prop · G50364 · 1981-12-31 00:00:00 — medföringen minskning av oljeberoendet och tjänar alltså inte det primära syftet meddet statliga stödet. I likhet med flertalet av de remissinstanser som haruttalat sig i frågan förordar jag därför att stödet till en övergång tillnaturgas i befintliga byggnader begränsas på det sätt som har föreslagits i departementspromemorian.Jag förordar vidare att de föreslagna nya reglerna för energisparstöd föranslutning till naturgasnät träder i kraft den f januari i982 och tillämpas iärenden där beslut om lån meddelas efter ikraftträdandet. Somredovisas i promemorian beräknas komma att beröra totalt ca 11000 abonnenter. av gasmängden avses komma att utnyttjas för uppvärmningav bostadshus, varav ca fOOOO småhus och ca 200 flerbostadshus. Den förtidainkopplingen fram till dess att naturgasleveranserna tas upp bedömskomma att beröra ca 2000 hus. Detta kommer att föranleda en endast marginell merutgifti förhållande till de ramar som finns för stöd till energibesparande åtgärder ibefintlig bebyggelse. Mot denna bakgrund bedömer jag att det för energi-sparstödetsdel inte finns något behov av utökade beslutsramar eller ytterligare medel förutbetalningar. Samma bedömning gör jag beträffande beslutsramar och anslag förbostadslån till ny- och ombyggnad. 1enlighet med vad jag nu har anfört har inom industridepartementet upprättatsförslag till 1. lag om allmänna värmesystem 2. lag om ändring i lagen (1902:71s. 1), innefattande vissa bestämmelser om elektriska anläggningar 3. lag om ändring i lagen(1976:839) om statens va-nämnd 4. lagom ändring i lagen (1976:841) om betalningsföreläggande för fordringar som skall prövas av statens va-nämnd. Lagförslagen under 1, 3och 4 har upprättats i samråd med chefen för . 4.1Förslaget till lag om allmänna värmesystem Lagenom allmänna värmesystem är i allt väsentligt byggd på lagen (1976:878) omallmänna fjärrvärmeanläggningar med den sakliga nyheten att regelsystemetomfattar även naturgasnät. I den nya lagen har / och 2 §§ getts en delvis nystruktur. Vidare har fjärrvärmelagens hänvisning till statens industriverkändrats till "den myndighet som regeringen bestämmer", vilken ilagen omnämnes "tillsynsmyndigheten". 1981/82:64 23 viksatt myndighetsorganisationen fastställs i lag. Vad gäller energiområdet harriksdagen beslutat (prop. 1980/81:90, NU 1980/81:60, rskr 1980/ 81:381) ominrättande från den av en ny central myndighet, statens energiverk,som avses överta bl. a. statens industriverks uppgifter på detta område. I3 § som saknar motsvarighet i fjärrvärmelagen undantas från regelsystemet förallmänna naturgasnät gasleveranser till industribyggnader, trädgårdsnäringensbyggnader och gasleveranser i övrigt som inte gäller uppvärmning. Iförhållande till promemorieförslaget har en formell omarbetning av lydelsenskett i förtydligande syfte. Med industribyggnad förstås enligtfastighetstaxeringslagen (1979:152) byggnad som är inrättad för industriellverksamhet. Med byggnader inrättade för trädgårdsnäringen avses växthus ochliknande som används i driften av trädgårdsföretag, dvs. företag medyrkesmässig produktion av trädgårdsprodukter eller must (jfr. förordningen(1979:427) om statligt stöd till trädgäidsnäringens rationalisering).Leveranser enligt punkt 2 torde framför allt gälla gas för matlagningsändamål. Att ett naturgasnät allmänförklarasmedför att huvudmannen är skyldig att till fastigheterna inomverksamhetsområdet leverera naturgas för att bereda där befintliga bostadshuseller annan bebyggelse värmeförsörjning. Därmed avses uppvärmning av byggnadensamt tappvarmvatten. Såväl skyldigheten att låta fastighetsägare bmka systemetenligt 9 §, avgiftsskyldigheten för fastighetsägare enligt 10 § somleveransskyldigheten enligt 12 § gäller gas för sådan värmeförsörjning. Dettahindrar inte att gas levereras genom rörsystemet också för andra ändamål. Ettnaturligt sådant ändamål är uppvärmning för matlagning. Det är säkerligen ettönskemål för många ägare till fastigheter med gasuppvärmning att använda gasockså för detta ändamål liksom för leverantören att få avsättning förytterligare gas i det rörsystem som ändå finns till fastigheten. Sådana tillvolymen marginella gasleveranser som i praktiken inte behöver särskiljas frånleveranser för värmeförsörjning omfattas sålunda inte av lagens regler utan fårregleras avtalsvägen. Det pris som gasdistributören tar ut för den gas som levererasför matlagningsändamål torde bli detsamma som för den övriga gasen. Någrakomplikationer vid tillämpningen av lagen bör därför inte uppkomma. Ettannat ändamål som däremot har stor praktisk betydelse är användning iindustriella processer. Som framgått av det tidigare avses en betydande del avgasen i bli använd för sådant ändamål. Att infoga ett sådantanvändningsområde i lagen.om allmänna värmesystem har som framgått av denallmänna motiveringen (avsnitt 2.2) ansetts mindre lämpligt. Det är mot denbakgrunden som undantaget för industribyggnaders värmeförsörjning skall ses.Frågan om värmeförsörjningen av en sådan byggnad hör nära samman medenergianvändningen över huvud i verksamheten och har i det sammanhanget oftamycket underordnad bety- Prop.1981/82:64 24 delse.Likaså föreligger speciella omständigheter i fråga om trädgårdsnäringensbyggnader såsom växthus o. d. Uppvärmningsbehovet är här mycket stort mengäller inte uppvärmning för traditionella ändamål. I stället finns en visslikhet med processindustrin på så sätt att uppvärmningen är en fömtsättning fördriften och produktionsresultatet. Iövriga paragrafer har gjorts ändringar av endast formell och språklig art iförhållande fill motsvarande bestämmelser i . I den nya lagenmotsvaras 4-38§§ fjärrvärmelagen. I fråga om bestämmelsernas närmare innebördhänvisas till prop. 1975/76:149.1 I8§ har i ett nytt andra stycke (jämfört med17 § Qärrvärmelagen) angetts innebörden av "naturgasinstallation". Enkortfattad redogörelse för bestämmelserna i finns i promemorian,avsnitt 5.3.2. 4.2 Förslagettill lag om ändring i lagen (1902:71 s. 1) innefattande vissa bestämmelser om elektriska anläggningar Somframgår av den allmänna motiveringen (avsnitt 2.3) har i eliagens 2 § 4 mom.bestämmelsen om undantag för leveransskyldighet av elvärme i Qärrvärmeområdenutvidgats till att avse också naturgasområden. Uttrycket "uppvärmning"har ersatts med "värmeförsörjning" för att få överensstämmelse medterminologin i lagen om allmänna värmesystem (och den tidigare fjärrvärmelagen).Ett tillägg har också gjorts av innebörd att leveransskyldighet föreligger tillsådana byggnader inom fjärrvärme- eller naturgasområden vars värmeförsörjningav särskilda skäl lämpligare kan tillgodoses med elenergi än med det förområdet gemensamma fjärrvärme-eller naturgassystemet. Denna fråga har liksomövergångsbestämmelserna behandlats i avsnitt 2.3. Iövrigt har några språkliga ändringar gjorts. 4.3 Förslagentill ändringar i lagen (1976:439) om statens va-nämnd och lagen (1976:841) om betalningsföreläggande för fordringar som skall prövas av statens va-nämnd Dessalagförslag gäller följdändringar av marginell natur i två lagar som berörstatens va-nämnd. I den i rubriken först nämnda lagen har ändringar behövtgöras i 7, 2 och 14§§ och i den senare lagen i 1 §, 1981/82:64 25 Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen. delsatt antaga förslagen till 1. lagom allmänna värmesystem, 2. lag om ändring i lagen (1902:71s. 1), innefattande vissa bestämmelser om elektriska anläggningar, 3. lag om ändring i lagen(1976:439) om statens va-nämnd, 4. lag om ändring i lagen(1976:841) om betalningsföreläggande för fordringar som skall prövas av statensva-nämnd delsgodkänna vad jag förordat om 1. fömtsättningarför statliga bostadslån, 2. vidgningav energisparstödets tillämpningsområde. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att antaga de förslag föredraganden har lagtfram. Prop.1981/82:64 27 STYRMEDEL FOR INTRODUKTION AV NATURGAS Prop.1981/82:64 28 1 Inledning ......................................................... 29 2 Sammanfattning av promemoriansförslag ............ 30 3 Naturgassystem ............................................... 31 3.1 Importsystem ............................................ 31 3.2 Överföringssystem ........................................ 31 3.3 Fördelningssystem ........................................ 34 3.4 Beredskapslagring ....................................... .. 34 4 Naturgasmarknaden ........................................ .. 36 4.1 Naturgasmarknadens omfattningoch struktur ... 36 4.2 Naturgasens användningsområde ................... 37 4.3 Förbmkarinstallationer ................................... .. 38 4.4 Kostnaderna för konsumenter ......................... 38 5 Bestämmelser medanknytning till naturgasdistribution 38 5.1 Allmänt om den rättsligaregleringen ............... 38 5.2 Författningar av betydelse förframdragande av naturgasledningar 39 5.2.1 Rörledningslagen .................................... .. 39 5.2.2 Andra författningar ............................... .. 40 5.3 Författningarav betydelse för frågan om styrmedel 43 5.3.1 Lagen om kommunalenergiplanering ........ .. 43 5.3.2 Lagen om allmännafjärrvärmeanläggningar .. 44 5.3.3 Ellagen ....,......................................... .. 45 5.3.4 Statligt stöd till energibesparandeåtgärder i bostadshus m.m 45 5.4 Vissaförslag som förelagts i prop. 1980/81:90 48 5.4.1 Lag om utförande aveldningsanläggningar för fast bränsle 48 5.4.2 Riktlinjer för användning av elför att ersätta olja 49 5.5 Prissättningenpå energi i 50 6 Överväganden ochförslag ................................. .. 51 6.1 Teknisk och ekonomiskbakgrund ................... .. 52 6.2 Styrmedel för gasanvändning ....................... .. 54 6.3 Styrmedlens närmareutformning ................... .. 61 6.4 Lagtekniska frågor m. m................................. .. 65 Bilaga1.1 Förslag till lag om allmänna värmesystem .. 67 Bilagal.2Förslag till lag om ändring i lagen (1902:71 s. I) innefattan de vissa bestämmelser om elektriska anläggningar 73 1981/82:64 29 Riksdagenbeslöt om införande av naturgas som ett tillskott till Sverigesenergiförsörjning (prop. 1979/80:170, NU 1979/80:70, rskr 1979/80:410). Detskedde då i samband med beslut om vissa energifrågor tog ställningtill det s. k. , som innebär att från införd naturgasskall distribueras inom västra med början . Beslutet innebär attriksdagen godkände dels ett mellan och regeringar träffatavtal om naturgassamarbete, dels vissa riktlinjer för projektet som kommittill uttryck i en mellan företrädare för å ena sidan staten och å andra sidande regionala intressenterna i projektet träffad överenskommelse. De senareutgörs av , , och kommuner samt AB.Riksdagen godkände också vissa ändringar i den dittillsvarande organisationen pånaturgasområdet. Härigenom har det tidigare delvis statsägda bolaget numera överförts till helstatlig ägo och anknutits till det statligaoljebolaget . Swedegas förutsätts ha ansvaret för fillförselnav naturgas till och också äga huvudledningarna inom landet. Det är Swedegassom på företagsnivå har träffat avtal om den gasimport som ligger till gmnd förSydgasprojektet. Organisationen har vidare ändrats så att Swedegas tidigaredotterbolag har överförts i Sydgasintres-sentemas ägo. Detta bolag ärsåledes numera ett från staten fristående regionalt distributionsbolag med iprincip fulh tekniskt och ekonomiskt ansvar för distribution inom sitt område.Relationerna mellan Swedegas och regleras i särskilda avtal. Dethuvudsakliga innehållet av denna reglering ingår i den tidigare nämndaöverenskommelsen mellan staten och Sydgasintressentema. Beslutetom introduktion av naturgas skall ses mot bakgmnd av den strävan att minskaoljeberoendet som präglar den svenska energipolitiken. Att använda naturgasfrån har bedömts innebära framför allt försörjningspolitiska fördelar. Enligtrikthnjema för garanterar staten på visst sätt det ekonomiskautfallet. I rikUinjerna för har vidare ingått som en fömtsättningatt lämpliga styrmedel Ullskapas för att underlätta introdukuon av naturgas. I prop.1979/80:170 anges följande (s. 59): "Iövrigt aktualiseras vissa frågor om lagstiftning m.m. Sydgasintressentema harsåledes fömtsatt att staten ställer lämpliga styrmedel ull förfogande för attunderlätta den avsedda gasintroduktionen. Frågan om utformningen av sådanastyrmedel bereds f. n. inom . Då arbetet har redovisats ochremissbehandling har skett, kan föreläggas förslag i detta avseende.I diskussionerna som har föregått överenskommelsen har förutsatts att man iförsta hand undersöker möjligheterna att skapa styrmedel liknande dem som f. n.finns för att främja användning Prop.1981/82:64 30 avfjärrvärme i bebyggelse som är lämplig för denna uppvärmningsform. Sålunda harpekats på möjligheten att liksom vad som gäller för Qärrvär-meområde fritaeldistributör från skyldighet att leverera el för uppvärmningsändamål i områdemed naturgas. Vidare bör enligt riktlinjerna övervägas att införa lagstiftningom naturgasanläggning liknande den som gäller för fjänvärme enligt lagen(1976:838) om allmänna fjärrvärmeanläggningar. En tredje möjlighet som hardiskuterats är ändring av reglerna för energisparstöd i syfte att övergång tillnaturgas skall ge liknande möjligheter till stöd som f. n. gäller vid övergångtill Qärrvärme." Idenna promemoria redovisas resultatet av det nämnda beredningsarbetet.Promemorian är disponerad på följande sätt. Avsnitt2 innehåller en sammanfattning av förslagen i promemorian. Iavsnitt 3 behandlas uppbyggnaden och utformningen av system för distributionoch bmk av naturgas med särskild betoning på användning för uppvärmnings- ochhushållsändamål. Avsndt 4 behandlarmarknaden för naturgas och särskilt för . Iavsnitt 5 redogörs för författningar och andra bestämmelser som har anknytningtill distribution av naturgas och som kan ha betydelse för utformningen avstyrmedel för avsättning av gasen. Avsnitt6 innehåller överväganden och förslag. 2 Sammanfattning av promemorians förslag Enligtpromemorian finns stora likheter mellan fjärrvärme och gasuppvärmning. I bådafallen är det fråga om centraliserade energisystem som för sin ekonomi kräverhög anslutningsgrad inom verksamhetsområdet. Styrmedlen för att främjagasintroduktion bör därför vara likartade dem som finns för att främjaanvändning av fjärrvärme. Mot den bakgmnden föreslås i promemorian följande. Regelsystemet i lagen(1976:838) om allmänna Qärrvärmeanläggning-ar utvidgas till att avse ävennaturgasnät. Av lagtekniska skäl ersätts den nämnda lagen med en ny lag omallmänna värmesystem (bilaga 1). I den s. k. ellagen (1902:71 s.1) ändras 2 § 4 mom. första stycket på så sätt att det undantag frånskyldigheten att leverera el för uppvärmning som gäller i Ijärrvärmeområdenutvidgas till att avse också naturgasområden (bilaga 2). Statligt stöd som kan utgå vidanslutning till fjärrvärme utvidgas till att avse också anslutning tillnaturgasnät. Som villkor för bostadslån bör, på motsvarande sätt som gäller förfjärtvärme, gälla att en för ändamålet lämpad fastighet skall anslutas till ettbefintligt naturgasnät. Reglerna bör anpassas fill beslut ianledning av den omläggning av energisparstödet som har föreslagits i prop.1980/81: 133. 1981/82:64 31 EftersomSverige saknar egna kända naturgastillgångar, måste en svensknaturgasförsörjning baseras på tillförsel till landet av naturgas. Detta kanske antingen via rörledningar eller med speciella fartyg, varvid gasen förstnedkyls till flytande tillstånd, s.k. LNG. När naturgas nu introduceras genom Sydgasprojektetsker detta via en rörledning från . Det transportavtal somslutits med avser naturgastransporter från danska ellerdansktyska gränsen. Andra tänkbara importvägar som övervägs i samband medsonderande överläggningar om ytterligare avtal om naturgasköp är ledningar frånkällor i norska delen av över samt från det sovjetiska gasnätetöver och . Importledningama för naturgasblir av tekniskt-ekonomiska skäl utförda för högt tryck. Transmissionsledningeni utförs för sannolikt 80 bar. Medöverföringssystem avses det transportsystem som för gasen till de områden däravnämare finns och lokal distribution vidtar. Överföringssystemets uppgift äratt föra gasen från den punkt där den importeras till de regioner där den skallanvändas, att förbinda olika importpunkter med varandra och att svara fördistribution av naturgas till mottagningsstationer i de tätorter inom en regionsom skall försörjas med naturgas. Deledningar som förbinder importpunkterna eller leder gasen till de regioner därden skall användas kallas här stamledningar medan de som enbart leder gasentill mottagningsstationer kallas grenledningar. MoUvet att förbinda olikaimportpunkter är bl. a. att genom ömsesidig reserv reducera konsekvenserna förgasavnämare vid avbrott i leveransen via någon importpunkt. Kartan, fig. I, visar ettexempel på tänkbart överföringssystem baserat på import enbart över denplanerade tillförselledningen från . Kartan, fig. 2, visar detöverföringssystem som planeras för . Ledningen över Öresundtill och vidare norrut till trakten av avses ingå i ettsvenskt stamnät medan övriga delar av nätet är att betrakta som grennät.Stamledningen avses tillhöra medan grennätet skall ägas av SydgasAB. På lokal nivå avses distributionen ske fömtom genom . På lokalnivå avses distributionen ske förutom genom genom kommunala återdistributörersom köper gas från . Överföringssystemet dimensioneras för högt tryck,san- RÖRLEONINS I DRIFT ELLER UNDER 8VCCAN0E saa» PLANERAD RÖRLEDNING ...... "» uAjlio framtida Rörledning HUVUDLEDNINGSNATEI FOR DET CENtRALEUROPEISKA NATURGASSYSTEMET PLANERADE DANSKA OCH SVENSKA NATURGASSVSTEM Prop.1981/82:64 34 nolikt80 bar, och utförs med stålrör som svetsas samman på platsen. Rördiametrar upptill diskuteras för huvudledningarna. Ledningarna grävs ned i markenoch botten av . Något hinder mot att utnyttja marken över ledningarnaför t. ex. jordbruksändamål finns inte. Däremot kommer att gälla vissabegränsningar i möjligheten att t. ex. uppföra byggnader över eller i närhetenav högtrycksledningen. Rören ytbehandlas för att förhindra korrosion och försesdessutom med elektro-diskt skydd. Via mottagningsstationer, där trycket reduceras(i till 4 bar), fördelas gasen till avnämare genom finmaskigalokala ledningsnät. Denlokala naturgasdistributionen sker genom ett rörnät för'lågt tryck som kallasfördelningssystem eller lågtryckssystem. Inom skallfördelningsnätet drivas vid högst 4 bars tryck. Vissa större konsumenteransluts direkt till fördelningsnätet. Flertalet matas dock via servisledningarför lägre tryck anslutna till fördelningsnätet via tryckreducerven-tiler påsätt som framgår av fig. 3. Mellan högtryckssystemet och lågtryckssystem finnsmottagningsstationer. Förutom de komponenter som framgår av fig. 3 planerarSydgas att utmsta mottagningsstationerna med ett mindre lager av propån och utmstningför inmatning av propan/luft-blandning i lågtrycksnätet vid konsumtionstopparoch då tillförseln av naturgas utsätts för störningar. Propan/luftblandningenavpassas så att den i möjligaste mån kan ersätta naturgas hos den slutlige förbmkaren.Inom Sydgasområdet blir det aktuellt att bygga ut delar av blivande lågtryckssystemför att via dessa i avvaktan på naturgasintroduktionen leverera gasol ellerstadsgas för uppvärmningsändamål i bostadsområden som byggs. Fördelnings- ochservisledningar utförs sannolikt med plaströr. För de grövrefördelningsledningarna kan dock segjämsrör bli aktuella. Beredskapslagringav naturgas är svår att genomföra. Genom att vissa förbrukarehar möjlighet att i en beredskapssituation övergå till användning av olja skallberedskapslagret för deras vidkommande bestå av olja. För övriga planerasberedskapslagret utgöras av propån eller annan produkt som efter luftblandningeller omvandling kan transporteras i gasform. Efter inblandning av luft kan t.ex. propån pumpas in i lågtryckssystemen och användas på samma sätt somnaturgasen. 3T/1MI.EDW)NG ':,\GSL£0NING LiriiD/£NTILARR. FÖRV/\RMARc cH[ih; 1981/82:64 36 Ettav villkoren för att en naturgasförsörjning skall få riiÄlig ekonomi är en vissminsta konsumtionstäthet. För svensk del kan naturgasdistribufion därför iförsta hand komma i fråga i västra och norra , Västkustområdet, södraVärmland, till och området upp till . Under vissa omständigheterkan även delar av Norrlands kustland tänkas bli aktuella förnaturgasdistribution. Sverigehar i inte obetydlig grad andra fömtsättningar för användning av naturgas änandra länder i främst och . Bebyggel-sestmkturen i svenskatätorter har varit sådan att Qärrvärme har kunnat byggas ut tillkonkurrenskraftiga priser. Fjärrvärmen ger möjlighet en god miljö inomtätorterna och användning av ett flertal olika bränslen och energislag. Dengör det också möjligt att producera el med ett gott utnyttjande av tillförtbränsle, vilket kommer att få betydelse inför den beslutande avvecklingen avkärnkraften. I den framlagda propositionen om riktlinjer förenergipolitiken (prop. 1980/81:90) föreslås en fortsatt kraftig satsning på Qärrvärmeoch betonas att individuella uppvärmningsformer inte onödigtvis får minska Qärrvärmenätensomfattning. Naturgasens för uppvärmningsändamål naturliga användningsområdenkommer därför att ligga utanför fjärrvärmeområdena. Möjligen kan naturgasen kommatill användning i fjärrvärmeanläggningar under ett uppbyggnadsskede ellerbelastningsutjämning. Demest djupgående analyserna över naturgasmarknaden är de som genomförts inomramen för . Marknadsbeskrivningen gäller Sydgasområdet men är istora delar tillämpbar även för andra områden i landet som kan bli aktuella förnaturgasintroduktion. 4.1Naturgasmarknadens omfattning och struktur Detnu beslutade omfattar avsättning av 440 miljoner m naturgas perår. Avsättningen bedöms f. n. kunna ske inom kommunerna . Av dagens oljeförbrukning i detta område enligttillgänglig statistik kommer därvid att ersättas. av denimporterade gasen avses användas för uppvärmningsändamål (huvudsakligen en-och flerfamiljshus) och andra ändamål där den i huvudsak ersätter eldningsolja1 och andra högvärdiga bränslen, medan resterande väntas ersättaeldningsolja 4 och användas främst inom industrin. Antaletkunder beräknas till knappt 11000, varav 10000 i enfamiljshus, 200 iflerfamiljshus med totalt 4500 lägenheter, 200 panncentraler för fjärtvärme,100 industrier. 80 trädgårdsmästerier samt ca 200 övriga. En-ochflerfamiljshusen omfattas av såväl befintliga som planerade byggnader 1981/82:64 37 enligtde kommunala bostadsbyggnadsprogrammen, medan för övriga kundkategorier endastnuvarande oljeförbmkare beaktats i marknads planen. Marknadsföringeninriktas på att dels ersätta lättare oljekvaliteter, dels avsätta naturgasenför kvalificerade ändamål, d.v.s. för användning där naturgasen har fördelar iförhållande andra bränslen. Ersättning av lättareoljor innebär i första hand försäljning för uppvärmningsändamål. Fömtsättningarför att detta skall vara ekonomiskt möjligt är relativt tät bebyggelse, hög anslutningsgradoch att befintliga uppvärmningssystem baseras på vattenburen värme, dock ejfjärrvärme. Dennaturgasmängd som skall användas för uppvärmning är förhållandevis liten. Den kvalificerade förbmkningenhänför sig huvudsakligen till industrisidan och där i första handprocessindustrin. I några av de aktuella fallen använder dessa industrier redani dag lätt eldningsolja eller gasol av processtekniska skäl. För någraindustrier som använder tjockolja som bränsle och ånga som värmedistributionsmediumkan det bli aktuellt att "föra naturgasen längre in i processen" föratt till fullo utnyttja gasens fördelar. För att kompensera denlåga belastningsfaktorn vid användningen av gas för uppvärmningsändamål finnsplaner på att avsätta vissa kvanuteter naturgas till större industrikonsumenteroch hetvattencentraler/kraftvärmeverk på s.k. avbrytbar basis. Detta innebäratt kunden disponerar naturgas endast under den del av året då förbrukningen avnaturgas är låg och att han hänvisas till annat bränsle,t.