prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — Efter remiss haryttranden avgivits av fullmäktige i riksbank och fullmäktige i riksgäldskontorel.Båda instanserna framhåller det angelägna i alt den nuvarande negativautvecklingen av EKNs resultat med olika medel hejdas. Riksbanksfullmäktigevälkomnar flertalet av de olika förslagen lill resultatförbättrande åtgärdersom EKN presenterar men anser all del vore olyckligt att genom införandet avobligatorisk EKN-garanli för erhållande av Prop.1981/82:100 Bilaga 14 iri o I SD - 00 - t--- v. Os 1 O -T O C 00 i~-- tn r-'\ OC a o oi o \C m', r-' (-Ni o O r*-i 1 -:J- 1 30 ri rr - (1 (, O sD V O "T- r>JO oo' oo' fi r~~ OC ( w 00sC O r O O Os 'Tf 00 O r-*\D r-' r- rK m r-- rs] r- o rr*-) OC' r*-j o 00 r ri - iri m r~, lo vCOs sO "~i ' 00 rj " ri On c r*-j -rt OC r:;' f] ly-, r r- v. sC -i- oi 00 fN| .C OC oo o r~-Tt r*-, r- r- X sC 11 ON 00 o r4 IV", sC o o o o o o m. r r-, r, r, r--OC On O rr~- r- OC 00 Os Os Os O- Os OC i- '-H- 1981/82:100 Bilaga 14 32 kreditsubvention eliminera konkurrensen pågarantiområdet. Fullmäktige efterlyser därtill ytterligare åtgärder för attförbättra riskspridningen. Med hänvisning lill destora förlustriskerna och de svårbedömbara effekterna på sysselsättningen anserfullmäktige att höjningen av s/u-ramen bör begränsas lill 1000 - 2 000 milj.kr. Med tanke på de förväntade skadeutbetalningarna avseende föreslårfullmäktige att den rörliga krediten höjs till 1 700 milj. kr. Ocksåriksgäldsfullmäktige framhåller del önskvärda i att s/u-syslemels utvecklingbegränsas och förordar en höjning av premierna för s/u-garanlier. Medhänvisning till de volymmässigt stora åtagandena i EKNs verksamhet föreslårfullmäktige alt ytterligare åtgärder i syfte att öka premieintäkterna börövervägas. Beträffande den rörliga krediten påpekar riksgåldsfullmäk-lige atten höjning till 1 200 milj. kr, enligt EKNs egen prognos borde varatillräcklig. är starkt beroendeav sin export för att finansiera den import som kraftigt bidrar till vårtvälstånd. Den statliga garantigivningen för exportkrediter är ett viktigtexportfrämjande medel. EKN har redogjort förverksamhetens utveckling och de svårigheter som kan uppstå de närmaste åren.Aktuella bedömningar av det världsekonomiska lägel ger inle anledning altvänta en förbättring av de senaste årens utveckling. Förhandlingar omsenareläggning av skuldbetainingar kan väntas uppkomma i ökat antal samtidigtsom allt större skaderegleringar befaras av rent kommersiella skäl. Nämndensreserver i form av fonder uppbyggda med premiemedel har tillföljd av de ökade skadeutbetalningarna successivt minskat. Trots EKN:s strävanatt minimera sina underskott och även vända utvecklingen, är deförväntade skadeutbelalningarna av sådan omfattning allunderskoll kan behöva läckas med medel över statsbudgeten. Garantigivningen har betydelse för den svenska exporten, inte minst för större projekt ochsystemleveranser vilka utgör en växande del av vår export. Jag anser alt det ursvensk synvinkel är angeläget att även fortsättningsvis aktivi stödja del slagsprojeklexporl - ofta innebärande stora försäljningsbelopp och långa kreditlider- för vilken en EKN-garanti i regel är en väsentlig förutsättning. Deekonomiska utsikterna för mänga av våra exportmarknader, särskilt i u- ochöstländerna, ter sig emellertid än mer oroväckande . Balansgångenmellan rimligt risktagande och effektivt stöd till exporten genomgarantigivning har därmed blivit än svårare. I detta läge manarriksbanksfullmäktige till återhållsamhet med export på sädana villkor som ökar- eller kan befaras öka - påfrestningarna på betalningsbalansen. Jag delar defarhågor som ligger lill grund för riksbanksfullmäktiges inställning. 1981/82:100 Bilaga 14 33 Detta bör dock intehindra en med försiktighet bedriven fortsättning även av den garantigivning somsker inom s/u-garantisystemet. Detta trots alt risktagandel där är större äninom normalgarantisystemel, som enligt riktlinjerna skall bedrivasaffärsmässigt. De senaste årens utveckling har visat ett kraftigt svällandeengagemang på s/u-sidan jämfört med vad som är fallet för normalgarantierna.Detta har medfört att den för s/u-garantier av fastställda ramen på14 000 milj. kr. vid budgetårets slut hade intecknats till drygt 10 000 milj.kr. medan rambelaslningen för normalga-ranlier endast var 30 000 milj. kr. Något skål all öka ramen för normalgarantier föreligger inte. I syfte alt möjliggöra enfortsatt men mera restriktiv s/u-garantigivning föreslår jag att den totalagarantiramen ökas med 3 000 milj. kr. lill 70 000 milj. kr., varav 17 000 milj.kr. reserveras för s/u-garanlier. S/u-garantiramen överskrider därmed inle denav fastställda relationen på av totalramen. För all inlebegränsningen av garanliulrymmel i alltför hög grad skall drabba exporten tillde länder som erhåller svenskt bistånd har jag i samråd med utrikesministernbeslutat föreslå att eventuella skadefall avseende samtliga särskill förmånligakrediter lill programländerna skall finansieras över biståndsanslaget, isamband med vissa ändringar i beslutsordningen. Ansvaret för såväl beviljandeav sådan kredit som beslut om kreditgaranti kommer därmed all föras över lillbiståndsverksamheten och inte längre ingå i EKNs verksamhet. EKN betonar i sinskrivelse oron över de närmaste årens resultatutveckling och diskuterar en radlänkbara metoder att pä sikt förbättra resultatet. Jag delar nämndens oro överutvecklingen och instämmer i att åtgärder bör vidtas som ökarpremieintäkterna. Såväl den föreslagna avgiftsbeläggningen som utarbetandet avglobalgaranliavtal bedömer jag kunna vara fördelaktiga i olika avseenden ochjag anser därför att EKN bör ha möjlighet att vidta sådana åtgärder. Framför allt anser jag emellertid all del ärangelägel att på olika säll förbättra riskspridningen både i nämndens åtagandenoch genom fördelning av risker på andra garanligivare. Liksomriksgäldsfullmäktige anser jag alt premiestrukluren återigen bör sesöver och all dessutom i vissa fall både höjda och sänkt täckningsgradbör utnyttjas för att minska riskexponeringen. EKN framhåller i sinskrivelse all del i andra länder är vanligt all exporlkredilgaranli ärobligatorisk för tillgång lill subventionerad exportkredit. Dessa länder kanhärigenom tillämpa en premiestruktur innebärande relativt sell lägre premierför högre risker, än som annars skulle vara möjligt. a. med hänsyn lill altden av industriministern tillsatta utredningen om ell alternativtexporlkredilsyslem först avslutat sill arbete anser jag att nämndensförslag all göra EKN-garanti i princip obligatorisk för erhållande avexporlkreditsubvention får övervägas ytterligare. De riktlinjer förriskspridningen som angivils i prop. 1978/79:201 innebär alt EKN bör hålla enreservnivå för normalsyslemet, som kan klara rimliga 3 1981/82. 1 samt.Nr IOO DU. 1981/82:100 Bilaga 14 34 skadeutbetalningar och att normalgarantiernasomfattning bör stå i viss relation till premiereserverna. En sådan relation ärinle användbar i en period med negaliv resultatutveckling. Jag föreslår därförall nämnden tills vidare i stället arbetar med riktlinjer i form avlandåtaganden där högsta engagemang för elt visst land inle får överstiga av de totala åtagandena och all de engagemang som avser mera riskfyllda länderbegränsas i relation härtill. När speciella skäl föreligger bör regeringenemellertid kunna besluta att högsta engagemang för ett visst land får överstigaav EKN fastställd minimirelalion. Normall skall EKN:sutbetalningar läckas av nämndens egna reserver. Redan under innevarandebudgetår kommer emellertid ett kraftigt underskott all uppslå, främst tillföljd av skadeutbetalningarna pä . Dessa utbetalningar kommer att la ianspråk den rörliga krediten om 800 milj. kr. som ställts till EKN:s förfogandeför alt utnyttjas vid tillfälligkoncentration av skadeutbelalningar där återvinning senare kan väntas. För attläcka de beräknade skaderegleringarna på , ochsamtidigt behålla en säkerhetsmarginal på en nivå som kan anses rimlig, kommerjag i tilläggsbudget II allföreslå all den rörliga krediten höjs till 1 200 milj. kr. Förnäslabudgelårföreslår jagnuatt den rörliga krediten höjs lill 1 600 milj. kr. Isamband med skadeutbetalningarna pä har del visat sig lämpligt att, föratt tillgodose de polska önskemålen och minska riskerna förkursförluster, kunna utnyttja den rörliga krediten i både kronor och utländskvaluta. Jag förutsätter att möjligheten alt utnyttja den rörliga krediten iutländsk valuta även kommer att kunna utnyttjas framöver när EKN ochriksgäldsfullmäktige så överenskommer. Vid sidan av den rörligakrediten som löper med marknadsmässig ränta, kan regeringen, när andramöjligheter är förbrukade, utanordna nödvändiga medel över anslaget oförutseddaulgifler. För att läcka förluster som kan uppslå vid garantigivning som följdav särskilda regeringsbeslut - t. ex. och - har inrättats ettsärskill 1 000 kr-anslag på statsbudgeten. Sådana särskilda regeringsbeslut,vari EKN får i uppdrag all garantera exportkrediter till elt visst land upp till elt angivet totalbelopp under enbestämd tidsperiod, har fattats när det svenska bidraget till en internationellstödaktion för ell lands ekonomiska utveckling lämnats i form av enexporlkrediiram. Redan under innevarande budgetår kan beslut om ytterligaresådana exportkrediter lill Polenförväntas bli aktuella. I vissa fall däråtervinningen bedöms som särskill osäker och där ianspråktagande av den rörligakrediten till marknadsmässig ränta skulle innebära en alltför stor belastninganser jag alt EKN bör ha möjlighet alt över statsbudgeten finansiera uppkomnaunderskoll. Medan således huvuddelen av EKN:s skuldulbetalningar skullefinansieras med hjälp av och vid behov ianspråktagande av den rörligakrediten, skulle sådana underskott som av olika skäl inte bör belasta denlöpande verksamheten finansieras över statsbudgeten. 1981/82:100 Bilaga 14 35 Jag hemställer all regeringen föreslär riksdagenalt 1. medge all staten åtarsig betalningsansvar i form av statsgaranli för exportkredit till ett belopp av högst 70 000 milj. kr., varav 17 000 milj. kr. reserveras för garanligivning på sårskilt gynnsamma villkor vid export av betydelse för ekonomiska utveckling och för garantigivning vid särskilt samhällsintresse, 2. godkänna alt den rörligakredit i riksgäldskontorel som ställts till EKN:s förfogande alt vid behovanvändas för utbetalning av ersättningar för förluster frångarantiverksamheten, enligl de riktlinjer jag har förordat, uppgårlill 1 600 milj. 3. lill ,täckande av vissa förluster för /83 anvisa ell förslagsanslag av1 . för sådana förluster som uppslår vid garantigivning som följd avsärskilda regeringsbeslut enligt de riktlinjer jag förordat ovan, 4. godkänna de ovanföreslagna ändringarna av principerna för normalgaranligivningen med avseendepå riskspridningen. 1980/81 Utgift 32 771000 Reservation O 1981/82 Anslag 38 000 000 1982/83Förslag 46 440 000 turistråd är enstiftelse inrättad av staten. och Landstingsförbundetmed uppgift alt som centralt organ planera, samordna och genomföra åtgärder föralt främja marknadsföring av turism i . skall därvid sökatillgodose behovet av semester- och rekrealionsmöjligheler hos en bredallmänhet i och i de övriga nordiska länderna. skall vidareta tillvara möjligheterna lill ell växande valulainflöde från utländskaturister i , varvid särskilt marknadsföring av ledig kapacitet inomhotell- och turistanläggningar skall beaktas. huvudkontorligger i Slockhoim. turistråd har dessutom kontor i , ,, , , , , och . Kontoren iHaag och drivs i samverkan med handelssekrelerarna på respektive ort,medan kontoret i drivs i viss samverkan med lurislrådetsmotsvarigheter i , , och . turistrådredovisar den aktuella situationen avseende samhällsekonomi, sysselsättningoch kapacilelsulnytljande inom lurisisekiorn liksom 1981/82:100 Bilaga 14 36 de framtida utvecklingsmöjligheter som kaniakttas. Rådet framhåller attsvensk turism har goda förutsättningar att öka. Med en ökad ekonomisk insatsunder tre till föreligger detovanligt goda möjligheter att sälja svenska turistprodukter i ochutomlands. EnUgt turistrådskuUe en sådan satsning bli ytterst lönsam inte minst genom utnyttjandet av ledig kapacitet. De positiva effekterna på bytesbalansen ochsysselsättningen skulle bli betydande. De aktiviteter som förnärvarande bedrivs och de som turistrådet föreslår för /83 äranpassade lill turistrådetslångsiktiga program. Delta program omfattar fortsalt arbete med alt etableraregionala produktions-och bokningsorgan, att ta i drift ett rikstäckandedatoriserat boknings-och informationssystem liksom åtgärder för all utveckladen lokala och regionala turistorganisationen samt för att lösa nuvarandeproblem med distribution av turistprodukter utomlands. Vidare omfattar arbetetproduktutveckling, marknadsföring och exporlfrämjande verksamhet i samverkanmed regionala bokningsorganisationer, regionala och lokala turistorganisationersamt turistnäringen i övrigt liksom med svensk exportindustri. I förhållande tillplanerade åtgärder inom ramen för anslagsbeloppet för /82 föreslårturistrådet främst ökade resurser för information m.m. i samt förproduktutveckling, marknadsföring, distribution och andra exporlfrämjandeåtgärder för utlandsmarknaden. En stor del av ökningen utgör dock enförlängning av den ökade satsning på utlandsmarknaden som har påbörjats /82 och som är en följd av förslagen i proposition (1980/81:141,NU 1980/81:58, rskr 1980/81:246) om ökade exporlfrämjande åtgärder. Förinnevarande budgetår har . ställts lill turistrådets disposition avmedel som beräknats under anslaget lill Exporlfrämjande verksamhet. begär vidareökade resurser för utbildning och prognosverksamhet m. m. för att ökamarknadsvetandet om turism. Förslaget innebäravseende kostnader för huvudkontor och utlandskonlor endast en pris- ochlöneomräkning av anslaget för /82. föreslår enökning av anslaget med . Turismen har under senareår fåll en ökande betydelse för ekonomi och sysselsättning. Enligl minmening är del angelägel alt skapa gynnsamma förutsättningar för såväl svenskarsom utlänningar all turista i i större utsträckning än för närvarande.Härigenom förbättras bytesbalansen som positivasysselsättningseffekter skapas. Del senare förhållandel gynnar särskill deregionalpolitiska stödområdena. turistrådföreslår för /83 främst ökade resurser för olika insatser påutländska marknader, ansträngda ekonomiska läge Prop.1981/82:100 Bilaga 14 37 kräver utökade aktiva åtgärder för att främjaturismen i och ta tillvara möjligheterna all förbättra bytesbalansenoch sysselsättningen. De yllerligare åtgärder (prop. 1980/81:141) som förinnevarande budgetår vidtas för att öka såväl svenskars som utlänningarsturistande i , och som bl. a. innebär ökade insatser påutlandsmarknaden, bör därför utsträckas även till /83 ochförslärkas. Jag är dock inte beredd att förorda ökade resurser i den omfattningsom turistrådet föreslår utan beräknar för /83 en ökning avanslaget för dessa ändamål med . Härutöver har under anslaget tillexporlfrämjande verksamhet beräknats vissa ytterligare resurser som bl. a.syftar till alt la tillvara den ökade effekt som följer av en fördjupadsamverkan i särskilda aktioner som har elt gemensamt turist- ochexporlfrämjande innehåll. turistrådbedriver en omfattande utvecklings-, utrednings- och utbildningsverksamhet.Denna verksamhet innefattar bl. a. bedömningar av konsekvenser på ekonomi,sysselsättning och marknadsutveckling vid satsningar inom turismsektorn ochsyftar lill att stimulera och förbättra regional och lokal planering. Denverksamhet som rådet härvid bedriver utgör en viktig grund för all rådet medaktuell kompetens skall kunna främja marknadsföring av turism somverksamheten i sig utgör en integrerad del i rådels främjande uppgift.Turistrådet har därför som centralt organ på det turismfrämjande området ennaturlig uppgift att ägna stor uppmärksamhet åt samarbetet med olika organ inomturist-, rekreations- och friluflslivsområdel. Enligt min mening bör ökaderesurser avsättas på den nu nämnda utvecklings-, utrednings- och utbildningsverksamheten. Med början inledsen flerårig samnordisk kampanj, Res i , somsyfiar lill alt stimulera ellökat internordiskt resande. Jag vill i anledning härav stryka under värdet avell ökat nordiskt samarbete på turistområdet. Del kan ske genom exempelvis ökadnordisk samverkan hos utlandsrepresentalionen. Dåvarande chefen förhandelsdeparlemenlel förordade (prop. 1979/ 80:100 bil. 14) att den del avturistrådels Ijänster som omfattar rådgivning och annan serviceverksamhetsuccessivt blir självfinansierad,helt eller delvis, t. ex. genom att i anslutning lill rådet bildas ett delvisfristående organ som helt avgiftsfinansieras. Jag delar uppfattningen att vissaav turistrådets tjänster bör bli självfinansierande. Sådana ijänster kan bl. a.vara delar av turistrådets utvecklings- och utbildningsverksamhet,marknadsservice och marknadsanalys. Det ankommer på regeringen att i samråd medturistrådets övriga stiftare besluta i dessa frägor. Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagenatt till turistrådför /83 anvisa ett reservationsanslag av . 1981/82:100 Bilaga 14 38 1980/81 Utgift 11317 275 1981/82 Anslag 19 000000 1982/83 Förslag 13 000 000 Interamerikanskautvecklingsbanken (IDB) inrättades . Banken har lill uppgift all bidralill en ökad ekonomisk och social utveckling i de latinamerikanskamedlemsländerna. Härför skall banken bl. a. utnyttja egna resurser och upplånalkapital för finansiering av utvecklingsprojekt saml i övrigt främjainvesteringar av offentligt och privat kapital för utvecklings-ändamål. Nya regler förupphandling trädde 1976. Enligl dessa är all upphandling somfinansieras med IDB-medel begränsad till bankens medlemsländer. I sambanddärmed trädde de första icke-regionala länderna in som medlemmar i banken.Sverige undertecknade för sin del en överenskommelse om medlemskap i september1977. Antalet medlemsländeruppgår f. n. lill 43 varav 25 iLatinamerika, , och 16 icke-regionala. förhandlar om medlemskapi banken. Bankens kapital består avdels aktiekapital, s. k. ordinarie och interregionalt kapital, dels en fondför särskild verksamhet. Vid sidan härav administrerar banken en rad andrafonder varav den svenska utvecklingsfonden för utgören av de mindre. Dess medel har använts för ell vattenförsörjningsprojekl i SaoPaulo. Vid utgången av är 1980uppgick det ordinarie kapitalel till 11 773 milj. dollar, det interregionalakapitalel lill 3 371 milj. dollar ochfonden för särskild verksamhet till 7 669 milj. dollar. En påfyllnad av bankensresurser sker - 1982, den s. k. femte kapitalpåfyllnaden.Därigenom tillförs kapitalet 8 000 milj. dollar och fonden 1 750 milj. dollar.För all kunna möjliggöra en fortsatt utlåning har banken inlettdiskussioner om en ytterligare kapitalpåfyllnad. Enligl överenskommelsenom svenskt medlemskap har tecknat sig för en insats om sammanlagt 21,9milj. Hälften av denna insats utgörs av aktier i det interregionalakapitalet, varav endast ca 1,8 milj. dollar betalas in och resten utgörs av s.k. garanlikapital att betalas vid anfordran. Den andra hälften utgörs av enandel i fonden för särskild verksamhet. Inbetalningarna har skett dels kontantdels genom skuldbevis, vilka löses in under ell fastställt anlal är. Den totalaperiod under vilken betalningarna skall göras är 1977 - 1983. deltagande i den femtekapitalpåfyllnaden har medfört all tecknat sig för en yllerligareinsats om ca 34 milj. dollar. Av detta belopp utgör 21,2 milj. dollar aktier idet interregionala kapitalel, varav ca 1,6 milj. dollar skall betalas in.Andelen i fonden för särskild verksamhet uppgår lill 12,8 milj. dollar.Inbetalningarna sker genom skuldbevis vilka löses in fram 1981/82:100 Bilaga 14 39 röstetal i banken kommerefter fullgjord inbetalning av den femte kapitalpåfyllnaden alt uppgå lill 0,av del totala röstetalet. Fram till och med hösten1981 har erlagt ca 51 milj. kr. Medlemsländernas insatser iform av aktier och andelar är enligt avtalet om bankens upprättande uttryckta ifasta dollarvärden. är dessa värdesäkrade, vilket innebär allmedlemsländerna vid kursförändringar mellan dollar och den egna valulanantingen fär göra fyllnadsbetalningar eller erhåller återbetalning från banken.Denna värdesäkringsklausul har tillämpats vid tvä tillfällen under senare årvilket medfört all dels fått tillbaka drygl 2 milj. kr., dels fållbetala in ca 7 milj. kr. Dessa belopp är inräknade i tidigare nämnda ca 51milj. Under /83skall betala in ca 13 milj. kr. genom all delar av tidigare utställdaskuldbevis skall lösas in. Banken beviljar lån tillprojekt i de latinamerikanska medlemsländerna dels på kommersiella villkor frånkapitalet, dels på särskilt gynnsamma villkor från fonden för särskild verksamhet.En beskrivning av bankens Ullåningsverksamhet fram liksom avlåneprogrammet inom ramen för den femte kapitalpåfyllnaden återfinns iföregående budgetproposition (prop. 1980/81:100 bil. Bankens utlåning år 1980uppgick lill 2 310 milj. dollar vilket innebär en ökning jämfört medföregående år. Den tolala utlåningen nådde därmed upp lill 17 840 milj. dollar.Av utlåningen svarade kapitalel för , fonden för särskildverksamhet för och övriga fonder banken administrerar för 3 %.Fördelningen på sektorer avseende projekt som har beslutats är 1980 visar alljordbruk och fiske svarade för , industri för , Iransporter ochkommunikationer för . energi för och social infrastruktur för . har bankenplanerat en utlåning om lotall 2 420 milj. dollar varav avses finansierasfrån de ordinarie och interregionala kapitalen med viss kompletterandefinansiering och från fonden för särskild verksamhet saml från övrigafinansieringskällor. Utlåningen åren 1977-1980samt planerad utlåning fördelad på ländergrupper ochfinansieringskällor framgår av tabell 1. Vid sidan omlåneverksamhelen lämnar IDB visst bistånd i form av bidrag till teknisktsamarbete, projektering och liknande. uppgick sådant slöd lill vilket medför all totalt 296 milj. dollar har beviljats. Inom ramen förIDB:s program för små projekt har 8,3 milj. dollar beviljats under år 1980.Programmet riktar sig tillläginkomstgrupper som har liten eller ingen tillgång till kommersiellakredilresurser och uppgår hillills lotall lill 18,6 milj. dollar. Liksom tidigare ärsamarbetar banken nära med andra internationella och interamerikanskainstitutioner i syfte all öka resursflödet till de minst utvecklade områdena.Vidare förekommer samarbete med . Prop.1981/82:100 Bilaga 14 rN] v, m, w o r-l r*~) TT On ly-)O OJ : ra T3 j: _S u. u; > t: XI -E CQ E ra . :: U ra c . oo ~ _r- i: 7= ra CL Cl CL Cl r-i r-l Wi o D. a 5 S Q. o. CL a.ii u 15 3 3 3 3 oFTS 1- I- I- »- aj 2 o o 'O o o cc Q.H 0 0 0 3 0 0a: 1981/82:100 Bilaga 14 41 Enligt uppgift frånSveriges exportråd har svenska företag erhållit order om inemot 69 milj. dollarfram t. o. m. september månad 1980. Till detta kan läggas drygl för perioden fram t. o. m. augusti månad 1981 enligt lDB:s statistik.Utestående anbud per uppgick enligt till 710milj. Den parlamentariskakommitté som tillsattes i enlighet med riskdagens beslut (NU1978/79:37, rskr 1978/79:337) väntas presentera sitt material . Med hänvisning till minredogörelse hemställer jag att regeringen föreslår att till Interamerikanskautvecklingsbanken för /83 anvisa ett förslagsanslag om . 1980/81 Utgift 1000 1981/82 Anslag 1 000 1982/83Förslag 1 000 Importkonloret föru-landsprodukler har till uppgift alt främja import till frånu-länderna och därigenom bidra lill dessa länders utveckling. Den verksamhetsom bedrivs av kontoret ligger inom verksamhetsområde menfinansieras enligt beslut med biståndsmedel (tredje huvudtitelnsreservaiionsanslag C 1. Bidrag till internationella biståndsprogram, poslen 7.Övriga organisationer). Kontoret har möjlighet att bedriva vissuppdragsverksamhet. Kontoret leds av enstyrelse. Chef för kontoret är en direktör. har antagitbenämningen Import Promotion Office for Products from Developing Countries(IMPOD).