prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — Gruppen är vidaremyckel oenhetlig med hänsyn till föräldrarnas nationella och sociala bakgrund.Jag vill mot denna bakgrund betona vikten av all åtgärderna inom olika samhällsområden till förmån för den andragenerationen differentieras medhänsyn till behoven hos olika grupper. För de barn som ärfödda i eller kommit hit tidigt är de särskilda insatserna inomförskolan och av synnerlig vikt. I rapporten finns uppgifter somvisar all situationen för de barn som deltagit i förskoleverksamhet ochgenomgått hela sin utbildning i är betydligt bättre än för dem som invandrat hit i ungdomsåren. Dettalyder enligl min mening på alt desärskilda åtgärder för invandrarbarn som infördes i förskolan och grundskolani mitten av 1970-talel har gett en god effekt vad gäller barnens sociala och språkliga ställning, och attdenna effekt kan få större genomslagskrafl pä . Vad gällerinsatserna inom förskolan vill jag hänvisa lill vad chefen för socialdepartementettidigare har anfört beträffande hemspråksträningen i förskolan. Somframgår av hennes redovisning föreslås hemspråksträningen äga rum enligtoförändrade regler näsla budgetår. Den särskilda kommitté (S 1979:03) som seröver frågan om situationen för invandrar- och minoritelsbarn i förskoleåldernkommer att avlämna sill betänkande under år1982. En omfattandeverksamhet pågår även i syfte all genom insatser i ungdomsskolan förbättrainvandrarelevernas sociala och språkliga ställning. I rapporten redovisas en del avdenna verksamhet och en rad förslag lill konkreta åtgärder förs fram. Särskilt stor vikt hari rapporten lagts vid språkundervisningen för invandrarelever, såvälstödundervisningen i och på svenska som sludiehandledningen på och undervisningeni hemspråket. Den särskilda språkundervisningen syftar sammanfattningsvis tillatt ge barn lill invandrare och språkliga minoriteter ökade möjligheter alltillgodogöra sig utbildning pä sammavillkor som övriga elever och all ge dem förutsättningar för en harmonisk personlighelsulveckling, som bygger påaktiv tvåspråkighet och stolthetöver den egna kulturbakgrunden. Jag vill i dettasammanhang erinra om vad statsrådet har framfört, ochsärskilt framhålla all utvecklingen av de särskilda utbildningsinsatserna förinvandrarbarn har gått myckel snabbi. förbällrades genomriksdagens beslut stödundervisningen i svenska för invandrarbarnen iskolan (prop. 1968:67, SU 1968: 129, rskr 1968:303). Samfidigt infördes möjlighetenatt ge dem viss undervisning i modersmålet.Denna senare undervisning kom i början av 1970-talel alt benämnas 1981/82:100 Bilaga 15 173 Genom de nya riktlinjer förinvandrar- och mino-riletspolitiken som fastställdes (prop. 1975:26,InU 1975:6, rskr 1975:160) och de riksdagsbeslut som sammanfattningsvis kallas hemspråksreformen(prop. 1975/76:118, UbU 1975/76:33, rskr 1975/76:391 och prop.1976/77:22, UbU 1976/77:10, rskr 1976/77:111) har hemspråksundervisningen fåll en fasl ställning i det svenska skolväsendel.Beslutet innebär bl. a. allkommunerna är skyldiga alt anordna hemspråksundervisning i och gymnasieskolan.Hemspråksundervisningen omfattar nuca 55000 elever. Den statliga satsningen har ökat från ca 10 milj. kr. fill ca 400 milj. kr. Mellan läsåren1970/71 och 1977/78 har undervisningsvolymenför hemspråksundervisning och stödundervisning i svenska sexdubblats, om manräknar i lärarveckotimmar. som har gått sedan hemspråksreformen trädde i kraft har undervisningsvolymen för hemspråksundervisningen i grundskolanökat med . Finskspråkiga barn utgör ca hälften av alla barn som följerhemspråksundervisning i . I gymnasieskolan har antaletinvandrarelever som deltar i hemspråksundervisning och sludiehandledning pähemspråk tredubblats /78. Frågan om denfortsalla utvecklingen av den särskilda undervisningen för invandrarbarnoch barn lill språkliga minoriteter är avhängig av resultaten av en myckelomfattande försöks- och utredningsverksamhet som f. n. pågår på olika håll.En grundläggande utgångspunkt för denna försöks- och utredningsverksamhet är deår 1975 av beslutade riktlinjerna för invandrar- och minoritetspolitiken. Jagvill i delta sammanhang särskill erinraom regeringens direktiv lill invandrarpoliliska kommittén (A 1980:04) i vilka understryks alt 1975 ärsriktlinjer bör vara vägledande ävenför den fortsalla polifiken. I detta sammanhang framhöll regeringen vidare all en viktig uppgift av övergripandekaraktär är att bedöma hur kultur- och utbildningspolitiken skall kunnainriktas så all den bättre tillgodoseretniska och språkliga minoriteters rätt till en egen identitet, med utgångspunktfrån målen all åstadkomma social jämlikhet och tolerans mellan olika grupper i . Det är givet allutvecklingen av den andra generationeninvandrares villkor slår i förgrunden i ett sådant perspektiv. En viktig del avden försöks- och utredningsverksamhet som jag ovan omnämnt utförs inomkommittéväsendet. Utöver invandrarpoliliska kommittén, som har till uppgift alt överväga den fortsallainriktningen av åtgärder för invandrare ochminoriteter i i anslutning lill riktlinjer, vill jag särskill nämna kommittén (S 1979:03) med uppgiftatt se över hemspråkslräningen iförskolan m. m. saml den särskilda utredare (1981:04) som tillkallats av skolministern med uppdrag alt göraen översyn av invandrarfrågor inomskolväsendels och vuxenutbildningens område.I direktiven fill den särskilda utredaren framhåller regeringen att bakomhemspråksundervisningen har funnits flera, lill sina konsekvenser aldrigklart särhållna motiv. motiv har varit barnens inskolning. 1981/82:100 Bilaga 15 174 gäller främst elever som i skolåldern kommer från eltannat språkområde ellerbörjar skolan med bristfälliga eller inga kunskaper i svenska. annat motivför hemspråksundervisningen har varit elevernas språkliga och psykiska utveckling. För all eleverna skallkunna tillägna sig både hemspråketoch svenska på ett tillfredsställande sätt har man ansett del nödvändigt alt de uppnår en viss färdighet ihemspråket. Slutligen har man, främstfrån företrädare för olika minoritetsgrupper, framfört minoritetspo-litiska motiv, dvs. man har hävdat all barn som tillhör en etablerad etnisk gemenskapskall fä utveckla den minoritetens språk och kultur. Härvid har man bl.a. hänvisat lill olika internafionella avtal. Mol denna bakgrundframhålls i direktiven alt den utsträckning i vilken det ena eller det andramotivet för att införa hemspråksundervisning beaktas kan få olikakonsekvenser för hemspråksundervisningen. Del påverkar de aktuella elevernasanlal, språkkunskaper och skolans möjligheter all anordna enmeningsfull undervisning. Dessa konsekvenser har aldrig analyserats tillfredsställande.Hemspråksundervisningen har pågått så längeatt underlag finns för att närmare klargöra på vilka säll dessa olika motiv för undervisningen skulle kunna komma till uttryck vad gäller undervisningens organisation. En viktig fråga somdärför nu bör bedömas är om del ärrimligt all sådana omprioriteringar görs all hemspråksklasser kan anordnas även på högstadium, sä attundervisningen i hela den obligatoriska skolan sker på ett annat språkän svenska. Utredaren skall på liknande sättgöra en bedömning rörande gyninasieskolan. I direkfivenerinrar regeringen vidare om all mer än en kvarts miljon av befolkningen iSverige är finsktalande. Del är uppenbart all en stor del av de åtgärder somvidtas inom ramen för politiken på skilda områden bör anpassas lill dettaförhållande. Särskilda åtgärder för att ge de finskspråkiga i Sverigestörre möjligheter till utbildning i och på finska utgör också en del av delnordiska samarbetet. Del bör mol denna bakgrund övervägas om villkoren förundervisning i och gymnasieskolan i och på olika språk somförekommer som minoritetsspråk i bör vara lika eller om finskaspråket bör ges en särskild ställning i det svenska skolsystemet.Konsekvenserna av detta med hänsyn lill dels undervisningen i andra minoritetsspråk, dels planeringen avundervisningen på högstadium och i gymnasieskolan, delslärarutbildningen och de kostnader som ärförbundna med olika handlingslinjer bör därför karlläggas som elt underiagför politiska beslut. Slutligen framhållerregeringen i direktiven all en fråga som inle är oväsentlig i detta sammanhang är benämningenav det språk som undervisningen avser. Från flera håll har påtalats all termenmodersmål bör införas som benämning. Frågan om vilken beteckning som skallanvändas är av betydelse ur minorilelspolilisk synpunkt. Definitionen av vilka som harbehov av och rätt lill olika former av språkundervisning bör också preciserasklarare, liksom även innebörden av aktiv tvåspråkighet i undervisningen. 1981/82:100 Bilaga 15 175 På olika håll skernu även försöks- och forskningsverksamhet som kan ingå i underiagel förkommande överväganden om utvecklingen av de särskilda utbildningsinsatserna förinvandrarbarn och barn till språkliga minoriteter. Jag vill främst här nämna del första steg i riktning mol enmera samlad kartläggning aveffekterna av de olika formerna för hemspråksundervisning i som togs när regeringen gav SÖ iuppdrag all inom ramen för försöksverksamheten med jämkade limplaner pågrundskolans låg- och mellanstadier utvärdera de olika organisationsformerna för hemspråksundervisningen.Försöksverksamheten omfattar bl.a. hemspråksklasser,dvs. klasser i vilka undervisningenges för barn från endast enspråkgrupp i och på modersmålet. Övergång sker sedan successivt lillundervisning på svenska. Anlalel hemspråksklasser har ökat /78 dåhemspråksreformen genomfördes, och uppgicklill 1980. SÖ skall redovisa uppdraget . I detta sammanhang bör även erinras 1978 medgav Stockholmskommun all bedriva försöksverksamhet med finskspråkig gymnasial utbildning.Jag vill vidare nämna alt en omfattande forskningsverksamhet med inriktning påIvåspråkighetsfrågor och invandrarbarnhar inletts vid universiteten och högskolorna. Expertgruppen för invandringsforskning(EIFO) har tilldelats 2,0 milj. kr. för ett särskilt flerårigt projekt med inriktning på den andra generationen invandrare.En nära samverkan sker mellan SÖ och EIFO vad gäller SÖ:s särskilda forskningsprojekt med inriktning på invandrarelever.EIFO har även erhållit särskildamedel från för en studie av hemspråksreformens genomförande i förskolan. Resultaten avEIFO:s och SÖ:s projekt beräknas föreligga . Frågan om skolor medenskild huvudman för språkliga minoriteter har ägnats ökad uppmärksamhet undersenare år, bl. a. inom ramen för diskussionenom den finskspråkiga minoritetens situation i . Jag vill i delta sammanhang erinra om att i direktiven förden tillsatta kommittén (U1979:13) angående skolor med enskild huvudman anfördes att de fräninvandrarhäll framförda önskemålen om att invandrarbarn skulle ha möjlighet lill undervisning i egna skolor hade tillförtdebatten om enskilda skoloryllerligare en dimension som borde övervägas i ell vidare sammanhang. Kommitténanför i betänkandet (SOU 1981:34) Fristående skolor för skolplikliga elever somsin principiella uppfattning alt lösningar på skolplikliga invandrarbarnsutbildningsbehov skall kunna sökas inom ram. Kommittén har därförinte funnit skäl att för invandrarbarnenföreslå särskilda regler för skolpliktens fullgörande i skola med enskildhuvudman. Kommitténs förslag bereds f. n. i . Den nya läroplanenför , Lgr 80, kommer att medföra att hemspråkels ställning ytterligarebefästs på högstadiet. När läroplanen träder i kraft näsla läsår kommer eleverna all hamöjlighet all, vid sidan av den vanliga hemspråksundervisningen, även väljahemspråket som tillval. 1981/82:100 Bilaga 15 176 Den expansion av hemspråksundervisningen som har ägt rumsedan hemspråksreformen trädde i kraft svarar säledes mol intentionerna iläroplanen. föreligger, somjag redan nämnt, ett behov av alt anpassaolikaåtgärder för invandrare och språkliga minoriteter tillden väntade utvecklingen på längresikt. Vad gäller hemspråksundervisningen är del bl.a. nödvändigt all koncentrera insatserna så all de ger mesta möjliga undervisningsvolym till de barn och ungdomar som är mest i behov av undervisning i modersmålet. De överväganden omden fortsatta inriktningen avinsatserna på delta område som sker i särskild ordning får utvisa i vilkaformer detta bäst kan ske. Som har framgått avvad statsrådet redan har anmält har en praxis utvecklats sominnebär all kommuner tilldelats såväl s. k.basresurs och förslärkningsresurs som det särskilda statsbidraget för hemspråksundervisning. Denna form avdubbelfinansiering bör avvecklas. Samtidigtföreslås all del s.k. veckolimpriselför hemspråksundervisning justeras,så att den överkompensation kommunerna hillills erhållit upphör. Jag villerinra om all besparingseffekten på statsbudgeten lill följd av dessa förändringar inle uppslår förrän från /84. Jag villvidare erinra om all riksdagensbeslut om statsbidrag lillhemspråksundervisning för invandrarbarn m.m. (prop. 1976/77:22, UbU1976/77:10, rskr 1976/77:111) innebär alt kommunerna erhöll en större frihet äntidigare all välja en lämpligorganisation för hemspråksundervisningen. Statsbidraget för hemspråksundervisningen skall på så säll,enligl vad föredraganden anförde, stimulera kommunerna alt planera sinaundervisningsinsalser med hänsyn tillskiftande lokala förhållanden. Därigenom kan eleveräven från små språkgrupper erbjudas samma möjlighet till hemspräksundervisning som elever frånstora språkgrupper. I rapportenInvandrarungdomar understryks särskilt behovel av utökade insatser för attklara lärar- och läromedelsförsörjningen vad gäller hemspråksundervisningen.Särskild högskoleutbildning för hemspråkslärare inleddes vid lärarhögskolornai , och . Planeringsramen för hemspråkslärarlinjen omfattar underinnevarande budgetår sammanlagt 168 nybörjarplatser avseende 10 språk. Vid förskolelärarlinjen finnsminst 192 nybörjarplatser avsalta för tvåspråkiga studerande och vid låg- ochmellansladielärarlinjerna 96 nybörjarplatser för sökande med finska som modersmål. Somframgått av vad statsrådet redan har anfört föreslås, trots del ansträngdabudgetläget, att hemspråkslärariinjen utökas med 24 nybörjarplatser och all bidraget till statens institut förläromedelsinformalion ökas med 1,0 milj.kr. för all främja läromedelsförsörjningenpå minoritetsspråk. I rapporten betonassärskill all skolans hela verksamhet i högre grad bör inriktas på attförebygga olika sociala problem som invandrarelever kan möta. I detta syftebör bl.a. utbildning i invandrarkunskap ske för all skolpersonalsaml en rad åtgärder vidtas i syfte att utnyttja den språk- och kullurresurssom invandrareleverna utgör. 1981/82:100 Bilaga 15 177 Vad gäller åtgärderför all ge såväl personal som elever invandrarkunskap vill jaghänvisa till den omfattande verksamhet med denna inriktningsom bedrivs inom , SÖ och UHÄ. Regeringen har i propositionen omskolforskning och personalutveckling (prop. 1980/81:97, UbU 1980/81:37, rskr1980/81:385) särskill betonat vikten av fortbildning i bl.a. invandrarkunskap. Jag vill även erinra 1978 fillkallade diskrimineringsutredningen (A 1978:06) har i uppdragatt lägga fram en plan för all, bl. a. genomåtgärder på skolområdet, motverka fördomar pä etnisk grund. Vad gäller nödvändigheten av all bättre tillvarata denresurs för internationell förståelseoch samverkan som invandrareleverna utgör vill jag hänvisa lill vad regeringen anfört i direktiven till densärskilda utredaren av invandrarfrågorinom skolväsendel. Där framhålls all invandringen har tillfört det svenska samhället människor som tillsammanlagnarepresenterar språkkunskaper som vi haft någon motsvarighetlill i värt land. För utveckling och kontaktmöjligheter i framlideninnebär delta en myckel stor tillgäng. Särskilt kan detta bli fallet omtvåspråkiga elever kan fortsätta studera sill hemspråk i gymnasieskolan påstudievägar där de i sill senareyrkesliv kan nyttiggöra sina språkkunskaper vid internationella kontakter. Del är därför viktigt alt fåklarlagt vilka olika möjligheter som härkan och bör skapas genom skilda åtgärder, bl.a. med avseende på läroplaner och behörighetsbestämmelser. I rapporten läggssärskild vikt vid åtgärder som kan underlätta invandrarungdomarnas möjligheteratt från gå vidare till annan utbildningoch all få bättre möjligheter all hävda sig på arbetsmarknaden. Detbetonas all sådana åtgärder är särskill vikliga vad gäller ungdomar som har invandrat till i högstadieäldern. I detta sammanhang understryks särskill i rapporten bl.a.all svenskundervisningen förbättras så att svenska som främmande språk fårstatus som särskilt ämne och alt desärskilda introduktionskurserna för invandrarelever i gymnasieskolan utvidgas. Jag instämmer iuppfattningen att skolans verksamhet för invandrarelever i högre grad börinriktas på all vidga deras vidareutbildnings- och sysselsättningsmöjligheter. Jag vill idetta sammanhang erinra om all svenska somfrämmande språk fr. o. m. /83 är ett särskill ämne i . Vad gäller de särskildaintroduktionskurserna för invandrarungdomvill jag hänvisa lill statsrådet förslag att denna verksamhet under /83 bör kunna bedrivas isamma omfattning som , vilken har svarat mol efterfrågan. Dessa kurseromfattar upp till ell år. Somframgår av vad chefen för redan har anfört bör delsärskilda bidraget lill dellagarna i dessa kurser tills vidare utbetalas vialänsarbetsnämnderna. Med anledning avvad som i rapporten framhålls om invandrarungdomarna och vuxenutbildningenvill jag framhålla följande. har godkänt ell förslag lillläroplan för den kommunala vuxenulbild-12 I98II82. Prop.1981/82:100 Bilaga 15 178 ningen (komvux). Läroplanen innebär bl.a.alt grundskolkurser skall fä anordnasi hemspråk och i svenska som främmande språk. Försöksverksamhet med finskspråkig undervisning har pågått ikomvux /77. Fråninnevarande läsår får försöksverksamheten omfatta grundskolkurser ävenpå andra språk än finska. Regeringen har vidare utfärdat förordning om försöksverksamhet med svenska som främmandespråk inom vuxenutbildning. Vad gäller grundutbildningen för vuxna (grundvux) kan nämnas att föricke svensktalande deltagare i grundvux skall, där så är möjligt,undervisningen anordnas helt eller delvispå hemspråket, om den studerande önskar det. På gymnasieskolnivån inom komvux förekommer emellertid inle någonhemspråksundervisning. Stödundervisning på hemspråk kan förekomma inom komvuxliksom i svenska för invandrarelever.Komvux-utredningen (U 1978:04) har bl. a. i uppdrag att uppmärksamma frågor rörande rekryteringen av deltagare tillkomvux. Åven grundutbildningen för vuxna börbeaktas av kommittén. Förslag omulbildnmg av vuxna invandrare i svenska har, såsom tidigare anmälts, nyligenavlämnats av kommittén (A 1978:07) för översyn av svenskundervisningen för invandrare.Sammanfattningsvis vill jag understryka alt en betydande verksamhet sålundaäger rum i syfte alt anpassa vuxenutbildningen lill invandrares behov. Väsentlig viktläggs i rapporten vid utökade insatser för invandrarelever inom studie- ochyrkesorienteringen (SYO). Jag vill här hänvisa lill vad statsrådet i den avlämnade SYO-proposilionen (prop. 1981/82:15, UbU 1981/82:6). Ipropositionen redovisas ingående olika åtgärder inom SYO som kommerinvandrarelever lill del. Vidare anmäls bl.a. att regeringen senare avser återkomma medförslag om en särskild antagning av finsklalande sökande lill SYO- utbildning. I detta sammanhangvill jag även erinra om all SÖ har meddelat anvisningar angåendeinvandrarelevernas intagning i gymnasieskolan samt sammanställt särskillservicemalerial. Med anledning av det beslut som fattade våren1980 om skolans uppföljningsansvar för 16- och 17-åringar har SÖ ävenutfärdat föreskrifter i vilka ungdomar med sociala och språkliga problem ägnas särskilduppmärksamhet. Med anledning av deni rapporten framförda synpunkten angående behovet av bättre samordning mellande olika utbildningsanordningarna vill jag erinra om att statsrådet har framhållit all det vid beredningen av gymnasieulredningens förslag är nödvändigtall bl. a. beakta samordningsfrågor mellan gymnasieskolan, kommunalvuxenutbildning, arbetsmarknadsutbildning och olika arbetsmarknadsåtgärder för ungdomar i berörd ålder. Jag övergår nu lillall behandla frågor rörande invandrarungdomarnas ställning päarbetsmarknaden. Invandrarnas arbetsmarknadssituation präglas numera av betydande problem. av dem som påbörjar arbetsmarknadsutbildning (AMU) ärutländska medborgare. 1981/82:100 Bilaga 15 179 utländska medborgarna svarar för av arbetskraftenmen för av de arbetslösa. I svarar de för av dearbetslösa,och i åldersgruppen för . Särskill i storstadsområdena utgörinvandrare en myckel stor del av de arbetslösa. Sedan utländskamedborgare började särredovisas 1977 hararbetslösheten bland de utländska medborgarna varit ungefär dubbelt så stor som bland helaarbetskraften. Invandrarungdomarnasproblem på arbetsmarknaden är särskill illavarslande. Jag vill här hänvisalill all regeringen i propositionen om arbetsmarknadspolitikens framlida inriktning (prop. 1980/81:126,AU 1980/81:21, rskr 1980/81:404) framhöllalt det är nödvändigt att inom ramenför alla de åtgärder som vidtas för ungdomarna på arbetsmarknaden ägna särskild uppmärksamhet åtinvandrarungdomarnas problem. I delta sammanhangvill jag även nämna del utvidgade uppföljningsansvar för ungdomar som skolan har sedan år1980, vilket syftar till all ge ungdomar möjlighet lili utbildning, praktik ellerarbete. Därvid begränsadesmöjligheterna för ungdomar att genomgå arbetsmarknadsutbildningeller all få beredskapsarbete. Förutom reguljär utbildning erbjuder nämUgenskolan numera dessa ungdomar inlroduktionsprogram och yrkesintroduklion, varsfrämsta syfte är att stimulera ungdomarna att söka sig lill fortsaltutbildning. Åven de s. k. introduktionskurserna för invandrarungdom igymnasieskolan bör betraktas som ell slöd för kommunerna i deras uppföljningsansvar. Mot bakgrund av denstigande arbetslösheten bland ungdomar har regeringen beslutatom utökade åtgärder för alt bekämpaungdomsarbetslösheten. Dessa åtgärder bör kunna komma invandrarungdomarna lill del i väsentlig grad. För nyinvandrade invandrarungdomar utgörbristande kunskaper i svenska språket detstörsta hindret för alt få en anställning. Delta förhällande ställer stora krav på främst arbetsförmedlingen.Jag finner därför AMS:s åtgärder för all bistå invandrade arbetssökande vidarbetsförmedlingen myckel angelägna.Arbetsförmedlingens service tillinvandrare ställer speciella krav ifråga om personalresurser, kunskaper och arbetsmetoder. Jag vill här särskillunderstryka vad chefen för har framhållitbeträffande rekrytering av tvåspråkiga arbetsförmedlare. Jag ser med särskildtillfredsställelse att arbetsmarknadsverketvid rekrytering av arbetsförmedlare fäster uppmärksamhet vid kunskaper ifinska eller andra aktuella språk för all därigenom kunna ge invandrare direkt individuell serviceutan tolk. En studie vidarbetsförmedlingen i rörande behovel av arbetsförmedlingensservice till invandrare har visat att arbetsmarknadspolitiskaåtgärder oftare måste vidtas för invandrare än andra och alt planeringen av sådana åtgärder är än meromfattande än för övriga arbetssökande. Den fortsatta projektverksamheten förinvandrare vid avsesomfatta språktest, individinriktad service, utvidgat samarbete Prop.1981/82:100 Bilaga 15 180 med arbetsgivare i området och med sociala myndigheter.Resultaten av denna projektverksamhet bör enligt min mening följas upp och utvärderasi syfteatt förbättra och utveckla plalsförmedlingsmelodiken för invandrare i hela landet. Mol bakgrund av attarbetsmarknadssituationen för invandrare är särskill svår beslöt våren 1981om en betydande satsning på en ny projektverksamhet lill en kostnad av 2,3 milj. kr. under budgetåret1981/82 inomarbetsmarknadsinstitutens () regi för arbetssökande invandrare med särskilda svårigheter. Denna särskildaprojektverksamhet bedrivs vid tvåarbetsmarknadsinstitut, som rekryterar sökande från resp. Kista-området i norra . Institutenlar emot språkligt homogena grupperav invandrare och söker finna lämpliga metoder för att långsiktigt lösa de sökandessysselsätlningssiluation.