prop · G50330 · 1981-12-31 00:00:00 — Enligtmin mening talar starka skäl för att de nya reglerna tillämpas fr. o. m. den 1januari 1982. Om detta är möjligt beror emellertid i hög grad på när riksdagenlar ställning lill de förändringar som jag nu har förordet. Detta tillsammansmed behov av information om de förändrade reglerna leder fram lill alt jag intevill utesluta att ikraftträdandet kan behöva läggas något . Förtransportstöd lill förelag i saml bör delankomma på regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer att göra denanpassning som blir nödvändig med hänsyn till ovan förordade riktlinjer. Dåde föreslagna förändringarna av transportstödet inte ger upphov tillutbetalning av fraktbidrag förtän behöver anslag intenu beräknas för bidragsårel 1982. Jag avser all anmäla anslagsfrågan i 1982 årsbudgetproposition. Medhänvisning till del anförda hemställer jag att regeringen föreslår allgodkänna de av mig förordade riktlinjerna för transportstöd lill m. m. Prop.1981/82:30 Bilaga 4 1981/82:30 1 Anmälan till proposition om vissa ekonomisk-politiskaåtgärder, m.m. ÅTGÄRDER INOM BUDGETDEPARTEMENTETS VERKSAMHETSOMRÅDE En utförlig redogörelse har tidigare lämnats för densamhällsekonomiska bakgmnden lill och inriktningen av de skallepoliUskaåtgärder som bör ingå som ett led i den ekonomiska politiken. I del följandetar jag nu upp den närmare utformningen av huvuddelen av dessa åtgärder. Inledningsvis lar jag upp förslaget om sänkning avmervärdeskallen. Därefter behandlar jag olika frågor om invesleringsfrämjandeåtgärder m.m. Jag tar först upp förslaget att knyta stimulansen avinvesteringar i maskiner och andra inventarier lillmervärdeskatteredovisningen. Som framhållits i det föregående bör investeringari byggnader och markanläggningar även i fortsättningen stimuleras genom ettsärskilt avdrag vid inkomsttaxeringen och denna fråga behandlar jag i den andrapunkten. Vidare tar jag upp dels förslaget om att ett belopp motsvarande avföretagens vinster skall betalas in på tillfälliga vinstkonton,dels förslaget om utvidgad rätt till insättning på skogskonto. Slutligen larjag upp ett antal mer allmänna frågor inom inkomstbeskattningen. De omfattarhöjt grundavdrag och slopad särskild skattereduktion, avdrag för kostnader förarbetskläder samt folkpensionärernas skattelättnader. I den inledningsvis lämnade redogörelsen för behovet avekonomisk-politiska åtgärder fömlskickades också nya regler för särskiltforskningsavdrag vid taxeringen lill statlig inkomstskatt. Dessa frågor lasinte upp i nu förevarande sammanhang. Jag avser emellertid all i annatsammanhang denna dag lägga fram förslag om ändringar i berörd lagstiftning. 1 1981/82. Kartong: Bilaga 4 S. 2, rad 32 Står: Höjningen Rättattill: Sänkningen. 1 Sänkning av mervärdeskat ten Mervärdeskatten höjdes från 17,1 till19%. Skattesatsen motsvarar ell pålägg på priset före skatt om 23,. Denreduceringsregel som gäller för byggnadsarbeten i allmänhet och för holell-ochrestaurangljänsler - 60-procenlsregeln - motsvarar en skattesals om 11,(12,pålägg på priset före skall). För anläggningsarbeten m.m. gäller20-procenlsregeln, som motsvarar en skattesats om 3,(3,pålägg på prisetföre skatt). Den av migförordade sänkningen av skattesatsen lill 16 2/innebär all skattesatsen ochskaltepåläggel på priset före skall blir följande: av mervärdeskattesänkningen motiverad sänkning avnuvarande priser 16 2/% 3 1/ 2,1,0, Skattesatsen 16 2/innebär all 1/6 av en varas pris ärmervärdeskall. Vid tillämpning av 60-procentsregeln är skatteandelen 1/10 avpriset och vid 20-procentsregeln är skatteandelen 1/30. gäller nya regler omskattskyldighetens inträde. Bestämmelserna innebär att skattskyldigheteninträder när en vara levereras, en tjänst tillhandahålls eller ett uttag görs.Om betalning för en beställd vara eller tjänst tas emot inträderskattskyldigheten när betalningen inflyter. Dessa bestämmelser, som gäller föralla skallskyldiga oberoende av redovisningsmelod, innebär all del normalt intebehöver uppstå något problem om vilken skattesals som skall tillämpas. Med hänsynhärtill behöver sänkningen av mervärdeskatten inte förses med särskildaövergångsbestämmelser. Sänkningen av skallen föranleder ändring i 13 och 59 §§lagen (1968:430) om mervädeskalt, ML. 2 Investeringsfrämjande åtgärder m. m. 2.1 Nytt system för investeringsavdrag för inventarier I enlighet med vad jag Udigare anförde bör del nuvarandesystemet för sUmulans av näringslivets inventarieanskaffningar ersättas av ettavdrags-syslem som samordnas med mervärdeskatteuppbörden. Jag lar nu upp dennärmare utformningen av ett sådant system. Prop.1981/82:30 3 2.1.1Gällande bestäitimelser om särskilt investeringsavdrag Delsärskilda investeringsavdraget regleras i lagen (1980:953) om särskiltinvesteringsavdrag för invenlarieanskaffning. Avdragetmedges vid beräkning av nettointäkt av jordbruksfastighet eller rörelse enligtkommunalskaltelagen (1928:370), KL, och lagen (1947:576) om statliginkomstskatt, SIL. Avdragetomfattar sådana tillgångar som vid inkomsttaxeringen behandlas enligt debestämmelser som gäller för maskiner och andra för stadigvarande bruk avseddainventarier. Som inventarier anses dock inte anslutningsavgifter elleranläggningsbidrag till fastigheter (punkt 11 av anvisningarna till 22 § KL)och inte heller patenträtligheler och liknande rättigheter (punkt 6 avanvisningarna lill 29 § KL). Avdrag medges inte för följande slag avinventarier: 1. inventarier med en beräknadvaraklighelstid av högst , 2. begagnade inventarier, 3. sådana motordrivna fordon och -med vissa undanlag - släpfordon som avses i vägtrafikkungörelsen (1972:603), 4. fartyg, luftfartyg ochjärvägsvagnar samt containrar och liknande anordningar för befordran av gods, 5. föremål avsedda förutsmyckning, 6. inventarier för vilkaanskaffningsvärdet under beskattningsåret inte har uppgått till sammanlagtminsl . Invesleringsavdragberäknas inte för sådan del av anskaffningsvärdet för vilken statsbidrag somavses i åttonde stycket av anvisningarna lill 19 § KL har utgått. Avdragberäknas inte heller för sådan del av anskaffningsvärdet för vilken vinslfondenligt lagen (1980:456) om insättning på tillfälligt vinstkonto ellerinvesteringsfond enligt lagen (1979:609) om allmän investeringsfond ellermotsvarande äldre författning har tagits i anspråk. Delsärskilda invesleringsavdraget utgör av anskaffningsvärdet och utgår förinventarier som har levererats den 1 november 1980-den 31december 1981. En särskild spärtegel finns för investeringsavdraget. Avdragetmedges sålunda högst med ell belopp som motsvarar den vid taxeringen tillstatlig inkomstskatt beräknade inkomsten av förvärvskällan före särskiltinvesleringsavdrag och före - i förekommande fall inkomslbaserad avsättningtill resullatuljämningsfond, avsättning till allmän invesleringsreserv ochuppskov enligt reglerna om upphovsmanna-konto samt schablonavdrag föregenavgifter. Ett avdrag, som inte har kunnat utnyttjas, får förskjutas lillnågot av de närmast följande tre taxeringsåren. Särskildaregler gäller för inventarier som den skatlskyldige själv har tillverkat ellerförvårval från någon med vilken han är i väsentlig ekonomiskintressegemenskap. Prop.1981/82:30 4 2.1.2 Gällande bestämmelser om mervärdeskatt Mervärdeskatten är en s. k. iflerledsskatt, dvs. den lasut i varje led i tillverknings- och distributionskedjan. Skatten träffar endastmervärdet i varje led, vilket uppnås genom att de skattskyldiga från skatten påden egna omsättningen (den utgående skatten) får dra skatten på förvärven förverksamheten (den ingående skatten). Den ingående skatten på investeringar iinventarier och byggnader är avdragsgill i princip utan något krav päperiodisering. Bostadsupplåtelser, bank- och försäkringstjänster,persontransporter, sjukvård och undervisning omfattas inte av skatteplikten menbelastas med ingående skatt. Energi, dagstidningar och läkemedel omfattas inteheller av skatteplikten men belastas ändå inte av någon ingående skall eftersomde som yrkesmässigt omsätter sådana varor är skattskyldiga (s. k. teknisktskattskyldiga) och har rält lill avdrag för den ingående skallen. Någon utgående skatt redovisas inte vid export men rätttill avdrag för ingående skatt föreligger ändå. Mervärdeskatten redovisas för perioder om enkalendermånad, två kalendermånader, halvt eller helt beskattningsår. Dennormala redovisningsperioden är två kalendermånader. Om den ingående skattenregelmässigt överstiger den utgående med . fårredovisningen omfatta en kalendermånad. Redovisningen får normall omfatta heltbeskattningsår om den skattepliktiga årsomsättningen är högst . ochhalvt beskattningsår om den är . Redovisningen av mervärdeskatt följer numera, som enhuvudregel, bokföringsmässiga principer. Detta innebär bl.a. att utgående skattsom avser en viss affärshändelse skall redovisas när denna händelse bokförseller borde ha bokförts. På motsvarande sätt inträder rätlen till avdrag föringående skatt när ett förvärv eller en införsel enligt god redovisningssedbokförs eller borde ha bokförts. Från denna huvudregel finns några undantag. Redovisningsskyldighetenoch avdragsrällen inträder i takt med betalningarna när det är fråga om enkreditförsäljning med förbehåll om ålertaganderätl. Om redovisning enligthuvudregeln skulle leda till en stor likvidiletspåfreslning får länsstyrelsenockså medge redovisning av mervärdeskatt i takt med betalningarna(kon-tanlmetoden). Vidare gäller att skattskyldiga som får använda sig av enförenklad bokföring kan få tillämpa kontantredovisning under löpandebeskattningsår och först vid beskattningsårets utgång la med skatten på dåföreliggande fordringar och skulder (bokslutsmetoden). Betalningar i förskott eller a conto för beställda varoreller tjänster utlöser redovisningsskyldighet och avdragsrält. Mervärdeskatten redovisas i deklarationer, som samtidigtutgör inbetalningskort till postgirot. Utrymmet på deklarationsblankettenår-starkt begränsat. Prop.1981/82:30 5 2.1.3 Överväganden och förslag Allmänt Det särskilda invesleringsavdraget medges vidinkomsttaxeringen och dess effekter är därför beroende av verksamhetensresultat. Om nettointäkten före investeringsavdrag i en förvärvskälla är lägreän avdraget eller om ett underskott föreligger har avdraget ingen omedelbareller endast en begränsad stimulanseffekt. Vidare krävs vanligen alt företagetredan har utnyttjat alla reserveringsmöjligheter för alt full stimulanseffektskall uppnås. Genom kopplingen till inkomsttaxeringen uppstår i många falldessutom en betydande tidsmässig fördröjning innan avdraget kommer företagetlill godo. Investeringsavdragen utgör en del av de uppgifter somlätnnas i självdeklarationen. Bedömningen och kontrollen av avdragen ligger påtaxeringsnämnderna. Genom alt samordna invesleringsavdraget med redovisningenav mervärdeskatt får man ett effektivare styrmedel än det nuvarande avdraget.Avdraget kommer allUd förelagen till godo, oavsett om verksamheten ger vinsteller ej, och ger dessutom vanligen en snabbare effekt för företagen, eftersomden normala redovisningsperioden för mervärdeskatt är tvä månader. Eftersom del nya mervärdeskalleanknulnainvesleringsavdraget bör avlösa del nuvarande särskilda invesleringsavdragetbör bestämmelserna i allt väsentligt föras över till det nya systemet. Dettabör gälla inventariebe-greppel och kretsen av inventarier som undantas frånrätten till avdrag. Det bör också gälla den avdragsberättigandeaffärshändelsen, leveransen. I övrigt innebär den ändrade tekniken att vissamateriella och administrativa ändringar av avdraget bör göras. Avdraget bör vara tidsbegränsat och gälla lill utgången avår 1982. I ett system med investeringsavdrag som är anknutet tillmervärdeskatten är det naturligt att låta endast dem som ärredovisningsskyldiga till mervärdeskatt få möjlighet lill avdrag. Del skulleleda lill ett avsevärt administrativt merarbete alt öppna avdragsmöjlighetenäven för andra förelag och får behovet av investeringsslimulanser fördessa andra företag allmänt sett sägas vara litet. I dennuvarande lagstiftningen om investeringsavdrag har gjorts särskildabegränsningar i de fall investeringsfond har tagits i anspråk för investeringen.Detta sammanhänger bl.a. med alt fondutnytljandel i sig ger rätt tillinvesteringsavdrag. Delta förbud mot kombinationen fondutnytljande/ särskiltinvesleringsavdrag bör enligt min mening upprätthållas även i framliden. Närdet gäller inventarieanskaffningar kan detta normalt lösas på del sättet altfonderna inte frisläpps för sådana investeringar som berättigar lill särskiltinvesteringsavdrag. 1981/82:30 6 har dock redan fått tillstånd altutnyttja sina investeringsfonder för maskiner och andra inventarier somlevereras . Dessa tillstånd kan inte ändras. I sammanhanget börockså nämnas alt ett företag inte behöver något tillstånd för all få utnyttjaden del av fonden som utgör den s. k. fria sektorn. En uttrycklig regel bör moldenna bakgrund införas om att rätlen lill investeringsavdrag går förlorad i denmån investeringsfond utnyttjas lör anskaffningen. I lagstiftningen om vinslfonder finns - till skillnad mollagstiftningen om investeringsfonder - inga regler om invesleringsavdrag. a. detta skäl bör något hinder i princip inte uppställas mot att ellföretag för viss inventarieanskaffning dels tar i anspråk sin vinslfond, delsmedges del till mervärdeskatten kopplade invesleringsavdraget. Det nuvarande invesleringsavdraget är anknutet tillanskaffningsvärdet av inventarierna. Det nya investeringsavdraget skulle istället kunna anknytas till den ingående merväideskatl som hänför sig lillinvesteringen. Del särskilda invesleringsavdraget för inventarier är nu avanskaffningsvärdet. I anskaffningsvärdet ingår inte mervärdeskatt. "Värdet" för de skattskyldiga av avdraget varierar frän fall tillfall. Om man antar alt avdraget kan utnyttjas i sin helhet och attmarginalskatten är för fysiska personer och för aktiebolag är värdet avavdraget resp. 11,av anskaffningskostnaden exkl. mervärdeskall. Om värdet för de skattskyldiga skall vara oförändrat i ettnytt syslem får den ingående skatten vid skattesatsen räknas upp med 60%resp. Vissa skäl talar dock för att beräkningen av avdraget istället bör grundas direkt på anskaffningsvärdet och inte på den ingående mervärdeskatten.Det fastighetsbegrepp som används i ML omfattar även vissa investeringar, somenligt KL anses som inventarier. Dessa investeringar beskattas enligt60-procenlsregeln eller 20-procentsregeln och investeringsavdraget skulle idessa fall bli lägre än för andra investeringar. Vidare utgör ett visst minstaanskaffningsvärde en förutsättning för avdraget. Jag anser därför att avdragetlämpligen bör knytas lill anskaffningsvärdet även i det nya systemet. Avdraget bör bestämmas till av anskaffningsvärdetexkl. mervärdeskall, vilket nära ansluter till nivån av såväl del nuvarandeavdraget som ett avdrag av den ingående mervärdeskatten. Vid kreditförsäljning med förbehåll om ålertaganderätlinträder skyldigheten för säljaren att redovisa mervärdeskatt och rätlen förköparen lill avdrag för ingående skatt i takt med betalningarna. Ominvesleringsavdraget fördelas på alla avbetalningarna blir stimulanseffektenmindre för avbe- 1981/82:30 7 talningsköparenän för en kontantköpare. Vidare skulle krävas att den skattskyldige för varjeredovisningsperiod som innehåller en avbetalning särbehandlar denna. Avdragetskulle dessutom få göras även efter utgången av så länge avbetalningarför leveranser görs. Dessa effekter undviks ominvesteringsavdraget alltid kommer den skatlskyldige till godo omedelbart.Samtidigt som skatten på den första betalningen blir avdragsgill får också detsärskilda investeringsavdraget på hela anskaffningen las upp som ingåendemervärdeskatt. Betalningar i förskotteller a conto för en beställd vara eller tjänst utlöser båderedovisningsskyldighet och avdragsrält. Eftersom invesleringsavdraget äravsett alt stimulera investeringar som kommer till användning i ennäringsverksamhet bör gälla alt det först är leveransen som ger den särskildaavdragsrällen. Fastighetsförvaltandeföretag kan frivilligt välja att vara skattskyldiga för uthyrning av lokalertill hyresgäster som själva är skattskyldiga till mervärdeskatt. De inventarieanskaffningarsom görs av ett sådant fastighetsförvaltande företag kommer att berättiga tilldet särskilda avdraget, vilket inte är fallet med del nuvarande särskildainvesteringsavdraget." Den nuvarandemervärdeskaltedeklaralionen ryms på baksidan av ett inbetalningskort tillpostgirot. Om skatt skall betalas för en viss redovisningsperiod skickas denifyllda deklarationen och inbetalningskortet lill postgirot, som redovisardeklarationerna och skattebeloppen lill . Om skall inte skall betalas,l.ex. därtor att den ingående skatten överstiger den utgående skatten, skickasdeklarationen direkt till . Det enklaste förfarandettorde vara alt inordna det särskilda investeringsavdraget imervärdeskalleredovisningen. Detta kan göras på det sättet att avdragsbeloppetförs in som ingående mervärdeskall på en särskild rad i deklarationen. Deuppgifter som krävs för att skattemyndigheterna skall kunna bedömaavdragsyrkandel måste däremot lämnas i särskild ordning. Den omständigheten attinvesteringsavdraget får göras direkt i mervärdeskaltedeklaralionen behöverinte innebära att avdraget likställs med ingående mervärdeskatt. Det kan dockvara lill fördel om så är fallet. Hela regelsystemet för inbetalning ochåterbetalning av skatt, straffansvar för lämnade uppgifter, skattetillägg m. m.kommer då automatiskt att gälla för invesleringsavdraget . Jaghar tidigare anfört all det nya avdraget i likhet med det nuvarande särskildainvesteringsavdraget bör vara tidsbegränsat. Det är därför lämpligast attreglera det nya systemet i en särskild lag. De olika paragraferna motiveras idel följande, när det har bedömts nödvändigt. I den mån bestämmelserna i dennuvarande och den föreslagna lagen stämmer över- 1981/82:30 8 enskan tidigare förarbeten och nuvarande praxis tjäna lill ledning vidrättstillämpningen. Paragrafenmotsvarar i huvudsak 1 § och 4 § fjärde stycket lagen om särskiltinvesteringsavdrag för inventarieanskaffning (den gamla lagen). Paragrafensförsta stycke motsvarar 4 § första stycket i den gamla lagen. I punkt 6 harbeloppsgränsen knutits lill redovisningsperioden för mervärdeskatt. I tredjestycket anges all beloppskravet, , skall justeras omredovisningsperioden omfattar mer eller mindre än 2 månader. Detta innebär t.ex. alt beloppsgränsen för den som redovisar mervärdeskatt är 12000kr. Paragrafensförsta stycke motsvarar 2 § i den gamla lagen och dess andra stycke motsvarar 4§ tredje stycket i den gamla lagen. Ennaturlig lösning vore all den nya lagen log sikte på leveranser 1981. Del finns dock en påtaglig risk för all de företag som anser attdel nya avdraget är fördelaktigare än det gamla väljer att kräva senareleverans av redan avtalade invenlarieanskaffningar eller i andra fallsenarelägga sina investeringar. Detta kan orsaka vissa problem för leverantörernaav inventarier. Jaganser därför att den nya lagen bör kunna Ullämpas på leveranser redan från den1 . Den som kan utnyttja båda avdragen bör få välja del somframstår som mest fördelaktigt för honom och därmed vara avskuren från rättentill del andra. I lagen om särskilt investeringsavdrag förinventarieanskaffning bör mot denna bakgmnd las in en bestämmelse om all investeringsavdragenligt nämnda lag inte medges för inventarier för vilka den skatlskyldige hartillgodofört sig särskilt invesleringsavdrag vid redovisningen avmervärdeskatt. Densom innan den nya lagen har trätt i kraft har lämnat en deklaration för oktobereller har inte kunnat beakta del nya avdraget. Inom ramen för detordinarie förfarandet enligt ML får en ny rättad deklaration lämnas förredovisningsperioden i fråga och i den får det nya avdraget las med, om denskattskyldige vill del. 1paragrafen anges bl. a. alt del särskilda avdraget beräknas lill avanskaffningsvärdet, minskal med beloppet av mervärdeskallen, av inventariernaoch alt avdragsbeloppel skall anses som ingående mervärdeskall. Anskaffningsvärdetvid förvärv av inventarier kan oftast lätt fastställas. I del fall enskatlskyldig själv tillverkar ell inventarium, som uppfyller 1981/82:30 9 kravenför avdrag, bör på samma sätt som i punkt 2 av anvisningarna lill 41 § KL -med anskaffningsvärdet förstås den skaltskyldiges direkta kostnader och skäligdel av de indirekta kostnaderna. Vissaföretag är skattskyldiga till mervärdeskall för endast en del av sinverksamhet. Detta gäller l.ex. finansieringsföretag som både hyr ut ellersäljer inventarier och belånar fakturor eller avbelalningskontrakt. Sådanaföretag bör få del av invesleringsavdraget i den mån investeringen hänför siglill den verksamhetsgren som medför skattskyldighet. Detta framgår av andrameningen i paragrafens första stycke. Genomatt avdragsbeloppet anses som ingående mervärdeskatt uppnås alt det får tas uppi mervärdeskaltedeklaralionen och att annars gällande bestämmelser ominbetalning och återbetalning av skatt, skattetillägg, straffsanktioner m. m.blir tillämpliga på beloppet. Detnuvarande invesleringsavdraget påverkar inte avskrivningsunderlaget, dvs. delbelopp på vilket värdeminskningsavdrag beräknas. Detsamma bör gälla nuifrågavarande avdragsbelopp. Avskrivningsunderlaget för inventarierna vidinkomsttaxeringen bör alltså vara anskaffningsvärdet, minskal endast med dengenerellt gällande mervärdeskatten. Vidare bör, för alt undvika all tvekan omdet särskilda avdragets karaktär, uttryckligen anges all det inte utgörskattepliktig inkomst vid inkomsttaxeringen. Mervärdeskatten påkontanta transaktioner redovisas lika av alla skaftskyldiga. Skatten påkredittransaktioner redovisas däremot olika av olika skattskyldiga beroende påden bokföringsleknik som den skatlskyldige använder. I princip får den ingåendeskatten på ell avdragsberättigande förvärv dras av när förvärvet enligt godredovisningssed bokförs eller borde bokföras. Vissa skallskyldiga bokföruppkommande fordringar och skulder i anslutning till att en faktura ställs uleller las emot. Andra bokför endast kontanta betalningar under räkenskapsåretoch beaktar endast vid årets utgång de fordringar och skulder som dåföreligger. Vidare gäller generellt att skyldigheten all redovisa utgåendeskall och rätten till avdrag för ingående skatt inträder i takt medbetalningarna, när det är fråga om kreditlransaklioner med förbehåll omålertaganderätl. I fråga om del särskildaavdraget för ingående mervärdeskall bör gälla all avdragsrätten alltid inträdervid leveransen, oavsett hur den skallskyldige skall bokföra sina kredilinköp.Härigenom uppnås dels alt alla skattskyldiga får samma förmån, dels att detnya systemet automatiskt avlöser del nuvarande särskilda invesleringsavdraget.Genom den föreslagna formuleringen kommer avdragsrällen att inträda först vidleveransen även när betalning lämnas i förskoll eller a conto. 1981/82:30 10 Som har framhållits har den nuvarandemervärdeskaltedeklaralionen inte plats för någon mer omfattande information omdet särskilda avdraget. En särskild handling krävs därför i vilken den somyrkar sådant avdrag kan specificera det. Handlingen bör ha karaktären av enbilaga till deklarationen. Härigenom kan ingen tvekan råda l.ex. om attuppgifterna lämnas under straffansvar. I vissa fall kan del finnas skäl all tillåla en mer begränsaduppgiflsskyl-dighel. Det kan t. ex. vara fråga om förelag som är väl kända avlänsstyrelsen och som regelbundet gör omfattande inventarieanskaffningar. Isådana och liknande fall, när bedömer det lämpligt bl.a. frånkon-trollsynpunkl, bör kunna medge l.ex. att den särskildadek-laralionsbilagan inte behöver fogas lill varje mervärdeskatledeklaration,alt uppgifterna får lämnas årsvis eller alt en mindre detaljerad specifikationlämnas. En möjlighet bör också finnas att lämna uppgifterna l.ex. påmagnetband, om detta är möjligt. förfoganderätt på detta område bör anges iett andra stycke i paragrafen.