prop · G503185 · 1981-12-31 00:00:00 — om exportverksamhet m. m.inom luftfartsområdet; Regeringenföreslår all antaga del förslag som upptagils i bifogade utdrag av regeringsprolokoll. Ipropositionen framläggs förslag om viss exportverksamhet inom luftfarts-området.Verksamheten föreslås bedrivas i form av ell statligt aktiebolag vars aktier förvaltasav luftfartsverket. Aktiekapitalet i bolaget föreslås lill . De medelsom behövs för aktieteckning bör täckas från det för /83föreslagna reservationsanslaget Flygplatser m. m. Vidare föreslås ipropositionen alt regeringen får medge luftfartsverket att teckna borgen intillett belopp av högst 2,5 milj. kr. för lån till bolaget. 1Riksdagen 1981/82. 1 saml Nr 185 Pr(H).1981782:185 2 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , Åsling,Söder, , , , , , , , Elmstedt,Tilländer, Ahrland, Propositionom exportverksamhet m. m. inom luftfartsområdet Undersenare år har affärsverken och vissa myndigheter mött en ökad utländskefterfrågan på konsulttjänster av olika slag, framför allt som ett komplementtill leverans av varor. Utbildningsområdet är ett annat område inom vilketefterfrågan från utlandet har ökal kraffigt.. Önskemålen har, framförtsföreträdesvis av utvecklingsländer men även av vissa industriländer. Affärsverkenhar i några fall bildat särskilda dotterbolag för den ufiändska konsultverksamhetenför att därigenom åstadkomma en effektivare förmedling av tjänsterna ochdärmed också ett bättre utnyttjande av begränsade resurser. I enskrivelse fill regeringen hemställer luftfartsverket altett akfiebolag bildas som dotterförelag till verket med uppgift att bedriva konsultverksamhetm. m. inom den civila luftfartens område. Efterremiss har yttranden över skrivelsen avgells av statskontoret,, beredningen för internationelll tekniskt samarbete, flygtekniskaförsöksanstalten, , styrelsen för teknisk utveckling, Sverigesexportråd, , , ochStatskonsult . Ilikhet med flera andra affärsdrivande verk har även luftfartsverket erfarit attdess samlade resurser och kunskaper bör användas för bedrivande och främjandeav svensk exportverksamhet inom luflfartsområdet. Prop.1981/82:185 3 För att konsultverksamheten skall bli framgångsrikerfordras enligt verket ett akfivt och marknadsorienterat uppträdande samt attverksamheten bedrivs i nära anknytning till den huvudsakliga resursbasen, dvs.luftfartsverket. gäller att en sådan exportfunktion i princip fallerutanför luftfartsverkets egen normala verksamhet. Med hänsyn härtill och föratt på ett mindre bundet sätt än i verkels regi kunna bedriva och främjaexportverksamheten, bör denna enligt verket handhas av en fristående juridiskperson, lämpligen som ett aktiebolag. Formerna för verksamheten kan då lättastanpassas efter vad som under verksamhetens gång visar sig ändamålsenligt. Detkunnande som finns i luftfartsverket kan i fillämpliga delar utnyttjas avbolaget. Marknadsföring av tjänster och produkter kan ske via detinternationella kontaktnät, som luftfartsverkets personkännedom och kännedom omde internationella behoven har skapat. Bolagsformen gör det enklareatt etablera det nära samarbete med enskilda eller grupper av svenska förelag iexporlprojekl, som i vissa fall kan vara lämpligt. föreslårdärför att för exporlkonsultverksamheten bildas ett aktiebolag vars aktierinnehas av luftfartsverket. För att markera bolagets anknytning lill verketföreslås dess firma vara (Swedavia) Aktiebolag, Förslagetläggs fram mot bakgrund av att efterfrågan på verkets tjänster och engagemang iinternationella luftfarlsprojekt bedöms komma att öka. För den bedömningentalar bl. a. en fortgående ökning av världsluftfarlen, ökade satsningar påluftfartssektorn i utvecklingsländerna, de svenska förelagens ökade ufiandsengagemangsamt det förhållandet att många länder saknar kompetens och resurser alt i egenregi genomföra avancerade projekt och kvalificerad utbildning. Inom verket finns erfarenheter från inlernationelltprojekt- och offertar-bete av olika slag. Personal från verket har bl. a,medverkat i förstudier rörande utbyggnadsbehov inom den civilalufttransportsektorn i och Mogambique, I offertsammanhang har verketmedverkat i fråga om utbildning, projektplanering och administration av olika fiygplatsprojekti tillsammans med svenska företag. Verket harvidare använt flyglrafikledningsskolan på Slurup (FLSS) för kurser inom flyglrafikledningsområdetsom vänt sig till personal från andra länder. Både i egen regi och i samarbetemed beredningen för inlernationellt tekniskt samarbete har utbildning hitfillsanordnats för uppåt 200 flygledare från ett fiotal länder (, ,, , m. fl.). Åven brand- och räddningsskolanpå har i viss utsträckning använts för utbildning av utländska elever.Luftfartsverket har också medverkat i FN-organel (International Civil AviafionOrganization) program för tekniskt bistånd, framför allt inom flyglrafikljänstområdel. Den förväntade eflerfrågeutvecklingen är sålunda ett motivför luftfartsverket att i mera planmässiga former sälja sitt kunnande tillutlandet. Förutom att luftfartsverket därigenom bidrar till exportintäkter, kanett r 1981/82. Prop.1981/82:185 4 säljande av luftfartskunnande utomlands enligt verket banaväg för försäljning av andra svenska konsulttjänster och/eller produkter frånSverige. Verkets medverkan kan på detta sätt öka export. Möjligheterna till försäljning av luftfartsverketskunnande på export stärks av att stort avseende fästs vid ställningsom alliansfri stat, att beställarländerna ofta är angelägna om ett statligtengagemang i projekten samt att många länder har stort behov av att utnyttjakunnande för anpassning av de operativa och tekniska systemen iöverensstämmelse med de internationella krav som fastställs av . Vidare kannämnas att utbyggnaden av , och , samt avflygtrafiklednings-systemet och FLSS har väckt internationellt intresse. Uppgiften för det av luftfartsverket föreslagna bolagetskall vara att bedriva och främja svensk exportverksamhet inom den civilaluftfartens område samt att bistå i samband med uppbyggnad och utveckling avluftfart i andra länder. Härvid skall bolaget enligt verket bedrivakonsultverksamhet samt försäljning av produkter och tjänster inom den civilaluftfartens område ävensom annan därmed förenlig verksamhet. Även andra frågor,vilka kan sammanhänga med uppbyggnad och drift av administrafion inom dencivila luftfartens verksamhetsfält, kan komma att aktualiseras. Verksamheten skall drivas enligt affärsmässiga principer.Enligt verket torde ett fåtal anställda med kommersiellt/juridiska ochoperativt/tekniska kunskaper med goda språkkunskaper och förhandlingsvanakrävas i inledningsskedet och torde även kunna utgöra tillräckligbemanning i företaget. föreslår vidare att bolaget skall ha enstyrelse med fem ordinarie ledamöter. Behovet av rörelsekapital är inledningsvis enligt verketinte större än att det kan läckas genom ett garantiåtagande frånluftfartsverkets sida. Aktiekapitalet bör sättas till en förtroendefull nivå,inte minst med hänsyn fill behovet av att vid upptagande av utländska kontakterkunna framstå som ett finansiellt tillförlitligt företag. Luftfartsverketföreslår därför, att i bolagsordningen angives alt aktiekapitalet skall utgöralägst . Aktiekapitalet föreslås inledningsvistill . Aktierna bör tecknas till en kurs av , så att denlagstadgade reservfonden skapas på en gång. föreslår vidare, att verket bemyndigasikläda sig garanti för de rörelsemedel i form av lån, som till en början behövsi bolaget. Ett garantibelopp om 2,5 milj. kr. skulle, såvitt nu kan bedömas,vara tillräckligt. Statskontoret tillstyrker i princip att luftfartsverketexporterar sitt kunnande. Enligt statskontoret är bästa sättet alt bedrivasådan utlandsverksamhet i form av ett bolag. Statskontoret saknar dock möjlighelatt bedöma om Prop.1981/82:185 5 förutsättningar för detta föreligger i delta fall och kandärför inte tillstyrka förslaget i sak. () har i princip inget att invändamot statlig tjänsteexport i bolagsform. RRV ifrågasätter dock om den skisseradeverksamheten motiverar en särskild bolagsbildning och om den inle skulle kunnaadministreras inom något etablerat statligt konsullexporlbolag. Den verksamhetsom bolaget avser bedriva måste lill en början betraktas som enförsöksverksamhet. Utifrån denna utgångspunkt finner RRV det vara önskvärt,dels att lönsamhetsmål definieras för bolaget, dels att verksamhetenutvärderas enligt en från början fastställd plan. Beredningen för internationellt tekniskt samarbete är ävenfortsättningsvis intresserad av ett samarbete med luftfartsverket. Samarbetethar enhgt beredningen fungerat väl och beredningen ser ingen avgörande skillnadom samarbetet som sker genom luftfartsverket eller genom ett avluftfartsverket ägt dotterbolag. Flygtekniskaförsöksanstalten (FFA) anser att en organisation som främjar export av civiltflygtekniskt kunnande är av intresse även för FFA. Det föreslagna sättet medett aktiebolag som dotterföretag till luftfartsverket bedöms vara en lämpligform. tillstyrker bildandet av ett konsultbolag förtjänsteexport och föreslår all ell samarbelsavlal tecknas mellanluftfartsverket eller bolaget och Swedlel/Swedcom beträffande marknadsföringenav radio- och televerk-samheten. förordar vidare en successivuppbyggnad av utlandsverksamheten, som inledningsvis endast bör omfattakonsultverksamhet, medan entreprenadverksamheten, sedan mer erfarenhet vunnits,i ett senare skede bör bli föremål för en särskild bolagsbildning. Televerketanser att även för enbart konsultverksamhet är ett garanlibelopp om 2,5 milj.kr. för litet för ett kraftfullt agerande på utlandsmarknaden. Styrelsen för teknisk utveckling (STU) tillstyrkerbildandet av det föreslagna aktiebolaget under förutsättning all det ärförenligt med luftfartsverkets verksamhet saml att del kan ske utan men förverksamheten i övrigt. Enligt STU finns det indikationer på alt avnämarländernaibland synes föredra medverkan av alliansfria stater som och altstatliga engagemang i projekten kan vara till fördel. exportråd finner luftfartsverkets förslag attmarknadsföra sina tjänster på den internationella marknaden som välmotiveratoch intressant. tror alt iniliafivet kan öppna nya möjligheter förtjänsteexport inom området i fråga. ställer sig i princip positiv lillluftfartsverkets ambitioner alt söka marknadsföra sina tjänster i utlandet. Förbundetunderstryker all verksamheten måste bedrivas på marknadsmässiga villkor medsedvanliga lönsamhelskrilerier. Förbundet förordar all luftfartsverket innanman låser sig beträffande den organisatoriska utformningen närmare undersökermöjligheterna till samarbete med andra företag i branschen i 1981/82:185 6 syfte att effektivisera marknadsföringen och nå en störremarknad. Enligt Teleplan är förslaget att bilda företagel Swedaviaell initiativ vars målsättning och grundläggande principer har bolagets fulla slöd.För att kunna genomföra kontrakt av den storlek som inom teknikområdet normahförekommer inlernationellt krävs enligt Teleplans erfarenhet väsentligt större initialinvesleringarän de föreslagna. Denna polenlielll diskvalificerande begränsning kan dockundvikas genom att luftfartsverket undersöker och bedömer kompetensprofilen hosett eller ett fåtal svenska företag och etablerar samarbetsavtal med det/deförelag som bedöms på bästa sätt befrämja marknadsföringen av luftfartsverketskunnande. Genom ell samarbete med andra företag kan också erfarenhet ochetablerad marknads-kontakt utnyttjas. välkomnar luftfartsverkets intresse av altsälja sitt kvalificerade och inom på vissa områden unika kunnande påden internationella marknaden. Med riktig marknadsföring bör detta på ettlyckligt sätt kunna komplettera del övriga utbud av tjänster och kunnande, somfinns från svensk sida. Med tanke på att marknaden ofta efterfrågar merakompletta paket av tjänster än ett enskilt företag eller en organisation idagkan åstadkomma, bör härigenom nya möjligheter öppnas för svensk tjänsteexport. Scandiakonsultframhåller betydelsen av att luftfartsverkets tilltänkta export av tjänster ochkunnande sker på marknadsmässiga villkor. ser ingen möjlighet alt bedöma denekonomiska bärkraften i den föreslagna verksamheten. Den organisatoriskauppbyggnad som föreslagits med ett mindre antal ledande befattningshavare kräverenligt en kontinuerlig verksamhet omfattande minst 10-15 manår/årför alt uppnå en acceptabel lönsamhet. Utvecklingen under 1970-lalel har lett till balansbristeri den svenska ekonomin med underskott i handels- och bytesbalansen. I en polifiksom syftar till att återställa balansen i de svenska betalningarna lill ochfrån utlandet är exporten av avgörande betydelse. Huvudansvaret för all densvenska exporten utvecklas fillfredsställande ligger helt naturligt på förelagen.De statliga insatserna för att främja och stimulera svensk export är dock avbetydelse. Sådana åtgärder har hitfills främst varit inriktade på näringslivet. I proposition 1980/81:171 om export av tjänster frånstatliga myndigheter och bolag m.m. redovisas en rad åtgärder som syftar tillatt undertätta för bl. a. affärsverk alt sälja sitt kunnande till andra länder. En statlig tjänsteexport kan ge såväl direkta somindirekta effekter på bytesbalansen. Den direkta effekten erhålls genom försäljningav ett unikt kunnande. Delta kan ske antingen direkt fill beställare i andraländer eller 1981/82:185 7 genomatt den statliga sektorn engagerar sitt syslemkunnande i lämplig form som ettkomplement fill näringslivet. Den indirekta effekten uppnås genom all svenska Ijänsteuppdragi utlandet kan underlätta och röja väg för svensk följdexporl från industri-och entreprenadföretag eller från andra konsulter. Detta kan på sikl också ledafill en förbättrad sysselsättning i . ,som är ell affärsverk, driver och förvaltar statens flygplatser för civilluftfart. har också till uppgift alt i fred svara för civil ochmilitär flygtrafikledning samt all ha överinseendet över flygsäkerheten för dencivila luftfarten. Luftfartsverkelsverksamhet bedrivs i enhghel med internafionella regler och föreskrifter somfastställs av FN-organel (). Verksamhetenomfattar alla de aktiviteter och problem av organisatorisk, teknisk, Irafikaloch ekonomisk art som sammanhänger med den civila luftfartens anläggningar och administrafion.Det gäller sålunda planering, drift och utveckling av flygplats- och flygtrafikledningssystemsamt frågor om utveckling, utarbetande och övervakning av den civilaluftfartens säkerhelsnormer. Specielltinom de operativa och tekniska verksamhetsområdena ligger luftfartsverket långtframme vid en internafionell jämförelse. Personal från verket har fåttbetydande erfarenheter i samband med genomförande av stora projekt som fiygplatsernaArlanda, och , utbyggnaden av fiyglrafikledningssystemel samlFlyglrafikledningsskolan på (FLSS). Beträffandede marknadsmässiga förutsättningarna för bedrivande av tjänsleexport inomluftfartens område delar jag remissinstansernas uppfattning attluftfartsverket besitter ell stort kunnande inom ett villomfattande kompetensområdeoch alt det finns en betydande marknad för exportverksamhet inom luflfartsområdet.Verkels resurser bör därför kunna marknadsföras inlernationellt och bh ettvärdefullt komplement tUl det utbud av tjänster på området som kommer frånolika svenska konsult-, entreprenad-och fillverkningsförelag. Ettsådant engagemang ligger också i linje med förslagen i prop. 1981/82:98 omvissa luftfartspolitiska frågor, nämligen att ännu starkare än betonaverkets affärsmässiga uppgifter och uppträdande. I en situation med en viss avmattningav den inhemska efterfrågan på verkets tjänster - lägre ökningstakt itrafikutvecklingen med åtföljande lägre krav på utbyggnaden av anläggningar ochsyslem inom landet - som f. n. råder, kan nya verksamhetsformer göra detmöjligt att inom verket bibehålla och utveckla kompetens och kunnande inom luflfartsområdet.En internafionell uppdragsverksamhet kan också ge omväxling och sfimulans förverkels personal. Förexportverksamhetens närmare inriktning och organisation måsle luftfartsverketsegna specifika förutsättningar fillmätas avgörande betydelse. Därvid kankonstaleras att del inom luftfartsverket, under de senaste fio Prop.1981/82:185 8 årens kraftiga utbyggnad av luftfartens markorganisation,byggts upp ett gediget systemkunnande och stor kompelens på området. Dessakunskaper ger goda förutsättningar för en ökad tjänsleexport. Vidare börframhållas alt luftfartsverket har en internationellt sett hög kvalitet och enrelativt sett god kapacitet på utbildningssidan, ett område där detuppenbarligen finns en marknad av betydelse och där luftfartsverket redanhunnit skaffa sig en stor erfarenhet. genomförs grundutbildningav ca 40 saudiara-biska trafikledare vid flyglrafikledningsskolan i har nyUgen slutits om ytterligare sådan utbildning. Ett annat område där luftfartsverket på senare fid settmöjligheter alt indirekt skapa exportintäkter för verket är alt följa upp ochbevaka ersättningsmöjligheter från vidareförsäljning från företag av produkteroch material som verket utvecklat för egna behov. En intensifierad satsning pådelta område torde enligt verket kunna ge goda resultat. Jag delar dock tveksamhet att genom sammajuridiska person erbjuda såväl konsulttjänster som entreprenader och materielleveranser.I likhet med bör därför luftfartsverkets exportverksamhet byggas uppetappvis med separata bolag för konsultverksamhet och för enlreprenad-och produktverksamhel.Televerket har för sin exportverksamhet sålunda bildat Swedlel och Swedcomår 1981. En bedömning av intäkterna från export av luflfartskunnandevisar all dessa kan uppgå till 20-25 milj. kr./år . Enligt min mening måste exportverksamheten utformas eflerde marknadsförutsättningar som bedöms föreligga men också i hög grad efterluftfartsverkets egna specifika förutsättningar. Grundläggande förutsättningarär all verksamheten bedrivs planmässigt och på affärsmässiga grunder och altden huvudsakligen genomförs med personal från luftfartsverket. Verksamheten börvidare bedrivas på marknadsmässiga grunder och ge ett överskott. I likhet med andra affärsverk som inlettexportsatsningar anser jag all aktiebolagsformen också för luftfartsverket ärden lämpligaste formen för en långsiktig och planmässig tjänsteexport.Bestämmelser som gäller för affärsverken kan medföra inskränkningar i denhandlingsfrihet och smidighet, som en framgångsrik exportverksamhet kräver. Ettbolag ger också bättre förutsättningar att avgränsa exportverksamheten frånverkets övriga verksamhet så all den kan bedrivas skild från luftfartsverketsuppgifter enligt dess instruktion. Jag tillstyrker därför all för ändamåletbildas ell särskilt aktiebolag, helägl av staten och av karaktärendotterföretag tiU luftfartsverket. Bolaget skall driva verksamhetenaffärsmässigt vilket innebär att kostnaderna för denna inkl. förräntning av delinsatta kapitalet skaU täckas av inflytande ersättningar. Jag vill i sammanhanget uppmärksamma att det kan komma attfinnas en viss marknad för försäljning av verkels tjänster även inom tiUandra 1981/82:185 9 änverkels nuvarande kunder. I vilken form detta skall ske får dock prövas . Jag anser mig kunna godtaluftfartsverkets bedömning av bolagets kapitalbehov. Sålunda bör ett belopp av350 . filiföras bolaget som aktiekapital. Genom att aktierna tecknas tiUen kurs av filiförs ell belopp av . Demedel som behövs för aktieteckningen får täckas från del för /83föreslagna reservafionsanslagel Flygplatser m.m. Föratt tillgodose bolagels behov av rörelsemedel bör regeringen få medge luftfartsverketall teckna borgen för aktiebolaget infill ell belopp av 2,5 milj. kr. Jag vill i deltasammanhang också ta upp frågan om ekonomiska garanfier till de i konsortiet ScandinavianAirlines Syslem (SAS) ingående flygbolagen. I samband med alt SAS bildades år1950 träffade regeringarna i , och en överenskommelse omvissa ekonomiska garanfier till konsortiets tre moderbolag, nämligen AB Aerolransporl(ABA), Det Danske /S (DDL) och Del Norske Luflfartselskap A/S (DNL).Nya ekonomiska garantier har successivt ställts. bemyndigade riksdagenregeringen (prop. 1979/80:113, /80:21, rskr 1979/ 80:264) att träffa avlalom en fortsatt riskgaranti lill ABA den 1 oktober 1980-den 30 september1985. Någon överenskommelse har ännu inte träffals. Den danska regeringen ladeden fram ett förslag lill folkefinget rörande statsgaranti fillDDL. Enligt vad jag har erfarit är den norska regeringen också beredd althemställa hos om bemyndigande alt träffa en överenskommelse. Jagförordar därför all det av lämnade bemyndigandet ändras tillatt avse perioden 30 september 1987. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen all 1. godkänna all exportverksamhet m. m. inom den civilaluftfar-lens område anordnas i enlighet med vad jag har förordat, 2. bemyndiga regeringen all medge luftfartsverket attteckna borgen för lån lill ett av verket bildal aktiebolag för den angivna exportverksamhetenintill ett belopp av högst . 3. besluta den ändring av bemyndigandet om fortsallriskgaranti till Aktiebolaget som jag har förordat. Regeringenansluter sig tUl föredragandens överväganden och beslutar att genom propositionföreslå all antaga de förslag som föredraganden har lagt fram.