prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — Som jag har redovisatuppgår reservationen lill ca 34milj. vilket väsentligt överstiger vad som kanförväntas tas i anspråk under del närmaste budgetåret. Reservationen bör därförminskas med 30milj. genom all motsvarande belopp förs över tillinkomsttiteln av statens verksamhet. Jag förordar i övrigt att 1000kr. anvisas /83. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Lån tillbyggnadsarbeten vid folkhögskolor för /83 anvisa ellreservationsanslag av . 1981/82:100 Bilaga 12 591 Bidrag till viss central kursverksamhet 1980/81 Utgift 25607507 1981/82 Anslag 26978000 1982/83 Förslag 26978000 Statsbidrag utgår fr. o.m. /71 till löntagarorganisationerna för deras centralakursverksamhet enligt beslut av slalsmaklerna (prop. 1970:35, SU 1970:107, rskr 1970:273). Vidare utgår statsbidrag fill central kursverksamhet inomLantbrukarnas riksförbund, saml Sverigeshantverks- och induslriorganisa-lion-Familjeförelagen. Enligl bestämmelserna iförordningen (1970:272) om statsbidrag lill löntagarorganisationers centralakursverksamhet (ändrad senast 1980:353) utgår statsbidrag till kostnader förundervisning, resor, kost och logi. Till ersättning för undervisningskostnaderulgår statsbidrag av de faktiskt utgående ersättningarna, dock högst170 kr. Till kostnader för deltagares resor ulgår bidrag med 75%av de faktiska kostnaderna och för kost med . för varje kursdeltagare ochkursdag samt för logi med . för varje kursdeltagare och övernattning. Bidragsberätligad kursskall omfatta minst eller, i fråga om kurs som inom en förkursdeltagarna sammanhållen utbildningsgång uppdelas på flera kurstillfällen(delkurser), sammanlagt minst . Vidare skall kurs för att varabidragsberätligad lill inte obetydlig del avse utbildning i allmänna ämnen somsamhällskunskap, nationalekonomi, psykologi, svenska, malemafik ellerproduktionsteknik. Den centralakursverksamheten under /81 omfattade 1038 kurser, 6009 kursdagaroch 25421 kursdeltagare. För /83 beräknas verksamheten uppgålill 1 000 kurser och 24700 kursdeltagare. ()föreslär att bidraget lill undervisningskostnader höjs från . per deltagare och att bidraget lill kostnader för kost höjs från 53 kr.fill . för varje kursdeltagare och kursdag samt att bidraget lillkostnader för logi hcijs frän . för kursdeltagare ochövernallning. Den statsbidragsberättigade resekostnaden beräknas av SÖ lill 230kr. all bidraget lill undervisningskostnader höjstill . att bidraget till kostoch logi höjs till . vardera perkursdeltagare och kursdag resp. övernallning saml alt underförslagsanslaget Bidrag lill visscentral kursverksamhet anvisas ett belopp av . Prop.1981/82:100 Bilaga 12 592 iSverige och har inkommit med tvä gemensammaskrivelser. Statsbidrag färinnevarande budgetår utgå för högst lika många kurser som redovisats /81. Den ram för verksamhetensomfattning som faslslällls för innevarande budgetär bör tillämpas även /83. Det bör säledes ankomma pä alt /83 tilldelalönlagar-organisationerna. , fiskares riksförbundoch hantverks- och industriorganisalion-Familjeförelagen statsbidragför högst lika mänga kurser, som de har redovisat för /81. Med hänsyn tillbudgetlägel ärjag inte beredd alt tillstyrka ökade bidrag lill kostnader förundervisning samt kost och logi. Av besparingsskäl böranslaget i forlsäliningen finansieras genom medel som infiyter fränvuxenulbildningsavgifien. Jag hemställer all regeringen föreslär riksdagenatt 1. godkänna all 26978000kr.av de medel, som tillfaller statsverket genom vuxenulbildningsavgifien /83 används till att finansiera anslaget Bidrag till visscentral kursverksamhet, 2. till Bidrag tUl visscentral kursverksamhet för /83 anvisa ell anslag av . 1980/81 Utgift' 2955 555 1981/82 Anslag' 8038000 1982/83 Förslag' 4 574000 ' Avser merkostnader förkontakttolkutbildningen. Därutöver utgår medel lillkostnaderna under anslagen Bidrag till folkbildning och Bidrag till driften av folkhögskolor m. m. Medlen disponeras avskolöverstyrelsen (SÖ) för bidrag enligl förordning (1977:461) om statsbidragtill kontaktlolkulbildning (ändrad 1981:523) saml förordning (SÖ-FS 1978: 165)om ersättning för rese- och inackorde-ringskostnader saml ersättning förförlorad arbetsförtjänst för deltagare i kontakttolkutbildning m. m. (ändradSÖ-FS 1981:60). Från anslaget bestridskostnader för kontakttolkutbildning, utbyggd handledarulbildning. framtagningav sludiemateriel, administrativa och pedagogiska merkostnader för anordnarna,information saml central administration. Utbildning anordnas inomfem huvudområden, socialtolkning, sjuk-vårdslolkning, arbelsmarknadstolkning, arbetsplatslolkning och rätts- 1981/82:100 Bilaga 12 593 För undervisning i studiecirklar utgårett särskilt statsbidrag med 51:50kr. särskill statsbidragmed högst för elev och kursvecka utgår för undervisning iämneskurs pä folkhögskola. Under budgetåret får högst 1 800 personer utbildasfill konlakllol-kar. Utbildningen bör utformas så all varje konlakllolk normallfår undervisning inom två av huvudområdena. Utbildningen av tolkar förarbetsplatslolkning får utgöra högst av del sammanlagda antaletstudietimmar. ()finner del angeläget att förordningen ändras sä all ulbildningsvolymenfastställs som ett anlal utbildningsplatser per 90-limmarskurs ärligen och inlesom nu knyts lilll 800 personer ä 180 limmar. SÖ föreslär attutbildningen fr.om. /83 delvis organiseras pä ett nytt sätt. En särskildintroduktionskurs föresläs kunna inleda grundutbildningen, varefter denegentliga lolkulbildningen sker inom huvudområdena social-lolkning,sjukvärdslolkning, arbetsplatslolkning, arbelsmarknadstolkning ochrätlstolkning. Vidare föresläs huvudområdena rällslolkning och sjukvärdslolkningkunna kompletteras med fördjupningskurser. Introduktionskursen föreslåsomfatta högst 30 fimmar och lolkulbildningen per kurs inom varjehuvudområde. Anlalel utbildningsplatser i introduktionskursen beräknas till300 per är. Anlalel platser i tolkutbildningen beräknas lill 2400 ä 90 limmar.Omläggningen av utbildningen medför en minskning av lotalvolymen. Delar avsålunda inbesparade medel föreslås omdisponeras lill malerialproduktion ochpedagogiskt utvecklingsarbete (.) samt lill handledarulbildning (38655kr. Det särskildastatsbidraget om . föreslås höjt lill . SÖ har i en särskildskrivelse hemställt om viss försöksverksamhet medintroduktionskurser under /82. Enligl nu gällandebestämmelser för kontakttolkutbildningen fär under varje läsår högst I 800personer utbildas till konlakttolkar. Utbildningen bör utformas på sådant sällall varje konlakllolk normalt får undervisning inom två huvudområden med 90studietimmar inom varje område. Vad beträffarskolöverstyrelsens (SÖ) förslag om att ändra förordningen på sådant säll, allutbildningsvolymen fastställs som ett antal utbildningsplatser per90-timmarskurs saml alt inleda utbildningen med en särskildintroduktionskurs, vill jag anföra följande. Jag delar SÖ:suppfattning om all nuvarande sätt all dimensionera utbildningen bör ändras. Jagföreslår alt kontakttolkutbildningen under /83 får omfattatotalt högst , vilket 38 1981182. Prop.1981/82:100 Bilaga 12 594 motsvarar den faktiska nivå som uppnåtts /81. Inom denna totalsumma bör del ankomma på SÖ att fördelastudietimmarna på resp. studieförbund och folkhögskola. Inom ramen för sålunda fastlagda studietimmar bör SÖäven fä vidta de åtgärder som erfordras för alt grundutbildningen skall kunna inledasmed en introduktionskurs där så anses lämpligt. Införandet av en introduktionskurs medförunder denna förutsättning ingen ökad kostnad lotall för staten, men kan bidra kvalitetshöjning. Den nuvarande bestämmelsen om all varje konlakllolk normall fårundervisning inom två av huvudområdena med 90 limmar inom varje område börupphöra. För utbildning av konlakttolkar i studiecirklar, på folkhögskola ochkombinalionskurser med studiecirkel- och folkhögskolestudier beräknarjag ellmedelsbehov av 1 416500kr. Jag beräknar vidare189800 kr. för sludiemateriel och pedagogiskt utvecklingsarbete och . föradministration och pedagogiska merkostnader för anordnarna. För information beräknarjag139000kr. Såvitt gäller den centrala administrationen har statsrådet beräknatmedel härför under anslaget . Del särskilda statsbidragetberäknarjag oförändrat lill . För dellagarna ikontakttolkutbildningen och handledarulbildningen ulgår vissasludiesociala förmåner. Jag förordar alt bidraget för förlorad arbetsförtjänst vid dellagande ifolkhögskolekurs höjs från . och all motsvarande bidrag vid sludiecirkelstudier höjs frän29 kr. Bidraget lillinackorderingskoslnad bör höjas från . per dygn.Medelsbehovet för de sludiesociala förmånerna beräknarjag uppgå fill2668000 kr. Tolalt under detta anslag beräknarjag ett medelsbehov av4574000 kr. Jag vill slutligenerinra om, all jag under anslaget Utbildning för kultur ochinformationsyrken har anmält att en översyn av vissa tolkfrägor har påbörjatsinom . Inom ramen för den översynen kommer även frågor rörandekontakttolkutbildningen all behandlas. Jag hemställer att regeringen föreslår all 1. godkännade ändringar i fråga om kontakttolkutbildning som jag har förordat, 2. fillBidrag till kontakttolkutbildning för /83 anvisa ell förslagsanslag av . 1981/82:100 Bilaga 12 595 G. STUDIESTÖD M. M. Vissagemensamma frågor 1 den avvägning som varitnödvändig för att uppnå del besparingsmål som uppställts för utbildnings- ochkulturområdet har jag bedömt all del på del sludiesociala området böråstadkommas besparingar i storieksordningen 359 milj. kr. från budgetåret1982/83. Flera av de åtgärder, som jag föreslår i detta syfte, innebär altutgående slöd begränsas lill den ursprungliga målgruppen eller alt kraven föratt erhålla studiestöd skärps. Enligt min mening är de föreslagna besparingarnamöjliga att genomföra ulan all del grundläggande syftet med de sludiesocialastöden rubbas. Besparingarnas storlek ger även utrymme för vissaförbällringar, bl. a. höjs totalbeloppet i studiemedelssystemet. Redan i föregående årsbudgetproposition anmälde jag för all jag hade givit centralasludiestödsnämnden (CSN) i uppdrag all utvärdera de nuvarande reglerna förslödel lill 18- 19-åringar i gymnasieskolan. CSN har inkommit med denbegärda utvärderingen och föreslår med denna som gmnd alt bestämmelserna ändrasi vissa avseenden. Enligt CSN:s förslag skall de älerbelalningsplikligastudiemedlen lill sådana 18-19-äring-ar, som har brutit med föräldraekonomin, ifortsättningen endast kunna utgå lill de elever som också har flyttal hemifrån.Härigenom kommer ett betydligt färre antal elever all bli berättigade lillslöd, som stödet kommer all ulgä lill de grupper som reformen iförsta hand avsett. Jag är beredd all förorda CSN:s förslag och beräknarbesparingen till ca 120 milj. kr. Pä siudiemedelsomrädetföreslår jag en rad förändringar, som innebär en viss åtstramning av rätlen atterhålla studiemedel. Flertalet föreslagna regeländringar är av den karaktärenatt del hade funnits skäl alt överväga dem även bortsett från behovet attåstadkomma besparingar. Det gäller l.ex. .sänkt antal terminer för rätt tillstudiemedel, förbättrad studiekon-Iroll och ändrade regler för rätt till korrespondensstudier. Jag föreslårockså en schablonreduklion av studiemedlen för de studerande som har tillgänglill fria läromedel och fria skolmåltider. Jag beräknar att mina förslagminskar utflödet av studiemedel med ca 223 milj. kr. Vissa förändringar somrör återbetalningen beräknas härutöver ge ca 16 milj. kr. CSN föreslär i sinanslagsframställning en uppräkning av studiemedlens totalbelopp från avbasbeloppet till . CSN anför all studiemedlens anknytning lill basbeloppetvisserligen inneburit att stigande priser automatiskt lell lill en höjdslödnivå, men all kostnaderna för mat och Prop.1981/82:100 Bilaga 12 596 husrum ändå ökat mer än vad höjningen av studiemedlenulvisar. har en standardförbättring för låginkomsttagare skett sedan1965, då studiemedelssystemetinfördes. Denna standardhöjning har inte kommit de studerande till del. Jag delar CSN:suppfattning all del är angelägel alt höja studiemedlens totalbelopp, inle minstmol bakgrund av behovel alt skapa en snabbare genomströmning inom högskolan. För allde studerande skall kunna studera pä och uppnå goda studieresultat,måste de kunna finansiera sina studierpä ell adekvat säll genom del studiesociala systemet. Starka skäl lalarsåledes för en höjning av studiemedlens totalbelopp. haremellertid det kärva statsfinansiella lägel lelt till all många grupper får avstå från i och för sig berättigadeförbällringar. Det har i den situationeninle varit möjligt att föreslå något annat än en mindre höjning av beloppet. Studiemedlen bör således fr.o.m. /83 ulgä avbasbeloppet. För att finansiera delta föreslår jag att elt reducerat belopp skall ulgä lill de äldrestuderande i gymnasieskolan som erhållerfria skolmåltider eller fria läromedel genom kommunernas försorg. Sludieslödsutredningenhar arbetat och har avlämnat flera betänkanden . Motbakgrund av del myckel kärva samhällsekonomiska lägel har jag inle bedömt delsom meningsfullt för utredningen all fortsätta ell arbete, som kanförutsättas leda till omfattandeoch kostnadskrävande förslag. Regeringen har därför i tilläggsdirektiv (Dir 1981:44) uppdragit ål utredningen altfullfölja vissa påbörjade undersökningaroch sedan avsluta sill arbete . Del är i stället min avsikt att inomutbildningsdepartementet noga följa de studiesociala frågorna och föreslå nödvändiga förändringar ochomprioriteringar inom ramen för del ordinarie budgetarbetet. Jag beräknarinkomsterna från vuxenulbildningsavgifien till 703 milj. kr. för /83. Härtill kommer 84 milj. kr. som utgörslulreglering för /81. Det tillgängliga utrymmet ökar därmed iförhållande lill föregående budgetärmed 131 milj. kr. Därigenom blir en kraftig ökning av anlalel särskildavuxenstudieslöd möjlig. Redan för budgetåret1981/82 förordade jag att 70 milj. kr. av inkomsterna frånvuxenulbildningsavgifien skulle överföras till anslaget för folkbildning och därigenom åstadkomma motsvarandebesparing för statsverket. Jag föreslår nu allytterligare 25 milj. kr. överförs /83. Under anslagetBidrag lill viss central kursverksamhet ulgår medel lilllöntagarorganisationernas fackliga kurser.Delta anslag har tidigare i sin helhetfinansierats med skattemedel. Jag föreslår nu att bidraget i fortsättningentäcks av medel från vuxenulbildningsavgifien. I övrigt förordarjag all medlen från vuxenulbildningsavgifien disponeras på följande säll: 1981/82:100 Bilaga 12 597 Timersättning vidgrundutbildning för vuxna 23 Överföring till folkbildningsanslaget 95 Överföringtill anslaget för central Jag avser alt underavsnittet Vissa inom verksamhetsområde gemensammaändamål ta upp några frågor rörande löneomräkningar, lidskrifter ochulbetalningsregler för statsbidrag. 1980/81 Utgift 62088542 1981/82 Anslag 64188000 1982/83 Förslag 68291000 () är enligl förordningen (1978:500) med instruktion förcentrala sludiestödsnämnden central förvaltningsmyndighet för ärenden omstudiesocial verksamhet och därmed sammanhängande frågor i den mån sädanaärenden ej ankommer på annan myndighet. Nämnden är chefsmyndighet för sexsludiemedelsnämnder och 24 vuxen-ulbildningsnämnder. CSN:s delegation förutländska studerande handlägger vissa frågor rörande utländska studerandesprincipiella rätt till svenskt studiestöd. CSN leds av en styrelse.Chef för CSN är en överdirektör. Inom nämnden finns tvä byråer, en försiudiestödsfrägor och en för administrativa frågor. Studiemedelsnämnderna(SMN) handhar ärenden om studiemedel. För sludiemedelsnämnderna gäller ensärskild instruktion (1965:745). Vuxenulbildningsnämnderna(VUN) handhar ärenden om vuxenstudieslöd och bidrag lill uppsökande verksamhetpå arbetsplatser. För vuxenulbildningsnämnderna gäller en särskild instruktion(1975: 394). 1981/82:100 Bilaga 12 Handläggande personal Övrig personal Handläggande personal Övrig personal Förvaltningskostnader Lokalkostnader för CSN + 3941600 + 892400 + 3 255 800 4- 846800 Anslag enligt statsbudgeten Avrundat avutgifterna under anslaget rör administration av och information omvuxensludieslöden och täcks av medel från vuxenulbildningsavgifien. Under /81har verksamheten i allt väsentligt kunnat fullföljas i enlighet med beslutadeverksamhetsplaner. Ärendehandläggningen har skett inom de behandlingstider somfastlagts för myndigheten. Utredningsarbetet harsyftat lill dels konsolidering och effektivisering av befintlig organisationoch verksamhet med målsättningen att skapa bästa fömlsällningar för en framlidaeffektiv verksamhet, dels genomförande av ralionaliseringsprojekl i syfte allklara de ekonomiska nedskärningarna. Vid CSN har verksamhetenorganiserats om så alt anvisningsarbele och besvärshandläggning utförssamordnat inom tre nyinrättade enheter benämnda resp. studiemedels-,studiehjälps- och vuxensludieslödsenhel. Delegationen för utländska studerande() och ullandsseklionerna har bildat egna enheter direkt under chefen försludieslödsbyrån. Målsättningen med organisationsförändringen har varit attdels förstärka anvisnings-och tillsynsarbetet och därigenom verka för ensäkrare handläggning av ärenden vid SMN och VUN, dels öka förutsättningarna fören effektiv utvecklingsverksamhet inom området. Prop.1981/82:100 Bilaga 12 599 Stora resurser har satsals på utvecklingav ett nytt ålerkravssyslem, vilket lagilsi drift , införandel av en ändringsrutin för studiemedelstagaresamt genomförandet av utbetalning av studiemedel tvä gånger per termin. ADB-verksamhetenhar varit mycket omfattande. Störningar har skett genompersonalavgångar vilka temporärt tvingat fram en väsentligt ökadkonsultupphandling. Ersättningsrekryteringar har skett, somverksamheten förstärkts med tvä Ijänster. Förskjutning i verksamhetsplanen hardock fåll ske så att en övergång till direktuppdatering av dalabaser fåll skjutaslill /82. Informationsarbetethar ändrat karaktär och anpassats fill att vid sidan av denlöpande, återkommande informationen bli ett slöd i myndighetenseffekliviseringsarbele. Samordningen och samverkan mellan CSN och andramyndigheter i informationsarbetet har fortsatt. Utbildningsverksamhetenvid CSN och nämnderna har liksom de närmast föregående budgetåren till stor del präglats avgrundläggande utbildning inom förvaltnings- och sakområdena. hardock en förskjutning päbörjals mol en större andel vidareutbildning inom sakområdet. Konferenserna har främst avsett områdenaplanering och studiestöd, med speciellinriktning pä besparingar och omprioriteringar. Den löpandeadministrativa verksamheten har under verksamhetsåret varit inriktad på ellforlsall rationaliserings- och besparingsarbele i syfte att inom ramen förkrympande resurser pä bästa möjliga sätt klara verksamheten. Arbetetmed en konkret och för myndighetsområdet samordnad personalpolitik harpåbörjats. Inom ekonomiadministrationen har en fortsatt utveckling skelt avfrämst systemen för budgetuppföljning. Volymökningar i denlöpande verksamheten vid CSN har främst inträffat för ansökan om uppskov medåterbetalning av studiemedel samt i prövningen av utländska medborgares principiella rätt tillsvenskt studiestöd. Volymökningarnavid CSN motsvarar ett merarbete i storleksordningen en tjänst. Studiemedelsnämnderna (SMN) Del omfattandeförändringsarbete som pågått vid sludiemedelsnämnder-nas kanslier är avslutat.Under året har ny organisation införts vid SMN i , vilken givit myckelpositiva effekter för säväl målgrupp som egen personal. Vissa problem harfunnits vid SMN i , varför en detaljerad organisalionssludie genomförts vid nämndenskansli. Som resultat av denna har omfattande förändringar i organisation ocharbetssätt genomförts . Utbildningsinsatser har likaså skett i sambandmed genomförandel.Effekterna har liksom i Slockhoim blivit myckel positiva. Enligl CSN:s meninghar SMN nu ändamålsenliga och väl fungerande organisafioner. /80 utreddes de administrativa effekternaav STIS vid Prop.1981/82:100 Bilaga 12 Därvid konstaterades bl.a. att SMN förfogade överde personalresurser som krävdes förall under rimliga arbetsförhållanden klara verksamheten inom uppsatta mål.Studien visade dock att resursfördelningen mellan nämnderna ej var rättvisvarför viss omfördelning av medel skulle ske mellan nämnderna. En sådanomfördelning har skett /81 mellan i första hand SMN i och SMN i . Totalt har personalminskningar skett vid SMN motsvarande enIjänsl. Anlalel ansökningarom studiemedel har under /81 ökat med 13000 eller . haranlalel ansökningarom återbetalnings-pliktigastudiemedel för yngre elever ökat kraftigt från ca 11000 lill ca 19000 ansökningar dvs. Anlalelanmälningar om ändrad ekonomi eller utbildning har likaså ökatkraftigt. Genom organisationsutvecklingen,det bedrivna effekliviseringsarbelel saml ell gott utfört lagarbete vid nämnderna har denkraftiga volymökningen vid SMN kunnat med oförändrade resurser.Uttryckt i tjänster motsvararvolymökningen ca sex tjänster. Vuxenutbildningsnämnderna (VUN) Den väntadeökningen av ansökningar om särskill vuxenstudieslöd i samband medansökningstillfället uteblev. Därigenom kom anlalel ansökningar allbli 13 300 mindre än beräknat. Förklaringar lill denna minskning kan vara dels denekonomiska situationen i landet, som medför en minskad rörlighet påarbetsplatserna, dels en genomförd rutinförändring som ger möjlighet allbevilja komvux-studerande särskilt vuxenstudieslöd för två terminer. Anlalel enskildaansökningar om tim- och dagsludieslöd har ökat med 400 ärenden.Utnyttjandet av de kollektivt sökta stöden har ökat, vilket inneburit allantalet rekvisitioner därigenomockså ökat med totalt 21 000 (11,). Ärendeutvecklingen framgår av nedanstående tabell har präglats av enkraftig ärendeulveckling och en forlsallkoncentration av arbetsuppgifter lillperioderna och . Åtgärder har därt"örvidtagits i syfte alt dels minska antalet ärenden, dels begränsaarbetsanhopningens omfattning. Prop.1981/82:100 Bilaga 12 601 led i detta har en ny rutin lagils i bruk för ansökan omsärskill vuxenstudieslöd för dem som har s.k. förtur. Ansökningarna är delvis förtryckta ochsänds direkt lill den studerande med uppmaning om alt den skall sändas in lill nämnden så snart som möjligt.Detta innebär all handläggningen dels förenklas, dels sprids ul över liden,vilket leder lill bättrefömlsällningar för personalplaneringen och minskade säsongsvarialioner i arbetsbelastningen. Vidare kan, somtidigare nämnts, studerande inom komvux genom en ansökan numera få stöd beviljat förtvä terminer. Anlalel ansökningar minskardärigenom. Vissa problem finnsi samband med inlån av personal frän försäkringskassorna (EK). Problemen beror främstpä budgelreslriklioner saml organisationsförändringar vid FK. Förändringar måste kommalill slånd med inriktningen alt VUN i huvudsak skall klara verksamheten med egen personal. Pris- ochlöneomräkning (. Förverksamheten vid CSN, SMN och VUN begär CSN medel enligl huvudallernalivel. Medelstilldelningenligt huvudallernalivel innebär en minskning av anslaget med . Dessutom görsrationaliseringar motsvarande 208000 kr.för all klara automatiska volymökningar inom ADB-området. Övriga volymökningarberäknas likaså genom rationaliseringar och omprioriteringar. En sådanmedelstilldelning bör, enligl myndigheten, ej päverka ambitionsnivå och service i någon större utsträckning. Förutsättningar är dock att myndigheten, inte minst medhänsyn lill eftersläpningar i beräkningsgrunderför prisomräkning (beräknad pä prisutveckling år -1) och anslagstilldelning för längre sjukledigheteroch föräldraledigheler (myndighetenfår själv täcka kostnad vid eventuell vikariatsanslällning), får denkostnadstäckning som begärts för dessa ändamål saml därutöver kan erhålla beslut och genomföraeffektiviseringsåtgärder enligt effektiviseringsplan. CSN begär all ihuvudaltemalivel få inräkna en raiionaliseringsålgärd inom anslaget Ersättning lill postverketoch för derashandläggning av studiesocialt stöd avseende kontoinsättning av studiemedel. CSN föreslär altprövning av icke svensk medborgares rätt lill svensktstudiestöd i samband med ansökan om särskilt vuxenstudieslöd slopas.