prop · G50393 · 1981-12-31 00:00:00 — Mot ensådan ordning kan i och för sig resas invändningar av principiell naturhänförliga till det förhållandet att ledamot i kyrkorådet därigenom ges enobegränsad rätt att anföra besvär över beslut som har fattats av rådet ellerefter delegation av annan på dess vägnar. Mot bakgrunden av vad utredningen haranfört framstår emellertid en sådan ordning som ändamålsenlig och praktisk.Kammarrätten motsätter sig därför inte att den genomförs. 1981/82:93 85 Enligt kammarkollegiets mening är det otillfredsställandeatt det föreslagna upplåtelsebegreppet i 2 § jämfört med 5 § ävenfortsättningsvis medför att församlingsprästernas tillgång till kyrkorummet ivissa fall blir beroende av både kyrkoråd och pastor. Kollegiet föreslår därföratt kyrkorådet ensamt får besluta i de fall där det redan nu har någon form avmedbestämmanderätt. Såvitt kollegiet förstår blir då gränsen mellan pastors ochkyrkorådets beslutanderätt klar. Vidare ges kyrkorådet i enlighet meddirektiven en något utökad beslutanderätt, framhåller kollegiet. Det blir frågaom upplåtelse, när kyrkorummet används för andra ändamål än de gudstjänster ochandra kyrkliga förrättningar, som församlingens präster utför som tjänsteplikt.Kollegiet föreslår att första meningen i 2 § ges innebörden att kyrkorådet fårbesluta om tillfällig upplåtelse för andra ändamål än gudstjänster, somfastställts i tjänstgöringsföreskrifter av , och andra kyrkligaförrättningar, som avser församlingsbor. Om avgränsningen sker på detta sätt,blir enligt kollegiet hela 5 § obehövlig. Första meningen kan utgå, eftersomupplåtelsebegreppet inte knyts till församlingens präster utan till vissa klartdefinierade gudstjänster. Andra meningen fyller ingen funktion, eftersom detklart framgår att kyrkorådet inte får besluta när det gäller kyrkligaförrättningar som avser församlingsbor. Enligt 3 § lagförslaget får domkyrkasom står under egen förvaltning inte upplåtas om den särskildadomkyrkostyrelsen motsätter sig upplåtelsen på grund av farhågor attkyrkorummet och dess inventarier inte kommer att behandlas med pietet och aktsamhet.Enligt utredningens kommentar har den särskilda härvetorätt. Denna vetorätt har emellertid inte kommit till uttryck i 4 §,anmärker kollegiet. Där föreskrivs endast att den särskilda domkyrkostyrelsensåvitt möjligt skall få tillfälle att yttra sig i dessa fall. i anser att förslaget till lag omupplåtelse av kyrkorum i vissa fall föranleder tolkningssvårigheter. Avspecialmotiveringen till 5 § framgår att utredningen har menat att kyrkorådetsmedgivande till upplåtelse av kyrkan krävs så snart en "extra"gudstjänst skall hållas av en präst som inte tjänstgör i församlingen eller nären sådan präst skall viga eller jordfasta den som inte är församlingsbo. Meddenna tolkning av bestämmelsen kommer den enligt att innebärabetydande olägenheter av praktisk art. i ifrågasätter ominte kyrkoherdens befogenheter enligt 5 § av rent praktiska skäl bör utökas.Enligt denna paragraf tillerkänns kyrkoherden rätt att medge - men inte neka -upplåtelse av kyrkorum åt icke församlingspräst att förrätta ordinariegudstjänst. Enligt förekommer emellertid i åtskilliga fall attvissa kyrkor i stor omfattning används som bröllopskyrkor och även förjordfästningar utan att förrättningen avser församlingsbor och där dentjänstgörande prästen heller inte är präst i församlingen. Det synes enligtdomkapitlet onödigt omständligt att kyrkoherden i sådana fall inte skullekunna lämna sitt medgivande utan vara tvungen att varje gång hänskjuta frågantill kyrkorådet, som därvid särskilt vid jordfästningar med kort varsel måstekallas in extra. 1981/82:93 86 kyrkans diakoninämnd vill resa en kraftig gensaga mot vadsom anförts i specialmotiveringen till 5 §, nämligen att kyrkorådet enligtförslaget skall besluta om upplåtelse av kyrkorummet om en extra gudstjänstskall anordnas av en präst eller annan därtill behörig som inte är knuten tillförsamlingen. Enligt diakoninämnden är ju ordningen normalt den att också en"extra gudstjänst" utlyses av pastor, även om han för gudstjänstensförrättande anlitar i församlingen icke tjänstgörande präst eller veniat. helt orimligt och oacceptabelt att det i sådant fallskulle krävas upplåtelsebeslut av kyrkorådet. Upplåtelsebeslut kan aldrigerfordras annat än i de fall. när någon annan än församlingens präster önskaranordna gudstjänst i församlingens kyrkorum, framhåller diakoninämnden. anser att den föreslagna ordningen på den här punkten innebären onödigt komplicerad beslutsgång och även i övrigt medför betydande praktiskaolägenheter. JO menar att orden "bestämmelserna" i 1 § förstastycket förslaget till lag om upplåtelse av kyrkorum saklöst kan undvaras. Ominan i paragrafens andra stycke gör tillägget "vad som sägs om kyrkorådresp, kyrkoherde skall i sådana fall gälla den särskilda "(eller något liknande) så kan man stryka såväl sista meningen i 3 § somavsnittet "och. om det gäller-- ---- " i 4 §. JO förutsätter att innebörden av förstameningen i 3 § är att kyrkorådet skall kunna vägra upplåtelse om man är säker påatt kyrkorummet inte kommer att behandlas så som är förutsatt. Är detta inteavsikten utan har man tänkt sig att markera en saklig skillnad mellan förstaoch andra (sista) meningen i 3 § så bör enligt JO paragrafen arbetas om helt.JO anser vidare att 4 § hör kunna moderniseras språkligt och pekar på ordet"även" i första stycket sista raden. JO ifrågasätter också om intedet rätta verbet är "kränker" i 2 § andrastycket "ändamål somstrider mot kyrkorummets helgd eller kyrkans ordning". öis/sopsHiörerundrar varför ordet "försvårar",som används lag i sammansättningen "hindrar eller försvårarbruket av kyrkorummet" avsiktligt har slopats i 2 § andra stycketförslaget till lag om upplåtelse av kyrkorum. kritiserar formuleringengudstjänster, dop och kyrkliga förrättningar i 2 § förslaget till lagomupplåtelse av kyrkorum. Förbundet föreslår uttrycket "gudstjänster ochkyrkliga förrättningar" och att ordet dop sålunda slopas, eftersom dop ären kyrklig förrättning liksom konfirmation, vigsel och jordfästning. Förbundetföreslår vidare att kyrkorådsbeslut om upplåtelse inte skall erfordras vidfrämmande prästs förrättning avseende icke församlingsbo. Detta framgår enligtförbundet inte otvetydigt av lagtexten och specialmotiveringen. Förbundetframhåller att enligt 2 S upplåtelse inte får ske för ändamål som strider motkyrkans ordning, men att upplåtelse för jordfästning i annan ordning än skall få ske enligt förslaget till ändring i jordfästningslagen. definition av begreppet ordning torde med de 1981/82:93 87 föreslagna textformuleringarna ett kyrkoråd inte fåbefogenhet att upplåta kyrkorum ens för förrättning enligt ett svenska kyrkannärstående fritt samfunds egen ordning, eftersom en sådan förrättning skullekunna anses strida mot ordning, och självfallet inte heller fören begravningsakt utan religiös karaktär, när i stället hänvisning bör ske tillprofana lokaler. Förbundet erinrar också om kyrkomusikerns särskilda intressenvid upplåtande av kyrka på grund av kyrkans inventarier såsom kyrkorglar ochövriga musikinstrument. Förbundet föreslår med hänsyn till kyrkomusikernsansvar enligt 11 § kyrkomusikerförordningen att det i 4 § förslaget till lag omupplåtelse av kyrkorum införs dels en bestämmelse om skyldighet för kyrkorådetatt före upplåtande inhämta yttrande även av kyrkomusikern, dels en bestämmelsesom löser kyrkomusikern från dennes författningsstadgade ansvar, om kyrkorådetupplåter kyrkorummet mot kyrkomusikerns vilja. Förbundet föreslår också attäven kyrkomusikern ges rätt att anföra besvär över kyrkorådets beslut. framhåller att frågan om vad som är förenligt medkyrkans lära och tro är helt avgörande för om upplåtelse av kyrka kan ske.Enligt förbundet bör observeras att det endast är pastor (inte kyrkorådet) somär förpliktad att vid handlande låta sig bestämmas av vad som är förenligt medkyrkans lära och tro. Förbundet tolkar 2 och 5 §§ förslaget till lag omupplåtelse av kyrkorum så att pastor såsom ansvarig för gudstjänstlivet harobeskuren rätt att begagna kyrkorummet. Det kan därvid inte råda någonintressemotsättning mellan församlingens intresse och pastors uppgift. Dettahar enligt förbundet inte kommit fram i utredningen, Statstjänstemannaförbundetföreslår att orden "såvitt möjligt" i 4 § första stycket förslagettill lag om upplåtelse av kyrkorum utgår, eftersom det är rimligt attkyrkoherden skall få yttra sig innan kyrkorådet beslutar om upplåtelse. SocieiasSanctae Birgittae anser att förslaget till lag om upplåtelse av kyrkorumpräglas av stor oklarhet på flera punkter. Detta gäller framför allt texten i 5§ om "präst eller annan därtill behörig" som skall kunna "hållagudstjänst eller annan kyrklig förrättning" med kyrkoherdens tillåtelsesamt om "tillgången till kyrkan för kyrkliga förrättningar som avser någonsom tillhör församlingen". Enligt Sanctae Birgittae verkar detsom om en kyrka skulle kunna rekvireras av en församlingsbo som var den enprofan lokal. "Kyrklig förrättning" är ett mångtydigt begrepp och ensådan förrättning, som inte slår under det lokala prästerskapets ledning, kantänkas bli förenad med sådant som kränker kyrkorummets helgd, betonar SanctaeBirgittae, 1981/82:93 88 Regeringens proposition................................................. 1 Proposifionenshuvudsakliga innehåll ............................ 1 Lagförslag....................................................................... ........ 2 1. lagom upphävande av lagen (1958:514) om kvinnas behörighet till prästerlig tjänst................................................... 2 2. lag om tillfälligupplåtelse av kyrka........................... ........ 3 3. lag om ändringi lagen (1957:585) om jordfästning m.m 4 Utdrag av protokoll vid regeringssammanträde den 8 januari1982 5 1 Inledning.................................................................. 5 2 Föredragandensöverväganden............................... 6 2.1 Kvinnoprästfrågan......................................... ........ 6 2.1.1 Bakgrund .............................................. ........ 6 2.1.2 Samvetsklausulen ............................... ........ 9 2.1.3 Den lagtekniskalösningen.................... 12 2.1.4 Övergångsfrågorna............................... ...... 17 Upplåtande av kyrkorum................................. 21 2.2.1 Bakgrund .......... ',................................. ...... 21 2.2.2 Nya regler omupplåtande av kyrkorum. 2.2.3 Ändring ijordfästningslagen.................. 28 3 Upprättadelagförslag............................................... 30 4 Specialmotivering...................................................... 30 4.1 Förslaget tilllag om upphävande av behörighetslag 30 4.2 Förslaget tilllag om tillfällig upplåtelse av kyrka 30 4.3 Förslaget till lag om ändring i lagen (1957:585) om jordfästning m. m 36 5 Hemställan................................................................ 36 6 Beslut ...................................................................... ..... 36 Bilaga 1 Utredningens sammanfattning av sina övervägandenoch förslag............................................................................. ..... 37 Bilaga 2 Utredningens lagförslag.................................... 43 Bilaga 3 Förteckning över remissinstanser ochsammanställning av remissyttranden över betänkandet (SOU 1981:20) Omprövning av samvetsklausulen - Män och kvinnor som präster i 47 GOTAB, Slockhoim ]9H2