handlar anmärkningsvärtligger normalt i ett påpekande härom ett påstående om att försummelse elleröverträdelse ägt rum. Obefogade anmälningar till är ej ägnadeatt effektivisera tillsynen över advokater. Befogade anmärkningar vilar päsaklig grund. En rekommendation som lämnar fältet öppet för annat än sakligtgrundade anmärkningar kan ej förordas. : Förbundet anser i likhet med arbetsgruppen att myndighet, som isin verksamhet iakttar anmärkningsvärd omständighet i fråga om advokatshandlande, bör fästa uppmärksamhet på saken. Förbundet villemellertid framhålla att det åtminstone i 1981/82:57 196 ännuej avgjorda mål och ärenden kan vara olämpligt samt föga förenligt med allmännaprocessprinciper och gällande jävsregler att domare påtalar advokatshandlingssätt hos samfundet. Sverigesadvokatsamfund: Samfundet tillstyrker oreserverat BRÅ:s rekommendation attmyndighet, som i sin verksamhet iakttar anmärkningsvärd omständighet i frägaom advokats handlande fäster uppmärksamhet på saken.Rekommendationen är ägnad att förbättra samfundets möjligheter att utöva en godtillsyn över advokatväsendet. Föreningen : Föreningen biträder i princip arbetsgruppens rekommendationerbeträffande myndigheters hänvändelse till i disciplinärafrågor. Dock kan slutlig ställning till denna fråga knappast tas förränresultatet av den inom brottsförebyggande rådet pågående översynen avbestämmelserna om informationsutbyte och anmälningsskyldighet mellanmyndigheter föreligger. 1981/82:57 197 Proposition......................................................................... .... 1 Propositionens huvudsakliga innehåll ............................... .... 1 Propositionens lagförslag.................................................. .... 2 Förslag till lag om ändring i .................. .... 2 Utdrag av protokoll vid regeringssammanträde den 1 oktober1981 .. 3 1 Inledning......................................................................... 3 2 Allmänmotivering............................................................ .... 4 2.1 Allmänna synpunkter ................................................ .... 4 2.2 Försvararjäv.............................................................. .... 5 2.3 Advokatetiken ........................................................... .... 8 2.4 Ökad insyn i och information omadvokatsamfundets disciplinära verksamhet 10 2.5 Myndigheters hänvändelser tilladvokatsamfundet i disciplinära frågor 14 3 Upprättatlagförslag ....................................................... .. 15 4 Specialmotivering............................................................ .. 15 5 Hemställan...................................................................... .. 17 6 Beslut ............................................................................ .. 17 Utdrag av lagrådets protokoll .......... 18 Utdrag av protokoll vid regeringssammanträde den 29oktober 1981 . Bilaga 1 BRÅ PM 1979: 8 Advokatverksamhet Bilaga 2 Sammanställning av remissyttranden