prop · G503106 · 1981-12-31 00:00:00 — Effekterna avhögskolereformen inom olika områden - däribland antagningen lillhögskoleutbildning - studeras ocksä f. n. av uppföljnings-kommittén. 1fråga om "direktövergång" från gymnasieskolan fill högskolan gälldelill en början all av kvotgmpperna 1 och II, dvs.de kvolgmpper som förbehålls sökande med gymnasiebetyg, garanterades dem somsökte till högskoleutbildning enbart på grundval av betyg. Denna regel harsedermera ändrats. Från den gäller alt minst en tredjedel av antagningsplatsernainom flertalet av högskolans allmänna utbildningslinjer skall vara förbehållnadem sorn söker lill sådan utbildning senast efter avslutadgymnasieutbildning. Urvalet för dessa antagningsplatser grundas på enbartbetygspoäng. Direklövergången är dock för många utbildningslinjer i praktikenbetydligt högre än de här angivna talen. Eftersom reglerna för direklövergånglill högskolestudier sä har ändrats bör erfarenheter av de nya reglernainhämtas innan ytterligare förändringar diskuteras. Kommitténsförslag lill ändrade regler för beräkning av belygsmedelvärde frångymnasieskolan bedöms positivt av flera remissinstanser, bl. a. RRV,majorilelen av organen inom högskolan, NFR, /SR, ,och Ingenjörsvelenskapsakademien samt Landstingsförbundet.UHÄ hänvisar lill att gymnasieutredningens betänkande bl. innehåller förslagom ett nyll betygssystem för gymnasieskolan. Därmed ges nya förutsättningaralt bedöma sambandet mellan gymnasieskola och högskola. Det är därför enligtUHÄ inte nu meningsfullt all diskutera kommitténs förslag i dessa delar.Hithörande frågor bör prövas i den ordning regering och riksdag bestämmer pågrundval av gymnasieulredningens förslag. Prop.1981/82:106 123 Ävenjag finner kommitténs förslag intressant. Vid nuvarande poängberäkning avgymnasiebetyg väger varje betyg lika tungt oavsett om ämnel i fråga upptarstort eller litet antal limmar i läroplanen. 1 realiteten sker därigenom enviktning av betygen lill förmån för små ämnen. Kommitténs förslag skullemedföra all de viktiga basämnena, l.ex. matematik och svenska, ges en störretyngd vid urval lill högskoleutbildning. De långsikliga effekterna av en sådanförändring skulle sannolikt kunna bli gynnsamma för både forskning och teknik.En förändring av den vikt de olika ämnena i gymnasieskolan har vid antagningtill högskolan måste emeUertid också ses i ell vidare perspektiv ån högskolans.Gymnasieutredningen har lagt fram sitt belänkande (SOU 1981:96 Enreformerad gymnasieskola). I betänkandet behandlas bl.a. belygssållningen igymnasieskolan. Förslag om ändringari värderingen/poängberäkningen av betyg från gymnasieskolan bör enligt minmening behandlas i samband med att ställning las lill gymnasieulredningensförslag. Jag har i denna fråga samrått med statsrådet . Enliglmin mening kan del finnas skäl att överväga om inle de särskildabehörighetskraven i vissa iall bör skärpas. särskilt uppdrag fill UHÄ attse över dessa, något som kommittén har förordat, fordras inle enligl minmening. En sådan uppgift ligger inom ramen för UHÄ:s reguljära uppgifter. Jagvill dock understryka angelägenheten av all en översyn kommer till stånd. har också lagt fram vissa förslag fill insatser inomgrundutbildningen. Kommitténföreslär sålunda att UHÄ, inom främst humanistisk, samhällsvetenskaplig ochmalemalisk-nalurvelenskaplig fakultet, skall se över linjesystemet i syfte allåstadkomma koncentrafion tUl något eller nägra ämnen för varje linje. Ingenremissinstans har något att erinra mol kommitténs förslag om ökat inslag avfördjupningsstudier. Förslaget fillstyrks uttryckligen av många remissorgan,bl.a. RRV, många organ inom högskolan, SCB, , ,och Ingenjörsvelenskapsakademien. UHÄ erinrar om alt kommitténsförslag i regel kan förverkligas och i varierande grad är förverkligade -genom beslut på lokal nivå. UHÄ som ansluter sig lill kommitténs bedömningarerinrar också om all fömtsättningarna skiftar påtagligt mellan olika ulbildningssekioreroch linjer. 1976/77: 59 om utbildning och forskning inom högskolan m.m. tog jag uppfrågan om vidgade möjligheter fiU fördjupningssludier. Jag förordade bl. a.inrättandet av samhällsvetariinjen, i vilken studierna är så upplagda att minsten kurs skall omfatta 60 poäng. följde mitt förslag. Jagåterkom fill denna fråga forskningsproposition och framhöll dåvärdet och angelågenheten av all fördjupningssludier i ell eller flera ämnenmera allmänt kunde inrymmas i studierna inom de allmänna uibild- Prop.1981/82:106 124 ningslinjerna.Arbetet härmed pågår som UHÄ framhåller inom högskoleenheterna.Kommitténs belänkande och förslag visar, enligl min mening, än en gång påangelägenheten av all intensifiera arbetet med att organiserahögskoleutbildningen pä sådant sätl all omfattningen av fördjupningsstudierökar. Jag ulgår från all UHÄ och de lokala högskolemyndigheterna vidtar deåtgärder som fordras. Kommitténföreslår också att studerande på amneslärariinjerna som studierönskar gä vidare fill forskamlbildning automafiskt skall fä anstånd med delfjärde praktiskt-pedagogiskl inriktade året. Enligl min mening bör studiernainom en utbildningslinje så långt möjligt ses som en enhel. 1 de flesta fallen ärdel antagligen bäsl om de studerande går igenom utbildningen i ell sammanhang.Jag är inle beredd all förorda en generell rätt för vissa studerande all görastudieuppehåll på minst fyra-fem är innan de fullföljer studierna inom deutbildningslinjer de har anlagils till. De lokala högskolemyndigheterna harmöjlighet all medge studerande all för kortare eller längre lid göra avbrott ipågående högskoleutbUdning. Frågan om uppehåll i studierna - och längden aveventuella sådana studieuppehåll - för studerande på ämneslärarlinjerna somvill gå igenom forskamlbUdning bör här prövas från fall lill fall. Kommitténmenar vidare all del bör öppnas en möjlighet för dem som har disputerat men somtidigare inle har följt ämneslärarlinje all komma in direkt på Qärde året idenna linje om de har klarat av de ämnesstudier som ryms inom de treförsta åren. SärskUda platser bör, enligl kommittén, ställas till förfogandeför denna kategori. Jagvill i detta sammanhang erinra om all ett stort antal extra platser, utöver desom ingår i 160-poängsutbildningen till ämneslärare, under ytterligare någraår finns inrättade i avslutande praktiskl-pedagogisk utbildning om 40 poäng försädana studerande som läst enligt åldre studieordning, tekniker, ekonomer m.fl.Del bör, enligl min mening, finnas möjlighet all inom ramen för dessa platseravsälla utrymme för den av kommittén angivna studerandekalegorin. I ett längreperspektiv kan del dock finnas anledning all återkomma lill kommitténs förslag. IAndrénska kommitténs belänkande redovisas också en rad förslag lill älgärderavseende innehållet i gmndutbildningen. Dessa förslag syftar alla lill allstimulera intresset för forskarutbildning. Kommittén föreslår sålunda allforskningsinformation, informafion om forskningsmetodik och om vetenskapligdebatt skall ingå som självklara delar i gmndutbildningen och även anges iUHÄ:s utbildningsplaner. Vidare föreslås all professorer och övriga forskareskall fullgöra en del av sin undervisningsskyldighel pä gmndulbUdningsnivå. Detföresläs ocksä alt en kursöversyn skall göras på lokal nivå med mål allunderiätta de studerandes övergång liU forskarstudier. Jag finner kommitténsförslag väl värda all prövas. Det gäller dock åtgärder som beslutas och vidtasav myndigheter och lokala organ inom högskolan, inle av regering och liksdag.Med hänsyn fill all förslaget i regel Prop.1981/82:106 125 fillstyrksav remissinstanserna utgär jag från all berörda instanser prövar kommitténsförslag i sitt fortsatta arbete. Kommitténförordar alt de individuella utbildningslinjerna ägnas ökat utrymme ihögskolans informafionsmaterial samt att ansökningar om individueUa linjerbehandlas generöst av högskoleenheterna. Medel för individuellaUtbUdningsUnjer anvisas under reservationsanslaget Lokala och individuellaUtbUdningsUnjer och enstaka kurser. Möjligheterna all inrätta individuellautbildningslinjer bestäms av de resurser som regering och riksdag - och pågmndval härav - regionsslyrelserna ställer till förfogande för detta ändamålsaml av högskolestyrelsernas möjligheter all garantera de studerande att i enföljd kunna gå igenom de enstaka kurser de valt för sina individuella linjer.Anlalel studerande på individuella utbildningslinjer är f. n. litet. För egendel vill jag dock framhålla all möjligheter att inrätta individueUa linjer ären viktig del i högskolans studieorgansation även om den kvantitativt inte kanbli särskill omfattande. Den ger ett individuellt utrymme för att foga sammannya kombinationer av kurser i en sammanhållen studiegång. En sådan planering avstudierna kan ofta vara att föredra framför ett mera planlöst val av enstakakurser. Jag utgår därför från alt högskolemyndigheterna trots de svårigheter avadministrativt slag som kan finnas bereder utrymme för individuella linjer inågot ökad omfattning. föreslär all självständigt arbete om minst 10 poäng/2,5 månadersarbete pä skall inrymmas i varje gmndulbildning, även om detta i vissafall skulle leda tiU en förlängd utbildningsgäng. Flera remissinstanser,däribland , , arbelarskyddsslyrelsen och SFS,stöder förslaget. Kommitténs förslag i detta avseende ligger väl i linje medönskemålen alt i ökad utsträckning låta fördjupningssludier ingå i de allmännautbildningslinjerna. Del bör ses som angeläget med elt ökat inslag avsjälvständigt arbete inom den grundläggande högskoleutbildningen.' Ettsjälvständigt arbete av något slag ingår i regel i fördjupningssludierna och ensträvan bör vara att detta blir allmänt förekommande i delta slags studier. Närså är lämpligt pch möjligt bör givelvis självständiga arbetsuppgifter avvarierande omfattning ingå i utbildningen ocksä pä andra nivåer än inomfördjupningskurserna. Jag vill emellertid inle förorda ett generellt krav påsjälvständigt arbete av en viss omfattning för alla utbildningslinjer. 1 dennya högskolan finns elt stort antal utbildningslinjer av skiftande karaktär ochomfattning. Inom kortare UtbUdningsUnjer skulle ell självständigt arbete av denomfattning kommittén förordar la en myckel slor andel av studietiden ianspråk. Andra utbildningar åter kan ha en sådan uppläggning - l.ex. genom attde innehåller ett myckel stort anlal ämnen - all krav på självständigt arbeteav denna omfattning skulle medföra en stark slagsida ål någon del avutbildningen på andra delars bekostnad. Något generellt löfte kan givelvis integes om förlängning av utbUdningstiden i de fall krav ställs på självslän- 1981/82:106 126 digarbetsuppgift av viss omfattning. Frågan om utbUdningsfidens längd måste UksomhittiUs prövas från fall till fall. bör vid lokalplanering lokaler för forskning,forskamlbildning och gmndulbildning inom ett ämnesområde placeras i omedelbaranslutning lill varandra. Kommittén anser all direktiv om detta bör utfärdaslill som riktlinjer för arbetet inom högskolan. Sedan högskolereformen år1977 har lokala organ stora befogenheter när del gäller alt besluta omorganisationen och uppläggningen av den egna verksamheten. Så ankommer del t.ex. på högskolestyrelserna att besluta om indelningen i insfitufioner ochdärigenom om vilka verksamheter som skall bedrivas i anslutning till varandra.I denna beslutanderätt ligger också att besluta om de organisatoriska formernaför samordning mellan forskning och utbildning inom l.ex. ett ämne, dvs. blandannat all besluta om dessa verksamheter skall vara organiserade i en ellerflera institutioner. Högskolestyrelsen har också ansvaret för all befinfiigalokaler används på bästa sätt. Den konkreta planeringen för nytillkommandelokaler sker ocksä på lokal nivä. Mofivel för den omfattande decentraliseringenav beslutsfattandet inom högskolan är självfaUel att beslut bör fallas av densom har de bästa fömtsättningarna all bedöma olika frägor. Frägorna omplanering och utnyttjande av lokaler samt om den närmare uppläggningen avverksamheten är enligt min mening sådana frågor som bäst bedöms och beslutas pälokal nivå inom högskolan. Eftersom fömtsättningarna för beslut i dessa frägormed nödvändighet måste skifta mycket från faU lill fall är det heller inlelämpligt all utforma några centrala riktUnjer för behandlingen av dem. Jagutgår från att såväl de lokala högskolemyndigheterna som byggnadsstyrelsensträvar efter att när fömtsältningar finns lokalmässigt samordna forskning ochutbildning som hör samman. förockså fram vissa förslag med syfte all förbättra den gmndläggandehögskoleutbildningens forskningsanknytning. Kommittén har här dels vissaförslag rörande lärartjänsterna inom högskolan, dels förslag rörandeöverbryggande kurser. 1 fräga om lärarna inom högskolan föreslår kommitténföljande: Samtliga lärare inom högskolan bör ges en administrativ anknytningtill närmast berörd institution med fasta forskningsresurser. Forskare börstimuleras att medverka i läromedelsproduktion, vilket kan ske genom all sådanproduktion ges ökat meritvärde vid liUsällning av docent- ochforskarassistenttjänster. Yllerligare 8 milj. kr. bör under entioårsperiod avsättas fill universitetslektorers och vissa lektorers forskning.Andrénska kommitténs förslag rörande reglerna och villkoren för vissa tjänsterinom högskolan bör behandlas i samband med beredningen avliirartjänstutredningens förslag. 1 forskningsproposifion föreslog jagalt särskUda medel skulle anvisas för överbryggande kurser. Syftet med dessakurser är framför allt all underlätta för dem, som genom grundläggandehögskoleutbildning på de linjer som Prop.1981/82:106 127 filifördeshögskolan genom högskolereformen, t. ex. sjukskölerskeutbild-ning ochförskollärarulbildning, har fått allmän behörighet för forskamlbildning, atterhåUa särskUd behörighet för denna i visst ämne. föreslåralt ytterligare 2 milj. kr. anvisas för att utveckla och genomföraöverbryggande kurser med ämnesfördjupning och orientering omforskningsmetodik. I årets budgetproposition har jag föreslagit all /. anvisas för all utveckla och genomföraöverbryggande kurser. Behovel av resurser för sådana kurser bör liksom hillillsprövas i det ärliga budgetarbetet. Jaggår nu över lill alt behandla frågor om behörighet fill forskarutbildning. Nugällande regler för behörighet till forskamlbildning fastställdes genom beslutav regering och riksdag . Liksom tidigare för den grundläggandehögskoleutbildningen infördes ell syslem med aUmän och särskild behörighet förtillträde fill forskarutbildningen. De nya reglerna, som tillämpas sedan den 1juli 1980, innebär i huvudsak följande. För allmän behörighet tillforskamlbildning fordras linjesludier inom högskolan om minst 80 poäng. Kravenför särskUd behörighet anges i studieplanen för forskarutbildningen i varjeämne. Dessa studieplaner utformas och fastställs lokall efter vissa centralariktlinjer. UHÄhar på regeringens uppdrag lämnat en redovisning av erfarenheter av de nyabehörighetsreglerna för forskamlbildning. Del är givelvis, som UHÄ ocksäframhåller, ännu för tidigt att dra nägra mera långtgående slutsatserbeträffande effekterna av de nya behörighetsreglerna. UHÄ konstaterar docksammanfattningsvis att i de fall del redan varit möjligt alt inomforskamlbUdningen skaffa sig reella erfarenheter av studerande som vunnh fillträdemed stöd av de nya behörighetsreglerna - det gäller framför allt de medicinskafakulteterna har dessa erfarenheter varit övervägande positiva. Enligt UHÄbör de problem som har visat sig vara förenade med de nya bestämmelserna framför allt sådana som hänger ihop med bristande förkunskaper hos destuderande - kunna bemästras i takt med att forskningsförberedande momentinförs i gmndulbildningar som hittiUs saknat sådana inslag eller attöverbryggande kurser och andra liknande kurser alltmer tillkommer som ellkomplement för all göra studerande från kortare gmndulbildningar skickade allpåböria en forskamlbildning som ligger i linje med deras utbildning ochintresseområden. föreslär all reglerna för behörighet fill forskarutbildning ändras.Enligl kommittén bör allmän behörighet lill forskamlbildning uppnås genomstudier pä allmän eller lokal utbildningslinje om minst 80 poäng eller genomstudier på individuell linje eller inom enstaka kurser om minst 120 poäng.Vidare anser kommittén all för allmän behörighet till forskarutbildning inomhumanistisk, samhällsvetenskaplig och malemalisk-nalurvetenskaplig fakultetskall krävas minst 60 poäng i för Prop.1981/82:106 128 forskarstudiernarelevant ämne eller ämnesgmpp. För övriga fakulteter bör, enligt kommitténsmening, eventuella krav om ytterligare fördjupning jämfört med dagens situationainges inom ramen för de särskilda behörig-helsvillkoren. Kommitténs förslagfill ändring i behörighetskraven tillstyrks av bl.a. STU, NFR, /SR ochSFS. Remissopinionen inom högskolan är blandad. UHÄ framhåUer all man måstebeakta de variationer som faktiskt förekommer i fräga om den grundläggandeutbildningens uppläggning mellan olika delar av högskolan. Dessa variationerlalar mot alt i reglerna för allmän behörighet för forskarutbildning föra inkrav pä förkunskaper som inte är relevanta för all forskamlbildning. UHÄ anförockså att genom de riktlinjer ämbetet har meddelat för fastställande av densärskilda behörigheten kommitténs förslag i sak är tillgodosedda. Jagdelar i princip kommitténs uppfattning all fördjupningssludier pägmndulbUdningsnivå är en viktig fömtsättning för en fortsatt effektivforskamlbildning. Jagvill i defta sammanhang erinra om alt UHÄ har gell riktlinjer för om särskUd behörighet och urval i fråga om tillträde lillforskamlbildning. I dessa riktlinjer framhåller UHÄ när det gäller särskildbehörighet beträffande olika gmpper av studerande alt samma krav på t. ex. 60poäng som hiltills har uppställts i ell för forskamlbildningsämnel relevantområde inom gmndutbildningen bör kunna uppställas även i fort-såltningen, l.ex.för huvuddelen av de studerande inom de matematisk-naturvetenskapliga,humanistiska och samhällsvetenskapliga ämnesområdena för studier i närmastmotsvarande forskamlbildningsämnen. Jag utgår från alt de lokalahögskolemyndigheterna fillser all så sker. Moldenna bakgmnd och med hänsyn till att de nuvarande reglerna för behörighet tillforskarutbildning, innebärande ett syslem med allmän och särskild behörighet,har varit i kraft mindre än tvä år är jag är inle nu beredd alt med anledningav kommitténs förslag föreslå nägra ändringar i reglerna för allmän ochsärskild behörighet för tillträde lill forskarutbildning. Jag utgär frän allUHÄ även i fortsättningen kommer all följa tillämpningen avbehörighetsreglerna och deras effekter på rekryteringen till forskamlbUdningen. UHÄhar i en skrivelse föreslagit all bestämmelserna för antagningtill högskoleutbildning ändras sä alt del av en sökande till forskamlbildningkrävs att han eller hon utöver all uppfyUa kraven för allmän och särskildbehörighei: också "bedöms äga sådan förmåga som behövs för alt gå igenomberörd utbildning". UHÄ:s förslag har remitterats till berörda organ inomhögskolan. Det helt övervägande flertalet var positiva till UHÄ:s förslag. Behörigheialt antas till forskamlbildning har var och en som uppfyller uttrycktaminimikrav. Däremot ställs, varken eller enligl de regler som gälldeföre , några krav pä all de kunskaper som ligger lill gmnd förbehörigheten skall ha förvärvals pä elt mera kvalificerat säll. 1981/82:106 129 t.ex. genom alt kunskaperna skall vara väl vitsordade, eller på all den som sökerfill forskamlbildning skall ha visat sig vara lämplig för sådan utbildning.Del finns inle - och har inte heller funnits tidigare - några möjligheterför en antagningsmyndighet all från forskarutbildning utestänga personer somuppfyller stadgade minimifordringar men som kan bedömas sakna förmåga att påett liilfredsslällande säll genomföra en forskarutbildning. Begränsningar iantagningen till forskamlbildning fär endast tillgripas när beslut därom kangrundas på bristande tillgång på handledarresurser. Om del inte finns grund försådan anlagningsbegräns-ning kan formellt behöriga sökande få tillträde lillforskarutbildning även om de under sina föregående studier klart hardokumenterat bristande fömtsätlningar att avlägga doktorsexamen. Enligt minmening är det olyckUgl både ur den enskildes och samhällets synpunkt ompersoner utan reella fömlsällningar för alt fullfölja utbildningen antas lillforskarutbildning. Elt sludiemisslyckande efter en lång och dyrbar utbildningkan vara en tragedi för den som drabbas. För samhället är del angeläget all debegränsade resurserna för forskarutbildning används där prognoserna förframgångsrika studier är så goda som möjligt. Risken för maktmissbruk från demsom skall bedöma lämpligheten för forskarutbildning har framhållits i nägra avremissyttrandena över UHÄ:s förslag. All sådana risker finns går knappast allförneka, i synnerhet som beslut av detta slag kräver en sådan direkt kännedomom de berörda individerna och deras studiesituation all det inle ärmeningsfullt all låta överordnade organ pröva besluten. I forskamtbildningensnatur ligger dock all det knappast går all undvika all lärares/handledarespersonliga omdömen om de studerande kan komma att fä slor betydelse. Detta är givetvis på både gott och ont. Del möjliggör oftaen utbildning som i hög grad lar fillvara den enskilde doktorandensutvecklingsmöjligheter och del kan ge en mer nyansrik bedömning än merformaliserade bedömningsförfaranden. kan naturligtvis en studerandekänna sig mer eller mindre utlämnad lill sin lärare. Del vore dock knappastmöjligt all bygga upp en forskarutbildning utan all förlila sig på de berördalärarnas vilja och förmåga alt handla objektivt och rättvist. Delta gäller juockså den för den studerande viktiga examinationen. Jagär säledes medveten om att vissa risker kan vara förknippade n.ed all låtainstitutionen och dess handledare svara för en lämplighelsbedömning av dem somsöker lill forskamlbildning. Dessa risker bör dock bedömas som små. 1 gengäldskulle, som jag fidigare har redovisat, flera fördelar vinnas genom all enlämplighetsbedömning infördes för antagning fill forskamlbildning. Reglerna förbehörighei till forskarutbildning bör därför, enligl min mening, ändras ienlighet med UHÄ:s förslag. Jag utgår från alt UHÄ med uppmärksamhet följerutvecklingen. Regeringenbör inhämta godkännande av vad jag har förordat omlämplighelsbedömning för antagning till forskarutbildning. 1981/82:106 130 1den översikt som har fogats som bilaga 1 till protokollet i detta ärende harjag redovisat vissa statistiska uppgifter om forskarutbildningen och deforskarstuderande. Beslut om forskarutbildningen förutsätter lillföriitligtunderlag bl.a. i form av olika kvantitativa uppgifter om de forskarstuderande.SCB har föreslagit att del uppdras ål SCB all i nära samarbete med UHÄ göra enanalys av behovel av forskamlbild-ningsstatistik och att detta arbete ävenskall omfatta en kartläggning av de administrafiva mfiner vid högskoleenheternasom har med rapporteringen för forskamlbUdningsslalisfiken all göra. SCBberäknar kostnaderna för behovsinventeringen tUl . Vidare bör delenligl SCB redan nu övervägas all förändra forskarutbildningsslalisliken medavseende på rapporteringen av aktivitetsgrad, då denna - enligt SCB - inuvarande form synes vara olillförlitlig. Detär givelvis angelägel alt insamlandet och bearbetningen av statistiskauppgifter om de forskarstuderande så långt möjligt svarar mol de behov somolika avnämare hair av sådana uppgifter. Jag kommer i det följande att beräknamedel för en behovsanalys av det slag som SCB har förordat och kommer i annatsammanhang efter samräd med chefen för budget- och ekonomidepartementel allföreslå regeringen all uppdra ål SCB all i samråd med UHÄ svara för en sådananalys. Del ankommer inte på regering och riksdag att besluta om den närmareutformningen av stafistiken. Jag utgår från att SCB efter samråd med bl.a. UHÄvidtar de eventuella förändringar i nuvarande statistik - l.ex. med avseende pärapporteringen av aklivitetsgrad - som kan vara lämpliga.