prop · G503137 · 1981-12-31 00:00:00 — Regeringenföreslår att antaga det förslag som upptagits i bifogade utdrag avregeringsprotokoll. Ipropositionen föreslås att ett bolag - bildasvars aktier förvaltas av statens vägverk. Företaget skall på affärsmässigagrunder driva exportverksamhet inom väghållningsområdet. Genom bildandet avett fristående bolag kan en klarare avgränsning uppnås mellan verkets ordinarieverksamhet och exportverksamheten. 1981/82:137 2 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , , ,, , , Elmstedt, Tilländer, Ahrland. Propositionom exportverksamhet inom väghållningsområdet Undersenare år har statliga myndigheter och affärsverk mött en ökad utländskefterfrågan på konsulttjänster och varor av olika slag inte minst frånutvecklingsländer. Iproposition 1980/81:171 om export av tjänster från statliga myndigheter ochbolag m. m. redovisas en rad åtgärder som syftar till att underlätta för t. ex.statliga myndigheter att sälja sitt kunnande till andra länder. Verksamhetenregleras bl.a. genom förordningen (1981:673) om vissa bestämmelser för statligmyndighets affärsdrivande verksamhet i utlandet. skrivelse har statens vägverk konstaterat att dessexportverksamhet på väghållningsområdet skulle kunna drivas på ett rationellareoch mer fördelaktigt sätt genom ett särskilt av förvaltat bolag.Vägverkets skrivelse har föregåtts av omfattande kontakter med berörda stafligamyndigheter, exportråd samt företrädare för näringslivet inomväghållningsområdet, varvid behövliga upplysningar och yttranden inhämtats.Skrivelsen har därför inte behövt remissbehandlas. 1981/82:137 3 2 Statens vägverks framställning Vägverkethar tidigare pä olika sätt kommit att delta i viss utlandsverksamhet. Enligt konsultexportutredningensterminologi i betänkandet (SOU 1980:23) Stafligt Kunnande till salu har verketvarit s. k. passiv förfrågningsförmedlare inom uflandsverksamheten. Verket harvidare haft en generös inställning till att bevilja tjänstledighet för denpersonal som önskat arbeta i uUandet. Tjänstledigheter har lämnats för arbetehos SIDA eller annan nordisk biständsmyndighet, olika FN-organ samt konsulteroch entreprenörer. Även tillfälliga tjänster hos och svenskt ellerutländskt företag har upprätthållits av personal frän . Mer än 75 personerinom verket har varit verksamma utomlands under kortare eller längreperioder. Tjänstemän från har också utnyttjats som rådgivare vidtvister utomlands. Imånga fall har bidragit med myndighetsnamnet och personal vid akfivmarknadsföring av svensk export. Ett sådant exempel är Swedish Traffic Safety Seminarsom hölls i . som arrangerades i av InternationalRoad Federafion (IRF) besöktes av omkring 2000 utländska vägexperter och erbjödett unikt tillfälle att marknadsföra svenskt vägkun-nande. Infördetta evenemang och mot bakgrund av den s. k. konsultexport-utredningen jämteverkets tidigare breda erfarenhet från internationellt samarbete påbörjadevägverket en utredning om förutsättningarna och formerna för en svensk statligexportverksamhet inom väghållningsområdet. Detomfattande intresse som de ufländska besökarna på visadeför svenskt vägkunnande inom områdena planering, projektering, byggande ochdrift, speciellt vad gäller organisationskunnande och maskinutveckling,bestyrkte uppfattningen att har förutsättningar att bedrivaexportverksamhet inom dessa områden. Den utveckling som följt hargivit ytterligare belägg för detta. Erfarenheternaunder talar för att verket inte bara bör vara sporadisk tjänsteexportörutan att en målmedveten satsning bör ske på export av "know-how" inomväghållningsomrädet med speciell vikt på de för utmärkandekompetensområdena. Verket har därför redan engagerat sig som aktiv ochplanmässig tjänsteexportör inom ramen för nuvarande organisation. Genomen marknadsundersökning har inhämtat erfarenheter bl.a. frånutlandsverksamma konsulter och entreprenörer, samt redan etableradestatliga tjänsteexportörer. Kontakterna har varit synnerligen positiva ochsärskilt konsultbranschen och maskintillverkare inom väghållningsområdet harsett positivt på en samverkan mellan verket och näringslivet för att bredda dentotala utlandsmarknaden. Ikorthet har undersökningen visat på ett antal lämpliga marknader med någotolika behov och förutsättningar. Inom utvecklingsländerna, främst i ,finns ett betydande behov av utbildning samt kunnande inom väghållningsområdet.Exempelvis efterfrågas kunnande inom områdena organisation, administration samtbyggande och underhåll av vägar med metoder som inte kräver alltför intensivmaskininsats. har en förhållandevis stor personalbas med betydandeerfarenhet frän dessa länder. En nära samverkan med SIDA samt institutionerverksamma inom detta område är redan etablerad. Verkets personalbas möjliggörhär läng-tidsengagemang som bl. a. torde kunna innebära en effektiv användningav exempelvis insatserna från biståndsorganen. IMellanöstern har oljeinkomsterna möjliggjort en kraftig expansion inom vägsektornoch behov finns såväl av projektering som kontroll av pågående utbyggnader. Kontakterhar redan etablerats bl. a. med och , och diskussioner pågårom ett flertal projekt. Tjänster från synes vara mest intressantainom områdena byggkontroll, organisation av vägunderhåll samttrafiksäkerhetssektorn. Inom dessa områden kompletterar resurseroch kunnande väl de redan etablerade svenska konsulternas. Ett exempel päsådant samarbete är den skapade "Swedish Traffic SafetyGroup" som marknadsför tjänster från och trafiksäkerhetsverket,statens väg- och trafikinstitut samt SWECO-gruppen. Inomindustriländerna, främst i , finns behov av ökad effektivitet ochlångsiktig planering inom väghållningen. Den planeringsteknik ochmaskinutveckling som under en följd av är skett i har väckt uppmärksamhetoch förhandlingar pågår mellan verket och olika svenska maskintillverkare omformerna för en bredare försäljning i utlandet. har initieratbildandet av en vägmaskingrupp där syftet är en gemensam marknadsföring så attförsäljning av statliga tjänster i kombination med maskiner kan bli möjlig,exempelvis i form av systemleveranser. För en del produkter som utvecklats somhjälpmedel inom väghållningen finns en så stark efterfrågan att ettfullföljande av utvecklingsarbetet och organiserande av serieproduktion medtillhörande arbetsfördelningsavtal mellan de svenska intressenterna ärsynnerligen brådskande. Deförhandlingar som pågår med ett flertal länder om större uppdrag har visat attde tjänster kan erbjuda är efterfrågade och att markna- 1981/82:137 5 denför såväl tjänster som produkter är betydande. Pågående utbyggnader avvägnätet, främst i utvecklingsländerna, samt organisations- och vägunderhållsbehovennu och visar att det finns en växande och långsiktig marknad förväghållningstjänster i utlandet. För del är det därvid inte aktuelltmed direkta vägbyggnadsentreprenader i utlandet utan främst fråga om detjänster där verkets unika kunnande inom den tekniska väghållningen samt dess administrafionutnyttjas. Målsättningen är att i nära samverkan med de redan etableradeexportörerna bredda den totala marknaden och underlätta svensk följdexport frånindustri- och entreprenadföretag eller från andra konsulter. som gjordes av har också bekräftat ettbetydande intresse från personalens sida av att delta i en utlandsverksamhet.Över ettusen vägverksanställda av alla kategorier har anmält sig vara mycketintresserade av utlandstjänst. Visseriigen är steget långt från ett enkätsvartill att finna en utlandstjänst som passar till kvalifi-kafioner,familjeförhållande, språkkunskap och den betydande omställning som en utlandstjänstgöringkan innebära. Erfarenheterna från de projekt som varit aktuella visaremellertid på ett engagemang och en arbetsinsats långt utöver det vanliga. Detverifierar att personal kommer att ställa upp i erforderligomfattning. Det är vidare otvetydigt att de kunskaper som en utlandsverksamhetmedför blir till nytta för den ordinarie svenska väghållningen samt att denstimulans som en uflands-tjänst kan ge är av betydelse för verkets möjlighetatt bedriva en framgångsrik personalpoliuk, Ettutlandsengagemang ligger också i linje med strävan att rafionahseraoch skapa självständiga och resultatinriktade enheter. I den situation som f. n.råder, med en avmattning av vägtrafikutvecklingen samt en minskning av främst vägprojekteringoch byggande, finns intresse av nya verksamhetsformer vilka kan bibehålla ochutveckla kunnandet inom väghållningen. 2.4 Organisatoriskform för exportverksamheten Somen del i analys av uppbyggnaden av dess utlandsverksamhet harförutsättningar och krav samt olika organisationsformer närmare analyseratsoch jämförts. a. konstaterat att utlandsverksamheten kräver en ledning som på heltid ansvarar för verksamhetenoch därmed ges en betydande handlingsfrihet i fråga om bl.a. marknadsföring,resor och val av medhjälpare; en sammanhållen fast stab eller kansli som kansäkerställa kontinuitet 1981/82:137 6 ochspecialistkunskaper för uiJandsverksamheten såsom marknadsföring, offertskrivning,prissättning och projektuppföljning. Denna bör vara så liten som möjligt ochvid behov kunna utnyttja verkets stora resursbas i form av den ordinarieorganisationen; - att personalen är flexibel, utåtriktad ochrepresentativ samt besitter språkkunskaper och möjligheter att med kort varselengagera sig i nya arbetsuppgifter; - en beredskap hos att med kort varselkunna frigöra personal från ordinarie arbetsuppgifter inom förprojektplanering och offertskrivning i samverkan med utlandsverksamheten. Dettatalar enligt verket för att man skall bilda ett särskilt bolag för vägverketsexport av tjänster. Genom ett särskilt av förvaltat bolag för verketsutlandsverksamhet nås mera konkret följande fördelar: - Ett fristående bolag innebär att en klarare avgränsninguppnäs mellan den ordinarie verksamheten och utlandsengagemanget. Därmed säkerställsbättre kravet på särredovisning av såväl medel som personal. Erfarenheterna hitfillsvisar behovet av att särskilja de kostnader som bör belasta utlandsverksamhetenoch därmed garantera att denna inte belastar annan verksamhet. - I marknadsföringen kan såväl myndighetsrollen utnyttjassom det självständiga konsultförhållandet. Denna flexibilitet har visat sigvara nödvändig eftersom flera uppdragsgivare anser det vara en fördel att förhandlamed den svenska myndigheten samfidigt som det internafionella regelsystemet förkontrakt, län och bistånd m. m. förutsätter nyttjande av fristående ochsjälvständiga konsulter. - Samma ekonomiska och juridiska regler kommer attgälla för utlandsverksamhet som för andra svenska företag på uflandsmark-naden.Det är en nödvändighet för konkurrens på lika villkor. Önskemål attverksamheten bör bedrivas i kända och etablerade juridiska former harframkommit i överläggningar med företrädare för näringslivet. - Vid val av samarbetspartners erbjuder bolagsformenen större flexibilitet än den ordinarie myndighetsrollen kan ge. Detta gällerdet löpande arbetet både inom och utom landet liksom vid genomförandet av projekt.Enligt verkets mening bör samarbetsmöjligheterna vara öppna och verkets vägkunnandetillgängligt för alla svenska företag. Mot denna bakgrund bör inte ett bolagskapas tillsammans med en begränsad del av näringslivet. Aktiemajoriteten börsåledes mot denna bakgrund förvaltas av . - Genom verksamhet i bolagsform kan såväl korttids-som långtidsuppdrag genomföras i utlandet. Förutom den flexibilitet som skapasgenom att reglerna för enskild anställning kan tillämpas för anställning,lönesättning och ersättningar så har redan aktuella uppdrag även påvisat denbetydelse som skillnaderna mellan beskattningsreglerna för statlig respektiveenskild långtidsanställning har för rekryteringen. 1981/82:137 7 lagsbildningsynes det inte vara möjligt att f.n. engagera sig i t.ex. Vägverketkonstaterar att en bolagsbildning bör med hänsyn till marknadsförutsättningarnaske omgående. Verkets personalorganisafioner har inte haft någon erinran motdenna slutsats. Frågan om bolagsbildning har behandlats av verkets styrelse vidsammanträden och . Aktiemajoritetenbör enligt förslaget innehas av verket och firman skall ange denna anknytning.Firman föresläs vara . Bolagetsuppgift skall vara att bedriva och främja svensk exportverksamhet inom väghållningsomrädetsamt att bistå vid planering och utveckling av väghållning i andra länder.Bolaget skall bedriva konsultverksamhet som också kan omfatta försäljning av produkteroch tjänster liksom annan därmed förenlig verksamhet. Denna bör omfatta alla deaktiviteter av organisatorisk, teknisk, administrativ och genomförandemässignatur som sammanhänger med väghållning. Det gäller därmed såväl planering ochprojektering som rådgivning vad gäller byggande och drift av väg och förväghållning erforderliga anläggningar, utveckling av hjälpmedel, framtagandeav normer, anvisningar och kontroll inom väghållningsområdet liksom inom trafiksäkerhetsomrädetsamt utbildning av utländsk personal inom väghållning. Bolagetskall främst repliera pä som resursbas. För bolagets mellanhavandenmed verket bör upprättas ett avtal som reglerar t. ex. samarbetsfrägor,vederlag för inhyrda resurser, anställningsvillkor, riskta-ganden m. m.Tjänster och varor kommer emellertid även att anskaffas från andra myndigheteroch från näringslivet. Bolagsbildningen ökar möjligheterna att marknadsföraoch utnyttja fiänster även från andra svenska myndigheter inom väghållningsomrädetsåsom väg- och trafikinsUtutet, trafiksäkerhetsverket m.fl. Bolagsbildningeninnebär å andra sidan ingen förändring eller begränsning av de uppgifter sommyndigheterna inom väg-och trafikområdet enligt gällande instrukfioner skallansvara för. Aktiebolagetbör enligt ha en styrelse sammansatt av fem ordinarie ledamöter medtvå suppleanter för dem. Verket anser att majoriteten bör utses bland ledandebefattningshavare inom samt att minst en ledamot hämtas frånnäringslivet, gärna konsultbranschen. Regeringen bör utse styrelseordföranden. Beträffandebolagets säte har övervägts en lokalisering till respektive ochStockholm. För att markera kopplingen till verkets ordinarie verksamhet och denresursbas som centralförvaltningen utgör, föreslås att bolagets säte ärBorlänge. Aktiebolagetskapital bör sättas till en nivå som möjliggör jämförelser med konsultbranscheni övrigt samt är av tillräcklig storlek för att inge förtroende vidförhandlingar och kontraktskrivning med ufländska upp- 1981/82:137 8 dragsgivare.Det totala kapitalbehovet bör inledningsvis förutom med aktiekapitalet kunnatäckas med hjälp av ett garantiåtagande från sida. Verkethar funnit lämpligt att aktiekapitalet bestäms till och att ibolagsordningen anges att det skall utgöra lägst och högst1000000 kronor. Genom en aktieteckning till en kurs på kan den lagstadgadereservfonden skapas på en gång och med i bolaget obeskattade medel. Vägverketföreslär därför att regeringen bemyndigar verket att ikläda sig en garanti förde rörelsemedel i form av lån som till en början behövs i bolaget. Ettgarantibelopp om 3,0 milj. kr. skulle enligt verkets bedömning varatillräckligt. är en central förvaltningsmyndighet med ansvar för den allmännaväghållningen samt för stalsbidragsgivning till den kommunala och enskildaväghållningen. Vidare svarar verket för viss tillsyn över enskilda järnvägar,spårvägar och tunnelbanor. Statsmakternahar givit en långtgående frihet att planera och bedriva sinverksamhet inom givna ekonomiska ramar och med den inriktning av väghållningensom har lagts fast i vägpolitiska beslut. Förden löpande verksamheten har ett väl fungerande planeringssystem utvecklats försåväl drift- som vägbyggande verksamheten. Vidare håller verket en hög standardi fråga om både organisations-, metod- och verksamhetsutveckling. Vägverketanses i bl. a. dessa avseenden ligga långt framme vid en internationelljämförelse. Idet budgetmässiga läge som f.n. råder och med den sparsamhet som måste präglaall statlig verksamhet har , som många andra myndigheter, fåttanpassa omfattningen av sina verksamheter till ett minskat resursutrymme. Detär i ett sådant läge i och för sig naturligt att verket söker vidga sittarbetsområde och därmed också upprätthåller och utvecklar sinakompetensområden. Den utlandsverksamhet som verket nu har påbörjat bör enligtmin mening ha goda förutsättningar att utvecklas på ett positivt sätt. Regeringenredovisade i prop. 1980/81:171 om export av tjänster från stafliga myndigheteroch bolag m.m. en rad åtgärder som syftar till att underlätta för t. ex.statliga myndigheter att sälja sitt kunnande till andra länder. En statligtjänsteexport kan ge såväl direkta som indirekta effekter på bytesbalansen. Dendirekta effekten erhålls genom försäljning av ett unikt kunnande. Detta kan skeantingen direkt till beställare i andra länder eller genom att den stafligasektorn engagerar sitt systemkunnande i lämplig form som ett komplement tillnäringslivets. 1981/82:137 9 uppnåsgenom att svenska tjänsteuppdrag i utlandet kan underlätta och röja väg försvensk följdexport från industri- och entreprenadföretag eller från andrakonsulter. Detta kan också leda till en förbättrad sysselsättning iSverige. Närdet gäller de marknadsmässiga förutsättningarna för tjänsteexport inomväghållningsområdet delar jag uppfattning att det dels finns en storoch växande marknad och dels att kunnande i många avseenden har godamarknadsförutsättningar. Verkets resurser bör därför kunna marknadsförasinternationellt och bli ett värdefullt komplement till det utbud på områdetsom kommer frän olika svenska konsult-och tillverkningsföretag. Den verksamhetsom bedrivit har visat att verkets tjänster är efterfrågadeoch att marknaden för såväl tjänster som produkter är betydande. Ifråga om intresset från personalens sida av att delta i utlandsverksamhet harverket redovisat att det är stort. Det torde därför enligt min uppfattning intebereda några problem att i erforderlig omfattning rekrytera den personal somerfordras för skilda uppdrag. Jagdelar verkets uppfattning att det är viktigt att exportverksamheten har en klaravgränsning från verkets ordinarie arbetsuppgifter. Framför allt gäller detta ifråga om redovisning av såväl medel som personal så att kostnaden förexportverksamheten inte belastar annan verksamhet. Ävenjag anser att aktiebolagsformen är den lämpligaste formen för en långsikfig ochplanmässig tjänsteexport. Erfarenheterna inom bl. a.kommunikationsområdet visar att denna bolagsform ger bra förutsättningar attavgränsa exportverksamhet från annan verksamhet inom eller utom verket. Medtanke på att de företag som verkar på marknaden som regel är aktiebolag är detväsentligt att också kan verka i aktiebolagets form. Jag tillstyrkerdärför att det för ändamålet bildas ett särskilt aktiebolag, helägt av statenoch närmast av karaktären dotterföretag till . Samma ekonomiska ochjuridiska regler kommer då att gälla för utlandsverksamhet som förandra svenska företag på uflands-marknaden. Det är som pekar på ennödvändighet för konkurrens på lika villkor. Genom att ge möjlighetatt driva exportverksamheten i aktiebolagsform kan önskemålen frånnäringslivets sida tillgodoses i denna del. Jagvill ocksä peka på att aktiebolagsformen erbjuder en större flexibilitet vidval av samarbetspartners. Detsamma gäller i fråga om regler för anställning,lönesättning jämte andra ersättningar. Bolagetskall driva verksamheten affärsmässigt vilket innebär att kostnaderna fördenna inkl. förräntning av det insatta kapitalet skall täckas av inflytandeersättningar. i övrigt anfört i sin framställning rörande bl. a. verksamhetens avgränsning,inriktning och omfattning anser jag mig i allt väsenfligt 1981/82:137 10 Bolagets säte bör således vara , och regeringen bör förordnaordföranden i bolagets styrelse. Jaganser mig också kunna godta bedömning av bolagets kapitalbehov. bör därför filiföras bolaget som aktiekapital. Genom attaktierna tecknas till en kurs av tillförs ett belopp på . Demedel som behövs för aktieteckning fär täckas genom ett överskridande avförslagsanslaget B 8. Tjänster fill utomstående för /82. Föratt tillgodose bolagets behov av rörelsemedel bör vidare regeringen få medgestatens vägverk att teckna borgen för aktiebolaget intill ett belopp av 3 milj.kr. Medhänvisning fill vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att 1. godkänna att konsultverksamhet inom väghållningsområdetanordnas i enlighet med vad jag har förordat, 2. bemyndiga regeringen att medge statens vägverk attteckna borgen för aktiebolaget intill ett belopp av högst . Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att antaga de förslag som föredraganden har lagtfram.