prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — Detta kan kräva en tillfällig förstärkning av inspektionens anslag förulnylljande av konsulter, vilket i så fall kommer all äskas i lilläggspelilanär behovet bättre kan överblickas. Inspektionens tillsyns-och granskningsverksamhet kräver upprätthållandet av ell omfattandeinternationellt kontaktnät, dels bilateralt med tillsynsmyndigheter i andraländer med omfattande kärnkraftprogram, dels med inlernalionella organisationersom lAEA, och EG. Eftersom flerkärnkraftaggregal tas i drift och produktionsvolymen på AB Asea-Alomsbränslefabrik ökas kommer safeguardinspeklionerna all öka. Inspektionernaförutses liksom i huvudsak ske i samarbete med lAEAs inspektörer. Produktion avinformationsmaterial om inspektionens verksamhet kommer all ges prioritet.Förutom den överblickande informationen om verksamheten kommer några projektav speciellt intresse all ges särskild uppmärksamhet. Kärnkraflinspeklionensförslag för /83 innebär i korthet följande. Vid beräkning av prisökningar har inspekfionen ulgåll frånindex för baserat på indexserie 1980. (+2 372000 kr.) Nyfillkomna lokaler medanledning av medgiven personalökning (uppgiften är preliminär) (+839000 kr.) fastlade isamband med behandlingen av regeringens förslag till riktlinjer förenergipolitiken fram riktlinjer för kärnkraftssä-kerhelsarbetel(prop. 1980/81:90 bil. 1, NU 1980/81:60, rskr 1980/81:381). Den nya organisation förkärnkraflinspektionen som gäller innebär att inspektionengivits resurser alt fullgöra sina uppgifter med hänsyn lill bl.a. dessariktlinjer. Enligl min meningföreligger inle något behov av förstärkningar av 8 1981182. Prop.1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet inspektionensresurser under /83. Som framgår av sammanställningen beräknarjag utgifterna för inspektionen under dettaanslag lill . för näsla budgetär. Jag hemställer allregeringen föreslår att till StatensKärnkraftinspektion: Förvaltningskostnader för /83anvisa ell reservaiionsanslag om . 1981/82 Anslag 1982/83 Förslag Statenskarnkraftinspektion har ansvaret för att beställa del forsknings-ochutvecklingsarbete som inspektionen finner nödvändigt för alt trygga säkerheteni beslutade kärnkraflanläggningar. Del åligger dessutom inspektionen attpröva behovel av forsknings- och utvecklingsarbete av mer långsiktig karaktär. Verksamhetenfinansieras med avgifter enligt förordningen (1975:429) om vissa avgiftertill . Anslaget förs därför upp med ett formelltbelopp av . Del får inle belastas. Förslag till förändringar för /83. Beräknad ändring 1982/83 Beräknas för kärnsäkerhetsforskning Avgår: + 3 600000 +1000000 + 3 600000 +1000000 of. Inom anslagetKärnsäkerhelsforskning finansieras del svenska deltagandel iHaldenprojektet och i forskning inom ramen för del Nordiska kontaktorganet förAtomenergifrågor. Dessutom finansieras de lokala säkerhetsnämnderna från dettaanslag. För /83 planeras forskning med följande omfattning: Människa-maskin-områdetges hög prioritet. Underhållsfunktioner, organisatoriska aspekter och datorslöddaoperalionshjälpmedel studeras i nordisktsamarbete. Inom utnyttjas en simulatoranlägg- 1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 115 ning för forskning kring hjälpmedel för slörningsanalysoch för beteendevetenskapligaexperiment. Inommalerialteknikområdel är sådana faktorer som påverkar sannolikheten för brott ireaklortanken av särskild vikt. Exempel är: spänningar, belastningar,defektförekomst och brottseghetsdata. Åven rörsystemens och olika komponentershållfasthet studeras. Undersökningar av förbättrad apparatur för oförstörande provningingår. De experimentella undersökningarna av äldringsfenomen, lermisk utmattning ochinterkrislallin spänningskorrosionssprickning fortsätter. Mätningar av jordbävningar i hela planeras. Mätningar avvärmeövergångslalen vid kylmedelsförlust planeras fortsätta inom ramen förinspektionens forskningsprogram rörande termo-hydraulik. Överföring och anpassningav datorprogram torde pågå i oförminskad omfattning. En mängd experimentresullalfrån svenska och utländskaprojekt skall analyseras. Bränslefrågor, tillexempel fissionsgasfrigörelse vid hög ulbränning ägnas uppmärksamhet. Bränslekapslingens uppträdandevid simulerade olycksförlopp och dessväxelverkan med bränslekulsarna vid effekltran-sienier studeras experimentellt.Dellagande i Haldenprojeklels bränsleforskning ingår i detta område. Vad gällersystemanalys kommer utvecklingen av metoder och dalabaser förtillförlitlighets- och haverianalyser på kärnenergiområdet att fortsätta. Under1982/83 torde forskningsarbete avseende reaklorinne-slulning medfiltrerad tryckavlastning komma alt slutföras. Fortsatta forskningsinsatser kring haveriförloppförutses dock. Inslrumenleringsprinciper,speciellt för reaklorövervakning vid onormala avställningar, kommer att studerasinom regler- och elleknikomrädel. Modeller förradioakfiva ämnens vandring i berg och metoder för avfallshantering kommeralt behandlas i internationellt samarbete. Arbeten med betydelse föravveckling av kärnenergianläggningar förutses. Stora delar av denkärnsäkerhetsforskning som hillills har bedrivits i har ulförts avStudsvik . Inspektionen avser att även framgent utnyttja resurserna hosdenna organisation. Dessutom anlitas andra svenska institutioner och förelag för allyllerligare höja kvalilen och öka bredden på den säkerhelslekniska forskningen. Inspektionenförutser inle något behov av att öka säker-helsforskningenstolala volym. Områden som människa-maskin och systemanalys kommer all ges högprioritet under /83. Under budgetåret1981/82 är medelsramen för kärnsäkerhelsforskning 35,9 milj. kr. då0,8 milj.kr. förde lokala säkerhelsnämndernafrånräknats. Under /83förutses ett ökat anlal projekt i inlernalionelll samarbete. Delsberoende på delta och dels till följd av fördyringar genom bland annat ökade lönekostnader hos konsulter ochinom forskningsorganisationererfordras en uppräkning av kostnadsramen med 3,6 milj. kr. Prop.1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 116 till 39,5 milj. kr. Med bidragen lillsäkerhelsnämnderna äskar inspektionen sålunda 40,3 milj. kr. Lokala säkerhetsnämnder vid kärnkraftverken Lokala säkerhetsnämndervid kärnkraftverken inrättades (prop. 1980/81:25 s. 48-51, NU1980/81:23, rskr 1980/81: 112). Nämndernas uppgifter framgår av derasinstruktion (1981: 10). För innevarande budgetår har för nämndernas verksamhetunder detta anslag beräknats . Statens karnkraftinspektionhar ansvaret för att beställa del forsknings-och utvecklingsarbete sominspektionen finner nödvändigt för att trygga säkerheten i beslutadekärnenergianläggningar. Inspektionens samladeansvar för kärnsäkerhetsforskningen ger goda möjligheter alt överblickapågående och planerad forskningsverksamhet. En sådan överblick ger i sin turgrund för all samordna och prioritera sådant forskningsarbete som är av särskUdvikt för inspektionens tillsyns-och kontrollverksamhet. Den av inspektioneninitierade forskningsverksamheten är mol denna bakgrund en förutsättning föralt inspektionen skall kunna bedriva en effektiv fiUsynsverksamhel. Jag delar i stortkärnkraflinspeklionens bedömning av säkerhelsforsk-ningens inriktning /83. Till följd av ökade kostnader m.m. bör medelsramen förkärnsäkerhetsforskningen räknas upp med 1 milj. kr. Under budgetåren1977/78-1979/80 har under detta anslag beräknats medel för det svenskadeltagandet i den internationella utvärderingen av kärnbränslecykeln (INFCE).INFCE-arbeiel slutfördes . Av de medel som beräknats för detsvenska deltagandet i INFCE har ca 2.7 milj. kr. Dessa medelbör /83 ställas fill kärnkraftinspektionens förfogande förkärnsäkerhelsforskning. För säkerhelsnämnder vidkärnkraftverk beräknarjag för näsla budgetär ell oförändrat medelsbehov avsammanlagt . De ställningstagandensomjag redovisat innebär sammanfattningsvis alt jag för den verksamhet somfinansieras över anslaget under /83 beräknar 37,7 milj.kr.Anslaget tillförs somjag redan har nämnt medel frän kärnkraftproducenternagenom avgifter. Det bör därför liksom för innevarande budgetår föras upp medett formellt belopp av . för nästa budgetår. Med hänvisning till vadjag har anfört hemställer jag alt regeringen föreslår all lill Statenskärnkraftinspektion: Kärnsäkerhetsforskning för /83 anvisa ellreservaiionsanslag av I . 1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 117 Åtgärder för hantering av radioaktivtavfall 1981/82 Anslag 1000 1982/83 Förslag 1000 Över anslaget, som lasupp med ell formellt belopp av , redovisas verksamheten vid nämndenför hantering av använt kärnbränsle. Nämndens arbetsuppgifter framgår avinstruktionen (1981:672). Nämnden skall följautvecklingen på kärnenergiområdet, särskill vad gäller använt kärnbränsle ochradioaktivt avfall frän detta samt avveckling och rivning avreakloranläggningar. Nämnden skall vidare avgeförslag lill de avgifter som reaklorinneha-varna skall erlägga lill staten, ochsvara för en betryggande förvaltning av inbetalade avgifter. Nämnden skallockså pröva frågor om utlåning lill reaklorinnehavarna av inbetalade avgifter. Nämnden skall vidaresvara för viss kompletterande forsknings- och utvecklingsverksamhet rörandehantering av använt kärnbränsle och radioaktivt avfaU från detta och lämna enöversikt över de åtgärder som kan behövas för alt övervaka och kontrolleraslutförvar. Nämndens verksamhet finansierasfrän de avgifter som uttas av reaktorinnehavarna med stöd av lagen (1981:669)om finansiering av framlida utgifter för använt kärnbränsle m. m. Avgifterkommer första gången all betalas in . Förslagen i nämndensanslagsframställning liksom mitt förslag fill förändringar till budgetåret1982/83 framgår av följande sammanställning. 1981/82 Beräknadändring 1982/83 Reaklorinnehavarna låterelt av dem gemensamt ägt förelag. (),svara för de åtgärder för hantering och förvaring av använt kärnbränsle ochradioakfivt avfall från detta, vilka inle är direkt knutna lill verksamhetenvid kärnkraflanläggningarna. Enligl lagen (1981:669)om finansiering av framtida utgifier för använt kärnbränsle m. m. skall planerupprättas för verksamheten och dess finansiering. Planerna skall ses överårligen. Sådana planer upprättats första gången . Kraflinduslrin harnyligen via SKBF till nämnden ingivit en skrivelse med en preliminär bedömningav den avgift som bör las ul på från kärn- 1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 118 kraftverken levererad elektrisk energi under år1982 för all läcka de framlida kostnaderna för att la hand om del användakärnbränslet och för all riva -kärnkraftverken. Nämnden har på grundval av föreliggande uppgifter uppskattatde sammanlagda kostnaderna härför. I skrivelse lillregeringen har nämnden vidare redovisat den betydelse som förräntningen av deinbetalade medlen har för avgiftens storlek. Med hänsyn lill det underlag somf.n. föreligger bör avgifien enligt nämndens mening denna första gångfastställas fill skäligt belopp. Nämnden föreslår en avgift av per kWhsom levereras från kärnkraftverken under är 1982. Enligl de principer somgäller för hanteringen av kärnkraftens radioaktiva avfaU bör samtligakostnader för avfallets hantering bäras av dem som ger upphov fill dessa, dvs.kraflinduslrin. Detta gäller även statens kostnader för hanteringen. Regeringen har den 17december 1981 efter förslag av använt kärnbränslefastställt en avgift av per kWh levererad elkraft från kärnkraftverken.Avgiften skall läcka de kostnader i framliden för alt la hand om del användakärnbränslet och för all avveckla och riva kärnkraftverken som motsvarar produktionenev elkraft . Den fastställda avgiften beräknas innebärainbetalningar om ca 500 milj. kr. Som framgår avsammanställningen beräknarjag utgifterna för nämnden till . Anslaget bör liksom hillills las upp med ell formellt belopp av 1 000kr. Med hänvisning till vadjag har anfört hemställer jag att regeringen föreslår all till Åtgärder förhantering av radioaktivt avfall för /83 anvisa eltreservaiionsanslag av . Statens verk: Kraftstationerm. 1980/81 Utgift 2184663852 Reservation 240473480 1981/82 Anslag '2903000000 1982/83 Förslag 2 836 000 000 ' Varav 50 milj.kr. överfinansfuUmakten enligt regeringsbeslut och 355 milj. kr. Statens vattenfaUsverkinrättades som affärsdrivande verk och fick sin nuvarande organisationefter beslut av 1961 och riksdagar (prop. 1961: 168, SU 1961: 162,rskr 1961:368 och prop. 1974: 1 bil. 15 s. 211, NU 1974:26, rskr 1974: 198). handhar statenskraftverksrörelse och kanalrörelsen Prop.1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 119 vid Trollhätte kanalverk samt verkar för en rationellelenergiförsörjning i riket. Verket ombesörjer också beredskapsplanläggning avrikels elenergiförsörjning. Vattenfallsverketbeslutar om leverans av elenergi frän verkets anläggningar ochfastställer avgifter för sådan leverans. Anläggningar och byggnader som behövsför verksamheten uppförs av verket. Utgifterna förvaltenfallsverkets investeringar bestrids f.n. dels från reservationsanslaget : Kraftstationer m.m., dels genom medel som i övrigi ställs lill verkelsförfogande. Vattenfallsverketförvaltar statens akfier i elprodukiionsbolagen ,, , ,, AB Grylforsen, AB Kaltslrupeforsen, ,, , och AB Umeforsen. Vattenfallsverketförvallar dessutom statens aktier i dislribulionsbola-gen ,, , , (), , , ochVikbolandels . Härutöver innehar vattenfallsverketaktier i , AB Kärnkraflulbildning, , Svenska , Svenskt KolkonsortiumAB och . Via förvaltningsbolagelSvensk () förvallar indirekt aktierna idistribulionsdotlerbolagen , , AB , , , AB , , , AB och AB Ange samt i de s.k. "intressebolagen'-, , , ABStenungsunds och EnergiverkAB i vilka bolag äger minoritelsandelar. Ekonomisk översikt m. m. Tillgångarna inomkraflverksrörelsen uppgick lill sammanlagt ca 36700 milj.kr., varav ca 27 360 milj. kr. hänförde sig lill naturtillgångar och anläggningar, 2675milj. lill inventarier och förråd och återstoden lill poster av finansiell natur. Sedanskulderna frånräknats var behållningen ca 34245 milj. kr. Kraflverksrörelsensresultaträkning framgår av följande sammanställning (i milj.kr. 1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 120 4863,0 -2416,4 6058,5 -3 240,5 6635,6 -3 764,9 -1019,3 -1642,4 Finansiella och extraordinära intäkter och kostnader, netto 399,6' Resultat före bokslutsdisposilioner och skatter Bokslutsdisposilioner - 154,7 - 395,0 2,5 Kommunalskatter - 146,0 - 172,0 - 275,0 Ränta på disponeratstatskapital 1197,3 1347,9 1474,7 Ränta i procent av imedeltal disponerat statskapital 8,9,11,1%- ' Häri ingår 200 milj. kr.i ersäUning för försenad idrifttagning av . Detfastställda avjtastningskravet för /82 uppgick till 9,. Den totalakraflförsäljningen blev under /81 ungefär så hög som hadeberäknats i driftslaten. Försäljningen av fast kraft blev något lägre änberäknat medan försäljningen av tillfällig kraft blev betydligt högre. Rörelseinläkterna förbudgetåret uppgick till 6636 milj. kr., en ökning med 141 milj. kr. Fast engrosförsäljning understeg driftslaten med 146 milj. kr.medan detaljförsäljningen visade ell mindre överskridande. Den tillfälligakraflförsäljningen översteg beräkningarna i driftslaten med 232 milj. kr.beroende på volymökning och lägre genomsnittspris. Transileringsintäklernablev större än beräknat huvudsakligen beroende på del nya slamnälsavlalet somträdde i kraft den . Driftkostnaderna blev 77milj. lägre än i driftstalen och uppgick lill 3765 milj. kr. Kostnadernaför inköpt kraft översteg de beräknade medan kostnaderna för drift ochunderhåll samt bränsle blev lägre än beräknat. Bedömt behov avavsättningar för förnyelse av anläggningar uppgick lill 1642 milj. kr., enökning med 72 milj. kr. jämfört med driftstalen. Finansiella intäkler ochkostnader innebar 519 milj. kr. i resultatförbättring, 200 milj. kr. mer änvad som förutsattes i driftslaten. Efter kommunala skallerm. m. framkom ell överskott om 1 475 milj. kr., 258 milj. kr. För alt uppnå avkastningskravet om på i medeltal disponeratförränlningsplikligl statskapital erfordrades ett överskott om 1 260 milj. kr.Resultatet översteg således avkastningskravet med 215 milj. kr. Enligl avregeringen angivna principer för upprättande av årsbokslutet har detta beloppdisponerats lill en extra inleverans till statsbudgeten. Verket har vidareunder /81 erhållit ersättning för fördyrad kraftproduktion pågrund av försenad idrifttagning av kärnreaktorer (prop. 1980/81:25 bU. 9, NU1980/81:23, rskr 1980/81:112). 1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 121 Till följd härav har verket i bokslut /81 kunnat föra upp 535,8 milj. kr. som ej förränlningsplikliglstatskapital. Jag avser att senare, efter samråd med chefen förbudgetdepartementet, föreslå regeringen att förordna att av detta belopp skall436 milj. kr. disponeras för en extra avskrivning under /83 avverkels anläggningar. I samband härmed sker en motsvarande nedskrivning avverkets förränlningsplikliga kapital. Resterande medel, ca 100 milj. kr., färdisponeras av vattenfallsverket inom kraflverksrörelsen. Antalet anställda harunder minskat endast obetydligt, eller från 11 800 lill 11700. Idessa siffror ligger dock en ändrad sammansättning av verkels personal. Medanantalet anställda inom anläggningsen-helerna har minskal har under samma liddriflorganisalionen för värme-kraftproduktion byggts upp med ca 1 300 personer. Den nedåtgående trendeninom anläggningsverksamheten beräknas hälla i sig . Den för vattenfallsverkettotala belastningen och totalt disponibla energin under de tre senastebudgetåren framgår av följande sammanställning. 1978/79 1979/80 1980/81 Belastning (i GWh') Fastaleveranser: Industri detaljdistribution Övriga konsumenter Överföringsförluster och reservkraft Leveranserav tillfällig kraft inom och utom landet inkl. överföringsförluster Disponibel energi (i GWh') Vattenkraft Inköptkraft från svenska leverantörer ' TWh (terawattimme) = 1000GWh (gigawattimme) = 1000 milj. kWh (kilowatt-timme). Vattenfallsverkels fastaelleveranser uppgick under /81 lill ca och minskade med0,jämfört med /80. De tolala leveranserna exkl. export avtillfällig kraft var oförändrade och uppgick fiU . leveranser lill industrinminskade med 3,mellan Prop.1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 122 budgetåren 1979/80 och 1980/81. Minskningengäller samtliga industrigrupper utom massa- och pappersindustri som ökade med2,saml gruppen övrig industri som ökade med 0,. De största nedgångarnauppvisar grupperna malmgruvor, 12,, cementindustri, , saml elhyllor ochstålverk, 7,. Inom gruppen kommunikafion var förbrukningen 0,lägre /81 än under /80. ökade under /81 med 2,. Leveranserna tillålerdislributörer, som är den dominerande kundkategorin, ökade med 3,. Inomverkels egna delaljdistribulionsområ-den ökade förbrukningen med 3,. Produktionen av elenergii valtenfallsverkets egna vallenkraftanläggningar uppgick under budgetåret1980/81 lill mot budgetåret innan. Produktionen ikärnkraftverken uppgick till , en ökning med jämfört medbudgetåret innan. Produktionen av kraft i egna fossileldade anläggningar varden lägsta och uppgick lill . Nettoexportenunder /81 utgjorde . Vattenfallsverkelsinvesleringsanslag och medelsförbrukning redovisas iföljande sammanställning (i 1 OOO-tal kr. behållning Anslag brukning behåll- 1978/79 468377 2 310000 2 102 540 675 837 1979/80 675 837 1830000 1962750 543 087 1980/81 543 087 1882050 2184 664 240473 Från reservationsanslagetStatens vattenfaUsverk: Kraftstationer m.m. hade för /81anvisats , varav på tiUäggsbudget I och III 51,2 milj. kr. saml 50 milj. kr. över finansfuUmakten försysselsällningsfrämjande åtgärder. Den för samma är fastställdainvesteringsramen var 2236,2 milj. kr. Beloppet bestod, förutom av föreslagenram om 1 946,9 milj. kr. 1979/80:100, av reserverade medel /80 om 150 milj. kr., under /81 beviljade medelpå tilläggsbudget I och III (prop. 1979/80; 100 bil. 17, NU 1979/80:70, rskr1979/80:410, prop. 1980/81:25, NU 1980/81:23, rskr 1980/81:112 och prop.1980/81:125, NU 1980/81:61, rskr 1980/81:282) om sammanlagt 82,1 milj. kr. samtsärskilt anvisade medel för sysselsällningsfrämjande åtgärder om sammanlagt57,2 milj. kr. I anslagsframställningenför /83 behandlar inledningsvis vissaallmänna energifrågor. Prop.1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 123 En viktigförulsällning för planeringen av kraflförsöijningen pä är riksdagensbeslut att kärnkraften skall vara avvecklad senast år 2010.Väsentliga frågeställningar för att kunna ange hur kärnkraften skall kunnaersättas är hur stort elbehovet kommer alt bli saml vilka energikällor somskall ersätta kärnkraften. Verket ser del som en viktig uppgift alt sökautveckla och förbereda alternativa produktionsformer så all mogna lösningarslår lill buds och kan kombineras pä gynnsammaste säll. Vattenfallsverketkonstaterar att de insatser som planeras redan under 1980-talel måstesyfta till att underlätta möjligheterna för en ersättning av kärnkraften. såomfattande beslutsunderlag som möjligt bör eftersträvas inför besluten omvilka kraflslag som skall ersätta kärnkraften. Detta underlag bör syfta lillalt ge konkret erfarenhet av ekonomi, miljöegenskaper, byggande och drift avsannolika produktionsanläggningar. Nuvarande kunskapsunderlag ochrestriktioner mol utbyggnad av kraftstationer pekar enligt verkets uppfattningmot att merparten av kärnkraften måste ersättasmed olika slag av koleldade anläggningar. Beträffande enforlsall vallenkraflulbyggnad anför verket bl. a. följande. Enligl gällanderiksdagsbeslut bör vattenkraftutbyggnaderna inriktas mot en kapacitet om 66 TWhsom antas kunna uppnås . Del är enligt verket tveksamt omdenna begränsade målsättning kan uppnås inom de ramar som anges i beslut år 1977om den fysiska riksplanen. Beslutet all minskaoljeanvändningen och därtill ersätta kärnkraften har enliglverket radikalt ändrat förutsättningarna ärs beslut om den fysiska riksplanen. Bl.a. isamband med riksdagsbeslutet att ersättakärnkraften uttalade all den framlida energiförsörjningen skall inriktas mot miljövänliga, inhemska och förnybaraenergikällor. Vattenkraften uppfyller i hög grad dessa krav. Vidare anför verketalt vattenkraften är det enda förnybara energislag som har nått fullteknisk mognad. Den moderna vatlenkrafltekniken bygger på erfarenheterunder av teknisk utveckling. Alla aspekter på projektering,konstruktion, byggande och drift är väl kända. Maskinutrustningen har nått enmyckel hög utvecklingsnivå. Driftsäkerheten och tillgängligheten äroöverträffad jämfört med alla andra produklionsslag. Alternativet lillvattenkraftutbyggnad för all ersätta kärnkraften är olika typer av fossileldadeanläggningar. I viss omfattning kan dessa baseras på inhemska fasta bränslen, dvs. Huvuddelen avanläggningarna måste dock enligl verkets uppfattning byggas för kol som är ett importeratbränsle. Åven om en omfattande fortsallvallenkraflulbyggnad kan åstadkommas måste sannolikt torv- och koleldade anläggningar byggas för allkunna ersätta kärnkraftens produktionskapacitet om närmare . Med enfortsall vattenkraftutbyggnad kandock utbyggnaden av fossileldade anläggningar begränsas avsevärt. Prop.1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 124 Mot denna bakgrundanser vattenfallsverket att ett nytt beslutsunderlag bör las fram föratt på nytt pröva förutsättningarna för utbyggnad av ochKalixälven. Den projektering som bör ingå i denna utredningsverksamhet börinriktas på en skonsam utbyggnad varvid särskild hänsyn las till källområdena ifjällen. Berörda kommuner och länsstyrelser bör ges tillfälle att medverka vidutformningen av anläggningarna. Olika former för att ge berörda kommuner och det regionalanäringslivet ekonomiska fördelar bör prövas. Verket hänvisar också tillriksdagens beslut under våren 1981all en pariamentarisk kommitté bör lillsällas med uppgift all analysera vilka åtgärder som bör vidtas föratt säkra kärnkraftens avvecklingoch minska oljeberoendet. Kommittén förutsattes enligt beslut bl.