prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — Häri inräknas maskin- ochprogramvara för administrafiv och leknisk/vetenskapUg databehandling, dvs. datorer med anslutenkringulrustning, dalakommunikalions-, terminal- och dataregistreringsutrustning(inkl. annan utrustning för överföring av data mellan olika typer avdatabärare). Över anslaget finansieras vid behov även andra utgifter avinvesleringskaraklär i samband med installation och igångkörning avdatorutrustning, l.ex. omformare, eflerbehandlingsutrustning, programomläggningsom beror på byte av maskinsystem m. m. Som generellADB-ulruslning räknas i detta sammanhang inle utrustning som ingår iavgränsade processlyrande, laboraliva eller rent tekniska syslem, specielladatorsystem för lidredovisning, bevakning o. d. Inle heller räknas ditanalogidatorer, elektroniska bordskalkylalorer, enklare s.k. skrivautomater eller annankontorsteknisk utrustning. I utredningensuppgifter ingick alt försöka precisera vilka typer av utrustning somborde omfattas av den centrala anskaffningen. Utredningen kommer lill denuppfattningen all del inle finns anledning all utvidga den centralaanskaffningen till ytterUgare utruslningslyper. Utredningen finner inle heUeranledning att ändra nuvarande allmänna definition av ADB-utrustning.Utförliga och mer noggrant angivna avgränsningar blir nämligen snabbiinaktuella och leder lill fler problem än de löser. Remissinstanserna har i stortinle ifrågasatt utredningens bedömning i dessa frågor. Jag konstaterar föregen del all nuvarande avgränsning av ADB-utrustning ibland leder lill skilda bedömningar för vissutrustning. Del beror bl.a. på alt datorerofta ingår som delar i eller är sammankopplade med utrustning som primärtanvänds för annat än vad som brukar inbegripas i automatisk databehandling. Densnabba utvecklingen och den allt vidare användningen av ADB-tekniken och ADB-utrustningen medför dock all del inte är meningsfullt för slalsmaklerna att merulföriigt och noggrant preciseraberörd utrustning. Jag finner därför inte skäl alt ändra nuvarande, mer allmänt angivna definition av denADB-ulruslning som skall omfattas avden centrala anskaffningen och finanseringen. Jag anser emellertid allen klarare och förbättrad vägledning om vilken utrustning som berörs skulle vara av värde, bl. a. i fråga omprogramvara och s. k. nyckelfärdiga system. Jag avser däriör att setill att statskontoret fortlöpande bevakardenna aspekt och på lämpligt sätt ger myndigheterna sådan vägledning. Vid behov av ändring av avgränsningeneller vid oenighet i enskilda fallmellan statskontoret och berörd myndighet bör frågan underställas regeringen. Prop.1981/82:100 Bilagall 57 Anskaffning av avancerad kontorsteknisk utrustning Utredningen harägnat särskild uppmärksamhet ål frågorna om anskaffning av avanceradkonlorsleknisk utrustning. I sådan utrustning ingår nämligen allt oftaredatorer som komponenter. Vidare samverkar sådan utrustning ofta med ADB-system påolika sätt. Enligt utredningen kan den konlorslekniska utrustningen i vilken datorer ingårgrupperas enligl följande: avancerade datorsystem för konlorslekniskafunktioner, enkla datorsystem för konlorslekniska funktioner saml annanelektronikstyrd konlorsleknisk utrustning. Den första gruppen är i allmänhetall betrakta som generell utrustning och bör enligt utredningen behandlas enligl reglernaför anskaffningoch finansiering av generellt användbar ADB-ulruslning. De tvä andraulrustningsgrupperna bör enligt utredningen upphandlas av myndigheterna självaoch finansieras över myndighetsanslag. Utredningen föreslår för dessagrupper av utrustning bl. a. att ett centralt planeringssystem införs påmyndigheterna och all planerad anskaffning av sådan utrustning redovisassärskilt i anslagsframställningarna. Statskontoret föreslås få i uppdragalt tillhandahålla vägledning och stöd i dessa frågor samt alt undersökamöjligheterna till avropsavtal, ramavtal o. d. med leverantörerna och all fillhandahåUastandardavtal. Remissinstansernainstämmer i stor utsträckning i utredningens synpunkter i dessa frågor. De avråder i allmänhet dock från allinföra elt särskill planeringssystem och ensärskild redovisning i anslagsframställningarna för enkla datorsystem förkonlorslekniska funktioner och annan konlorsleknisk utrustning. För egen delkonstaterar jag att utvecklingen är och väntas fortsätta all vara - snabb pådet konlorslekniska området. Del finns ell starkt tryck frånleverantörernas och leknikförelrädarnas sida all ta den nya utrustningen och teknikeni anspråk. Kraven på besparingar inom statsförvaUningen kan på samma sättkomma att påskynda användandet av ny teknik för all rationalisera kontorsarbetet.Eftersom införandet av sådan ny teknikofta får genomgripande konsekvenser för arbetsrutiner, arbetsmiljö och arbetsorganisation hos myndigheterna kommermyndigheternas förmåga all hanteratekniken och utrustningen på ell lönsamt och för personalen acceptabelt sätt all stäUas på hårda prov.Utrustningen uppgår samlat för hela statsförvaltningen lill betydande belopp,även om priset för del enskildautrustningsobjeklel inle är särskill högt. Behovet av vägledning ochslöd i fråga om val, tillämpning och införande av ny teknik och utrustning är enhgt min mening därför stort. a. tillgodose detta har vid den omorganisation av statskontoret,som skett, en av verkets sju huvudenheter inriktats på kontorsarbetetsrationalisering (prop. 1980/81:101 s.12-19, FiU 1980/81:17, rskr 1980/81:102). Jag konstaterar altden nuvarande centrala anskaffningen och finansieringen omfattar de utruslningslyper inomdel konlorslekniska området som faUer underbegreppet genereU ADB-utrustning och som utredningen Prop.1981/82:100 Bilagall 58 betecknat som avancerade datorsystem förkonlorslekniska funktioner. Denna ordning bör behållas. Jag anser däremot inledel finns skål att utvidga den centrala anskaffningen och finansieringen tillatt omfatta även andra typer av konlorsleknisk utrustning. Dessa bör liksom f.n. anskaffas av myndigheterna själva och finansieras över deras myndighetsanslag.Jag anser inte heller all del finns skäl all föreskriva elt särskUtplaneringssystem eller en särskild redovisning i anslagsframställningarna fördessa typer av utrustning. Däremot behöver myndigheterna mer vägledning ochslöd för sin behovsbedömning och upphandUng vad gäller här berördautruslningslyper. Del är i första hand en uppgift för statskontoret alttillhandahålla sådan vägledning och sådant stöd. Jag vill i delta sammanhangäven peka på viklen av samordning i fråga om krav på och normer förutrustningen från bl. a. funktions- och ergonomisynpunkl. Jag har erfarit allstatskontoret i samarbete med försvarels ralionaliseringsinslilul (FRI) och högskolor (UUH) har inlett ett arbete isyfte alt finna enkla och ändamålsenliga anskaffningsformer för vissa typer avenklare ADB-utrustning. Arbetet bedrivs inledningsvis med inriktning molskrivautomater och s. k. kontorsdatorer. I arbetet ingår alt ta framstandardiserade kravspecifikationer för upphandling, utveckla avtalsformer förberörd utrustning samt undersöka förulsällningarna för alt ingå för helastatsförvaltningen gemensamma ram-eller raballavlal. Jag avser alt följautvecklingen på detta område och vidta de åtgärder som bedöms nödvändiga. 4.6 Frågor om förvaltning av utrustning ochkapital är statskontoret iprincip ansvarigt för fungerar som "ägare av" - den ADB-utrustningsom finansieras över det centrala reservationsanslaget. Förvaltningen avutrustningen har på grund av uppgiftens karaktär emellertid i praktikendelegerats lill myndigheterna. Utredningen finner inte tillräckliga motiv föratt fortsättningsvis behålla en central förvaltning av ADB-utrustning, utan denföreslår att ansvaret formellt förs över lill drift- och användarmyndigheterna.De få remissinstanser som tar upp denna punkt, däribland statskontoret,ansluter sig i allmänhet lill utredningens uppfattning. Jag anser för egen deldel vara principiellt rikligt att ägaransvaret för utrustning, med vilket ocksåföljer skyldighet att föra inventarieförteckning och att inventerautrustningen, förs över till de myndigheter som driver eUer använderutrustningen. På grund av ADB-användningens stora spridning är det numeradessutom en praktiskt och ekonomiskt orimlig uppgift all från centralt hållfysiskt inventera all utrustning, särskilt utrustning för registrering ochuttag a.v dala. Ägaransvaret för utrustningen bör därför föras över påmyndigheterna. Prop.1981/82:100 Bilagall 59 För all den nya ordningen skall fungeramåste statskontoret i kontakt medriksrevisionsverkel ge vägledning och slöd i denna fråga. Jag avser alt vidtaåtgärder för detta. För den utrustningsom anskaffas över del centrala ulruslningsanslagel sköter statskontoretkapitalkostnads- och förmögenhetsredovisningen. Härigenom har enliglutredningen en bättre standard i detta avseende uppnåtts på ADB-området än påandra områden inom statsförvaltningen. Kapitalkostnads- och förmögenhetsredovisningen harenligl utredningens uppfattning inga uppenbara styreffekter. Den har snararekaraktären av intern kostnadsavräkning som möjliggör en viss resultatmätning. Detta inverkar i sin turallmänt posUivl på koslnadsmedvelandet. Utredningen anseratt redovisningen har elt sådant värde all den t. v. bör behållas ioförändrad omfattning. Den bör dock föras över lill drift- och användarmyndigheterna. Endast ell fåtalremissinstanser har tagit upp denna punkt.Med något undanlag instämmer de i utredningens bedömning. För egen delkonstaterar jag att kapitalkostnads- och förmögenhetsredovisningen är en fögaresurskrävande uppgift för statskontoret. Eftersom en överföring av denna lillmyndigheterna dels skulle kräva utbildnings- och andra stödinsatser, dels säkeriigenskulle medföra en standardsänkning, finnsdel enligt min mening inle anledning att på denna punkt ändra nuvarande ordning. Denna skall dessutom ses iljuset av att jag tidigare föreslagit att del centralaulruslningsanslagel (avsnitt 4.4), med vilket följervisst administrativt arbete, behålls som finansieringsform. Utredningen harutförligt behandlat kapitalkoslnadsredovisningen i statsförvaltningenmed avseende på ADB-ulruslning. Enligt utredningen kan behandlingen avfrågor om kapitalkostnader, avgifter m. m. inte begränsas lill endast ADB-utrustning. Dehänger nämligen samman med vUka krav somallmänt bör ställas på kostnadsredovisningen i statsförvaltningen. Särskilt i hanteringen av investeringaroch kapitalkostnader råder osäkerhet och växlande praxis. Olika krav ochsynsätt gör sig gällande i fråga omsåväl syftena med kapitalkoslnadsredovisningen som metoderna att beräkna och redovisa kostnaderna. Utredningenanser all de allmänna förutsättningarnaför beräkning, redovisning och debitering av kapitalkostnader saml för förmögenhelsredovisning bör klarasul innan eventuella särskilda regler för ADB-utrustning övervägs. Utredningenbegränsar sig därför lill allbehandla vissa avgiftsfrågor m. m. med utgångspunkt i generella principer ochi de förslag avseende del framfida anskaffningsförfarandel somutredningen lägger fram. 1981/82:100 Bilaga 11 60 Utredningen finner inteskäl all föreslå några förändringar i nuvarande principer för kapitalkostnadsberåkningoch avskrivning när del gäller ADB-ulruslning. Det innebär bl. a. attavskrivningarna t. v. bör baseras på del historiska anskaffningsvärdet och attstatens normalränta (fr. o. m. den Ijuli 1981 ersatt av statensavkaslningsränta) bör användas vid ränteberäkningarna. Den avskrivningsprincipsom normall bör tillämpas är annuilelsmeloden. Jag finnerför egen delutredningens problembeskrivning och synpunkter välgrundade och ser inteanledning all nu ändra hittillstillämpad praxis. 4.8 Riktlinjer för statskontorets arbete Rent allmänt innebär minasynpunkter och förslag alt grunddragen i nuvarande ordning för anskaffning ochfinansiering av ADB-utrustning i den civila statsförvaltningen behålls. Inomramen härför bör dock arbetsuppgifter och upphandlingsbeslut decentraliseraslill drift- och användarmyndigheterna. Vidare begränsas antalet ärenden somavgörs av regeringen. Vissa smärre förändringar görs även i övrigt. Jag vill här kort angevissa övergripande riktlinjer som jag anser bör tjäna som ledning förstatskontorets fortsalla arbete i här berörda delar. En strävan bör vara allsuccessivt öka drift- och användarmyndighelernas ansvar för sin anskaffning avADB-utrustning. Detta kräver all statskontoret tillhandahåller generellvägledning och generellt slöd, inberäknal utbildning, i anskaffningsfrågor.Statskontorets arbete bör i ökande utsträckning inriktas på denna typ avinsatser saml på medverkan i större översyner av hur utrustningsbehovet skalltillgodoses inom enskilda myndigheter och verksamhetsområden. Som riktmärkeför resursinsatsen för statskontorets arbete med anskaffning av ADB-ulruslningsamt de olika förvaltningsuppgifterna bör gälla all insatsen totalt sett inleskall öka, ulan på - minskas. För detta krävs dock altstatskontorets arbete successivt förändras i den riktning jag harförordat. Jag ulgår ifrån att verket fortlöpande prövar arbetets inriktning ochomfattning och behandlar denna aspekt i anslagsframställningarna. Jag avserall återkomma lill regeringen i denna fråga när tagit ställning tillföreliggande ärende. 4.9 Finansiering av statskontorets arbete Statskontorets arbete medanskaffning av ADB-utrustning för myndigheter inom den civilastatsförvaltningen finansieras genom de avgifter för anskaffad utrustningsom drift- och användarmyndigheterna åriigen eriägger fill statskontoret.Utredningen har föreslagit - och fär stöd för detta hos några remissinstanser -att del i stället skall finansieras över statskontorets myndighetsanslag. Dettaskulle vara en markering av statskontorets stödjande roll på detta område. Detskulle också vara prakfiskt enklare, särskill om man som utredningen föreslår,för överförmögenhels-och kapitalförvaltningsuppgifterna på myndigheterna. Prop.1981/82:100 Bilagall 61 Föregen del anserjag inte all del finns skäl all nu ändra finansieringsformen. Någraförändringar som skulle försvåra avgiflsberäkningen föreslås inle istatskontorets förvaltningsuppgifter. Vidare skulle övergång tillall finansiera anskaffningsarbetel för de civUa myndigheterna över myndighetsanslaget innebära en ökning av detta anslagmed ca 7 milj. kr. som del i prakfiken skulle vara svårt allminska myndigheternas anslag med motsvarande belopp. 4.10 Datamaskincentralen för administrativ databehandling Utredningen har ielt särskilt avsnift behandlat anskaffning av ADB-ulruslning lill dalamaskincentralen föradministrativ databehandling (DAFA). DAFA:sverksamhet är helt inriktad på ADB och finansieras genom intäkler för utförda tjänster. DAFA har enomsättning på över 130 milj. kr. ochen personalstyrka på över 410 årsarbetskrafter. DAFA har således stor kompelensi frågor om ADB och ekonomi. Utredningen, somhelt naturligt baserar sina överväganden på då gällande förutsättningarför DAFA:s verksamhet, finner inle skäl all föreslå att DAFA skulle ges ensärställning i förhållande fill andra statliga myndigheter i anskaffningsfrågor. Däremot anserutredningen all anskaffningen i storutsträckning bör delegeras fill DAFA inom ramen för de av utredningenföreslagna delegeringsreglerna. Riktlinjerna för DAFA:s verksamhet hardelvis ändrats av statsmakterna (prop. 1980/81:100 bil. 11 s. 21-46, FiU1980/81:22, rskr 1980/ 81:204).Förändringarna innebär i korthet att DAFA i ökad utsträckning skall arbeta i konkurrens. skall DAFAbredda sin marknad för all minskasill beroende av uppdrag från statsförvaltningen. För alt stärka DAFA:s förulsätlningar alt hävda sig under de nyavillkoren har DAFA:s handlingsfrihet ökats i flera avseenden, bl. a. i fråga om verksamhetsområdet,organisationen, lönesättningen och möjligheterna att inrätta tjänster.Del är mot denna bakgrund enligt min meningnaturligt all DAFA ges ökad handlingsfrihet även i anskaffningsfrågor. DAFA:s inriktning avverksamheten kommer all undergå förändringar. Regeringen har på mitt förslag den 12februari 1981 uppdragit ål statskontoret all utreda i vilken utsträckning i vilkettidsperspektiv DAFA:s kunder själva bör få la över dalordriften. Utredningsarbetetskall beakta möjligheterna all även i förändrade datordriftlösningar utnyttjaDAFA:s kunskaper ochresurser. Utredningen som bedrivs och rapporteras ietapper är inle slutförd. Vissa preliminärabedömningar torde dock kunna göras. Del finns sålunda anledning all utgå från alt de statligamyndigheterna som har sin datordrifl förlagdlill DAFA i framliden i ökad utsträckning kommer all ombesörja den med hjälp av egen utrustning. Detta iförening med de nya riktlinjerna Prop.1981/82:100 Bilagall 62 för DAFA:s verksamhet (se ovan) kommer all innebära enförändring i DAFA:s verksamhetsinriktning. I framliden torde aUl oftare ingå i DA-FA:s uppdrag bl.a.leverans av såväl tillämpningssyslem som lämplig ADB-utrustning. En sådanutveckling talar för att DAFA ges ökad frihet i anskaffningsfrågor. Å andra sidan har DAFA f.n. av sina uppdrag från statliga kunder och man kan räknamed all DAFA även i fortsättningenkommer all ha den större delen av sina uppdrag därifrån. DAFA:s val avutrustning blir därmed av direkt betydelse för denna kundkrets. Med hänsyn härtill anser jag att DAFA inte kan gesfullständig frihet och själv väljaoch anskaffa utrustning. Däremot bör statskontoret i stor utsträckning delegera anskaffningar liU DAFA inom ramen för de regler somjag har föreslagit. EftersomDAFA i ökad utsträckning skall konkurrera med andra servicebyråer ochdatacentraler bör DAFA geskonkurrensmässigt likvärdiga möjligheter all offerera oUka typer av "paketlösningar"innehållande såväl programvara som utrustning. Jag vill i sammanhanget också erinra omalt jag redan i prop. 1980/ 81: IOO bU. II s. 44 anmält allstatskontoret och DAFA förbereder ell gemensamt förslag till regeringen om allvidga DAFA:s förutsättningar att offererasmådator- och terminalljänsler. En sådan åtgärd är viktig för DAFA:s möjligheter att bredda sin marknad ochkonkurrera om uppdrag utanförstatsförvaltningen. Anskaffning av utrustning för kundens räkning ingår, som nämnts, nämligen ofta inom ramen fördessa uppdrag. Jag förutsätter attfrågan om upphandling och finansiering av sådan utrustning kommer att behandlas i det förslag somstatskontoret och DAFA gemensamt utarbetar. Vad som jag harföreslagit bör enligt min mening därför väsentligentillgodose DAFA:s önskemål om ökad handlingsfrihet. Behoven avdatorkapacitet inom högskolesektorn fillgodoses på flera sätt. Inom var ochen av de sex högskoleregionerna finns en datorcentral som utgör en gemensamresurs för högskoleenheterna i resp. region. Verksamheten vid dessa centra.ler äravgiftsfinansierad. Vidare finns i ökande utsträckning "egna" datorer påinstitutioner o. d. I sammanhanget börockså nämnas all universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) har ett visst samordningsansvar vad gäller dalorserviceninom sekiorn. Ansvaret för drift m. m. ligger dock på regional och lokalnivå. Inom högskolesektornfinansieras ADB-utrustning på flera sätt. Utrustning lill högskolans datorcentralerfinansieras huvudsakligen över det centrala reservationsanslaget för ADB-utrustning somstatskontoret administrerar. Över detta anslag finansieras också i ökandeomfattning ADB-ulruslning vid de enskilda högskoleenheterna. ADB-ulruslningfinansieras därutöver över andra ulruslningsanslag och anslag för forskning och utbildningsaml med forskningsrådsmedel och donationer. Den utrustning som finansieras över del centralaanslaget anskaffas av statskontoret. Prop.1981/82:100 Bilagall 63 Övrigutrustning - främst terminalutrustning och mindre datorer - anskaffas via ochhögskolor (UUH) eller avvederbörande institution e.d. Förviss utrustning skall UUH eller institutionensamråda med statskontoret. UUH är ell rent upphandlingsorgan som fiU skillnad från statskontoret inteprövar del berättigade i uppdragsgivarnasuppgivna behov av ADB-utrustning eller alternativa vägar all tillgodosedel. Utredningen anseralt nuvarande ordning för anskaffning och finansiering avADB-utrustning i aUl väsentligt bör behållas. Vissa smärre förändringar bör dockgöras. Bl.a. bör samrådsskyldighelen med statskontoret tas bort. Utredningen anser vidare altöverblicken över befintlig utrustning behöver förbättras och framhåller därförvikten av en samlad planering av hurresp. högskoleregions behov av datorkapacitet skall tillgodoses. Iremissyttrandena har inga mer väsentliga invändningar mol nuvarande ordningframkommit. För egen del finnerjag - efter samråd med chefen för - inteanledning all i stort ändra rådande ordning för anskaffning och finansiering avADB-utrustning inom högskolesektorn. Delta utesluter givetvis inte all en del mindreförändringar kan behöva göras för all förenklaeller på annat sätt anpassa reglerna och de praktiska förfarandena till nyaförhåUanden. När de förändringar av anpassningskaraklär, som föreslås för den civila statsförvaltningen ochsomjag har redogjort för, skall genomföras, kan del enligt min meningvara lämpligt all låta statskontoret,UHÄ och UUH se över befinfiiga regler och praktiska förfaranden i syfteatt åstadkomma förenklingar och bättre samstämmighet. Det ankommer på regeringen all besluta i dessa frågor. Jag vill vidare stryka under detangelägna i all fillgängliga resurser användsså rationellt som möjligt. Det är vikfigt all behovet av ADB-utrustning vägs mol behovet av andra resurser.Vidare måste en avvägning göras av ivilken omfattning de olika högskoleenheternas behov av datorkapacitet skall tillgodoses med "egen"utrustning eller med gemensamma resurser,främst de regionala datorcentralerna. I vissa avseenden torde fördelar också slå att vinna med samarbete idaiorfrågor mellan olika högskoleregioner. Avvägningar och prioriteringar avdenna art förutsätter en godöverblick och planering i fråga om ADB-behoven inom de olika högskoleenheterna. Åtgärder för all få till stånden sådan överblick och planering harvidtagits av UHÄ. Enligl min mening kan dock ytteriigare åtgärderbehövas. Del bör ankomma på UHÄ och statskontoret all följa och vid behov lämna förslag i dessa frågor. Jagavser att följa utvecklingen och isamråd med utbildningsministern vidta de åtgärder som bedöms lämpliga. Generellt användbarADB-ulruslning upphandlas av statskontoret för hela försvarsseklorns räkning.Upphandlingen sker i samråd med försvå- 1981/82:100 Bilaga 11 64 rels rationaliseringsinstitut (FFLI) samt den myndighetsom i varje särskilt fall skall använda utrustningen. Annan utrustning - bl.a.sådan ADB-utrustning som utgörintegrerade delar i tekniska syslem, l.ex. datorer i vapen- och slridsledningssyslem - anskaffas av FMVeller av enskilda försvarsmyndigheler. Generellt användbarADB-utrustning finansieras och redovisas numera över olika materiel- och myndighetsanslag.Slalskonlorels tjänster debilerasdärvid berörd myndighet i särskild ordning. Utredningen harkommit lill den uppfattningen all ADB-ulruslning inom del mUiläraförsvaret, som huvudsakligen skall användas under fredsförhållanden, börupphandlas i samma former som för civila statliga myndigheter. Ävenförsvarsmyndigheierna utanför del militära försvaret föreslås följa dennaordning. Däremot bör enligl utredningen sådan ADB-utrustning av generellkaraktär, som huvudsakligen avses komma att användas under krigsförhållanden,upphandlas av FMV. Skälet härtill är främst de speciella krav på samordning somställs på denna utrustning. Utredningens förslag innebär all FMV i framfiden, förutom datorer istridslednings- och vapensystem, skulle upphandla den generella ADB-ulruslningsom behövs i system för taktisk och operativ ledning. Avgränsningen föreslås skepå så sättalt FMV skall svara för upphandling av den ADB-utrustning som finansieras övermaterielanskaffningsanslag inom försvarsgrenarna och den operativa ledningen.