prop · G503150 · 1981-12-31 00:00:00 — Den svaga ekonomiska bilden talar för ett fortsatt fall förbruttoinvesteringarna. Totalproduktionen antas börja öka först under senarehälften av 1982 och för året som helhet kan tillväxten bli drygt 1 %.Arbetslösheten kan därigenom komma atl stiga från genomsnittligt 5,1981 lill61/2%-7% 1982. Vidingången till 1983 torde den finska ekonomin befinna sig i en uppgångsfas.Problemen för den ekpnomiska politiken kan förutses vara behovet atl förbättrakonkurrensförmågan och atl få ner arbetslösheten. Den externa balansen lordeinte ulgöra en begränsning. Kostnadsutvecklingen är osäker då konsumentprisernaförutses öka med mer än OECD-genom-snittet även och då det tvåårigalöneavtalet löper ut . 1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 58 1 1/2 1 1/2 3 1/2 -21/2 -0,3 ' Förändring som procent av föregående års BNP. saktade den ekonomiska tillväxten av i ,då del preliminära utfallet för BNP-tillväxten blev 0,. Produktionen inomoljesektorn stagnerade och därmed ökade BNP exkl. oljesektofn med 0,9%.Arbetslösheten ökade , men är fortfarande en av de lägsta inomOECD-området. Den privata konsumtionen visade den svagaste utveckhngen bland deinhemska efterfrågekomponenterna. Den pffenlliga kpnsumlipnen ökade däremotnågot snabbare än under de föregående åren eller med . Bortser manfrån militära uppköp blev dock ökningslakten lägre. Delmest expansiva elementet i den norska ekonomin utgjordes avbruttoinvesleringarna, vilket till största del kan hänföras till fullföljandetav en andra plattform i Statfjordfällel. Men även industrins investeringarhölls väl uppe. Trots införandet av prisslopp och upphävandet av indexklausuleni löneuppgörelsen ökade konsumentpriserna med 13,, vilket överstigerökningstakten på viktigaste marknader. Den gynnsamma prisutvecklingen påolje- och gasexporten bidrog främst till all bytesbalansens överskott ökadefrån NOK 5,5 miljarder fill NOK 13,8 miljarder (ca 4,av BNP). Finanspolitiken förutses bli fortsalt expansiv om än någotmindre under innevarande år än 1981. BudgetsaJdol exkl. oljeinkomster antasligga kvar på samma nivå som i Qol, dvs. ell underskott om NOK 19 miljarder.Ytterligare nedrevideringar har gjorts av statens oljeinkomster med anledningav det sjunkande världsmarknadspriset på olja och lägre produktionsnivå än vadsom tidigare fömtsetts. Risk föreligger därmed att finanspplili-ken bhr än merexpansiv, vilket skulle försvåra inflatipnsbekämpningen pch en gynnsammareutveckling av kpnkurtensförmågan. På grund av minskade försvarsutgiflerbegränsas den pffenlliga konsumtionens ökningstakt tiU 1982. Kreditpolitikens inriktning blir fortsatt stram i avsiktatt motverka den expansiva effekten av finanspolitiken. Penningpolitikeninriktas på kontroll av Ukviditetsutbudel tiU den privata sektorn med öppnamarknads-operationer som etl viktigt instmment. Målet för penningmängdensökningslakt har satts fill , vilket skulle motsvara BNP:s nominellatillväxt. Prop.1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 59 Avslutandetav prisstoppet och den höga prisökningslaklen i början av åretförsvårar årets avtalsrörelse. Utfallet av denna påverkar i sin lur pris- ochkonkurrenskraflsutvecklingen, som försämrats . Förutsattoförändrade reala löner kan de nominella lönerna komma att öka med närmare10%, vilket med en produktivilelsförbätl-ming om 2-2 1/skulle innebära enfortsatt försämring av den relativa timkostnaden per producerad enhet. Denprivata konsumfionen väntas visa en svag ökning. Med växande orderingång sedanmitten av 1981 och en långsam ekonomisk återhämtning i omvärlden kan exportenkomma atl växa med , vilket dock skulle innebära fortsatttappade marknadsandelar. Fullföljandet av stora investeringsprojekt innebär attinvesteringarna kan antas minska 1982. Inom oljeseklorn kommer dockinvesteringarna all hållas uppe (dessa bokförs som lageruppbyggnad tillsinvesteringen avslutats), vilket bidrar lill att importen kan antas växa med6%. Med de svaga oljepriserna kan bytesbalansen visa underskoll.Sammanfattningsvis, kan den inhemska efterfrågan antas utvecklas svagt med vissdraghjälp från uflandet under senare hälften av året. Den ekonomiska tillväxtenkan komma all stagnera. BNP exkl. olja och skeppsfart kan växa istorleksordningen I 1/. Inför1983 utgör exportmarknadernas förutsedda ulveckling den största ljuspunkten.Men för alt kunna dra fördel härav, lorde en förbättring av konkurrensförmåganvara nödvändig. Betydelsefullt härvidlag är produktivitetsutvecklingen samlutfallet av årets löneavtal. Det senare illustreras av all även utan någralönehöjningar beräknas, konkurrenskraften försämras bl.a. på gmnd avöverhängel . Lägre oljeinkomsler och inflationsutvecklingen talar föralt finanspolitiken läggs om i mer restriktiv riktning. Avtalsrörelsen kan underlättasav utlovade skattesänkningar, men elt frågetecken är hur dessa skallfinansieras. 1 1/2 -0,7 -5 3/4 -4,9 -0,5 -0,3 -13/4 BNP exkl. olja och sjöfart Förändringi procent av föregående års BNP. Prop.1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 60 Återblick på utvecklingen av varue:iporten 1981 Världshandeln med bearbetade varor ökade med omkring enprocent i volym från första . Den svenska exporten avbearbetade varor ökade med 6 1/och synes alltså haåtertagit marknadsandelar i påtaglig omfattning. Framför allt förefallerandelsvinsterna ha varit stora i de mindre samt i OPEC-och deövriga . I de ur svensk exportsynvinkel viktigaste OECD-ländernaberäknas marknadsandelsvinslen ha stannat vid i volym mellan halvåren1981. Andelsvinsterna hänger delvis samman med enavsevärd sänkning av exportens relativpris. Uttryckt i svensk valuta stegsåledes del svenska exportpriset på bearbetade varor med ca 4 1/från förstafill medan motsvarande ökning av världsmarknadsprisetuppgick till drygt 10 1/. Den svenska exportens relativpris sjönk således med5 1/. Räknat i nationella valutor dämpades likväl världsmarknadsprisernas ökningstaktnågot under loppet av 1981. Den svenska rdalivprissänkningen motsvarade nära9/10 av den registrerade devalveringen av den svenska kronan från första lillandra . Den importkostnadsökning som krondevalvering-en iseptember 1981 innebar fick uppenbarligen inte i nämnvärd grad någon återverkanpå de svenska exportpriserna . Inte heller synes krondevalveringen halett till all exportindustrins vinstmarginaler stegi den omfattning som räknades med i den preliminära nationalbudgeten. Denförsikliga prissättningspolitik som sålunda i allmänhel förefaller ha präglatde svenska exportföretagen i samband med devalveringen torde bl.a. ha sin gmnd i den förhållandevis svaga internationella eftertrågan samtdet, framför alll i förhållande till EG-området, påtagligt försämradekonkurrenslägel för svensk produkfion och fram fill devalveringen1981. Marknadsandelsökningen i området utanför de viktigaste OECD-ländernaunder är emellertid av den storieksordningen alt den inleenbart torde kunna förklaras av den beräknade relativprissänkningen. En del avdenna anddsvinsl torde kunna föras tillbaka på exportleveranser av mertillfällig natur. Devalveringen kan emellerfid ha lett tillatt vissa produkter som, lill följd av försämrad konkurrenskraft under desenaste åren, slagits ut ur produktionen, kanske företrädesvis produkler avjämförelsevis "enkel" karaktär och med lågt pris per volymenhet,åter började levereras till exportmarknaderna. återupptagande av exportenav sådana varor förklarar troligtvis såväl en del av de svenska marknads- 1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Diagram 3:1 Marknadsandelar och relativa priser förSveriges export av bearbetade varor till 1970-1982 Marknadsandel, löpande priser 1970 1971 1972 1973 1974 1975 1976 1977 1978 1979 1980 1981 1982 /fä/Zor; Se tabell 3: 1. anddsvinsierna som den förhållandevismåttliga uppgången i de svenska exportpriserna '. lill 1981 steg exporten av bearbetade varor(exkl. fartyg) med inle fullt I % i volym medan råvaruexportvolymen sjönk mednära . För fartygsexporten, vilken minskade oavbrutet ,registrera- ' Det bör emellertid påpekas att för att ett nytillskott iproduktsortimentet skall kunna påverka den registrerade prisförändringen måstenytillskottet äga rum inom det minsta aggregatet i den använda varuindelningen. 1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 62 des en påtaglig ökning 1981. Ökningen kan emellertid heltåterföras på en uppgång i utförsäljningen av begagnade fartyg. Totalt settökade export med 1,'. I värde ökade den totala exporten med 10,. Utsikter för varuexporten 1982 Sedan den preliminära nationalbudgeten utarbetades harutvecklingen i omvärlden föranlett en viss nedrevidering av lillväxlulsiklernai OECD-området 1982, (se närmare kapitel 2). Härmed kan också utvecklingen avden internationella handeln liksom marknadsutveckUngen för svensk exportförutses bli någol svagare än vad som angavs i den preliminäranationalbudgeten. Marknadsulrymmet för svensk export av bearbetade varor tillOECD-området beräknas nu växa med inle fullt 3 1/1981-1982. Även marknadernautanför OECD-området förväntas tillväxa något långsammare än vad som fömtsågsfidigare. OPEC-ländernas import har beräknats öka med 1982, dvs. i enklart lägre takt än 1981, då Tabell 3:1 export av bearbetade varor (exkl.fartyg)' till OECD-området 1975-1982 -6,5 -4,5 -1,5 -1,5 -2,5 -7,5 -1,5 -0,5 -4,5 -0,5 -3,5 Pris", Skr. -5,5 -5,5 ' SITC 5-8, exkl. 68, 793. Utom , , , ,, , och . Exportvärdet i löpande priser deflateiat med hybridindextyp Paasche. ' Eniigt hybridindex typ Paasche. Begreppet "marknad" avserimportförändringen för de olika länderna sammanvägda med deras andelar iSveriges export. Härigenom elimineras eventuella förmånliga eller oförmånligaeffekter av exportens strukturella ländersammansätt-ning. Procenttalen äravrundade till närmaste hel- eller halvtal. Källor: FN, utrikeshandelsstatistikfrån , nationella statistikproducenter, samtberäkningar och bedömningar inom . ' Utfallet har framkommit efter fastprisberäkning till1980 års priser. Med nationalräkenskapemas beräkningsmetod - där fastprisberäkningenav utrikeshandeln sker tiU priser - uppgick motsvarande ökning till0,. Prop.1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 63 importvolymen preliminärt steg med . Deicke-oljeproducerande import beräknas öka med 1982 molungefär 1981. För statshandelsländerna förutses en importlillväxltakl för1982 i ungefär samma storleksordning som . Totalt skulle därmedmarknadstillväxten för svensk export av bearbetade varor 1981-1982 uppgå till3 1/2 ä . Väridsexportpriselför bearbetade varor kan nu beräknas stiga någon procentenhet långsammare 1982än vad som förutsågs i den preliminära nationalbudgeten. Uttryckt i nationellavalutor beräknas ökningen 1981-1982 stanna vid pmkring 6,. Nedrevideringenhar främst sin grund i en fömtsedd svagare löneökningslakt i samtett sannolikt lägre råoljepris. Dessa effekter mptverkas emellertid av attprpduktivitets-ulvecklingen i OECD-pmrådet nu kan förutses bli någpt svagare änvad SPm angetts tidigare. I svenska krpnor har väridsexportprisel för bearbetadevaror beräknats sfiga med 161/' 1981-1982. Vid valulaomräkningen har antagitsatl de valutakursrelationer som rådde 1981-1982 blirtillämpliga för i dess helhet. Del svenska exportpriset för bearbetadevaror har beräknats öka med ca 9 1/1981-1982, dvs. ungefär en halvprocentenhet mindre än vad som räknades med i den preliminära nationalbudgeten.Nedrevideringen har sin grund i all exportföretagens insatsvamkostnader nu kanberäknas bli lägre. Däremot är del troligt all den ökning av vinstmarginalerna- i första hand tUl följd av devalveringen av kronan 1981 - som tidigareberäknades inträffa i slället sker . Preliminäraprisuppgifter för januari och febmari ger vid handen atl exporlprisökningarnakan ha varit förhållandevis kraftiga . Del svenska relativaexportpriset för bearbetade varor skuUe därmed sjunka med ca 5 1/1981-1982.Med utgång enbart från rdalivprisutvecklingen har marknadsandelen för svenskexport av bearbetade varor i OECD-området beräknats öka med från 1981till 1982". Varusammansätlningen i den svenska exporten av bearbetadevaror torde emellertid komma alt inverka ogynnsamt på den svenskamarknadsandelsutvecklingen genom att efterfrågan på framför alltinvesteringsvaror förutses bli förhållandevis svag. Härutöver har räknats medatt den trendmässiga "strukturella" marknadsandelsför-lusl istorleksordningen I % som kunnat noteras under 1970-lalet gör siggällande även . Den svenska marknadsandelen för bearbela- ' Ökningstakten blir densamma oavsett om de olikaländernas exportprisföränd-ringstal vägs samman med väridshandelsvikter ellermed vikter som avspeglar ländemas betydelse som konkurrenter till . - Dessa beräkningar grundar sig på en totalpriselasticitet om 1,7 för de svenska marknadsandelarna för bearbetade varormed avseende på det relativa exportpriset. Effekterna på marknadsandelarna ärfördelade så att elasliciteten är 0,9 (tolvmånadersperiod)en relativprisförskjutning sker, 0,6 året därefter och 0,2 tvä år efterrelativprisförskjutningen. Elasticiteterna är skattade på data för perioden1960-1978. 1981/82:150 Bilaga 1.1 Revideradnationalbudget 64 Tabell 3:2 export av bearbetade varor (exkl.fartyg)' till olika länderområden -0,6 -1,2 -16,2 -2,8 -9,1 -10,2 -6,6 -10,0 -0,1 enligt SNI-definition." SITC 5-8, exkl. 68, 793. ' Utom , , , , ,, och . ' , , , ,, , , och . " Källor: samt beräkningar ochbedömningar inom . de varor i OECD-området skulle därmed öka med drygt 4 1/2%1981-1982. Den uppdragning av ökningstakten i förhållande till den preliminäranationalbudgeten som detta innebär har sin grund i alt sänkningen av detrelativa exportpriset lill 1981 blev större än vad som räknades medtidigare. I länderna utanför OECD-området beräknas marknadsan-delsvinslen förSveriges export av bearbetade varor 1981 -1982 stanna vid . Effekterna avrdalivprissänkningen 1981 och 1982, vilken beräknas komma till stånd i förstahand till följd av devalveringen av kronan , kan antas inträflämed längre lidseflersläpning på dessa marknader jämfört med OECD-området. Dentotala marknadsandelsökningen för bearbetade varor 1981 - 1982 skulle därmeduppgå lill . Det skulle innebära en ökning av exportvolymen av sådanavaror med , dvs. lägre ökningstakt än vad somförutsågs i den preliminära nationalbudgeten. Tabell 3:3 Världsmarknadspriserna (enhetsvärdeindex) förbearbetade varor 1973 1982 1973 1974 1975 1976 1977 1978 1979 1980 1981 1982 US dollar 133 162 182 183 199 230 263 291 277 288 nationella valutor 110 136 149 158 167 174 191 210 230 245 Svenska kronor 113 140 147 155 173 202 219 239 272 316 Anm. Sammanvägt med hänsyn till ländernas betydelse ivärldshandeln. Källor: FN samt beräkningar och bedömningar inomkonjunkturinstitutet. 1981/82:10 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Exporten av råvaror kan nu beräknas öka med 1,i volymfrån 1981 fill 1982. För exporten av trävaror har en marknadsandelsökning istorleksordningen 8 ä bedömts bli möjlig 1981-1982. Några påtagligaandels-vinster är däremot inte all vänta för massaexportens del. Den svenskaexportprisutvecklingen kan här förväntas följa den internationella, vilketinnebär en fortsatt kraftig ökning av exportpriset räknat isvensk valuta. För järnmalm kan en fortsalt export volymminskning förutses. Ennärmare genomgång av utvecklingen inom olika delbranscher återfinns i kapitel4- Den totala varuexporten beräknas öka med 6 ä 6 1/ivplym . Om expprtvolymen skulle förbli påden förhållan- Tabell 3:4 Exportutvecklingen för olika varugrupper19801982 -21,5 -17,0 -14,4 -13,6 -10,0 -9,9 -33,6 -10,0 ' Prisutvecklingen anges enligt "hybridindex" avtyp Paasche. Denna index används även som deOator för exporten.Volymutvecklingen blir därmed återgiven i enlighet med volymindex typLaspeyres. - Papper och papp, järn och stål, verkstadsprodukter exkl. fartygsamt övriga industriprodukter utom elektrisk ström. ' Export exkl. fartyg minus de i not 2 nämndavarugrupperna. " I uppgifterna för handelsbalansen (tabell 3:7) har NR:sexportvärden använts. Anm. exportvärden enligtutrikeshandelsstatistiken. Uppgifterna avser prognoser. Varugruppernaär definierade i SNl-termer. Detta är skälet till att uppgifterna för exportenav bearbetade varor i denna tabell skiljer sig från uppgifterna i tabell 3: 2där denna varugrupp är definierad i SITC-termer. Källor: Konjunkturinstitutetoch . 5 1981/82. Prop.1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 66 devis höga nivå som säsongrensai; sett etablerades fjärdekvartalet 1981 skulle export volymökningen mellan årsgenomsnitten för 1981resp. 1982 uppgå fill drygt 5 1/. En försvagning av exportorderingängen totaU sett undervintermånaderna 1981-1982 torde emellertid leda till atl exportvplymen sjunkertillbaka något åtminstone . Från första lill andra halvåret1982 kan en exportvolymlUlväxl i storleksordningen 4 å vara alt vänta. Utvecklingen av varuimporten 1981 totala vamimport minskade vplymmässigt med drygt7%' . Nedgången, ehum stark, var mindre än vad spm förutsågsi den preliminära nafionalbudgelen (PNB-82). Minskningen kan återföras främstpå den reducerade införsel av både bearbetade varor'- och råvaror somregistrerades under de första tre kvartalen 1981. Som framgår av tabeU 3:5 minskade imporlvolymen avbearbetade varor med ca 4 3/1980-1981. Denna utveckling var en följd av denpåtagliga försvagning av den inhemska efterfrågan som ägde rum meUan 1980 och1981. Såväl maskin- och byggnadsinvesteringar som privat konsumtion minskadeoch lämnade därmed elt negativt bidrag lill importen av bearbetade varor.Omslaget från en kraffig lageruppbyggnad lill en nästan lika kraftiglageravveckling har hkaledes verkat i importminskande riktning (seavsnitt 7.3). En faktor som däremot förefaller att ha verkat iimportökande riktning har varU de senaste årens rdalivprisulveckling förbearbetade varor. Fördröjda effekter av de prissänkningar för importenrelativt den inhemska produktionen som inträffade och 1980 har tillsammansmed den svenska kronans appreciering gentemot EMS-valutorna under en slor delav I98I gett elt bidrag till importvolymen, vilket skattas till ' vadgäller bearbetade varor. För importen av råvaror beräknas volymminskningen1980-1981 fill 11 1/, främst tUI följd av en kraftigt reducerad införsel avråolja, petroleumprodukter och ickejärnmetaller.' ' Med nationalräkenskapernas beräkningsmetod blevminskningen . Importen av bearbetade varor består av i tabell3:6 redovisade varugrupperna verkstadsprodukler exkl. fartyg, övrigaindustriprod. inkl. livsmedelsprodukler samt träfiberplaltor.järn och stål ochpapper och papp. Tillsammans utgör verkstadsprodukter och övrigaindustriprodukter inkl. livsmedelsprodukter av importvärdet förbearbetade varor. Bearbetade varor utgör ca 2/3 av av värdet för totalaimporten. ' Institutet har här antagit en importpriselasticitet förbearbetade varor på 0,4 under det år som relativprisförändringen sker, 0,5under året därefter och 0,1 under tredje året. " samlade råvaruimport består till drygt 70%av råolja och petroleumprodukter. 1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget rt "e f' ä « SS ort _ c fe u 00 2 a ,«2 c " TO 4> y 2 .i; g o u e a o H rJ o o r* oo' ' o' 2 \D p r-. CN OO t-. t--_ ' - (S r rioo ('o Tt o_ r- t~-- 0 CT ( 0 «n ri 0*' oCo" tn ri »0 1 1 > O rj o ri r-" o ri o r* ON O rf --:}' r o_ O o_ w-T ri VO ri " o r- r* f«% ' r-" o' r| 'o w' tt o" o 0 !£) >n "n* . 0 0 f.-! 0 (n' t' (N <-| '.C - t 06 r, (N r.1 0' 00' 0 r-" r- 1/11/1 " Tt ov 00 sO i-i Tf \D n »n so 1 T »n in' ri '**" 00 0 >r a Tf os n ri 0 in 0' I I I I I m rj VO Ov ON r*i rt m ( r- rj n r m vO n r 00 rt m r- VO Ov rn \0' Tf \o r-m nrfoo in oooc»vo >nr- n vo »oov n r*-i or-o r- Ovr-nrJ f* Tj- n Tf inrnon o 00m o rONOOrn O \0"0v r -tnr*m CT\ r* - Tj- OnvOvD -Tf-O »O »/-i\Ovo O n-invi VI v-iriON r -nr*-)00 »nor-- rt -i/-i-Tj-m r- CA cd 'C 0) Q. o P Ort I- D O ai: c a a.-2, in r-o t iS<2 - !3 »j a j£ .0 J "O -r; 2 3 T3 S o, U B c : t; c o l4_. - :0'- «IJ , »J *-! £ c rt -* O) -o « ,- o «-.ä .0 = fe > o c « t. o .- t; w 00 "T oo tn ' * c > V5 u yi c M 3 rt '.D o . e w "5 " = F u " " .a _ -a '-'" o " In « G, (jj S C _ 3 T3 (Q a> .zr"a S 2 E " a t; M .t rt rt * t- OG C 'J - <« -O -S5 C :S p.o, coc: u > ttlJ dj " rt Q. (S w 04 D.00 2 ~ D.O rt >.P rt;-- 05 E > i u g 2* D. t* rt O 00 2 c a "- S n 'aE Z "U 00 .:£ t: - :«* a rt 2; E u-1 r c r DU . Ov "S T3 Q c ._ ra g 1- >, .E " -c a .Si 5u g 2_g at rt .0 a> c t/i 'C c _ 2 t" w (L) 00 T3 S- 2 S M = ; .a in 1 . ;rt c _c. v, "5 > C -g '9, E o-a z, m| D.rt u rt fe t c g c Q. t, 3 fe !C u ä- rt ,, _ 3 .« Is-o » 04 3 > ort js TO c Trt M o > 3 rt :o o 2 o c ti: (v J= .> *- é TO O a E cti: h...- 00 - O 5 e 00 ; -c E K.2f-a .b c "O _2 j) o -' Prop.1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Diagram 3:2 Importpris- och volymutvecklingen 19761982,totalt och för vissa varugrupper 350 330 310 290 270 250 230 210 190 170 150 130 110 90 1976 19771978 1979 1980 1981 1982 1976 19771978 1979 1980 1981 1982 Anm. Importvärden i löpande priser enligtutrikeshandelsstatistiken. Importpriser enligt hybridindex. Uppgifterna för1982 avser prognoser. Källor: och statistiska.centralbyrån. mindre än vad som förutsågs i PNB-82. Importen av råoljaoch raffinerade produkter blev ca 700 lusen ton högre än vad som därförutsattes. Merparten av detta tillskott torde få lokaliseras till decembermånads kraftiga utfall (se även diagram 3:2 och tabell 3:6). Atl importen av råolja minskade 1980-81 med så myckel som17 1/var i huvudsak en följd av atl produktionen vid de svenskaraffinaderierna drogs ned kraftigt. som den inhemskaraffinaderiproduktionen reducerades med minskade importen avpetroleumprodukter -vilka lill består av oljebränslen - . Totaltberäknas nämligen den inhemska förbrukningen av oljebränslen ha minskat med 10%vartill kommer att lagren reducerades med ca 2 milj. m' . Förmotor-brännolja och tunna eldningsoljor minskade konsumtionen med . Förtjocka eldningsoljor blev förbrtikningsminskningen , vilket är ennågol kraftigare nedgång än vad som förutsågs i PNB-82. Som framgår av tabell 3:6 minskade nettoimporten av råoljaoch petroleumprodukter sammanlagt med . Sedan1978 har nettoimporten minskat med . Förbrukningen beräknas sammanlagtha minskat med . En betydande del av importnedgången under denna periodkan således återföras på att lagren minskade 1981 efter den avsevärdalageruppbyggnaden och 1980. 1981/82:150 Bilaga 1.1 Revideradnationalbudget 69 Tabell 3:6 Nettoimport av råolja och petroleumprodukter19741982' 1974 1975 1976 1977 1978 1979 1980 1981 1982 Löpande priser, milj. 15214 15937 18181 5419 5927 5 545 9795 10010 12636 ochpetroleumprodukter 11410 11425 12944 13976 12965 22790 27733 29326 32414 i procent av BNP' 4,5 3,8 3,8 3,8 3,2 5,0 5,3 5,1 5,2 och petroleumprodukter 11112 11425 11312 11149 10035 11265 9831 8018 8639 Volymindex (1975= 100) 97,26 100,00 99,01 97,58 87,83 98,60 86,05 70,18 75,61 ' Uppgifterna för 1974-1981 är hämtade fränutrikeshandelsstatistiken. Uppgifterna avser prognoser. Samtligauppgifter redovisas i SNI-termer. har råolja och petroleumprodukter definieratsi SITC-termer. Denna omläggning har medfört att vissa uppgifter är ändrade. Export av råolja förekom endast 1974 (8 milj.kr. ), 1975 (2 milj. ), 1979 (86 milj. ), 1980 (58 milj. och 1981 (4milj. och beräknas 1982 uppgå till ca 8 milj. kr. ' BNP till marknadspris.'' Deflatering enligt hybridindex. Källor: och statistiskacentralbyrån. Importprisutvecklingen blev något rner dämpad änvad som förutsågs i PNB-82. För totala importen ökade importpriserna med i genomsnitt11 1/, eller drygt I procentenhet mindre än väntat.' Prisökningslaklen blevdärmed betydligt lägre än året innan då importprisindex steg med . del av denna minskade prisökningstakt berodde på prisutvecklingen förråolja och petroleumprodukter. Ökningstakten 1980-1981 var för dessa produktersammanlagda ungefär hälften av den för 1979-1980. För bearbetade varor blev prisökningen 1980-1981 7 1/,eller lägre än vad som förutsågs i PNB-82.