prop · G503203 · 1981-12-31 00:00:00 — 1 och med att brottföreligger enligt 9 § är enligt riksåklagaren bedömningen därav allmänt sett avsådan natur att åklagare inte bör betas möjligheten att beivra brottet.Riksåklagaren anser att det finns anledning befara att en diskretionärprövning, för vilken för övrigt inte har lämnats några som helst riktlinjervare sig i lagtexten eller i förarbetena, kan komma att leda till en bristandeenhetlighet vid avgörandet av när anmälan skall ske. Prövningen kan därförkomma att utåt uppfattas som godtycklig. Riksåklagaren avstyrker därförbestämmelsen i 10 §. Samma uppfattning redovisas av överåklagaren i Stockholm.Polisstyrelsen i polisdistrikt framhåller att frågan om väckande av ätalbör förbehållas åklagarmyndighet med hänsyn till allmänna rättssäkerhetskrav.Polisstyrelsen i polisdistrikt ifrågasätter det riktiga i attsocialnämnd ges exklusiv rätt att avgöra om en gärning är straffvärd eller ej.Ett sådant förfarande kan enligt polisstyrelsen inverka menligt på uppkomstenav en enhetlig praxis. Inskränkningar i rätten att väcka allmänt åtal börenligt polisstyrelsens mening förbehållas fall där målsäganden kan lida men avden uppmärksamhet som ett åtal för med sig. PoUsstyrelsen föreslår därför attförevarande bestämmelse utgår. Riksåklagaren och överåklagaren i anser attlagförslaget bör kompletteras med föreskrifter om förverkande. Mot bakgrund averfarenheterna från beivrandet av den redan tidigare olagliga spelverksamhetenförordar riksåklagaren att möjligheter ges till förverkande av både utrustning,t. ex. apparatur som används vid olagligt spel, och intäkter från spelet.Sådana förverkandebestämmelser bör enligt riksåklagaren lämpligen utformas iöverensstämmelse med vad som gäller i lotterilagstiftningen. Enligt vadriksåklagaren och överåklagaren framhåller bör det också såvitt avser uthyrningeller annat tillhandahållande av spelapparaterna framgå av 1981/82:203 102 förarbetena att brottbalkens bestämmelser om medverkan är analogt tillämpliga på brott mot lagen. Kammarrätten i ifrågasätter det lämpliga i attlagstiftningsvägen förbjuda ett visst handlande, nämligen bl. a. att spelanordnareinte otillbörligen får locka barn eller ungdom att delta i spelet, men å andrasidan inte låta dem som bryter mot den regeln träffas av någon sanktion. Föratt undgå detta anser kammarrätten att lagen endast skall gälla tillståndspliktigtspel. En alternativ lösning är enligt kammarrätten att socialnämndensbefogenhet att meddela föreskrifter (se 5 §) får gälla även spelverksamhet sominte kräver tillstånd. En sådan lösning skulle bl. a. ha den fördelen attsocialnämnden fick möjlighet att ingripa med föreskrifter även i fråga om sådanspelverksamhet som anordnas på endast 1-3 spelapparater men som trots det ringaantalet apparater visar sig ha negativa effekter. Kammarrätten tänker dånärmast på den spelverksamhet som anordnas i närheten av skolor och som i vissafall har lett till ett omfattande skolk. Iså fall finge möjligheten att ingripamed vitesföreläggande (8 §) omfatta även föreskrifter rörande icke tillståndspliktigspelverksamhet. i anser att man bör välja en lösningsom inte är krångligare och mera ingripande än vad som är nödvändigt för attuppnå syftet att få ett instrument mot olämpliga spelmiljöer. Den mest smidigalösningen härvidlag skulle enligt mening vara att varje kommunsjälv fick bedöma om särskilda regler om tillståndstvång och om tillsynerfordrades i kommunen. Det skulle då räcka med en ramlag som gav grundlägganderegler om automatspelet och som gav kommunerna möjlighet att införa regler omtillståndstvång och tillsyn genom socialnämnden om behov därav skulleföreligga. Detta skulle enligt utgöra en motsvarighet till denmöjlighet som föreligger att t. ex. genom en lokal ordningsstadga skärpa deregler som finns stadgade i den allmänna ordningsstadgan. i anser attuttrycket "otillbörligen locka" i lagförslagets 2 § bör förtydligas,helst i själva lagtexten eller i specialmotiveringen. anservidare att det bör finnas föreståndare för verksamheten. Föreståndaren skallvara godkänd av tillståndsmyndigheten och visa att han är lämplig att ansvaraför spelverksamheten. Regelsystemet bör enligt också kompletterasmed föreskrift om att varning skall ha tilldelats tillståndshavare innan etttillstånd får återkallas. menar vidare att en bestämmelse sommedger tillståndsmyndigheten tillträde till spellokal är överflödig.Föreskriften bör enligt endast omfatta rätt till inspektion av enlokal. Enligt uppfattning bör tillstånd till automatspelbeläggas med avgift. Denna synpunkt delas av . 1981/82:203 103 Polisstyrelsen i polisdistrikt anser att det böråligga alla myndigheter att underrätta socialnämnden om de får kännedom om attmissförhållanden råder där spelverksamhet bedrivs. Polisstyrelsen anser detönskvärt att det av lagtexten klart framgår att en sådanunderrättelseskyldighet föreligger. menar att det bör föreskrivasen skyldighet för polisen och skattemyndigheter att lämna upplysningar av värdeför bedömningen i tillståndsfrågan. föreslår att lagförslagetkompletteras med en bestämmelse som medger möjlighet för socialnämnd attdelegera beslutanderätten om tillstånd och att utöva tillsyn överspelverksamheten. Förbundet unga föreslår att det införs en möjlighet attanföra kommunalbesvär över socialnämndens beslut i tillståndsfrågan. Polisstyrelseni avstyrker den föreslagna ändringen av 1 a §lotteriförordningen, som innebär att tillståndskravet upphör för automatspelsom ger vinst i form av flera frispel. Vissa typer av automater är enligtpolisstyrelsen så konstruerade att de kan ge ett stort antal frispel. Erfarenhetsmässigtleder spel på sådana automater ofta till att vunna poäng ersätts med kontanter.Intresset för sådana automater kommer enligt polisstyrelsen sannolikt att öka.Polisstyrelsen anser att den föreslagna författningsändringen kommer attförsvåra möjligheterna till kontroll. AB Svenska Automatringen framhåller attden föreslagna lagen inte anger någon övre gräns för antalet frispel. Detta ärenligt bolaget olyckligt och förmodligen föga genomtänkt. Det kommer att blifritt fram för s. k. bingo- eller fortunaspel och liknande automater, vars endasyfte är att ge spelaren så många frispel som möjligt, i bland flera hundra.Vid dessa spel kan enligt bolaget spelaren också successivt öka"oddsen" för ytterligare frispel. Riskerna med dessa spel är attspelaren, när han har uppnått ett tillräckligt antal frispel, byter ut dessamot pengar eller annan ersättning. Den nya lagstiftningen synes bana vägen föroch göra det enklare att spela om pengar. Ett sätt att förebygga detta kanenligt bolaget vara att begränsa antalet frispel på varje spelautomat tillförslagsvis tio per spel (avgift) och deltagande spelare. framhåller att förbudetmot spelautomater ("enarmade banditer") gav automatutställarna enavvecklingsperiod om endast en månad, vilket för samtliga utställare var mycketbetungande och negativt för kommande verksamhet. Att driva en rörelse medkostnader för personal, lokaler osv. utan intäkterär, framhåller förbundet, utomordentligt betungande för att inte säga i vissasammanhang helt omöjligt. Den i lagförslaget föreslagna avvecklingsperiodeninnebär enligt riksförbundet risk för en utställare att hamna i samma orimliga situation som i samband med förbudet mot spelautomater. 1981/82:203 104 a. till att det kan finnas kontrakt som gäller under flera är ochkräver en avvecklingsperiod som möjliggör för utställaren att gå skadeslös uren eventuell lagändring. En avvecklingsperiod av rimlig omfattning torde enligtförbundets mening utgöras av 36 månader och vara relaterad till tidpunkten förbeslut om inskränkning av viss plats. AB Svenska automalringenanser att anpassningstiden till de nya reglerna är alltför knapp. Mångaautomat- och flipperhallsägare är bundna av långa hyres- ochleasingavtal. I vissa fall sträcker sig hyresavtalen . I storutsträckning förekommer det också enligt bolaget,att automatspel har förvärvatspå avbetalning med amorteringstider upp . nämndanäringsidkare är därför mycket beroende av framtida inkomster på automatspelen.Mot bakgrund härav anser bolaget att det är av utomordentligt stor betydelseatt berörda automat- och spelhallsägare får tid på sig att planera enomställning och avveckling. Bolaget föreslår därför att lagstiftningen träderi kraft först . framför liknandesynpunkter och kräver att avvecklingen skall få ske av 24-36månader, beroende på vilka kontraktsrättsliga omständigheter som föreligger ivarje enskilt fall. 1981/82:203 105 Propositionenshuvudsakliga innehåll ..................... 2 Förslagtill lag om anordnande av visst automatspel . Förslagtill lag om ändring i lotteriförordningen (1939:207) 4 Utdragav protokoll vid regeringssammanträde .. 6 1 Inledning..................................................... 6 2 Allmän motivering.......................................... 7 2.1 Bakgrund ............................................. 7 2.2 Behovet av åtgärder.............................. 8 2.3 Kontroll över visst automatspel ................ .... 11 2.5 Tillståndspliktens omfattning.................... .... 13 2.6 Tillstånd och tillsyn................................ .... 15 2.7 Lagstiftningens utformning i övrigt ........... 17 3 Upprättade lagförslag.................................... 19 4 Specialmotivering.......................................... 19 4.1 Lagen om anordnande av visstautomatspel 19 4.2 Lagen om ändring i lotteriförordningen(1939:207) .... 29 5 Hemställan.................................................. 29 6 Beslut......................................................... 30 Bilaga1 Departementspromemorian (Ds Kn 1981:19) kontrollöver spelhallar - en olämplig ungdomsmiljö .... 31 Bilaga 2 Sammanställning av remissyttranden över departementspro memorian (Ds Kn 1981:19) .................................. 91