prop · G50320 · 1981-12-31 00:00:00 — med1981 års redogörelse för de statliga företagen Regeringenöverlämnar till , enligt bifogade utdrag av regeringsprotokoll, 1981års redogörelse förde statliga företagen. 1 1981/82. Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,Åsling, Söder, , , , , , ,Elmstedt, Tilländer, Ahrtand, Skrivelsemed redogörelse för de statliga företagen. Riksdagenhar i febmari 1981 beslutat följande i fråga om information till omstatliga företag (prop. 1980/81; 22, NU 1980/81; 29, rskr 1980/ 81; 147). Överlämnandetfill av Statsföretag AB:s och ;s årsredovisningarupphör och ersätts med en årlig redogörelse till fördet statliga företagsägandet. Den åriiga redogörelsen ersätter också den avindustridepartementet utgivna , sominnehållit redogörelser för de affärsdrivande verken och de statligt ägdaaktiebolagen. Redogörelsen, som nulämnas i denna form, bygger främst på de olika verkens ochföretagens årsredovisningar för eller motsvarande verksamhetsår, menäven på material som företagen överlämnat direkt till industridepartementet. Företagensvarar själva för innehållet i uppgifterna. Uppbyggnadenav redogörelsen bygger på samma principer som gällt för skriften Statligaföretag. Efter en inledande översikt följer sålunda en beskrivning av 108 verkoch företag med text och vissa sifferuppgifter. 1981/82:20 3 Dessutomfinns ett register över styrelser m. m., ett organisatoriskt register och eualfabetiskt register. Redogörelsenbör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga. Med hänvisning till vad jagsålunda anfört hemställer jag aU regeringen överlämnar redogörelsen tillriksdagen. Regeringenbeslutar i"enlighet med föredragandens hemställan. AB Turtiba Riksbank I Bruk 1.?) *v". :l.inii ,.1 Ml ii\i>i .M) AU SliiilMl- \i''.i;:|;Siiiii>;'>-prtnniiv* AH V\-.il:.k l.xporlkiLuii I.SI-.K) ',')) :-.i M.K'' * M.-]lsk.ii !oI.imn1..i\;, .irKi.illi:r. ,'\'. ,ik'ii:b'*':<','. '»LIiKl'-'.1 !nk \i'. .Sii.liii.Sk.-.i:,- Beijer B 5, maferiat " Biifegnier.. tering AR '.a ".-..'ition At3 A8 (CliA) ABEiwr Skog--(A.SK!i S\'.-r.-,kt AP. i-,i:'-.. ;.AB .Svenikii tndtistfi-(jl.ibterinss AH (.SVETAB) .Svi;r.-sK.l I..agcrhub A 8 ICi.imar K.ockum.A|f) Kockum.s C'heinicai AB Kockutns !ndu'i I nossavaara-K (irunavaara AB () (3.\.?) Ce)--iiis AP fiimboda Vart" AD Götfi\eik. ;!r- Aluminjtitri A8 ('oiii'Ö (;öt,iv«i'';i:ri Kockinns syswiii ,Aft S.V i;-.ui, AH S-.cnska Litvs'ck!iii!i SwedishFnvirOnmep.tal and S.W t:.W.T.f .C, AB *rnation*i Zeuit .Shipping A ii Fåstsgh kv SkORön nr I AB (50) Uniisd Slifiing ESwedoii) B tJrliag (Swefcri) AB&Co 6 efdi,Htribu- Petreieu'n AB (5(y! AB (;5) Sfrvjc; A! ( '.. !,,..;,) (5S) i >" .ii.arkJ -M'' (j:) !;\. '(.klin': ».» ; .il .AB At..' 'r.iii'jXJil '-.i!\. i: ir .»etl ' "H. ' ... '. iOf.'" .. ....aviva yl liriien.j i,:i)ttM Försvars- Handels-departe- departementet mentet -.AB iV»"y -> ' ; J-i \ .1 * S.,., Den statliga företagssektorn ijuli 1981. Siffror inom parentes anger statens. Svenska Varv ABs andel i procent av aktie kapitalet ide bolag som ('nfe är/ie/ägc/a. Företagens aktieinnehav redovisas i ett organisatorisktregister på sid 225. Organisationstablånpå sidan 4-6 omfattar sju affärsverk, sju kreditinstitut och 144 aktiebolag.Av dessa 158 företag, har 108 fått ett eget textavsnitt. För att ett företagskall redovisas med textavsnitt, krävs att statens andel av aktiekapitalet uppgårtill samt att företaget bedriver verksamhet av viss omfattning ellerär av allmänt intresse av särskilda skäl. De sju affärsverken och 151 bolagenäger helt, delvis eller innehar minoritetsandelar i 1070 bolag som -tillsammans med de 158 företagen i organisationstablån (totalt 1 228 företag) -redovisas i de organisatoriska och alfabetiska registren. De158 olika företagen, som ingår bland de statliga företagen, varierar avsevärt istorlek och representerar en mångfald olika verksamhetsinriktningar. Här finnsstora allmännyttiga företag som post- och och kreditinstitut avskiftande storlek som PKbanken och . Det finnsindustriföretag, som exempelvis AB Eiser och tjänsteproduce-rande företag somABAB. Exempel på bolag som ålagts speciella uppgifter av staten ärSystembolaget och . Tabellennedan är en sammanställning över de företag som är representerade medföretagsbeskrivningar. Nedan presenteras de tio största företagen inom denstatliga sektorn sorterade efter olika mått. Omsättningen/utlåningeni den statliga företagsgruppen uppgick (eller motsvarande) till198 miljarder kronor. Motsvarande siffra var 161 miljarderkronor. Resultatetföre dispositioner och skatt försämrades från.år 1979 med 554milj. Investeringarnaökade med 1988 milj. kr. eller och faller påaffärsverken och Statsföretagsgruppen. Ökningenav antalet anställda uppgick till ca 4800 eller , vilket är en långsammareökningstakt än . Omsättning milj. kr. Resultat före disp. 0. skatt milj. kr. ( + 69) Investeringar milj. kr. ' Omfattar i flera fall annat redovisningsår * Inkl. kreditinstitutens utlåning Skr.1981/82:20 8 De tio största företagen inom den statliga sektorn CellulosaAB, Ncb 4919 (koncernen) 13989 (koncernen) 6034 AB, Ncb 336 (koncernen) 2 334 (koncernen) 306 Resultat före dispositioner och skatt (milj. Skr.1981/82:20 9 (f.d.Svenska Tobaksbolaget) 283 StatsföretagAB (koncernen) 402 (koncernen) -1 461 StatsföretagAB (koncernen) 46390 (koncernen) 24728 Bedömningari samband med föregående års bokslut om konjunktursituationen och gruppenspositiva utveckling har bara delvis besannats. Sålunda har denfakturerade försäljningen endast ökat med til! 13990 milj. kr. Denväsentligaste orsaken står att finna i höstens sammanbrott på malmmarknaden. Prisuppgångenhar emellertid varit tillräckligt stor för att tillsammans med nettot av övrigakonjunkturella effekter och de åtgärder som vidtagits åstadkomma enresultatuppgång för Statsföretagsgruppen. Rörelseresultatet före avskrivningarhar således förbättrats med ca 160 milj. kr. till I 158 milj. kr. Exkluderasstatlig ersättning för täckande av driftskostnader uppgår resultatförbättringentill 322 milj. kr. Ökade avskrivningar och ett försämrat finansnetto harkompenserats av ökad statlig ersättning för täckande av finansiella kostnader. 1981/82:20 10 Resultatetföre bokslutsdispositioner och skatter, som innefattar extraordinära intäkteroch kostnader och därmed all statlig ersättning uppgår till 402 milj. kr. - enförbättring med drygt 100 milj. kr. uppgick utlandsförsäljningentill av den totala försäljningen. Av utlandsförsäljningen avsåg 5851 milj.kr. () kunder i . Denomfattande investeringsverksamheten har nått sin kulmen.Tillsammans med intresseföretaget har Statsföretag underår 1980 svarat för av landets industriinvesteringar. , somutgör avslutningsår för den nuvarande utbyggnadsfasen, inleds en period avnödvändig konsolidering och återhållsamhet. År1980 har omstruktureringar genomförts inom Eiser och Kockumsföretagen samtinom Regioninvest och Svetab. Beslut har fattats om att avveckla den nukleäratillverkningen i Uddcomb. har ombildats så att ettinvestmentbolag, AB , nu är moderbolag till , återfinns numera . Statsföretag har förvärvat40% av aktierna i i . Statsföretag har sålt samtligaaktier i . Arbetetmed att utveckla koncernens verksamhet i enlighet med den strukturplan somfastställdes av bolagets styrelse och har fortsatt.Planen omfattar år 1980-1984 och målet är att koncernen skallvisa lönsamhet. För Uddevallavarvet och Arendalsvar-vet har verksamhetenutvecklats positivt i förhållande till de bedömningar som låg till grund för strukturplanen.För och har resultatet blivit avsevärt sämre änplanerat. Kapacitetsminskningar kommer därför att genomföras vid sistnämndaföretag. Denlångsiktsplan för Öresundsvarvet, som baserade sinaställningstaganden på, visade sig inte vara genomförbar inom den givnaekonomiska ramen. Svenska bedömde vidare att varvet inte kundebli lönsamt på och beslöt därför att avveckla varvet. Iregeringens proposition 1980/81:131 föreslogs att Svenska Varv skulle fåtäckning för sina nedläggningskostnader, vilka sammanlagt uppgår till ca 1000milj. godtog detta förslag. Genomriksdagens beslut (prop. 1978/79:207) om förvärv av aktier i ett betydande kapitaltillskott som bas för en omstrukturering ocheffektivisering av verksamheten. Vissa strukturåtgärder vidtogs men denekonomiska utvecklingen inom fortsatte att varaotillfredsställande. Trots vissa begränsningar i verksamhetsvolymen förblevräntebördan alltför stor. Virkestillförseln från skogsägareföreningarnaminskade ytterligare vilket medförde att massaenhe- 1981/82:20 11 ternabelastades med extra kostnader för marginalvirke och produktionsbegränsningar. Motbakgrund av en strukturplan gjorde styrelsen en heniställan omförnyat kapitaltillskott för att kunna genomföra nödvändiga åtgärder.Utredningar visade att massafabrikerna i och inte i erforderligutsträckning kunde försörjas med inhemskt virke. En nedläggning av dessaanläggningar beräknades belasta företagets egna kapital med stora belopp i formav nedskrivningar och avvecklingskostnader. Även andra åtgärder inom koncernenberäknades medföra extraordinära kostnader. Industriministerntillkallade en särskild förhandlingsman för att söka nå överenskommelse mellanägarna (staten , skogsägareföreningarna ) om kapitaltillskott tillföretaget. En överenskommelse kunde inte uppnås. Styrelsen bedömde att 2/3 avaktiekapitalet var förbrukat. Aktieägarna kallades därför lill extrabolagsstämma för att ta ställning till om bolaget skulleträda i likvidation. Bolagsstämman beslöt att verksamheten skulle drivas vidarei avvaktan på det kapitaltillskott som då ställts i utsikt av regeringen. Riksdagenbeslöt (prop. 1980/81:98) att anvisa 300 milj. kr. för aktieteckningi Ncb samt 100 milj. kr. i form av långfristigt lån. Förutom statenskapitaltillskott skulle bl.a. industrilån och skogsobligationer enligt gällandebestämmelser konverteras till B-aktier. Genom statens kapitaltillskott bedömdeskoncernen erhålla en tillfredsställande finansiell bas för att uppnå långsiktigkonkurrenskraft och lönsamhet i verksamheten. Avbalansräkningen per framgår att företagets egna kapitalhelt förbrukats sedan det belastats med extraordinära kostnader förnedskrivningar m. m. Efternyemission och konvertering beräknas aktiekapitalet komma att uppgå till ca 400milj. I stort sett samtliga A-aktier kommer att innehas av staten. Isyfte att återföra till lönsamhet har beslut fattats omgenomförande av en rad betydelsefulla strukturåtgärder. Beslutom avveckling av Forss fabriker i har fattats och samtligaanställda har sagts upp. Genom det statliga s.k. omställningsbidraget beräknasdriften fortsätta . MBL-förhandlingarom nedläggning av fabriker genomfördes i början av år 1981.Verkställigheten uppsköts i avvaktan på behandling av regeringensprop. om kapitaltillskott till Ncb. Riksdagenbeslöt att en utvärdering av utvecklingsalternativ för fabrikerskall genomföras och föreläggas för beslut . Innanriksdagen fattar sitt beslut förutsätts att fabriken inte 1981/82:20 12 nedläggs.I beslut ingår också att företaget skall få täckning för deextrakostnader som kan uppstå på grund av den förlängda driften. Ncbslikviditetsläge har varit ansträngt. Framförallt gäller detta slutet avår 1980 då konkursrykten medförde att företaget tvingades betala förskott föratt få leveranser av nödvändiga råvaror. I samband med Ncb:s betalningssvårigheterunder /81 hamnde företaget i den situationen (s.k. default) att delångivande bankerna i enlighet med lånevillkoren fick rätt att säga upp ettutlandslån om 46,5 milj. US$ till omedelbar betalning. Lånet har numera ersattsmed ett nytt långfristigt lån. av internationell lågkonjunktur ökade efterfrågan på stål . Denförbättring av konjunkturen för handelsstål som inträffade då förändrades drastisk försämring . Nedgången började i under slutet avår 1979 och drabbade . Motbakgrund av de mycket dystra framtidsutsikterna för stålindustrin och den storaöverkapaciteten i branschen beslutade EG att införa tvingandeproduktionsbegränsningar enligt artikel 58 i CECA-för-draget. Detta innebär bl.a. att stålproduktionen för fyra stora stålproduktgrupper inom EG måste minskamed sista kvartalet 1980 och . Omfattande kontrollåtgärderoch sanktioner i form av kraftiga böter infördes för att garanteraefterlevnaden. Densvenska förbrukningen av handelsstål var som helhet oförändrad iförhållande . Stålmarknaden uppvisade emellertid mycket storasvängningar . Orderingången var speciellt svag under tredje ochfjärde kvartalen 1980 som följd av de svenska arbetskon-flikterna ochstålkrisen i . SSAB-koncernensfakturerade försäljning uppgick till 7303 milj. kr.Försäljningsökningen om 3206 milj. kr. jämfört med berodde framföralltpå tillkomsten av Tibnor-gruppen i koncernen. Exportandelen uppgick till (). Korrigerat för tillkomsten av Tibnor minskade utlandsförsäljningen med3% medan försäljningen till svenska kunder ökade . Det medfördeminskning av motsvarande exportandel till . Rörelseresultatet efteravskrivningar uppgick till -464 milj. kr. (-322) efter avskrivningar enligtplan om -252 milj. kr. (-196). Avskrivningarna ökade med 56 milj. kr., varav28 milj. kr. berodde på tillkomsten av Tibnor. Resultatetefter finansiella poster uppgick till -584 milj. kr. (-410). Det finansiellanettot uppgick till -120 milj. kr. (-88), vars förändring om -33 milj. kr. till-25 milj. kr. berodde på att Tibnor konsoliderats i samt därutöver påökade räntekostnader upptagna lån och till viss del avkursföriuster. 1981/82:20 13 SSAB-koncernensinvesteringarår uppgick till 1 199 milj. kr. (497), varav 948 milj. (311) utgjordes av investeringar inom strukturprogram.Övriga investeringar om 250 milj. kr. (186) utgjordes av ersättnings-, miljö-och rationaliseringsinvesteringar. Koncernensverksamhet finansierades huvudsakligen genom att 450 milj. kr.av det statliga rekonstruktionslånet med villkorlig återbetalningsskyldighetoch 400 milj. kr. av det statliga strukturlånet lyftes. emitterdesockså ett femtonårigt obligationslån om 200 milj. kr. samt togs i anspråkmedelfristiga leverantörskrediter om 100 milj. kr. Sedanföregående år har staten avyttrat sitt direkta aktieinnehav av aktier iDatasaab AB, men indirekt behållit genom det nybildade . Undervåren 1981 har de av tidigare beslutade två nya regionalainvestmentbolagen startat sin verksamhet. Skr.1981/82:20 14 Sifferuppgifternai översiktstabellerna avser koncernuppgifter utom för affärsverken. Resultat före disp. Domänverketshuvuduppgift är att bedriva skogsbruk och därmed sammanhängande verksamhetsamt att förvalta den fasta egendom och de tillgångar som hör till domänverketsfond. Domänverketförvaltar skogar fördelade över hela riket. De representerar därigenom vittskilda förutsättningar för såväl ekonomisk hantering som biologiska tillväxttalm. Av landets totala produktiva skogsmark förvaltar domänverket ca enfemtedel eller omkring 4 milj. ha. Domänverketär i sin organisation indelat i sex regioner och en nyttjan-derättsdivision medresultat- och utvecklingsansvar. IDomänkoncernen ingår ett 50-tal bolag. Alla ägs av holdingbolagetDomänföretagen AB. Dotterbolagens andel av koncernens totala omsättning ärungefär . Koncernen räknar med att andelen skall öka. I deflesta fall kan dotterbolagens verksamhet föras tillbaka till domänverketsuppgift att förvalta statens innehav av mark. Bolagen avser att ta tillvara ochvidareförädla även andra nyttigheter än den skog som växer på marken. Dotterbolagenhar grupperats i ett antal branscher: träförädling (sågverk m.m.), energi,skogstillbehör, consulting, entreprenader, turism, tomtförsäljning,miljöentreprenader, materialtäkter och betong m. m. Den dominerande branschenär träförädling. Industrinsstora efterfrågan på virke fortsatte trots konjunkturavmattningen ochbristsituationen ändrade sig inte nämnvärt. Årets prisförhandlingar ledde tillatt priset på sågtimmer steg med /mfub. Prishöjningen var särskiltstor i . 1981/82:20 15 Prisetpå bartmassaved höjdes med ca /mfub och priset på lövmassaved medytterligare några kronor per kubikmeter. 1980års virkesförsäljning fördelade sig i stort på följande sätt, med 1979 årssiffror inom parentes: Massavedoch flis 3,2 (3,6) milj. m fub Timmer 3,3 (3,4) milj. m' fub Virkepå rot 0,2 (0,2) milj. m' fub Underår 1980 avverkades 6,7 milj. m- fub (6,7), varav 6,2 milj m-fub (6,5) på egenmark. Dedirekta avverkningskostnaderna (drivning 1) ökade med åren1979-1980. Underår 1980 kostade domänverkets skogsvård 161,9 milj. kr. (1979 148,7). Detmotsvarar av intäkterna. 90,8 milj. kr. (79,0) användes för att anlägga nyaskogar, 28,0 milj. kr. (21,0) för vård av växande ungskogar (huvudsakligenröjning och stamkvistning) och 33,0 milj. kr. (29,0) för att höja produktionengenom gödsling och dikning. Kostnadernaför skogsvård stiger. För att motverka de ökande kostnaderna för skogsodlinghar gjorts stora insatser för att utveckla nya metoder för sådd och plantering. Domänkoncernens omsättninguppgick till 2090,8 milj. kr. (1 883,6) eller en ökning jämfört medföregående år. Ökningen beror huvudsakligen på höjda virkespriser samt påförvärv av två virkesförädlande företag. Rörelseresultatet före avskrivningarblev 343,5 milj. kr. (270,6). Efter avdrag för avskrivningar, finansiella ochextraordinära intäkter och kostnader redovisas ett resultat före bokslutsdispositioneroch skatt på 206,9 milj. kr. (117,2). har belastats med ca 16 milj. kr.på grund av ändrade periodiseringsprinciper avseende skogsgödsling m. m. Efterskatter kvarstod ett överskott på 112,6 milj. kr. (77,3). Enligt gällandebestämmelser skall domänverket som avkastning på domänfonden för vart och ettav till statsverket inleverera dels en fast del på 30 milj. kr.,dels en rörlig del motsvarande av det redovisade överskottet. Av 1980 årsöverskott på 135,3 milj. kr. efter skatt skall således 70,5 milj. kr. (54,6)inlevereras till statsverket. Domänkoncernensinvesteringar uppgick till 254,7 milj. kr. (448,7). I maskiner och inventarierinvesterades 128,4 milj. kr. (126,8). Avde totala investeringarna gick 60 milj. kr. (240) till inköp av fastigheter idomänverket. har beviljat domänverket ett förlagslån på 500 milj. kr.för att köpa skogsmark från industriföretag som behöver förbättra sinlikviditet. Av föriagslånet utnyttjades 53 milj. kr. Av förlagslånethar utnyttjats 270 milj. kr. Räntabilitetenföre skatt på koncernens totala kapital blev 11,(8,6). För domänverket varmotsvarande räntabilitet 11,(7,5). De av förvaltadefastigheterna i balansräkningen relativt lågt värderade. Om 1975 årstaxeringsvärden används i stället blir motsvarande förtäntning för koncernen6,(4,9). Godräntabilitet är nödvändig för verket som inte får anslag från statsmakternaför verksamheten utan självt måste skapa sådana resurser att företagetutvecklas vidare. Ett högkonjunkturår som måste räntabiliteten minstnå den nivå som då uppnåddes för att genomsnittet över en konjunkturcykel skallvara acceptabelt. Denökade räntabiliteten får i huvudsak tillskrivas de höjdavirkespriserna. Avverkningskostnaderna har nämligen blivit högre än budgeterat.Räntabiliteten förutses komma att sjunka . Den befarademinskningen av räntabiliteten beror främst på krympande marginaler mellanpriserna på produkter och kostnader. Verketräknar med att den starka efterfrågan på dess virke kvarstår . Medhänsyn till skogstillståndet planeras att sänka avverkningarna något under denärmaste åren, som gallringsandelen ökar. För skogsbrukets delberäknas kostnaderna stiga medan virkespriserna ligger kvar nivå. Resultatetföre bokslutsdispositioner och skatt räknar verket med bli något lägre år 1981än . Minskningen hänför sig till både skogsbruket och träförädlingen. Inkomsternafrån försäljning av virke svarar för av omsättningen. Det innebäratt även små förändringar i virkespriserna ger stora utslag i resultatet. Vaijeminskning av virkespriserna med en krona per m' innebär en minskning av resultatetföre bokslutsdispositioner och skatt i verket med 6,6 milj. kr. Destörsta kostnadsposterna är löner och sociala kostnader. Vaije procentsförändring innebär en förändring av resultatet före bokslutsdispositioner ochskatt med 6,1 milj. kr. Förenadefabriksverken (FFV) 1979/80* Resultat före disp. *Förlängt räkenskapsår 18 mån. Verketsanor går tillbaka då kung grundlade Krutbruket i ÅkersStyckebruk vilket är i verksamhet på samma plats. Namnet FFVförekom första gången då ett antal befintliga militära verkstädersammanfördes till en organisation. Skr.1981/82:20 17 1960-talettog FFV även hand om försvarsverkstäder för underhåll, somkoncernens kunnande vidgades mot civila marknader. FFVär en industrikoncern med inriktning på utveckling och tillverkning avavancerade försvarssystem och civila högteknologiska verkstadsprodukter samtpå kvalificerat underhåll inom militära och civila produktområden, framförallt flyg. Verksamheten har fört upp koncernen till teknisk kompetens inomelektronik, teleteknik och datorteknik. Inom dessa och angränsande områdenbedriver FFV även en omfattande konsultverksamhet. Koncernenhar en speciell konstruktion genom att den består av dels ett affärsverk medtvå sektorer och huvudkontor i , dels en rad bolag vars aktieromhänderhavs av förvaltningsbolaget , också med säte iEskilstuna. I bedriver koncernen verksamhet på ett tjugotal orter,vartill kommer mindre samt mobila enheter. SektorFörsvarsmateriel med ca 2200 anställda utvecklar och tillverkarförsvarsmateriel, främst för pansarbekämpning. Sektorn har även verkstadsprodukterför civila ändamål samt jakt- och skyttevapen på sitt program. Produktion och utveckling är förlagd till ,och (grovkalibrig ammunition), (finkalibrigammuntion), (finkalibriga vapen), (torpeder) och ÅkersStyckebruk (krut). SektorUnderhåll med ca 3500 anställda utför underhåll av främst försvarsmateriel,men bedriver också en omfattande konsultverksamhet och har en växande andelcivila tjänster. Kompentensen möjliggör underhåll av både flygplan ochhelikoptrar med tillhörande utrustning, markbaserad elektronisk utrustning,industriutrusningar samt armé-, marin- och flygva-penmateriel. Sektorledningenfinns i och verksamheten bedrivs där samt i , ochStockholm. Verksamhetenunder verksamhetsåret 1979180. Verksamhetsåretomfattade perioden 31 december 1980. FFV:saffärsverksdel är huvudsakligen dimensionerad och strukturerad för leveranserav materiel och underhållstjänster till det svenska försvaret. En successivtvikande orderingång har gjort att verket sökt sig till andra verksamheter än detraditionella. Stora satsningar ha gjorts.för att bryta sig in på den civilamarknaden, bl.a. inom områdena energi, underhåll av industrianläggningar, annatcivilt underhåll samt legoproduktion. En ökande export av produkter ochtjänster är också nödvändig för FFV:s utveckling mot en livskraftig industri.2 1981/82. Skr.1981/82:20 18 Faktureringenuppgick under det förlängda /80 till 1899 milj. kr.Exportandelen var 595 milj. kr. Faktureringen mot det svenska försvaret var 1210 milj. kr. Efter1970-talets intensiva period av investeringar har investeringstakten minskat ireala termer. Totalt investerades 88,9 milj. kr. Verketredovisar för verksamhetsåret ett försämrat resultat jämfört med tidigare år.Detta beror främst på verkets kostnadskrävande engagemang i vissa bolag bl. a.FFV Allmateriel och , samt i utvecklandet av en mindrestiriingmotor. Resultatet efter finansiella kostnader och intäkter uppgår till96,4 milj. kr. och överstiger det av regeringen fastställda avkastningskravetför verket. Svenskförsvarsindustri har osäkra framtidsförutsättningar beroende dels på minskadesvenska beställningar, dels på begränsade möjligheter till export. pågår projekt för att finna nya affärsidéer utanförförsvarsområdet. Sedanår 1968 har FFV t. ex. bedrivit utveckling av stirlingmotorer, men ändradeförutsättningar i omvärlden har försenat marknadsintroduktionen trots betydandetekniska framsteg. Fören effektivare civil verksamhet krävs koncentration och renodling på ett fåtalaffärsområden.