prop · G503191 · 1981-12-31 00:00:00 — Beträffande beräkning av förmögenhet förskattskyldig med tillgångar i förvärvskällor inom inkomstslagen jordbruksfastighet och rörelse finns särskildabestämmelser ,i anvisningarna till 3 och4 §§. Med här i riket nedlagd förmögenhetavses: a) tillgångar, som omförraälas i 3 §1 mom. a) och b), försåvitt desamma finnas här i r iket; b) tillgångar, som omförmälas i 3 §1 mom. c) och d), försåvitt desamma finnas här i riketoch äro avsedda för företag , soraav skattskyldig här-städes bedrives; samt a) tillgångar, somanges i 3 § 1 mom. a) och b), försåvitt desamma finns här i riket; b) tillgångar,som anges i 3 § 1 mom. £), försåvitt de- sararaa finns här i riket och ä_£ avsedda för företag, som den skattskyldige driver här i riket; samt Prop.1981/82:191 85 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse c) svenska aktier och andelar i svenska ekonomiska föreningar, "bolag, aktiefonder och rederier, iden mån dessa tillgångar icke ingåunder b) i detta mom. När skattskyldighet för förmögenhet ärbegränsad enligt vad i 1 mom. stadgas, får vid förmögenhetsberäkningenavdrag ske allenast för skuld, som häftar vid den förmögenhet skattskyldigheten avser. 1981/82:191 86 Lag o.m ändring itaxeringslagen Härigenom föreskrivs att 42 §4 ra.ora. taxeringslagen (1956:623) skall ha nedan angivna lydelse Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Det åliggerfåmans- 4 mom. företag att lämna företagsle- företag att lämna företagsle daren och delägare i företaget dårenoch delägare i företaget samt dem närstående personer samt dem närståendepersoner alla uppgifter som erfordras alla uppgifter som. erfordras för att de skola kunna beräkna föratt de skall kunna beräkna sin skattepliktiga inkomst sin skattepliktiga inkomst också företaget att lämna delägare uppgifter om det skattepliktiga värdet pådennes an-del i företaget. Senaste lydelse av lagens rubrik 1971:399 "Senaste lydelse 1976:86 Lag ora ändring i lagen (1941:416) ora arvsskatt och gåvoskatt 1. och 23 § F lagen (1941:416) oraarvsskatt och gåvoskatt 3: Ingår fast egendom enligtkommunalskattelagen (1928:370) i en förvärvskälla inominkomstslagen jordbruksfastighet eller rörelse,till-lämpas bestämmelserna i 4 §och, med undantag av femte stycket sista meningen, punkt 2 av anvisningarnatill 3 och 4 §§ lagen (1947:577) om statlig förmögenhetsskatt.Vad nu har sagts gäller även egendomi so.m enligt sjunde och åttonde styckena i nämnda anvisni.igs-punkt skall anses som en särskild förvärvskälla inora in-ko.nistslaget rörelse. Vid tillä.mpningen avde bestämraelser som anges i första stycket skall som taxeringsvärde anses det värdesom enligt 1 eller 2 mom. skall ligga till grund för oeräkningen av arvsskatt. Ingår fast egendom enligt kommunalskattelagen(1928:370) i en förvärvskälla inom,' inkomiStslagen jordbruksfastigheteller rörelse, till-lärapas bestämmelsernai 4 § och, med undantag av femte stycketsista meningen, punkt 2 av anvisningarna till 3 och 4 §§ lagen (1947:577) om statlig förmögenhetsskatti dess lydelse . Vad nu har sagts gäller även egendomsom enligt sjunde och åttonde styckena i näranda anvisningspunkt skall anses som en särskild förvärvskälla inom inkom.stslagetrörelse. Vid-tillämpningen av de bestämmelser sora anges i första stycketskall som taxeringsvärde anses det värde som enligt 1 eller 2 mom. skall ligga tillgrund för beräkningen av arvsskatt. Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:857 'Senaste lydelse 1981:634 Prop.1981/82:191 88 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse F. Annan lösegendo.ra än F. Annan lös egendo.m än förut nämnts uppskattas till förut nämnts uppskattas till vad denkan antagas hava be- vad den kan antas ha betingat tingat vid en av boets avveck- vid en av boets avveckling ling föranledd, medtilloörlig föranledd, medtillbörlig ora- sorg skedd försäljning. Vid värderingen av för- Vid värderingen av för värvskälla som enligt kommu- värvskälla som enligt korarau nalskattelagen (1928:370) in- nalskattelagen (1928:370) in går i inkomstslagen jordbruks- går i inkomstslagen jordbruks fastighet eller rörelse till- fastighet eller rörelse till- lärapas bestämmelserna i 4 § lämpas bestämmelserna i 4 § och med undantag av femtestyc- och med undantag av femte styc ket sista meningen, punkt 2 av ketsista meningen, punkt 2 av anvisningarna till 3 och 4 §§ anvisningarna till 3 och 4 §§ lagen (1947:577) omstatlig lagen (1947:577) ora statlig förmögenhetsskatt. förmögenhetsskatt i dess ly- 1981/82:191 89 Sammanställning av remissyttranden över betänkandet (Ds B1981:13) Förmögenhetsbeskattningen av arbetande kapital i mindre ochmedelstora företag Efterremiss har yttranden avgells av kammarkollegiet, (), lanlbruksstyrelsen,, statens industriverk (SIND), Styrelsen för teknisk utveckling (STXJ),kammarrätten i , länsstyrelserna i , ,, och Jämt-. Centralorganisationen /SR(/SR), Föreningen auktoriserade revisorer (), Företagareförbundel, SFR(SFR), i (LO), . , (), (),, , hantverks-och induslriorganisation - Familjeföretagen (SHIO), ,, redovisningskonsulters förbund, . ()och (), Länsstyrelseni har bifogat ett yttrande från handelskammare. och har åberopat ett yttrandefrån Näringslivets skattedelegation. och har som yttrande hänvisat till ett utlåtandefrån Lantbrukarnas skattedelegation. harhänvisat till SBEF:s yttrande samt också inkommit med ett eget yttrande. 1Allmänna synpunkter på förmögenhetsbeskattningen Någraremissinstanser har tagit upp frågan om generella ändringar i förmögenhetsbeskattningen. Förbundetfinner all förmögenhetsskatten i sin helhet bör avskaffas. Del får dock irådande ekonomiska läge bli en successiv process och Förbundet anser att genomatt avskaffa förmögenhetsskatten på kapital som arbetar i mindre och medelstoraföretag den viktigaste delfrågan först klarats av. Förmögenhetsskattenär från slatsfinansiell synpunkt i stort sett ointressant - för budgetåret1981/82 beräknas den tillföra staten ca 650 milj. kr. 1981/82:191 90 Förmögenhetsredovisningenär komplicerad och taxeringsmyndigheterna måste ta oproportionerligt storaresurser i anspråk för granskningen. Utan någon närmare analys vågar man påstå,att en slopad förmögenhetsbeskattning skulle bU självfinansierande genom attgranskningsresurser kunde friställas för en intensifierad inkomstskattekontrollöver hela fältet. Enhelt slopad förmögenhetsbeskattning skulle leda sparandet och kapitalströmmarnai sundare banor. I och med att neutraliteten mellan olika sparformer ökade iåtminstone ett väsentligt hänseende skulle fördelarna med ett enbart kapitalplaceringsbetingatinnehav av jordbruksfastighet starkt avta, vilket skulle leda till rimligarerelationer mellan avkastning och prisnivå. På åtminstone ett ornråde skulle manåstadkomma en dämpning av inflationen. Ävenom förmögenhetsskatten av utjämningspolitiska skäl inte går att helt avskaffaskulle varje lindring av densamma främja neutraliteten mellanplaceringsalternativen och därmed verka i samma riktning. För att nå utslagsgivanderesultat krävs dock väsenthga lindringar. Neutralitetmellan placeringsformerna krävs inte bara på förmögenhets-skatfeområdet. Ävenrealisationsvinstreglerna måste göras likformiga. En ordning som innebär frihetfrån såväl förmögenhetsskatt som realisationsvinstskatt för rent improduktivaspekulationsobjekt gagnar visserligen spekulanten men skadar allvarligtsamhället. Depositiva effekterna av en slopad förmögenhetsbeskattning kan sammanfattningsvisredovisas enligt följande. Alla placeringar blir "neutrala" iförmögenhetsskattehänseende Kapitalets avkastning tillmäts ökad betydelse. Benägenheten att byta en lågavkastandejordbruksfastighet mol likvida tillgångar ökar. PrisutveckUngen dämpas på jordbruksfastigheter ochdärmed i det långa loppet även på jordbmkets produkter. Lantbrukarnas och familjeföretagensinvesteringsförmåga ökar till följd av minskad kapitalavtappning. Med ökadinvesteringsförmåga följer ökad investeringslust. Utvandringsbenägenhet och kapitalutförsel kommeratt avta. Taxeringsmyndigheterna slipper ödsla tid på den omständUgaoch i stort sett olönsamma procedur som förmögenhetstaxeringen innebär. Intresset för traditionella sparformer väcks tillnytt liv. Avdet ovan sagda bör ha framskymtat, alt delegationen för sin del finner en heltslopad förmögenhetsbeskattning vara det inte bara för lantbmket utan för helalandet gagneligaste. Man skuUe rentav kunna hävda, att fördelarna med en slopadförmögenhetsbeskattning är så påtagliga, att strängt taget inga alternativförtjänar diskuteras. Trots detta skulle ett slopande säkerligen komma attframställas som ett otillbörligt gynnande av en priviligierad gmpp. Man skuUemed andra ord stå inför någonting som brukar betecknas som "politisktomöjligt". torde det i lika hög grad ha framståttsom "politiskt omöjligt" att presentera en marginalskattereform Uknandeden, som framlagts under bred politisk enighet. Om känsloskälen skalasbort ter sig en slopad förmögenhetsbeskattning närmast som en likgiltighetjämfört med marginalskaltereformen. Reformen behöver infe ens sträcka sig tillett totalt slopande. Mycket skulle vara vunnet om förmögenhetsskatten behöllsmen nedbring- adestiU en nivå, som förvandlade den från ett tungt till eft lätt vägande inslag vidprövandet av olika placeringsalternativ. är förmögenhetsskatten långtifrån konkurrensneutral. En tankeställare kan möjligen vara, att man i Finlandnyligen genomfört avsevärda lättnader i sin kapitalbeskattning. Inomkort har delegationen all avge yttrande även över betänkandet "AUmän produk'onsfaktorskatt". "Promsen" nämns som en av de alternativamöjligheterna att finansiera den ovan berörda marginalskaltereformen. Delegationenfår säkerUgen anledning att i sitt yttrande beröra vad en framåt övervältradproduktionsfaktorskatt kommer att innebära för en så kapitalintensiv näringsom jordbruket. Vad som redan nu förtjänar bliva påtalat som anmärkningsvärtär, att promsens tillskyndare inte omnämnt det faktum, att vi redanhar en kännbar produktionsfaktorskatt här i landet nämligenförmögenhetsskatten. Ivårt utsatta arbetsmarknadsläge borde det allt övergripande målet vara att såmyckel som möjligt stimulera och så litet som möjUgt hämma näringslivetsintresse för produktionsfrämjande investeringar. Man kan naturligtvis ställafrågan om den rätta metoden att öka investeringsviljan är att vid sidan av enredan etablerad produktionsfaktorskatt med kapitalets värde som bas införa enytterligare sådan skatt med kapitalets avkastning som bas. I sammanhanget börbeaktas att varje tanke på att övervältra den till kapitalersättningenhänförliga delen av promsen bakåt torde kunna överges. Vår räntenivå bestämsnumera av internationella krafter över våra huvuden. Enligtdelegationens bestämda uppfattning är förmögenhetsskatten det inslag i vårtsamlade skattesystem som inte bara lättast kan undvaras utan även har deallvarligaste skadeverkningarna. Delegationen föreslår därför i första hand attförmögenhetsbeskattningen avskaffas eller i vart fall radikalt sänks. Fråganom förmögenhets-, arvs- och gåvobeskattningens utformning och nivå haraktualiserats ett flertal gånger under 1970-talel. Vi har i samband därmed vidåtskilliga tillfällen redovisat vår uppfattning om kapitalbeskattningen ochdess verkningar. Ivåra tidigare yttranden har vi påtalat de negativa effekter för näringslivet somen hög kapitalbeskattning leder till - minskad investeringsvilja, finansieringssvårigheter,lägre tillväxttakt i ekonomin, försämrad likviditet och soliditet är exempeldärpå. Vi har därför yrkat att förmögenhetsskatten görs proportionell med enskattesats av högsl en procent samt att arvsskatten anpassas till den nivå somtillämpas i våra konkurrentländer. Vadsärskilt gäller förmögenhetsskatten vill vi också peka på de negativa effektersom uppkommer som en följd av bristfälliga skatteplikts- och värderingsregler.Dessa innebär att vissa tillgångsslag måste redovisas fill höga värden.Börsnoterade aktier skall exempelvis deklareras till det noterademarknadsvärdet aktuell värderingsdag. Detta värde är i många fall för högt medhänsyn till att den latenta inkomstskatteskulden inte får avräknas. Andratillgångar får redovisas till värden som klart understiger marknadsvärdet ochflera tillgångsslag är över huvud taget inte skattepliktiga. Reglersom innebär en sådan olikabehandling vid förmögenhetsbeskattningen av olikatillgångar upplevs inte bara som orättvisa skattskyldiga emellan. De medförgivetvis också en styrning av kapitalplaceringarna mot 1981/82:191 92 delågbeskattade eller obeskattade tillgångsslagen och från de högbeskat-tade.Dessvärre sker denna styrning i huvudsak mot placeringar som det från samhällsekonomisksynpunkt knappast finns anledning att stimulera. Enligtvår mening bör en generell omprövning av förmögenhetsbeskattningen nu göras.Denna omprövning bör vara inriktad på att ersätta den nuvarande oneutrala ochstarkt progressiva skatten med en neutral och lågprocentig proportionell skatt.Skulle det inte visa sig möjligt att åstadkomma en rimUgt neutral beskattningbör förmögenhetsskatten helt slopas. Förmögenhetstaxeringhar med nuvarande lagsfiftning uttagits på ett icke önskvärt sätt, på grund avatt förmögenhetens placering har varit avgörande. Sålunda har t. ex. konst och anlikviteterhelt undantagits från förmögenhetsbeskattning. Eftersomförmögenhetsskatten endast inbringar 0,6 miljarder och att stora orättvisoräven kommer att uppstå beroende på hur förmögenheten placeras,föreslår vi, att förmögenhetsbeskattningen helt slopas. 2Remissinstanser som i princip tillstyrker förslagen i betänkandet Förslagenhar i allmänhet fått ett välvilligt mottagande från näringslivsorganisationerna.Organisationerna har dock i vissa frågor haft invändningar mot förslagen (seavsnitt 4). Även vissa statliga myndigheter har i princip tillstyrkt förslagen. Efterden skärpning av förmögenhetsskatten som genomfördes har problemen medförmögenhetsbeskattning av kapital som arbetar i mindre och medelstora företagaccelererat. Från Företagareförbundets sida har påpekatsde allvarliga konsekvenser den hårda förmögenhetsbeskattningen medfört såsombristände soliditet bristande investeringsvilja samt ökad koncentrafion avsvenskt näringsliv. Detta har också lett lill vissa justeringar av förmögenhetsbeskattningenför den kategori företag som ovan angivits (1974 och 1977). Men som Förbundetredan vid dessa tillfällen anförde var de föreslagna åtgärderna otillräckliga. Idet nu föreliggande betänkandet föreslås en radikal omläggning av förmögenhetsbeskattningenav kapital som arbetar i mindre och medelstora företag, nämligenskattebefrielse från förmögenhetsbeskattning. Detta förslag finner Förbundetvälmotiverat inte minst mot bakgmnd av det faktamaterial som tagits fram vilketbestyrker teorin om förmögenhetsbeskattningens hämmande inverkan pånäringslivet. Förelagsskaltekommitlénsuppdrag har varit att ompröva reglema för förmögenhetsbeskattningen avfamiljeföretag. Dessa förelags förmögen-hetsskalteproblem uppmärksammades redani samband med skatteomläggning och föranledde då viss särreglering isyfte att begränsa 1981/82:191 93 effektenav den generella skatteskärpningen. Därefter har bestämmelserna ändrats fleragånger. De har dock behållit karaktären av provisorier med varshjälp problemen endast i begränsad utsträckning kunnat tUlfredsställande lösas. Vihar framhållit att just ägare av familjeföretag drabbas särskilthårt av förmögenhetsbeskattningen, som bl. a. medför att företaget dräneras pålikvida medel. Vi har därför också yrkat att familjeföretagens skatteproblem -i awaktan på den av oss förordade generella omläggningen av förmögenhetsskatten- skall få en bättre lösning än den hittillsvarande. Därvid har vi hävdat attkapital som är bundet i familjeföretag är att jämföra med arbetsredskap ochdärför inte lämpat för den objektbeskattning som skallen på förmögenhet utgör.Ett konsekvent fullföljande av denna tankegång skulle innebära attfamiljeföretagens lager, inventarier, fastigheter etc. undantogs frånförmögenhetsbeskattning och detta skulle tillgodose våra önskemål om minskadbelastning. Företagsskaltekommilténsnu föreliggande förslag ligger väl i linje med detta resonemang och bör enligtvår mening genomföras. Vi delar kommitténs uppfattning all man med diskuteradealternativa lösningar inte lika väl och inte heller lika enkelt kan uppnå ettför familjeföretagen i gemen godtagbart resultat. Vitillstyrker sålunda i princip kommitténs förslag. Samfundetansluter sig till den i utredningen redovisade uppfattningen, alt arbetandekapital i mindre och medelstora företag bör undantagas från förmögenhetsbeskattning. Ävenvid bedömningen av vilka olika länkbara lösningar för utformning av kapitalbeskattningen,som skulle kunna väljas, delar samfundet de uppfattningar som kommit tUluttryck i utredningen. Möjligen skulle dock ett bibehållande av nuvarandevärderingsregler, men med beaktande av latenta skatteskulder, ha inneburit altde gränsdragningsproblem mellan rörelsetillgångar och andra tillgångsslag, somnu uppstår, hade undvikits. Föratt komma lill rätta med de negativa återverkningarna på företagen somkapitalbeskattningen innebär infördes under 1970-lalet provisoriska skattelättnaderi fråga om beskattningen av kapital som nedlagts i rörelse och jordbmk. Genomden kvarvarande kopplingen mellan den starkt progressiva inkomstbeskattningenoch den progressiva förmögenhetsbeskattningen, snabbi ökandearbetsgivaravgifter samt utformningen av 80/85-procentre-geln i kombination medinflationens inverkan har de provisoriska reglerna över åren inte medförttillfredsställande skattelindrande verkan. Förmögenhetsbeskattningen avarbetande kapital i små och medelstora företag medför således alltjämt enallvarlig belastning för förelaget som sådant. Företagels ägare måsle i mångafall la en stor del av förelagets resurser i anspråk för aft betalaförmögenhetsskatten. Organisationenser del därför som nödvändigt att de provisoriska skattereglerna snarastavlöses med en permanent lagstiftning där det arbetande kapitalet, förelagens"arbetsredskap", i mindre och medelstora företag i princip undantasfrån förmögenhetsbeskattningen. Atf infe särskilt beskatta företagensarbetsredskap utgör den principiellt riktiga lösningen 1981/82:191 94 ochskulle utgöra en sädan reell och psykologisk stimulans som företagandet så välbehöver. Utrymmet för investeringar ökar och försörjningen med riskvilligtkapital underlättas. En sådan lösning tillfredsstäUer också kraven på enkelhetvid rättstillämpningen. Organisationenavvisar däremot sådana lösningar där förmögenhetsskatten ackumuleras,finansieras med lån, är avdragsgill vid inkomsttaxeringen eller åvilarföretaget som sådant. De inlåsningseffekter eller den bristande neutralitetmellan olika företagsformer som blir effekten av sådana lösningar framstår, somframgår av utredningen, som oacceptabla. Utredningsförslagetsyftar till att undanröja en principieUt oriktig beskattning för att stimuleranäringslivet till investeringar och förbättra försörjningen med riskvilligtkapital till de små och medelstora företagen. Varje form av kompenserandeåtgärd som vidtas under åberopande av statsfinansiella eller fördelningspolifiskaskäl strider mot förslagets syfte och förtar de positiva effekterna av deföreslagna åtgärderna. Enkompenserande beskattning av företaget kapitalet är bundet iverksamheten återverkar negativt på verksamhetens resultat. Härigenom minskarföretagens möjlighet tUl självfinansiering av investeringar, som är nödvändigaför företagens konkurrenskraft och deras oberoende och överlevnad. Enkompenserande beskattning medför att effekten av åsyftad stimulans minskar,förhindras eller ger verkningar som påverkar de små och medelstoraföretagen mer negativt än de nu gällande beskattningsreglerna. Organisationenkan heller infe godta kompenserande beskattning via arvs-och gåvobeskattningen,som skulle försvåra nödvändiga och önskvärda generationsväxlingar i mindre ochmedelstora företag. Organisationen kan vidare inte godta en skärptrealisationsvinstbeskattning. En skärpt realisationsvinstbeskattning skullenämligen dels komma att drabba såväl de som omfattas av skattelättnaden som desom inte omfattas dels åstadkomma icke önskvärda inlåsningseffékter. Beträffanderealisationsvinstbeskattningen av aktier i fåmansbolag föreligger för övrigtredan i dag en orättvisa i jämförelse med noterade aktier. Det gäller den s. k.schablonregeln enligt vilken anskaffningskostnaden för noterade aktier fårberäknas till av försäljningspriset efter avdrag förförsäljningsomkostnader. Denna schablonregel bör införas även för icke noteradeaktier, vilket skulle bidra till ökad rörUghef, dvs. stimulera till från företagsekonomisksynpunkt motiverade försäljningar och underlätta generationsväxlingar i form avköp. Förslagettillstyrks vidare i princip av , , , redovisningskonsulters förbund. Lantbrukarnasskattedelegations allmänna inställning lill förslagen har redovisats i avsnitt1. Avde hörda myndigheterna har förslaget tillstyrkls av STU. Minoriteteninom i tillstyrker vidare i princip förslaget. Minoriteteni i anför: Inledningsvisbör erinras om att förmögenhetsskatten tillkom såsom en särskUd skatt påavkastning av kapital. Den bakomliggande tanken var att 1981/82:191 95 inkomstav kapital borde beskattas hårdare än inkomst av arbete. Någon förändring idenna syn på förmögenhetsskattens funktion har såvitt bekant aldrig redovisatsfrån slatsmakternas sida. Det kan sålunda konstateras alt förmögenhetsskattentill sin natur är att betrakta såsom en skatt på avkastning och inle påkapitalet i sig. föreliggande utredning visar emellertid på ett påtagligtsätt hur i reaUteten förmögenhetsskatten kommit att få en allt mer konfiskatoriskeffekt. På gmnd av inflafionen men framför allt till följd av inkomstskattensväxande progressivitet har förmögenhetsskatten lill stor del kommit att.fåerläggas ur kapitalet i stället för från avkastningen på detta. Detta talarenligt vår mening för att förmögenhetsskatten i sin helhet avskaffas eller ivart fall att den nuvarande starkt progressiva skatten ersattes med en neutraloch lågprocentig proportionell skatt. Härförtalar också det faktum att förmögenhetsskatten såväl med avseende åskattepliktigt objekt som värdering av olika sådana objekt framstår somorättvis och dämtöver hämmande för produktiva investeringar till förmån förimproduktiva sådana. Viär medvetna om alt frågan om en generell översyn av förmögenhetsskatten inteingått i utredningens uppdrag. Detnu framlagda förslaget hälsar vi med tillfredsställelse. Det utgör en nödvändigstimulans av det produktiva kapitalet i syfte att skapa ett expansivt näringslivi enlighet med de intentioner som även i andra sammanhang dokumenterats avstatsmakterna. Vi bedömer det sålunda som ytterst angeläget att förslagetsnarast genomföres för alt därmed främja förutsättningarna för de mindre ochmedelstora företagen vilka ju har en så stor betydelse för sysselsättningen. ÄvenLantbruksstyrelsen, som i sill yttrande inskränker sig lill förhållandena vidlantbruksförelag, är i princip positiv till förslagen, Lantbruksstyrelsenhar i princip den uppfattningen att arbetande kapital i lantbruksföretag skallbeskattas på samma sätt som kapital i andra företag. Styrelsen delar emellertidkommitténs uppfattning att aktiva bmkare så långt möjligt skall kunna äga de brukar. Det finns därför skäl alt göra avsteg från den principstyrelsen ovan deklarerat, när det gäUer fastigheter som i huvudsak innehas ikapitalplaceringssyfte. Detta syfte torde ofta vara anledningen lill altdödsbon och andra juridiska personer innehar jordbmksfastighet, varförstyrelsen biträder kommitténs förslag att vid kapitalbeskattningen av dessaägarekategorier andra regler skall gälla än för aktiva lantbrakare. Skäl kan visserUgenanföras för att jämställa juridiska personer, som själva bmkar den ägdafastigheten, med aktiva lantbrukare, men andelarna i dessa juridiska personerkan domineras av passiva delägare för vilka det saknas anledning all lämnalättnader i kapitalbeskattningen. Ett undanlag bör emellertid göras försambruksföreningar.