prop · G503111 · 1981-12-31 00:00:00 — Utredningen har betonat all verksamheten måsteorganiseras på ett sådant säll att utsikterna till en lönsamvideogramdistribution inle kan påverka televisionens programpolitik ielerverksamhelen. Utredningens uppfattning får slöd hos många remissinstanser. Jaghar i årets budgetproposition (prop. 1981/82:100 bil. 12 s. 170) underslmkilatt SR:s program i videoform bör tillföras del samlade videogramutbudet ochatt del får anses ingå i förelagels uppgifter att medverka till detta. Vissförsöksverksamhet med videoutgivning och planer på en vidgad videoverksamhelföreligger inom SVT;s ram. Med hänsyn fill bl.a. de påpekanden som har gjortsav videogramulredningen, ulgår jag från alt regering och riksdag får prövafrågan om hur spridningen av dessa videogram skall bedrivas, innanverksamheten ges permanent form. 1 detta sammanhang vill jag påminna om alt iUtbildningsradions uppdrag ingår att förse utbildningsväsendet ochorganisafionslivel med TV-program i videogramform. Videogramulredningenföreslår att en omfattande verksamhet byggs upp för all med folkbiblioteken somgmnd distribuera videogram. Remissreaktionen på förslaget har varit blandad.Många remissinstanser pekar på praktiska svårigheter och hävdar att dekostnadsberäkningar som utredningen redovisar är svagt underbyggda. F.n. pågår i ell försök i samarbete mellan kommunen och UR. a. att utbildningsprogram i videogramform sprids lill gmpper ochenskUda studerande genom bibliotekens försorg. Medieutbildning är ett annatviktigt syfte med försöket. Föregen del anser jag det vara angeläget att videoteknikens positiva Prop.1981/82:111 29 sidor kan tas till vara i olika sammanhang. Bibliotek, menockså skolor, organisationslivel m.m. är exempel på länkbara miljöer därverksamhet med video kan förekomma. Videon kan ge enskilda möjlighet att fåtillgång till värdefullt programmaterial, även sådant som del inle ärrealistiskt att tänka sig kommer all kunna spridas genom gängse kanaler förhyrvideo. Även möjligheten att använda videoteknik för gestaltning av känsloroch erfarenheter och för dokumentation, borde kunna prövas seriöst. n. inte samhällsekonomiska fömtsätlningar att bygga upp en distributionsapparatav det slag som utredningen har skisserat. Inte heller förslaget om försök medlokala medieverksläder kan förverkligas i den omfattning som utredningen harförordat. En viss begränsad försöksverksamhet bör enligt min mening ändå kommatill stånd inom här berörda områden. Syftet med försöksverksamheten bör iförsta hand vara all pröva olika arbetsformer och distributionsvägar. Del ärangelägel alt de verksamheter som kommer fram genom försöken är sådana att dekan genomföras inom ramen för lolaU oförändrade resurser. De medel som avsättsför försöksverksamheten bör därför i huvudsak användas för direkta försökskostnader.Inom ramen för de medel som, enligl vad jag kommer all föreslå i det följande,bör anvisas direkt lill Filminsfitulet för all främja spridning och visning avvärdefull film räknar jag med all 2 milj. kr. bör användas för enförsöksverksamhet av detta slag. Bevakning av den tekniska utvecklingen F.n. finns inom FUminstilulet en avdelning för lekniskinformation. Personalen inom avdelningen följer utvecklingen inom film,videogram och andra medier och sprider informafion om denna utveckling genombl.a. film- och videoavtal innebär all Filminstitutetfår som en av sina uppgifter att följa den tekniska utvecklingen inom filmensområde. Detta blir en uppgift som institutet får fullgöra med hjälp av deresurser som slår fill institutets förfogande för de filmkulturella ändamål somsfiftelsen skall främja i sin verksamhet. Dessutom anvisas i avtalet särskilda medel lill film- ochvideobranscherna för branschfrämjande ändamål. I en prolokollsanleckning lillavtalet sägs all dessa medel bl.a. bör användas för studium av den tekniskaUtveckUngen inom produktion och visning av film saml för praktiska försök pådetta område. Jag utgår från all filminstitutet och branscherna kommer attsamråda här om verksamhetens uppläggning. I nu gällande filmavial finns en särskild resurs avsattför informationsåtgärder under den s.k. D-fonden, som tilldelas avbiografavgtflerna. 1981/82:111 30 Informationsverksamhetförekommer också inom den verksamhet som finansieras med hjälp av institutetss. Den nämnda tekniska informationen är ell exempel på sådanverksamhet. Även stora delar av institutets övriga uppgtfter, t. ex.publicering av tidskrifter och böcker, kan anses ha informafionssyfte. Idet nya avtalet har åtskillnaden mellan medel för information och övrigauppgifter upphävts. I de medel som enligl avtalet skall användas för defilmkulturella ändamål som stiftelsen skall främja i sin verksamhet ingår aUtsåresurser som motsvarar vad som används för informationsverksamhet inom ochutom . I 18§ D i nuvarande avtal anges alt en viss andel av de avgiftsmedel som skallanvändas enligl denna punkt skall disponeras av filmbranschen för vissagemensamma ändamål. Dessa medel har förvaltats av Filmbranschenssamarbelskommillé under namnet Filmbranschens Samarbelsfond. Medlen har använtsför alt genom PR-ålgärder, publikationer och olika kollektiva artangemang sökastimulera intresset för film saml alt befästa och utveckla filmbranschensrelationer till publik och massmedier. Somjag nämnde under avsnittet om bevakning av den tekniska utvecklingen har idet nya avtalet särskilda medel avsatts tUl film- och videobranscherna förbranschfrämjande ändamål. De informationsändamål som jag här har nämnt börkunna tillgodoses även inom ramen för dessa medel. Bevaraoch levandegöra kulturarvet på filmområdet Främstunder de har en omfattande verksamhet byggts upp förinformation, dokumentation, arkiv m. m. på filmområdel. Huvuddelen avverksamheten försiggår inom , även om vissa delar harkommit alt bedrivas utanför inslilulel. Filminsfitutetsbibliotek fungerar som svenskt specialbibliotek inom filmområdel. Boksamlingenomfattade 25941 böcker vid slutet av /81. Antalet löpandetidskrifter är 250. Bild- och affischarki-vel och klipparkivet hosFUminstilulet innehåUer ell myckel omfattande material om svensk och utländskfilm. I sparas svenska och utländska filmer. 1anslutning lill filmarkivel pågår också ell arbete med all restaurera sådanäldre svensk spelfilm som är gjord på brandfarligt nitralmaterial.FUminslilulets filmklubb har föreställningar dels i , dels iFilminstilulels biografer i i . Anlalel besökare vidklubbens 1271 visningar uppgick fill drygl 90000 /81.Filminsfitulet bedriver också en omfattande publiceringsverksamhet. Särskillkan nämnas tidskrifterna och Människa samt arbetet med densvenska filmografin, som i färdigt skick skall innehålla uppgifter om allaspelfilmer som har producerats i . Denverksamhet somjag här har angivit har slor betydelse för värt lands Prop.1981/82:111 31 filmkulluroch ligger i många fall på en internationellt hög nivå. Verksamheten bör äveni fortsättningen kunna bedrivas i huvudsak inom ramen för Svenska FUminsliluletsverksamhet. Enligt min mening bör staten i princip inle ingripa reglerande närdet gäller omfattningen och utvecklingstakten för olika verksamhetsgrenar. Delbör alltså även i fortsättningen ankomma pä all inom ramen förtillgängliga resurser göra de avvägningar som erfordras. Påen punkt finns del emellertid anledning att närmare kommentera uppgifts- ochansvarsfördelningen på denna sektor. Närdet gäller bevarande av filmer har, somjag har nämnt i del föregående, enomfattande verksamhet byggts upp inom FUminstilulet. Anlalel titlar är f n. ca8000 och tillväxten är ca 300 titlar . De filmer som tillförs arkivethar i de flesta fall deponerats där av sina ägare i enlighet med deinternationella standardvillkor som gäller för detta område. Del är oftastfråga om kopior som har visals en längre eller kortare lid på biograferna,vilket kan leda lill alt de är i ganska dåligt skick. Materialet får inleutnyttjas utanför Filminslilutel men däremot i filmklubbens verksamhet. DenI trädde lagen (1979:487) om pliktexemplar av skrifter och ljud-och bildupptagningar i kraft. Lagen syftar bl. a. lill all säkerställa allexemplar av filmer, fonogram saml radio- och TV-program bevaras åleftervärlden. Enligt lagens 12 § skall ell pliktexemplar av alla filmer i 16eller format som har godkänts av för visning vidbiografföreslällning lämnas till . Den som har lämnat pliktexemplaret fårdet tillbaka sedan arkivet har framställt en kopia i form av ett videogram.Det bevarade materialet får endasi utnyttjas för forskningsändamål. Somframgår av del anförda bygger bevarandet av filmer hos ochhos på olika legala förutsättningar. Man utnyttjar olika teknik och harolika syften. Filminslilulets filmer tillförs institutet efter frivilligtåtagande medan får filmerna genom lagstiftning. Bevarandet hos bördärför vara fullständigt fr.o.m. all lagen började gälla. utnyttjarvideoband, medan Filminslilutel primärt bevarar filmen i den urspmngligafilmformen. De videokopierade filmer som har bevarats hos får användasendasi av forskare, medan Filminslilutels filmer har ell vidareanvändningsområde. I propositionen (prop. 1977/ 78:97) om åtgärder för attbevara skrifter och ljud- och bildupptagningar uttalade jag all jag fann delangelägel all även i fortsättningen genom avtal kan la emot ochförvara film på filmbas. Ävenom fömtsättningarna för de båda institutionernas bevarande av filmmaterialsålunda skiljer sig ät, bör del finnas goda förulsätlningar för elt närasamarbete i den praktiska hanteringen. sådant samarbete har också kommitlill stånd i fråga om i första hand bevarande av ufiändsk spelfilm. Prop.1981/82:111 32 1 ell följande avsnitt kommer jag alt ge en samladredogörelse för finansieringsformer och ekonomiska förutsättningar för olikaåtgärder på filmområdet. Jag räknar med att resurserna kommer all räcka till enviss nödvändig förstärkning av institutets arkivfunktioner. Nuvarande filmavtal utgår från att biografavgifierna skallfinansiera de olika delarna av verksamhet. Fördelningen avavgiftsmedel mellan olika ändamål regleras i avtalets 18 §. Särskill under1970-talels senare hälft har filmområdet också tillförts direkta statsbidrag.Dessa kan delvis ses som ell uttryck för ambilionshöjningar, delvis som enföljd av all biografavgiflernas utveckling inte har varit sådan att uppnåddapositioner har kunnat bibehållas. Statsbidragen har förts till bestämda delarav Filminstilulels verksamhet eller till verksamhet utanför institutet. Inför förhandlingarna om 1982 års filmavtal har del variten strävan all utvidga finansieringsbasen för åtgärderna på filmområdel. Dethar inte visat sig möjligt alt öka del procentuella avgiftsuttaget påbiograferna. Däremot har en överenskommelse nåtts med videobranschen om enfrivil-Ug avgift på inspelade videogram som i princip motsvararbiografavgiflen. Därigenom kommer utnyttjande av film i videogramform all bidratill finansieringen av de filmpolitiska åtgärderna. Den svenska televisionenhar tidigare haft en överenskommelse direkt med Filminslilutel om samarbeteinom filmproduktionens område. Detta förhållande beslår, genom all SVT kommeratt ingå ett nytt avtal med . TV-bolagel förbinder sig alt delsbetala 5 milj. kr. i fast penningvärde lill allmännaverksamhet, dels satsa minst en lika slor summa i samproduktioner av ochförvärv av visningsräller lill svenska långfilmer. I gengäld berättigartelevisionens insats lill produklionsgarantier i de fall det är frågan om enutlagd produktion där televisionen satsar högst hälften avproduktionskostnaden. Del statsbidrag som utgår lill filmändamål har i åretsbudgetarbete av statsfinansiella skäl endast kunnat räknas upp med elt mindrebelopp. På förslag av chefen för budgetdepartementet har emellertid regeringennyligen, i en remiss lill lagrådet, föreslagit en skatt på oinspelade ljud-och videokassetlband. En viss del av de inkomster som kommer in från denaviserade skallen skall användas för olika åtgärder på bl.a. film- ochbildområdena. Till följd av effekterna för sysselsättningen inom filmområdel,som den snabba ökningen av videoapparater i hemmen har fört med sig, är delnödvändigt med vissa statliga insatser av detta slag. Regeringen har tidigaredenna dag beslutat föreslå all av liknande skäl vissa insatser ocksåskall göras på bl. a. musikområdel. Prop.1981/82:111 33 Genom all dessa insatser möjliggörs av skatten påoinspelade kassetter kan också deras storlek komma att variera från lid tillannan. Om intäkterna minskar blir del därför nödvändigt alt minskabidragsgivningen i motsvarande mån. Detta är dessutom motiverat av all ensjunkande försäljning av lomkasseller rimligen orsakas av en minskad kopieringoch att därför behovel av särskild kompensation till upphovsmän m.fl. i motsvarandemån minskar. Biografavgifiernakan beräknas lill ca 40 milj. kr. Det nuvarande statsbidraget utgör inkl.fraktstödel efter uppräkning ca 25,2 milj.kr. Av intäkterna från den nyaskallen på oinspelade kassetter bör 8,5 milj. kr. tillfalla film- ochvideoområdena medan den avtalsreglerade avgiften på inspelade videogram kanberäknas inbringa 17-21 milj. kr. Televisionens bidrag är 5 milj.kr., allt perår. De samlade resurserna för film- och videoändamål uppgår alltså lill 95-100milj.kr. Beräkningarna är dock osäkra på vissa punkter, eftersom utvecklingenär svår alt uppskatta. Under del senare årtiondets reformarbete inom kultur- ochutbildningsområdena har det varit en ambition att decentralisera ansvaret förverksamheten så långt som möjligt. De organ som har direkt kontakt medverksamheten har bedömts ha de bästa förutsättningarna all bedöma var behovenär störst och vilka åtgärder som har de bästa förutsättningarna att blieffektiva. Myndighelerna lämnas en betydande frihet alt avgöra på vilket sätltilldelade resurser skall användas. Enligl min mening bör dessa principer tillämpas också påfilmens område. Den nuvarande stela fondstrukluren i avtalet, som starkt harbidragit lill svårighelerna all överblicka omfattningen av institutetsekonomiska åtaganden, bör ersättas med en ordning med en enda fond till vilkenolika slag av inkomster kan föras. I avtalet har angivits vissa riktlinjer förhur dessa medel skall användas, men lämnas en betydandefrihet när det gäller att fördela resurser mellan olika ändamål. Reglerna om fördelningen av resurser slår i 32§ i 1982 årsfilm- och videoavial. Enligl denna skall avgiftsinkomsterna föras till en fond,till vilken även andra inkomster kan föras. Fondmedlen skall användas med lägst20% för stiftelsens engagemang i produktion av svensk film. lägst förproduklionsgarantier till svenska långfilmer, lägst för produklionsgarantiertill svenska kortfilmer saml lägst för att främja spridning och visning avsvensk film. För stiftelsens gemensamma förvaltning, för administrativabasresurser för viss verksamhet samt för de övriga filmkulturella ändamål somsfiftelsen skall främja i sin verksamhet skall högst användas. skallanvändas av film- och videobranscherna för branschfrämjande ändamål. Inkomstersom uppkommer i produktionen skall användas i produktionen medan inkomster iövrig verksamhet skall användas i denna verksamhet. I paragrafen sägs också attdel ankommer på styrelsen att av tillgängliga medel avsälla de reserversom anses erforderliga. Om inkomsterna överstiger 100 milj. kr. i prislägel den1 juli 3 1981182. Kartong: S. 33, rad 38 Står: skall 25 Rätlat till: skallhögst 25 S. 34, sista stycket rad 4 Står: och förordningen omRättat till: (1928: 370) och lagen (1947; 576) S. 47, rad 20 Står: chefen------------------------------- föreslåRättal lill: regeringen till 1981/82:111 34 1982 gäller andra procenttal. Då skall vidare ell särskiltstöd till produktion av värdefulla videogram införas. De procenttal somjag har angett har summan 93. Jag villvidare erinra om all för stiftelsens gemensamma förvaltning, för administrativabasresurser samt för övriga filmkulturella ändamål har i avtalet angetts enhögsta procentandel. Härigenom skapas möjlighet för styrelsen all avvägainsatsernas storlek mellan olika områden, utöver vad som följer av avtalet.Enligl min mening bör denna möjlighet normall vara tillräcklig för alltillgodose uppkommande behov. Riksdag och regering har givelvis möjlighet atti form av bidragsvillkor meddela föreskrifter om användningen av statsbidrag. I en särskild prolokollsanleckning förutsätter parterna i1982 års filmavial all styrelsen under ett inledande skede av avtaletsgiltighetstid inom ramen för de regler som anges i 32 § vidtar särskildaåtgärder i syfte all förbättra sttflelsens ekonomiska ställning. Enligt minmening bör del till en börian vara möjligt all avsälla medel istorleksordningen för att täcka fidigare underskott. 2.10 Vissa ytterligare frågor om avtalet Biografavgiflen behålls oförändrad i del nya avtalet.Avgiflsprocenten är fortfarande och avgifien skall betalas av sammakategorier av biografer som f. n., dvs. biografer som ger mer än femföreställningar , utöver barnmatinéer. Vissa undanlag frånavgiflsskyldighelen m.m. som finns i del gamla avtalet återfinns också i detnya. Nuvarande former för uppbörd och redovisning behålls också. Videoavgiflen är uppbyggd efter mönster av biografavgiflenmed de förändringar som följer av videogrammens särart. Utgångspunkten är attden som distribuerar en videokassett lill uthyrarna har en viss genomsnittligintäkt av varie kassett under den lid kassetten finns kvar i distribution.Denna intäkt har för långfilmskassetter beräknats till . och förkort-filmskassetler lill . Avgifien har satts lill och avgifien bliralltså 40kr. för en långfilmskassett och . för en kortfilmskasselt.Avgiften erläggs av den som bedriver yrkesmässig verksamhet för uthyrning avvideogram direkt till kunder för enskilt bruk. Enligl förordningen (1963:173) om rätt alt vid taxeringför inkomsl njuta avdrag för avgifter fill Stiftelsen Svenska Filminstitutet,m.m. är avgift enligt filmavial avdragsgill vid beräkning avnettointäkt av rörelse enligt kommunalskattelagen (1928:370) och lagen(1947:576) om stafiig inkomstskatt. Motsvarande bör gälla för såvälbiografavgifl som videoavgift enligt film- och videoavtal. 1981/82:111 35 även för videoavgift kan beräknas leda lill en minskadskalteinläkl för statlig inkomstskatt på upp tiU 9-12 milj. kr. Jag räknaremellertid med alt del ökade skalleunderlag som den nya avgiften kommer altmedföra kompenserar detta. Sltflelsen bör vidare såsom hillills vara befriadfrån skyldighet alt erlägga skall för inkomst och förmögenhet i vidare mån änvad avser inkomstskall för inkomsl av fastighet. Chefen förbudgetdepartementet kommer senare i vår all föreslå regeringen alt lägga framförslag om de ändringar i skaltelagsliftningen som avtalet föranleder. Avtalstid, uppsägning, ändringar m.m. Det nya avtalet träder i kraft den och skallgälla t. o. m . Härigenom kommer avtalstiden årsfilmavial alt förkortas med ell år. Om avtalet inle sägs upp senast två årföre utgången av avtalsperioden förlängs det automatiskt med för varjegång. Staten får säga upp avtalet, om filmbranschen ellervideobranschen bryter mol det. Filmbranschen får säga upp avtalet, omnöjesskatt för biografföreslällningar återinförs eller om annan skatt avväsentligen samma karaktär och effekt införs eller om mervärdeskatt införs påfilmvisning. Videobranschen får säga upp avtalet om särskild kassettskatt ellerliknande pålaga läggs på inspelade videogram. För båda branscherna gäller attuppsägning får ske om rätten alt göra avdrag för biografavgiflen vid beräkningav nettointäkt av rörelse begränsas eller avskaffas. Sedan avtalet har varit i kraft får varie partpåkalla överläggningar med övriga parter om villkoren i avtalet. Samma sakgäller när avtalet har gällt . Ändringar av bestämmelserna i avtalets bilaga 3, sombehandlar reglerna för produklionsslödet, får göras av stiftelsens styrelse.För att bli giltigt måste elt sådant beslut godkännas av regeringen. FöreningenSveriges Filmproducenter och videobranschen. Om avtalet sägs upp lill upphörande vid avtalstidens slutskall samma regler gälla som filmavtal. Om stiftelsen likviderasskall behållningen, med undantag av de redovisadeavgifterna, tillskiftas staten att användas för stiftelsens allmänna ändamål. 2.11 Vissa övriga frågor Under delta avsnitt lar jag upp vissa frågor som haraktualiserats i videogramutredningens betänkande och som jag inte behandlar påannan plats. Våld i videogram m. m. Videogramulredningen diskuterar olika medel för att kommatill rätta med del förhållandel alt program med grova våldsinslag sprids ivideogramform. Utredningen konstaterar att dessa frägor ingår iyttrandefrihets- Kartong: S. 35, rad 5 Står: inkomst eller Rättal lill:inkomst och 1981/82:111 36 utredningensuppdrag och lägger därför inte fram något eget förslag. Med hänsyn fill delstora intresse som dessa ling har väckt hos remissinstanserna vill jag i dettasammanhang klargöra min inställning. Yttrandefrihetenär en av de viktigaste grundvalarna för ett fritt samhällsskick. Friheten alli olika form ge ullryck för meningar och upplysningar om sakförhållanden är ennödvändig förutsättning för att de makthavandes verksamhet skall kunnagranskas och kritiseras på del sätl som är nödvändigt i en demokrati. Den ärockså nödvändig för forskares och konstnärers arbele med att vidga vårt velandeoch berika våra upplevelser. Enligtregeringsformen är varje medborgare tillförsäkrad vissa grundläggande fri- ochrättigheter, exempelvis yttrandefrihet, informationsfrihet och mötesfrihet.Dessa friheter får begränsas endasi med hänsyn lill de skäl som anges iregeringsformen. Tryckfrihetenregleras i tryckfrihetsförordningen, som är en grundlag. För yttranden i radio-och televisionsprogram gäller radioansvarighetslagen som är uppbyggd eftermönster av tryckfrihetsförordningen men är vanlig lag.Yilrandefrihelsulredningen har lill uppgift alt föreslå en grundlagsregleringav yttrandefriheten som skall utformas efter mönster av tryckfrihetsförordningenoch omfatta alla de medier som kan ha särskild betydelse för åsiktsbildningen isamhället. har också i uppdrag att överväga om delföreligger tillräckliga skäl för all bibehålla någon form av vuxencensur på filmensområde. Enligl vad jag har erfarit avser utredningen att lägga fram sillslutbetänkande . Fräganom filmcensur och angränsande frågor har diskuterats och harfått förnyad aktualitet i samband med den snabba ökningen av antaletvideospelare och det ökade utbudet av inspelade videokassetter för uthyrning.Bakgrunden lill del stora intresset för dessa frågor är givelvis bildmediernasstora förmåga att påverka åskådaren och den motsättning som därför uppslårmellan intresset av yttrandefrihet och önskan all skydda åskådarna mot skadligpåverkan av dessa medier. Förhandsgranskningenav biograffilm regleras i den s. k. biografförordningen'. Enligt dennaförordning får inle vid offentlig visning av biograffilm förevisas en film sominle har godkänts av . Biografbyrånfår inte godkänna en film eller en del av en film, vars förevisande på grund avdet sätl på vilket händelserna skildras och del sammanhang i vilket deförekommer kan verka förråande eller skadligt upphetsande eller förleda lillbrott. Inte heller får en film eller en del av en film godkännas, om dessförevisande kan anses olämpUgt med hänsyn fiU 'Förordningen (1959:348) med särskilda bestämmelser om biografföreställningar m.m. (ändrad : 213). Prop.1981/82:111 37 rikels förhållande till främmande makt eller kan ländatill upplysning om förhållanden, vilkas uppenbarande kan medföra men förförsvaret eller eljest för rikets säkerhet. Dessutom kan godkännande vägras om biografbyrån finner altförevisandet av en film eller en del av en film skulle uppenbarligen stridamol allmän lag. Del som har berörts är den s. k. vuxencensuren. Den s.k. barncensuren innebär att en film eller en del av en film inle får godkännasför barn eller för barn, som har fyllt sju men inle , ellerför barn, som har fyllt elva men inte femlon år, i den mån den kan vålla barn ien sådan åldersgrupp psykisk skada. Biografbyrån får inle vägra all godkänna enfilm på någon annan grund än dem som har nämnts.