prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — Dessa båda åtgärder begränsar kommunernasskatteinkomster med drygl . Statsbidragensökningslakt dämpas avsevärt 1982. ökade de med 13,, förutses enökning med . Den låga ökningstakten förklaras främst av attskattebortfallsbidragen och kompensationsbidragen inte utgår fr. o. m. Deallmänna statsbidragen utgörs därefter enbart av skatteutjämningsbidrag. Även despecialdestinerade statsbidragen ökar långsammare 1982, dels som följd avdämpad tillväxt av de kommunala verksamheter till vilka statsbidrag utgår, delsgenom att vissa bidrag begränsats inom ramen för det statligabesparingsarbetet. De övriga inkomsternaberäknas öka med 1982 jämfört med 1981. Den dämpadeökningstakten är till stor del hänförlig lill att ränteinkomsterna förutsesminska efter att ha ökat myckel starkt 1978-1981. Minskningen beror delspå att ändrade utbetalningsregler för kommunalskattemedel begränsar dengenomsnittliga likviditeten, dels på räntesänkningarna . Sammanlaget beräknas dekommunala inkomsternas ökningstakt minska frän 1981 lill 1982. Transfereringsutgifternaökar med ca 7,. Även här dämpas ökningstakten av den lägre räntenivån,vilken begränsar kommunernas räntekostnader. Den kommunala konsumtionenökade enligl nationalräkenskaperna med 3,i volym 1981, motsvarande ungefärsamma ökningslakt som 1980. Därvid bör dock beaktas att utvecklingstarkt påverkades av att de kommunala beredskapsarbetena under delta ärminskade i omfattning med närmare 10000 personer. Den underliggandeökningstakten låg därför på en högre nivå 1980. Beredskapsarbetenas inverkan påkonsumtionsvolymen var i stort sett neutral. En viss dämpning avden långsiktiga, mer permanenta ökningstakten har därför ägt rum . förutses enfortsatt neddragning av den kommunala konsumtionens ökningstakt. De analysersom nu kan göras av budgetarbetet i kommunerna pekar på en volymökning 1982 om1,. Landslingen beräknas expandera med drygl medan primärkommunernaväntas öka sin konsumlionsvolym med 1-1,. De kommunalaberedskapsarbetenas inverkan på konsumtionsvolymen har antagits vara neutral1982. Prognosen överkonsumlionsutvecklingen innebär en mycket begränsad tillväxt av den kommunalaverksamheten under loppet av året. En stor del av volymökningen utgörs av attkonsumtionen vid utgången av 1981 ligger så myckel över genomsnittsnivån altkommunerna i stort sett bara genom alt ligga kvar på denna nivå kan uppnå enökning mellan årsgenomsnitten 1981 och 1982 på ca 1,. Sysselsättningen ikommunerna ökade 1981 med mer än 30000 personer, förutsespersonalökningen uppgå till ca 20000 personer. De båda kommunförbundenhar genomfört enkäter till sina medlemmar om konsumlionsutvecklingen 1982.Dessa uppgifter är dock ej helt jämförbara med nationalräkenskaperna, varförde är svåra att tolka. Även dessa enkäter pekar på en dämpad expansionstakl1982, konsumtionen skulle öka ca 1/3 långsammare jämfört med . är dock ökningstakten lägre 1981 än enligt nationalräkenskaperna. Denbedömning av konsumtionsutvecklingen som redovisats ovan är därför någotmer expansiv än vad dessa enkäter antyder. Landslingens konsumtion skulleenligt enkäten öka med 1,1982 och primärkommunernas med 1,. De kommunala myndigheternas och affärsverkensinvesteringar minska- 1981/82:100 168 de 1981 med , förutses enytteriigare nedgång med . Minskningen är helt hänförlig lillprimärkommunerna, landstingens investeringar fortsätter att öka. En närmareredogörelse för kommunernas investeringar lämnas i kapitel 7. De ovan redovisadeberäkningarna över kommunernas inkomster och utgifter innebär att inkomsternaökar snabbare än utgifterna både 1981 och 1982. Del finansiella sparandet blirdärigenom allt bättre, ca 3/. 1981 och 2,. Del bör understrykas attberäkningarna gäller hela den kommunala sekiorn. Enskilda primärkommuner ochlandsfing kan självfallet uppvisa en annan finansiell utveckling än vad summanav de kommunala verksamheterna gör. Socialförsäkringssektornsinkomster ökade i snabbare takt 1980 och 1981 . Detta sammanhängerfrämst med att uppbörden av de statliga myndigheternas arbetsgivaravgifterlades om och medförde ett engängstillskoll tillavgiftsinkomsterna och (jfr avsnittetom statens socialförsäkringsavgifter). steg ATP-avgiften med0,enligt en tidigare fastställd plan. Den 1 januari 1982ändras beräkningen av ATP-avgiften. var underlagssumman begränsad till120750 kr. Upp till detta värde togs en avgift på 12,ut. Fr. o. m. 1982skulle avgiften höjas lill 12,, men genom att underiagel nu kommer attutgöras av hela lönesumman sänks avgiflsprocenten till 9,. Jämfört med 1981 är det ändå fråga om en höjning med0,. Vidare ökar posten ränteinkomster kraftigt på grund av dethöjda ränteläget. De totala inkomsterna beräknas öka 1981 av ovannämnda skäl och 1982. Anm. Statistiskacentralbyrån tillämpar fr.o.m. en ny definition av socialförsäkringssektorn.Tidigare fördes samtliga socialförsäkringstransaktioner till denna sektor. Enligt den nya definitionen görs ensnävare avgränsning gentemot staten,så tillvida att endast försäkringssystem som åtminstone har egen administrationeller kan fatta vissa självständiga finansiella beslut skall tillhörasocialförsäkringssektorn. Sålunda omfattar socialförsäkringssektorn numeraallmän sjukförsäkring, allmän tilläggspension och de erkändaarbetslöshetskassorna. Övriga försäkringarförs till staten. Även om socialförsäkringssektorn numera enklare kan särskiljas från statsbudgeten är sektorn alltjämt enstatistisk konstruktion. Effekten av revideringen på det finansiella sparandetär begränsad, eftersom den helt dominerandedelen av sparandet inom socialförsäkringssektorn har skett inom den allmänna tilläggspensioneringen, som fortfarandetillhör sektorn. Tabell 9:4Socialförsäkringssektorns inkomster och utgifter 1.2 Bidrag från staten -52,5 2.3 Konsumtion m. m. Källor:Ekonomidepartementet, , och . Del samlade uttaget avkollekliva avgifter uppgick till 35,för arbetare och 41,förtjänstemän. Det bör hävid observeras att avgiftsunderlaget är mindre änlönesumman och att underlaget varierar mellan olika arbetsgivarkategorier. Kollektiva avgifter i % avlön i % av lön 4,10. Källa: SAF-Udningen nr 271981. Ovanstående tablå visarhur summan av arbetsgivaravgifterna som procent på avgiftsunderlaget fördelarsig på dels indirekta skatter (inkl. bygg-forskningsavgifl) samt kolleklivaavgifter. De senare fördelas på dels kategorierna arbetare och tjänstemän ochdels på avtalsenliga och lagstadgade avgifter. kommer de lagstadgadekollektiva avgifterna att bli desamma för både arbetare och tjänstemän. Prop.1981/82:100 170 TransfereringarnatiU hushållen, dvs. utbetalningarna av ATP, sjuk- och föräldrapenning samlarbelslöshelsersätlning steg 1980 med 15,. beräknas dessatransfereringar stiga med 16,. Denna fortsatta höga ökningstakt berorfrämst på ökade utbetalningar av ATP. förutses en minskadökningstakt, , bl. a. beroende på de ändrade reglerna för utbetalning avATP som föreslogs i regeringens proposition 1981/82:30. Pensionerna kommernu att räknas upp endast en gäng . Procentuell utveckling avsocialförsäkringssektorns inkomster och utgifter samt BNP Pensionsulbelalningarnaför ATP utgör drygl av de transfereringar till hushåll som redovisas i tabell9:4. De beräknas öka med . Bakom denna ökning ligger kompensation förprisstegringar och en ökning av antalet pensionärer med ATP. 1982 ökar demed endast . beroende på ändringen av reglerna för uppräkningen av pensionerna. Utgifterna för ersättning fill sjukvårdenfrän sjukförsäkringen steg fr. o. m. januari1980 på grund av nya regler för läkarvårdsersättning m. m. vilket avspeglas i ökningen avsocialförsäkringssektorns övriga transfereringar 1980. Utvecklingen avtransfereringsutgiflerna lill hushåll framgår av nedanstående tablå. Där framgår att ATP står för den största delenav utgiftsökningen. Transfereringar till hushåll 1980-1982 Det finansiellasparandet uppgick lill . och beräknas 1981 ökatill . för att 1982 sjunka något, lill . 9.5 Den totala offentliga sektorn Den offentligasektorns konsumtion och investeringar svarar för drygt 1/3 avbruttonationalprodukten. Den offentliga konsutntionen beräknas ha ökat med 1,1981främst fill följd av den relativt kraftiga kommunala expansionen på3,. förutses den offentliga konsumfionens volymtillväxtbromsas upp något, ökningen beräknas uppgå till ca 0,1982. Antaletanställda beräknas öka med ca 20000 i kommunerna, medan Bilaga 1.1 Preliminärnationalbudget 171 det inom staten kommer all minska med ett parlusen personer. uppgick antalet anställda i statliga och kommunalamyndigheter till 1 251000 personer exkl. värnpliktiga. De offentligainvesteringarna antas minska 1981 i volym. De statliga myndigheternasinvesteringar förväntas minska . tyder de enkäter sominsamlats på en fortsatt minskning av investeringsvolymen i de offentligainvesteringarna. Endast de statliga affärsverken visar någon större ökning. Itabell 9:5 ingår även investeringar i kommunala och statliga affärsverk ochbolag. Inkl. dessa investeringar beräknas de totala offentliga investeringarnaminska med 5,1982. Tabell 9:5 Den offentligasektorns konsumtion och investeringar 1980J982 Milj. kr, löpande priser -1,5 0,5 3,3 -2,5 3,0 1,5 Socialförsäkringssektorns investeringar Kommunala investeringar' -6,5 12.0 -2,7 -4,5 -6,0 Offentliga investeringar därav: myndigheter -4,5 -5,8 -5,5 -4,5 -0,5 ' Inkl. affärsverk samtstatliga och kommunala bolag exkl. bostadsinvesteringar. Källor:Ekonomidepartementet, , och statistiskacentralbyrån. Hela den offentligasektorns efterfrågan i form av konsumtion och investeringar skulle därmedberäknas öka med endast 0,. förutses en minskning . I tabell 9:6 redovisasden offentliga sektorns inkomster och utgifter . Transaktionernamellan de tre delsektionerna har eliminerats varför tabellen endast visartransaktionerna mellan den offentliga sektorn och samhällsekonomin i övrigt. har hela denoffentliga sektorn uppvisat sparandeunderskoll. beräknasunderskottet ha varit . Den fortgående försämringen av statensfinansiella sparande i kombination med stagnerande sparöverskott i den allmännapensionsfonden ligger bakom denna utveckling. förelåg ett visstunderskott i den kommunala sektorns finansiella sparande somförsämringen av den statliga sektorns sparandeunderskott blev förhållandevismåttlig jämfört med de närmast föregående åren. och framför allt1982 beräknas kommunernas finansiella ställning vara mycket god, medan statensfinansiella sparande kraftigt försämras. Tabell 9:6 Den totala offentliga sektorns inkomster ochutgifter -2,0 2.1.2 Till företag inkl. livsmedels- 2.1.3 Till internationell verk- 4 Över statsbudgeten finan- ' Inkl. nettot av kommunala mark- och fastighetsköp. Källa: Ekonomidepartementet. Totalt settberäknas den offentliga sektorns finansiella sparande försämras med 6 miljarderkr. 1981 och med hela . i sparandeunderskott motsvarande6,) av BNP. Den realautvecklingen av offentliga inkomster och utgifter, deflaterade medBNP-deflatorn, framgår av nedanstående uppställning (åriig procentuellvolymförändring). Inkomster och utgifter i löpande priser för den offentliga sekiornhar hämtats från nationalräkenskaperna för perioden 1970-1981.Transfereringar inom den offentliga sektorn har nettats bort. Den realautvecklingen av de totala offentliga utgifterna har hitfills ökat med 5,, dvs.betydligt snabbare än BNP som ökade undersamma tid. ökade de offentliga utgifterna med endast 3,vilket är betydligt långsammare änunder . Under 1980uppvisade framför allt staten en markant nedgång i utgiftstakten. Nedgången blir ännu mer markant om man jämförutgiftstakten exkl. stalsskuldsräntor.Realt hade då staten en minskning av utgifterna . 1981 beräknas detotala utgifterna öka med 3,vilket är långsammare än ,men snabbare än 1980. Ökningen beror framför allt på att statsutgifternaberäknas stiga med 5,vilket till stor del beror på de kraftiga ökningarna av statsskuldsräntorna. Exkl.stalsskuldsräntor ökar statsutgifternainte alls. beräknas den reala offentliga utgiftstakten bromsas upp kraftigt till ca 1,2%.Minskningen är främst hänföriig till staten,men även den kommunala sektorn uppvisar en kraftigt minskande ökningslakt. -1,7 -1,1 -1,9 -9,0 -1,3 -0,5 Ovanslående tablå ger en uppfattning omutvecklingen i förhållande till BNP:s reala utveckling. I vissa sammanhang kandet vara intressant att jämföra med volymutvecklingen beräknad med sektorernasegna deflatorer för konsumtion och investering. Transfereringarna deflaterasmed implicitprisindex för privat konsumtion. Utgifter 29 38 U därav:staten 3,1 5,7 1,3 socialförsäkringssektorn 3,8 2,7 1,9 kommuner 2,4 2,1 0,7 Som framgick av ovanstående har den realautgiftsökningen i den offentliga sekiorn varit större än BNP-tillväxten under1970-talet. Som en följd härav har de konsoliderade utgifternas andel av BNPökat trendmässigt under 1970-talel, från 1970 till beräknade 1982.Detta framgår av nedanstående tablå. Den totala konsoliderade offentliga sektorns andel av BNP 1970 1971 1972 1973 1974 Utgifter 44,8 46,5 47,4 45,9 49,1 Inkomster 48,9 51,6 51,8 50,0 51,0 Skatter-l-avgifter 41,0 43,4 43,2 41,5 42,5 Inkomsterna har också ökat som andel avBNP men inte lika snabbt. har de legat i stort sett oförändrade på ca60% av BNP medan utgifterna ökat från 59 till av BNP 1981. Detta kanockså avläsas i den konsoliderade offentliga sektorns finansiella sparande.1977 är in-komstandelen fortfarande något större än utgiflsandelen och det ärockså det sista är som .det totala finansiella sparandet är positivt.Utvecklingen framgår av nedanstående tablå. Prop.1981/82:100 174 Offentliga sektorns totala finansiella sparande -13 803 milj. -21 847 milj. -41 300 milj. 9.6 Beräkning av finanspolitiska effekter haren enkel modell använts i nationalbudgelarbetel för att belysa desamlade finanspolitiska effekterna inte bara av statsbudgetens förändringar,utan även av förändringar i kommunernas och socialförsäkringssektornsinkomster och utgifter. Beräkningarna syftar till att belysa hur reala förändringar i de offentligainkomsterna och utgifterna påverkar samhällsekonomin. Dessutom har särskildaberäkningar utförts för effekterna av vissa ekonomisk-politiska åtgärder, t.ex. investeringsstimu-lerandeåtgärder, lagerstöd och industripolitiskl stöd i form av län. Till den offentliga sektorn i detta sammanhang räknasockså investeringar i statliga ochkommunala affärsverk och bolag. Som mått på den finanspolitiska effektenutnyttjas de reala förändringarna i procent av BNP i fasta priser. För närmare beskrivning av metodiken när detgäller de finanspolitiska effektberäkningarna kan hänvisas tilltidigare nalionalbudgeler. Förändringar i olikadelposter i de offentliga inkomsterna och utgifterna ger olika effekter päsamhällsekonomin. Om det sker sammansättningsförskjutningar som har större påverkanpå samhällsekonomin i övrigt, blir denfinanspolitiska effekten större än vad den annars skulle ha blivit. Genom att göra antaganden om bl.a. demarginella konsumtions- och importbenägenhelernatas i modellen hänsyn till dessaförhållanden. Till grund för effektberäkningarna ligger således bedömningar avdels importbenägenhelerna för privat konsumtion samt för offentlig konsumtionoch investering, dels hushållenskonsumtionsbenägenhet för olika slags inkomster. Det aktuellakonjunkturläget liksom även efterfrågeökningarnas sammansättning påverkar demarginella inkomslbenägenhelernas storlek. har den marginellaimportbenägenheten för privat konsumtion förutsatts uppgå till 0,35 respektive 0,30. 1982antas denna importbenägenhet vara 0,25. Importbenägenhelerna för offentligkonsumtion och investering har uppskattats till lägre tal än förprivat konsumtion. Hushållensmarginella konsumtionsbenägenhet , 1981 och 1982 har i likhet medtidigare beräkningar förutsatts vara 0,7. Med de antagandenom import- och konsumlionsbenägenheler som redovisats ovan erhålls ur modellenvärden på ett antal mulliplikatorer. Med tillämpning av dessa mulliplikatorerkan den totala effekten av förändring- Bilaga 1.1 Preliminär nationalbudget ar i den offentliga sektorns verksamhet päbruttonationalprodukten räknas fram. För några av de viktigaste variablernaredovisas mulliplikalorerna , 1981 och 1982. Permanenta transfereringar till hushåll -0,8 -0,9 -1,0 -0,9 -0,9 -0,9 I tabell 9:7 redovisas beräkningar överfinanspolitiska effekter 1982. Frågan om hur den offentliga sektornseffekt på ekonomin i övrigt skall beräknas, är svårt att besvara både utifrånteoretiska och praktiska utgångspunkter. Den beräkningsmetodik som har användsinnebär att om de offentliga utgifterna och inkomsterna inle förändras realtsett från den uppnådda nivån uppslår ingen finanspolitisk effekt. Även om denoffentliga sektorns finansiella sparande är oförändrat kan emellertid enfinanspolitisk effekt uppstå genom alt det sker förskjutningar mellan olikatyper av inkomster och utgifter. För olika sektorer i samhällsekonomin kan däremotdessa finanspolitiska effekter vara expansiva eller kontraktiva på grund av ändradsammansättning av inkomster och utgifter. Den offentligaverksamheten hade 1980 en expansiv effekt pä samhällsekonomin, motsvarande2,av BNP-utvecklingen. Detta var en neddragning frän 1979 och beroddeframför allt på de statliga utgifternas utveckling. Effekten av den kommunalasektorns inkomster och utgifter på 2,1980 motverkades lill en del av dennanegativa effekt från staten. är denoffentliga sektorns effekt på ekonomin något mindre expansiv än 1980 ellermotsvarande 1,av BNP. Tabell 9:7 Finanspolitiskaeffekter 1975-1982 Procent avbruttonationalprodukten i fasta priser Staten: direkt effekt indirekt effekt -0,2 0,2 -0,5 -0,1 0,6 -0,3 Kommunerna: direkt effekt indirekt effekt 0.5 -0,1 0,9 -0,7 0,8 -1,8 0,5 -0,3 0,1 -0,3 -1,0 -0,2 -0,2 ' Inkl. allmännapensionsfonden. Källa: Ekonomidepartementet. 1981/82:100 176 Denna reducering berorhelt på kommunerna, medan staten bl. a. genom de ökade ränteutgifterna haren större positiv effekt. Den offentliga sektornsverksamhet 1982 har en svagare expansiv effekt pä BNP än den haft sedan 1975.Del beror på alt effekten från staten minskar, medan kommunerna har en litenmen dock konlrakliv effekt. Av tabell 9:8 framgårnågot utförligare hur olika delposter i den offentliga sektorns inkomster ochutgifter bidrar till den totala finanspoliUska effekten , 1981 och1982. Tabell 9:8 Finanspolitiskaeffekter 1980-1982 Procent avbruttonationalprodukten i fasta priser Inkomster därav: direkt skatt indirekt skatt -0,4 -0,3 därav: transfereringar m. m. -0,4 -0,1 -0,4 -0,1 -0,9 -0,7 -0,4 -0,3 därav: transfereringar konsumtion investeringar -0,2 0,2 2.5 0,0 2,3 0,2 -0.2 -0,1 0.4 -0,1 0,6 -0,1 -0.1 -0,1 -0.1 0,3 0,3 -0,3 -0,2 För staten gäller all denstatliga konsumtionsökningen 1980 inte gav någon positiv effekt, somutbetalningarna för industripoliliska åtgärder minskade kraftigt. Denfinanspolitiska effekten av dessa beräknas lill minus 1,. När det gällerinvesteringar beräknas en uppgång på 0,. Totalt sett innebärsammansältningsförskjulningarna i de statliga utgifterna mellan 1979 och 1980att kalkylerna ger en finanspolifisk effekt via utgiftssidan som ärnegativ, minus , trots realt sett ökade statsutgifter. Utgifter med högmultiplikatoreffekt - som t. ex. investeringar, industripolitiska åtgärder,utvecklas svagt, medan utgifter med låg multiplikatoreffekt - l.ex. räntor påstatsskulden - ökar starkt. 1981 har staten en större expansiv effekt beroendepå ökningen i ränteutgifterna som trots sin låga multiplikativa effekt ändå gerett stort bidrag till den totala effekten. Likaså ger transfereringar tillhushåll och företag stora positiva effekter pä BNP. Bilaga 1.1 Preliminärnationalbudget 177 1982 beräknas destatliga utgifterna öka kraftigt i nominella termer men de får trots dettainte särskill stor expansiv effekt på ekonomin. Det beror på all den storareala ökningen enbart ligger på stalsskuldränlor med låg multiplikatoreffektsamfidigt som ökningen av ulgiftstakten i övrigt har minskal kraftigt i nominella tal. På inkomstsidan harskalleinkomsterna varit oförändrade i reala termer 1980 och 1981. Dekraftiga höjningarna av indirekta skatter 1981 motverkas helt av de minskadeinkomsterna från direkta skaller, vilket berodde på indexregleringen avskalteskaloma, saml den svaga utvecklingen av de tolala löneutbetalningarna. Totalt har den statliga sektornen expansiv effekt motsvarande 1,av BNP1981. 1982 minskar statsinkomsterna i reala termer vilket har en stor expansiveffekt på BNP. Den expansiva effektenav de minskade statsinkomsterna överväger den kontrakfiva effekten på utgiftssidan. Totalt har den statligasektorn en expansiv effekt på 0,av BNP. För kommunernaminskar utbetalningarna av kommunalskaltemedel långsamt och ökar svagt1981 och 1982. Pä utgiftssidan betyder framför allt ökningen av konsumtionen expansivafinanspolitiska effekter. Denna ökningstakt avlar . Sammantagetberäknas den kommunala sektorns expansiva effekt på ekonomin uppgå lill 2,3%1980, 0,1981 och -0,1982. Socialförsäkringssektornberäknas under 1980-1982 få en svagt expansiv effekt på ekonomin. Förklaringenhärtill är att transfereringarna till hushållen beräknas växa väsentligt snabbare än denhuvudsakliga inkomstposten, arbetsgivaravgifterna. Sammantaget beräknas dockden offentliga sektorn ha en expansiv effekt pä BNP 1980-1982 men denna är avtagande.1980 var den 2,för aft falla lill 1,1981 och beräknas bli endast 0,1982. Prop.1981/82:100 178 En fortsattförsämring av handelsutbytet tillsammans med kraftigt ökade räntebetalningarledde till en betydlig försvagning av bytesbalansen 1980. Underskottet ibytesbalansen uppgick till . Del höga likviditetsläget inäringslivet i kombination med en låg kreditefterfrågan begränsade liksomnärmast föregående är den icke-statliga sektorns bidrag lill utlandsupplåningen.I stället finansierades det uppkomna valutautflödel, som var något större änbytesbalansunderskotlel, genom en betydande statlig upplåning i utlandet. Valutareserven kundehärigenom hållas oförändrad. ägde, mot bakgrund av en allt störredisparilel mellan deninhemska och utländska räntenivån, elt kraftigt utflöde av valuta rum. Valutautflödel översteg vida del sombetingades av underskottet i bytesbalansen. Efter vidtagna åtgärder ijanuari bromsades utflödet upp ochförbyttes i ett inflöde. Som framgår av diagram 10:1 ägde en markerad vändning i valutaflödet rum under 1981.Bakom denna utveckling låg en förbättring i både bytesbalansen och deicke-stafliga kapitaltransaktionerna. t.o.m. finansierades, i motsats till de närmast föregående åren, bytesbalansens underskott till stor del med ett icke-statligtkapitalinflöde. Elt stort kapilalinflödeskedde . Parallellt med denna utveckling sänktes statensutlandsupplåning betydligt. Det, enligl diagram10:1, påtagliga kapitalinflöde som de icke-statliga sektorerna svaradeför t. o. m. förefaller till stordel ha kanaliserats genom valutabankerna. Som framgår av diagram 10:2,visar ökningstakten i affärsbankernas utestående krediter exkl.bosladsbyggnadskrediter, deras s. k. övrigutlåning, en avsaklande tendens sedanslutet av 1979 för all t.o.m. september 1981tillta kraftigt och uppgå till , rensat för den tekniska effekten av devalveringen . Idessa siffror ingår en betydandeutlåning i främmande valutor, refinansierad utomlands. Efterfrågan på krediteri svenska kronor inom landet var fortsatt svag och stannade i tillväxttakt vid . Bankernasrefinansierade krediter i utlandet växte sålunda kraftigt under dennaperiod. I syfte att dämpadel betydande valulautflöde som ägde rum vidtogs en serie åtgärder.Fr.o.m. höjde riksbankendiskontot från (diagram10:3). För att förstärka diskontohöjningenseffekt pä penningmarknadsränlorna höjdes kassakraven. Även villkoren för bankernas upplåning iriksbanken skärptes. Riksgäldskontorelhöjde skattkammarväxeldiskonlol, varvid den effektivaavkastningen pä skattkammarväxlar kom att uppgå till . Dessutom infördes utlåningsreglering förbankerna. Avsikten med åtgärderna var dels all begränsa utlåningen isvenska kronor dels att stimulera förelagenatt ta hem sina ullandslikvider, vilket avsägs verka hämmande påvalutautflödel.