prop · G503139 · 1981-12-31 00:00:00 — Kravet att fonderingen skall omfatta halva det utgivna ersättningsbeloppetunder det sistförflutna räkenskapsåret efter avdrag för preliminär skatt,föreslås ändrat till att gälla en tredjedel av detta ersättningsbelopp. Flertaletremissinstanser tillstyrker förslaget. RRV anser att andra krav inte bör gällaför fonderna än att de skall vara en likviditetsreserv för utbetalning aversättning till de försäkrade innan ä konto utbetalning av statsbidrag görstill kassorna. Jaganser i likhet med flertalet remissinstanser att fonderingskravet bör kunnasättas ned till den nivå som föreslås i promemorian. Fonderna har sedan dennuvarande försäkringen infördes ökat från 621 milj. kr. till 1 390milj. Inte /72 harfonderna behövt utnyttjas i sådan omfattning att den totala behållningen ifonderna har minskat. Med nuvarande statsbidragsregler skulle fonderna hos deflesta större kassor räcka till åtta till utgifter även om medlemsavgifternahelt slopades. Gällandekrav på fondering, som nästan alla kassor fyller med bred marginal, motsvarartre till utgifter. De ändringar som jag förordar i fråga omstatsbidragssystemet kan övergångsvis komma att innebära att medel ur fondernamåste tas i anspråk för att täcka en del av kassornas utgifter. På lång siktkommer dock ändringarna endast att innebära en minskning i ökningstakten avtillgångarna i fonderna. Jagföreslår därför att fonderingskravet i fråga om det utgivna ersättningsbeloppeti 56 § lagen om arbetslöshetsförsäkring ändras till att gälla endast entredjedel av detta belopp. 1981/82:139 22 AMShar i sitt remissyttrande påtalat att nuvarande regler för överförsäkrings-och pensionsavdrag kan medföra överkompensation i samband med att vissapensioner börjar utgå. Detta blir t. ex. fallet om en arbetslös delpensionärbörjar uppbära ålderspension tillsammans med delpensionen. Likaså blir den somföre arbetslöshetens inträde har arbetat deltid och av den anledningen har haften lägre inkomst överkompenserad om han börjar uppbära ålderspension underarbetslösheten. AMS föreslår att lagen om arbetslöshetsförsäkring ändras så attöverförsäkringsavdrag i första hand skall göras även i fall då pensionsavdragskall ske. SO ansluter sig i sitt yttrande till AMS förslag i denna fråga. Enligtmin mening är det av AMS påtalade förhållandet både otillfredsställande ochorättvist. Det torde även strida mot principen att kompensationsnivån inomarbetslöshetsförsäkringen skall ligga på högst 91,av tidigare inkomst. I denproposition som ligger till grund för den nuvarande arbetslöshetsförsäkringen (prop.1973:56 s. 198) uttalades att överförsäkringsavdrag och pensionsavdrag inteskall ske . kunde emellertid de konsekvenser somdenna ordning nu har fått inte förutses, bl. a. med hänsyn till a1;tdelpensionsförsäkringen ännu inte hade genomförts. Föratt undanröja dessa oönskade effekter förordar jag i likhet med AMS attreglerna beträffande överförsäkringsavdrag och pensionsavdrag ändras så attöverförsäkringsavdrag skall göras först även i fall då pensionsavdrag skallske. I dettasammanhang vill jag ta upp de s.k. överförsäkrings- och pen-sionsavdragstabellerna.Dessa tabeller faställs nu av regeringen. Med den erfarenhet vi nu har fått avarbetslöshetsförsäkringen finns det enligt min mening ingen anledning attbehålla denna ordning. Jag förordar i stället att denna uppgift skall ankommapå AMS. De principer som har lagts fast för beräkningen av avdragen (prop.1973:56 s. 196-200) skall, med undantag av den ändring som jag förordade,naturligtvis gälla även i fortsättningen. Grundernaför det nuvarande bidraget till elever i arbetsmarknadsutbildning fastställdesav riksdag (prop. 1975:45, InU 1975:14, rskr 1975:178). Dessa grunderinnebär att bidraget är knutet till utgående ersättning vid arbetslöshet.Förändras dessa ersättningar har regeringen av bemyndigats attanpassa utbildningsbidraget i anslutning härtill. Underförutsättning av godkännande av de av mig förordade ändringarna idet kontanta stödet vid arbetslöshet vill jag därför anmäla att jag senarekommer att föreslå regeringen följande ändringar av utbildningsbidraget vidarbetsmarknadsutbildning och yrkesinriktad rehabilitering att gälla fr. o. m.den 1 juli 1982. Till ersättningsberättigad medlem i arbetslös- 1981/82:139 23 hetskassautgår f. n. utbildningsbidrag med högst 210 och lägst . Dessabidrag bör höjas till 230 resp. . För den som är lägst ochinte uppfyller förutsättningarna för ersättning från arbetslöshetskassa ochför den som inte fyllt men som har vårdnaden om eller fullgörunderhållsskyldighet mot eget barn föreslås en höjning från nuvarande 155 till165 kr. För den som är och som inte omfattas av de nunämnda reglerna bör utbildningsbidraget utgå med oförändrat belopp, . Chefenför har i prop. 1981/82:106 om vissa forskningsfrågor m.m.anmäh, att utbildningsbidragen för doktorander, som beloppsmässigt anknytertill utbildningsbidraget vid arbetsmarknadsutbildning, avses räknas upp imotsvarande mån. Idepartementspromemorian föreslås att de förordade ändringarna skall träda ikraft den . Fleraremissinstanser är kritiska mot tidpunkten för ikraftträdandet och föreslår istället den . De motiverar denna senare tidpunkt bl. a. med deekonomiska konsekvenser som främst de ändrade statsbidragen får för kassornamen också för fackförbunden som i många fall har åtagit sig att erläggaavgifterna för sina medlemmar till kassorna. Vidare påpekas att genomförandetav vissa förslag kräver tid för utbildning av berörd personal och förinformation till allmänheten. De förslag som jag har förordati det föregående innebär i viss mån genomgripande förändringar i detregelsystem som gäller för arbetslöshetsförsäkringen och det kontantaarbetsmarknadsstödet. Jag tänker då närmast på förslagen som berör avstängningsreglernaoch avstängningstiderna. För att genomföra dessa förslag fordras förutbildning av den personal som som skall handlägga dessa frågor och förutarbetande av tillämpningsföreskrifter och informationsmaterial till dem somkan komma att beröras av förslagen. Förändringarna är dock inte så kompliceradeoch omfattande att detta inte bör kunna av till . Jag förordardärför att förslagen om ändrade avstängningsregler och avstäng-ningstider ochde övriga förslag som jag har förordat i samband därmed skall träda i kraft den1 . Deföreslagna ändringarna i statsbidragsreglerna kan enligt min mening träda ikraft . Flertalet arbetslöshetskassor kan klara de minskadeinkomsterna till följd av de ändrade statsbidragsreglerna genom uttag urfonderna. I princip borde kassorna hinna att besluta om erforderliga höjningarav medlemsavgifterna till den . Det kan emellertid uppstå problemför de kassor som har överenskommelser med sina förbund om att förbunden skallerlägga avgifterna för medlemmarna. Dessa fackförbund har avgiften till kassaninbakad i förbundsavgiften och en höjning av kassaavgiften kommer därför attinkräkta på den del av avgiften 1981/82:139 24 somgår till förbundet, om inte förbundsavgiften höjs . Flertalet av dessakassor klarar dock minst sex månaders minskade inkomster genom uttag frånfonderna utan att fonderingskraven underskrids. Några medel kommer då ej helleratt behöva skjutas till av förbunden. Enligt AMS beräkningar kan 35 av detotalt 46 kassorna klara de minskade inkomsterna på detta sätt. Under dessa sexmånader bör kassorna hinna besluta om erforderliga höjningar avmedlemsavgifterna. Deövriga elva kassorna har redan nu fondbrist eller så små fonder att uttagskulle resultera i fondbrist. Om dessa kassor inte kan klara sig ekonomisktfinns det möjlighet för AMS att efter bemyndigande av regeringen utge särskiltstöd till kassorna. Det måste dock ankomma på AMS att tillse att dessa kassorinte onödigtvis fördröjer sina beslut om erforderliga avgiftshöjningar. Motbakgrund härav förordar jag att förslagen till ändrade statsbidragsreglerträder i kraft . Jaghar i det tidigare förordat att höjningen av dagpenningen och det kontantaarbetsmarknadsstödet bör gälla fr. o. m. . De förslag som jag iövrigt har förordat bör också träda i kraft . Kostnadernaför /83 för de höjningar av dagpenningen, det kontantaarbetsmarknadsstödet och utbildningsbidragen som jag nu har förordat kan pågrund av osäkerheten om den framtida ersättningsnivån och arbetslöshetensomfattning inte beräknas annat än överslagsmäs-sigt. AMS har i sinaanslagsberäkningar för det kommande budgetåret vid beräkningen av kostnadernaför ersättningen till de erkända arbetslöshetskassorna utgått bl. a. från 4,0ersättningsdagar per medlem. Vid en arbetslöshet av denna omfattning och meden genomsnittligt tillförsäkrad dagpenning på . och 3 200000 försäkradeblir statsbidragskostnaderna för ersättningen till arbetslöshetskassorna med denuvarande bidragsreglerna 2 198,4 milj. kr., varav 989,2 milj. kr. Med de ändrade statsbidragsregler som jag nu har förordatstannar kostnaderna vid 1 829,2 milj. kr., varav 823,1 på statsbudgeten.Kostnaderna för statsbidragen skulle således minska med knappt 370 milj. kr.Därtill kommer minskade kostnader till följd av de ändringar som jag harförordat i fråga om avstängningsreglerna, avstängningstiderna och pensionsavdragsreglerna.Jag uppskattar dessa besparingar till ca 150 milj. kr. Av de totala besparingarnapå ca 520 milj. kr. faller 234 milj. kr. De minskadekostnaderna på 370 milj. kr. innebär att arbetslöshetskassorna måsteöka uttaget av medlemsavgifter med i stort sett samma belopp. Vidberäkningen av anslagsbehovet för kommande budgetår måste hänsyn tas till dehöjningar av dagf)enningen och det kontanta arbetsmarknadsstödet som jag nuhar föreslagit. Med en genomsnittligt tillförsäkrad dagpenning på . och iövrigt oförändrade förutsättningar blir anslags- 1981/82:139 25 behovetförersättningtill arbetslöshetskassorna 813,6 milj. kr. inkl. ersättning förinternationella fångstbegränsningar i fråga om fiske, beräknat efter deändringsförslag som jag har förordat här. Med de nuvarande statsbidragsreglernaoch utan de ändringar som jag i övrigt har förordat ökar anslagsbehovet med247,9 milj. kr. Anslagsbehovetför det kontanta arbetsmarknadsstödet beräknar jag till 159,3 milj. kr. Jag hardå uppskattat antalet ersättningsdagar till 5 milj., varav 3,75 milj. med dethögre stödbeloppet, . Vadgäller skatteeffekten under /83 av de förslag som jag harförordat här så kommer enligt mina uppskattningar kostnaderna att uppvägas avökade skatteinkomster i ungefär samma storleksordning som kostnaderna. Deminskade statsbidragen till arbetslöshetskassorna måste kassorna kompenseragenom ökade uttag ur fonderna eller höjda medlemsavgifter. Medlemsavgifternaär avdragsgilla vid inkomstbeskattningen och höjningen av avgifterna minskardärför statens och kommunernas skatteinkomster. Detta uppvägs emellertid av deökade skatteinkomster som höjningen av dagpenningen, utbildningsbidraget ochdet kontanta arbetsmarknadsstödet för med sig. Kostnaderför staten för utbildningsbidragen till deltagare i arbetsmarknadsutbildningoch inskrivna vid kan beräknas till 870 milj.kr. Antaletdeltagare i arbetsmarknadsutbildning har då antagits uppgå till 102300 och dengenomsnittliga utbildningstiden . För inskrivna vidarbetsmarknadsinstitut har utbildningsbidraget beräknats till . pervecka och arbetssökande och en inskrivningstid . I årets budgetproposiUonhar regeringen föreslagit att till Bidrag till arbetslöshetsersättning ochutbildningsbidrag för /83 skall anvisas ett reservationsanslagav . De kostnader för staten som jag nu har beräknat för dettaanslag kommer trots höjda ersättningar att stanna vid . I 7och 12 §§ lagen om arbetslöshetsförsäkring och lagen om kontant arbetsmarknadsstödfinns i fråga om föräldrapenning en hänvisning till 3 kap. 13 § lagen(1962:381) om allmän försäkring. Bestämmelserna om föräldrapenning återfinnsnumera i 4 kap. i lagen om allmän försäkring. 7 och 12 §§ i lagen om arbetslöshetsförsäkringoch lagen om kontant arbetsmarknadsstöd måste därför ändras. Deförslag som jag i det föregående har förordat föranleder i övrigt ändringaräven 18, 11, 17, 18, 20, 21, 30, 31 och 56 §§ lagen om arbetslöshetsförsäkringsamt 8, 11, 18, 27 och 28 §§ lagen om kontant arbetsmarknadsstöd. Utöver vadjag redan anfört torde ändringsförslagen inte kräva några ytterligarekommentarer. 1981/82:139 26 Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen delsatt antaga inom upprättade förslag till 1. lag om ändring i lagen(1973:370) om arbetslöshetsförsäkring, 2. lag om ändring i lagen (1973:371)om kontant arbetsmarknadsstöd, 3. godkänna de av mig förordaderiktlinjerna för statsbidrag till de erkända arbetslöshetskassorna atttillämpas fr.o.m. , 4. med ändring i förhållande tillregeringens förslag i prop. 1981/82:100 bil. 15 till Bidrag tillarbetslöshetsersättning och utbildningsbidrag för /83 undertolfte huvudtiteln anvisa ett reservationsanslag av . Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att antaga de förslag som föredraganden har lagtfram. 1981/82:139 27 FÖRSLAG TILL ÄNDRAT BIDRAGSSYSTEM M. 1981/82:139 28 Förslag till ändrat bidragssystem m m inom den frivilliga arbetslöshetsförsäkringen I denna prciivaioria behandlas dels möjligheterna att höjautgående dagpenningar och dels följande slags ändringarav nuvarande system: differentiera dagpenningarna ired hänsyn till arbetslöshetstidensl.ängd begränsa statjns utgifter genan ändringar av statsbidragssystemet mildra kravet påfondering hos kassorna förlänga avstängningstiden vid självförvållad arbetslöshet. Förslagen i pronemorian syftar tillatt möjliggöra en höjning av dagpenningäinia scm statens utgifter för försäkringen skall begränsas. föreslås att dagpenningarna differentieras så att de blir högre för personer som är arbetslösa än för iandra. Deändringar av statsbidragsreglema sonföreslås innebä): att den andel av försäkringenskostnader som finansieras via statsbidrag mins]år successivt ijkat och föreslås nu ihuvudsak återställas till vad scm beslutaties år1973. Dessa åtgärder föreslås bli förenade nvsd en ökad friliet förkassorna att själva besluta cm dagpenningamas storlek. 1981/82:139 29 Statens utgifter förarbetslöshetsförsäkringen harsedan mitten,av ökat kraftigtsåväl totalt sett san i relation till utbetalade dagpenningbelopp. Arbetslöshetskassomas medlemsavgifter har sjunkiti reala termer. Det är angeläget att dagpenningarna kan höjas i takt med löneutvecklingen.De samlade anspråken på statens budget är enellertid f-n. alltför stora i förhållande till inkcmstema på budgeten. Det finns dessutcm risk för att den arbetsgivaravgift scm enligt beslut avriksdagen skall finansiera avutgifterna inte känneratt räcka. För att det väsentliga i arbetslöshetsförsäkringen - ett rejält slQdd mot inkonstbortfall vidarbetslöshet - skall kunna tryggas är det i nuvarande läge nödvändigt att vidta åtgärder scm begränsar utgifterna för försäkringen. Vad scm därvid bör prövas är fördelningen mellan nuvarande tre finansieringskällor, nämligenstatsbudgeten, arbetsgivaravgiften och medlemsavgifterna. Frågan an fördelningav statens utgifter på statsbudgeten resp. arbetsgivaravgiftbehandlas emellertid inte i denna pronatioria. De förslag son nu försfram innebär dels en ändring av nuvarande fördelning av kostnaderna mellan staten och arbetsgivaravgiftsmedlen å ena sidan och medlemsavgifterna å andra sidan, dels också åtgärder scm innebärstörre förmåner för långtidsarbetslösa än för övriga. Arbetslöshetskassomasmedlemsavgifter får f n betraktas som låga. De har sedan år1974 sjunkit kraftigt realt sett, medan statsbidraget till arbetslöshetskassorr,a har ökat kraftigt. Genon omfattande arbetsmarknadspolitiska åtgärder avandra slag har staten medverkat till att hålla den relativa arbetslösheten påen internationellt sett låg nivå. Kassorna har där-igencm kunnat hålla nere och till och med sänka medlemsavgifterna och bygga upp sinafonder. 1981/82:139 30 statsbidragssystemet förarbetslöshetsförsäkringen är katplicerat. Det är angeläget att förenkla reglerna, vilket också är ett av syft:enamed de ändringar son föreslås. har i skrivelse till statsministern begärt att sju nya dagpenningklasser () skallinföras i ar.Det:slöshetsförsä3cringen fr o m . Son motiv till en så kraftig höjninganför organisationen att ersättningarna har släpatefter löneutvecklingen jän-fört med vad scmvar förhällandet när det nu gällande systemet förersättning infördes . En viss höjning avarbetslöshetskassornas högsta dagpenning kan anses motiveirad ned hänsyn till pris- och löneutvecklingen sedan den senaste höjningenden . En höjning måste snellertid i nuvarande läge kombineras med ytterligare åtgärder för att begränsastatens totala utgifter för arbetslöshetsförsäkringen. 1981/82:139 31 Arbetslöshetsförsäkringen iSverige är frivillig och administreras av f n46 arbetslöshetskassor. Dessa är erkända av AMS scmskall godkänna deras stadgar och ha tillsyn över dem. Antalet medlenmar i kassorna är ca 3,2 milj, dvs 3/4 av arbetskraften. Två tredjedelar av medlenmama tillhör någon av denio största kassorna, vilka vardera har över 100 000 nedlenmar. Verksamheten regleras i lagen (1973:370) om arbetslöshetsförsäkring och i kungörelsen(1973:731) ned tilläitpningsföreskrifter till nämndalag. Bestärmelser cm statsbidrag till försäloringenfinns i kungörelsen (1973:732, ändrad senast 1981:155) an grundbidrag, progressi\±iidrag och förvaltningsbidragtill erkända arbetslöshets-kaissor (se bilaga 1). Arbet:slöshetsersattningenutgår i form av dagpenning. Den som uppfyllervissa villkor fär dagpenning efter en karenstid på fem dagars arbetslöshet. Dagpenning betalas i högst300 dagar eller, an man har fyllt ,. Varje kassa får efter eget be-stänmande placera in de försäkrade i en eller flera dagpenningklasser.I en dagpenningklass uppgår dagpenningen till visst belopp utannär bestämtielsema om överförsäkring(dagpenningen får inte överstiga elva tolftedelar av den senaste lönen) eller pensionsav- Den gällande lagstiftningen beslutades av riksdag (prop 1973:56, InU 1973:23, rskr1973:251). Riksdagsbeslutet byggde i huvudsak på förslag av utredningen cm kontant stöd vid arbetslöshet(SOU 1971:42). Utgående dagpenningar gjordes tillskattepliktig inkomst, ersättningstidema förlängdes och statsbidragsreglemaändrades, särskilt till förmån för kassor medstor arbetslöshet. infördes en ny statlig stödform kallad kontant arbetsmarknadsstöd för arbetslösa som inte tillhörnågon arbetslöshetslcassa. Ar 1977 ändrades statsbidragsreglema åter.Dsls höjdes bidragen generellt och dels åstadkoms en ytterligare utjämning av den ekonomiska belastningen på kassor ned olika hög arbetslöshet. Prop.1981/82:139 32 drag är tillänpliga. Förnärvarande är av de försäJcrade placerade i den högsta dagpenningklassen, . Flertalet av de övriga tillhördagpenningklassen 195 Itr. Karenstiden, som , behöver inte ligga i en följd utan kan vara utspridd över en sanmanhängandetid av . Den försäkrade behöver inte genangå karens ner änen gång varje ersättningsperiod. Ersättningstiden i arbetslöshetsförsäkringen (en "ersättningsperiod") är som nämnts normalt . Cm arbetslösheten upphörinnan en ersättningsperiod har gått till ända,har den försäkrade vid eventuell ny arbetslösheträtt till ersättning utan karens under återstående dagarav . Detta gäller oavsett om den försäkrade då uppfyller arbetsvillkoret eller ej. Går hela ersättningsperiodentill ända utan att den arbetslöse finner arbete, kan ersättning efter ny karens fortsätta att utgåunder ytterligare en hel period om den försäkrade dessförinnanpå nytt har uppfyllt arbetsvillkoret- vilket således ibland är möjligteftersom en ersättningsperiod kan ha varit avbruten av nellanliggandeperioder av arbete. Den nya perioden räknasfrån inträdet av den arbetslöshet då den försäkrade senastuppfyllde arbetsvillkoret. När en sammanhängande tid av tolv månaxier förflutit (exkl s k överhoppningsbar tid) sedan ersättning senast uppbars, föreligger rätttill ersättning endast cm både arbets- och karensvillkoren har uppfyllts på nytt. Statsbidragen till arbetslöshetiskassoma består av grundbidrag,progressivbidrag och förvaltningsbidrag. Grundbidraget utgår med . per utgiven dagpenning. Ar 1980 fickkassorna tillsanmans ca 800 milj. Itr. Progressivbidrag och förvaltningsbidrag är på olika sätt relaterade till arbetslösheten enligt särskildatabeller i kungörelsen. Progressivbidraget bestårav en fast del och en rörlig (progressiv) del. Den fastadelen infördes i samband med att dagpenningarna blevbeskattad ijikcmst. Den avsågs då ungefärmotsvara den preliminärskatt san Icassoma skulle betalain för resp 1981/82:139 33 Därefterhar beloppen ändrats något men inte i talet med genanförda skattesänkningar.I den högsta dagpenningklassen ijpgår det fasta beloppet nu till , vilket är 1981 är37 kr. mer än motsvarande preliminärskatteavdrag on man tar hänsyn till att ävengrundbidraget till viss del är avsett atttäcka skatteinbetalningar. Kungörelsens tabell för progressivbidragets fasta del anger visst krontalsbeloppför varje dagpenningklass. Tillsanmansmed grundbidraget på . täcker detta belopp en mindre andel av dagpenningen ihögre dagpenningklasser än i lägre. I den lägsta dagpenningklassen (80 ler.) utgör sålundagrundbidraget och progressi\rtDidra-gets fasta del tillsammans , dvs.96,av dagpenningen, medan motsvarande andel i dagpenninglclassen . Konstrulctionen innebär att statsbidraget ökar mindre än proportionellt när en kassa beslutar att gå över till enhögre dagpenningklass. Qn t.ex. enkassa ökar dagpenningen kan behovetav medlemsavgifter öka eller mer. Progressivbidragets rörligadel varierar med den relativa arbetslöshetensstorlek incm varje kassa och dagpenningklass. Den beräknas påden del av dagpenningen son återstår närgrundbidraget och progressivbidragets fasta del har räknats bort. Denna återstående del av dagpenningen - son kanvariera - skall till vissprocentuell andel täckas av progressivbidragets rörliga del medan resten skall slutligt belasta kassansjälv. Den procentuella andel sanskall täckas av progressivbidragets rörliga del varierar från O % av underlaget (vilket gälleron antalet ersättningsdagar per nedlem och år inte överstiger1,5) till (vilket gäller cm antalet ersättningsdagar per medlem och år är 22 eller däröver). För en gencmsnittlig arbetslöshetskassa med inte fullt per medlem och år blir procentsatsen 1 fråga . Kungörelsens tabell för progressivbidragets rörliga del har konstruerats på så sätt att Icassomas nettoutgifter bara i mindre utsträckning variercLT med den relativa arbetslöshetens storlek (se diagram i bilaga 4, där den nedre kurvan avser nuvarande förhållanden). Något nämnvärt sådant sambandmellan nettoutgifter och arbetslöshet föreligger i självaverket bara för de kassor scm redovisar lägre 3 1981/82. 1981/82:139 34 arbetslöshet än per medlem och år - dvs. huvudsakligen fär ett antal tjänstemannakassor(med relativt låga medlemsavgifter). För dessa föreliggeri princip ett linjärt samband rtellan arbetslösheten och behovet av medlemsavgifter, efterscmstatsbidraget för dem inte till någon del ärprogressivt. För alla övriga kassor gälleratt medlenmar i dagpenningklassen 210 direkt eller via kassomas fonder måste bidra med ungefär 80-100 ler per är för att finansiera utgivna dagpenningar. I dagpenningklassen 195 (scminte visas i diagramnst) måste rtedleitiiBma på motsvarande sättbidra med per är för attfinansiera dagpenningen. Statsbidrag fördagpenning som har reducerats ned hänsyntill överförsäkrings- eller pensionsavdragminskas i motsvarande mån. Minskningen skall i första hand beröraprogressi-vAjidraget. Ar uppgick kostnaden för progressi\idrag till . Förvaltningsbidraget varierar per itedlem och år. Det täckeri genomsnitt en fjärdedel av Icassomas redovisade förvaltningskostnader. Räknat per medlem ökarförvaltningsbidraget ned arbetslösheten i kassan enligt en tabell i kungörelsen. Qn det räknasom till belopp per utgiven dagpenning (scm progressivbidraget beräknas), såminskar det i stället när arbetslöshetenökar, dvs förvaltningsbidraget är regressivt.