prop · G503213 · 1981-12-31 00:00:00 — Kollegiet delar utredningensuppfattning att ifrågavarande fonder numera föriorat sin betydelse och intelängre fyller någon självständig funktion. Vidare delar kollegiet utredningensåsikt att det bör ankomma pä de medelsförvaltande organen att fortlöpande nogaöverväga om ändamålen med andra förvaltade fonder förlorat sin betydelse och omfonderna därför bör avvecklas. I sammanhanget må dock erinras om att enfondavveckling kräver beaktande av ett flertal motstridigaintressen. Det är också kollegiets erfarenhet att de organ som förvaltar fonderinom den statliga sektorn ofta saknar tillräckliga resurser att mera aktivtarbeta med frågor om ändringar i fondstrukturen. Prop.1981/82:213 25 Tillgångarna i de fonder som föreslås avvecklade bestårenligt utredningens material till över hälften av olika slags fordringar påstaten. Dessa motsvaras när det gäller pensionsfonderna av en exakt lika storskuld till staten. Till större delen kan därför de föreslagnaavvecklingsfonderna sägas vara sammansatta av interna statliga fordringar ochskulder. Civilrättsligt får fordringarna på staten anses ha upphört genom s.k. konfusion som de förvärvats med anlitande av statsmedel. (Jfr , Obligationsrätt, sid. 732 ff.) Huruvida denna konsekvens stått klarför de fondförvaltande organen och när placeringarna gjordeskan måhända vara tveksamt. 1 vilket fall som helst är det enligtkammarkollegiets uppfattning mest rationellt att avveckla merparten avpensionsfonderna genom att helt enkelt kvitta de statliga fordringarna ochskulderna mot varandra. Beträffande avvecklingen av övriga tillgångar i de berördafonderna kan denna ske genom att placeringarna behålls ända till dessfordringarna förfallit till betalning. Étt sådant tillvägagångssätt medföremellertid att avvecklingsperioden blir mycket lång i åtskilliga fall. För attminska denna nackdel kan man naturligtvis sälja de tillgångar för vilka detfinns en marknad. Eftersom marknadsvärdet av fondtillgångarna såsom utredningenpåpekat understiger det bokförda värdet uppkommer härigenom en kapitalförlust.Hur stor denna kan tänkas bli är beroende av avvecklingstidens längd och lägetpå marknaden vid försäljningarna. På grund av osäkerheten i dessa hänseendenvill kammarkollegiet inte försöka göra nägon prognos vilka belopp man här haratt räkna med skall flyta in. Uppenbart är emellertid att de inflytandebeloppen av tidigare angivna skäl - främst kvittningsresonemanget ovan - kommeratt betydligt understiga hälften av avvecklingsfondernas bokförda värde av . Genom fondavvecklingen erhållna belopp kan fortlöpande tillgodoföraslämplig inkomsttitel på statsbudgeten. Någon skillnad synes därvid inte behövagöras mellan de fem pensionsfonderna, å ena, och övriga fonder, å den andrasidan. Visserligen redovisas som förut sagts inte sistnämnda fonder såsom statskapitali motsats till pensionsfonderna. Karaktären på de övriga fonderna är dock sådanatt berättigade invändningar inte borde kunna resas om staten tillgodogör sigfondmedlen i samband med avvecklingen. Utredningen har inte gått in på spörsmålet hur arbetet attavveckla de aktuella fonderna bör organiseras. Avslutningsvis villkammarkollegiet anföra några kortfattade synpunkter härpå. All fondförvaltningär förenad med väsentliga stordriftsfördelar, vilket i viss mån även gällerfondavveckling. Argument saknas därför inte om man vill koncentrera denföreslagna avvecklingen av fonder till ett enda statligt organ. Vissa praktiskaskäl talar å andra sidan mot ett dylikt arrangemang. Skulle kammarkollegietåläggas att avveckla inte bara sina egna utan också andra här berörda fonder,fordras en resursförstärkning av kollegiets fondförvaltning. Denna har nämligengenom successivt ökande uppgifter och en i stort sett oförändradpersonalstyrka blivit allt tyngre arbetsbelastad. : I sitt förevarande delbetänkandehar utredningen begränsat sig till att föreslå omedelbar indragning av vissastatliga fonder, som inte härrör från donationer och som inte längre ansesfylla någon självständig funktion. Av de fonder som står under riksförsäkringsverketsförvaltning gäller detta endast folkpensioneringsfonden, medan frågan om deövriga fonderna - arbetsskadefonden mfl - förutsätts vila i avvaktan påfortsatt utredning. Prop.1981/82:213 26 anser för sin del att en avvecklingav folkpensioneringsfonden utgör ett sådant ingrepp i verkets fondförvaltningatt ett rimligt underlag i fortsättningen skulle saknas för att bibehålla någonfondförvaltning alls hos verket. Arbetet med placering av fondernas medel medtillhörande bevakning av kapital- och kreditmarknaden m. m. är mycketkvalificerad. De kvarvarande fondernas behållning uppgick till ca 1miljard kronor. Att äventyra deras förvaltning är inte försvarbart. mening bör därför frågan om fondens avveckling anstå i avvaktan på attett samlat grepp kan tas över verkets hela fondförvaltning. Eventuellaalternativa åtgärder har det inte varit möjligt för verket att bedöma inom denorimligt korta remisstid som stått verket till buds. Som framgår av betänkandet (s. 43) finns blandfolkpensioneringsfondens tillgångar sjukhuset i med ett bokförtvärde av . Sjukhuset drivs av AB Kurortsverksamhet, vars helaaktiekapital ägs av fonden (nom. ; bokfört värde ). Tilläggasbör, att AB Kurortsverksamhet innehar aktiemajoriteten i AB Kuranstalt,som bl.a. driver ett sjukhus i ; fonden är alltså indirekt ägare tillsistnämnda sjukhus. Skulle folkpensioneringsfonden avvecklas, måste särskildaåtgärder vidtas för att ekonomiskt gardera dessa båda sjukhus alternativt föratt överföra dem till annan huvudman. Med hänsyn till den synnerligen kortaremisstiden har inte haft möjligheter att överväga vadsom skulle erfordas i detta avseende och över huvud taget inte vilka följderfondens avveckling skulle kunna få för sjukhusen. Med hänsyn till det anförda avstyrker verket betämt att enavveckling av folkpensioneringsfonden genomförs på det sätt och inom den tidsom utredningen föreslagit. : RRV tillstyrker den av utredningenföreslagna avvecklingen. delar även utredningens uppfattning omolägenheterna med att specialdestinera medel vid sidan om statsbudgeten och villunderstryka de budgetmässiga fördelar som ligger i att redovisa finansieringenav statlig verksamhet helt över statsbudgeten. Avvecklingen av fonderna kan, som även utredningenpåpekar, ske på skilda sätt. Flera olika faktorer måste vägas samman. Tiden föravveckling, statsbudgetmässiga konsekvenser och effekter på kurser m. m. måstebeaktas. Enligt RRVs mening bör därför efter ett principbeslut om avvecklingen arbetsgrupp tillsättas med representanter för ochkammarkollegiet samt eventuellt och för attutarbeta en detaljplan för avvecklingen. Om avvecklingen anses böra ske snabbt,torde det vara lämpligast att den fondförvaltande myndigheten själv sköteravvecklingen. Om däremot en något längre avvecklingstid bedöms somförmånligast, torde kammarkollegiet kunna få i uppgift att som central fondförvaltandemyndighet ombesörja avvecklingen. Avkastningen på pensionsfonderna redovisas överinkomsttitel på statsbudgeten. Dessa titlar kommer att påverkas i samband medavvecklingen. I sin inkomstberäkning behöver RRV uppgifter från den eller demyndigheter som skall sköta avvecklingen. Slatens löne- och pensionsverk (SPV): Förslaget attavyttra SPA-fonden innebär ingen olägenhet för SPV:s del. Fondens tillgångartotalt är i huvudsak placerade som lån till ,varför inga problem kan uppstå vid eventuell avveckling. En mindre del avfonden, . är redovisad över kammarkollegiets placeringsfond. SPV fårnärmare överväga om eventuell avveckling i denna del kan ske efter samråd medkammarkollegiet. Prop.1981/82:213 27 Riksgäldskonloret:I delbetänkandet föreslår utredningen att ett antal statliga fonder avvecklasoch att fondtillgångarna tillförs statsbudgeten. 1 ett kommande betänkandeavser utredningen att behandla bl.a. olika spörsmål i samband med dennaavveckling. Riksgäldskontorettillstyrker utredningens förslag. Beträffande frågan om själva avvecklingen avfonderna, av vilka några har stora belopp placerade i statsobligationer ochstatsskuldförbindelser eller insatta på räkning i , ärriksgäldskontoret berett att diskutera denna fråga med utredningen under detfortsatta utredningsarbetet. Fullmäktigei riksbank: Utredningen har haft i uppdrag att i första hand göra enöversyn av den statliga fondförvaltningen och föreslå åtgärder som innebär eneffektivare förvaltning och, i de fall det visar sig att fonderna förlorat sinbetydelse, söka finna lösningar som innebär en rationellare användning avfondmedlen. Den nu utförda översynen visar att utredningens uppdrag berörfonder till ett bokfört värde av ., varav nära . i statligtförvaltade fonder. I föreliggande betänkande föreslås avveckling av statligafonder till ett bokfört väi-de som svarar mot en fjärdedel av sistnämndabelopp. I ytterligare betänkanden avser utredningen att återkomma med förslagrörande återstoden av fonderna vad gäller såväl placeringsregler somadministration. Förslagetgäller 15 statliga fonder med ett fondkapital om . Av dessa fonder är folkpensioneringsfonden med ett fondkapital på I 300 mkr.den största. Fyra andra pensionsfonder svarar för större delen av detåterstående fondkapitalet eller ca . Utredningen visar att samtliga 15fonder genom samhällets omvandling i olika avseenden upphört attfylla de funktioner de en gång var avsedda att fylla. Utredningen föreslårdärför att de 15 fonderna avvecklas möjligt. FuUmäktige delarutredningens ståndpunkt. Utredningenhar inte närmare gått in på frågan hur avvecklingen skall ske. Fondkapitaletbestår till största delen av fordringar på staten av olika slag (), såsomstatsobligationer () och statsskuldförbindelser och insättningar i riksgäldskonloret(). Bostadsobligationer, kommunobligationer, industriobligationer ochbankobligationer utgör en annan ganska stor del (). Härtill kommer reverslåntill kommuner och en mängd små lån till låntagare av varierande slag () samtkassa, banktillgodohavanden och diverse andra tillgångar (). De mångasmålånen utgör en betungande administrativ belastning i fondförvaltningen. Viden avveckling av fonderna utgör obligationerna ett mindre problem. De utgör innehavarpapperoch kan således försäljas på marknaden. En koncentrerad försäljning avfondernas obligationer skulle dock leda till ett kraftigt kursfall påobligationer av ifrågavarande slag med negativa effekter inte enbart förfonderna utan även för andra innehavare av sådana värdepapper. Åtgärden böremellertid inte få leda till en försämring av kurserna. En sådan kan undvikasgenom ingripande, antingen på så sätt att på marknaden köpererforderliga mängder av ifrågavarande slag av värdepapper eller pä så sätt attriksbanken köper värdepapperna direkt från de fonder som skall avvecklas. Destatliga skuldförbindelser av olika slag som inte utgör innehavarpapper utanär ställda på fonderna kan i samband med avvecklingen av fonderna återföras tillriksgäldskontoret. Hanteringen av dessa statliga skuldförbindelser vid ettgenomförande av utredningens förslag torde tillhöra de mera enkla frågorna. Svårareblir uppgiften att ur fonderna flytta ut reverslånen av olika slag. Prop.1981/82:213 28 Naturligtviskan låntagarna erbjudas att inlösa sina lån till visst lägre värde än det inominella.Den avgörande delen av 'lånen torde likväl behöva överföras till annanlångivare. Detta skulle kunna ordnas så att anbud infordras från olikallångivare,varvid bästa bud på vanligt sätt vinner. Det skulle dock även kunna ordnas påett annat mindre komplicerat sätt. .Reverslånen, lämnade av dessa statligafonder, skulle kunna överföras försäljas till bank eller annatkreditaktiebolag. ,har inämnts ,att de .ifrågavarande ;fondemas .bokförda värde är drygt 1 700 mkr.Deras marknadsvärde är, som;utredningen understryker, lägre. En avveckling avfonderna medför att staten får såväl en mindre mängd finansiella tillgångar atthandha som en mindre mängd skulder att förvalta. De bruttoflöden, som fondernasplaceringsverksamhet innebär, försvinner och de transaktioner i statspapper,som en genom fonderna ökad statsskuld leder -till, försvinner likaså. Rent redovisningsmässigtminskar statens budgetunderskott. Statens upplåning kan därigenom minskas imotsvarande mån. Destora statliga budgetunderskotten har medfört eh stor ökning av mängdenstatspapper med bl. a. räntestegringseffekter. Varje möjlighet att minska statsupplåriingenbör fillvaratagas. Detta är ett viktigt skäl till att fonderna avvecklas ochatt deras långivning flyttas ut företrädesvis till ett kreditinstitut somanskaffar sina medel genom inlåning från öppna marknaden. Enannan betydelsefull fördel med avvecklingen av fonderna ligger däri att en stordel av ett föga meningsfullt administrativt arbete försvinner helt och hålletoch ;att den återstående delen förs över till en kreditinrättning, varshuvudsakliga uppgift är kreditgivning. Den stora delen av förvaltningen,räknat i , gäller främst innehavet av statspapper. Genomavvecklingen av dessa försvinner administrativt arbete för såväl fonder somriksgäldskontoret. Den mindre delen uttryckt i , som utgör denmest betungande delen av förvaltningen, rationaliseras genom att den läggs överpå ett institut vars huvudfunktion är kreditgivning. Fullmäktigedelar således utredningens ståndpunkt, att de ifrågavarande fonderna, under fömtsättningatt inga civilrättsliga eller andra hinder föreligger, skall avvecklas och attdetta bör ske . Härutöver har fullmäktige velat ange några möjligalösningar för själva avvecklingen. De har även velat peka på det alternativ tillstatsupplåning som fondavvecklingen innebär. Det är angeläget att utredningenskyndsamt fortsätter sitt arbete ' och prövar under vilka fömtsättningar ävenandra fonder - särskilt inom socialförsäkringssektorn - kan avvecklas elleromvandlas så att en överdrivet stor administrativ apparat förfondförvaltningen undviks och meningslös placerings- och upplåningsverksamhetelimineras. Fullmäktige ser detta framför allt som en väg att rationaliserakassaflödena inom den offentliga sektorn.