prop · G503191 · 1981-12-31 00:00:00 — Definitionen på förvaltningsföretag i det föreslagnatredje stycket torde behöva förtydligas. Av motiven får anses framgå att vidtillämpningen hänsyn skall tas till beslut som meddelats med stöd av det förutnämnda sjunde stycket av anvisningspunkt 1 till 54 § kommunalskattelagen.Förtydligandet synes kunna ske enklast genom att uttrycket "sådantföretag som avses i punkt 1 andra stycket av anvisningarna till 54 §kommunalskattelagen" byts ut mot uttrycket "sådant företag som vidtillämpning av punkt 1 av anvisningarna till 54 § kommunalskattelagen skall ibeskattningshänseende behandlas som förvaltningsföretag". Denna jämkningerfordras oavsett vad lagrådet föreslagit beträffande utformningen av sistastycket i 1 §, I 67 § kommunalskattelagen uppräknas vissa rättssubjektsom i den lagen 1981/82:191 147 skall likställas med utländskt bolag. Om, som lagrådetförutsätter, punkt 3 i 2 § andra stycket av den nya lagen skall omfatta såvälutländskt bolag som de i kommunalskattelagen likställda subjekten blir det iremissen valda uttrycket "utländskt bolag som avses i 67 §kommunalskattelagen" missvisande. Lagrådet föreslår, att i punkten 3upptas endast utländskt bolag och att det -lämpligen i anslutning tilldefinitionen rörande förvaltningsföretag - anges aft med utländskt bolag avsesockså den som enligt 67 § kommunalskaffelagen är likställd med sådant bolag. Bestämmelsen i förslagets sista stycke om avräkning föravdrag enligt Annell-lagen har utformats så att minskningen skall ske med"utdelningsbelopp som legat till grund för" avdragsyrkandet.Formuleringen synes kunna leda till tvekan om den rätta innebörden avbestämmelsen. Såvitt lagrådet kan finna är det belopp som skall avräknas alltididentiskt med det belopp varmed den skattskyldige får avdrag enligt Annell-lagen,Skulle avdrag enligt den lagen medges med lägre belopp än som yrkats av detskälet att den skattskyldige beräknat underlaget felaktigt, skall avräkningengivetvis bestämmas i förhållande till det medgivna avdraget. Om Annellavdragyrkas med lägre belopp än som skulle kunna medges kan det inte heller finnasskäl att avräkna ett högre belopp; den skattskyldige har ju frihet att efter gottfinnandebestämma om han överhuvud vill yrka avdrag enligt Annell-lagen eller tillvilket belopp han vill utnyttja sin rätt till avdrag enligt lagen. De iremissprotokollet anförda motiven till avräkningsregeln synes överensstämma meddet förda resonemanget. Enligt lagrådets mening bör alltså regeln utformas såavräkning sker med det belopp som medges till avdrag enligt Annell-lagen, Ifrågavarande avräkningsregel skulle vidare kunnaförenklas om den placeras som ett tredje stycke efter övriga avräkningsregler. Utöver vad nu anförts synes några smärre redaktionellajämkningar i andra stycket punkt 2 vara påkallade. Under hänvisning till det anförda föreslår lagrådet att 2§ ges följande utformning, "Avdrag medges av den utdelning ipengar som har förfallit till betalning under beskattningsåret. Vid beräkning av avdraget får hänsyn infe tas tillutdelning på aktier som vid utdelningstillfället ägs av 1. svenskt företag som är frikallatfrån skattskyldighet för utdelningen enligt bestämmelserna i punkt 1tredje-femte styckena av anvisningarna till 54 § kommunalskattelagen(1928:370), a. vars aktier är inregistrerade vid fondbörseller b. vars aktier eller andelar till ,direkt eller genom förmedling av annan juridisk person, ägs av ett svenskt förvaltningsföretag, vars aktier är inregistrerade vid , eller av ett företag som enligt punkt 1 tredje-femte styckena av anvisningarna till 54 § kommunal- 1981/82:191 148 skattelagen är frikallat från skattskyldighet förutdelning från förvaltningsföretaget eller 3. utländskt bolag, såvida bolaget - om det hade hafthemvist i -skulle ha varit sådant företag som anges i punkt 1. Utdelning enligt första stycket skall vidare minskas medavdrag som för samma beskattningsår medges enligt lagen (1967:94) om avdrag vidinkomsttaxeringen för viss aktieutdelning. förstås sådant företag som vidtillämpning av punkt 1 av anvisningarna till 54 § kommunalskattelagen skall ibeskattningshänseende behandlas som förvaltningsföretag. Med utländskt bolagjämställs den som enligt 67 § kommunalskattelagen är likställd med sådantbolag." a. mot bakgrund av vad lagrådet föreslagit beträffande2 § synes punkten 1 i 3 § första stycket kunna formuleras något enklare.Lagrådet föreslår att stycket får följande lydelse: "Avdraget får inte överstiga . Avdragetfår inte heller överstiga femton procent av aktiekapitalet vid utgången av detbeskattningsår till vilket utdelningen hänför sig. Vid tillämpning avsistnämnda begränsningsregel gäller 1. att aktier,vilka svarar mot sådan utdelning som skall frånräknas enligt 2 § andra ochtredje styckena, inte skall beaktas samt 2. att - ombolaget har aktier som medför olika rätt till utdelning - varje aktieslag skallbehandlas för sig." Avsikten med den föreslagna första meningen i paragrafenär, enligt vad som framgår av motiven, att ålägga aktiebolag, som vill haavdrag enligt lagen, att vara positivt verksamt för att lämna de upplysningarsom behövs för att avdragsyrkandet skall kunna bedömas. En sådan förpliktelsekan emellertid knappast anses framgå av lagtexten. Lagrådet förordar attmeningen omformuleras i nära överensstämmelse med innehållet i 8 § förstastycket Annell-lagen och att paragrafen ges följande lydelse: "Bolag som yrkar avdrag skall lämna de upplysningarangående aktieägarna i bolaget och den utredning i övrigt, som påkallas avbestämmelserna i denna lag. Avdragsyrkandet skall göras på särskild blankettenligt formulär som fastställer," Prop.1981/82:191 149 Lagen om ändring i lagen (1947:577) om statligförmögenhetsskatt Det föreslås i lagrådsremissen att de nuvarande s, k,lättnadsreglerna skall få en vidgad användning vid aktievärderingen tillledning för taxering till statlig förmögenhetsskatt. Avsikten är att förmånenav den lägre förmögenhetsvärdering som lättnadsreglerna ger skall stå tillbuds så snart det inte är fråga om börsnoterade aktier. Enligt gällande reglertillämpas lättnadsreglerna inte i tre fall, nämligen när värdering sker avbörsnoterade aktier, av aktier som är föremål för liknande notering påkapitalmarknaden i övrigt eller av aktier som på annat sätt omsätts påkapitalmarknaden. I dessa fall bygger förmögenhetstaxeringen på marknadsvärdeteller, om marknadsvärde inte kan fastställas, på ett beräknatavkastningsvärde. Avkastningsvärdet grundar sig på en långsiktig bedömning avbolagets utdelningsförmåga. I övrigt värderas aktier i regel genom en försiktigberäkning av bolagets s. k. substansvärde. Substansvärdeberäkningen är i ochför sig ett sätt att komma fram till aktiernas försäljningsvärde.Lättnadsreglerna innebär därför i princip att ett lägre värde änförsäljningsvärdet åsätts om och i den mån bolaget har förmögenhet som ingår iförvärvskälla inom inkomstslagen jordbruksfastighet och rörelse. Riksskatteverketsanvisningar i ämnet anger dock två fall där aktievärdet enligtsubstansvärdeberäkningen får frångås. I båda fallen är det fråga om att genomen annan beräkningsmetod komma fram till ett lägre värde. Det ena gällerhuvudsakligen bolag där en avveckling av verksamheten är förestående, och dågrundas den rekommenderade värderingen på en särskild likvidationsvärdeberäkning.Det andra fallet då substansvärdemetoden frångås omfattar enligt anvisningarnabolag, som med hänsyn till aktiernas spridning och/eller bolagetsutdelningspolitik står marknadsbolagen nära, samt förvaltningsbolag som inte ärfåmansbolag. I detta fall får substansvärdet - i förekommande fall justeratenligt lättnadsreglerna - ersättas av ett beräknat avkastningsvärde, om dettaär lägre. Enligtgällande bestämmelser förekommer det alltså situationer, där aktievärdet medledning av avkastningsmetoden bestäms till lägre belopp än som skulle ha skettmed tillämpning av substansvärdemetoden, jämkad med lätfnadsreglerna. Lagrådethar förstått det framlagda förslaget så, att de nya bestämmelserna är avseddaatt tillämpas endast i sådana fall, där de skulle leda till lägre värde påaktierna än vad som skulle följa av nuvarande regler. De föreslagna reglernaskall med andra ord användas, när avkastningsvärdet eller likvidationsvärdetför ett icke börsnoterat marknadsbolag överstiger dess med tillämpning avlättnadsreglerna beräknade substansvärde. Lagtekniskt synes detta enklast komma till uttryck genomatt 4 § sjätte stycket får följande lydelse: "Värdepapper, som noteras påinländsk eller utländsk börs, uppskattas till det noterade värdet, eller, omdetta inte motsvarar vad som skulle kunna påräknas vid försäljning undernormala förhållanden, till det pris som skulle ha kunnat påräknas vid en sådan 1981/82:191 150 Även värdepapper i övrigt uppskattas enligtden angivna grunden, därvid dock följande skall iakttagas. I den månuppskattningen grundas på värdet av tillgångar, som ingår i förvärvskälla inominkomstslagen jordbruksfastighet och rörelse, beräknas tillgångarnas värde medtillämpning av reglerna i punkt 2 av anvisningarna tUl 3 och 4 §§," Med denna lydelse av 4 § sjätte stycket torde lättnadsreglernaäven bli tillämpliga i sådana situationer som reglerats i det föreslagnatillägget till punkt 2 av anvisningarna till 3 och 4 §§. Ändring avanvisningspunkten synes då inte erforderlig. Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden , , , Åsling, Söder, , ,, , , , , Elmstedt, Ahrland, Proposition om avdrag för utdelning på icke börsnoteradeaktier, m. m. Föredraganden anmäler lagrådets yttrande' över förslagtill 1 lag om avdragför utdelning på icke börsnoterade aktier, 2 lag om ändringi lagen (1947:577) om statlig förmögenhetsskatt. Föredraganden redogör förlagrådets yttrande och anför. Förslaget till lag om avdrag för utdelning på ickebörsnoterade aktier Lagrådet, som i allt väsentligt godtagit förslaget, hargjort ett antal påpekanden av huvudsakligen redaktionell och språklig natur.Jag avser att kommentera lagrådets yttrande i anslutning till lagtextensdisposition. Lagrådet tar upp frågan om det i första stycket användautdelningsbegreppet omfattar även s, k, förtäckt utdelning. Resonemangetmynnar ut i slutsatsen att den föreslagna lagstiftningen torde - såvidalagstiftaren inte redovisar en annan uppfattning - komma att tillämpas endast ifråga om utdelning som avses i 12 kap, aktiebolagslagen (1975:1385), mening talar också flera skäl för ätt lagen tillämpas på det sättet. För egen del vill jag först framhålla att en förutsättningför det föreslagna utdelningsavdraget är att utdelningen utgått i kontanter ochpå grundval av Beslut om lagrådsremiss fattat vid regeringssammanträdeden , 1981/82:191 152 den utdelningsberättigades aktieinnehav. Detta innebär attvarken utdelning i form av naturaförmåner eller utdelning som utgår exempelvisi förhållande till gjorda inköp eller försäljningar ger rätt till avdrag.Därigenom torde flertalet av de i praktiken förekommande formerna av förtäcktutdelning bortfalla. Det kanemellertid tänkas fall då förtäckt utdelning utbetalas kontant och i relationtill varje aktieägares aktieinnehav. Vad som i realiteten är utdelning kan t,ex, felaktigt anges vara styrelse- eller konsultarvode. Frågan är då om denomständigheten att utbetalningen i något hänseende strider mot bestämmelserna i12 kap, aktiebolagslagen med nödvändighet måste innebära att rätten tillutdelningsavdrag går förlorad. Enligt min uppfattning är det inte möjligt attlämna ett kategoriskt svar på denna fråga. Det skulle nämligen kunna leda tillmateriellt otillfredsställande resultat om belopp som i efterhand konstateratsvara exempelvis förtäckt utdelning inte skulle få beaktas vid prövningen avutdelningsavdraget. En annan sak är att fall av detta slag av naturliga skältorde bli mycket sällsynta. Sammanfattningsvis anser jag att det ytterst fårankomma på de rättstillämpande myndigheterna att ta ställning till i vad månutdelning, som inte till fullo uppfyller bestämmelserna i 12 kap,aktiebolagslagen, kan ligga till grund för det föreslagna avdraget. Lagrådethar i förtydligande syfte föreslagit att tredje stycket 1 formuleras om så attdet klarare framgår att det är den faktiskt bedrivna verksamheten som är avbetydelse vid tillämpningen av bestämmelsen. har anfört är avsikten naturligtvis att bolagets faktiska verksamhetskall ligga till grund för bedömningen om förutsättningen enligt lagrummet äruppfylld. Den verksamhet som anges i bolagsordningen saknar i detta sammanhangintresse. Även vid tillämpningen av de författningsrum som lagrådet hänvisattill är det den faktiskt bedrivna verksamheten som är avgörande. Enligt minuppfattning kan det te sig förvillande att i det nu föreliggande lagförslaget aiivändaett uttryckssätt som skiljer sig från det som används i exempelvis punkt 3 avanvisningarna till 43 § kommunalskattelagen (1928:370), KL, när avsikten är attuttrycken skall ha samma innebörd. Jag förordar därför att tredje stycket 1 fården i remissen föreslagna lydelsen. 1 dettasammanhang vill jag ta upp en fråga som har samband med bestämmelsen i tredjestycket 2. Det kan undantagsvis förekomma att akfier i ett och samma bolag ärav olika slag på så sätt att en del aktier är inregistrerade vid Stockholmsfondbörs medan andra inte är det. Detta förhållande bör enligt min mening intehindra bolaget från att få avdrag för utdelning som belöper på de akfier som inteär inregistrerade. Bestämmelsen bör därför justeras något. Enligt lagrådets mening föreligger inte fullöverensstämmelse mellan den föreslagna formuleringen i fjärde stycket och derättsverkningar som är 1981/82:191 153 Lagrådet har därför föreslagit en.annan lydelseav bestämmelsen. För egen del kan jag ansluta mig till lagrådetsuppfattning att fjärde stycket inte fått en i alla avseenden lyckad utformning.Jag godtar därför den av lagrådet föreslagna lydelsen med några smärrejämkningar. Lagrådet har föreslagit några språkliga och redaktionellajämkningar i andra stycket 2. Enligt lagrådet bör bl. a. uttrycket "direkteller indirekt" vid b ersättas med uttrycket "direkt eller genomförmedling av annan juridisk person". Med anledning av detta vill jagframhålla att formuleringen "direkt eller indirekt" avser att angeatt ett förvaltningsföretag kan ägas direkt eller via ett eller flera andraförvaltningsföretag. Ett ägande via andra juridiska personer saknar i dettasammanhang betydelse. Mot denna bakgrund är enligt min mening den i remissenvalda formuleringen att föredra. De redaktionella ändringar i övrigt som lagrådet förordati andra stycket 2 bör enligt min mening genomföras. Vad gäller tillämpningen av lagrummet bör vidare nämnasatt något krav inte uppställs på att samtliga aktier i förvaltningsföretaget ärbörsnoterade. Undantagsreglerna är alltså tillämpliga så snart några avföretagets aktier är inregistrerade vid . Som lagrådet framhållit är det i andra stycket 3 valdauttrycket "utländskt bolag som avses i 67 § KL" missvisande. Medtanke på att bestämmelserna i punkt 1 av anvisningarna till 54 § KL tar sikteendast på aktiebolag och ekonomiska föreningar kan emellertid enligt min meninghänvisningen avvaras. Det är tillräckligt att som en gemensam beteckning förutländska aktiebolag och ekonomiska föreningar använda uttrycket"utländskt företag". Jag kan instämma med lagrådet att definitionen påförvaltningsföretag i det föreslagna tredje stycket bör förtydligas.Definitionen bör jämkas på sätt lagrådet föreslagit. Beträffande sista stycket har lagrådet uttalat attformuleringen "utdelningsbelopp som legat till grund" kan leda tilltvekan om den rätta innebörden av bestämmelsen. Lagrådet har för sin delutformat en regel som innebär att avräkning skall ske med det avdragsbelopp somfaktiskt medges enligt lagen (1967:94) om avdrag vid inkomsttaxeringen för vissaktieutdelning (Annellagen), För egen del kan jag inte dela lagrådets uppfattning omhur avräkningen skall gå till. Enligt min mening talar såväl materiella sompraktiska skäl för att - i de fall då Annellavdrag yrkas - hela utdelningen påde nyemitterade aktierna skall avräknas vid fastställandet av underlaget fördet generella utdelningsavdraget. Detta bör gälla även om utdelningen på denyemitterade 1981/82:191 154 akfierna - till följd av spärregler i Annellagstiftningen- överstiger medgivet Annellavdrag, Det utdelande bolaget kan dock självfallet avstå från attyrka Annellavdrag om det är fördelaktigare att i stället yrka generellt avdragpå hela utdelningsunderlaget. Eftersom det inte torde råda något tvivel om den avseddainnebörden av uttrycket "utdelningsbelopp som legat till grund" efterde uttalanden som gjorts anser jag det inte nödvändigt att föreslå någonändring i lydelsen av sista stycket. Lagrådet har - under hänvisning bl, a, till sitt förslagbeträffande 2 § -föreslagit en ändring av huvudsakligen språklig natur i förstastycket 1. Mot bakgrund av mitt ställningstagande rörande 2 § anser jag dockatt skäl saknas att frångå den i det remitterade förslaget angivna lydelsen av3 §, Lagrådet har funnit det motiverat att ändra lydelsen avförsta meningen. Enligt lagrådets uppfattning kan det nämligen av denremitterade lagtexten knappast anses framgå att bolag, som yrkar avdrag, ärskyldigt att lämna de upplysningar som behövs för att bedöma ettavdragsyrkande. Lagrådet har föreslagit att paragrafen utformas i nära överensstämmelsemed formuleringen i 8 § Annellagen. Enligt minmening följer det redan av det remitterade lagförslaget att ett bolag som yrkaravdrag också är skyldigt att lämna de upplysningar som är nödvändiga förprövningen av yrkandet. Syftet med bestämmelsen synes emellertid komma tillklarare uttryck genom den lydelse som lagrådet föreslagit. Med hänsyn tilldetta och till önskemålet om en samordning med motsvarande bestämmelse i Annellagenansluter jag mig till lagrådets förslag. Förslaget till lag om ändring i lagen (1947:577) omstatlig förmögenhetsskatt Lagrådet har förordat en från det remitterade förslagetavvikande lydelse av 4 § sjätte stycket SFL, Som lagrådet har framhållit syftarförslaget til! att lättnadsreglerna skall kunna tillämpas vid värderingen avicke börsnoterade aktier som omsätts på kapitalmarknaden om en sådan värderingger ett lägre förmögenhetsvärde än vad som följer av nuvarande regler. Jagbiträder med några rent språkliga ändringar lagrådets förslag till ny lydelse avdet aktuella lagrummet. Jag kan också ansluta mig till lagrådets uppfattningatt någon ändring i punkt 2 av anvisningarna till 3 och 4 §§ SFL inte behövsnär 4 § 1981/82:191 155 sjättestycket SFL ges den av lagrådet förordade utformningen, Det får anses följa avsist nämnda lagrum i dess nya lydelse att värderingen av ett icke börsnoteratförvaltningsföretags innehav av minoritetsposter i rörelsedrivandefamiljeföretag får ske med tillämpning av lättnadsreglerna. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att antaga de av lagrådet granskade förslagen med vidtagna ändringar. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att antaga de förslag som föredraganden har lagtfram. 1981/82:191 156 Propositionen.................................................................. ....... 1 Propositionenshuvudsakliga innehåll ............................ 1 Lagförslag....................................................................... ....... 3 1 Lag om avdragför utdelning pä icke börsnoterade aktier ,,.. 3 2 Lag om ändringi lagen (1947:577) om statlig förmögenhetsskatt 5 Utdrag av protokoll vid regeringssammanträde 1982............................................................................... ....... 7 1 Inledning.................................................................. 7 2 Föredragandensöverväganden............................... 9 2.1 Avdragsrätt för aktieutdelning......................... 9 2.1.1 Nuvaranderegler för beskattning av aktiebolagens vinster, m.m 9 2.1.2 Allmännautgångspunkter för en lindring i dubbelbeskattningen 13 2.1.3 Utdelningsavdragetsnärmare utformning 16 2.2 Småföretagsinriktadeinvestmentföretag......... 24 2.3 Förmögenhetsbeskattningenav arbetande kapital i småföretag 27 2,3,1 FSK:s förslag....................................... 27 2:3,2 Kretsen av företag.............................. 31 2.4 Ekonomiskakonsekvenser............................... 34 2.5 Ikraftträdandebestämmelser........................... 35 3 Upprättadelagförslag............................................... 35 4 Hemställan................................................................ ..... 35 5 Beslut ...................................................................... ..... 35 1 Sammanställning av förslagen i betänkandet (SOU1981:95) Tillväxtkapital såvitt avser beskattningsfrågor ...... 36 Bil, 2 Sammanfattningen i rapporten , ettsystem att förse mindre företag med eget kapital ................ 37 Bil, 3Sammanställning av remissyttranden över delbetänkandet (SOU 1981:95) Tillväxtkapital och vest, ett system att förse mindre företag med eget kapital . , 39 Bil, 4 Sammanfattningen och författningsförslagen i betänkandet (Ds B 1981:13) Förmögenhetsbeskattningen av arbetande kapital i mindre och medelstora företag.............................. ..... 62 Bil, 5 Sammanställning av remissyttranden över betänkandet(Ds B 1981:13) Förmögenhetsbeskattningen av arbetande kapital i mindre och medelstora företag............................... 89 Bil, 6 De remitterade förslagen .................................... 138 Utdrag av lagrådets protokoll ......... 144 Utdrag av protokoll vid regeringssammanträde den 25 mars1982 , 151 GOTAB 711646 Slockholm 1082