prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — Som framgår av tabellen motsvarar bidragen för enkommunal skattesats på /skr. i , /skr. i Gotlandslän och /skr. I kronor per invånare utgörbidragen i de nämnda tre länen 4 104 resp. 3327 och 3523. Minstbetydelse - sett med länet som enhet - har skatleuljämningssystemet förStockholms län, där bidragen motsvarar /skr. Av tabellen kanockså ufiäsas att det är de södra och mellersta delarna av landet som ifårde största bidragsökningarna genom reformen. Den kraftigaökningen av skatteutjämningsbidragen framgår av följandesammanställning över bidragsutvecklingen fr. o. m. . Prop.1981/82:100 Bilagall 8 Skatteutjämningsbidrag'till den kommunala sektorn åren 19771982 (milj. 1977 1978 1979 1980 1981 1982' Kommuner 1949 2 279 2820 3 889 4 792 5 682 Landsfingskommuner 1092 1357 1774 2689 3 482 4 336 Kyrkliga kommuner 113 119 125 131 138 87 Summa 3154 3755 4719 6709 8412 10105 ' Inkl. extra skatteutjämningsbidrag. ~ Inkl. den förhöjning ,som hänför sig till särskilda statsbidrag till kommuner ochlandstingskommuner. Del bör i deltasammanhang påpekas all den fördubbling av skatleuljäm-ningsmedel, som har skettmellan och som till stor del sammanhänger medskatteutjämningsreformen, lUl en del har motverkats genom all andratransfereringar från staten lill kommunsektorn beloppsmässigt minskals. Genomskatteutjämningsreformen å ena sidan och åtgärderna för all begränsa detfinansiella utrymmet i kommunsektorn å andra sidan har en viss omfördelning avresurser ägt rum mellan enskilda kommuner resp. landstingskommuner som harutjämnat de ekonomiska förutsättningarna. Kommunsektorns realautveckling har tilldragit sig ett aUt större intresse. För åren1979 och 1980 träffades en överenskommelse mellan regeringen ochkommunförbunden om en preciserad riktpunkt för bl. a. utvecklingen av denkommunala konsumtionens volym. beslöt (prop.1979/80:90, FiU 1979/80:25, rskr 1979/ 80:287, SFS 1980: 340) om en föriängningi genomförandet av skatteutjämningsreformen med att ett anlalspecialdestinerade statsbidrag reducerades i omfattning. Åtgärderna syftadetill all genom en reduktion av del finansiella utrymmet i kommunsektorn hållatillbaka volymökningar. och därefter laderiksdagen fast preciserade riktlinjer för den kommunalaverksamhetens utveckling (prop. 1979/80:150, FiU 1979/80:40, rskr 1979/80:421).På liknande saft har lagt fast rikfiinjer för denkommunala sektorns utveckling inom ramen för en total ökning på år 1982och högst I % därefter (prop. 1980/81: 150, FiU 1980/81:40, rskr1980/81:420). haruppvisat ökningslakter i den kommunala konsumtionens volym som vida överstigerden överenskomna nivån på . synes ökningen bli drygl 3%.De uppgifter sorn föreligger för tyder på att en kraftig åtstramninghar inletts och att kommunerna skulle kunna närma sig del av statsmakternauppsatta målet om , men att landstingskommunerna bara lyckats reduceraöknings-taklen till . De besparingar påstatsbudgeten för /83 som rör kommunsektorn sammanfaller medåtgärder för all begränsa del finansiella utrymmet i kommunsektorn för ,så alt förutsättningar skall finnas 1981/82:100 Bilaga 11 9 för en begränsning i ökning av den kommunalakonsumlionsvolymen lill högst detta år. Totalt innebär de generella åtgärdersom föreslås att kommunsektorns finansiella utrymme begränsas med omkring 3000milj. I bilaga 2 tillbudgetpropositionen (budgetförslaget) redovisas utförligt de åtgärdersom föreslås. De åtgärder som därredovisas innebär bl.a. en minskning av del skatteunderlag på vilket kommunalskall beräknasfr.o.m. o. m. skall också grundas på en medelskatte-krafl för kommuner resp. landstingskommuner somberäknas på de genom åtgärdernaminskade skatteunderlagen. De ordinarie skatteutjämningsbidragen beräknas härigenom totalt bli ca 535 milj.kr. lägre än vad de annarsskulle ha blivit. Reglerna härom föreslås införda i lagen om skatteutjämningsbidrag(se bil. 2 tillbudgetpropositionen). I kyrkofondsutredningens belänkandeEkonomisk utjämning inom (SOU 1981:88) föreslås ell nytt inomkyrkligt utjämningssystem som fr. o. m. år1983 är avsett all ersätta bl. a. del statliga skatleutjämningssyslemet för kyrkliga kommuner.Kyrkofondsutredningen föreslår att del nya utjämningssystemet skall handhas avkyrkofonden och bekostas genom enallmän kyrkoavgift till den del utgifterna inle läcks på annat sätt. Den reducering avskatteutjämningsbidragen i förhållande til bidrag som har genomförts för de kyrkliga kommunerna genomlagen (1980:1031) om ändring i lagen om skatteutjämningsbidrag gäller endastför bidragsårel 1982. Avsikten är all förslag lill ändring av skalleut-jämningslagen skaU läggas fram i samband medbehandlingen av kyrkofondsulredningens förslag. För nästa budgetårberäknas utgifterna för byggnadsarbeten för statlig förvaltning alluppgå lill ca 200 milj. kr. Detta innebär en minskning med ca 125 milj. kr. iförhållande lill innevarande budgetår. Minskningen beror främst på alt den investeringsvolym somberäknas för planerade nya projekt harbegränsats mol bakgrund av det statsfinansiella läget. a. har vissaplanerade investeringar för i uppskjutits i enlighet med vad som anfördes i prop.1980/81:20 (bil. 7) om besparingar i statsverksamheten. Såvitt nu kanbedömas bör investeringarna även på längresikt kunna begränsas lill den nivå som beräknas för nästa budgetår. Denreducering som beräknats bör därmed innebära en besparing avstorleksordningen 100 milj. kr. sominvesteringsvolymen begränsas upprätthålls en beredskap för all kunnapåbörja nya byggnadsinvesteringar som ett led i de konjunktur- ocharbetsmarknadsåtgärder som fortlöpande övervägs. Omfattningen avbyggnadsinvesteringarna kan komma all förändras i förhållande lillbudgetförslaget med anledning av sådana åtgärder. Prop.1981/82:100 Bilagall 10 Inombyggnadsstyrelsen bedrivs elt arbete som bör kunna leda lill ytterligare besparingarav de statliga lokalkostnaderna. En översyn av vissa norm- ochstandardfrågor har påbörjats i detta syfte. Förslag liU åtgärder som syftar lill attöka de stafiiga myndigheternas ansvar och kostnadsmedvelande i lokalfrågor har redovisats. För första gångenminskar antalet statsanställda. Antalet statsanstäUda var374000 räknat i helårsljänsler. Del är en minskning med 1300 helårstjänster jämfört medföregående år. har avtal slutils om löner (1981-82). Iprocent räknat innebär avtalet för tvåårsperioden en lönenivåhöjningmed 8,. Del skaU jämföras med 11,för LO-områdel och 8,för PTK-områdel. Iavtalet har parterna bl. a. kommit överensom att forlsälla den översyn av gäUande trygghetsregler som inletts molbakgrund av bl.a. de krav på rationalisering och effektivitet som ställs på statsförvaltningen. Parterna har vidarekommit överens om alt underavtalsperioden la upp förhandlingar om ell nytt pensionssystem. Dessaförhandlingar har påbörjats. För statsanställda m.fl. gäller fr.o.m.den 1 januari 1982 ell allmänt reseavlal,som i huvudsak ersätter den hittillsvarande författningsregleringen avreseförmånerna. 1981/82:71 omen ny anställningsskyddslag m.m. föranleder förslag om följdändringar fr.o.m.den 1 aprU 1982 i lagen (1976:600) om offentligansläUning. Förslag lill hurpensioner tiU poUtiker m.fi. skall regleras har lämnats lUl regeringen. Del ärutredningen (B 1980:04) om pensionsräll som har behandlat frågor ompensionsförmåner i huvudsak ål politiskt liUsatta tjänstemän. En proposition härom kommer attföreläggas . För att stimuleramyndigheterna alt i ökad utsträckning anställa arbetshandikappade och allaktivi anpassa arbetsmiljön tiU de arbetshandikappades förutsättningar har statensarbetsmarknadsnämnd genomfört en seriekonferenser i olika delar av landet, varvid handikapp- och främjandefrågor diskuterades med i första hand verkscheferoch personalchefer. I samma syfte har en skrift om handikappfrågor "Ingenmänniska kan göra aUl. Men varjemänniska kan göra myckel." utarbetats inom budgetdepartementet. Skriften har tUlslällls bl. a. samtligastatliga myndigheter. För nästa budgetårhar 1 milj. kr. avsatts lill stöd för utveckling av nya metoder och olikaslag av försöksverksamhet som kan leda tifi alt betydelsen av ellhandikapp elimineras i den konkreta arbetssituationen. Handikappfrågorna inomstatsförvaltningen behandlas närmare i bilaga 3 till budgetpropositionen (Gemensamma frågor). 1981/82:100 Bilaga 11 11 Utbyggnaden av denstatliga företagshälsovården fortsätter. Vid utgången av innevarande budgetår kommer ca 175000stalsanslällda alt kunna erbjudasarbetsplatsanknuten förelagshälsovård genom ell 60-lal lokalahälsocentraler. Kommittén (B1979:11) för utbildning av högre chefer inom statsförvaltningen har lämnatsill slutbetänkande (Ds B 1981:14). En redovisning av kommitténs arbetelämnas i bilaga 3 till budgetpropositionen. Förslag föreläggs riksdagenom en forlsall utbildning för högre chefer, omfattande centrala kurser förverkschefer och verkschefers ställföreträdare samt myndighelsintern utbildningför övriga chefer på nivån byråchef och högre. Som ett led iarbetet med att stärka chefskompetensen kommer en verksamhet med altinitiera, utveckla och samordna statsförvaltningens chefsplanering och chefsförsörjning attpåbörjas. En utredning ominriktning och former för en ökad decentralisering av den statligapersonalutbildningen planeras. Utredningen skaU särskilt belysa de besparingar som kan göras. En besparing om 47milj. beräknas lill följd av att kostnader för arbetsvård m.m. förkommunaU anställd personal med stafiigt reglerade tjänster överförs fillkommunerna. Kostnaderna har tidigare belastat anslaget "Lönekostnader vidviss omskolning och omplacering". Vidare har ett principbeslutfattats om en successiv avveckling av statens bestånd av uthyrningsbostäder.AvveckUngen beräknas starta . Daladelegalionen,som bl. a. lar fram förslag lill principer och riktlinjer för datateknikensutveckling och användning, fortsätter sin verksamhet. Delegafionensförslag skall ligga liU grund för den proposifion om en samordnaddatapolitik som skall föreläggas . Inom statensinstitut för personaladministration och personalutbildning (SIPU) utarbetas enADB-orientering för användare. Orienteringen avses behandla datatekniken, dess användningoch effekter, begränsningar, risker ochmöjligheter för dem som berörs av datorisering inom olika delar avstatsförvaltningen. En redovisninglämnas i bil. 3 till budgetpropositionen (Gemensamma frågor) om delfortsalla jämslälldhetsarbetel inom statsförvaltningen. Politisk,administrativ och geografisk decentralisering utgör elt naturligt inslag i regeringensarbete, bl.a. i syfte all åstadkomma besparingar. Delegationen för decentralisering av statligverksamhet fortsätter sin verksamhetmed decenlraliseringsarbetet inom statsförvaltningen. Arbetet med altförenkla regelsystemet inom det statliga personalområdet fortsätter. 1981/82:100 Bilaga 111 Förändringarna inombudgeldepartemenlels verksamhetsområde i förhållande lill motsvarandeulgiftsändamål på statsbudgeten för /82 framgår av följande sammanställning. A. Budgetdepartementet m. m. revision, m. m. -1083,2 -1281,3 De totalautgifterna beräknas minska med ca 1281 milj. kr. Del under budgetdepartementet redovisade anslagettill läckande av merkostnader för löner och pensioner är schablonmässigtberäknat till 1000 milj. kr., vilket är 1000 milj. kr. lägre än motsvarande anslag under / 82. Prop.1981/82:100 Bilaga 11 13 Föredragande: statsrådet såvitt avser frågornaunder littera A, B, C,D, E och G punkterna 1-8; statsrådet såvitt avser frågorna under litteraF och G punkterna Anmälan fill statsbudgeten för /83 såvittavser budgetdepartementetsverksamhetsområde A. BUDGETDEPARTEMENTET M. 1980/81 Utgift 33056942 1981/82 Anslag 32605000 1982/83 Förslag 35827000 Förvaltningskostnader (därav lönekostnader) 32605 000 (29725000) -1-3 222000 (-1-2760000) Från anslagetbetalas kostnader för löner, resor, publikationslryck och expenser fördepartementets personal exkl. departementens organisationsavdelning. Pris-och löneomräkningen beräknarjag till . Som anmäls senare denna dag av statsrådet föreslås fortsattutbildning för högre chefer istatsförvaltningen. Ansvaret för genomförandet bör enligl förslaget fortsättningsvis åvilabudgetdepartementet. Prop.1981/82:100 Bilaga 11 bl.a.i samband härmed bör två tjänster somfunnits i chefsutbildnings-kommitténs sekretariat lUlföras budgetdepartementet.Under hösten 1981 har tillbudgetdepartementet förts över dels fyra tjänster från departementensorganisationsavdelning, dels en tjänst från . Medel för dessa ändamål bör beräknas förnästa budgetår. I övrigt bör anslagetberäknas enligl den tvåprocentiga besparingsmodellen som tillämpas iårets budgetförslag. Jag hemstäUer alt regeringen föreslår alt fiUBudgetdepartementet för /83 anvisa ett förslagsanslag av . Gemensamma ändamål föir departementen 1980/81 Utgift 88959053 1981/82 Anslag 110334000' 1982/83 Förslag 151448000 får anslagets belastning högst uppgå till 'Enligt regeringsbeslut 110867000 kr. Från anslaget bestrids kostnader för departementensorganisationsavdelning inkl. revisionskonlorel och andra för departementen gemensamma anordningar. Frånanslaget bestrids vidare departementens och kommittéernas sjukvårds- ochlokalkostnader, utgifter för expenser avseende inredning och utrustning avlokaler, telefon m. m. saml kostnader för Ijänste-bUar, allt i denmån medel inle anvisas i annan ordning. Sjukvårds- och lokalkostnaderna förutrikesdepartementet saml hyreskostnaderna för försvarsdepartementetbestrids dock från vederbörande departemenlsanslag. (därav lönekostnader) (-1- 1964000) -1-38 785 000 Personalpolitiskt utvecklingsarbete m. m. För pris- och löneomräkning m.m. beräknarjag . Därav avser 10053000 kr.ökade kostnader för de lokaler som f.n. disponeras av regeringskansUet. Prop.1981/82:100 Bilagall 15 Fr. o. m.innevarande budgetår har intendentur- och rationaliseringssektionen viddepartementens organisationsavdelning omorganiserats till en ny kontorsservicesektion. Därvid haryllerligare sex tjänster inrättats. Koncentrationen avdepartementen till ett sammanhängande geografiskt område i SödraKlara-kvarteren och del faktum all stora delar av departementsorganisationenfår tillgång liU nybyggda, rationellt utformade lokaler har medfört attförutsättningarna för att bedriva den serviceverksamhet gentemotdepartementen som departementets organisalionsavdelning svarar för när detgäller lokalhållning, teletjänst, transporter saml budskick-ning och postdistributionm. m. delvis har förändrats. Vidare får serviceorganen själva lokalerinom de nybyggda delarna av de aktuella kvarteren. Med anledning härav harserviceorganisafionen setts över för all på bästa sätt kunna fungera i den nya miljön. Den nya konlorsserviceseklionenbör skapa förutsättningar för en effektivare bedriven verksamhet, varför den nu utökadeorganisafionen bör kunna medföra minst motsvarande neddragningar påandra håll inom . Även arkivsekfionensverksamhet kommer att under innevarande budgetår få en delvis ändradinriktning. Därvid har en tjänst förts över från jusfitiedepartementet. Vidare kommer /82 fyra tjänster att föras över från departementensorganisalionsavdelning tiU budgetdepartementet med placering på personalpolitiskasekretariatet. Sammanlaget ökardepartementens organisationsavdelning med tre tjänster. I anslagsberäkningen förnästa budgetär bör hänsyn las lill de redovisadeförändringarna. Under innevarandebudgetår har inflyttningen i de om- och nybyggda delarna av Södra Klara-kvarteren påböijals. Under sommaren1981 har den förutvarandekansUhushuvudbyggnaden i kvarteren Mars och Vul-canus evakuerats.Statsrådsberedningen och har därvid flyttal in i kv. Rosenbadoch i de delar som ingår i den första etappen avnybygget i kv. Till sistnämndakvarter flyttar också . Återstående delar av kv. Tigern tas i anspråk under / 83. Som en följd av flyttningen lill de nya,centralt belägna lokalerna ökar regeringskanslietslokalkostnader betydligt fill nästa budgetår. Jag beräknar eft beloppav . Min medelsberäkningi övrigt framgår av sammanställningen. Den har i tillämpliga delar gjorts medutgångspunkt i den tvåprocentiga besparingsmodellen som tillämpas i årets budgetförslag. Med hänvisning tillvad jag har anfört och fill sammanställningen hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen alt tiU Gemensamma ändamål fördepartementen för /83 anvisaett förslagsanslag av . Prop.1981/82:100 Bilagall 16 Kommittéer m. m. 1980/81 Utgift 15891288 Reservafion 4929793 1981/82 Anslag 13500000 1982/83 Förslag 13500000 Tolalt disponerasinnevarande budgetår under åttonde huvudtitelns kommittéanslag ca 18,4 milj. kr. Denförhållandevis stora medelsreservationen vid ingången av innevarande budgetår beror bl. a.på att på tilläggsbudget III tillstatsbudgeten för /80 anvisade ell belopp av 4 milj. kr. för att kommittén (B 1979:11) för utbildning av högre cheferskulle kunna genomföra en försöksulbildning. Denna försöksutbildning avslutas under innevarande budgetår. anmäler dennadag föreslås att ell nytt anslag förs upp i statsbudgeten för budgetåret1982/83, från vilket fortsättningsvis betalas utgifter för planering ochgenomförande av chefsutbildning i statsförvaltningen. Till följd av bl.a.chefsutbildningsverksamhelen och en omfattande utredningsverksamhet på detskattepolifiska området beräknas tillgängliga medel på anslaget bli förbrukade underinnevarande budgetår. Jag hemställer att regeringen föreslår att fill KommUtéerm.m. för /83 anvisa elt reservationsanslag av . 1980/81 Utgift 739916 Reservafion 379428 1981/82 Anslag 625 OOO 1982/83 Förslag 625000 Jag förordar att anslaget förs upp med oförändrat beloppi statsbudgeten för nästa budgetår. Jag har därvid räknat med all fortsallbidrag lill utgivningenav statskalender skall bestridas från detta anslag. Jaghemställer all regeringen föreslår alt till Extrautgifter för /83 anvisa ett reservationsanslag av . 1981/82:100 Bilagall 17 STATLIG RATIONALISERING OCH REVISION, M. 1980/81 Utgift 56544578 1981/82 Anslag 62753000 1982/83 Förslag 65010000 De centralamyndighetsuppgifterna för rationalisering och ADB har behandlats av statsmakterna.Statskontorets verksamhetsinriktning och huvuduppgifter samt organisation ochprogramindelning har därvid lagts fast (prop. 1979/80:124, FiU 1979/80:26,rskr 1979/80:308 och prop. 1980/81:101, FiU 1980/81: 17, rskr 1980/81:182).Statskontoret skall vara central förvaltningsmyndighet för rationalisering,administrafiv utveckling och ADB i den civila delen av statsförvaltningen samlsvara för anskaffning av ADB-utrustning. Statskontoret har som enhuvuduppgift all vara ulredningsorgan ål regeringen i frågor med anknytninglill rationalisering, administrativ utveckling och ADB, all lämna förslag fillåtgärder för rationalisering och annan förbättring av enskilda myndigheter ochverksamheter, att fortlöpande följa och lämna förslag till generella åtgärderför all främja effektiviteten i statsförvaltningen saml all på uppdrag avregeringen eller för statsmakternas räkning granska förslag lill åtgärder förrationalisering eller annan förändring i statsförvaltningen. Statskontorets andrahuvuduppgift är alt fungera som normgivande och stödjande organ förmyndigheterna inom området rationalisering, administrativ utveckling och ADB.Häri ingår all i den utsträckning del behövs utarbeta förslag lill föreskrifteroch andra anvisningar inom området samt att tillhandahålla praktisk vägledningom tillämpning av utfärdade föreskrifter o.d. och i övriga frågor av gemensamtintresse inom området. Vidare skall statskontoret la initiativ lill ochmedverka i utbildning och andra kunskapshöjande insatser inom området. En stordel av arbetet i denna del handlar om alt ge generellt och individuellt stöd ifrågor om val och tillämpning av arbetsmetoder och administrativa hjälpmedel. Ifråga om konlorsrationalisering och konlorsutveckling åligger del verketsärskilt all ge råd och rekommendationer om tillgängUg teknik och lämpliga metoder. Vid statskontoret har denI inrättats ell metodråd med uppgift all fungera som ett rådgivandeorgan i frågor om effeklivileisstödjande insatser inom rationalisering, administrativutveckling och ADB. Statskontorets nyaorganisafion och programindelning tillämpas fr. o. m. den Ijuli 1981. Statskontoret leds av enstyrelse. Chef för verket är en generaldirektör som även är styrelsensordförande. Ställföreträdande chef åren överdirek-2 1981182. Prop.1981/82:100 Bilaga 11 lörsom också är styrelsens vice ordförande. Verket är organiserat i sju enheter,varav sex rationaliseringsenheter och en administrativ enhet. Statskontoret tillämparprogrambudgetering och tilldelas anslag i pro-gramlermer. Följande programindelninggäller fr. o. m. den Ijuli 1981: Anskaffningoch förvaltning av ADB-utrustning. Statskontorets verksamhet inom programmen finansieras från ell för slagsanslag benämnt Statskontoret. Statskontoret begäri sin anslagsframställning resurser enligl det huvudförslag som enliglregeringens årliga anvisningar för myndigheternas anslagsframställningarför /83 skall innebära all anslagstilldelningen realt minskas . En fortsattminskning av statskontorets anslag även under planeringsperioden1983/84-1986/87 kommer att leda fill svårigheter för statskontoret att leva upp fillden roll verket nu har tilldelats och försvåra en kraftfull insats i besparings- ochomprövningsarbetel. Statskontoretsverksamhet under /83 förutses Uksom lUl en betydande del varaberoende av utredningsuppdrag som främstregeringen och kommittéer begär att verket skall ulföra. Inom programmet Effeklivileisstödjande verksamhetkommer statskontoret all salsa ännu kraftigare på frågor om rafionellkontorsdrift. Del intensiva arbetetinom ADB-området fortsätter. Dessutom kommer särskild vikt all ägnas åtfrågor om besparingsmetoder. Statskontoretsverksamhet rned den nya programindelningen framgår av följande sammanställning: (1000-lalkr.) Anskaffning och förvaltning av verksamheter m. m. Ersättning för anskaffning och Ersättning från statens institut 1981/82:100 Bilagall 19 Eftersom verksamhet ochorganisation fasfiagls av statsmakterna har statskontoret ännu inleunderlag för att bedöma om del kan finnas anledningalt föreslå ändringar i verksamhetens inriktning och i fördelningen mellanprogrammen. Utgångspunkten är därför att avvägningen mellan programmen i stortskall vara oförändrad jämfört med innevarande budgetår. Avvägningen inomprogrammen kommer däremot fortlöpande alt omprövas. Statskontorets verksamhetinom programmet RationaUseringsutred-ningar år i hög grad styrt av regeringengenom de uppdrag som främst regering och kommittéväsendet begär all verketskall utföra. Planeringen måste anpassas till all uppdragen ofta kommer medkort varsel och skall genomföras inom bestämda tidsramar. Dessa tenderar allbli allt snävare. har utredningsuppdrag som ska slutförasinom kortare lid än elt budgetår blivit mer dominerande i utredningsverksamhetenän tidigare. Statskontoret måstedärför ha en större reserv vid budgetärels början för nya uppdrag än vad somtidigare har varit vanligt. Statskontoret föreslår enökning av anslagsmedlen inom programmet med 2,5 milj. kr. Deneffektivitetsstödjande verksamheten styrs främst av det handlingsprogram förmelodslöd av de centrala ralionaliseringsorganen avseende ADB, som statskontoretoch försvarels ralionaliseringsinslilul (FRI) redovisade lill regeringen i maj1980. Efter remissbehandling har regeringen uppdragit åtstalskontoret all i samråd med FRI bedriva metodstödel på ADB-området med deninriktning som föreslagits i handlingsprogrammet. Verksamheten styrs ocksåav de rådgivningsuppgifler som statskontoret har givits i förordningen(1981:266) om investeringar i statliga ADB-system och av uttalanden i åretskompletteringsproposilion om de centrala ralionaliseringsorganens roll i frågaom råd och stöd i melodfrågor. Statskontoret har kunnatplanera för i stort sett hela medelstilldelningen inom programmet /82, medan statskontoret för /83 håller enbegränsad reserv.