prop · G5032 · 1981-12-31 00:00:00 — (1980/81:114) om säkerhelskonlroll vid domslolsförhandlingar.1 sislnämnda proposition avvisades f. ö. ell förslag från omall även kroppsbesiktning skulle ingå i säkerhetskontrollen.Departementschefen framhöll därvid all kroppsbesiklning kan innebära ell myckellångtgående ingrepp i den personliga inlegrilelen och all del inle kunde kommai fråga alt generellt tillåta en sådan undersökning (s. 12 m). Slutligen har ocksä justitieombudsmannen (JO) berörlgränsdragningen mellan kroppsvisilalion och kroppsbesiklning bl. a. i ellbeslut angående kroppsvisilalion av besökande på kriminalvårdsanslali.Beslulel hade föranletis av en kvällslidningsarlikd vari uppgivils bl.a. all enkvinna vid besök på kriminalvårdsanslallen i före besöket blivit kroppsvisileradav två kvinnliga vårdare. Hon hade därvid fått klä av sig och kvinnorna hadetittat "överallt, under håret, i öronen under fötter och underbrösten". 1 beslulel anförde JO: För egen del vill jag anföra följande. Som jag inledningsvis angivit kan enligl 29 § KvaL somvillkor för besök av säkerhetsskäl föreskrivas atl den besökande underkastarsig kroppsvisilalion. Några beslämmelser om kroppsbesiklning av besökandefinns däremol inle i lagen. De vedertagna definitionerna av begreppen kroppsvisilalionoch kroppsbesiklning är atl kroppsvisitation innebär undersökning av någonskläder eller vad han annars bär på eller med sig och all kroppsbesiklninginnebär undersökning av någons kropp. Begreppen förekommer även i l.ex.rättegångsbalkens beslämmelser om tvångsmedel med anledning av misstanke ombrott. Som framgått är kroppsvisilalion en från inlegrilelssynpunklmindre 1981/82:2 38 ingripande ålgärd än kroppsbesiklning. Förevarande ärendegäller närmast frågan var gränsen går mellan de tvä typerna av ingrepp. Allavgöra var gränsen går kan dock vara svårl, eftersom en kroppsvisilalion kanvara av den karaktären alt den slår nära en kroppsbesiktning. För såväl l.ex.besökare som ulsälls för ingrepp av della slag som för de tiänsteman som utförundersökningarna är del emellertid väsentligt atl del så långl del är möjligl klarläggesvilka undersökningsålgärder som skall hänföras lill den ena eiler andra kalegorin. En allmänprincip är all åigärder som kroppsvisitation och kroppsbesiklning inle fårgöras mer ingående än vad ändamålel med åtgärden kräver och att all den hänsynsom omsländighelerna medger skall iakllas (jfr-numera 52 c § KvaL). En kroppsvisilalionav besökare bör därför om möjligl ulföras utan all besökaren behöver la av sig annalän ytterkläderna. Enligl vårdarna i Norrläljeanslallens visilalionspalrullutfördes också undersökningarna på del sällel i en del fall. Om en grundlig kroppsvisilalionskall ske kan del givetvis vara nödvändigt alt besökaren tar av sig alla sinakläder. 1 dessa fall bör man dock enligl min mening se lill alt besökaren får t.ex.en rock eller en fill all la över sig medan visilalionen pågår eller också färslå bakom en skärm. Besökaren skall alltså inte behöva slå naken i tiänslemännensåsyn under visilalionen. Av deuppgifter vårdarna i visitationspalrull lämnat i ärendetframgår alt de, när en besökare vid en kroppsvisilalion lagil av sig allakläder, aldrig känner pä besökarens kropp men all de kan be besökaren lyfta påarmarna för konlroll av armhålorna, visa undersidan av fötterna och lyfta påhåret. En sådan undersökning måste enligl min mening anses gälla kroppen ochdärför vara all hänföra lill kroppsbesiktning. En undersökning av kroppen kanju ske genom att man synar kroppen även om man inte tar på kroppen.Kriminalvårdsstyrelsen har hävdat atl en undersökning av håret torde kunnainrymmas i begreppel kroppsvisilalion. Jag kan inle dela den uppfallningen. Enundersökning av harel måsle enligl min mening hänföras lill kroppsbesiklning.All låla besökaren själv l.ex. kamma igenom håret kan inte medföra all åtgärdenbedömes annorlunda. Undersökning av en peruk får anses vara ett gränsfall. Förmin del anser jag all en sådan undersökning i regel bör hänföras lillkroppsbesiktning. Jag konstaterar således all tiänslemannen vid Norrläljeanslaltenvid kroppsvisitation av besökande i viss utsträckning har gåll längre än vadsom kan anses tillåtet vid en sådan undersökning. När det gäller undersökning av J. J. har---- förnekat allnågon undersökning av J. J:s bröst och öron skett. alt hon lillal på kroppen och känt igenom harel. Dessa åigärderär som framgåu aU hänföra lill kroppsbesiklning. Uppgiften i tidningsartikeln alt en manlig besökare blivitanalbesiktigad har tillbakavisats och jag finner inte anledning alt ylleriigareuppehålla mig vid den saken. Jag finner inte skäl all i ärendel rikla kritik mol någonenskild befallningshavare vid Norrläljeanslalten. Jag beaktar därvid alt delhär är fråga om en svår gränsdragning och att det för den enskilde befallningshavarenkan vara vanskligl all bedöma hur långl man får gä vid en kroppsvisilalion. Detär därför ytterst angeläget all den personal som skall ulföra undersökningarav det här slaget får erforderlig utbildning. Av kriminalvärdsslyrd-sens yllrandeframgår all viss ulbildning nu ägt rum. 1981/82:2 39 nalvärdsslyrdsen atl utfärda föreskrifter, varav skallframgå hur kroppsvisilalion skall gå lill i praktiken. Jag förulsäiler all siyrelsenbeaklar vad jag här har anförl. Jag vill tillägga alt del enligl min mening kan finnasanledning all ifråga-sälla om den begränsning beiräffande åigärder för konlrollav besökande, som ligger i all endasi kroppsvisilalion får ske, är lämpligidag, när det är stora svårigheter atl hindra all narkotika m. m. insmugglas påkriminal-vårdsanslalter. Det torde i första hand ankomma på kriminalvårdsstyrelsenall överväga denna och därmed sammanhängande frågor saml atl la det initiativtill lagändring som styrelsen kan anse påkallal. Ärendel är härmed slulbehandlal av mig. 1.2.8.2 mellan kroppsvisilalion och yllig kroppsvisilalion Benämningen yllig kroppsvisilalion tillkom den 1 januari1979 då beslämmelser härom infördes i lagen (1976: 371) om behandlingen av häkladeoch anhållna m. fi. och i lagen (1974:203) om kriminalvård i anslall. (1978/79:62) om ändring i sislnämnda lag sägs (s. 29) all ytlig kroppsvisitationär en lindrigare variant av kroppsvisilalion. Med ytlig kroppsvisitation avsesen endast summarisk undersökning av någons kläder. Denna beslår i all kännautanpå kläderna i syfle alt söka efter vapen eller andra farliga föremål. 2 Tullvisitation i praktiken Tulkjänsteman får företa kroppsvisitation avpersoner som ankommer från utlandel eller som anlräffas vid gräns- eller kuslorl.Det krävs dock all del finns anledning all misslänka all personen har pä sigexempelvis narkotika eller andra varor som kan las i beslag enliglvarusmugglingslagen. Om en chef för lull-, kusl-, eller gränsbevakning finnerdel oundgängligen nödvändigl all skärpa tullkontrollen för viss lid och påviss plats får han förordna atl kroppsvisitation skall ske av var och en somankommer från eller avreser lill ullandel. Sådana förordnanden förekommer dock yllerslsällan. Enligl uppgifl från generaliullslyrelsen m.fl. har inom lullverkelutbildats den praxisen beiräffande tolkningen av begreppel kroppsvisilalionatt däri inbegripits även en yllig granskning av kroppen. Den som kroppsvisi-leralshar således när anledning förekommil fåll klä av sig naken för alt möjliggöraen sådan granskning. Därigenom har del varil möjligl all i anslulning lill kroppsvisitationavslöja sådana försök lill narkolikasmuggling som sker genom all smugglaren tejparfast narkotika på kroppen, exempelvis i armhålor, i skrevet, mellan benen,under fotsulor eller instoppat i håret eller under en peruk. Enligl generaliullslyrelsenär det nämligen vanligt all narkotika lejpas fast direkt pä kroppen. Prop.1981/82:2 40 Inomlullverkel har lidigare säsom kroppsbesiklning egentligen endasi betraktatsundersökningar av kroppens håligheler - öron, näsa, mun, anus och vagina. Omen tulkjänsteman ansett all en sådan undersökning erfordrats har frågan normallunderställts en åklagare eftersom enligl 28 kap. 13 § jmfr. med 4 §rättegångsbalken förordnande om kroppsbesiklning meddelas av undersökningsledare,åklagare eller rällen. Åklagarenprövar därvid om förutsättningar för kroppsbesiktning finns dvs. bl.a. att detföreligger skälig misstanke om broll som kan medföra fängelse. 1 så fallövertar åklagaren ledningen av fömndersökningen enligl 13 § vamsmugglingslagenoch kan därvid uppdra åt lullstiänstemannen atl vidla lill förundersökningenhörande ålgärd - exempelvis en kroppsbesiktning - om dess beskaffenheltillåter del. 1 del sammanhangel måsle dock beaklas all mera ingåendeundersökning får ulföras endast av läkare. Generaliullslyrelsenhar i Allmänl meddelande 1980:53 lill ledning för lillämpningenav 19 § varusmugglingslagen erinrat om vad JO uttalat i sill beslut den 12 mars1979. 1 meddelandet sägs bl.a. alt vad JO anfört kan tiäna som vägledning ävenför tiänsteman. skrivelse lill tulldirektionen i södra regionen har generaliullslyrelsenytterligare erinrat om all med kroppsbesiklning avses såväl undersökning av kroppshålighelersom okulärbesiklning av en persons kropp och atl således åigärder vidtagnaenbart i syfle all syna en kropp ulan att denna därvid vidrörs är all hänföra lillkroppsbesiklning. Tulkjänstemanfär således inle själva beslula om sädana ylliga kroppsbesiklningar annat änmöjligen i egenskap av undersökningsledare (jfr. Fråntullpersonal på fältet har framförls atl följderna av JO:s ullalande och generallullslyrelsensmeddelande i praktiken medfört väsentliga försämringar beträffande tullkonlrollenoch möjligheterna alt förhindra framför alll smuggling av narkotika. Tidigarehar en lulkjänsleman som företagit en mera omfallande kroppsvisilalion på ett nalurliglsätt i samband med denna även kunnal syna den undersöktes bara kropp för allsöka efler faslejpad narkotika. får lulkjänslemannen antingen avstå fråndetta sista momenl eller, sedan han noga övervägl om del finns grund för misslankemol den undersökle om allvarligare broll, la kontakt med åklagare, föredrasituationen och på sä sätl utverka etl beslut om att han får företa enkroppsbesiktning. 3 Framställningar till regeringen 3.1 förslag Generaliullslyrelsenhar i skrivelse lill regeringen (som inkom till handdsdepartemenlelden ), med hänvisning till JO:s beslut rörandegränsdragningen mellan Prop.1981/82:2 41 kroppsvisilalionoch kroppsbesiklning, anförl all del inle alllid är lillräckligt för att kunnauppdaga narkotikasmuggling atl undersöka den misslänk-tes bagage och företa kroppsvisilalion.1 många fall är del nödvändigl all dessutom företa en åtminstone ytligkroppsbesiktning, eftersom det är en vanligt förekommande metod attnarkotikasmugglare tejpar fast narkotikan direki pä kroppen. Eftersomtulkjänsteman inte själva får beslula om kroppsbesiktning fattas beslut omsådant tvångsmedel i regel av undersökningsledare eller åklagare. Tullpersonal,som yänstgör och nätter eller eljest utom normal arbetstid såsomlördagar och hår emellertid, framhåller styrelsen, helt naturiiglsvårt alt under sådan lid nä undersökningsledaren eller åklagaren för att fåbeslut om kroppsbesiklning. Del dröjsmål med kroppsbesiktningen som lill följdhärav uppkommer kan vara lill avsevärt men för arbete att uppdagaoch förhindra narkotikasmuggling. Enligt generaliullslyrelsen finns därvid enuppenbar risk för alt smugglaren får tillfälle all göra sig kvitt smuggelgodsetoch för all den fortsatta utredningen även i övrigl försvåras genom dröjsmålel.Härtill kommer olägenheten av all lullpersonal binds vid uppgiften atl bevakaden misslänkle i avvaklan på beslui om kroppsbesiktning, vilket också medför farafor aU personalen utsätts för våld i samband med flyktförsök m.m. Vidare måstebeaktas den olägenhet som drabbar den misstänkte genom all hans uppehåll pågränsorten förlängs beroende på dröljsmålel. För atl undanröja de nu nämndariskerna och olägenheterna och därmed effektivisera bekämpningen av narkoiikasmugglingenbör enligl styrelsen lulkjänsleman ges befogenhet atl besluta om kroppsbesiklningvid misstanke om narkotikasmuggling, när fara är i dröjsmål. Styrelsenföreslår därför alt till 19 § varusmugglingslagen fogas ell fjärde stycke avföljande lydelse: "Ärfara i dröjsmål får lulkjänsleman beslula om kroppsbesiklning på den somankommer från utrikes ort och skäligen kan misslänkas för narkotikasmuggling. 1fråga om kroppsbesiklning gäller i övrigl bestämmelserna i 28 kap. ". 3.2Framställning från tullmästarna och i 1framställningen anför och all om den enligl deras meningdiskutabla gränsdragningen mellan kroppsvisilalion och kroppsbesiktning skullebestå kan antalet narkotikabeslag komma atl minska drastiskt. De pekar på desvårigheter som följer med atl hålla elt anlal personer under uppsikt lill dessfrågan om en eventuell kroppsbesiklning prövats av åklagare. Som det kanskesvåraste hindret för en effektiv tullkonlroll enligl deras mening framslårkravet på en skälig misslanke om broll som kan medföra fängelse. Enligl Kahloch föreligger risk för aU lullper-4 1981182. Prop.1981/82:2 42 sonaleninför dessa svårigheter lappar sin arbetsmotivation såvill avser uppgiften allförhindra införsel av narkotika. Därför hemställer tullmästarna ochSvensson all handdminislern och justitieministern gemensamt skall verka förall en endasi okulär besiktning av kroppen skall betraktas om kroppsvisitationoch inle som kroppsbesiktning. Eltantal personer i har.i skrivelse mot bakgrund avuppgifter i massmedia rörande lullpersonalens svårighder all stoppa narkotikasmugglingenkrävl all ges möjlighel atl effeklivare hindra narkotikainförseln lillSverige. Vidarehar överläkare , , i skrivelse uppgivil bl.a.atl haschlillgången i områdel ökal oroväckande sedan tullensmöjligheter att företa kroppsbesiktning "begränsats". Deltorde inte föreligga någon egentlig Ivekan om vad som avses med begreppen kroppsvisilalionoch kroppsbesiklning. a. genom de auktori-laliva ullalanden i olikasammanhang, vilka redovisals i det föregående, får begreppen anses varaförhållandevis noggranl definierade. Gränsdragningen mellan dessa är således lämligenklar. Varje undersökning eller granskning av kroppen, antingen den är endast okuläreller mera ingående är atl betrakla som kroppsbesiktning medan kontroll avkläder och andra persedlar är kroppsvisilalion. Med ytlig kroppsvisitation -även benämnd summarisk skyddsvisitation avses en sådan undersökning där man endasikänner utanpå kläderna. Begreppensinnebörd får anses vara desamma oberoende av i vilkel sammanhang de förekommer,i RB, vamsmugglingslagen, lagen om kriminalvård i anstalt eller i annanförfattning. Enligl19 § vamsmugglingslagen får tulkjänsteman i samband med tullkontroll endast -under de förutsättningar som anges i lagen - företa kroppsvisitalioner. En lulkjänslemanfår alltså, som framgår av det lidigare anförda, inte i någol fall i dennaegenskap själv beslula om kroppsbesiktning. Däremot lorde ell vissl ulrymmefinnas för tullmyndighet att med stöd av 13 § varusmugglingslagen, sedan fömndersökningalltså inletts, besluta-om viss kroppsbesiktning av den som skäligen kanmisslänkas för brolt som kan medföra fängelse. 1 praktiken innebär della ändåalt den enskilde tulkjänslemannen måste inhämta ett särskilt beslut antingenfrån en åkla- Prop.1981/82:2 43 gareeller från en sådan befattningshavare som i detta sammanhang utövar funktionensom tullmyndighet. Delär föreslådigt om tulkjänsteman i samband med den mer eller mindre rutinmässigatullkonlrollen drar sig för alt aktualisera denna kedja av överväganden och dendärefter följande formaliserade rältsproceduren. Denna är ju utformad med tankepä de mera allvarliga brotten där misslanke redan konkretiserats till en vissperson. Förfarandet enligl 13 § är däremot inte lämpat för den rutinmässiga tullkontrollensom i praktiken föregår del stadium då förundersökning kan inledas och vars syfleprimärt är alt uppspåra smuggelgods. Såvittangår kroppsvisitation är det tydligt alt misslanke om broll inle behöverföreligga beiräffande alla som kroppsvisileras. En sådan ålgärd ulgör ett led isökandet efter smuggelgods och var och en som överhuvud har möjlighet att bära sådanlpå sig kan komma all få underkasla sig kroppsvisitation. Detär uppenbart atl narkotikasmugglares och andras möjlighet all undgå upptäckt isamband med lullkonlroll står i direki relation lill hur ingående dekontrolleras. Om exempelvis kroppsvisitalioner utförs sä strikt efler bokslavenalt tulkjänslemannen belas varje möjlighel all upptäcka exempelvis direkt påkroppen fasttejpade narkolikapakel blir naturiigtvis visilalionen rättförfelad. Metoden atl smuggla gods på detta sätt är förvisso inte ny men denhar utan Ivekan fåll särskild betydelse i en lid av ökande narkotikamissbmk. Motbakgrund härav och med hänsyn lill del synnerligen slarka samhälleligaintresset av alt så effektivt som möjligt förhindra all framför alk narkotikaförs in i landei är det uppenbart all del föreligger ell behov av alt tulkjänstemani samband med lullkonlroll fär beslula om inle bara kroppsvisitalioner utanockså om en åtminstone okulär yllre granskning av den undersöktes kropp. Ensådan granskning innefallas emellertid, som nämnts, i begreppel kroppsbesiklning. Sedanväl konstaterats att del finns ell berättigat behov av all utvidga tullpersonalensbefogenheler, insläller sig frågan hur denna befogenhetsul-vidgning börutformas. Generaltullstyrdsenhar föreslagil en generell befogenhel för lulkjänsleman atl i brådskande fall beslulaom kroppsbesiklning på den som ankommer från utrikes ort och skäligen kanmisstänkas för narkotikasmuggling. Förslaget skulle i sak medföra all lulkjänslemanfick samma befogenhel som polismän har enligt 28 kap. 13 § första slycket rällegångsbalken.Samtidigt skulle regler i övrigt rörande kroppsbesikt- Prop.1981/82:2 44 ningbli tillämpliga, exempelvis all mera ingående undersökning endasi fär utförasav läkare. Samlidiglsom generaltullslyrelsens förslag innebär en utvidgning av lulkjänslemans befogenhelersåtillvida all dessa kan, i brådskande fall, träda i undersökningsledares,åklagares eller rällens ställe och beslula om kroppsbesiktning kvarslår dockden inskränkningen - genlemol vad som gäller beiräffande kroppsvisitation - altbeslutet förutsätter all någon är misstänkt för narkotikasmuggling som inle ärringa. Styrelsen synes ha utgått ifrån atl narkotika som smugglas genom allfästas vid kroppen normalt är av sådan kvanlitel atl del inle är fråga om brollenligl 2 § varusmugglingslagen (ringa broll). Siyrelsen lorde inte heller ha avsellatl den föreslagna befogenheten skulle användas vid sädana generella kroppsvisitalionersom sker i samband med s. k. skärpl tullkonlroll i vart fall inle med mindresärskild misslanke dämnder väcks mot någon bestämd person. Som nämnts tidigareförekommer sådana generella kroppsvisitalioner endasi i myckel ringa uisiräckning.Frågan om kroppsbesiklning i samband med tullkonlroll skulle följaklligen enliglslyrelsens förslag alkjämt ulgöra ett led i en påbörjad förundersökning och inleen naluriig lullkonlrollåtgärd vid eftersökandet av smuggelgods. 4.2.2Befogenhet att besluta om yllig kroppsbesiklning Eltalternativ till alt ge lulkjänsleman befogenhel all beslula om en fullsländig kroppsbesiklning- inbegripel l.ex. en undersökning av kroppshåligheler men endasi i brådskandefall, skulle kunna vara all lill de befogenheler att kroppsvisilera somtillkommer tulltjänstemän enligt vamsmugglingslagen lägga en befogenhel all beslulaom respektive företa sådana endast ylliga kroppsbesiklningar som på ell nalurliglsäll kan sägas höra samman med en långt gående kroppsvisilalion. Har en kroppsvisilaliongjorts så ingående alt den visiterade fått la av sig alla kläder ler det sig nämligen kan man tycka - naturligt all undersökningen ocksä får omfatta ett ytligtbeskådande av personens kropp. Lika naturiigl ler del sig alt i det sammanhangelen undersökning också kan göras exempelvis av en håruppsätlning eller perukeller av en protes (kroppsallrapp). Beslui om en sådan ytlig kroppsbesiktningskulle få fallas av lulkjänsleman inle bara i brådskande fall ulan under samma fömlsältningarsom gäller beiräffande kroppsvisitalioner. Samlidigl skulle beslui om meraingående kroppsundersökningar alkjämt fallas enligt . Någraallvarliga betänkligheter från integrilelssynpunkt lorde väl knappasl kunnariktas mol alt på delta sätl uividga de beslulsbefogenheler som tulltjänstemänsjälva har enligt 19 § första stycket 1 p varusmugglingslagen. I dessa fall krävsjuför atl kroppsvisitation och i så fall ytlig kroppsbesiktning skall få företaspä någon atl denne kan misstänkas ha på sig gods som är underkastat beslag enliglvarusmugglingslagen. Skillnaden mellan en sådan misstanke och den misslanke ombrott som fömtsälls för elt Prop.1981/82:2 45 beslutom kroppsbesiklning enligl RB är visserligen av praktisk betydelse men knappaslavgörande. Inte heller från rättssäkerhetssynpunkt lorde del medföra nämnvärdabetänkligheter mol all överlåta besluten om denna endasi ylliga och kroppsvisitationennäraliggande kroppsbesiklning lill enskilda tulltjänsteman. Mera iveksam kan frågan omytlig kroppsbesiktning vara när det gäller s. k. skärpl lullkonlroll. Sådan lullkonlrollinnebär enligl 19 § första st. 2 p atl var och en som exempelvis ankommer frän utlandelkan utsättas för kroppsvisitation efler beslut härom av tull-, kust- ellergränsbevakningschef. Därvid krävs inte alt misslanke om broll föreligger molnågon. Om befogenheterna även här utvidgas till all innefalla också en yllig kroppsbesiklningkan följaktligen vem som helst som råkar passera en gränskontroll där skärpltullkontroll pågår bli föremål för en sådan undersökning. Framförallt tre skältalar dock för atl delta skulle kunna accepleras. Först och främsi detangelägna i atl få till stånd en effektiv rutinmässig lullkonlroll, som inlelämnar onödigl slora möjligheter öppna för exempelvis narkolikasmugglare alt iskydd av samhällels respekt för den personliga inlegrilelen slinka igenom mednarkotika; dels del förhållandel all den ylliga kroppsbesiktning det här är lalom slår sä nära de kroppsvisilationer där en persons samlliga kläder granskasall inlegrilelsinlrångel inle ökar särskilt myckel; dels slutligen det prakliskai all inle alltför myckel laborera med olika grader av beslulsbefogenheler iolika lullkonlrollsammanhang; 4.2.3 Befogenhetatt besluta om fullständig kroppsbesiktning Förfullsländighetens skull bör även något beröras möjlighelen all överhuvudöverlåta pä lullpersonal alt falla beslut rörande varje kroppsbesiktning, dvs.inle bara yllig sådan. En på så sätt utökad befogenhel skulle onekligen i väsenlliggrad rationalisera och effektivisera tullkontrollen. Å andra sidan kan övrigakroppsbesiktningar än ylliga innefalla så långtgående integritetskränkandeåtgärder all del inle från rättssäkerhets- och inlegritetssynpunkt är lämpliglatl ändra nuvarande beslutsprocesser. Del torde inle heller behövas för all nugöra lullkonlrollen lillräckligl effektiv och rationell. För de fall såledesdär i samband med lullkonlroll en längre gående kroppsbesiktning än yllig sådansynes erforderlig bör alltså även fortsättningsvis rällegångsbalkens regleranvändas, dvs. skälig misslanke om broll som kan föranleda fängelse erfordrasoch beslut om kroppsbesiklning fattas av undersökningsledare, åklagare ellerrätten. 4.2.4 Andraddefinition av begreppet kroppsvisitation atl utvidga lulkjänslemans befogenheler vilken har berörls i framslällningarnatill regeringen är all hell enkell faslslå all begreppet kroppsvisilalion - ålminslonei varusmugglingslagen - inbegriper såväl undersökning av någons kläder som den ylligagranskningen av kroppen som kan ske sedan någon lagil av sig samlliga kläder.Detta skulle emeller- Prop.1981/82:2 46 tidstå i mindre god överensstämmelse med den innebörd som termerna har tillagts iförarbetena till regeringsformen. Under alla förhållanden skulle det varaolämpligt atl tillskapa en särskild definition av kroppsvisitations-begreppetenligt vamsmugglingslagen och på så sätl skapa olika innebörd av ett och sammabegrepp i olika sammanhang.