prop · G50361 · 1981-12-31 00:00:00 — Regeringenföreslår att antaga de förslag som har upptagits i bifogade utdrag avregeringsprotokoli. Ipropositionen föreslås tillskott av 670 milj. kr. till Svenska föratt täcka bolagets nu beräknade, samlade förluster vid utgången av . Enligtförslaget skall Ullskottet lämnas genom anslag till ochStatsföretag på tilläggsbudget I till statsbudgeten för /82. 1981/82:61 2 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, Åsling, Söder, , , , , , , Elmstedt,Tilländer, Ahrland, Propositionom kapitaltillskott till Svenska bildades som kommersiellt instrument för statensoljepolitik. Aktierna i bolaget ägs av staten genom ochStatsföretag med hälften var. 1 enlighet med gällande konsortialavtal skallägarna bidra till finansieringen av verksamhet i proportiontill sina andelar. Somföljd av beslut om den statliga verksamheten på oljeområdet (prop.1975/76: 124, NU 1975/76:44, rskr 1975/76:262) höjdes det egna kapitalel iSvenska till 50 milj. kr. beslöts en ny höjning med 300 milj.kr. 1979/80:33, NU 1979/80:25, rskr 1979/80: 134). a. av bolagets förvärv av andelar i två raffinaderier och även avverksamhetens snabba expansion under försöriningskri-sen . Våren 1981fattades beslut om en ytterligare höjning med 225 milj. kr. 1980/81:90bil. 1, NU 1980/81:60, rskr 1980/81:381)1 syfte att förbättra bolagetssoliditet. Ioch med kapitalhöjning har således ägarna tillskjutit samman lagt 575 milj. kr. Härav utgör 275 milj. kr. aktieka pital, 55 milj. kr. reservfond, 120 milj. kr. beskattad fri reserv och 125milj. Medelför Statsföretags kapitaltillskott fill har ställts tillförfogande genom särskilda anslag på statsbudgeten i form av t. v. ränte- och amorteringsfrialån eller ägartillskott. För innevarande budgetår har anvisats ettreservationsanslag av 112,5 milj. kr. till lån för aktieteckning m. m. iSvenska . Medelför vattenfallsverkets tillskott har belastat reservationsanslaget : Kraftstationer m.m. Dessa tillskott har t.v. inte tillförtsverkets förräntningspliktiga kapital. SvenskaPetroleums ekonomiska resultat har varit negativt. Såstor del av det egna kapitalet har förbrukats att styrelsen Prop.1981/82:61 3 tillbolagsstämma har hänskjutit fråga om bolaget skall träda i likvidation. Vidextra bolagsstämma beslöts att så inte skulle ske medhänsyn till möjligheterna att erhålla ägartillskott och därmed undanröjalikvidationsanledningen. har i framställning lämnat en redovisningför frågan och hemställt om medel för täckning av den på verket belöpande delenav ansamlade förlust. Statsföretag har i skrivelse den 27oktober 1981 hemställt om ett motsvarande medelstillskott. Framställningarnabör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 1-2. 2.1Gällande riktlinjer för verksamheten verksamhet fastställdes i sina huvuddrag redan genom1976 års beslut om den statliga oljepolitiken. Till grund för beslutet om ett ökatstatligt engagemang inom oljeindustrin låg främst farhågor för att ettförsörjningssystem baserat på de internationella oljebolagen skulle komma attvisa sig sårbart vid marknadsstörningar av olika slag. Det bedömdes somsärskilt önskvärt att åstadkomma en bredare bas för försöriningen med råoljagenom direkta avtal med olika råoljeproducenter och på även egenoljeutvinning. Motbakgrund av dessa överväganden angavs som en huvudlinje i den statligaoljepolitiken att bygga upp en effektiv organisation, som snabbt skulle kunnautvidgas så snart detta motiverades av försöriningsläget. Svenska Petroleumgavs därvid en central roll. Bolaget tilldelades resurser för att bygga uppteknisk och marknadsmässig kompetens. Det förutsattes att bolaget skulle kunnabedriva verksamhet som innefattade de från försörjningssynpunkt betydelsefullaleden av oljehanteringen. Samtidigtframhölls vikten av en omsorgsfull prioritering mellan olika engagemang ochstor försiktighet i fråga om investeringar. Samarbete borde sökas med andraintressenter på den svenska marknaden, l.ex. inom konsumentkooperationen ellerden kommunala sektorn. Det förutsattes vidare att Svenska Petroleumsförsäljning skulle komma att i hög grad inriktas på tyngre produkter, framförallt eldningsoljor för industrin och den offentliga sektorn, trots den relafivtlåga lönsamhet som en sådan inriktning skulle medföra. Ett statligt engagemanginom detaljdistribution av bensin m. m. bedömdes däremot mindre angeläget frånförsörjningssynpunkt. Underde två åren efter 1976 ärs beslut om oljepolitiken byggdes Svenska Petroleumsresurser upp i långsam takt. Verksamheten baserades på köpav färdiga oljeprodukter på den s. k. spotmarknaden med centrum i Rotterdam.Först tecknade 1981/82:61 4 bolagetsitt första råoljekontrakt, vilket blev inledningen till ett skede av snabbexpansion. Bakgrunden härtill var de marknadsstörningar som följde på krisen iIran. Isamband med beslut om riktlinjer för energipolitiken (prop. 1978/79:115bil. 1, NU 1978/79:60, rskr 1978/79:429) uppmärksammades bl. a. frågan omSvenska möjligheter att bidra till en lösning av strukturproblemeninom den svenska oljeindustrin, nämligen osäker råol-jeförsörining, svaglönsamhet vid raffinering och ökande beroende av spotmarknaden för färdigaprodukter. I propositionen (s. 141) uttalade föredragande statsrådet bl.a. attSvenska verksamhet borde inriktas framför allt mot områden därbolaget kunde bidra till att förbättra försörjningstryggheten. Samverkan medandra oljeföretag inom råolje- och raffineringsleden betecknades som önskvärd.Bolaget borde söka samverkan med andra branschföretag även i marknadsledeteftersom bolagets råolje- och raffineringsverksamhet sannolikt skulle resulterai större volym än vad bolaget självt kunde avsätta på marknaden. Bolagets egenförsäljning borde även'fortsättningsvis inriktas på storförbrukare i syfte atterbjuda dessa ett förmånligt försöriningsalternativ till inköp på spotmark-nadensvillkor. 1enlighet med dessa riktlinjer fullbordade under år 1979övergången till en på råolja och raffinering baserad verksamhet. Bolagetsförsäljningsvolym ökade fill nära 4 milj. m'jämfört med 1 milj. m år 1978.Under år 1979 förvärvades andelar i BP-raffinaderiet i och i Scanraffi . Som nämnts möjliggjordes dessa förvärv genom kapitaltillskott frånägarna. Tillskottet motiverades också med att bolaget av försörjningsskäl hadeexpanderat mycket snabbare än vad som från företagssynpunkt hade varit naturiigt. Isamband med beslut om riktlinjer för energipolitiken (prop. 1980/81:90bil. 1, NU 1980/81:60, rskr 1980/81:381) behandlades åter frågan om SvenskaPetroleums verksamhet. Bakgrunden härtill var bl.a. behovet av att anpassabolagets kapital till den omsättningsökning som skedde till följd avoljeprisernas höjning och rörelsens fortsatta expansion.Därtill kom att bolaget väntades komma att redovisaett betydande underskott förår 1980. . Iproposifionen (s. 151) anförde föredraganden bl.a. att medframgång hade fullgjort sin huvuduppgift att öppna nya kanaler för fillförselav råolja till . Emellertid hade de särskilda omständigheterna vidbolagets expansion inneburit att verksamheten hade fått en från kommersiellasynpunkter mindre lämplig inriktning. Produktutfallet från den storaråoljeimporten kunde endast delvis avsättas genom bolagets egen försäljningsorganisafionpå den svenska marknaden. Återstoden måste säljas inom eller utom landet till spotmarknadensvillkor, vilket innebär risk för stora förluster då priserna pådenna marknad är låga i förhållande till kontraktspriserna på råolja. Prop.1981/82:61 5 bolagetsträva efter att begränsa de ekonomiska risker som är förenade med dennuvarande verksamhetsinriktningen. a. borde bolagets fortsatta räoljeanskaffninganpassas till vad som kan avsättas med godtagbart ekonomiskt resultat. Enligtföredragandens mening borde detta kunna ske utan att bolagets möjligheter attfungera som instrument för den statliga oljepolitiken begränsas. Det framhöllssom särskilt angeläget att bolaget kan fortsätta arbetet med att skapa enlångsiktigt säker grund för råoljeförsörjningen. Avden redogörelse som jag nu har lämnat framgår att frågan om Svenska Petroleumsroll har ingående övervägts av statsmakterna vid flera fillfällen sedan bolagetbildades. Dessa överväganden har skett mot bakgrund av skiftandemarknadslägen. präglades den internationella oljemarknaden avöverskott, vilket för del ledde till ekonomiska svårigheter föroljebranschen och ökat beroende av spotmarknaden. Bildandet av ett statligtoljebolag sågs närmast som en beredskapsåtgärd inför en möjlig förändring avmarknadsläget och som en anpassning lill vissa producentländers önskemål omdirekta leveranser till konsumentländer. Tillföljd av det ändrade marknadsläget är 1979 fick storauppgifter, vilket ledde till en utomordentligt snabb expansion av verksamheten.Bolaget kom att i betydande omfattning från andra oljebolag överta leveranserav eldningsoljor till storförbrukare och återförsäljare. Underår 1980 skedde en successiv återgång till ett marknadsläge av liknande slag sområdde års kris. Under den gångna delen av har marknadenpräglats av fortsatt överskott i alla led av oljeindustrin. Detla har tagitsig uttryck i bl. a. låga priser på spotmarknaden för färdiga produkter iförhållande till kontraktspriser på råolja. Dennautveckling har haft en negativ effekt på ekonomiskaresultat. Som framgått har kapitaltillskott till bolaget delvismotiverats härav. Det har också förutsatts att bolaget skall söka begränsa deförlustrisker som följer av verksamhetens inriktning. Det grundläggande måletför verksamheten, nämligen att verka för en långsiktigt tryggad försörining påen osäker internationell marknad, har dock genom beslut åter slagilsfast. 2.2Verksamhet och ekonomiskt resultat 19781980 Underde första verksamhetsåren byggde upp en försäljning av främsteldningsoljor till storförbrukare inom industrin och den offentliga sektorn. del av försäljningen under dessa är avsåg leveranser till statensvattenfallsverk. T.o.m. hade verksamheten jämförelsevis ringa omfång.Som framgår av tabell I skedde 1979 en kraftig volymmässig expansion, somfortsatte även följande år. ti /82. Prop, 1981/82:61 Svenska försäljning 1978-1980 (1000 m) Lagerhandel 387 1295 2675 Cargohandel 606 2486 5448 Totalt 993 3781 8123 Denövervägande delen av försäljningen utgörs av tunn och tjock eldningsolja.Lagerhandeln avser i huvudsak leveranser från depå direkt till konsumentereller till återförsäljare. Prissättningen på denna marknad sker på grundval av s.k. listpriser. Cargohandeln utgörs av leveranser av båtlaster tillstorförbrukare inom och utom landet på grundval av noteringar påRotterdammarknaden. I tabellen redovisas inte försäljningen av råolja. Fr.o.m.år 1979 har verksamhet baserats nästan helt påråoljekontrakt med olika producenter. Bolaget har haft kontrakt med förelag i bl.a.Irak, , , , och . Dessa kontrakt har i någrafall tecknats inom ramen för överenskommelser på regeringsnivå. F.n. uppgår dentotalt kontrakterade råoljevolymen till ca 7 milj. m' på årsbasis. Denråolja som förfogar över raffineras främst i BP-raffinaderietoch , i vilka bolaget har ägarandelar av 22 resp. motsvarande ensammanlagd kapacitet av ca 2,5 milj. ton . Återstående kapacitetsbehovhar tillgodosetts genom legoraffinering inom och utom landel. Leveranser lillkunder i sker i stor utsträckning genom det med . SvenskaPetroleum bedriver förutom oljehandelsrörelse även annan verksamhet på bränsleområdetgenom olika dotterbolag. Av dessa kan nämnas de helägda bolagen . Dessa bolags verksamhet har hittillsi allt väsentligt finansierats genom statliga län och bidrag. SvenskaPetroleums resultatutveckling har präglats starkt av den aktuellamarknadssituationen. Sedan bolaget övergått till råoljebaserad verksamhet harförhällandet mellan å ena sidan priset på den kontrakterade råoljan och å andrasidan de priser som har gällt för bolagets stora cargo-försäljning, dvs. ihuvudsak Rolterdampriser, haft en avgörande betydelse för resultatet. Prisernapå spotmarknaden översteg kontraktspriserna på råolja, vilket skapadeförutsättningar för ett gynnsamt resultat detta år. Den försämring avmarknadsförhållandena som skedde och som har fortsatt harlett lill stora förluster för bolaget. I tabell 2 redovisasresultatutvecklingen . Svenska resultaträkning 1978-1980(milj. Extra ordinära intäkter och kostnader Avtabellen framgår att ökningen av omsättningen var större än denvolymmässiga ökningen, vilket förklaras av att priset på råolja mer änfördubblades. Vidare framgår att det negativa finansnettot ökade mycketkraftigt , vilket avspeglar såväl ett ökat behov av extern upplåning föratt finansiera rörelsen som den höjda räntenivån. Bolagetsökade upplåning i förening med den negativa resultatutvecklingen ledde tillatt bolagets finansiella ställning försvagades, vilket framgår av tabell 3. Svenska balansräkning 19781980vid årets slut (milj. Kortfristiga skulder Långfristiga skulder Lagerreserv Aktieägartillskott Eget kapital Ansamlad förlust Summa skulder och eget kapital Bolagetssoliditet försämrades och uppgick till endast ca5%. Som redan har framgått syftade det kapitaitillskott på sammanlagt 225 milj.kr. i form av nyemission och lån som beslutades till att förbättra soliditeten.Den faktiska förlusten för på 377 milj. kr. blev dock ca 100 milj. kr.högre än vad som antogs när förslag om kapitaltillskott lades fram förriksdagen . Underår 1981 har resultat utvecklats ännu ogynnsammare. Enligtdelårsbokslut för perioden januariaugusti uppgick förlustentill 362 milj. kr.För hela år 1981 beräknas förlusten öka till drygt 530 milj. kr. Därtill kommer1980 års balanserade förlust av 134 milj. kr. Den ansamlade förlusten vidutgången av kan därmed beräknas till nära 670 milj. kr. Det börframhållas att beräkningen av 1981 ärs föriust grundas 1981/82:61 8 påatt de prisförhållanden som råder på den internationella oljemarknaden i oktober1981 består under årets sista månader. En annan förutsättning för beräkningenär att före årets utgång säljer vissa volymer råolja tillöverstyrelsen för ekonomiskt försvar för beredskapslagring enligt gällandesamarbetsavtal mellan parterna. Pågrund av bokslutet för upprättades en likvidationsbalansräkningför bolaget. Av denna framgick att bolagets egna kapital utgjorde endast ca 15%av det registrerade akfiekapitalet även sedan det fidigare nämnda tillskottetav 225 milj. kr. per hade genomförts. Därmed inträddeskyldighet för styrelsen att till bolagsstämman hänskjuta fråga ombolaget skall träda i likvidation. Sedanen extra bolagsstämma beslutat att verksamheten skalldrivas vidare har vattenfallsverket och Statsföretag i framställningar tillregeringen hemställt om tillskott av sammanlagt 670 milj. kr. för att täckabolagets ansamlade förlust. Jag återkommer till denna fråga i det följande. 1vallenfallsverkets framställning redovisas en analys av Svenska Petroleumssituation mot bakgrund av det aktuella och väntade marknadsläget. a. att bolaget bär kostnader för råolja och raffinering som ärhögre än för branschen i genomsnitt. Bolagels kapitalkostnader för rörelsen ärrelativt sett högre än för jämförbara oljeföretag pä den svenska marknaden.Vattenfallsverket drar slutsatsen att bolagets rörelse med nuvarande versamhetsinriktningkan väntas leda till svaga resultat även vid normala förhållanden på oljemarknaden.Under perioder av överskott måste man räkna med betydande förluster. Vallenfallsverketpekar på en speciell orsak lill förluster under åren 1980och 1981. Den totalt omsatta volymen har väsentligt överstigit den marknad sombolaget förfogar över genom egen distribution eller genom avtal med storkunderoch återförsäljare. Mer än hälften av produktförsäljningen har skett antingenpå export eller på cargo-marknaden i . Bakgrunden härtill är den storaråoljeimporten. Försäljningen av överskottsvolymerna har skett tillRotterdampriser, som i rådande marknadsläge inte har gett täckning för bolagetspå kontrakts-priser för råolja baserade kostnader. Vattenfallsverkelanser alt de försörjningspolitiska motiven för att bevara Svenska Petroleumsom ett integrerat statligt oljeföretag står kvar. En omorientering av bolagetsverksamhet är dock enligt verket nödvändig i syfte att minska de ekonomiskariskerna. Jagkan ansluta mig till vattenfallsverkets analys. Det kan tilläggas att nuvarandemarknadsläge innebär stora påfrestningar för alla de företag i oljebranschensom baserar sin verksamhet på råolja och raffinering. I visar flera avbolagen inom denna kategori ett ogynnsamt ekonomiskt resultat. SvenskaPetroleums verksamhet har i enlighet med beslut av statsmakterna getts eninriktning som innebär större förlustrisker än 1981/82:61 9 vadsom är normall för branschen. Jag vill särskilt peka på den stora kontraktsbundnaråoljevolymen och inriktningen av försäljningen på eldningsoljor, på vilkapristrycket från Rotterdammarknaden är starkast. Deråoljekonlrakt som utgör den största förlustkällan för bolaget löper påett ä . Detta innebär vissa begränsningar av bolagels möjligheter attflexibelt anpassa verksamheten till marknadsläget. Bolaget har vidtagit vissaåtgärder i syfte att begränsa sina inköpsåtaganden för råolja. Även en radandra resultatförbättrande åtgärder har genomförts eller förbereds. Jagvill understryka vikten av att arbetet med att eliminera förlustkällorna ibolagets verksamhet bedrivs med all kraft. Det är dock enligt min mening interealistiskt att räkna med att den pågående saneringen av verksamheten skallkunna förbättra resultatet för i högre grad än vad som har antagits ivattenfallsverkets och Statsföretags framställningar. Jag räknar alltså med attden ansamlade förlusten vid utgången av kommer att uppgå till ca 670milj. Medelbör nu anvisas för att täcka den beräknade förlusten. Därmed kan bolagetskapital återställas och soliditeten höjas till en rimlig nivå. har utgått från att medel till förlusttäckningen skall ställastill förfogande som särskilda ägartillskott. I konsekvenshärmed har Statsföretag föreslagit att medel för dess andel av förlusltäckningenanvisas i form av ett ovillkorat tillskoll till Statsföretag från staten. Jagansluter mig till förslaget. Samma förfarande tillämpades beträffande en del avdet kapitaltillskott till som beslöts i slutet av år 1979.Jag förordar således att ett reservationsanslag av 335 milj. kr. anvisas förändamålet på tilläggsbudget I fill statsbudgeten för /82.Anslaget bör benämnas Tillskott till för förlusttäckning iSvenska . Medelför vattenfallsverkets andel bör liksom ställas till förfogande underreservationsanslaget : Kraftstationer m.m. 1 statsbudgetenför /82 har från anslaget anvisats 2498 milj. kr. Regeringen hartidigare denna dag föreslagit att på tilläggsbudget 1 tillstatsbudgeten för /82 anvisa 20 milj. kr. till vattenfallsverket.I enlighet med vad jag har förordat om ägartillskott till börnu ytterligare 335 milj. kr. anvisas för detta ändamål på tilläggsbudget I. Demedel som anvisas för ägartillskottet bör inte tillföras verkets förräntningspliktigakapital. Medelsanvisningarna föranleder en höjning av vattenfallsverketsinvesteringsram, som f. n. uppgår till 2609,5 milj. kr., med 355 milj. kr. Såvälstatens vattenfallsverk som Statsföretag har i sina framställningar väcktfrågan om ägarförhållanden. påpekar attverkets intresse av att säkra oljeförsöriningen för den egna kraftproduktionenhar minskat avsevärt. Statsföretag har anmält att det inte har möjlighet attikläda sig några finansiella åtaganden gentemot 1981/82:61 10 Jag är inte nu beredd att ta ställningtill frågan. Den bör tas upp i samband med kommande överväganden om SvenskaPetroleums verksamhet och kapitalbehov på . 2.3 Den fortsatta verksamheten Det tillskott för täckning av förlustersom jag har förordat syftar till att möjliggöra en fortsatt verksamhet.Jag har i likhet med vallenfallsverket och Statsföretag utgått från attverksamheten tills vidare bör bedrivas på grundval av de allmänna riktlinjersom har angetts senast i samband med energipolitiska beslut. Enligt min mening bör emellertid frågan om bolagets rollinom ramen för den svenska energipolitiken tas upp till ingående prövning inomdel närmaste året. Det ankommer på bolagets styrelse joch företagsledning atti nära samarbete med ägarna ta fram ett underlag för en sädan prövning. Jagräknar med att underlaget skall föreligga i sädan tid att förslag kan underställasriksdagen . Jag vill i avvaktan härpå redogöra för min syn på vissafrågor om inriktningen av bolagets verksamhel. Ett viktigt mål bör vara långsiktig lönsamhet och enbegränsning av det ekonomiska risktagandet. Bolagets verksamhet skall ifortsättningen kunna bedrivas utan andra tillskott av kapital från ägarna änvad som motiveras av affärsmässiga överväganden. Som närmare redovisas i vattenfallsverkets framställninghar redan vidtagit en rad åtgärder i resultatförbättrandesyfte. Dessa åtgärder, som kommer att nå full effekt först , innebär i korthet alt bolaget avser att minska sinanskaffning av råolja till mindre än hälften. Den råoljebaserade försäljningenav produkter skall inriktas främst på lagerhandeln i , medan cargoförsäljningenlill Rotterdampriser i möjligaste mån skall avvecklas. Därjämte avser bolagetatt fortgående höja verksamhetens effektivitet. Genom de nämnda åtgärderna väntas bolaget kunna nå en väsentligförbättring av resultatet. Som vattenfallsverket framhåller innebär emellertidden allmänna inriktningen av verksamheten betydande förlustrisker. Dessa riskerkan inte elimineras enbart genom att verksamhetens nivå sänks. Enligt min uppfattning kan det vid en fortsatt ogynnsamresultatutveckling under är 1982 komma att krävas åtgärder utöver det programsom vallenfallsverket har redovisat. Det ankommer på bolaget att om behovuppstår vidta sådana åtgärder utan dröjsmål. En åtgärd som kan komma att visasig nödvändig är en ytterligare minskning av bolagets råoljekontrakt. Bolagetbör emellertid därvid söka bevara en viss flexibilitet i syfte att medge enökning av råoljeimporten om detla åter skulle motiveras av försörjningsskäl. Frågan om verksamhet måste enligt minmening Prop.1981/82:61 11 bedömasockså i ett långsiktigt perspektiv. En sådan bedömning måste utgå frånantaganden om oljemarknadens utveckling såväl internationellt som i Sverige.Jag vill understryka att dagens av överskott präglade marknadsläge lätt kanföranleda felaktiga bedömningar av utvecklingen på något . (I 1981:01) pågår en analys av möjligheteratt tillgodose sina behov av importerad energi under senare hälften av 1980-taletoch därefter med hänsyn till bl. a. utbud och efterfrågan, ändradeinstitutionella förhållanden och risken för långvariga kriser som berör oljeproducerandeländer. Utredningen väntas komma att redovisa sitt arbete . Jag räknar med att utredningens analyser och överväganden kommeratt utgöra en viktig del av underlaget för kommande beslut om SvenskaPetroleums framtida roll. Deninternationella marknadsutvecklingen kommer att även i fortsättningen starktpåverka oljemarknaden i . Nuvarande överskott på råolja ochraffineringskapacitet i världen har en prispressande effekt på den svenskamarknaden. Därtill kommer att förbrukningen av oljeprodukter, särskilteldningsoljor, har minskat. Minskningen väntas fortsättaunder , delvis som följd av de åtgärder för energibesparing och oljeersältningsom ingår som huvudelement i den statliga energipolitiken. Kombinationen avsvag lönsamhet och vikande marknad skapar betydande problem för oljebranschen iSverige. Vissa åtgärder för att anpassa branschens struktur till den väntademarknadsutvecklingen har redan vidtagits. har som nämntsetablerat ett samarbete i fråga om raffinering och distribution med andraföretag. Vidare träffades ett avtal mellan ochSvenska som innebär att övertar Nynäs distribution av drivmedeloch eldningsoljor. Jag räknar med att andra förändringar i företagsstrukturenkommer att ske under 1980-lalel. Enligtmin uppfattning behöver det noga prövas på vilket sätl ifortsättningen bäst skall kunna bidra till den långsiktiga för-söriningslrygghetenpå en föränderlig marknad. Denna prövning bör omfatta alla led av bolagetsverksamhet.