prop · G503221 · 1981-12-31 00:00:00 — Därvid kan beaktas sådanaomständigheter som den ökning av fastighetsvärdena som en kommande detaljplanmedför samt delägarnas och kommunens investeringar i olika anläggningar kanförväntas medföra. Även sådana fördelar som inte direkt kan konstateras genomökade fastighetsvärden t.ex. miljöförbättringar, bör i viss utsträckning kunnabeaktas under förutsättning att de kommer det aktuella området lill godo. Detbör dock i så fall inte vara fråga om rent personliga intressen eller omfördelar för andra än dem som bor eller är verksamma 1981/82:221 73 bör hänsyn tas lill de kostnader som belastarfastighetsägarna. Det kan t.ex. gälla kostnader för all lösa in mark frånfastigheter som inte deltar i exploateringssamverkan, anläggningskostnader förgemensamma anläggningar, avgifter till kommunen, förrättnings-kostnader ochadministrationskostnader. Till de ohka arbetsuppgifter som ålagtsfastighetsbildningsmyndigheten hör också atl ombesörja tekniska utredningar ochvärderingar. Förslaget om exploateringssamverkan bygger på ett akfivtdellagande av fastighetsägarna vid genomförandet av exploateringen. Det ärdärför av betydelse att förrätlningsmannens utredningsarbete företas tillsammansmed sakägarna. En föreskrift härom ges i 10§. Som regel lorde samarbeiet medsakägarna ske vid sammanträden. kan emellertid mera informellakontakter med representanter för exploateringssamfälligheten underlättautredningsarbetet. I fastighetsbildningsmyndighetens utredningsarbeteingår också att ta kontakt med andra myndigheter som berörs av exploateringenoch samråda med dem för atl få till stånd godtagbara lösningar. Av särskildbetydelse är naturligtvis samarbeiet med kommunen. Om byggnadslov fordras, börbyggnadslovsärendet samordnas med övriga exploateringsåtgärder. Genomhänvisningen fill 4 kap. 24 § faslighetsbildningslagen i den berörda 9 §är del sörjt för all alltid får tillfälle atl delta i förrätlningssammanträden. Vid förrättningen skall bestämmas grunderna förfördelning av kostnaderna för exploateringssamverkan och de fördelar somvinnes genom denna. För detla ändamål skall andelstal fastställas för varjefastighet som ingår i exploateringssamfälligheten. Andelstalet för en fastighet skall bestämmas eftervad som är skäligt med hänsyn främst till arealen av den för exploateringtillgängliga mark av fastigheten som ingår i samverkansområdel. Motsvarar delbidrag en faslighet lämnar genom tillskott i mark inte vad fastigheten har atltillskjuta med tillämpning av andelslalet, skall skillnaden utjämnas i pengar.Därvid skall 4 kap. expropriationslagen (1972:719) tillämpas. Om en stadsplaneller byggnadsplan har fastställts efter det alt exploateringsbeslutet enligt13 § har vunnit laga kraft, skall dock hänsyn inte tas till den inverkan somplanen kan ha haft på markens värde. För en fastighet inom samverkansområdel, som saknarför exploatering tillgänglig mark, skall andelslal bestämmas efter vad som ärskäligt med hänsyn främst till den nytta som fastigheten har av exploateringen.I fall då andelstal såväl för fastigheter med mark riilgänglig för exploateringsom för fastigheter ulan sådan mark skall tillämpas , skall de enligtandra stycket bestämda andelstalen i motsvarande mån jämkas. Gmnderna för fördelning av exploateringenskostnader och fördelar skall enligt första stycket fastställas vidförrättningen. Det sker genom all för varje deltagande fastighet anges ettandelstal. I allmänhet lorde samma Prop.1981/82:221 74 andelstalkunna gälla för fördelning av såväl kostnader som fördelar. I enexploateringssamverkan kan emellertid ingå även sådana fastigheter som inteavstår mark fill företagel. Dessa skall enligt 18 § inte tilldelas avkastningi mark. Det medför att skilda andelslal kan krävas för kostnader och avkastningi sådana fall då en fastighet som ej bidrar med mark bör åsättas andelstal ikostnadsdelen. Jag återkommer närmare i del följande till frågan om andelstalför nu angivna fastigheter. I andra stycket behandlas frågan om andelslal förfasligheter med mark riilgänglig för exploateringsföretagel. Hit räknasgivetvis i första hand fastigheter som berörs av marköverföringar inom områdetför den planerade bebyggelsen eller för gemensamma anordningar. Hit böremellertid också räknas mark som enligt planen behövs för t. ex. strövområdeneller rekreation inom ell fritidsområde även om marken inte behövs för självabebyggelsen eller anordningarna. Särskilt gäller det när en samlad bebyggelsepå viss eller vissa fastigheter inom området förutsätter tillgång tillströvområden. I den allmänna motiveringen (avsnitt 2.3.1) har jagframhållit alt andelstalen i de flesta fall bör kunna uppskattas med enklaschablonartade metoder, i första hand med hjälp av fastighetens areal. Dennaregel måste emellertid kompletteras med en regel om utjämning i pengar i vissasituationer. Samverkansområdet kan t.ex. omfatta terrängavsnitt som frånbebyggelsesynpunkt är att betrakta som impediment, dvs. höga berg, försumpadeområden med svårbemästrade grundförhållanden, storblockig terräng m.m. Det kandå inte anses rimligt att ägarna till dessa områden skall vara med och dela påfördelarna av exploateringen i direkt proportion till arealen utan atl någonhänsyn las lill del värde marken har före beslutet om exploateringssamverkan.Det kan också vara så atl en detaljplan omfattar endast en del av ettsamverkansområde. Vissa fasligheter behöver kanske då inte fillskjuta någonmark till planområdet. Somjag har anfört i den allmänna motiveringen bör därfören utjämning i pengar ske om andelstalet inte motsvarar värdet av dentillskjutna marken. Man kan också uttrycka detla så att varje ägare somfillskjuler mark fill exploateringsföretaget får fillgodoräkna sig det värdesom marken har före exploateringen. Detta fillgodoräknande bör bestämmasenligt expropriationslagens värderingsregler. En bestämmelse härom finns itredje meningen i andra stycket. Värderingen skall dock grundas på deplanförhållanden som råder när exploaleringsbeslutel fattas. Om en plan harfastställts innan exploateringsbeslutet vunnit laga kraft är det således värdetenligt planen som skall ligga till grund för andelstalsberäkningen. Däremot skallvärdehöjning lill följd av detaljplan som fastställs efterexploaleringsbeslutel inte påverka värderingen. En bestämmelse om det tas upp iandra stycket. Om alla fastigheter inom ett samverkansområdetillskjuter lika stor areal mark och därigenom får lika andelstal innebärdet system jag nu föreslagit att de fastighetsägare vars mark är mindre värd ängenomsnittet i 1981/82:221 75 principfår skjuta till pengar till exploateringssamfälligheten. I motsatt situationfår samfälligheten betala ersättning lill fastighetsägaren. Somjag har anfört iden allmänna motiveringen skall också sådan övrig skada som avses i 4 kap. 1 §första stycket expropriationslagen ersättas. Som lagrådet har påpekat tordesådana skador inte kunna bedömas förrän i samband med fördelningen av denbyggbara marken. I likhet med lagrådet anserjag därför att frågan omskadeersättning bör regleras i 18 §. Dessa utjämningar i pengar kommer normaltatt tas upp i den slutavräkning som görs i samband med att den byggbara markenfördelas enligt 18 §. Somjag också har framhållit i den allmännamotiveringen torde det vara svårt att i vissa situationer, t.ex. vidförtätningar i innerstadskvarter bestämma andelstalen enligt den nu angivnahuvudregeln. Förrättningsmännen bör då ha frihet att tillämpa en i detsammanhanget mera ändamålsenlig andelstalsberäkning. I många fall kommer byggnader atl finnas på defastigheter som ingår i samverkansområdet. I belänkandet har framhållits altbyggnader som inte påverkas av exploateringen inte heller skall få betydelseför andelstalens beräkning. Jag delar den uppfattningen. Jag vill dessutomutvidga denna princip lill alt gälla även de byggnader som berörs av företagel.Hus kanske måste rivas eller flyttas eller byggas om på något sätt för att dennya planen skall kunna genomföras. Med det system för ersättning förtillskjulen mark frän delägarna somjag föreslår får berörda fastighetsägarefull kompensafion från samfälligheten för de värden deras mark, inklusivebyggnader och anläggningar, har före den nya detaljplanen utan alt dettapåverkar andelstalen. Som jag har anfört i den allmänna motiveringen(avsnitt 2.3.2) kan jag inte ansluta mig fill lagrådets förslag atl andelslalenskall bestämmas främsi med hänsyn till fastigheternas marknadsvärden. Bortsettfrån detta har paragrafens andra stycke i allt väsenfligt utformats i enlighetmed lagrådets förslag. I en exploateringssamfällighet kan det också ingåfastigheter som inte bidrar med mark till företagel. För sådana fastighetermåste givetvis andelstalet bestämmas efter andra principer. Andelslalet har idetla fall närmast betydelse som gmnd för fördelning av främst samfällighetenskostnader. Till skillnad mot vad som skall gälla för fastigheter som bidrar medmark har andelslalen här ingen betydelse som norm för marktilldelning ellervärdeutjämning i företaget. Andelslalet synes därför inte behöva bestämmas meddirekt koppling till de principer som anges i andra stycket. Det väsentliga äratl andelstalen för de olika fastighelskategorierna står i rimlig proportionfill varandra. Med hänsyn till det sagda anges i tredje stycketatt andelslalet för en fastighet som inte bidrar med mark tillexploateringsföretaget skall bestämmas efter vad som är skäligt med hänsynfrämst lill den nytta som fasligheten har av exploateringen. Vid bedömningenhärav kan hänsyn tas till den nytta fasfigheten antas få av vissanläggningsåtgärd eller av exploaterings- 1981/82:221 76 företagel som sådant. I andra fall kan förhållandena dockvara sådana att någon egentlig nytta inte kan konstateras eller att enfastighetsägare deltar i samverkan närmast för atl kunna påverka utformningenav anläggningar, miljö o.d. En fastighets nytta kan också vara endast marginellvid en jämförelse med övriga dellagande fastigheter. Del kan då vara rimligtall andelstalet för fastigheten bestäms till noll. Lagrådet har framhållit att i vissafall - t.ex. då det är fråga om filldelning av mark - åtgärden endast berörfastigheter med mark tillgänglig för exploatering. I dessa fall skall de fördessa fastigheter bestämda andelslalen direkt tillämpas. När del gäller andraåtgärder - t.ex. vid bestämmande av tillskott som skall läcka kostnader ellerutskiftning av tillgångarna vid upplösning av en samfällighelsförening - skallandelslalen för samtliga fastigheter läggas till grund. Det medför atl ensamordning får ske av de andelstal som besiämts för fastigheter medexploaterbar mark respektive fastigheter ulan sådan mark. En viss jämkningmåste ske. Lagrådet anser att lagtexten bör innehålla en upplysning om detta.Jag ansluter mig till lagrådets uppfattning. En erinran om atl andelslalenskall jämkas i de nu berörda fallen har tagits in i tredje stycket sistameningen. Om exploateringssamfällighetenskall förvallas av en samfällighetsförening, fårfaslighetsbildningsmyndighelen för varje fastighet fastställa det belopp(förmånsrättsbelopp) med vilket förmånsrätt får åtnjutas enligt lagen(1973:1152) om förmånsräU för fordringar enligt lagen (1973:1150) omförvaltning av samfälligheler samt vilka åtgärder som skall ha genomförts förall förmånsrätten skall gälla. Förmånsrättsbeloppet fär inte överstiga denvärdehöjning som beräknas uppkomma på varje faslighet. Moriven för ell förmånsrättssyslemvid exploateringssamverkan har jag angett tidigare (avsnitt 2.3.3). En fömtsättning för atl förmånsrättskall får åtnjutas är alt delägarnas gemensamma insatser beräknas ge upphovtill värdehöjning inom samverkansområdet. Vid många exploateringsföretag tordedelägarna ha goda möjligheter alt klara finansieringen med annan säkerhet somgmnd än förmånsrätten. I sådant fall behöver givelvis inte någotförmånsrättsbelopp fastställas. I betänkandet har den värdehöjningsom avselts grunda förmånsrätten angetts som skillnaden mellan områdets värdeföre och efter ny eller ändrad detaljplan. Somjag anfört i avsnitt 2.3.3 böremellertid även den värdehöjning som beror av utförda investeringar m.m. gmndaförmånsräU. Till följd av bestämmelsen i andrameningen i paragrafen kan emellertid någon förmånsrätt inte bestämmas förtånförutsätiningarna för exploateringen har klarlagts och eventuell värdehöjningkan bedömas. Del kan ske antingen genom att en detaljplan har fastställtseller, om exploateringen skall ske utan sådan plan, genom att t. ex.byggnadslov har meddelats eller Prop.1981/82:221 77 Här måste dock påpekas att i detta skede uppkommenvärdehöjning endast avser skillnaden mellan områdets värde före beslutet ochvärdet av rålomlmark och övriga tillgångar som har uppkommit som en följd avplanfastställelsen eller byggnadslovsbeslulet. Värdehöjning som följer avinvesteringar i gator, vägar, ledningar m. m. uppkommer inte förrän dessaanläggningar utförs. Således motsvaras inte förmånsrätten av verkligatillgångar förrän dessa investeringar gjorts, vilket innebär att man i förvägmåste uppskatta den värdehöjning som respektive investering medför. Om det inte finns något hinder motexploateringssamverkan, skall fastighetsbildningsmyndigheten meddelaexploaleringsbeslut. I beslutet skall anges 1. exploateringens ändamål,samverkansområdets omfattning och de exploateringsåtgärder som skall ulföras isamverkan, 2. de fastigheter som skall ingå iexploateringssamfälligheten, 3. fastigheternas andelstal, 4. förmånsrättsbeloppets storlekoch vilka åtgärder som skall ha genomförts för att förmånsrätten skall gälla, 5. föreskrifter förexploateringens utförande, 6. den fidpunkt när exploateringenskall vara slutförd. Om det är lämpligt, får de frågor som avses iförsta stycket 3-6 meddelas i ett senare beslut. I exploateringsbeslutet skall även anges vilkafastigheter som enligt 19 § kan beröras av marköverföring. I den allmänna motiveringen (avsnitt 2.4) har jagnärmare beskrivit förrättningsförfarandet. Av vad jag har anfört där framgårall exploateringsföretaget inleds genom atl faslighetsbildningsmyndighelenfattar ett exploaleringsbeslut. Detta framgår av första stycket i förevarandeparagraf som också innehåller en uppräkning i sex punkter av vad som skall tasin i beslutet. Enligt punktl skall anges exploateringens ändamål,samverkansområdets omfattning samt de exploateringsåtgärder som skall ulförasi samverkan. Det kan därvid vara lämpligt att ange om exploateringens ändamålavser fråga om t.ex. nyexploatering, förnyelse och förtätning av äldre villa-eller fritidsbebyggelseområden eller sanering av innersladskvarter. Omfattningen av samverkansområdel bör lämpligenbeskrivas genom hänvisning till en karta. Exploateringens innehåll i övrigt kanexempelvis avse typ av bebyggelse, exploateringsgrad, åtgärder i form avgemensamhetsanläggningar, allmänna anläggningar o.d. Finns förslag tillområdes-plan eller detaljplan kan beskrivningen anknytas fill planförslaget.Fastställs en detaljplan som avsevärt avviker från de gmnder som har angetts iexploateringsbeslutet bör beslutet kunna omprövas enligt 26 §.Detalje-ringsgraden i denna beskrivning måste anpassas till behovet. Företagelsomfattning måste givetvis klargöras så alt delägarna vet vad samverkan innebär.Samtidigt är det viktigt att beskrivningen inte blir så detaljerad alldelägarnas handlingsmöjligheter i det fortsatta utredningsarbetet, förhandlingarom exploateringsavtal m. m. begränsas i onödan. 1981/82:221 78 Den förteckning som enligt punkt 2 skall göras överde deltagande fastigheterna måste naturligtvis vara så klar alt del intebehöver uppstå någon tvekan om vilka fastigheter som ingår i samfälligheten. Enligt punkt 3 skall också de dellagandefastigheternas andelstal anges i beslutet. I den frågan vill jag hänvisa fillvad jag har anfört i den allmänna motiveringen (avsnitt2.3.1) och i anslutningtill 11 §. Enligt punkt 4 skall anges det belopp med vilketexploateringssamfälligheten skall åtnjuta förmånsrätt i de deltagandefastigheterna samt vilka åtgärder som skall ha genomförts för att förmånsrättenskall få utnyttjas. Hur beloppet bör beräknas har jag närmare kommenterat ianslutning till 12.§ och i den allmänna mofiveringen (avsnitt 2.3.3). Finnsinget behov av förmånsrätt bör i denna punkt anges att någon förmånsrätt inte skallfinnas. Någon särskild bestämmelse om detta anserjag dock inte nödvändig. Enligt punkt 5 skall anges behövliga föreskrifterför exploateringens utförande. Till gmnd för sådana föreskrifter kan liggasådant som föranleds av synpunkter från kommunen, t. ex. standardkrav på väg-eller gatunätet, vatten- och avloppsanordningar, gemensamhetsanläggningar m. m.Även föreskrifter av annat slag kan bli aktuella, t. ex. sådana som framkommitvid samråd med andra myndigheter. Del kan bl. a. gälla föreskrifter som rörnaturvård, trafiksäkerhet och kulturminnesvård. Enligt punkt 6 slufligen skall anges den tidpunktnär exploateringen skall vara slutförd. Tiden härför bör bestämmas bl. a. medhänsyn lill när en ny eller ändrad plan kan antas föreligga och till omfattningenav de åtgärder som avses med exploateringen. Av 25 § framgår attexploateringsbeslutet upphör att gälla vid den lidpunkt när exploateringenenligt exploateringsbeslutet senast skall vara slutförd. Dock harfastighetsbildningsmyndigheten möjlighet att förlänga tiden om särskilda skälfinns. Genom fidsfrislen är det sörjt för att ett beslut omexploateringssamverkan, med de särskilda rättsverkningar som är förenade medett sådant beslut, inte kommer att gälla utan att en planfastställs eller att exploateringen fullföljs. Jag finner emellertid inte skälföreligga att bestämma någon maximal längd av tidsfristen. Den tid som anges ibeslutet får givetvis ingen formell betydelse för kommunens handläggning avplan- eller byggnadslovsärendet enligt byggnadslagstiftningen. Av andra stycket framgår att frågor som avses ipunkterna 3-6, dvs. fastigheternas andelstal, förmånsrättsbeloppets storlek,tidpunkten när exploateringen skall vara slutförd samt behövliga föreskrifterför exploateringens genomförande, får tas upp i ett senare beslut om det ärlämpligt. Bestämmelsen ger möjlighet till atl i elt fidigt skede meddela ettexploateringsbeslut för att få till stånd en samfällighetsförening som deltari arbetet med planläggning av området och som kan uppträda som en part gentemotkommunen. Besluten om andelstal, förmånsrättsbelopp m. m. kan då meddelas viden lidpunkt närmare planens fastställande. Prop.1981/82:221 79 I tredje stycket anges att exploateringsbeslutetockså skall innehålla en erinran om vilka fastigheter som inte deltar iexploateringen men som berörs av marköverföringar för förelagels genomförande.Rätt att ta i anspråk mark från sådana fastigheter föreligger enligt 19 § ommarken omfattas av en stads- eller byggnadsplan som fastställts efter det attexploateringsbeslutet vunnit laga kraft. Uppgifterna om marköverföringar måstedärför bli endast preliminära. Det är dock enligt min mening väsentligt att enfastighetsägare som kan beröras av marköverföring får besked om det i ett såtidigt skede som möjligt. Förordnanden enligt 5 kap. 21 och 22 §§faslighetsbildningslagen (1970: 988) om inskränkning i rätten att underfastighetsreglering utnyttja natur-fillgångar och om byggnadsförbud i sambandmed fastighetsreglering får meddelas med exploateringsbeslulel. I denna paragraf stadgas att förordnande om förbudmot eller särskilda villkor för skogsavverkning eller jord-, grus- ellersandtäkt enligt 5 kap. 21 § fastighetsbildningslagen eller förbud enligt 5 kap.22 § samma lag mot att utan fastighetsbildningsmyndighelens medgivande företanybyggnad eller sätta i stånd byggnader får meddelas somexploaleringsbeslutel. Paragrafens lydelse överensstämmer i sak med densom lagrådet har föreslagit. Syftet med dessa förordnanden videxploateringssamverkan har jag berört tidigare (avsnitt 2.5.5). Till det sammanträde, vid vilketexploateringsbeslutet meddelas, bör i princip alla fastighetsägare inomsamverkansområdel kallas. Genom föreskriften att eventuella förordnandenenligt 5 kap. 21 och 22 §§ fastighetsbildningslagen skall meddelas samtidigtsom exploateringsbeslutet blir de, om förordnandet tillkännages vidsammanträdel, gällande . Meddelas förordnandet i annan ordning gällerdet mot var och en som fått kännedom om det. Däremot är del inte lämpligt attta upp dessa förordnanden direkt i elt exploateringsbeslut, eftersombesvärsreglerna inte överensstämmer med dem som gäller förexploateringsbeslutet. I de fall exploaleringsbeslut delas upp i särskildabeslut kan förordnande enligt 5 kap. 21 eller 22 §§ meddelas i anslutning fillnågot av delbeslulen. Ett byggnadsförbud får meddelas, om det behövs föratt underlätta förtättningen och säkerställa resultatet. Videxploateringssamverkan är del väsentligt att den byggnadsrätl som en ny ellerändrad detaljplan för med sig inte utnyttjas innan fördelningen av denbebyggbara marken är genomförd. Byggnadsförbud enligt 5 kap. 22 §fastighetsbildningslagen bör därför regelmässigt kunna utfärdas avfaslighetsbildningsmyndighelen om det finns någon risk för atl byggnadsrälternautnyttjas innan marköverföringen är gjord. Innan ett byggnadsförbud meddelas avfasfighelsbildningsmyndigheten bör samråd ske med . 1981/82:221 80 skriftligtnär fasfighelsbildningsmyndigheten förordnar om byggnadsförbud och närförordnandet upphör atl gälla. Kommunikationen med är viktigoch nödvändig för alt nämnden skall ha möjlighet att upplysa en sökande avbyggnadslov om att även medgivande av faslighetsbildningsmyndighelen krävs föratt byggande skall få ske inom området. Föreskrifter om denna kommunikationbör meddelas i en förordning. Vid överträdelse av ett meddelat förordnandegäller, liksom vid annan fastighetsreglering, bestämmelserna om flyttning avbyggnad i 5 kap. 25 S andra stycket och ansvarsbestämmelsen i 5 kap. 35 §fastighetsbildningslagen. När ett förbud inte längre behövs, börfaslighetsbildningsmyndighelen upphäva förbudet. Har förordnandet inteupphävts, upphör det automatiskt när ersättningsfrågorna angående den mark somberörs av förordnandet sluUigt avgjorts (5 kap. 23 §). Enligt 15 kap. 4§ fastighetsbildningslagen harsakägare besvärsrätt i fråga om förordnande enligt 5 kap. 21 §. Däremotföreligger ingen besvärs-rätt mot förordnande enligt 5 kap. 22 §. Besvär idessa fall får i stället anföras när någon med stöd av förordnandet nekasmedgivande atl bygga. Sådan talan är inte inskränkt till . Om exploaleringsbeslut har meddelats, skallförrättningskostnaderna fördelas mellan ägarna av de fastigheter som ingår iexploateringssamfälligheten efter vad som är skäligt. I övrigt tillämpas 2kap. 6 § fastighetsbildningslagen (1970:988). När exploaleringsbeslut meddelats skallförrättningskostnaderna fördelas mellan ägarna av de fastigheter som ingår iexploateringssamfälligheten efter vad som är skäligt. Normalt torde de andelslalsom besiämts vid förrättningen kunna utgöra grund för denna fördelning.Sakägarna har även enligt paragrafen en viss möjlighet alt själva bestämma hurförrätl-ningskoslnaderna skall fördelas. I paragrafen föreskrivs vidare att 2 kap. 6§faslighetsbildningslagen skall i övrigt tillämpas vid fördelningen avkostnaderna. Handläggs flera för-rältningsåtgärder vid gemensam förrättningskall de gemensamma kostnaderna enligt 2 kap. 6 § första stycketfaslighetsbildningslagen fördelas på de olika åtgärderna efter vad som ärskäligt. Detta gäller bl. a. när den gemensamma handläggningen avser åtgärderenligt olika lagar, såsom exploale-ringssamverkansfråga och inrättande avgemensamhelsanläggningar. Sådan fastighetsreglering som sker enligt 19 § ochsom avser överföring av mark inom samverkansområdet utgör, liksomfastighetsreglering mellan deltagande fastigheter, en del avexploateringsförrätlningen. Förrättnings-kostnaderna för sådana åtgärder skallsåledes fördelas enligt bestämmelserna i denna paragraf. Avvisas ansökan eller inställs förrättningen, skallenligt 2 kap. 6§ andra stycket faslighetsbildningslagen redan uppkomnakostnader betalas av sökanden, såvida inte särskilda omständigheter föranlederall betalnings-