prop · G503123 · 1981-12-31 00:00:00 — LO menar vidare attutbildningen måste förmedla kunskaper om olika sätt att utnyttja datorstöd ochvilka konsekvenser och 17 1981/82. 1981/82:123 Bilaga 4 82 möjligheter det kan ha på exempelvis arbetsmiljö,arbetsinnehåll och arbetsorganisation. LO stöder förslaget att kommunernaskall få statligt bidrag för att kunna genomföra en modernisering av utrustningi skolorna. Även SACOISR stöder förslaget om statsbidrag tillmodernisering av maskinparken. /SR påpekar att i den juridiska utbildningenbör teknikens rättsliga aspekter beaktas. SAF framhäver att man biträder förslaget att i störreutsträckning förlägga yrkesförberedande utbildning i gymnasieskolan Ullföretagen för att säkerställa att eleverna får utbildning pä en modernmaskinpark. 5/ anser att det i anslutning till utbildningsåtgärdernaockså kan finnas skäl alt närmare undersöka förutsättningarna för datorstöddundervisning, såväl på dataområdet som i andra ämnen. Utmstning för datorstöddundervisning kan enligt SI vara ett potentiellt viktigt område för statligteknikupphandling. Beträffande den tekniska utrustningen i undervisningenpekar utredningen på två möjligheter medel tillinvesteringar i modern utrustning Båda lösningarna innehåller enligt SÖ komplikationer. Detär inte självklart menar SÖ att kravet att eleverna skall få utbildning pä enmodern maskinpark säkerställs genom en ökad förelagsförläggning av utbildningen. SÖ erinrar om att man i petita för /82 haranmält ett behov av kompletterande utrustning till befintliga skolor med Qärdeårskursen av fyraårig teknisk linje enligt en femårsplan. Alt försörjaskolorna med programvara för olika utbildningsändamål är, som DEU också påpekar,ett komplicerat problem. En lösning är på väg genom det arbete som utförts inomprojektet (programvara och datorutrustning i skolan) och dessuppföljning. SÖ delar utredningens uppfattning att kunskaper omdatateknik i många av de utbildningar som berörs är ett nytt kompetensområdeför lärarna. Det krävs därför såväl fortbildning för de redan yrkesverksammalärarna som förändringar i lärarutbildningen. Eftersom datatekniken ständigt utvecklasär det väsentligt att utbildningen får en återkommande karaktär. Viss typ avfortbildning måste med dagens system efterfrågas av lärarna för att nå fram,att erbjuda den är inte tillräckligt. Det är därior angeläget att bygga utresurserna till den obligatoriska fortbildningen. I det avslutade Datorn i skolan ()föreslås bl. a. en omfattande fortbildning av lärare. För /82disponeras ca för fortbildningsinsatser enligt DIS-programmet. I samband med omorganisationen av den statliga skoladministraUonenkommer också lärarfortbildningen att organiseras i andra former. a. skallverket göra förteckningar över utbildningar för olika lärarkategorier som SÖfinner angelägna och därför bör berättiga lärare till tjänstledighet Prop.1981/82:123 Bilaga 4 83 medB-avdrag för sådana studier. Fortbildning inom dataområdet kommer därvid attprioriteras högt. Vadgäller utbildning av de redan yrkesverksamma bedömer AMS att det i vissa lägenkan finnas förutsättningar för försäljning av utbildningskapacitet inom AMU.Detta gäller främst i sädana konjunkturlägen då kapacitetsutnyttjandet ärlågt. ASSanser att det finns behov av en instans för opartisk sakkunskap och rådgivning.En bred kunskapsuppbyggnad på alla nivåer är enligt ASS viktig, inte minst förledamöter i skyddskommittér och andra som handlägger arbetsmiljöfrågor. Dentekniska utvecklingen inom datorområdet är emellertid så snabb attkunskapsbehovet knappast kan täckas enbart genom breda utbildningsinsatser.Behovet av en instans för opartisk sakkunskap och rådgivning bör enligtstyrelsens mening också uppmärksammas. LOpekar på att den fortbildning som ges i företagen av bl.a. olika konsulteroch dataleverantörer är djupt otillfredsställande. LO föreslår alt SÖ och AMSges i uppdrag alt tillsammans med de avtalsslutande parterna utarbeta mallarför hur fortbildningen bör ske för olika yrkesgrupper. RRVifrågasätter om inle industrin själv har bättre resurser för fortbildning änvad AMU har. Kunskapen om datateknik torde enligt RRV vara större i industrin,särskilt inom den kunskaps- och kapitalintensiva verkstads- ochprocessindustrin, än inom AMU. /SRinstämmer i LO:s kritik av den nuvarande utbildningen på företagen. /SRframhäver dessutom utbildningsförberedelserna så att berörd personal verkligenhar tid att deltaga i utbildningen. Närdet gäller de redan anställdas fortbildning betonar SAF att den viktigasteutbildningen är den som sker företagsinternt och med direkt anknytning till detegna arbetet -även om detta inte alltid kallas för utbildning. Vadgäller facklig utbildning är mänga positiva till en ökad kompetens pädataområdet. Det framhävs av LO, /SR, SAF och TCO. /SR betonar attutbildningen bör koncentreras till förändringsprocessen och inte tilldatatekniken. SAFframhåller att även för lokala fackliga företrädare den företagsinternautbildningen bör vara viktigast. En aktiv medverkan i systemutvecklingsarbelelunderlättas av goda kunskaper om den konkreta verksamheten i förelaget, depraktiska problem som skall lösas och de datortillämpningar som är aktuella idet enskilda fallet. SAF anser alt ekonomiskt stöd för facklig utbildning omdatorer och datoranvändning bör förordas genom omfördelning inom ramen för detstatliga ulbildningsstöd som redan utgår. SAF framhåller dessutom att denaktuella utbildningen om datorer och datoranvändning till stora delar bordekunna genomföras partsgemensamt. SHIO-Familjeföretagenanser att finansieringen av facklig utbildning bör behandlas i förhandlingarmellan parterna på arbetsmarknaden. Om statligt stöd likväl skulle utgå försådan utbildning bör detta enligt organisa- Prop.1981/82:123 Bilaga 4 84 tionen ske genom en omfördelning inom ramen för det stadigautbildningsstöd som redan utgår lill de fackliga organisationerna. TCO har också synpunkter på finansieringen av den fackligautbildningen och betonar att det bör ske som en förstärkning av de medel somsamhället ställer till de fackliga organisationernas förfogande för fackligutbildning. Synpunkter på det fortsatta utredningsarbetet RRV anser det väsentligt att det fortsattautredningsarbetet inom DEU och ger utrymme att relatera datatekniken tillsädana bredare analyser av industrisamhället och roll(er) som litenindustrination. I annat fall riskerar åtgärdsförslagen att leda till subpptimeringareller endast få karaktären av legitimering av en spontan utveckling som längepågått. RRV menar att sådana bredare analyser är ett effektivare utnyttjande avutredningsresurserna än partiella åtgärdsprogram utformade på grundval avanalyserade delproblem. En sammanvägning av olika tänkbara åtgärder är juaviserad till den kommande datapolitiska proposition, inför vilken också densärskilt inrättade datadelegationen har tilldelats en beredande roll.. TCO förutsätter att utredningen i sitt fortsatta arbetebelyser följderna för samtliga anställda inom privat och offentlig sektor föratt därigenom beslutsunderlag inför datapolitiska ställningstaganden skall bliså likvärdigt som möjligt. TCO vill inför utredningens fortsatta arbete understrykaatt slutsatsen pm behpv av teknikutveckling pch teknikspridning inte mednödvändighet blir desamma pä alla tillämpningsområden för datortekniken. Isjälva verket finns enligt TCO skäl som talar för en lekniksyn -dvs. syn päbehovet av teknikutveckling och teknikspridning- som varierar allt efter vilkatillämpningsområden som studeras. Att t. ex. generellt tillämpa samma rationaliseringssyn påalla delar av arbetsmarknaden är enligt TCOs uppfattning felaktigt. TCO villdärför bestämt varna för att utan vidare lägga utredningens slutsatser ombehovet av teknikspridning till grund för likartade slutsatser vad gällertjänstesektorn i allmänhet. Naturiigtvis föreligger också ett behov av attrationalisera tjänsteproduktion. Hittillsvarande erfarenheter pä kontorsområdetvisar enligt TCO att de rationaliseringsvinster som beräknas med utgångspunkt iolika kontorstekniska hjälpmedels prestanda visar föga överensstämmelse med defaktiska uppnådda rationaliseringsvinsterna. Prop.1981/82:123 Bilaga 4 85 Sammanställning av remissvaren över DEU:s interimsrapportKontorens datorisering effekter på sysselsättning och arbetsmiljö (Ds A1981:16) Datainspektionen(DI), (), statskontoret, (),(), statens arbetsmiljönämnd (), och personalutbildning (SIPU), statens arbetsdmarknadsnämnd(SAMN), universitets- och högskoleämbetet (UHÄ), (),(), arbetarskyddsstyrelsen (ASS), styrelsen förarbetarskyddsfonden (ASF), styrelsen för teknisk utveckling (STU), forskningsrådsnämnden(FRN), Nya arbetsrättskommittén (NARK), företagsutbildning (KAFU), Utredningen rörande informafion om risker iarbetsmiljön (INRA), , , landstingsförbundet(LO, (), SHIO-Familjeföretagen, (), Centralorganisationen /SR (/SR),i (LO), (), (), . Fleraav remissinstanserna hänvisar till sitt yttrande över det tidigaredelbetänkandet. Särskiltyttrande har avgivits av ledamoten vad gäller s.k.grannskapscentraler. Kommunförbundetkonstaterar att betänkandet inte baseras på förhållandena i kommuner ellerlandsting. Vidare framhålls atl såväl den konkurrensutsatta industrin som denoffentliga sektorn kommer att utsättas för effektivitetskrav på ett helt annatsätt än tidigare, där utnyttjandet av datateknik kommer att vara ett medel attöka effektiviteten. Z/anseratt rapporten är intressant men att den lider av brister. Så t. ex. anser Lfdet anmärkningsvärt att stora och sysselsättningsmässigt betydande områden somkommuner och landsting inte alls har studerats. RDF anser det "beklagligtatt stora delar av näringslivet undantagits och all rapporten härigenom iförsta hand belyser situafionen inom statsförvaltningen". LO anser att"en mer heltäckande bedömning borde varit möjlig att åstadkomma frånutredningens sida". LOoch Statskontoret anser att förslagen i stort sett är desamma som i dettidigare betänkandet pch LO beklagar att det inte finns mer detaljeradeåtgärdsförslag. LO förutsätter alt staten aktivt bevakar ochpåverkar den datatekniska utvecklingen. "Detta kan ske exempelvis ge-18 1981/82. 1981/82:123 Bilaga 4 86 nomatl datadelegationen får uppdrag att i samarbete med berördadepartement genomföra rullande femårsplaner över utvecklingen på data- ochelektronikområdet för olika branscher. SAV anser att de föreslagna åtgärdernaär alltför allmänna för att läggas fill grund för någon detaljerad och konkretplanering. "Det åtgärdspaket som utredningen diskuterat kan närmast sägasutgöra rekommendationer till beredskap inför befarade bieffekter". SACO-SRanser att förslagen är för diffust formulerade. EnligtSTU:s mening präglas rapporten av en relativt statisk och något onyanserad bildav kontorsinformationens användarpotential, den snabba teknikutvecklingen ochmöjligheterna att i utveckla sådana system. STU hänvisar isammanhanget till SINDs eleklronikutredningar och STU:s rapporter, bl. a. STU-informationnr 240 "Informationsbehandling STU:s program". RDFanser att rapporten inte tillräckligt väl belyser den dynamik som följer avteknisk framsynthet. "Det är så att rapporten ger ett intryck avatt vi är så illa tvungna att använda avancerad teknik". Enligt RDF äranvändningen av avancerad teknik tillsammans med andra faktorer - enförutsättning och en möjlighet för svenskt näringsliv att expandera Pch skapaen dynamisk utveckling. Nya marknader, produkter och tjänster kan utvecklas.SAF anser att datatekniken är ett nyckelområde när det gäller konkurtenskraftoch stigande reallöner. RRVanser alt det saknas en samlad syn på statens ansvar inför fortsattdatorisering. Denna fråga menar RRV innehåller åtminstone tre delfrågor:bevakningsansvar, rollen gentemot företagen samt statligt stöd för likainvesteringsinsatser i samband med datoriseringen. Bevakningsansvaret börenligt RRV röra alternativa framtidsbilder av samlade effekter inom olikaområden innehållande bl. a. konsekvensstudier. När det gäller statens roll böri initialskedet denna i huvudsak inriktas pä en normerande roll och därvid angeramar för företagens agerande samt företagens sociala ansvar i samband medfortsatt datorisering. I övrigt bör företagens eget ansvar för teknikval ochinvesteringar markeras. RRV fortsätter: "Hittillsvarande erfarenhetertyder på att staten ej skall vara drivkraft, utan verka som enåterhållande kraft, så att tidsutrymme skapas för optimala teknikval, därhänsyn tas till såväl rationaliseringsaspekter som sysselsättning ocharbetsmiljö, som erforderlig planering och beredskap hinner beaktasinom berörda samhällsområden". Statskontoretanser alt utredningen bör skaffa sig en helhetssyn pä kontorsautomation och såutförligt som möjligt bedöma i vilka fall integration bör och kan uppnås medanvändande av "allterminaler" och när funktionsdatorer är lämpligare.En med integrationen sammanhängande viktig fråga gäller datakommunikation. Prop, 1981/82:123 Bilaga 4 87 Kommunförbundetdelar utredningens förslag om förstärkta arbetsmarknadspolitiska resurserliksom atl regionalpolitiken behöver förstärkas. menar förbundet attde stora potentiella rationaliseringsmöjligheter som DEU anser föreligga päkontor inte gäller pä den kommunala verksamheten där avkontorsarbetet uppskattas som skrivarbete. Förbundet betonar också behovet avkonsekvensanalyser som en viktig del i lönsamhetsbedömningarna vid införandetav ny teknik. SAF anser att utredningeninte övertygande visat att datoriseringen -eller den kontorsautomation sombehandlas - kommer att medföra dramatiska sysselsättningseffekter elleromställningsproblem pä arbetsmarknaden . Snarare anser SAF attutredningsmaterialet tyder på att effekterna blir mer begränsade än vad somförväntas. "SAF finner sålunda inte att utredningen i föreliggande rapportvisat atl datoriseringens effekter motiverar föreslagna åtgärder päarbetsmarknadsområdet." Angående åtgärderna inomarbetsmarknadsområdet anser Lf att diskussionen förs i "allmänna termer,för okritiskt och utan koppling till huvudfrågan dvs. datoriseringens effekterpå sysselsättningen". Utredningen slår t. ex. fast att det "kommer att krävas väsentligt Ullskott av förmedlingsresurser omarbetsförmedlingen skall kunna sköta sina uppgifter på ett tillfredsställandesätt". Lf anser dock att utredningen inte visat vilken effekt kpntorsdatoriseringenhar på sysselsättningen . Det finns enligt Lf inte heller stödför antagandet att datoriseringen indirekt bidrar till att öka de nytillträdandesproblem på arbetsmarknaden. "Med utgångspunkt i utredningens material kanförbundet inte dela den allmänna slutsatsen att datoriseringen generellt kommeratl kräva förstärkta arbetsmarknadspolitiska insatser". SHIO-Familjeföretagentillstyrker förslaget om att arbetsförmedlingarna bör förstärka sina insatserför platsförmedling. "Detta bör dock ske i första hand genom omprioriteringarinom ramen för redan tillgängliga resurser". AMSdelar utredningens förslag när det gäller arbetsmarknadspolitiken bl. "att det kommer att krävas ett väsentligt tillskott av förmedlingsresurser...". När det gäller den ekonomiska kompensationen vid flyttning har AMS isin senaste anslagsframställning pekat på hur denna skall kunna förbättras. Närdet gäller den lokala anpassningen av bristyrkesutbildning anser AMS att dennamöjlighet redan finns. EnligtStatskontoret saknas mera offensiva och långsiktiga förslag till åtgärder, somkan underlätta övergången lill en förändrad framlida arbetsmarknad. "Detta bör övervägas i det fortsatta arbetet". Andra frågor somstatskontoret anser det vara intressant och viktigt att fä belysta i detfortsatta arbetet är: Finns det olika förutsättningar och drivkrafter bakomdatoriseringen i de båda sektorerna (privat och offentlig)? 1981/82:123 Bilaga 4 88 denut "mellan produkuvitet och konkurrensförmåga i resp. sektor? Finns detolika förutsättningar för styrning inom sektorerna? RRVpekar för sin del på de bristande empiriska grunderna för parallella resonemangrörande villkor för och konsekvenser av å ena sidan industrin och å andra sidankontorsverksamhetens datorisering. RRV anser också att spännvidden mellanutbudet av lediga platser och arbetslösa tenderar att bli större än vad som är hanterbartmed nuvarande arbetsmarknads-och utbildningspolitik. "Hittillsvarandeerfarenheter tyder på att denna arbetsmarknadsproblematik förstärkts av kontorsdatoriseringensamt att problemen främst kommer all beröra de grupper som har ensvag ställning på arbetsmarkmaden, nämligen kvinnor och ungdomar ... Att som DEUföreslår enbart satsa på förstärkt platsförmedling är ej adekvat mpt bakgrundav problemens utseende och sannolika utveckling". RRV anser det angelägetatt DEU noga beaktar att hittillsvarande erfarenheter av kontorsautomationhänför sig till av allmän expansion, vilket till viss del kan habidragit till att mildra datoriseringens negativa effekter på sysselsättningoch arbetsmiljö. STUanser det "klart att kvinnprna kommer atl drabbas av datoriseringen merän män" mot bakgrund av alt kpnlorsvärlden domineras kvantitativt avkvinnor. STU ser detta som en viktig jämställdhetsfråga och som bör beaktasinom arbetsmarknadsutbildningen och vid de utvecklingsstudier för framlidakontor som utredningen föreslär. SÖanser att man av utredningsmaterialet kan dra slutsatsen att datoriseringenmedför minskat personalbehov som i första hand regleras genom minskadrekrytering, inte genom friställningar nyrekryteringsbehovelpå området främst kommer att avse mer kvalificerad arbetskraft medyrkesutbildning och/eller arbetslivserfarenhet. SÖ finner därför skäl attbefara en kraftig ökning av svårigheterna på arbetsmarknaden för kvinnor ochungdomar. För dessa kategorier har framför allt kontors-, handels- ochvårdyrken varit inkörsport till arbetslivet. Av en framgår t. ex.att bland 23-åriga kvinnor med enbart grundskoleutbildning var devanligaste yrkena sekreterare/kontorist, sjukvårdsbiträde och affärsbiträde.En uppföljningsstudie av elever som avslutat arbetsmarknadsutbildningen andrakvartalet 1980 visar att av de kvinnor som fullföljt studiernagenomgått utbildning inriktad på vård- eller kontorsomrädet. Av en SÖ-rapportframgår alt antalet arbetssökande ungdomar ökat medcirka 5000 individer (). Av dessa var drygt 4500 eller cirka 90 procentkvinnor. Ökningen föll dessutom nästan helt på dem som genomgått gymnasieskolanstraditionellt "kvinnodominerade" studievägar. SÖ finner därför attdet är mycket viktigt att kvinnor kan påverkas till att välja enstudieinriktning utanför de traditionella kvinnliga utbildningsvägarna ochyrkena, både i skolan och arbetsmarknadsutbildningen. Annars befarar man attkvinnors situation pä arbetsmarknaden sannolikt avsevärt kommer att försämras. Prop.1981/82:123 Bilaga 4 89 SAMNanger att man fått i uppdrag av regeringen () att med utgångspunkt ide utredningar och de rapporter som finns tillgängliga belysa hur kvinnorsarbetsmarknad inom den statliga sektorn kommer att påverkas av framtidadatoriseringar. Uppdraget skall redovisas till regeringen . EnligtSIPU förbilligas datakraften och blir ekonomiskt tillgänglig i en ojämnförligtstörre omfattning . Tillsammans med statsmakternas skärpta krav påbesparingar kommer dessa förhållanden sannolikt att påskynda en utveckling moten kraftigt ökad rationalisering av kontorsarbetsmiljöerna bl. a. med hjälp avdatorer. "Det innebär att datoriseringen av den offentliga förvaltningenkan få ett hasfigl, okontrollerbarl och dramatiskt förlopp'. SA Vanser att rationaliseringsvinsterna finns att hämta inom det traditionellakontorsarbetet, men även på framför allt inom handlägg-ningsarbelet. Televerketbetonar starkt att de ökade möjligheterna till telekommunikation kan påverkaden regionala sysselsättningen positivt. "Detta bör beaktas redan nu iolika regionalpolitiska överväganden". anser också attkontorsdatoriseringen kan ge andra gmpper ökade möjligheter, exempelvis kanrörelsehindrade på enklare sätt fullgöra olika arbetsuppgifter genom bl. a. telefon/TV-konferenser,bekväm åtkomst av information via terminal, mindre krav på fysisk förflyttningtill speciell arbetsplats. SAV anser att utredningeni försöken att klariägga datoriseringens effekter pä sysselsättningenförefaller ha mött de största svårigheterna. Men "det kanske trots allt ärpå detta område som det är mest angeläget med ett gott underlag förförebyggande åtgärder. Det vore därför önskvärt att utredningen i det fortsattaarbetet på denna punkt kunde göra djupare gående analyser av olikateknikalternativ". STUanger att i laboratorier världen över och speciellt de resursstarkamultinationella dataföretagen pågår en intensiv utprovning av framlidenskontorsinformationssystem. Utvecklingen av datanät, datagrafi, databassystem,programmeringshjälpmedel, artificiell intelligens och slutligen direkt verbal konimunikationmellan människa och maskin exemplifierar aktuella utvecklingssteg. STU pekar påbehovet av ett samspel mellan leverantörer och användare och menar att detta förutsätterkompetens på bägge sidor. STU medverkar i ett flertal viktiga projekt försådan datateknisk fillämpningsutveckling bl.a. DASIS, ISOK (Informationsbehandlingför samhällsplanering och kommunalteknik) och . STU:s stöd gäller framtagandeav kravspecifikationer, teknisk utveckling och teknikupphandling. STU:serfarenhet är att nuvarande planerings- och beslutssystem inom offentligförvaltning ibland kan verka hindrande för utveckling av önskad teknik. 1981/82:123 Bilaga4 90 Statskontoretanser att leverantörer och tekniken i sig är de starkaste och mest svårstyrdadrivkrafterna bakom datoriseringen. Bankernahar för sin del angett att en faktor som kommer att verka dämpande påspridningshastigheten är bristen på erfarna specialister inom många av deområden som kan väntas bli högaktuella under 80-lalet (datakommunikation mellanolika system, kryptering, distribuerade system m. Idetta sammanhang kan noteras att Statskontoret anser att det finns flera skälatt diskutera ADB-specialisternas roll i samband med införandet av kontorsinformalionssystemoch andra mindre ADB-system. "Utvecklingsansvaret bör läggas på ordinarielinjepersonal, som vid behov kan stödjas av AR-specialisler och inle på ADB-specialisler.Dessa bör istället utnyttjas i första hand för de mer lekniska delarna avutvecklingsarbetet. För detta talar såväl den allmänna bristen på ADB-specialister,som att man kan ifrågasätta om det är möjligt för en och samma person attutveckla hela den komplexa kompetens som efterfrågas". Beträffandemöjligheten att mäta produktiviteten i tjänstesektorn har EFI på STU:s uppdraggenomfört en undersökning. STU bedömer del som mycket svårt att göra sådanamätningar. EnligtTCO saknas i utredningen en analys av de större leverantörsföre-relagenssatsningar på området kontorsautomation. "I den mån de planer dessaföretag står för realiseras blir sysselsättningseffekterna väsentligt merdrastiska än de av utredningen antydda". TCO anser det angeläget att utredningeni sitt fortsatta arbete ingående granskar de faktorer som eventuelltförhindrar en sådan snabb expansion i införandet av ny kontorstekniskutrustning. TCO saknar vidare i rapporten en sammanfattning av tillgängligdatatekniks nuvarande användningsområden och sannolika utvecklingstendenser.T, ex. borde den sannolika omfattningen av hänvisningssystem, av integrationmellan kontors- och tryckerifunktioner närmare ha analyserats, liksomförändringar vad avser tekniken för datafångst och datalagring. Eventuellaintegrationsvinster vid olika kombinationer av konlorslekniska hjälpmedel bordeockså närmare ha behandlats. TCO fömtsätter att ovan nämnda områden tas upp iutredningens slutbetänkande. SHIO-Familjeföretagenavstyrker förslaget om en särskild investeringsstatistik bl. a. mot bakgrundav att det torde medföra betydande uppgifts-lämnarkostnader. Televerketär tveksamt lill om det är möjligt och lönsamt att införa en alltför avancerad invesleringsslalislik.Delta med hänsyn till bl. a. den snabba tekniska utvecklingen på området. SACO-SRanser att en förbättrad arbetsmarknadsstatistik om brutto- Prop.1981/82:123 Bilaga 4 91