prop · G503215 · 1981-12-31 00:00:00 — Då projektet ärtill hälften färdigt har SIDA inte funnit anledning att på detta stadium påtasig något projektansvar. SIDA är beredd att genom utomstående expertis följaprojektet, främst för att bevaka kostnadsutvecklingen. Sverigehar biståndssamarbete med Sri Länka, som blev programland1975/76. Landet tillhör enligt väridsbanksstatistiken den fattigaste u-landsgmppen.Dess ekonomi är starkt beroende av jordbmks- och plantageproduktionen. Dennuvarande utvecklingspolitiken syftar till att frigöra landet från dettaensidiga råvamberoende som jordbmket effekfiviseras med sikte påsjälvförsörjning med ris. Landet är en etableraddemokrati vilket också avspeglas i utvecklingspolitiken, med dessförhållandevis starka egalitära inslag. Ilikhet med mänga andra har Sri Länka drabbats hårt av de kraftiga oljeprisökningama.Oljeberoendet har vuxit snabbt. En betydande del av den elektriskakraften måste produceras i oljeeldade anläggningar. Kostnaderna föroljeimporten stiger härigenom kraftigt och beräknas, ,motsvara nära hälften av de samlade exportinkomsterna. Sri Länka har en storoutnyttjad vattenkraftspotential och dessutom en lång tradition när det gälleratt utnyttja bevattningsanläggningar. Den stora satsningen på Mahaweli-programmetskall ses mot den bakgmnden. Genomförandet av programmet innebär attkonstbevattningen inom den traditionella jordbmksnäringen ökar och attvattenkraftsproduktionen ger möjligheter till att utveckla en modern industri.Programmet fömtses få stor betydelse när det gäller att höja sysselsättningen ilandet. Mahaweli-programmet,i vilket Kotmale ingår som en central del, är högt prioriterat av den lankesiskaregeringen. Dess genomförande är av avgörande betydelse för landets utvecklingoch programmets syfte sammanfaller väl med målen för det svenska biståndet.Sverige har i en rad internationella sammanhang framhålUt betydelsen av ökatbistånd för att stärka u-ländemas energiförsörjning och underlätta u-ländemasomställning från olja till alternativa, om möjligt inhemska, energikällor. Desvenska insatsema pä detta område har ökat. Landsbygdsutveckling är vidare, somJag framhöll i årets budgetproposition, ett allt viktigare område för det svenskabiståndet. Prop.1981/82:215 13 NärSri Länkas regering vände sig till den och begärdeatt få använda det svenska importstödet för var det, motdenna bakgmnd, rimligt att godta detta förslag. Ett fortsatt svenskt biståndtill projektet ter sig likaledes naturligt och angeläget. Det är ettprojekt där svenskt kunnande och svenska resurser tas tillvara, vilket jagfinner betydelsefullt mot bakgrund av det uttalade önskemålet att öka återflödetav det svenska biståndet. beräknas leda till upphandling o. dyl.i för . och skapa ca 1000 arbetstillfällen iSverige . Kostnaderna för ,liksom för flera av de övriga delprojekten i Mahaweli-programmet, har stigitkraftigt. Genomförandet av Mahaweli-programmet är en viktig orsak till att den lankesiskaekonomin nu är hårt ansträngd. Internationellt bistånd för att täckaprogrammets utländska kostnader har därför blivit ytterst angeläget. Sverigesnuvarande biståndsåtagande är begränsat till en treårsperiod och det gällande importstödsavtaletlöper ut vid utgången av /83. Sri Länka har begärt att fåanvända svenskt importstöd för återbetalning av de kommersieUa krediter somupptagits i för projektets finansiering. Medhänsyn till projektets storlek och inträffade kostnadsökningar är det nuvarandefinansieringsarrangemanget otillfredsställande. Som förutskickades i prop.1981/82:100, bil 6, bör därför utformningen och omfattningen av det fortsattasvenska biståndet för nu närmare regleras. Överenskommelsehärom bör ingås med Sri Länkas regering i samband med de förhandlingar ombiståndssamarbetet med Sri Länka, som skall äga rum . Jagdelar SIDAs bedömning att en kombination av gåva och kredit är den lämpligastelösningen för den fortsatta finansieringen av . Detta fömtsätteratt Sri Länka påtar sig ett betydande betalningsansvar, som dock bör avpassasså att det är förenligt med principerna för det långsiktigautvecklingssamarbetet mellan Sri Länka och . Jag ansluter mig också tiU SIDAspåpekande att hänsyn måste tas till Sri Länkas ansträngda betalningssituation. Ilikhet med SIDA anser jag att Sri Länka, i huvudsaklig överensstämmelse mednuvarande åtaganden, med egna medel finansierar 1) alla kostnader i lokalvaluta, 2) förskott till de svenska leverantörerna, 3) räntor underbyggnadstiden och 4) konsultarvoden. SIDA har beräknat det därefteråterstående finansieringsbehovet i utländsk valuta till 1436 milj. kr. Enligtde senaste kostnadsberäkningarna uppgår finansieringsbehovet till 1425 milj.kr. i enlighet med bilaga 1. Jaganser att svenskt bistånd bör utgå för projektet under ytterligare sex budgetår(1982/83-1987/88). Vidare förordar jag, i enlighet med SIDAs förslag, att etthögsta belopp för det svenska finansieringsåtagandet vad gäller Kotmale-projektetanges. Jag förordar att detta belopp bestäms till 1981/82:215 14 totalt högst 7 595 m///'. kr., inklusive det belopp om 307milj. som t. o.m. /82 utbetalats och använts för projektet.Återstående belopp om 1088 milj. kr. bör avsättas som en del av landramen för SriLänka under de nämnda sex budgetåren. Detta förslag innebär att svenska biståndsmedeltill uppgår till av projektets totalakostnader. Hämtöver beräknar jag ett medelsbehov om 20 milj. kr. under varderabudgetåren 1982/83 och 1983/84 för ändamålsbe-stämt bistånd till Sri Länka. Jaganser att detta bistånd bör öka endast i ringa omfattning dåfinansieringen av belastar biståndsanslagen. Beloppet om 1 088 milj. kr. föreslås fördelas överbudgetåren 1982/83-1987/88 enligt följande: 1982/83 135 milj. kr. 1983/84 190 milj. kr. 1984/85 250 milj. kr. 1985/86 260 milj. kr. 1986/87 150 milj. kr. 1987/88 103 milj. kr. 1088 milj. kr. För att 135 milj. kr. skall kunna utgå från medelsramenför utvecklingssamarbete med Sri Länka under /83 måste dennahöjas från 115 milj. kr. till 155 milj. kr. Jag föreslår att medelsramen bestämsi enlighet därmed. De medel jag här föreslagit skall anvisas för den aktuellasexårsperioden bör användas för att bestrida huvuddelen avinvesteringskostnaderna för entreprenadarbetena. Detta förslag förutsätter attden av AB () redan beviljade exportkrediten för deelektriska och mekaniska arbetena utnyttjas. Kreditbehovet beräknas till 234milj. Jag avser föreslå regeringen att denna kredit garanteras motbiståndsanslagen. Det bör ankomma på Sri Länka att, utöver de tidigare nämndaåtagandena, med egna medel betala räntor och amorteringar på denna kredit.Vidare bör det ankomma på Sri Länka att betala återstoden av investeringskostna-demaför entreprenaddelen som beräknas till ca 100 milj. kr. och de räntekostnaderpå denna del som uppkommer efter byggnadstiden, dvs. /87 och 1987/88. Med den föreslagna finansieringslösningen, som innefattartillskott av biståndsmedel om 1088 milj. kr., utnyttjande av den nyssnämndakrediten och ett vidgat ansvar för Sri Länka att erlägga betalning med egnamedel, föreligger inte behov av en förmånlig kredit för finansiering av Kotmale-projektet.För en bedömning av denna finansieringslösning jämför jag i det följande meddet för Sri Länka fördelaktigaste finansieringsförslaget som redovisats avSIDA, och som återgivits i bilaga 2 och 3. För Sri Länka innebär förslaget till finansieringslösningbl. a. att: De totala kostnaderna för projektet begränsas genom attden uppar- 1981/82:215 15 Därmed reduceras finansieringsbehovetefter byggnadstiden vad gäller entreprenadarbetena till mot om enförmånlig kredit utnyttjades. Beräknat till nuvärde med en diskonteringsräntapå minskar de totala utbetalningarna för projektet med ca 175 milj. kr. För Sri Länka minskar därmed debetalningar som landet skall göra med egna medel med 155 milj. kr., beräknattill nuvärdet. Sri Länkas ränteutgifter underbyggnadstiden, då landets ekonomi kommer att vara hårt ansträngd, halveras ochberäknas uppgå till totalt ca 65 milj. kr. Krediten för de elektriska ochmekaniska arbetena har en amorteringstid . Återstående kostnader förentreprenadarbetena fömtsätts betalas efter byggnadstiden. Dettainnebär att Sri Länka under budgetåren 1986/87 och 1987/88 åläggs en störrebetalningsbörda än med något av SIDAs förslag. Den beräknas dock inte överstigaden besparing som projektet medför genom att kostnadema för oljeimporten kan begränsas. FörSverige innebär förslaget bl. a. följande: Denfinansieringslösning som jag här föreslagit innebär en ökad total belastning på biståndsanslaget med 95 milj. kr. jämfört med SIDAs förslag (jfr bilaga 2). Härvid har jag utgått ifrån att SIDAs förslag motsvaras av ett totalt biståndsbehov på 1 300 milj. kr. Den av SIDA fömtsedda avkastning en (till ) på de biståndsmedel som skall avsättas för subventionen av en förmånlig kredit, innebär att biståndsanslagen tillgodogör sig medel som belastar den svenska statsbudgeten över andra anslag. Jag anser att en sådan konstmktion inte bör användas. I en jämförelse mellan olika finan sieringsmöjligheter måste därför SIDAs beräkningar höjas med ca 30 milj. kr. från ett totalt biståndsbehov om 1267 milj. kr. Det totala beloppet av svenskastatliga medel för projektet minskar. Detta sker genom att SEKs subventionminskar kraftigt till ett nuvärdes-beräknat belopp om drygt 100 milj. kr.,jämfört med ca 210 milj. kr. med nuvarande kredituppläggning och med 243 milj.kr. med SIDAs finansieringsförslag. En sådan minskad belastning på SEK-systemetär generellt önskvärd. Fördelningen av biståndsmedelöver de sex budgetåren har utformats så att beloppen mot slutet av perioden ärrelativt låga. Därmed skapas ett mera realistiskt utgångsläge för framtidadiskussioner om det svenska biståndet till Sri Länka efter det att Kotmale-projektethar betalats. Den tillfälliga höjningen av landramen för Sri Länka, som följerav finansieringsförslaget, får ses som ett resultat av strävandena att minskade samlade kostnaderna för detta speciella projekt. Jaganser det också rimligt att vissa andra åtgärder vidtas för att medverka tillatt projektet kan färdigställas inom den tid som förutses, dvs under våren1985. Sri Länka har självfallet även fortsättningsvis det slut- Prop.1981/82:215 16 ligaansvaret för projektet. Med det svenska bidrag till finansieringen, som jag härföreslagit, anser jag det emellertid angeläget att man från svensk sida aktivtbevakar projektets kostnadsutveckling och vidare medverkar till attkostnadseffektiva lösningar söks på olika tekniska frågeställningar som kanuppkomma . Jag avser föreslå regeringen att SIDA ges iuppdrag att skyndsamt utse oberoende experter och ge dem sådant uppdrag. Förslagetom att det svenska bidraget till finansieringen av bestämstill totalt högst 1 395 milj. kr. innebär att gör en betydandeansträngning för att projektet skall kunna färdigställas. Det skall också sessom ett uttryck för det svenska stödet för Sri Länkas ambitiösautvecklingsprogram. Tonvikten vad gäller medelsfördelningen ligger därvid på enperiod då huvuddelen av projektkostnadema uppstår och då Sri Länkas ekonomi fömtsesvara hårt ansträngd. Storleken på det internationella biståndsflödet till SriLänka kommer att vara avgörande för om denutvecklingsansträngning som landet nu gör skall ge resultat. Medhänvisning till vad jag nu anfört hemställer jag att regeringen föreslärriksdagen att 1. godkännaatt det högsta beloppet för det svenska finansierings- åtagandet för i Sri Länka bestäms till 1395 milj. kr., inklusive det belopp om 307 milj. kr. som t.o.m. /82 utbetalats för projektet, 2. godkänna att ett belopp om 1088milj. skall lämnas av biståndsmedel budgetåren 1982/83-1987/88 med den idet föregående angivna fördelningen mellan budgetåren, 3. godkänna uppläggningen avfinansieringen av projektet, 4. bemyndiga regeringen att träffaöverenskommelse med Sri Länkas regering om det föreslagna stödet, 5. anvisa ytterligare 40 milj. kr.för anslaget C 2. Bilateralt utvecklingssamarbete, anslagsposten Sri Länka /83. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att antaga de förslag som föredraganden har lagtfram. Prop.1981/82:215 17 Bilaga 1 Investeringsbudget och finansieringsbehov, milj. f- Elektriska och mekaniska arbeten Övrigt kontrakt (utskovsarbeten etc). Elektriska och mekaniska arbeten (1 640 - förskott pä 142) 1498 Elektriska och mekaniska arbeten (248 - förskott på 37) 211 Kapitaliserad ränta på elektriska och mekaniska arbeten (av 27) Avgår: Svenskt importstöd /82 1981/82:215 18 Bilaga 2 Finansieringslösning, milj. kr. Avgår: Elektriska och mekaniska arbeten Bistånd 1982/83 1983/84 1984/85 1985/86 1986/87 1987/88 Sri Länka betalar: Förmånlig kredit/SEK-kredit Ränta Amorteringstid Amortering/år Övrigt; efter byggnadstiden: ränta på entreprenadkredit, totalt återstår påentreprenaddelen, totalt Summabiståndsfinansiering: /82 1982/83-1987/88 ' Kontraktsbelopp (248) - förskott (37) -I- kapitaliseradränta (23) = 234 Användsför räntesubvention av en förmånlig kredit. avkastningvilket förklarar avvikelsen från SIDAs beräkningar om 175 milj. kr. 185 milj. kr. för respektive budgetår. ' I dettabelopp ingår bl.a. tilläggskostnad p.g.a. sen start och bonus vid tidig 1981/82:215 19 Bilaga 3 Nuvärdesberäkningarav projektkostnader, milj. kr. A. SriLänkas utbetalningar i lokalvaluta under byggtid el/mek arbeten Förskott till SCGoch Asea Amorteringar päkredit för el/mek arbeten Ränta på el/mek-kreditefter byggtid Ränta på entreprenaddelen efter byggtid Importstöd82/83-87/88 * Nuvärde: jan. 1982, diskontering till