prop · G50315 · 1981-12-31 00:00:00 — Därutöver måste fasta rutiner för uppföljningsarbetetskapas. Väsentligt är också att kommunernas uppföljningsarbete sker i närasamverkan med den lokala arbetsförmedlingen. förutsätter att SÖ i sina förslagbeaktar de ökade kommunala kostnader en utvidgad verksamhet i detta avseendekan komma att medföra. Styrelsen uttalar också att inte skolan ensam kan ta Prop.1981/82:15 85 ansvaretför elevernas uppföljning. Ett betydande ansvar måste också läggas påarbetsförmedlingarna dels i fråga om anskaffande av praktikplatser underutbildningen, dels i fråga om anvisning av lämpligt arbete efter avslutadutbildning. Givetvis skall dock skolans och arbetsförmedlingens ansträngningarvara väl samordnade. SACOISRanser att uppföljningsarbetet kräver insatser av flera personalkategorier inomskolan och pekar på skolkuratorns och skolpsykologens roll i detta sammanhang.Som samordnande, rådgivande organ till skolstyrelsen, som bär yttersta ansvaretför verksamheten, bör naturiigen de lokala SSA-råden kunna fungera. Genomatt omfördela en del av AMS resurser för åtgärder mot ungdomsarbetslöshet tillförebyggande insatser i kan enligt SAF.s uppfattning alltför stora restgrupperefter årskurs 9 undvikas och behovet av introduktionskurser och liknande minimeras. HCK framhåller att mångaungdomar lämnar skolan utan arbetslivserfarenhet och går direkt till enpassiv tillvaro som förtidspensionär. För handikappade elever är det särskiltviktigt att förberedelserna för yrkeslivet börjar . Enligt HCK:suppfattning måste därför förtidspensioneringen av unga handikappade stoppas.De ungdomar som efter utbildning inte ges arbete skall av samhället garanterasarbetslivspraktik. och Hörselfrämjandet anser att handikapprörelsen börbli representerad i arbetsgruppen rörande samverkan i uppföljningsfrågor. 5 Specialområden inom syo Enligtvad SÖ erfarit från försöksverksamhet inom några kommuner med medicinsk syofinns behov av ökade kunskaper inom området för fler grupper inom skolan än syo-funktionärer.SÖ anser det vara angeläget, att länsskolnämnderna liksom primär- ochlandstingskommunala huvudmän tar initiativ till fortbildning i form avstudiedagar, temadagar och kurser. Vidare förordar SÖ en gemensam fortbildningför syo-funktionärer och skolhälsovårdspersonal så att ett regelbundetsamarbete kan utvecklas. Samtligaremissinstanser som yttrat sig i frågan är positiva till förslaget. Älvsborgsläns landsting påtalar att inte minst för sökande till värdlinjen harlandstingets företagshälsovärdsöverläkare pekat på nödvändighetenav en adekvat medicinsk information om effekt och konsekvenser av handikapp,allergier och liknande. betonar skolhälsovårdens betydelse för syo-funktionen. Genomett mer utvecklat lagarbete enligt intentionerna i SIA-beslut börde medicinska aspekterna bättre kunna beaktas vid elevernas val avyrkesinriktning. Prop.1981/82:15 86 påpekar att en förbättrad syoför allergiker bl. a. bygger på en fördjupad kontakt mellan allergiläkarna, skolhälsovärden,syo-konsulenterna och yrkesvalslärarna. 5.2 Syo för elever i specialundervisning, specialskola ochsärskola SO föreslår ökade resurser till syo för elever medrörelsehinder som integrerats i samt för elever i särskolan ochspecialskolan. Samtliga remissinstanser är positiva till resursförstärkningför syo för nämnda elevgrupper. Några remissinstanser förordar att resursernaökas mer än vad SÖ har föreslagit. i tillstyrker i princip SÖ:sförslag om en förstärkning av resurserna för ovannämnda elevgrupper. Angående viktningenför grupperna önskar nämnden inte yttra sig men menar att SÖ bör följautvecklingen för eventuella justeringar. Enligt nämndens uppfattning bör samma princip gälla för individualinte-greradesyn- och hörselskadade elever som för rörelsehindrade elever. Nämndenförutsätter att dessa frågor blir allsidigt belysta i det översynsarbete somäger rum i integrations- och omsorgskommittén. anför att de stora problem som finnsnär det gäller att placera rörelsehindrade elever på pryo och i utbildningeller arbete efter medför stor arbetsbelastning i första hand för syo-funktionärerna.Detta motiverar enligt elevvårdskommitténs mening väl de av SÖ föreslagnaförstärkningarna av syo-resursen. Vidare finner elevvårdskommittén resurserna otillräckligaför de gravt syn- och hörselskadade elever som undervisas i ochanser att dessa elever dessutom skall ingå i beräkningsunderlaget på samma sättsom de rörelsehindrade eleverna. Beträffande särskolan påpekar länsskoinämnden iSödermanlands län att hänsyn bör tas till omsorgskommitténs förslag till primärkommunalthuvudmannaskap för särskolan enligt vilket särskolans elever kommer att ingå iden övriga verksamheten i skolan. Dessa elever kräver stora insatser inom syo-arbetet.Särskilda resurser bör även efter ändrat huvudmannaskap finnas för särskolansbehov. anser att man inte bör sädefinitivt avgränsa vissa elevgrupper som SÖ nu gör och "vikta" derörelsehindrade eleverna och invandrareleverna. Man bör i stället, anserutredningen, konstruera det generella syo-bidraget så att detta täcker även despeciellt syo-krävande elevernas behov. Fördelningen mellan de olikaskolenheterna får sedan göras efter en omsorgsfull genomgång av var de olikabehoven finns. HCK anser att de handikappades problematik inte behandlatsi tillräcklig utsträckning. betonar att principen omsärskilda medel för rörelsehindrade i skolan även i övrigt skall utgå för attstimulera Prop.1981/82:15 87 skolstyrelserna till insatser i form av ledsagarhjälp,färdtjänst, lokalanpassning m. m. under syo och pryo. Vad gällerelever i samordnad specialundervisning i som fortsätter tillgymnasieskolan kan problemen enligt /SR.s åsikt inte lösas endast genombättre samarbete mellan syo-funktionärerna i de olika skolformerna. Då dessaelever blir en allt större grupp är det rimligt att i fortsättningen anslå 10%av statsbidraget som schablontillägg också i gymnsieskolan. Högskolanför lärarutbildning i är överens med SÖ om att behovet av syo ärstort i ungdomsvårdsskolan. Syo-linjen vid högskolan har bedrivit försöks- ochutvecklingsarbete med syo på ungdomsvårdsskolor. Erfarenheterna därifrån visaratt varje elev är i behov av långvarig och kvalificerad syo. 5.3 Syo i landstingskommunal gymnasieskola SÖ hemställer att antalet elever på studievägar, somomfattar en termin eller än en termin medräknas med vikten 0,5 ochatt elever på studievägar mer än en termin och upp till jämställs medhelårselever. Vidare anser SÖ det angeläget med ett samarbete i syo-frägormellan primärkommuner och landstingskommuner. Länsskoinämndeni samt flera landstingskommuner anser att större hänsyn måstetas till elevantalet i korta kurser. Elever i korta kurser är ofta mycketkrävande ur syo-synpunkt. Förslag läggs fram om att syo-resurs beräknas pä ettbruttoantal elever, således ej omräknade till hel- eller halvårselever. Älvsborgsläns landsting påpekar att skolor saknar övrig elevvårdspersonalsåsom kurator och psykolog, vilket gör att syo-konsulenten ofta får fungerasom rådgivare även inom dessa arbetssfält. Enligthögskolans för lärarutbildning i uppfattning skulle syo-funktionärernastjänstgöringsförhållanden förbättras om landstingskommun och primärkommun fränregeringens sida påbjöds att samordna en del av sin syo-resurs. Landstingsförbundetanför att eftersom landstingens verksamhet är omfattande och mångfasetteradoch landstingens utbildningsverksamhet likaså, krävs det en mycket godkännedom om landstingens verksamhet för att kunna ge den information somefterfrågas. Det är därför naturligt att landstingens syo-konsulenter tas ianspråk för detta. Trots att denna externa syo-verksamhet ofta har enomfattande verksamhet -och anlitas inte minst av arbetsförmedlingens personal-finns det i betänkandet inga förslag om statsbidrag för denna verksamhet. Detär enligt förbundets bedömning klart otillfredsställande att landstingen skallta på sig ett ekonomiskt ansvar för att fullfölja uppgifter som egentligenborde av på arbetsförmedlingarna. Då den nu nämnda_,arbetsfördelningen-där syo- Prop, 1981/82:15 88 konsulenternakompletterar arbetsförmedlingarna i deras arbete med att ge information fungerar väl, bör särskilda medel för denna syo-verksamhet tilldelaslandstingen. Västernorrlandsläns landsting anser att det är mera praktiskt med en syo-funktionär anställdenbart för landstingskommunens gymnasieskolor. Samtligaremissinstanser är positiva till en ökning av resurserna för invandrarelever. SIVanser att förutom en bättre hemspråksundervisning är det för invandrarungdomarnaviktigt att få stöd i övergången från skolan till arbetslivet. I yrkesvalet somfår göras utifrån svenska förhållanden känner sig invandrareleverna och derasföräldrar ofta kluvna mellan tvä mönster, mellan två kulturer. Även omstatistiken för invandrarungdomar i samband med övergången skola-arbetsliv ärbristfällig pekar trenden klart mot att de har större svårigheter än svenskaungdomar. anför vidare att i samband med övergången skola-arbetsliv kräverinvandrareleverna större insatser både kvantitativt och kvalitativt. Om inteinvandrareleverna och deras föräldrar får kunskap om valmöjligheterna påarbetsmarknaden riskerar de att ensidigt välja utbildningar till yrken med lågutbildning och status. Stockholmsskoldirektion finner det ytterst angeläget att hemspråkslärare ges visscentralt anordnad utbildning i syo-frågor, inte minst för att kunna biträda medinformation på hemspråket både till elever och målsmän. Skolstyrelseni anser att förutom den av SÖ föreslagna "vikten" 1,5 perelev bör en särskild resurs tillställas kommuner med jämförelsevis stor ny-invandring. Länsskoinämndeni framför att förslaget om viktning med 1,5 inte ger utslag imindre kommuner med lägre än grundbelopp. Om resursen skall utnyttjas inomramen för den friare resursanvändningen även i mindre kommuner, bör belopp avmotsvarande storleksordning föras till det särskilda statsbidraget förinvandrare. Det bör då betonas att avsedd syo-verksamhet bedrivs så att syo-utbildadpersonal ingår i lagarbete med hemspråkslärare och arbetsmarknadstolkar.Nämnden föreslår att syo-resurs ingår i statsbidraget för invandrare. Dettastatsbidrag ökas med 0,1. Länsskoinämndeni framför att det finns en risk med att hemspråkslärarna pä egenhand skall lämna syo-information, eftersom dessa inte kan ha erforderligakunskaper om svensk utbildnings- och arbetsmarknadspolitik. En gemensamfortbildning för hemspråkslärare och syo-funktionärer anses mycket angelägen,eftersom hemspråks lärarna måste spela en stor roll i syo-arbetet medinvandrareleverna. Skolstyrelseni påpekar att i de flesta språk saknas informa- Prop.1981/82:15 89 Uonsmaterial, som skulle kunna vara till hjälp ochvägledning för invandrareleverna och deras föräldrar. SACOISR föreslår att syo-resursen för invandrarelever ökastill dubbla grundbeloppet för normalelev för att möjliggöra den nödvändiga extrain-satsenför dessa elever. LO anser att olika invandrargruppers behov av syo liksomhindren för dem att komma ut på arbetsmarknaden bör kartläggas. Detta ärangeläget eftersom vissa grupper av invandrarbarn söker till gymnasieskolan iavsevärt mindre utsträckning än svenska barn. 5.5 Syo i glesbygd Endast några enstaka remissinstanser, bl. a. länsskolnämndernai , och , har uttalat sig om syo iglesbygd. Dessa anser att glesbygdbidraget skall utgå även i fortsättningen. i län anser att glesbygdbidragetbör tillföras länsskolnämndsresursen för fördelning efter lokalaförutsättningar och behov. 5.6 Syo och information Flera remissinstanser har synpunkter på informationsmaterialet. Högskolan för lärarutbildning i instämmer i attdet behövs fasta rutiner när det gäller samordningen av centrala myndighetersinformation till syo-funktionärerna. ADB-teknik kan här vara ett hjälpmedel.Högskolan betonar att erfarenheter som gjorts utomlands med datorbaseradinformation pekar mot att informationens kvalitet kan ökas men att detta intekan ersätta den personliga relationen mellan vägledare och elev. Tvärtom kanman, enligt högskolans uppfattning, förvänta sig en ökad efterfrågan påpersonlig vägledning, om tillgången och kvaliteten pä information förbättras. betonar att syon skall ge ensaklig och allsidig information med hänsyn till den enskildes behov. Det ärsåledes inte syons uppgift att "styra elevströmmarna" till deutbildningsvägar och arbetsmarknadssektorer där rekryteringsbehovet är stort. , tekniska högskolan i påpekar vikten av att syo-funktionärer har godkännedom om naturvetenskapliga och tekniska utbildnings- och yrkesområden föratt kunna föra information om dessa vidare till eleverna pä ett konkret ochlevande sätt. Bristerna har varit betydande inom nämnda områden.Enligt UHÄ.s mening är en sådan information av stor vikt. Skolstyrelsen i anser att vid sidan av detcentralt utgivna Prop.1981/82:15 90 informationsmaterialet finns ett behov av material sombeskriver den lokala arbetsmarknaden. RiksförbundetHem och Skola föreslär att SÖ får i uppdrag att låta framställa videokassetteräven pä de vanligaste invandrarspråken. Med hjälp av kassetter som behandlarstudie- och yrkesval skulle enligt förbundets uppfattning vem som helst påklassmöten eller i skolans undervisning kunna ge riktig information. SFS anser att en satsning på ett bättre skriftligtinformationsmaterial kan ses som en åtgärd för att avlasta syo-funktionärernaarbete till förmån för mera tid för personlig vägledning. Statskontoret bördärför fä i uppdrag alt fortsätta den studie man inlett om distribution ochsamordning av utbildningsinformation, så att man även täcker de regionala ochlokala nivåerna och kartlägger spridningsvägarna ända fram till de utbildningssökande. /SR anser att de fackliga organisationerna måste fåmöjlighet att kontinueriigt följa och ge synpunkter på det översyns- ochförslagsarbete som pågår. Ett speciellt problem som måste åtgärdas är enligtSACO/SR det bristfälliga informationsmaterial som finns för invandrarbarn ochderas föräldrar. Med undantag för ett fåtal remissinstanser, bl. a. länsskoinämndeni , skolstyrelserna i och , samt , förordar remissinstanserna att syo-verksamhetenkombineras med undervisning. Högskolan för lärarutbildning i framhåller attden absolut mest omfattande verksamheten i skolan är undervisning. a. därför vara både lättast och naturligast att kombinera syo med undervisning.Dessutom är syo till stor del en pedagogisk funktion och redan i dagundervisar/informerar syo-funktionärer i såväl stora som små grupper i skolan.Kombinationen syo-undervisning är också den som torde vara lättast ochnaturligast att få in i en ny syo-utbildning. Linjenämndenför syo-utbildningen vid i menar att dagens debatt om läraranknytningentill syo kretsar mycket kring huruvida syo-verksamheten skall kopplas till enformell lärarbehörighet eller ej. Enligt linjenämndens uppfattning kanproblemet ses ur tvä synvinklar. För det första gäller det att finna enorganisation som skapar möjligheter för en kontinuerlig syo i undervisningen ivilken syo-specialisten deltar tillsammans med lärare. Fördel andra måstetjänstekonstruktionen vara sådan att det finns möjlighet att få minst enheltidstjänst på varje skola även om syo-underlaget är för litet för en heltjänst. Båda dessa aspekter bör beaktas vid en ny organisation av syo-verksamheten. Prop.1981/82:15 91 vid och musikhögskolani menar att syo-konsulenten bör ha möjlighet att använda hela sin tjänsttill syo, men att valmöjlighet skall finnas att fylla ut med undervisning närdet saknas underlag för en hel syo-tjänst. i anför att med nuvarandeorganisation har integrering av syo i andra ämnen misslyckats och SÖ:s förslagom att kombinera syo med andra uppgifter inom skolan kan enligt nämnden inteförbättra situationen. En syo-funktionär med praktisk-pedagogisk utbildningkan däremot ha stor nytta av denna för att utgöra en pedagogisk resurs och ävenför arbetet med samordning, vägledning och fortbildning. Vikten av att tillföraskolan personer med annan bakgrund och andra erfarenheter än de som lärarnavanligen har kan enligt nämnden lösas via särskilda behörighetskrav för inträdetill syo-utbildningen. i menar att det ärviktigt att i skolan finns personal med annan bakgrund än lärarerfarenhet.Detta är enligt nämndens mening särskilt viktigt beträffande arbetsuppgiftersom gäller kontakten skola - arbetsliv. i län anser att SÖ inte på någonpunkt genom undersökningar eller ertarenheter kunnat styrka fördelar med enicke läraranknuten syo-tjänstorganisation. Några remissinstanser, däribland länsskolnämnderna iBlekinge, , och , skolstyrelserna i Botkyrkaoch , /SR samt Svenska föreningen för syo tillstyrker SÖ:s förslagbeträffande yrkesvalslärarna i . i anser att integrationenär lättare att uppnå om syo-funktionären är yrkesvalslärare än syo-konsulent.Enligt nämndens uppfattning är det uppenbart att läraranknytningen har så mångafördelar att detta alternativ måste finnas kvar. Även länsskoinämnden i Kalmarlän anser att yrkesvalslärarsystemet bör finnas kvar. , som förordar en organisation med syo-konsulenti grundskola, gymnasieskola och vuxenutbildning, anser att deyrkesvalslärartjänster som finns inrättade bör avvecklas i takt med innehavarnasavgång frän tjänsterna. 6.2 Andra personalorganisatoriska förslag Många remissinstanser, hl.a.Jlera länsskolnämnder ochskolstyrelser, . LO, /SR, TCO, ochSkola och SHIO-Familjeföretagen, anser att det bör finnas en syo-funktionärvid vaije skola. För att kunna åstadkomma detta föreslås bl. a. en sänkningav delningstalet för statsbidrag (se avsnitt 11). Några remissinstanser, bl. a. SAF, föreslår att ansvaretför den samordnade syo-funktionen läggs på skolledningen, exempelvis enstudierektor. Prop.1981/82:15 92 i anser att syo-verksamheteninte endast bör inriktas på arbete med enstaka elevproblem, utan få en samordnandefunktion i vilken såväl fortbildning för skolans personal som integrering av syoi olika ämnen ingår. i understryker vikten av attskolarbetet har en inriktning mot verkligheten i det omgivande samhället. Avden anledningen ifrågasätter nämnden om inte syon borde utgöra en del avledningsfunktionen i skolan. AMS betonar att syo-funktionärernas tjänstgöring inte fårbli termins-bunden samt att tjänstekonstruktionen medger medverkan på arbetsförmedlingsom ett led i en kontinuerlig fortbildning. Vidare anser AMS att syo-funktionärernas huvuduppgifterbör redovisas på ett mera konkret sätt. Enligt AMS bör den personligavägledningen, åtgärder för eftersatta grupper samt information omarbetsmarknaden, dess krav och möjligheter, kontakter med arbetsmarknadensparter vara primära uppgifter. Begreppen samordning och pedagogisk resurs, som syo-funktionärernaenligt SÖ skall representera, bör närmare klarläggas. Risk föreligger eljestatt dessa även kommer att innebära administrativt och expeditionelltarbete. SÖ:s förslag om att syo-funktionärerna bör ha en kompetenssom gör dem behöriga att tjänstgöra på olika stadier och olika skolformertillstyrks av bl. a. LO, /SR och TCO. Högskolan för lärarutbildning i anför att syo ären tvärfunktion och kan utgöra basen för stadieöverbryggande åtgärder. Detfinns enligt högskolan inte heller någon utvärdering som pekar på att det voreönskvärt att ha skilda utbildningar för syo-funktionärer på olika skolstadier.Vad beträffar syo-funktionärernas arbetsmarknad är det en klar fördel omutbildningen är gemensam för olika stadier och i olika skolformer.Dimensioneringen av syo-utbildningen underlättas också. Skolstyrelsen i anför att det är väsentligt attskolans syo-funktionärer kan tjänstgöra på alla stadier i skolan. Sammakonstruktion bör finnas inom , gymnasieskolan och den kommunalavuxenutbildningen. Det kan vidare övervägas om inte samma tjänstekonstruktionäven borde gälla inom särskolan och specialskolan samt inom folkhögskolan ochandra former av vuxenutbildning, bl. a. arbetsmarknadsutbildningen. De flesta remissinstanserna har som tidigare nämnts(avsnitt 6.1) förordat att syo-konsulenten bör kombinera syo-verksamheten medundervisning. Flera remissinstanser har också lagt fram förslag om hurundervisningsdelen för syo-konsulenterna skall anordnas. Några instanserföreslår undervisningsanknytning i valfritt ämne. i och Svenska föreningenför studie- och yrkesvägledning anser att syo-konsulenten bör ges ämnesbehörigheti arbetslivsorientering pä gymnasieskolan och i syo pä kortkurser. Prop,1981/82:15 93 Liknande synpunkter framförs av länsskoinämnden iVästmanlands län. Nämnden anser att syo-funktionären även skall kunnatjänstgöra som resurslärare. LO anseratt syo-funktionärerna bör ingå i arbetslag såväl i gymnasieskolan som igrundskolan. Med den utbildning om yrkesliv och arbetsmarknad jämte praktisk-pedagogiskträning som ingår i deras utbildning bör detta vara möjligt. Det gäller, enligtLO, en resurs i undervisningen utlagd , men ej knutet tillbestämda ämnen, för att åstadkomma en arbetslivsanknuten undervisning. SFS anseratt för att inte onödigtvis hämma annat syo-arbete, bör undervisningsinsatsernabara i undantagsfall bindas till speciella ämnen eller klasser. I stället bör syo-konsulenteninom ramen för undervisningsdelen av tjänsten fungera som resurslärare. 6.3 Huvudmannaskap m. m. Några få remissinstanser anser att kommunala tjänster äratt föredra men det övervägande flertalet anser att syo-tjänsterna bör ha sammaanställningsvillkor och huvudmannaskap som lärarpersonal i övrigt. Någraskolstyrelser föreslår en tjänstekonstruktion liknande skolledarnas. Länsskolnämnderna i och , någraskolstyrelser samt TCO och /SR anser att behörighetskraven för tjänsternaklart bör slås fast. TCO anser att det skall finnas behörighetsbestämmelser sommedför att de som har utbildning för tjänsten också ges företräde vidtillsättande av tjänst. kan enligt TCO kommunen i princip tillsätta personerutan någon som helst utbildning på en syo-konsulenttjänst. Reella överklag-ningsmöjlighetersaknas i praktiken eftersom det här är fråga om en . /SRframhåller behovet av en befattningsbeskrivning för syo-funktionärerna som klartavgränsar arbetsuppgifterna. skoldirektion anser att det ärotillfredsställande att tvä personalgrupper har lika arbetsuppgifter men storvariation vad gäller lön, anställningsförhållanden, semesterledighet etc. 7 Grundutbildning och fortbildning av syo-funktionärer Flera remissinstanser, bl. a. förvaltningsnämnden vidlärarhögskolan och i , länsskolnämnderna i ,. , , , , , Västerbottensoch , några skolstyrelser, SACOISR, SFS och Svenska föreningenför studie- och yrkesvägledning delar SÖ:s uppfattning att behörighets- ochurvalsreglerna för syo-utbildningen bör ses över. Prop.1981/82:15 94 En del remissinstanser har också betonat att en jämnarekönsfördelning bör eftersträvas inom syo-utbildningen. Några remissinstanser, bl. a. AMS och länsskoinämnden iVärmlands län, framhåller att grundutbildningen bör vara gemensam för samtligaskolformer. Enligt AMS mening har utbildningen i sin nuvarandeutformning fått en alltför stark inriktning mot samhälls- ochbeteendevetenskap. Mer tid bör ägnas åt arbetsmarknads- och yrkesfrägor. Idenna del av utbildningen bör arbetsmarknadens parter medverka i störreutsträckning än vad som är fallet. Högskolan för lärarutbildning i förestår att denframtida syo-funktionärsutbildningen liksom ges på en allmänutbildningslinje inom högskolans sektor för undervisningsyrken. Utbildningenskall omfatta samhällsvetenskap, beteendevetenskap, praktisk pedagogik,metodik i dels undervisning, dels studie- och yrkesvägledning. Utbildningenskall omfatta 120 poäng och ge behörighet till syo-tjänst samt praktisk pedagogiskbehörighet att undervisa i arbetslivsorientering och ämnet syo, som finns itimplanen för vissa kortare kurser samt att vara resurslärare i grundskolan.Studerande som önskar behörighet som ämneslärare får läsa ytterligare 4060poäng i valfritt ämne. Den forskningsanknytande utbildningen slutligen börutformas pä grundval av 120-poängsutbildningen.