prop · G503102 · 1981-12-31 00:00:00 — Densvenska samhällsulveckUngen styrs framför allt av fredsfida önskemål ochbehov. En sådan utveckling kan emellertid, beroende på hur den sker, ökasamhällets sårbarhet under kriser och i krig. Vårt totalförsvar måste anpassastill denna utveckling. Jag anser liksom försvarskommitlén att del är väsentligtall del las hänsyn även lill totalförsvarets intressen i den fredslidasainhällsplaneringen. Närtotalförsvaret byggs upp bör enligt min mening inle skapas särskilda resurserför sådana behov som kan tillgodoses genom fredssamhällel. Omvänt bör desärskilda resurser som finns inom totalförsvaret i möjlig utsträckning användasför att bistå fredssamhällel. Genom dessa åtgärder kan en bättre effekt erhållaslill oförändrade eller lägre totala kostnader för samhället. Vihar en industriell kapacitet med stor bredd för att inom landet utveckla,fillverka och underhålla försvarsmateriel. Detta har betydelse både för vårsäkerhetspolitiks trovärdighet och för försvarsmaktens utformning ochutnyttjande. Inhemsk utveckUng gör det möjligt all utforma förband och syslemmed särskild hänsyn lill våra speciella försvarsbelingelser såsom vårtvärnpliktssyslem, mililärgeograft, klimat och försvarsstrategi. Den ger ocksåmöjlighet att välja en svensk försvarsprofil som minskar effekten av destridsmedel och molmedel som maktblocken utvecklar mol varandra. Inhemsktillverkning ger oss möjligheter att fullfölja och i vissa fall intensifieramaierielanskaffningen i sådana situationer när vi kan räkna med störningar iimporten. Jag anser all vår försvarsindustri bör ges en sådan inriktning altberoendeförhåUanden undviks som i krissituationer skulle kunna utnyttjas förpåtryckningar. EllmUilärt angrepp mol är del största hotet mol vär nationella säkerhet.Totalförsvarels planering bör därför utgå från de krav på uppoff- 1981/82:102 Bilaga 1 Försvarsdepartementet 30 ringarsom ställs på samhället vid elt militärt angrepp. Även de krav som en avspärrnings-och neulraUtetssilualion ställer måste beaktas i hög grad. För attförsvarsförberedelserna skall vara meningsfulla fordras all totalförsvaret vidhot om angrepp snabbi kan ställas om för att möta detta hot. De mililärtekniskaförutsättningarna för elt övenaskande angrepp ökar. Detta ställer ökade krav påall totalförsvaret snabbi skall kunna mobiliseras och krigsorganiseras. Vi bördock kunna utgå från alt ett hot om angrepp mol föregås av polifiskaoch militära förändringar i vär omvärld. För att dessa skall uppfattas i tidoch åtgärder hinna vidtas behövs en effektiv politisk och militärunderrättelsetjänst, en hög mobiliserings- och krigsorganiseringsberedskapsaml ell administrativt syslem som möjliggör beslut om väl avpassade beredskapshöjningarinom totalförsvaret. Detmilitära försvarets fortsatta utveckling bör inriktas på att det skall vara såuppbyggt, att en operation mol oss kan väntas medföra så stora uppoffringar ilid och så stora förluster för en angripare all det avhåller från angrepp. Detmilitära försvaret måste kunna verka i olika militärpoliliska lägen och kunnaomdisponeras vid ändringar i dessa. Ellmilitärt angrepp måste kunna mötas och försvar kunna tas upp varifrån angreppetän kommer. Min uppfattning är densamma som försvarskommilléns, nämligen attdetta kräver att ell tillräckligt starkt militärt försvar snabbt kan verka vidför försvaret vikfiga punkter och områden i alla delar av landet. Försvaretskall dessutom ha förmåga att koncentrera sina styrkor. Vårastridskrafter skall kunna utnyttjas med tyngdpunkt i kust- och gränsområdena.Man kan emeUertid inte bortse från risken all en angripare lyckas tränga djuptin i vårt land. Därför måste enligl min mening elt effektivt och uthålligtmotstånd kunna föras i organiserade former i varje del av landet, även inomsådana områden som angriparen har tagit. Jagdelar kommitténs uppfattning att den ökade risken för överraskande angreppleder tiU all i vissa avseenden större krav än tidigare måste ställas på detmilitära försvarets förmåga att möta elt sådant angrepp. I ett krigsinledningsskede måste striden kunna las upp med fredsorganisafionens resurserså alt mobiliseringen kan genomföras. Del militära försvaret och övrigatolalförsvarsgrenar måste kunna slutföra sin krigsorganisering under pågåendeslridshandlingar mol svenskt territorium. Delmilitära försvaret måste också vara så utformat och övat all del i sinahuvuddelar är stridsdugligt efter en snabbi genomförd mobilisering.11, ex. övre och på Golland som är särskill utsatta delar av landetmåste utbildningen redan i fred anpassas lill beredskapskra-vel. Föralt del svenska territoriets integritet skall bli respekterad i fred och underneutralitet krävs att vi har förmåga all upptäcka och avvisa kränk- 1981/82:102 Bilagal Försvarsdepartementet 31 ningar.Om dylika inträffar, måste vi med fasthet hävda våra rättigheter som fri ochoberoende nafion. flertal grava kränkningar från främmande ubåtar visarnödvändigheten av att vi avsätter ökade resurser för all förhindra och ingripamol sädana överträdelser. I samband härmed skall reglerna för att hävdaterritoriets integritet ses över. Jag återkommer lill denna fråga vid minanmälan till denna proposition såvitt avser försvarsdepartementetsverksamhetsområde. Jagåterkommer mer utförligt lill min syn på del militära försvaret vid min anmälantiU denna proposition såvitt avser försvarsdepartementets verksamhetsområde. Civilförsvarets uppgift ärall skydda befolkning och egendom mol skador samt rädda överlevande. Jag delarförsvarskommilléns uppfattning att eU välutvecklat civilförsvar bidrar lillbefolkningens molslåndsförmåga och omvärldens tilltro till vår vilja aU motståangrepp och påtryckningar. Jag delar också uppfattningen attcivilförsvarsverksamhelen främst bör inriktas mol aU ge skydd mol verkningarnaav konventionella stridsmedel insalta mol militära mål och mot verkningarna avmarkstrider. Ökad uppmärksamhet måste dock ägnas åt skyddet mol verkningarnaav kärnvapen och kemiska stridsmedel. Härvid är t. ex den föreslagnaanskaffningen av skyddsmasker för hela befolkningen av stor betydelse. Förmågan att mötaverkningarna av ell överraskande angrepp måste förbättras. Skyddstillgångarnamåste snabbi kunna las i anspråk och viktigare enheter snabbi kunnamobiliseras och fungera ulan ytteriigare utbildning och övning. Civilförsvarelsplanering påverkas i hög grad av fredssamhällels utformning och utveckling.Det gäller därför all knyta an till samhällsutvecklingen och i möjligaste månutnyttja samhällets resurser. Skyddsplaner bör utarbetas. Skyddsrum böri första hand byggas i samband med nyproduktion av byggnader och anläggningar. Civilförsvarelsskadeavhjälpande åtgärder uppvisar betydande likheter med de åtgärder somvidtas i fredslid för all lindra skador lill följd av stora olyckshändelser.Detta samband bör i ökad grad beaktas i civilförsvarels planering så all bl.a.organisatoriska förändringar i möjligaste mån undviks vid mobilisering ochkrigsorganisering. De resurser som anskaffas för skadeavhjälpande ändamål bör iökad utsträckning kunna användas i såväl fred som krig. Kommittén har föreslagitall kommunerna skall ges ansvaret för ledningen på den lokala nivån avcivilförsvarsverksamheten i krig och därav föranledd planering i fred.Förslaget ligger väl i linje med principen om att ett ansvar i fred bör följasav samma ansvar i krig. Jag förordar därför denna omfördelning av ansvar.Enligl kommitténs förslag bör en hem-skyddsorganisation byggas upp. Jag instämmeri detta. De förordade förändringarna bör samordnas. Jagåterkommer mer utförligt lill min syn på civilförsvaret vid min 1981/82:102 Bilaga 1 Försvarsdepartementet 32 anmälantill denna proposition såvitt avser försvarsdepartementets verksamhetsområde. Detekonomiska försvaret skall trygga nödvändig försörjning under krigsförhållandenoch i situationer då krig eller konflikter utanför hotar vårt oberoendeoch stör försörjningen. Vidare skall åtgärder vidtas för all minska verkningarnaav s. k. fredskriser. Förlandels förmåga lill försvar är del nödvändigt alt näringsliv och samhälle kantillhandahålla de förnödenheter och tjänster som fordras för all dels skyddabefolkningen och tillgodose dess försörjning och andra väsentliga behov, delsstödja det militära försvaret. av syftena med våra beredskapsåtgärder-vidsidan av uppbyggandet och vidmakthållandet av ell militärt försvar och ettbefolkningsskydd-är att skapa förutsättningar för all nödvändigasamhällsfunktioner skall kunna upprätthållas under kriser och i krig. Föratt kunna fullfölja vår utrikespolitiska linje under avspärrning är del av storbetydelse all vi inom landet har sådana tillgångar av förnödenheter ochproduktionskapacitet all nödvändig försörjning kan upprätthällas. Planeringeninför s.k. fredskriser måste utgå från att dessa har annan karaktär än sådanakriser som utgör ett direkt hot mot vår frihet och vårt oberoende. Ifredskriser är samhällets mål all i största möjliga utsträckning upprätthållanormal sysselsättning, konsumtion, produktion och export. Delekonomiska försvarels planering bör inriktas mol de mest oundgängliga behoven,de s. k. överlevnadsbehoven. Dessa behov skall kunna tryggas, även omförsöijningskrisen blir långvarig. Planeringen bör fastställa vilka krav som iförsta hand måste tillgodoses samt vilka beredskapsålgärder som måsteprioriteras. Jagdelar kommitténs uppfattning att näringslivet är basen för det ekonomiskaförsvaret. Vid kriser och i krig bör genomgripande förändringar i näringslivelsstruktur så långt som möjligt undvikas. Däremot bör omställningar avproduktionen förberedas. Inhemska råvaror bör i möjligaste mån utnyttjas. Möjligheterall finna alternativ till den allt dyrbarare beredskapslagringen bör prövas. Molbakgrund av vad jag har anfört instämmer jag i kommitténs förslag lill ennågot förändrad inriktning av del ekonomiska försvaret. Jag anser all del ärsärskill viktigt all handlingsberedskapen ökas. Chefen för handelsdepartementetkommer all mer ulföriigt redovisa det ekonomiska försvarets fortsattautveckling vid sin anmälan till denna proposition såvitt avserhandelsdepartementets verksamhetsområde. Försvarskommitlénhar framhållit det psykologiska försvarets betydelse. Jag återkommer merulföriigt till detta vid min anmälan lill denna proposition såvitt avserförsvarsdepartementels verksamhetsområde och vill därför nu endast la uppvissa generella riktlinjer. Genompsykologiskt försvar skall vår försvarsvilja och motståndskraft 1981/82:102 Bilaga 1 Försvarsdepartementet 33 mot främmande propaganda vid krigsfara och i krig byggasupp och vidmakthållas. I fred åstadkoms detta genom den inneboende styrkan ivår demokrati med fri åsiktsbildning, yttrandefrihet och tryckfrihet i föreningmed fria massmedier. Befolkningens känsla av solidaritet med samhället haravgörande betydelse för försvarsviljan och viljan att salsa resurser församhällets försvar. I sUualioner som innebär hot, påtryckningar, krig i vårnärhet eller då vi är i krig, är det viktigt all genom en snabb, saklig ocheffekfiv information sprida kännedom om händelseutvecklingen och dess riskerliksom om våra beredskapsåtgärder ulan andra begränsningar än sådana som är enföljd av hänsynen fill rikets säkerhet och enskild person. Jag delar föisvarskommilléns uppfattning alt viljan ochmotståndskraften måste grundläggas redan i fred. Dentekniska utvecklingen på massmediaområdet har medfört stora förändringar somhar gjort branschen mer sårbar. anser jag att del är vikfigtall detta särskill uppmärksammas. Införandet av lokalradio har decentraliseratprogramproduklionen och en påbörjad anskaffning av mobil utrustning gerlokalradion ökad rörlighet. Den tekniska utveckling och decentralisering sompågår inom ljudradioområdet innebär att sårbarheten inom detta område minskar. Kommittén framhåller särskilt den stora betydelse somverksamheten inom ansvarsområde har för psykologiskt försvar,inte minst vid ett överraskande angrepp. Studier och planläggning bör därförenligl kommUtén inriktas på all ge godtagbar effekt och uthållighet även isådana lägen. Jag delar denna uppfattning. Försvarskommitlén anser all starka skäl lalar för allforskningen inom psykologiskt försvar intensifieras. Jag delar kommitténsuppfattning alt del är viktigt att söka klarlägga vilken effekt påförsvarsviljan och motståndskraften i kris- och krigssituationer som bl. a.samhällsutvecklingen och den snabba utvecklingen på vapenomrädel kan ha. Förutom psykologiskt försvar har med övrigi totalförsvartraditionellt avselts de delar av totalförsvaret som inte har inordnats underdel militära försvaret, civilförsvaret eller del ekonomiska försvaret. Jag hartidigare i prop. 1981/82:100 (bil. 7 s. 85) anfört aU del är oklart vad somskaU hänföras lill de olika loialförsvarsgrenarna resp. övrigi totalförsvar.Jag avser att se över denna indelning. redovisas följande myndigheteroch anslag under övrigt totalförsvar. Prop.1981/82:102 Bilaga 1 Försvarsdepartementet Anslag Myndighet/verksamhet B 2 Polisväsendet: Särskild polisverk- samhet för hindrande och uppdagande av brott mot riketssäkerhet m. m. H 3 Anläggningar m. m. för vissamilitä- H 6 Vissa teleanordningar H 7 Vissa skyddsrumsanläggningar E I (del av anslaget) um: Försvarsmedicinsk verksamhet H4 Beredskapslagring för hälso- och sjukvärden m. m. H5 Driftkostnader för beredskapslag- ring m. m. H6 Utbildning av personal för hälso- och sjukvård i krig m. m. H I Teleanläggningar m. m. (del av an- D4 Lantmäteriet: Försvarsberedskap B I Länsstyrelserna (del av anslaget) Resp. statsråd kommer senare i sina föredragningar altnärmare beröra olika aktuella frågor inom sina områden. Verksamheten inom övrigi totalförsvar skaU i krig bidrafill all nödvändiga samhällsfunktioner kan hållas i gång och vara ett stöd förde övriga loialförsvarsgrenarna. KommUtén har understrukit betydelsen av eneffektiv samordningsverksamhet i fred så att konsekvens uppnås i alla beredskapsålgärder.Kommittén har dessutom framhållit betydelsen av frivilligorganisationernasverksamhet liksom av de insatser som utan gottgörelse av statsmedel görs av detsvenska näringslivet. Jag instämmer i detta. Hälso- och sjuk värden saml har storbetydelse för civilbefolkningens liksom för de miUtära förbandensmotståndsvilja samt samhällets funkfionsförmåga i krig och vid andra konflikllyper. De flesta allvarligt skadade i ell krig-både miUtära ochcivila- kommer aU kräva en kvalificerad vård inom den civUa sjukvården. Jaginstämmer i kommitténs uppfattning all målet måste vara att varje människa skaUfå den vård som hennes tillstånd kräver. Behovet av resurser för sjukvärden i krig är beräknat förell konventionellt krig. Jag vill dock liksom kommittén framhålla att enutgångspunkt måste vara alt vårdstandarden sänks jämfört med fredslidaförhållanden. De speciella krav på sjukvårdsinsatser, som verkan av kärnvapensaml biologiska och kemiska stridsmedel kan innebära, måste uppmärksammas,eftersom de kräver särskilda åtgärder. Försvarskommitlén anser all del är synnerligen angelägelall förbättra Prop.1981/82:102 Bilaga 1 Försvarsdepartementet 35 försörjningsberedskapeni fråga om sjukvårdsmaleriel av förbrukningska-raklär. Behovet av läkemedel därförsörjningsberedskapen ännu inle är tillgodosedd bör täckas. Jag instämmerhelt i denna uppfattning. Måletbör vara att med godtagbar säkerhet kunna tillgodose individens saml hälso- ochsjukvårdens oundgängliga behov av varor och tjänster även under en långvarigförsörjningskris. Inledningsvis skall krigsbehovel prioriteras. Försörjningenskall så långt som möjligt bygga pä inhemsk produktion. Sjukvårdshuvudmännenhar fått ansvar för ledningen av sjukvården i krig inom sinaområden. Sjukvårdshuvudmännen bör enligl min mening se sjukvården i krig som ennaturlig uppgift i direkt anslutning tiU sitt ansvar och sin verksamhet i fred.Detta bör bl.a. leda till att sjukvårdshuvudmännen själva svarar förförberedelser och erforderlig lagring inför en fredskris. Denu genomförda förändringarna rörande ledningen av sjukvården i krigaktualiserar också frågan om utbildning och övning. Jag anser i likhet medkommittén all det är viktigt alt den utbildning som bedrivs fortsätter ochförstärks. Kommitténhar också behandlat polisens viktiga roll i kuppförsvarel. Den militärafredsorganisationens minskning ökar viklen av all polisens resurser tas tillvara, särskill med hänsyn fill all polisen har god täckning över hela landetoch hög beredskap. Jag delar kommitténs uppfattning all polisen ävenfortsättningsvis bör delta i kuppförsvarel. Föralt polisen skall kunna sköta sina uppgifter i kuppförsvarel på elt effektivtoch ändamålsenligt sätt måste försvarsulbildning ingå som en del i denordinarie utbildningen. Riksdagenbeslutade all vissa ordnings- och bevakningsuppgifter skaUöverföras från civitförsvaret till polisen (ordningsuppgiflerna) ochförsvarsmakten (bevakningsuppgifterna). Regeringen har beslutatall planeringen skall inriktas mot all dessa uppgifter skall föras över den 1juli 1984. Kommitténhar påpekat all sårbarheten hos flertalet samhällsfunktioner har ökat. DettagäUer även tele funktionen där tekniken har blivit mer komplicerad ochkoncentrerad. Jag anser del angeläget all de krigsskyddsåtgärder som redanfidigare har vidtagits i telenätet fullföljs även i den moderniserade digitalamiljön. Det är även angelägel all de nya stationerna ges en sådan utrustningatt lelefonalarmering kan utföras i skyddsrumsorter. Försvarskommitténbetonar lantmäteriverkets vikliga roll som huvudsaklig producent avkartmaleriel och ansvarig för krigslryckningsor-ganisafionen. Kommittén tar bl.a. upp problemen med all omfattningen av sekrelessgranskningen har ökat och alldetta har fåll lill följd att resurserna för krigsplanläggningen ochunderhållet av krigslryckningsorganisalionen har minskat för mycket. Jag anserliksom kommittén alt åtgärder bör vidtas så att förhållandena förbättras. Prop.1981,/82:102 Bilaga 1 Försvarsdepartementet 36 Totalförsvaret måste vara allsidigt sammansatt. De olikatotalförsvars-grenarna är beroende av och kompletterar varandra. Genom ennoggrann avvägning mellan och inom totalförsvarets olika delar skall enbalanserad sammansättning uppnås inom de för totalförsvaret disponiblaresurserna. I enlighet med förslag års försvarsutredningfastställde statsmakterna en ny målsättning för totalförsvaret. Denbekräftades i 1977 ärs försvarsbeslut. Försvarskommitlén har ansett allmålsättningen i huvudsak alltjämt bör gälla som en politiskmanifestation. Den är inle knuten lill någon bestämd ekonomisk ram för eUerutfonnning av de olika loialförsvarsgrenarna. Kommittén anser dock all denmening som tidigare inledde fjärde momentet om all "invasionsförsvarskall vara försvarsmaktens viktigaste uppgift" bör uteslutas. Även jag anser all den av kommittén föreslagna nyamålsättningen bör gälla. Som kommittén har påpekat innebär detta inte någraförändringar i sak av målsättningen för försvarsmakten. Målsättningen skulle dä få följande lydelse. Totalförsvaret är en hela svenska folkelsangelägenhet och skall bygga på medborgarnas personliga insatser, som för vapenföra manliga med borgare grundas på allmän värnplikt. Del skall ge uttryck för vår vilja att bevara landels frihet. Totalförsvaret skall vara så förberett för krigetall det verkar fredsbe varande. Det skall därför ha sådan styrka, sammansättning och bered skap all ell angrepp mol fordrar sä stora resurser och uppoff ringar samt lar sä lång lid att de fördelar som slår all vinna med angreppet rimligen inle kan bedömas värda insatserna. Totalförsvaret skall snabbi kunna höja beredskapen ochutveckla full styrka. Totalförsvaret skall vara så utformat all del kan motståskilda angreppsformer och verka i olika militärpoliliska lägen. Totalförsvaret skall vara så utformat all resurser kanavdelas för svenskt dellagande i verksamhet i syfte all upprätthållaeller återställa inlernalionell fred och säkerhet. Under fredslidoch under krig mellan främmande makter varunder är neutralt skallförsvarsmakten avvisa kränkningar av vårt territorium. Civilförsvaret jämteandra berörda grenar av totalförsvaret skall vidta åtgärder för alt skyddabefolkningen mol skadeverkningar på grund av krig i vär omvärid. Del ekonomiskaförsvaret skall bidra till all trygga vår försörjning om vårt land blirhänvisat lill egna försörjningsresurser på grund av i vår omvärld inträffadekonflikter. Om Sverigeutsätts för angrepp skall försvarsmakten möta delta och i del längsta förhindraall angriparen får fasl fot på svensk mark. 1 varje del av landet skall bjudassegt motstånd, om så erfordras även i form av del fria kriget. Civilförsvaretskall skydda befolkning och egendom mol skador av fientliga anfall samt räddaöverlevande vid sådana anfall. 1981/82:102 Bilaga 1 Försvarsdepartementet 37 Folkförsörjningeni vidaste bemärkelse skall tryggas genom del ekonomiska försvaret. En faslförsvarsvilja skall vidmakthållas och varje försök alt undergräva vårmotslåndsanda och tilltron lill vår förmåga all motstå angreppet skallmotverkas genom psykologiskt försvar. Sjukvård, socialvård, polisväsende,kommunikationer samt annan samhällelig verksamhet skall anpassas med hänsyntill inriktningen av de samlade försvarsansträngningarna. Totalförsvaretsolika delar skall samverka och understödja varandra i syfte att nå störstamöjliga försvarseffekt. Jaghemställer alt regeringen föreslår attgodkänna målsättningen för totalförsvaret och de riktlinjer för totalförsvaretsfortsatta utveckling som jag har angett i del föregående. Prop.1981/82:102 Bilaga 1 Försvarsdepartementet 38 Försvarskommitlénhar förutom totalförsvarsgrenarna och övrigi totalförsvar även tagit upp vissafrågor som har bedömts vara särskilt viktiga och grundläggande. Det gäller bl.a. ledning och samordning av totalförsvarets civila delar, den administrativaberedskapen, ulnylljande av de lokala personallillgångarna, information omsäkerhetspolitiken och totalförsvaret, skydd mot kärnvapen, biologiska ochkemiska stridsmedel, försvarsforskning och sårbarheten i samhället. Jag tarupp dessa särskilda frågor i det följande. Jag vUl dessutom ta upp del s. k.översynsprojeklel. 4.1Ledning och samordning inom totalförsvaret Vårmolslåndsförmåga under kriser och i krig bestäms av de enskildatotalförsvarsgrenarnas effekt men framför allt av den samlade förmågan hostotalförsvaret. Försvarskommitlén understryker viklen av alt kartlägga vilkaresurser och vilka samhällsfunktioner som är oundgängligen nödvändiga underkriser och i krig och vilken lägsta standard som härvid bör kunnaupprätthållas. Jag delar försvarskommilléns uppfattning all beredskapsålgärdernai första hand skall tillgodose dessa prioriterade behov. Försvarskommitténhar starkt understrukit behovel av en bättre samordning på central nivå ochföreslår att regeringen undersöker möjligheterna alt åstadkomma en lösning somär administrativt hanlerbar och som kan inpassas i vår förvaltningstradition. Idetta sammanhang bör enligl kommittén även frågan om totalförsvarels högstaledning behandlas. Jag instämmer i denna uppfattning. Jagdelar också kommitténs uppfattning alt den högsta ledningen av totalförsvaret ifred måste ha en aktiv och långsiktig inriktning. Del är nödvändigt altfortlöpande följa utvecklingen och bedöma inverkan på totalförsvaret samtundersöka vilka samordningsbehov som finns eller kan uppkomma på längre sikt.Som kommittén påpekar skärper den ökade risken för överraskande angrepp kravenpä såväl en sammanhållen utvärdering av alla tillgängliga underrättelser isyfte att skapa längsta möjliga förvarning som en beredskap i regeringskanslietall mol bakgrund av detta underiag utarbeta erforderliga beslut omberedskapshöjningar inom hela eller delar av totalförsvaret. Ärendenom totalförsvaret handläggs i inom flera departement. Chefenför försvarsdepartementet har ålagts all under statsministern samordnatotalförsvaret. Chefen för samordnar verksamheten inomdet ekonomiska försvaret. För att handlägga ärenden som rör högsta ledningen,bereda ärenden av totalförsvarskaraklär och för alt verka för samordning avlolalförsvarsverksamhelen finns en