prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — föreslårvidare en uppräkning av anslagsposten för rådets utrednings- och programverksamhetmed . Del svenska bidraget lillUnescos budget bör i enlighet med åtagande vid 1980 ärsgeneralkonferens föras upp med . för nästa budgetår. Anslaget tillsvenska unescorådets utrednings- och programverksamhet bör fä en vissuppräkning med hänsyn till prisutvecklingen. Från del under littera A upptagnaanslaget A2. Kommiltéer m. m. har bl. a. ulgäll medel för arvoden lillledamöter i rådets styrelse. För /83 bör medel härför beräknasunder förevarande anslag. För kostnader för svensktdellagande i extra generalkonferens beräknarjag . Med hänvisning i övrigtlill sammanställningen hemställer jag att regeringen föreslår alt till Kostnader förSveriges medlemskap i m.m. för /83 anvisa ellförslagsanslag av . Bidrag till internationella kongresser m.m. i 1980/81 Utgift 548545 1981/82 Anslag 544000 1982/83 Förslag 560000 Frän anslaget ulgår eftersärskild ansökan bidrag lill förberedelse- och administrationskostnader för iSverige anordnade internationella kongresser och symposier, företrädesvis påutbildningens och forskningens områden. Föredraganden Anslagetbör för nästa budgetär föras upp med . Jag hemställer all regeringenföreslår alt lill Bidrag tillinternationella kongresser m.m. i för /83 anvisa ettreservationsanslag av . Bidrag till i utlandet 1980/81 Utgift 1981/82 Anslag 1982/83 Förslag Under detta anslag utgårf. n. bidrag lill fyra svenska icke-statliga forsknings- och kullurinslitul iutlandet. Prop.1981/82:100 Bilaga 12 Beräknad ändring 1982/83 i i Tessininstitutel i i 4-564000 + 80000 + 16000 +267000 + 15 000 4- 13000 Styrelsen förSvenska institutet i begär kompensation för pris- och löneökningar samlför av debilerad hyresökning. Styrelsen förSvenska instUutet i begär utöver prisomräkning en uppräkning avanslaget med . Styrelsen framhåller bl.a. behovet av att förslärka inslilulel med enbibliolekarie/föresländarassislenl. Utöver elloförändrat bidrag för lokalhyra begär styrelsen för Svenska forskningsinstUuteti medel bl. a. för stipendier och kursverksamhet. Tessininstitutetinskränker sig i anslagsframställningen lill an begära kompensation för beräknadekoslnadsstegringar. Styrelsen förTessininslilulel har i en framställning lill den 15maj 1981 bl.a. hemställt att Tessininstilutets samlingar inordnas under statens konstmuseers ansvar ochsåsom en egen samling betecknad Tessininslilulel tillförs avdelningen förslottssamlingar. Den löpandeskötseln bör enligl förslaget liksom åligga tjänstemän vid Svenskakulturhuset i . Tessininslilulelhar enligl sina stadgar lill uppgift all främja förbindelserna mellansvenskt och franskt konstliv. Det är ägare lill konst- och boksamlingar.Insfilutels samlingar skall finnas tillgängliga i Svenska i eller, i vad avser delar avinstitutets boksamlingar, vid bibliotek i . Institutet leds av enstyrelse som består av ordförande och tvåandra ledamöter. Chefen för är styrelsens ordförande. De båda övriga ledamöterna utses avregeringen. Om den dagliga tillsynenoch vården av insfilutels samlingar gäller särskilda bestämmelser. Enligt avKungl.Maj:l utfärdade bestämmelser angående Svenska kulturhuseti åligger det Svenska inslilulel alt svara för den verksamhet sombedrivs i huset. Verksamhet som berör Tessininstilutets samlingar liksom bl.a.tillsyn och värd av dessa beslutas i samråd med . För verksamheten i skalldärjämte finnas en referensgrupp som beslår av nio ledamöter av vilkatvä utses efter förslag av Tessininstitutel. 1981/82:100 Bilaga 12 634 Styrelsen förTessininslilulel har i en särskild skrivelse fill utbildningsdepartementethemställt alt Tessininstilutets samlingar inordnas under statens konstmuseersansvar. Den löpande skötseln av samlingarna bör åläggas tjänstemän vidkulturhuset. Styrelsen har vidare hemslälU att institutets styrelse ersätts aven person som knyts fill referensgmppen för kuhurhuset med uppgift att särskilltillvarata samlingarnas intressen. har i annatsammanhang uttalat all förslaget att inordna Tessinsamlingarna under statenskonstmuseer borde innebära en i jämförelse med nuvarande förhållandenvärdefull förbättring av fömlsätlningarna för samlingarnas tillsyn och värd. (KrU 1981/82:4). Jag delar styrelsensmening att den nuvarande administrationen av Tes-sinsfilutel bör förenklas. Jagbiträder därför förslaget om en ändring av institutets organisation och avansvarsförhållandet beträffande dess samlingar. Av de medel jag harberäknat för Tessininstitutel bör . disponeras av statens konstmuseerför tillsyn och vård av institutets samlingar. bördisponeras av som bidrag till Tessininstitutel. Jag avser senare föreslåregeringen alt falla beslut om denna fördelning av anslaget och att vidta deövriga ändringar som föranleds av förslaget. Vad gäller anslaget iövrigt har jag inle räknat med andra förändringar än sådana som följer av prisutvecklingen. Med hänvisning tillsammanställningen hemställer jag all regeringen föreslår att 1. godkänna vad jag harförordat beträffande Tessininstitutel, 2. lill Bidrag tiU i utlandet för /83 anvisa ell anslag av . Genom nordiskakulluravtal har en för de nordiska länderna gemensam kulturbudget upprättats.Denna budget fastställs av med förbehåll för denafionella parlamentens godkännande och avser ett budgetår som sammanfaller medkalenderåret. I statsbudgeten för /82 har under anslagetNordiska ministerrådets kulturbudget anvisats . för den svenskaandelen av denna budget för (prop. 1980/81:180, KrU 1980/81:28, rskr1980/81:407). Budgetarbetet beträffandeNordiska ministerrådets kulturbudget för pågår f. n. i ministerrådetsolika organ. Jag avser all senare föreslå regeringen att lägga fram en särskildproposition rörande denna budget. I avvaktan härpå bör preliminärt beräknasoförändrat belopp för den svenska andelen. Prop.1981/82:100 Bilaga 12 Jag hemställer all regeringen föreslår att, i avvaktan på särskild proposition i ämnel, lillNordiska ministerrådets kulturbudget för /83 beräkna elt förslagsanslag av . Bilateralt nordiskt kultursamarbete m. m. 1980/81 Utgift 1981/82 Anslag 1982/83 Förslag Från detta anslag anvisas medel för vissaändamål, bl.a. av bilateral karaktär, sominte ingår i Nordiska ministerrådels kullurbudgel. Kurser i finska och Kurser i svenska för 1981/82:100 Bilaga 12 Bidrag lill inköp av Kurs i svenska för Kurs i isländska för b) Kulturell verksamhet a) Lönetillägg för en b) Inköp av svensk litteratur -H 980 000 1981/82:100 Bilaga 12 637 Svenska föreningen ell med sammanlagt . höjt statsbidrag, fördelat med 257000 kr.på föreningens administrafion och allmänna verksamhet och med . pä desärskilda ändamål föreningen har all fillgodose. Föreningen har i särskildskrivelse föreslagit att den nordiska lekloralverksamhelenläggs ner i sin nuvarande form och all verksamheten i slällel inriktas påfortbildning av lärare i de nordiska språken. Skrivelsen har överiämnats lillSÖ för yttrande. Styrelsen för kullurcentretHanaholmen ansöker om ell anslag av 370000 kr.som bidrag för svenskarsdellagande i centrets verksamhelspro-jekt och anskaffningar från Sverige.Höjningen motiveras av den allmänna kostnadsökningen och all anslaget frånfinska staten höjts. planerar att utvidga kurserna i svenska språket fördeltagare från . Vidare planerar distriktet all anordnadels en kurs i motsvarande de kurser som tidigare genomförts i isländskaför deltagare från och dels en fortsättningskurs i isländska påFramnäs folkhögskola. För dessa ändamål begärs sammanlagt . Vid SvenskhemmetVoksenäsen har under /81 genomförts en upprustning av den äldredelen. En förutsättning för all ombyggnaden skulle fä genomföras var att dendärigenom uppkommande hyreshöjningen skulle belasta driften. Styrelsen begärsåledes inte statsbidrag för den delen av hyran men anhåller om alt hela delresterande hyresbeloppet täcks av statsbidrag. Delta hyresbelopp beräknas lill1 . Vidare begär styrelsen utöver prisomräkning en höjning av bidragetför kulturell verksamhet vid hemmet bl.a. för all förslärka basresurserna. Byggnadsarbetena för ettnordiskt kulturhus på sattes igång . Huset beräknas varainflyttningsklart /83. På grundval av de kostnadsberäkningarsom hade redovisats av projektets styrgrupp godkände imaj 1980 ett årligt prisom-räkningslal av för . Totalkostnadenför den samnordiska finansieringen av projektet beräknas uppgå till 46 milj.danska kr. För Svenska föreningenNorden och de särskilda ändamål föreningen har all tillgodose beräknarjag ensammanlagd bidragshöjning av . som kompensation för koslnadsstegringarm. Enligl statsmakternasbeslut om ny förvaltningsform för Svenskhemmel Voksenäsen (prop.1976/77:25 s. 73-77, KrU 1976/77:27, rskr 1976/77:72) ankommer det påregeringen att i förslaget till statsbudget la ställning lill frågan ivilken män Voksenäsens drift kan belastas med kostnaderna för lokalhyra.Regeringen beslutade är 1980 om en ombyggnad och modernisering av Voksenäsensäldre del. Prop.1981/82:100 Bilaga 12 638 Som en följd av ombyggnadenhar hyran höjts för den delen av fasligheten. Denna hyreshöjning täcks av ökade intäktervarförjag inle beräknar medel härför. Med hänsyn lill behovet all använda överskotteti övrigt för avskrivning av inventarier och vissa nyinvesteringar bör enligt minmening hela del hämtöver beräknade hyresbeloppet för /83 läckasav bidrag från detta anslag. För detta ändamål beräknarjag . För den svenska andelen av kostnadernaför uppförandet av hus på jag . Med hänvisning iövrigt till sammanställningen hemställer jag all regeringen föreslår att lill Bilateralt nordisktkultursamarbete m.m. för /83anvisa ell reservationsanslag av . Prop.1981/82:100 Bilaga 12 639 VISSA INOMUTBILDNINGSDEPARTEMENTETS VERKSAMHETSOMRÅDE GEMENSAMMA ÄNDAMÅL Jag har i prop.1979/80:100 (bil. 12 s. 697) betonat viklen av all del befintligalokalbeslåndel utnyttjas effektivare. 1980/81:20 om besparingar inom statsverksamheten m.m.(bil.8 s. 22) och i prop. 1980/ 81:100 (bil.12 s. 554) har jag anmält all frågan om lokalkostnaderna inom högskolan borde ses över. Den särskildaadministrativa ordning som gäller för lokalfrågorna med somlokalhållare saml del förhållandel all kostnaderna för lokaler m.m.bestrids ur ell särskill anslag medför altkostnaderna för lokaluinytljandel inle vägs samman med övriga kostnader i högskolestyrelsens prioriteringar påså sätt som sker i övrigt inomplaneringssystemet i högskolan eller inom kulturområdet. Planeringssystemetlöper därmed risk att hamna i obalans. Delta ger konsekvenser på både lång och kort sikt och försvårarhandläggningen av enskilda lokalfrågor. Enligt min mening ärdet önskvärt att fä till stånd en delvis annoriunda ordning förplanering av lokalfrågor än . En sådan förändring bör ha två syften nämligendels all genom beaktande av lokalkostnaderna bringa planeringssystemeti dess helhet i bättre balans för myndigheter inom utbildningsdepartementetsverksamhetsområde, dels öka förutsättningarna för den effektivisering avlokaluinytljandel som är nödvändig lill följd av rationaliserings- ochbesparingsarbetel inom statsverksamheten. Vidare vill jagmarkera vikten av all lokalerna reellt kan inkluderas i del fortsallarationaliserings- och besparingsarbetel. Jag erinrar dock om all haruttalat all man vid tillämpning av huvudallernativel skall beakta de reellamöjligheterna för olika institutioner och myndigheter alt påverka sinakostnader (KrU 1980/81:26, rskr 1980/81:299). Lokaler utgör enirögrörlig resurs. Rationaliseringar och besparingar avseende lokaler måstedärför ofta planeras och genomföras i ell längre fidsperspekfiv. Delta bör dock enliglmin mening ske inom ramen för elt planeringssystem där lokalkostnader vägs in iden långsiktiga planeringen och kan vägas mol andra kostnader. För alt på de enskildamyndigheterna få tillräcklig effektivitet i planeringsarbetet och stimuleralill besparingar kan enmetod vara all genomföra ell syslem inom vilket resurser för lokaler ochresurser för övriga ändamål sä långt möjligt planeras såsom Prop.1981/82:100 Bilaga 12 640 utbytbara mol varandra. sådant syslem prövasförsöksvis redan innevarandebudgetår på ett mindre anlal myndigheter. Chefen förbudgetdepartementet har tidigare denna dag redovisat del utredningsförslag frånbyggnadsstyrelsen om lokalkostnader i myndigheternas budget somjag har refererat lill i prop. 1980/81:100 (bil. 12 s. 5.54). Utredningens förslag, som bl.a. syftar lill att öka myndigheternas kostnadsmedvelande i lokalfrågor, innebär all allaresursslag - inkl. lokalkostnader- skall bli utbytbara på myndighetsnivå ochatt myndighelerna skall ges större möjligheter all päverka sill lokalinnehav.Utredningen föreslår vidare alt lokalkostnaderna skall reellt inkluderas ibudgetarbetet. Vidare pekar man påvissa problem som kan päverka möjligheterna lill besparingar. Utredningen framhåller att tillämpningen ochkonsekvenserna för högskolans del bör belysas mera i detalj. Den avbyggnadsstyrelsen i utredningen redovisade principen om utbytbarhet mellanlokalkostnader och andra resursslag är i linje med vad jag har anfört. Jagdelar säledes den synpunkt som chefen för budgetdepartementet anförtall utredning är en god utgångspunkt för forlsall arbetemed dessa frågor. Mol utredningsförslaget kan dock i andra avseenden vissainvändningar resas med hänsyn till förhållanden inom verksamhetsområde. Sålunda innehåller den nödvändiga kopplingen mellanutvecklingen av lokalkostnadernaoch anslagstilldelningen i övrigt svårbedömda problem. Vissa tekniska lösningar som har anvisatför att hantera dessa frågorframstår som svärgenomförbara inom överskådlig lid vad gäller stora delar av utbildningsdepartementetsverksamhetsområde. Jag vill isammanhanget också erinra om alt uppföljningskommitten (U 1979:03) har iuppdrag all se över planeringssystemet för högskolan. Kommittén avser, enligtvad jag erfarit, all lägga fram sill förslag . Enligl min meningförutsätter elt fortsalt arbete med effektivisering av lokaluinytljandelinom ulbildningsdeparlementels verksamhetsområde att vissaanslagslekniska frågor löses pä ett tillfredsställande sätt. Vidare bör en teknik all bestämma och värdera reellalokalbesparingar utvecklas. Dessa frågorbereds och jag avser all återkomma till regeringen när resultat föreligger. Byggnadsstyrelsenhar i anslagsframställningen genomfört en angelägenhetsgradering avplanerade byggnadsarbeten inom verkets ansvarsområde för perioden1982/83-1986/87. Mot bakgrund av de restriktiva riktlinjer som angivils förinvesteringsverksamheten i prop. 1980/81:20 och prop. 1980/81:150 harbyggnadsstyrelsen vall att redovisa en planeringsnivå för investeringar avtotalt 650 milj. kr. 1981/82:100 Bilaga 12 641 att byggnadsarbeten inomutbildningsdepartementets verksamhetsområde utgör knappt hälften av denberäknade investeringsvolymen . harvidare redovisat en projektplan för byggnadsobjekt som - teoretiskt sett - kankomma att utföras . Projektplanen upptar byggnadsarbeteninom ulbildningsdepartmentels verksamhetsområde lill ett belopp avstorleksordningen 3400 milj. kr, varav för kulturändamål 800 milj. kr. UniversUets- ochhögskoleämbetet (UHÄ) har tillsammans med upprättat engemensam prioriteringslista för byggnadsobjekt vid högskoleenheterna, vilkenupptar ett 60-lal projekt. Enligt beräkningar motsvarardessa en investeringskostnad av ca 1 300 milj. kr. utöver utgifterna för redanpåbörjade eller beslutade byggnadsobjekl. Statens kulturrådsdelegation för lokal- och utrustningsfrågor, (LUP-delegationen) har redovisaten prioriteringslista omfattande byggnadsarbeten för de teatrar och museer somfaller inom delegationens ansvarsområde. Ny- och ombyggnader har därvidangelägenhelsgraderals separat från byggnadsarbeten av uppruslningskaraklär, s.k. åtgärdsprogram. föruniversitet och högskolor (UUH) anför i anslagsframställningen allanskaffningar för större nyutmstningsobjekl inom högskole- och kultursektorernakommer all få relativt begränsad omfattning. UUH utgår därvid från allinvesteringsverksamheten kommer all minska i förhållande lill tidigare planer.Efterfrågan på medel från de särskilda kostnadsramarna förersättningsanskaffningar m. m. kommer dock enligl nämnden all öka. UHÄ och UUHhar även i tidigare anslagsframställningar föreslagit alt dessa kostnadsramarsuccessivt bör byggas upp till en nivå som möjliggör en genomsnittligavskrivningstid för utrustning av i första hand lio är, räknat i löpande priser.UHÄ och UUH räknar vidare med all göra punktinsatser inom sädana områden därden tekniska utvecklingen är särskilt snabb. Myndigheternasprioriteringslistor utgör vikfiga underlag för regeringens ställningstagandenlill enskilda byggnadsobjekl. Samtliga de önskemål som redovisats ibyggnadsstyrelsens projektplan kommer dock enligt min bedömning inle all kunnarealiseras med hänsyn fill del statsfinansiellaläget. I konsekvens härmed måste flera större byggnadsobjekl omprövas ellerskjutas pä framliden. Kraven kommer härmed att öka på samordnad planering avverksamhet och lokaler och planeringsinsatserna bör koncentreras pä åtgärdersom kan förbättra utnyttjandet av befintliga lokaler. I syfte all belysa konsekvensernaav vad jag här har anfört har regeringen begärt underlagför långsiktig planering av 41 1981182. 1981/82:100 Bilaga 12 642 byggnadsarbeten inom utbildningsdeparlemenlelsverksamhetsområde. Detta beslut innebär i korthet att isamråd med berörda myndigheter skall bearbeta den redovisade projektplanenmed utgångspunkt från en lägre investeringsnivå. Resultatet av detta arbete skallredovisasmed anslagsframställningen för /84. Jag vill isammanhanget erinra om att jag under avsnittet Kulturverksamhet förordat altLUP-delegalionen vid skall upphöra fr.o.m. budgetåret1982/83. Ansvaret för lokalplaneringen bör dock åvila tills vidare. Om anlalelbyggnadsobjekl minskar sä måste enligl minbedömning en större andel av anskaffningen av utrustning ske med anlitandeav kostnadsramarna för ersättningsanskaffning. Därmed ökar även kravet på UHÄoch UUH alt inom givna ramar bereda utrymme för punktinsatser inom vissa eftersatta områden. Jag vill här, ianslutning lill vad chefen för budgetdepartementet och statsrådet i del föregående haranfört, la upp tre yllerligare frågor. Kostnaderna inomutbildningsdeparlemenlels verksamhetsområde är i hög grad personalkostnader.Uppskattningsvis utgör lönekostnaderna av anslagen med bortseende frånlokalkostnaderna. Metoderna för beräkning av lönekompensation till myndighelerna är molden bakgrunden av stort intresse. Jag anser all del är väsentligt att myndigheternasverksamhetkan bedrivas i den omfattning som avsells vid anslagstilldelningen. Såsom anmälts underavsnittet gemensamma frågor i budgetförslaget i bilaga 3 lill budgetpropositionen harregeringskansliet i höstens budgetarbetegenom haft tillgäng lill elt mer detaljerat underlag för beräkning av myndigheternaslönekostnader / 83. Det har därmed varit möjligt all beräknakostnadseffekterna av löneavtalen utifrån myndigheternas faktiskalöneprofil. Frägan omkostnaderna för myndigheternas tidskriflsulgivning har behandlats bl.a. ibudgetpropositionen 1981 (prop. 1980/81:100 bil 11) där chefen förbudgetdepartementet anförde all "huvudprincipen bör vara all statliga myndigheters tidskrifter skallfinansieras genom avgifter. Jag bortserdärvid från de interna personaltidningarna och frän de fall där statsmakternaansett det ligga i statens intresse alt tillhandahålla tidskrifter förmedborgarna lill ell subventionerat pris". Flertalet av de tidskrifter som ges ul av myndigheter inomutbildningsdepartementets verksamhetsområdebekostas helt eller delvis med statliga medel. I den kartläggning som gjorts av tidskriflsutgivningen framgår allalltför få myndigheter har sell över sin utgivning i kostnadsbesparande syfte.I en situation där alla möjligheter lill besparingar och rationaliseringarmåste lillvaralas är delta Prop.1981/82:100 Bilaga 12 643 Mot bakgrund av de principer somangivils för tidskriflsutgivningen bör under /83 en ökad kostnadstäckningåstadkommas.Detta kan ske antingen genom all möjlighetelerna till avgiftsbeläggningutnyttjas bättre eller genom all kostnaderna för tidskriflsutgivningen minskas. Jag avser all senareåterkomma lill regeringen i denna fråga. Slutligen vill jagnämna all jag räknar med all del för vissa statsbidrag inom utbildningsdepartementelsverksamhetsområde blir aktuellt med ändrade utbetalningsregler. Jag avser attsenare återkomma lill regeringen idenna fräga. 1980/81 Utgift 158199869 Behållning 61443466 1981/82 Anslag 180000000' 1982/83 Förslag 195000000 ' varav 10000000 disponerat av finansfullmakten Dettareservationsanslag avser byggnadsarbeten inom de delar av sektorerna utbildning,forskning och kultur - med undanlag för verksamheten vid -som finansieras inom huvudtitel och därbyggnadsstyrelsen har ansvaret för lokalförsörjningen. Under anslaget hartvä investeringsplaner förts upp, nämligen en för utbildning ochforskning samt en för kulturändamål m. m. Den förstnämndainvesteringsplanen avser byggnadsarbeten för högskoleenheterna ochspecialskolan. Investeringsplanen för kulturändamål m. m. avser främst byggnadsarbeten förde statliga museerna och arkiven saml för Operan och Dramatiska teatern. Allmänna anvisningarför handläggning av statliga lokalförsörjningsärenden har faslslällls avregeringen . För lokalplaneringen vidhögskoleenheterna gäller dessutom vissa särskilda regler. Lokalplaneringen för statligamuseer saml för Operan och Dramatiska teatern åvilar . Byggnadsstyrelsenhar i sin anslagsframställning redovisat byggnadsobjekt som föreslåsbli uppförda i investeringsplanerna och hemställt om ell reservationsanslagav 290 milj. kr. för /83. Vidare har byggnadsstyrelsensuccessivt redovisat projekleringshandlingar m. m. för aktuella byggnadsobjekl. I den följanderedogörelsen för förslag redovisas endast de byggnadsobjeklför vilka åtgärder kommer att föreslås för /83. Sådana objekt somtidigare har redovisats för 1981/82:100 Bilaga 12 644 och för vilka kostnadsramarna föreslås antingenbli uppförda med oförändrade eller sänkta belopp eller bli höjda med hänsyntill den allmänna utvecklingen av byggnadskostnaderna kommer inte heller attsärskill behandlas. Regeringen har vidare under /81, med slödav bemyndigande (prop. 1980/81: 150, bil. 2, FiU 1980/81:40, rskr1980/81:420), uppdragit ät att ulföra vissa sysselsättningsskapandeåtgärder. Redogörelse för dessa byggnadsobjekl lämnas även i del följande. För liden den 1 april1980 lill den beräknar den allmänna byggnadskoslnadsslegringenlill . Kostnaderna redovisas i del följande i prislägel ominle annat anges. I den följanderedovisningen används i flera fall de nya ylbegrepp som är anpassade tillsvensk standard. Den sammanlagda bruksarean av arbets-och personalutrymmenmotsvarar i stort sell del av tidigare använda begreppetrumsarea. Ombyggnad av byggnad 4vid tekniska högskolan. Regeringen uppdrog ål byggnadsstyrelsenall projektera ombyggnader av byggnad 1, 4 och 35 vid tekniska högskolan t. o.m. harredovisat syslemhandlingar för en första etapp av ombyggnaden av byggnad 4,omfattande bl.a. en programarea av 830 m exkl. kapprum etc. - . Kostnaden har beräknats lill 12,1 milj.kr. har redovisat syslemhandlingar för en förstaetapp av ombyggnad för . Ombyggnaden avser i första hand allförbättra arbetsmiljön inom skolans verksläder, bl.a. ventilationen inomtextil- och och screenlryckverkslä-derna saml inom foloavdelningen.Byggnadsstyrelsen har beräknat kostnaderna för nämnda ombyggnad lill 7850000kr. Om- och tillbyggnad förGustaf . Regeringen uppdrog ålbyggnadsstyrelsen att projektera och ulföra vissa begränsade byggnadsåtgärderinom experimenllokalerna vid . Kostnaderna skallbelasta den i investeringsplanen uppförda kostnadsramen Diverse objekt. Vidareuppdrog regeringen åt all med utgångspunkt i redovisadesyslemhandlingar projektera om- och tillbyggnad av experimenllokalerna t. o. m.bygghandlingar. Acceleralorn ochexperimenllokalerna skall kunna utnyttjas för annan inhemsk acceleratorbaseradforskningsverksamhet än den som planerats Prop.1981/82:100 Bilaga 12 645 medutgångspunkt i institutets egen verksamhet.