prop · G503126 · 1981-12-31 00:00:00 — att länsbostadsnämnden kangenom ett större antal ansökningar göra sina bedömningar med utgångspunkt frånett bättre erfarenhetsunderlag än kommunen, vilket ger en bättre bedömningsärskilt när det gäller sådana fall som är sällan återkommande och som ärsvårbedömda, att en decentralisering avbeslutanderätten kommer troligen att medföra att bedömningen av likartadeärenden kommer att variera från kommun till kommun betydligt kraftigare än vadsom är fallet bl. a. beroende på olika tolkningar av reglerna. Skövdekommun: Kommunstyrelsens erfarenheter från verksamheten i sin nuvarande formvisar att handläggningstiderna för dessa ärenden är korta och att samspeletmellan förmedlingsorganet och länsbostadsnämnden är mycket bra. Enfördel med övergång till kommunalt ansvar är att handläggningstiden kanförkortas med men denna tidsvinst får dock anses ha relativt lågprioritet jämfört med ansvaret för rättvisa beslut. Förnärvarande beslutar länsbostadsnämnden i ärenden av denna art. Nämndenserfarenheter omfattar hela länets verksamhet på detta område medan en kommunalnämnd riskerar att bli underlägsen i erfarenhet. Kommunstyrelsenanser sålunda att en överföring till kommunall ansvar medför administrativanackdelar som risken för olika bedömningar i angränsande kommuneruppstår. Karlskogakommun: Snabbare och smidigare förfarande kan erhållas om besluten flyttas uttill kommunen. En utflyttning verkar dock endast i begränsad omfattning. Merväsentlig är den metodik som tillämpas från konstaterandet av behovet fram tillfärdiganpassad bostad. upprättas ansökanmed tillhörande handlingar oftast av utomstående konsulter. Karlskogakommun undersöker möjligheterna för att kommunen skall helt engagera sig iupprättandet av handlingar fram t. o. m. genomförandet. Denna strävan orsakasav hitintills erhållna erfarenheter där den handikappade onödigtvis belastasdels vad avser fidsutdräkten och dels med engagemang som ofta överstigerförmåga och möjHghet. : har uppfattningen att beslut i flertaletav de låne- och bidragsärenden som länsbostadsnämnden nu handhar skulle kunnaflyttas över fill kommunerna. Kommunerna utför redan nu betydande arbete meddessa ärenden (bostadsanpassningsbidrag). Genom en kommunalisering kan detnuvarande dubbelarbetet i hanteringen elimineras. Kommunerna skall givetvis kompenserasekonomiskt för det arbete de tar över från staten. 1981/82:126 96 ---- Förbundetsstyrelse anser att någon begränsning (ärenden upp till inte skall göras. Kommunerna bör således få besluta om alla ärendenoavsett storlek. Beträffande s.k. kombinalionsärenden, där bostadsanpassningsbidragsöks som bostadslån eller förbättringslån, är det angeläget att ätgärdsbehovetprövas i ett sammanhang. Om beslutanderätten för dessa lån inte decentraliserastill kommunerna bör en samordning ske mellan kommunen och länsbostadsnämndenvid behand-hng av kombinalionsärenden. Viden decentralisering bör bostadsanpassningsbidragen liksom nu kunna lämnas ulanrambegränsning. ---- Förbundetsstyrelse är medveten om att kommunen kan sägas ha partsslällningi de fall där t. ex. socialnämnden står som sökande och kommunstyrelsenbeslutar om bidrag i sin egenskap av förmedlingsorgan. ---- Styrelsenanser att det inle är unikt eller i sak otillfredsställande atl kommunaltorgan ges befogenheter av myndighetsutövande karaktär fastän kommunen i någonmening kan hävdas ha partsställning. Fråganom när besluten skall decentraUseras till kommunerna bör övervägas. Atl detskall kunna ske redan den , som föreslagils, kan vara väl snabbt medtanke på alt viss utbildning behöver genomföras. : Bostadsanpassningsbidraget är en typ av ärenden sombygger på personlig kännedom om bidragssökanden. bör därförbygga sina beslut på den kommunala bedömningen. Skall det fungera i ettförtroendefullt samarbete krävs dock alt de kommunala handläggarna uppfyllerkravet på god kompetens. Fungerar den kommunala handläggningen kan naturligtvislänsbostadsnämndens granskning vara ett dubbelarbete. Dessutom skullehandläggningstiden för bostadsanpassningsärendena kunna förkortas. Ävenom det finns faktorer som talar för en decentralisering ställer sig DHR myckettveksam till en sådan utveckling. Risken för olikartade bedömningar beroende påbostadsort blir ännu störte än vad fallet är . Länsbostadsnämndenfyller en viktig kontrollerande funktion. DHRkan inte heller acceptera den uppdelning av besluten som bostads styrelsens decentraliseringsutredning föreslår nämligen att beslut . skulle decentraliseras till kommunerna. : Vi motsätter oss att bi dragsbesluten decentraliseras till kommunerna på det sätt som Hl föresla git. Det finns en stor risk att de informations- och utbildningsinsatser som föreslås inte når ut till de kommuner där de bäst skulle behövas. Därtill kan vi av SCB:s rapport "Handikappad. udäsa att handi kappade, i betydligt störte omfattning än bland befolkningen som helhet, inte själva kan eller inte känner någon som kan hjälpa till att överklaga ett beslut. Besvärsrätten är således endast en teoretisk möjlighet till rättelse för många. Omnågra kommuner börjar tillämpa en alltför generös bidragsgivning kan detta ledatill att en ekonomisk rambegränsning införs. Delta skulle få högst olyckligakonsekvenser och HCK kan inte acceptera att en rambegränsning införs för bostadsanpassningsbidraget. Detmåste skapas garantier för att den enskilde får den hjälp och det stöd sombehövs för att åstadkomma ett bra anpassningsresultat vid en decentralisering.För att ge en bättre garanti för att handikappade inte får avslag på bidragsberättigadeåtgärder föreslår vi att alla beslut om bostadsanpassningsbidrag som gårsökanden emot prövas i högre instans. 1981/82:126 97 SvenskaRiksbyggen: Vi har tidigare i yttrande över bostadsstyrel sens förenklingsutredning, , tillstyrkt den där föreslagna decentrali seringen av besluten i fråga om bostadsanpassningsbidrag. Vi anser fortfa rande att detta är en riktig åtgärd. Erfarenheter från senare år av handlägg ningen av olika låne- och bidragsärenden i kommunerna har emellertid övertygat oss om att en decentralisering av beslutanderätten i sådana ärenden kräver mycket entydiga och bindande anvisningar från bostads styrelsens sida för att olika kommuner skall behandla olika sökande med fillfredsställande enhedighet. : HSB tillstyrker att beslut om bidrag decentraliseras tillkommunerna upp till f. n. ett maximerat bidragsbelopp om . : Vi delar synsättet att s. k. kombinationsärenden- bostadsanpassningsbidrag i samband med bostadslån resp. förbättringslån - avprakfiska skäl bör beredas och avgöras i ett sammanhang och tillstyrker därförförslaget i denna del. Däremotbör handläggning och beslut i ärenden som enbart gäller bostadsanpassningsbidragkunna anförtros kommunerna även i fall där den angivna beloppsgränsenöverskrids. Vi förutsätter att kommunerna genom sina olika organ har största fömtsättningenatt avgöra behovet av skilda anpassningsåtgärder. Detta gäller även i ärendendär en standardhöjande åtgärd med åtföljande merkostnad kan vara detlämpligaste åtgärdsalternativet. Vi föreslår därför att samtliga bostadsanpassningsärendenutan samband med bostadslån eller förbättringslån decentraliseras tillkommunerna. : När det gäller beslutanderättens decentralisering fill kommunernaoch ansvarsfördelningen mellan kommun och länsbostadsnämnd ställer vi ossbakom de slutsatser och förslag som presenteras i "Roll- ochansvarsfördelning m.m. vid handläggning av bostadsanpassningsbidrag",, från . 8 Information och utbildning Remissinstansernadelar handikappinstitutets uppfattning att det finns ett stort behov avutbildning och information för såväl handläggare som andra yrkeskategorier somär involverade i bidragsgivningen och har i princip inget att erinra motinstitutets förslag. Bostadsstyrelsen:Bostadsstyrelsen biträder i princip det av handikappinstitutet framlagdaförslaget om lämpliga informations- och utbildningsinsatser. Styrelsen fömtsätteratt den föreslagna utbildningens första steg sker genom styrelsens försorg.Styrelsen fömtsätter vidare att handikappinstitutets fortsatta arbete med enmer detaljerad plan för information och utbildningsinsatser görs i samråd medstyrelsen. Styrelsen kommer i annanordning alt hemställa om atl särskilda medel ställs till styrelsens förfogandeför att denna utbildning skall kunna genomföras. Prop.1981/82:126 98 tidigare berört i avsnitt 2.2 bör en uppföljning ske av hurutförda åtgärder fungerar för den enskilde. Denna uppföljning bör också enligtvad institutet framför i avsnirr 4.1 ses som en erfarenhets-återföring förberörda handläggare. Även styrelsen anser en sådan uppföljning vara värdefull.Länsbostadsnämndens personal torde emellertid inte utan resursfillskott kunnadelta i denna uppföljning. Statenshandikappråd: Se avsnitt 7. Linköpingskommun: Se avsnitt 7. Emmabodakommun: Kommunen framhåller att det får anses självklart alt länsbostadsnämndenansvarar för gmndlig information, utbildning och rådgivning och medverkar till eifarenhetsåterföring. : Styrelsen anser att länsbostadsnämnden i samverkan medKommunförbundets länsavdelningar bör svara för utbildning av den personal somskall handlägga bostadsanpassningsbidraget. Staten bör stå för kostnaderna förutbildningsinsatserna. Handikappinstitutethar funnit att det finns ett stort behov av utbildning för all den personal,inklusive hantverkare, som medverkar vid handläggningen av bostadsanpassningsfrågor.Styrelsen anser också att man bör söka finna former för fortbildning ocherfarenhetsutbyte. : Laridstingsförbundetställer sig bakom denna strävanatt förstärka kunskaperna kring hanteringen av bostadsanpassningsbidraget.Redan förekommande samverkansformer mellan kommuner, landsting och statligalänsorgan bör kunna utnyttjas i detta sammanhang. : Alltför sällan förekommer etablerade former förregionala träffar och konferenser där man utbyter kunskaper och erfarenhetervad gäller bostadsanpassning. Det är väsentligt att man genom t. ex.Handikappinstitutet skapar fasta former för informafion och utbildning försåväl handläggare som de yrkeskategorier som är involverade ibostadsanpassningsarbetet. : Vi vill särskilt understryka vikten av de informations- ochutbildningsinsatser som föreslås. Vi fömtsätter att vi får möjlighet altpåverka del informationsmaterial som framställs. : Det finns ett stort behov av utbildning och information främst till handläggare av bostadsanpassningsbidraget. SRF stöder förslag för uppläggningen av och innehållet i denna utbildning.-- Riksförbundetmot Astma-Allergi: anser att skall föreslålänsavdelningarna av att anordna kurser ihandikappfrågor för samdiga handläggare av . 1981/82:126 99 9 Styrkande av skälig kostnad Handikappinsfitutetssynpunkter på hur skälig kostnad skall styrkas har endast kommenterats av ettfåtal remissinstanser. : Styrelsenvill i detta sammanhang begränsa sig till att framhålla attstyrelsen inte anser sig kunna tillstyrka att det nuvarande systemet medanbudsförfarande frångås, i vart fall inte vid mera kostnadskrävande åtgärder.Styrelsen finner det också angeläget att framhålla att kommunen bör biståsökanden vid infordrande av erforderliga anbud. : Styrelsen anser att man i princip bör ha ett anbudsförfarande.Emellertid kan det vara både ekonomiskt och praktiskt att låta en hantverkaresom är kunnig på anpassningsåtgärder utföra arbetet. I sådana fall kan enoberoende konsult bedöma kostnaden för arbetet. Styrelsen anser vidare alt denpersonal som bedömt behovet bör vara med när de genomförda åtgärdernabesiktigas. : SBEF har vid sitt ställningstagande idecentraliseringsfrågan iitgått från att kommunerna vid beslut rörandeerforderliga anpassningsåtgärder bevakar att kostnaderna kan minimeras. För meromfattande och kostnadskrävande ändringsarbeten bör regel vara att beslutetföregås av anbudsupphandling. Vi förordar därför att kommandetillämpningsföreskrifter innehåller rekommendation till kommunerna att imöjligaste mån tillämpa anbudsförfarande och att anbudsinfordran uppställes somett krav i de fall åtgärdskostnaderna överskrider visst belopp, förslagsvis20000 kr. 1981/82:126 100 Proposifionenshuvudsakliga innehåll ........ .... 1 1 Inledning .... .................................. ................... 2 2 Föredragandens överväganden ............. .... 3 2.1 Allmänt ............................................. 3 2.2 Stödtagare och stödberättigandeåtgärder 5 2.3 20000-kronorsgränsen.................................. .... 9 2.4 Stödets utformning för standardhöjandeåtgärder 10 2.5 Styrkande av skäligkostnad II 2.6 FörskoU ...................................... .,.,,..,.... 12 2.7 Handläggningen av stödet...................... .... ... 13 2.8 Frågan om decentralisering avbeslutanderätten 13 2.9 Information och utbildning .................. 16 2.10 Ikraftträdande ..................................... ... ... 16 ,,.,...,.... 4 Anslagsberäkning för budgetåret1982/83 ............ 17 5 Beslut................................................ ,,,......... ... 21 Bilaga1 Departementspromemorian (Ds Bo 1981:5) Översyn av reglernaom stöd för individuell anpassning av bostäder 23 Bilaga2 Handikappinstitutets promemoria Roll- och ansvarsför delning m.m. vid handläggning av bostadsanpassningsbi drag ............... :..,........................ 52 Bilaga3 Sammanfattning av den del av utred ning om möjligheterna fill och kostnaderna för en decen tralisering som avser bostadsanpassningsbidrag 67 Bilaga4 Sammanställning av remissyttranden 71