prop · G50313 · 1981-12-31 00:00:00 — med två eller flera med tre eller flera Dragés släpvagn även av kilometerskattepliktigtfordon utgår skatt enligt 3. Prop,1981/82:13 21 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Ärskattepliktigt fordon som avses under A, B, C2, D2 eller El ovan inrättat fördrift uteslutande med elektricitet frånbatterier rpch inte försett med förbränningsmotor,utgår skatt av angivnabelopp. Denna lag träderi kraft , Prop, 1981/82:13 22 Förorcjningom uppbörd av viss vägtrafikskatt , m.m. Härigenom föreskrivs följande. I fråga om uppbörd av fordonsskattenligt vägtrafikskattelagen (1973:601) i sairband med de ändringar avskattesatserna för vissa eldrivna fordon som träder i kraft gäller följande. Bestämmelserna i vägtrafikskattekungörelsen(1973:776) tillämpas vid uppbörd m.m, enligt denna förordning, om inte annat följerav 3-5 §§. Avser uppbörd avfordonsskatt som äger rum före tid därefter beräknasskatten för tiden från och med denna dag enligt de skattesatser som gäller enligt vägtrafik skattelagen (1973:601) i dess lydelse efter . Harföre ingången av deceirber 1981 fordonsskatt påförts för tid efter utgången avår 1981 enligt skattesats som gällde skall, om skatten har erlagts,överskjutande skattebelopp återbetalas. Densom vid ingången av . !ir 1982 är skattskyldig för ett visst fordon är berättigadtill återbetalning som avses i 4 §. Dennaförorc3ning träder i kraft . Prop, 1981/82:13 23 Lag om ändring ilagen (1978:69) om försäljningsskatt på motorfordon Härigenom föreskrivs att 4 §lagen (1978:69) om försäljningsskatt på iitDtor-fordon skall ha nedanangivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1. personbil meden tjänstevikt av , 2. buss med entotalvikt av högst , 3. last±iil med skåpkarosserioch med en totalvikt av högst , 4. irotorcykel, om fordonet icke äreller icke har varit registrerat som fordon av angivet slag eller har varitregistrerat endast i förening med avställning. I fall som avses i 16 §andra stycket skall skatt dock utgåäven om fordonet är eller har varit registrerat. I fråga om fordon som är inrättat för drift med elektricitet från batterier, skall vid tillämpning av bestämmelsernai denna lag som tjänste-vikt anses tjänstevikten med avdrag för vikten av batterierna och eventuella särskilda anordningar i vilka dessa har monterats. Denna lag träderi kraft . Prop.1981/82:13 24 1.1 Utredningens direktiv och tidigare förslag Utredningens uppdrag äratt göra en teknisk översyn av vägtrafikbeskattningen. Enligt våra direktiv (Dir 1977:44) skall vi bl.a. sträva efter förenklingari beskattningen med beaktande av rimliga krav på att den skall vara effektiv och ge nöjligheter till en tillfredsställandekontroll. Enligt tilläggsdirektiv som meddelades ifebruari 1979 (Dir 1979: 9) skall vi ocksågöra en utvärdering av kilometerskattesystemet och en bedöiming av alternativa skatteformer tillkilometerskatten. fick vi genom nya tilläggsdirektiv (Dir 1980:51) 1 uppdrag att utreda frågan om skattekonstruktionen för eldrivna fordon. I till-läggsdirektiven anfördepartementschefen bl.a. följande. Det har gjorts gällandeatt den fortsatta utvecklingen och en ökadanvändning av eldrivna fordon hämmas av gällandebeskattningsregler. Därvid har särskilt framhållitsatt den höga batterivikten leder till en i förhållande tillskatten på konventionellt drivna fordon högre skatt enligt lagen (1978:69) om försäljningsskattpå notorforcton och enligt vägtrafikskattelagen (1973:601). Vidare har framhållits att den sammanlagda effekten avkilometerskatten, som enligt nuvarande regler utgår för el-bilar avkilometerskatten för andra fordon, och skatten enligt lagen(1957:262) om allmän energiskatt på den elektriska energi som förbrukas för'lad(3ningav batterierna är oförmånlig för de eldrivna fordonen. De nu nämnda förhållandena börundersökas närmare av utredaren. Utgångspunkten för utredarens arbete bör vara att finna en skattekcn-struktion för de olika eldrivna fordonen, som kan användas föratt så långt det är nöj ligt utjärma de skillnader som kan finnas iskattebelastningen på dessa fordon och på likvärdiga,konventionellt drivna fordon. Det är möjligt att elfordonens särskildaegenskaper kan komma att motivera en förmånligare beskattning för deras del än vad som gäller förandra fordon. Det är inte en uppgift för utredaren att ta ställning härtill it\en denbeskattningsordning som föreslås bör utformas med tanke på en sådan nöj lighet. Utredaren bör även ta upp försäljningsskatten påbl.a. personbilar, vilken enligt gällanderegler beräknas på fordonens tjänstevikt.Utredaren bör därvid pröva om och på vilket sättdet är nöj ligt och läirpligt att särbehandla elbilar i fråga om försäljningsskatten. Det ankommer däremotinte på utredaren att ta upp frågan om en särbehandlingav de eldrivna fordonen när det gäller mervärdeskatten. I ett första delbetänkande redovisade vi vårt arbete med en teknisk översyn av kilometerskatten (Ds B 1978:5, Översyn av vägtrafik- Prop, 1981/82:13 25 beskattningenDel 1 Kilometerskatt). Betänkandet ledde senare till lagstiftning (prop. 1978/79:94, SkU 1978/79:45, rskr 1978/79:298, SFS 1979: 278 m.fl.). Vårtandra delbetänkande avlänriades och behandlade frågan om attslopa fordonsskatten för vissa fordon och höja bensinskatten (Ds B 1980:13,Översyn av vägtrafikbeskattningen Del 2 Slopad forc3onsskatt och höjdbensinskatt). Detta betänkande har varit föremål för remissbehandling. Vi har funnit det lämpligtatt behandla frågan om beskattningen av eldrivnaforeton separat och redovisar nu våraöverväganden och förslag. Övervägandena ochförslagen bygger på den gällandebeskattningsorc3ningen och på nuvarandeprinciper för bestämmande av skatteskalorna. Skulle vårt försattaarbete med bl.a, utvärderingen av kilometerbeskattningaileda till grundläggande förändringar ibeskattningsordningen, måste de nu föreslagna reglerna anpassas med hänsyn härtill. Under arbetet har vi inhämtat uppgifter bl.a. om de eldrivna fordonen i och derasnuvarande användning, elfordonstekniken ochvissa utländska förhållanden.Uppgifter har inhämtats från bl.a. , statens vattenfallsverk.Elfordonscentrum i ,'AB , styrelsen för teknisk utveckling. , , trafiksäkerhetsverket (TSV) och automobil AB. 1.3 Begränsningtill vissa typer av eldrivna fordon Eldrivna fordon kan konstrueras för antingen ren eldrift eller för kombinerad eldrift och konventionell drift. Etteldrivet fordon kan också förses med inbyggd ladcjningsutrustning, som drivs med boisin e.d. För en bil som inte enbart drivs medelektricitet kan särskilda beskattningsproblem uppstå. Om bilen t.ex. drivs med såvälelektricitet som bensin, utgår enligtbestämmelserna i 2 § vägtrafikskattelagen(1973:601, omtryckt 1979:280, ändrad seiast1980:679), VSL, kilometerskatt för fordonetshela körsträcka, dvs. även till den del det drivs medbensin. Prop, 1981/82:13 26 utom utgår skattenligt bensinskattelagen (1961:372, omtryckt 1975:274, ändrad senast 1980:1084) för den bensin som används för driften av fordonet. När bilen drivs med bensin blir skattäselastningei stor i förhållande till den körda vägsträckan. Motsvarande beskattningsproblem finns även för vissafordon som inte är eldrivna. Om t.ex. ei dieselbiltill viss del drivs med metanol blir den totala skattebelastningen högre än om enbartdieselolja används, eftersom metanolen är skattepliktig enligt bensinskattelagen. I ett sådant fall har regeringen med stödav bestämmelserna i 46 § lagen (1959:92) om förfarandet vid viss konsumtionsbeskattning (förfarandelagen) medgett återbetalning av den bensinskatt som utgår för metanolen. De beskattningsproblem som kan uppkomma för de nänndas.k. hybridfordonen, dvs. för fordon ivilka används mer än ett slags drivmedel, gäller alltsåför alla fordon som trots att de är kilometerskattepliktiga också kan drivas med ett drivmedel som är skattepliktigt enligt bensinskattelagen eller förordningen (1964:352) om gasolskatt. Vi kommer attbehandla frågan om beskattningen avhybridfordonen i samband med vår utvärdering av kilometerskattesystemet. Med anledning härav och med tanke på att de typer av eldrivna fordon som f.n. är aktuella i inte är flerbränslefordon,har vi valt att nu endast behandla beskattningen av sådana fordon som drivs uteslutande med elektricitet.Om något enskilt beskattningsproblemskulle uppkomma torde detta kunna lösas genom tillänpiingav dispensbestämmelserna i 46 § förfarandelageneller 39 § VSL. Prop, 1981/82:13 27 2 GÄLLANDE BESTÄMMELSER M.M. Skatt på anskaffningav fordon utgår enligt lagen (1978:69) om försäljningsskattpå motorfordon (ändrad senast 1979:279) (x:h lagen (1968:430) om mervärdeskatt (omtryckt 1979:304, ändrad senast 1980:1090). Eftersom vi enligt våra direktiv inte skall överväga någon ändring ibestämmelserna om mervärdeskatt, lämnasi det följande inte någon redogörelseför dessa. Enligt VSL utgårskatt för eldrivna bilar i form avfordonsskatt och kilometerskatt. Påden elkraft som går åt för uppladc3ning av fordonets batteriertas skatt ut enligt lagen (1957:262) om allmänenergiskatt (omtryckt 1975:272, ändrad senast1980:677). Dennu gällande lagen om försäljningsskatt trädde i kraft ochersatte då lagen (1956:545) om omsättningsskatt på motorfordon. Den sistnänndalagen trädde i kraft den 1 decenber 1956. Införandet av skatten motiveradesdå av en önskan att dänpa privatbilismens expansion. I samma syfte hade undervissa av åren tagits ut särskilda skatter ellerinvesteringsavgifter. Omsättningsskattenvar redan från början en viktskatt, dvs. skatten togs ut i förhållande tillfordonens tjänstevikt. Tidigarebeskattning hade i något fall varit ei värdeskatt, dvs. skatten hade utgått iförhållande till forcionens pris. Denna orcining hade emellertid medförtbetydande olägenheter. När omsättningsskatten infördes bestämdes skatten så attden för ett normalfordon motsvarade av forctonets pris i detaljhandeln.Denna principiella värderegel har också åberopats vid vissa av deskattehöjningar som har genomförts. 2.1.2 Gällanderegler om försäljningsskatt 1.. persaibilmed ei tjänstevikt av . Prop, 1981/82:13 28 2. buss med entotalvikt av högst , 3. lastbil med skåpkarosseri och med en totalvikt av högst , samt 4. motorcykel. För skattepliktiga fordon somtillverkas yrkesmässigt inom landet är tillverkaren skattskyldig. Skattskyldigheten inträder när fordonet levreras till köpare eller tas ut ur rörelsen utan sanband med försäljning. För annan tillverkning inom landet av skattepliktigtfordon är den skattskyldig som äger fordonet närdet förs in i bilregistret eller (vad gäller ombyggda fordon) tas upp i registret somfordon av skattepliktigt slag. Den som införskattepliktiga fordon till landet förförsäljning till återförsäljare kan efter ansökan registreras som skattskyldig hos (). För den som har registrerats somskattskyldig importör gäller samma regler som för den somyrkesmässigt tillverkar skattepliktigafordon inom landet. Införs skattepliktiga fordon tilllandet av annan än registrerad inpor-tör, erläggsskatten till tulliryndigheten i samband med införseln. Försäljningsskatt utgår för personbil, buss (x;h lastbil med . per kg tjänstevikt. Om tjänsteviktenöverstiger tillkommer 290kr. för varje helt femtiotal kg över . Skatten avrundas till närmast lägrehela tiotal kr. För motorcyklar är skatten . om tjänstevikten inte överstiger75 kg, . om tjänstevikten är över'75 kgmen högst , . om vikten är över 160 menhögst och . om vikten är över . Särskildbeskattning av notorfordonstrafiken infördes . Alltsedan desshar fasta skatter tagits ut för olika fordonsslag. I vårt delbetänkande (Ds B1980:13) Översyn av vägtrafikbeskattningen Del 2 Slopad fordonsskatt och höjdbensinskatt har vi lämnat en redogörelse för beskattningens utveckling. Prop,1981/82:13 29 2.2.2 Gällanderegler om fordonsskatt Fordonsskatt utgårför motorfordon, traktor, irotorredskapeller släpvagn, om fordonet är eller börvara registrerat och inte är avställt. Skattskyldig är den som är eller bör vara antecknad i bilregistret som ägare till fordonet. Fordonsskatten beräknasför varje fordon för ett skatteårsom omfattar 12 kalendermånader. Är den årligafordonsskatten mer än , utgår skatten dock förskatteperiod. En skatteperiod omfattar . För personbilar varierar skatten baramed skattevikten (= tjänstevikten). Skatten är alltsådensamma oavsett om fordonet drivs med bensin, motor-brännolja, elektricitet eller något annat drivmedel. För personbilar med en tjänstevikt omhögst är fordonsskatten . Är tjänstevikten högreökar skatten med . för varje påbörjat 100-tal kg över900 kg. För motorcyklar varierar skattenmellan 75 och . , beroende på bl.a, nntorcykelns tjänstevikt. Lastbilar och bussar beskattas efter forc3onens totalvikt.Är totalvikten högst ärskatten . oberoende av drivmedelsslaget. För tyngre fordon är emellertid skatten beroende av drivmedlet. För alla bensindrivna eller gasoldrivna lastbilar ochbussar med högre totalvikt än ärskatten . Att skatten är beror på att dessa fordon annars, med hänsyntill bensinskatten, skulle få en för hög totalskattebelastning. För lastbilar eller bussar som är t.ex. brännoljedrivnaeller eldrivna ökar skatten progressivt medtotalvikten hos fordonen. Skatten påsådana lastbilar bestäms även av om deär eller inte är försedda med anorc3ningför påhängsvagn och vidare av antaletaxlar. En närmare redogörelse förgällande bestämmelser finns i vårtandra delbetänkande (Ds B 1980:13), Prop, 1981/82:13 30 Kilometerskatten infördesåen och ersatte då den tidigare brännoljebeskattningen.Motivet för övergången till kilometerbeskattning varfrämst att denna beskattningsform ansågs bättreanpassad till den s.k. kostnadsansvarighetsprincipen, som antagits genom trafikpolitiska beslut. Vidare förekom ett omfattande fusk med oljeskatten. 2.3.2 Gällanderegler om kilometerskatt Kilometerskatt utgårför personbilar, lastbilar och bussarom de är inrättade föratt drivas med annat drivmedel än bensin(inklusive motoralkohol) eller gasol. Kilometerskatt utgår förutom för brännoljedrivnafordon även för fordon som helt eller delvis drivs med elektricitet, gengas m.m.Kilometerskatt utgår också för vissa släpvagnar. Kilometerskatten utgårmed ett visst belopp per körd mil. Körsträckan mäts med hjälpav en kilometerräknare. Skattesatsen är beroende av fordonsslag samt fordonets skatteviktoch, i fråga om släpvagnar, axelarrangemang. Kilometerskatt betalas i efterhand för skatteperioder (3 skatteperioder ). Skattskyldig är- liksom i fråga om fordonsskatt - den som är eller börvara upptagen i bilregistret som ägaretill fordonet. För kilometerskattepliktiga fordonsom inte är brännoljedrivna (t.ex. eldrivna fordon) utgör kilometerskatten av skatten för brännoljedrivna fordon. Denna skil.lnadi beskattningen hänför sig till tiden , då en särskild motorbränsleskatt utgick för bl.a. motorbrännolja. Denna skatt - som inte var specialdestinerad- ersattes när kilometerskatten infördes av en särskildkilometerskatt enbart för brännoljedrivna fordon. Kilometerskatten och den särskilda kilometerskatten slogs samman den 1 maj1978, Därvid beaktades det förhållandet attsärskild kilometerskatt tidigare intehade utgått för bl.a. eldrivna fordon genom att kilometerskatten för sådana fordonschablonmässigt bestämdes till av den annars utgående skatten. Prop, 1981/82:13 För några av de eldrivna fordon som finns, har dispens från kilometerskatt medgetts. I stället utgårförhöjd fordonsskatt. Den förhöjda skatten beräknasför på grundval avuppgifter om fordonets körsträcka. Att dispens medgetts beror i sågott som samtliga fall på att fordonet av tekniska skäl inte kunnat försesmed kilometerräknarappara-tur. Endetaljerad beskrivning av kilometer skattesystemet finns i vårt första delbetänkande (Ds B 1978:5) Översyn av vägtrafikbeskattningei Del 1 Kilometerskatt. Energiskatt utgår för bensin, gasol, motorbrännoljor, el(3ningsoljorcx;h bunkeroljor samt vissa fasta bränslen och elkraft. Energiskatten för elkraft är - med vissa undantag somsaknar betydelse i detta sammanhang - per kWh. Skattskyldig är i principden som förbrukar kraften, men skatten redovisas till statsverket avdistributörerna av elkraft. Energiskatten på den elkraft som används för eldrivna forcfcnjämförs i tabell 2:1 med skatter och avgifter för andra drivmedel. Tabell 2:1 Skatter och avgifter för drivmedel 1) Summa skatter och avgifter Skatter och avgifter räknat i öre per kWh 2) ) Regeringen har i prop. 1980/81:90 och 1980/81:118föreslagit bl.a. att den särskilda beredskapsavgiften och energiskatten påoljor höjs. ;) Underlag för beräkningarna har hämtats bl.a. betänkande (SOU 1978:17) Energi, =.581. Prop.1981/82:13 32 2.5 överväganden beträffandebeskattningen av eldrivna fordon I sitt principbetänkandeom-införande av kilometerskatt (SOU1970:36, Kilometerbeskattning) anfördebilskatteutredningen att en viktig fråganär man övervägde att ersätta den dåvarandekombinationen av fordonsskatt och drivmedelsskatt med ei kilometerskatt varatt man därmed skulle få en skatteform som bättre skulle kunna anpassas till andra motortyper än de konventionella. Utredningen undersökte den nöjliga framtida utvecklingen i fråga om bl.a.eldrivna fordcai. Eldrivna fordon ansågsdå kräva utvecklinginnan de kunde bli kommersiellt tillgängliga.Utredningen uttalade att en beskattning av elförbrukningen i eldrivna bilar skulle nöta stora tekniska svårigheter.Alternativet till en kilometerbeskattning skulle alltså för deeldrivna fordonen vara en ren fordonsskatt. Detta ansågs mindre länpligtmed hänsyn till problem i fråga om körlängdsanknytningen. Nackdelen med en ren fordonsskatt för eldrivna fordon ansågs dock relativt sett vara mindre änför andra fordon, eftersom deeldrivna fordonen ansågs komma att utgöras endast av lättarefordon för lokaltrafik. Det ansågs dock helt klart att en kilometerskatt även för deeldrivna fordonen skulle vara bättre från kost-nadsansvarighetssynpunkt än en fordonsskatt. Prop.1981/82:13 33 Eldrivna fordon har funnits . Personbilar med batteridrift.varrelativt vanliga , Den snabbautvecklingen av de förbränningsmotordrivna bilarna innebar emellertid att de eldrivna bilarnainte längre kunde konkurrera. Eldrivnafordon har därför under de senaste årtiondenaanvänts i mycket liten omfattning.Exempelvis i har dock sedan längeett större antal eldrivna fordon använts för mjölkdistribution m,m. Även i har enstaka loatteridrivna fordon prövats i olika sammanhang. Dessa fordon har dock varitav en förhållandevis enkel konstruktion. Utvecklingen av ny teknik för eldrivna fordon har varit mycket långsam. och särskiltde 4-5 har emellertid intresset för eldrivna fordon ökat mycket kraftigt. Bakgrunden till detta är i första hand deenergiekonomiska och miljömässiga fördelar som de eldrivna fordonenhar. Ett sådant fordon utnyttjar betydligt större del av primärenerginän ett förbränningsmotordrivetfordon. Vissa beräkningar tyder på att energiåtgången bara skulle vara ungefär hälften motvad som gäller vid förbränningsmotordrift.Eldrift har dessutom den fördelen att oljeberroendet minskar.Ur miljösynpunkt skulle användningen av eldrivna fordon ha den fördelen att avgasutsläpp och bullerstörningar från trafiken kunde begränsas. pågår därför utveckling och utprovning av eldrivna fordon av olika slag i en radländer. I exeirpelvis , ,, , ,och arbetar man med olika elfordonsprojekt. Vanligen bedrivsarbetet med någon form av stöd från det allmänna. Tillverkare av eldrivna fordon erhåller såledesi en del länder statliga lån eller bidrag. I exenpelvis - men även i -har bidrag utgått föranskaffning av sådana fordon. På många håll - exempelvis i - upprättas program förintroduktion av eldrivna fordon i samhällsägda fordonsparker. 3.1 Eldrivna fordon i () finns detendast 33 eldrivna fordon in-3 1981/82. 1981/82:13 34 Av de registrerade eldrivna fordonen är sju personbilar. De flesta av dessa är ombyggda f.d, bensindrivna bilar. Några bilar ägsav företag och används eller har använtsför provändamål. De återstående eldri-,mapersonbilarna är privatägda. Någontillverkning av eldrivna personbilar förekonmerinte i och någon sådan produktion är av allt att döma inte heller aktuell . Antalet eldrivna lastbilar är f.n, 21, En av lastbilarna ärtillverkad av och av årsmodell1977. Bilen har en totalvikt av . Den togs fram för provändamål och var tänktatt användas bl.a. som budbil i storstäder. Enligt tillgängligauppgifter har inga planer påytterligare arbete med eldrivna fordon av denna typ. har en prototyp till eldriven lastbil avsedd för lättdistribution i tätorter. Totalvikten är och tjänste-- vikten . Bilenuppges kunna köras på en laddning. Förnärvarande ligger dock utvecklingenav denna biltyp nere i avvaktan på attbättre batterityper skall komma fram. Därutöver finns bl.a. två mindreeldrivna fordon, registrerade som lastbilar, vilka används av batteritillverkare för provverksamhet. Det mest omfattande projektet är den prcx3uktion av eldrivna lastbilar, distributionsbilar,som bedrivits av företaget i Äkersberga. Detta företag har, i samarbete med vissa andra svenska företag, byggt 12 eldrivna bilar siomskall ingå i en försöksverksamhetvid . har beställtytterligare två sådana bilar. Även harbeslutat inleda prov med denna typ av fordon. 1) innehållerf.n. uppgift om endast ett drivmedelsslag per fordon. Ett fordon som kandrivas av såväl bensin som elektricitet, skall enligt gällande anvisningar registreras som bensindrivet. Dettorde emellertid inte finnas något sådant fordon i landet. Bilen är en elversionav en av lastbilar (Benz 307 D) med skåpkarosseri. Totalvikten är både i elversionenoch i standardutförande med dieselmotor . Istandardutförande levereras bilen med 65 hkdieselmotor. Den kan även fås med 85 hk bensinmotor. Vissadata om den eldrivna lastbilen redovisas i tabell 3:1, Tabell 3:1 Data för Benz 307 D/SEJTU ' 120 V, 250 Ah, 60 celler Några eldrivna bussar finns nu interegistrerade, lokaltrafik planerar emellertid att påbörja en försöksverksamhetmed fyra batteribussar. Dessa bussar kommer att få ungefär samma storlek och lastkapacitetsom använda dieseldrivna busstyper. Två av bussarna ärför närvarande under byggnad (x:h skall enligt planerna tas i drift . Det finns i inte heller några trådbussareller bussar för kombinerad tråd- och batteridrift ("flexibussar"). Vissasådana projekt har dock diskuterats. Det finns tre eldrivna traktorer registrerade. Det är mycket småfordon med tjänstevikter om 560 - . Allatre traktorerna tillhör skatteklass I (trafiktraktorer). Endast två eldrivnamotorcyklar finns registrerade. Någontillverkning av sådana motorcyklar synes inte förekromma . Däremottillverkas i vissa typer av eldrivna mopeder, som kan tänkas omkonstrueras till motorcyklar. Prop.1981/82:13 36 Det finns ocksåen rad typer av eldrivna fordon som inte ärregistrerings-eller skattepliktiga. I konstrueras och byggs bl.a,eldrivna dragtruckar för godstransporter inan t,ex.industriområden, 3.2 Eldrivna fordon i andra länder Enligt vissa bedömningarskulle det finnas mer än 100 000 eldrivna vägfordon i världen.Enbart i beräknas antaleteldrivna vägfordon vara ca 45 000, Somtidigare har nämnts är en stor del av dessa fordon av äldretyp. Eldrivna fordon har sedan lång tidtillbaka också bl.a. använts i Österrikeför postloefordran och i inomsophanteringen. De nya typer av eldrivna fordon son nu provas runtom i världen ärav många olika slag. De vanligastefordonstyperna är lätta distributionsfordon och fordon för kollektivtrafik. Eldrivna personbilar är också under utveckling i några länder. Deflesta fordonen drivs med elektricitet frånbly/syrabatterier, I mindre omfattning har också eldrivna fordon med nya batterityper börjat provas. Vidare har olika typer av hybridfordon - fordon son inteenbart drivs med elektricitet från batterier-tilldragit sig allt större intresse. Eldrivna lättadistributionsfordon är den mest intressanta elfordonstypen.Många fordon som används i närdistributionstrafikhar så korta körsträckor atteldrift skulle vara möjlig. Eldrivna bilar scan är mycket lika Benz 307 D/SETU provas därför nu i bl.a.USA, , och . Det är såledeslastbilar med skåpkarosseri och med lastförmåga om ca 500- ca .