prop · G503113 · 1981-12-31 00:00:00 — Bevarande och utnyttjande avkulturhistoriskt värdefuUa byggnader bör i största möjliga utsträckningsamordnas med övrig kulturell verksamhet. 1981/82:113 Bilagedel 110 Ensnabb utbyggnad av vårdcentraler bör eftersträvas Uksom ett ökat öppethåUandepå . Minst ell sjukhem bör finnas i varje kommun. Vid pågåendedecentralisering av sjukvården i länet bör möjligheterna fiUvaratagas alt ökaoch sprida antalet praklikplatser för elever inom sjukvårdsutbildningen. Detär angeläget att pendlingen i ökad omfattning kan ske med koUektiv trafik. Föratt underlätta utbyggnaden av kollektivtrafiken bör möjligheter att gestatsbidrag fill busstrafik utökas. Dessutom bör komplelteringstrafik med taxiutnyttjas i störte utsträckning och samåkning med bil stimuleras. Det är mycketangeläget att ytterligare insatser görs för att förbättra och bygga ut persontrafikenpå länels järnvägslinjer. bör rustas upp och modernarevagnmalerial sättas in. Flygtrafikenär av ulomordenfiig betydelse för länels utveckling. Del är angeläget attUnje-, charter- och allmänflyget även i fortsättningen får tillgång lillÄngelholm/. På kommer investeringarsom berör stationsbyggnaden och dockningssystement för flygplan all behövagöras . En tvärbana kan också behöva byggas avregularitelsskäl. Ytterligareförbättringar bör ske av pendeltrafiken StumpKastrap och innefatta såväl ökadturtäthet som trafik med större och bekvämare flygplan. Det är viktigt altMalmö får direktflygförbindelser med och sydöstra bör överföras från Kastrap tiU för att ge jämnaretrafikfördelning och bättre service till de svenska passagerarna. Ävenflygfrakten bör samordnas bättre meUan Slump och Kastrap. Del är angeläget attinrikes och utrikes linjetrafik byggs ul på så all slorflygplalsenbättre kan betjäna med direkt trafik lill vissa storadestinationer i och en samordnad inrikes och interskandina-visk trafik. Statsmakternabör ta stäUning lill om och var fasta förbindelser överÖresund ska byggas. Enutökning av den sociala servicen genom lantbrevbärare kan bidra tillmöjligheterna att bibehålla lantbrevbäringsservicen i länets avfolkningsbygder. Enenhetlig taxesätlning bör så långt möjligt tiUämpas för samtal fill och från /Lundsamt inom respekfive arbetspendlingsom-råde. 1981/82:113 Bilagedel 111 Föratt få en jämn bostadsproduktion och på bästa säll kunna utnyttja tiUgängligkapacitet är det nödvändigt att kommunerna lar fram sina byggnadsobjekt såfidigt att länsarbetsnämnden får bättre möjligheter att att i sinsysselsättningsplanering prioritera bostadsbyggandet. För all sfimulerabostadsbyggandet i länet bör den s.k. ortskoefficienten för länet höjas ochstatsmedel utgå som hjälp för att finansiera arkeologiska utgrävningar.Dessutom bör möjligheten att räkna in kostnaderna för arkeologiskautgrävningar i låneunderlaget prövas. Föratt kunna tUlgodose nuvarande behov och för att göra det möjligt för kvinnornaatt i ökad utsträckning gå ul i förvärvslivet krävs att utbyggnadstakten förbarnomsorgen blir högre än vad som planeras. Samtliga normer som reglerarbarnstugornas utformning bör samordnas. Man bör också eftersträva att utformalokaler för barnomsorg så att de i ell senare skede kan användas för andraverksamheter. Möjlighetenför äldre att bo kvar i sina hem bör på alla sätt förbättras. Det är ocksåviktigt att personalen som skall arbeta inom äldreomsorgen får adekvatutbildning. Kommunernabör i samarbete med handikapporganisationerna genomföra undersökningarbeträffande sysselsällning, boendeförhåUanden, hjälpmedelsfillgångelc. Möjligheterna lill sysselsättning bör utredas i samarbete medlänsarbetsnämnden. Närhetenfill och kontinenten har bidragit tUl all narkotikaproblemen ärspeciellt stora i . För all förbättra bekämpningen avnarkotikasmugglingen bör luUverkets resurser ökas. Alkoholmissbruket är ocksåomfattande i länet. Kommunerna bör göra upp planer för nykterhelsvården ochförbättra eftervården. Missbruket bör också bekämpas genom ökad informafion iskolorna saml på arbetsplatserna via de fackliga organisafionerna. Detär viktigt att samtliga regionala centra förstärks som serviceorter. 1kommuncentra bör det offentliga serviceombudet främst kompletteras medarbetsförmedlingskontor i , och samt med sjukhem iStaffanstorp, , och . För att vid behov kunna stödjaserviceverksamheten i glesbygden är det viktigt att ett cen- 1981/82:113 Bilagedel 112 traltanslag finns tUlgängligt för glesbygdsstöd i de län som inte generelltfilldelas särskilda medel för glesbygdsstöd. Kommunernagenomför betydande naturvårds- och miljöskyddsinventeringar. Del är angelägelalt kommunerna sammanställer materialet till miljövårdsprogram omfattandenaturvård, kulturminnesvård, friluftsliv samt hälso- och miljöskydd. Deekonomiska förutsättningarna alt tillvarata kulturhistoriskt och naturvetenskapligtintressanta miljöer måste förbättras avsevärt. Del är också nödvändigt attkulturminnesvården får egen lagstiftning för områdesskydd med möjUghet attbilda kullurreserval och kulturminnesvårdsområden. Deökande kraven på bevarande av äldre byggnader måste följas av krav på attadekvat utbildning ordnas. Likaså är del viktigt att konserveringsanstaltermed regionalt ansvar skapas. Markhushållningenkan medföra krav på förtätning av äldre stads- och bykärnor, vilket kan medföraatt de kulturhistoriska värdena väsentligt minskas. Del är därför angelägel altplaneringen av sådana lägen sker med särskild hänsyn lUl bevarandeintressena. Detär betydelsefullt all informafions- och utslällningsmöjUgheler skapas vidolika kulturhistoriskt värdefulla platser och att s.k. kulturum utformas förmuseiverksamheten. Delråder brist på naturgrus i . För att skydda det öppna skånskalandskapet är del angelägel att täktverksamheten koncentreras lill få områden.För att hindra och motverka erosionsskador på stränderna ska täktverksamheteninle bedrivas nära kustlinjen. Del är också vikfigt att täktverksamhet påhavsbottnen och utanför länets kuster kan kontrolleras från miljösynpunkt. Engrusförsörjningsplan omfattande land- och vattenområden i länet och delar avKristianstads län bör utarbetas Länethar hög befolkningstäthet men mycket begränsad fillgång på alle-mansrätlsligmark. För möjligheterna lill rekreation är det därför av stor vikt allkommunerna bevarar och undantar kvarvarande frilidsarealer från bebyggelse.Detta är särskilt viktigt för länels kustzoner. Om miljökravet ilänsplaneringen ska kunna tiUgodoses kan betesmark behöva iordningställas förrekreation och friluftsliv. För alt öka nåbarhelen bör rekreafionsanläggningarom möjligt förläggas så att kollektiva transportmedel och befintlig servicekan utnyttjas. Vid utbyggnad av rekreafionsanläggningar bör Prop.1981/82:113 Bilagedel 113 orördanaturområden sparas och stor hänsyn las lill inverkan på landskapsbilden,naturens tålighet mot slitage saml vetenskapliga och sociala naturvårdsvärden. Äveni framtiden kommer det att vara väsentligt att beredskapsarbeten kan sältas inför landskapsvården. För detta ändamål kan det finnas skäl all inrätta enarbetsstation i länets östra delar. Inomskogsområden där friluflsintressena är klart dokumenterade bör skogsbmkelanpassas efter dessa intressen. Detta gäller särskilt för tätor-leraasnärtekreationsområden. För dessa områden bör s. k. nalurvårdsan-passadeskogsbraksplaner upprättas. vill också understryka behovet av ettskydd för ädellövskogen. Anspråkenpå länets vattentillgångar är omfattande och i vissa avseenden motstridiga.Vattentillgångarna är av varierande kvalité. För all skyddagmndvaltentillgångarna kan det bli nödvändigt att begränsa gödselanvändningeninom jordbraket. Lanlbraksslyrelsen och andra berörda cen-trala myndigheter bördärför utarbeta rekommendationer för gödsling inom jordbraket och därvidsärskilt beakta konsekvenserna av all kadmium fillförs jorden genomfosforgödsUng. och spelar en betydande roll för länetsvattenförsöijning. Det är därför nödvändigt att dessa sjöar skyddas. 1 deinre delarna av länet är sötvattentillgångarna begränsade. Mycketvaltenkrävande industrier bör därför inte lokaliseras till dessa områden. Detär angeläget att en vattenresursplanering bedrivs i stora delar av länet. Vattenvårdsarbelelbör inriktas på all skapa fömtsältningar för elt så allsidigt utnyttjande avvattentillgångarna som möjligt. Förutsläpp i sjöar och vattendrag bör ställas höga krav på behandling av vattnet.Möjligheterna alt i de inre delarna av länet lokaUsera starktvallen-förorenande verksamheter är därför mycket begränsade. Vid direkta utsläppi havsområden behövs normall endast biologisk rening. Däremot ställer utsläpp ihavsbukter med dålig vallenförsörjning långtgående krav på vallenrenandeåtgärder. I havsområdena bör recipienlkonlroUen samordnas. Staten bör därförmedverka lUl alt bilda vallenförbund. Detär angeläget att kommunerna ger avloppsreningsverken tillräcklig kapacitet föratt klara de krav på vattenbehandling som samhäUsutbyggna-den StäUer. Ettomfattande byggande i vatten bör tillåtas först efter del att vattenområdetplanbehandlats på motsvarande sätt som görs för markområden som skabyggas. DenStarka bebyggelsekoncentralionen och industrialiseringen inom de 8 Riksdagen198II82. 1981/82:113 Bilagedel 114 västradelarna av länet medför stora föroreningsutsläpp i luften. Starka begränsningarav förorenande utsläpp måste därför krävas med hänsyn till hälsorisker förmänniskor. Även känsliga naturmiljöer, åker- och skogsmark kan påverkas avdessa föroreningar. kommer att följa utvecklingen och verka fören minskning av utsläppen. Detär angelägel att får resurser för att i samarbete mednaturvårdsverket och kommunerna upprätta ett program för att undersöka nedfallav olika metallföreningar genom mätningar i vatten och sediment. Kommunernabör tiUsammans med utveckla spridningsmodeller för olika formerav luftföroreningar. bör också få resurser alt göraimmissionsmätningar och epidemiologiska undersökningar i områden som underlängre tid varit utsatta för luftföroreningar. Insamlat material från olikaundersökningar kan bli värdefullt för att bedöma föratsättningarna föralternativa induslrilokaUseringar. Förarbetet på att minimera buUerstörningar är det viktigt att kommunernaupprättar program för bullerskyddsåtgärder. Det är angelägel att gränsvärdenfastställs för buller från väg-, flyg- och järnvägstrafik och att tillslåndspliktinförs i miljöskyddslagen beträffande flygplatser. Länsstyrelsenkommer i samråd med länets kommuner och industrier att verka för attavfallshanteringen utvecklas med inriktning på förbättrad återvinning av bl. a.papper och metaller, utnyttjande av energirika komponenter för bränsle, samttUlverkning av kompost. Det är angelägel all staten och kommunerna genomtaxesätlning, tekniskt utvecklingsarbete m. m. möjliggör en återvinning avavfallet som är såväl företagsekonomiskt som samhällsekonomiskt lönsam.Statsbidrag bör ges fill anläggningar för såväl separering av hushållsavfallsom återvinning och nyttiggörande. 4 Synpunkter och förslag beträffande regionalpolitiska medel Möjligheternaatt bedriva en aktiv regionalpolitik i länet har hitfills varit mycketbegränsade på grand av avsaknaden av effektiva styr- och stimulansmedel. Omdet ska bli möjligt all realisera allmänna målsättning att skapaen jämnare fördelning i länet av befolkning och näringsliv krävs enförstärkning av de regionalpolitiska stimulansmedlen för en långsiktiguppbyggnad av näringslivet i de inre och sydöstra länsdelarna. Dessa insatsermåste genomföras parallellt med de särskUda insatser som under de närmaste årenär nödvändiga för alt undanröja de svåra störningar som varvskrisen medför påberörda orter. Det särskUda regionalpolitiska slöd som kunde utgå inom vissavarvsre- 1981/82:113 Bilagedel 115 gionerenligt SFS 1979:59 bör förlängas all gälla framöver. Detär även angeläget alt stödet i fortsättningen kan ges till företag som liggerutanför de tämligen schemafiskl avgränsade varvsregionerna. Länsstyrelsenanser det viktigt all, utöver de medel som tilldelas glesbygdslänen, ettcentralt anslag finns tUlgängligt för stöd utanför glesbygdslänen förkommersiell service i glesbygd. Länsstyrelsenhar på regeringens uppdrag tillsatt en särskild arbelsgrapp -Näringslivsdelegationen i - för att behandla sysselsättningsproblemsom kan uppstå inom varvsregionerna. Näringslivsdelega-lionens verksamhetfinansieras med anslaget för genomförande av länsplaneringen. Delegationenmåste få medel för att fortsätta sin verksamhet somsirakturförändringarna vid länets storvarv pågår. 5 Förslag till konkreta åtgärder riktade till den centrala nivån Idet följande sammanfattas det 14-punkters åtgärdsprogram som medanledning av varvskrisen redovisat särskiU lill regeringen med hemställan omerforderliga medel och beslut för att möjliggöra ett genomförande avåtgärdsprogrammet. Länsprogrammets övriga förslag riktade tUl den centralanivån återfinns under respektive fackavsnilt. - bör förstärkas med150 milj. kr. för rörelselån och produklutvecklingslån. - bör tilldelas eltanslag på 5 milj. kr. för att kunna ge bättre produklutvecklingsservice. - bör ge mindre ochmedelstora företag utökad hjälp med exportsatsningar. - bör förslärkas med 100 milj. kr.och fillålas verka i hela länet. - För regionalt stöd liU alternafiv produktion börtill länels förfogande ställas 100 milj. kr. och en Uka stor garantiram. - De utvecklingsprojekt som i länet bedrivs avStatsföretag och Förenade Fabriksverken bör fullföljas och resulterandeproduktion bör läggas till länet. - Särskilda forsknings- och utvecklingsinstitut börförläggas tiU länet. - Det särskilda regionalpolitiska stödet inomvarvsregionerna bör förlängas och kunna ges även utanför varvsregionerna. - NäringsUvsdelegationen bör få medel för fortsattverksamhet. - Länet bör tUldelas ett särskilt anslag på 100 milj.kr. för väg- och gatuarbelen. - Delegationen för decentraUsering inom denoffenfiiga sektorn bör undersöka om statlig verksamhet kan ufiokaliseras fiUMalmöhus län, främst till . Prop.1981/82:113 Bilagedel 116 - bör förstärkas för speciellaarbetsförmedlings- och utbildningsinsatser främst i länels varvsregioner. - Regeringen bör lämna tillstånd enligt § 136a byggnadslagen för kommun att anlägga den planerade kolhamnen. - Samtliga sysselsättningsskapande åtgärder somredovisas i delta kapitel bör få sättas in även i de delar av länet som liggerutanför varvsregionerna. 6 Samverkan mellan regionalpolitisk planering och fysisk planering Sambandetoch dem ömsesidiga påverkan mellan regionalpolitisk planering och fysiskplanering är särskilt markant i där exempelvis krav pålätortsutbyggnad i länels västra delar ställs mol krav på all bevara landetsbästa . Möjligheterna att genomföra regionala omfördelningar måstedärför beaktas både i länsplaneringen och i den fysiska planeringen. Denallmänna regionalpolitiska målsättningen om en jämnare fördelning avbebyggelsen i länet ger således god samstämmighet med målet förmarkhushällningen alt bevara den mest högklassiga jordbruksmarken. För attrealisera långsikliga regionalpolitiska målsättningar är delsåledes från både regionalpolifisk och markhushållningssynpunkl angeläget allföratsättningar skapas för insatser på en långsiktig uppbyggnad avnäringslivet i de inre och sydöstra delarna av länet. I del kortareperspektivet blir del emellertid nödvändigt att göra kraftfulla insatser förden arbetskraft som friställs vid länels två slorvarv. För att skapa godabetingelser för näringslivet i övrigi i varvsregionerna måste därför i viss månmarkintresset vika så alt berörda kommuner kan exploatera tillräckligt med markför industriändamål. De regionalpolitiska målen alt förstärka regionala centraoch alt i /vidareutveckla funktionen som landsdelscenlrum kan ocksåkomma i konflikt med markhushållnings-intressena. Länsstyrelsenhar eftersträvat att göra Länsprogram 1980 så konkret och åtgärdsinriktal sommöjligt. Länsprogrammel innehåller därför ell stort antal åtgärdsförslag. Idenna sammanfattning har endasi en del förslag kunnat redovisas. I kapitel 10 ilänsprogrammet finns en lälltiUgänglig förteckning över samtliga förslag. Prop.1981/82:113 Bilagedel 117 Sammanfattning av länsprogram 1980 för 1 Hittillsvarande och framtida utveckling ilänet Hallandslän har haft en förhållandevis gynnsam sysselsättningsutveckling under1970-talet. har det dock skett en viss försämring. Under1980-talet kommer enligt prognos antalet arbetstillfällen inteatt öka i samma takt som . Det största tillskottet kommer enligtprognosen att falla inom den offentliga sektorn, särskUt inom vårdområdet. AntaletarbetstillfäUen inom industrin väntas stagnera medan sysselsättningen inomjordbruket beräknas minska, dock inte lika snabbt som hittiUs. Förvärvsfrekvensernai länet har minskat något bland männen och ökat starkt bland kvinnorna. Förmännen Ugger de i samtliga länels kommuner över riksgenomsnittet. För kvinnornaligger de, med undantag av , under riksgenomsnittet. Endastett par andra län har exempelvis lägre förvärvsfrekvenser bland kvinnor iåldrarna . har i sin prognos för länet antagit attförvärvsfrekvenserna kommer att minska för männen och öka för kvinnoma. Ettproblem i länet är den omfattande pendlingen, som beror på en bristande balansmellan bostäder och arbetsplatser. I de flesta av länels tätorter har fler änhälften av människorna sin arbetsplats i en annan tätort. sommänniskor i allt fler orter i länet blir beroende av pendling saknar storagrapper - särskilt kvinnor - tillgång fill bil, vilket gör att de får svårt attnå arbetsplatserna. Mest omfattande är pendlingen i och Laholmskommuner. I prognos har antagils att pendlingen kommer att ökaäven under 1980-talel. Ökningstakten väntas emellertid bli lägre än tidigare.Till grand för detta antagande ligger bl.a. höjda bensinpriser och samhälletsambitioner att spara energi. Det faktum att kvinnorna, som inte har tillgångfill bil i samma utsträckning som männen, kommer att utgöra en växande del avde förvärvsarbetande pekar också mot en dämpning av pendlingsutvecklingen. av de problem som finns på länets arbetsmarknad beror på en mindretillfredsstäUande differentiering av näringslivet. Länet har förhållandevis fåarbetslillfällen inom servicesektorn, särskiU inom den stafiiga sektorn. Vidaredomineras industrin av fill verkande enheter medan administration,produktutveckling, marknadsföring m. m. ofta saknas i länet. Den bristandedifferentieringen begränsar valmöjlighetema för arbetsta-garaa, vilket bl. a.gör att många ungdomar med viss utbildning tvingas flytta från länet. Enensidig arbetsmarknad är också mera känslig för konjunkturförändringar. Folkmängdenhar ökat snabbast i och kommuner. Ökningarna i dessakommuner har sin grand i en omfattande inflyttning från respektiveHalmstads kommun, som möjliggjorts 1981/82:113 Bilagedel 118 avett relativt kraftigt bostadsbyggande och en omvandling av fritidshus tUlhelårsbostäder. Då inflyttningen inte följts av någon motsvarande ökning avarbetstillfällen har pendlingen från dessa kommuner ökat kraftigt. Den kraftigafolkökningen i , som beroddepå expansionen i och utbyggnaden av länsdelsla-sarettet, har avtagit underde . I har däremot folkmängden ökat snabbareunder slutet av . I har ökningen varit relativtjämn. kommun har haft den minsta ökningen i länet. Folkmängdsökningenunder beräknas av flera anledningar inte bli lika kraftig somtidigare. De äldre kommer att utgöra en växande del av länets befolkning,vilket tillsammans med fortsatt låga fraktsamhetstal bland kvinnorna leder fillsjunkande födelsenetton. Somtidigare nämnts beräknas ökningen av arbetstiltfällen i länet att dämpas underprognosperioden som förvärvsfrekvenserna bland länets kvinnor väntasöka. TUlsammans leder dessa båda antaganden tiU att inflyttningen avarbetskraft fill länet kommer att minska. Dessutom har i prognosen antagits attpendlingen inte kommer att öka lika kraftigt som hittiUs, vilket bl. a. ledertill en dämpning av inflyttningen från tUl Kungsbackakommun. Sammantagetleder det sjunkande födelsenettol, del minskande behovet av inflyttadarbetskraft och den minskande inflyttningen tUl till en klardämpning av länets folkökning under 1980-talel. 2 Mål och riktlinjer för utvecklingen i länet Länsstyrelsensförslag till planeringstal för anges i form av befolkningsinlervall inedanstående tabell. Förslagtill planeringstal för länets kommuner IntervaUför länet totalt 241-248000 invånare Eltav de regionalpolifiska målen för länet är att i ökad utsträckning la tillvaralänets egen arbetskraftsreserv genom alt underlätta för äldre, handikappade,ungdomar och kvinnor att komma ut på arbetsmarknaden. 1981/82:113 Bilagedel 119 dennamålsättningen kan uppfyllas skulle det innebära att behovet avbefolkningsökningen bUr lägre. Därför bör en störte del av intervallet läggasunder än över prognosen. föreslår därför en befolkningsram förHaUands län på 241-248000 invånare 1990. är enligt nuvarande ortsplan ett primärt centmm,och regionala centra samt , och Kungsbackakommuncentra. har ingen invändning mol denna klassificering. Den omfattande pendlingenmellan och gör det naturligt att kommunensamverkar inom när det gäUer vissa samhäUsplaneringsfrågor.Länsstyrelsen viU emellertid med skärpa framhålla att dess målsättning är attpendlingsberoendet bör starkt begränsas och en väl fungerande lokalarbetsmarknad eftersträvas i med en väsentligt ökad tillgång tillarbetsplatser. , anser prinicpiellt att del är naturligt alt pålängre sikt söka begränsa utbredningen av storstadsområdena. Detla är i överensstämmelsemed övergripande regionalpoUliska målsättningar om balans meUan skilda regioneri landet. Beträffande begreppetpendlingsregioner anser att detta är ett uttryck för dagenspendlingsmönster och inte syftar lill förändringar av de administrativagränserna. För anser att och Laholmskommuner tillsammans utgör en pendlingsregion, all , ochHylte kommuner var för sig ulgör självständiga pendlingsregioner saml allKungsbacka kommun ingår som en del i pendlingsregion. När det gäller balansenmellan olika pendUngsregioner är det viktigt att fästa statsmakternas uppmärksamhetpå Hyltes pendlingsregion. I motsats till länets övriga pendlingsregioneromfattar Hyltes inte något primärt eller regionalt cenlmm. Del innebär allarbetsmarknaden blir starkt begränsad. Del finns områden i länetvarifrån det p. g. a. länga avstånd är svårt att pendla tiUpendlingsregionernas centra, där huvuddelen av arbetsfillfällena finns.Områdena omfattar de södra och östra delarna av , de inredelarna av och kommuner saml den södra delen av . Det är därför viktigt all stärka vissa mindre orter i dessa områden föratt förbättra balansen inom pendlingsregionerna. Länsstyrelsenanser sig inle ha anledning att begära alt någon kommun iHallands län skall inplaceras i något stödområde. Vid akuta problem bör dockäven orter i kunna få regionalpolifiskt stöd. Prop.1981/82:113 Bilagedel 120 3 Riktlinjer för olika samhällssektorer Deregionalpolitiska målsättningarna inom sysselsättningens område kansammanfattas i nedanstående punkter. - arbele på bostadsorten eUer inom rimligtpendlingsavstånd - en balanserad sysselsättningsutveckling mellanlänels kommuner - satsning på kvinnor, ungdomar, äldre ocharbetshandikappade för att tUlvarata länels egen arbetskraft i slällel för enkraftig inflyttning av arbetskraft - en breddning av länetsnäringsliv för alt minska konjunklurkänslighelen ochöka valmöjligheterna på arbetsmarknaden. Arbetsmarknadspolitikensallmänna inriktning att stärka de konkurrenssvaga grupperna på arbetsmarknadenstämmer väl överens med re-gionalpoUlikens inriktning att dämpa inflyttningentill . Del är därför regionalpolitiskt motiverat att länet fårökade arbetsmarknadspolitiska resurser. För att bredda länetsnäringsliv är det önskvärt att länet tillförs fler arbetslillfällen inom denstatliga sektorn genom en decentralisering inom den centralastatsförvaltningen.