prop · G50358 · 1981-12-31 00:00:00 — erinrar om att, närrasdiskrimineringskonventionens artikel 4 b har behandlats i tidigarelagstiftningsärenden, statsmakterna har ansett att arfikelns syfte i alltväsentligt uppnås genom reglerna om straff för hets mot folkgrupp och olagadiskriminering. Del har därför ansetts att artikeln inte behöver föranleda ytteriigarelagstiftning. Några nya omständigheter, som ger anledning att ändra dennaståndpunkt, har inte enligt förbundet framkommit. De instanser som förordar att ett förbud molorganisationer som främjar 1981/82:58 39 rasdiskrimineringinförs nu betonar genomgående att förbudet behövs i förebyggande syfte. Sverigesadvokatsarnfund delar kommitténs uppfattning att det f. n. knappast förekommersådana organisafioner av betydelse. Emellertid föreligger enligt samfundetrisk att organisationer av den karaktären snabbt dyker upp. Detta har pä senareår visat sig ske bl. a. i i samband med ökad arbetslöshet och ansträngdsamhällsekonomi. Invandrargrupperna, i särskild utsträckning de färgade, hardär drabbats. Det finns enligt samfundet anledning anta att kan ställasinför motsvarande problem, inte minst det så kallade "andra generationsproblemel"med inslag av ökad kriminalitet och utslagning bland dem som vuxit upp iSverige men hamnat i konflikt mellan föräldrakulturen och det nya hemlandetskultur och som därför saknar naturlig anknytning till något länd. EnligtKatolska biskopsämbetet vore det värdefullt om arfikel 4 b i rasdiskrimineringskonventionenockså föranledde lagstiftning, dels med hänsyn till att , somratificerat konventionen, bör uppfylla densamma i sin helhet och därigenomvisa ett gott föredöme, dels med hänsyn till alt det i och för sig kan vara fördel att rättsvårdande myndigheter ges möjlighet att på ett tidigt stadiumingripa mot organisation med rashets på sitt program, innan den framträttoffentligt med sitt budskap. Enligt biskopsämbetet föreligger nämligen risk attsådana organisationer väljer att på arbetsplatser, skolor o. d. bilda cellersom verkar i det fördolda med att sprida sitt program, i stället för attframträda offentligt. Utredningenhar föreslagit att särskild information bör ges om de bestämmelser som skyddaretniska minoritetsgrupper. Informationen bör enligt utredningen riktas tillallmänheten, till berörda minoritetsgrupper och till polis- ochåklagarmyndigheterna. Behoveiav information understryks allmänt av remissinstanserna. pekar på vikten av att den svenska allmänheten och olikaminoritetsgrupper samt personal i myndigheter på riks-, regional-och lokal nivåerhåller saklig och lättillgänglig information om lagregler gällande hets motfolkgrupp. Informationen måste också ske på de vanliga invandrarspråken.Särskilda medel bör enligt verket ställas till förfogande för en kraftfull informationskarnpanj. Sverigesfrikyrkoråd och till trossamfund;delegationen för vissa trossamfund poängterar särskilt värdet av utredningensförslag om informationsinsatser riktade till allmänheten och, i synnerhet, tillpolis- och åklagarmyndigheter. Frännågra håll betonas också värdet av information om invandrare och invandraresförhållanden i allmänhet. Lettiska centralrådet i anför bl.a.: Prop.1981/82:58 40 Informationenskall inte endast riktas mot någon särskild grupp eller vissa personer isamhället ulan vi måste alla få en information som gör att vi kan få bättrekontakt med varandra. Det är inte tillräckligt med den information som ges åtinvandrarna utan landets egna infödda skall bibringas en objektiv kunskap ominvandrarna om vi skall få en bättre samlevnadsmiljö. Denna information måsteböria på ett tidigt stadium i skolan, fortsätta via folkbildning ochvuxenutbildning saml ute på arbetsplatserna och via massmedia. Det räcker inteatt lära invandrarna svenska. Svenskarna och invandrarna måste vänja sig vidatt leva tillsammans som jämlika och med ömsesidig respekt för varandrasolidariskt dela på arbetsbördan och med delat ansvar arbeta för landetsbästa. Prop.1981/82:58 41 Bilaga3 De remitterade lagförslagen Lagom ändring i tryckfrihetsförordningen Härigenomföreskrivs att 7 kap. 4§ tryckfrihetsförordningen' skall ha nedan angivnalydelse. 4§ Med beaktande av det i 1 kap. angivna syftet med en allmän tryckfrihet skallsåsom otillåtet yttrande i tryckt skrift anses sådan enligt lag straffbar framställningsom innefattar; 1. högförräderi,förövat med uppsåt att riket eller del därav skall med våldsamma eller eljest lagstridiga medel eller med utländskt bistånd läggas under främmande makt eller bringas i beroende av sådan makt eller att del av riket skall sålunda lösryckas eller att åtgärd eller beslut av statschefen, regeringen, eller högsta domarmakten skall med utländskt bi stånd framtvingas eller hindras, såframt gärningen innebär fara för uppså tets förverkUgande; försök,förberedelse eller stämpiing till sådant högförräderi; 2. krigsanstiftan, såframt faraför att riket skall invecklas i krig eller andra fientligheter framkallas medutländskt bistånd; 3. uppror, förövat med uppsåt attstatsskicket skall med vapenmakt eller eljest med våldsamma medel omstörtaseller att åtgärd eller beslut av statschefen, regeringen, ellerhögsta domarmakten skall sålunda framtvingas eller hindras, såframt gämingeninnebär fara för uppsåtets förverkligande; försök,förberedelse eller stämphng fill sådant uppror; 4. landsförräderieller landssvek, i vad därigenom, då riket är i krig eller eljest i lag meddelade bestämmelser om sådant brott äga tillämpning, någon förleder krigsfolk hörande till rikets eller med riket förbunden stats krigsmakt eller andra som äro verksamma för försvaret av riket till myteri, trolöshet eller modlöshet eller genom osann framställning sprider misströs tan bland allmänheten eller begår annan dylik förrädisk gärning som är till men för försvaret eller för folkförsöriningen eller, om riket är helt eller delvis ockuperat av främmande makt utan att militärt motstånd förekom mer, för motståndsverksamheten; försök,förberedelse eller stämpiing fill sådant landsförräderi eller landssvek; 5. landsskadlig vårdslöshet, i vaddärigenom någon av oaktsamhet begår gärning som avses under 4; 6. uppvigling, varigenom någonsöker förleda till brottslig gärning, svikande av medborgerlig skyldigheteller ohörsamhet mot myndighet; 7. ryktesspridning fill fara förrikets säkerhet, varigenom, då riket är i krig eller eljest i lag meddeladebestämmelser om sådant brott äga tillämpning, någon sprider falskt rykte ellerannat osant påstående, som är ägnat att framkalla fara för rikets säkerhet,eller till främmande makt framför eller låter framkomma sådant rykte ellerpåstående; ' Omtryckt 1979:936. 8. hot mot eller missaktning för folkgrupp av viss ras, med viss hudfärg, av visst nationellt eller etniskt ursprung eller med viss trosbekännelse; 8. hot mot eller förakt för en grupp av människor medhänvisning till deras rastillhörighet, hudfärg, nationella eller etniska ursprungeller trosbekännelse; 9. förtal, varigenom någon utpekar annan såsombrottslig eller värd i sitt levnadssätt eller eljest lämnar uppgift som är ägnad att utsätta denne för andras missaktning, dock ej om det med hänsyn till omständig heterna var försvariigt att lämna uppgift i saken och han visar att uppgiften var sann eller alt han hade skälig grund för den; 10. förtal avavliden, om gärning som avses under 9 är sårande för de efterlevande ellereljest kan anses kränka den frid, som bör tillkomma den avlidne; 11. förolämpning,varigenom någon smädar annan genom kränkande fillmäle eller beskyllning ellergenom annat skymfligt beteende mot honom; eller 12. barnpornografibrott, varigenomnågon skildrar barn i pornografisk bild med uppsåt att bilden sprides, om integärningen med hänsyn till omständigheterna är försvarlig. Denna lag träder i kraft . Lag om ändring i Härigenomföreskrivs att 5 kap. 5 § och 16 kap. 8 § skall ha nedan angivnalydelse. Brott somavses i 1-3 §§ må ej åtalas av annan än målsägande. Förtal och grovt förtal, såock förolämpning mot någon i eller för hans myndighetsutövning må dock åtalasav åklagare, om målsägande angiver brottet till åtal och åtal av särskildaskäl finnes påkallat ur allmän synpunkt. Brottsom avses i 1-3 §§/å/-ej åtalas av annan än målsägande. Förtal och grovtförtal får dock åtalas av åklagare, om målsägande angiver brottet till åtal ochåtal av särskilda skäl finnes påkallat ur allmän synpunkt. Under sammaförutsättningar får allmänt åtal väckas för förolämpning mot någon i eller förhans myndighetsutövning eller förolämpning mot någon med hänvisning till hansrastillhörighet, hudfärg, nationella eder etniska ursprung ellertrosbekännelse. Senaste lydelse 1975:667. Har förtal riktats mot avliden, må åtal väckas av denavlidnes efterlevande make, bröstarvinge, fader, moder eller syskon saml, omåtal av särskilda skäl finnes påkallat ur allmän synpunkt, av åklagare. Innebär brott som avses i 1-3 §§, att någon genom förgripelseå främmande makts statsöverhuvud som vistas här i riket eller å främmandemakts representant här i riket kränkt den främmande maklen, må brottet åtalasav åklagare utan hinder av vad som stadgas i första stycket. Åtal får dock ejske utan förordnande av regeringen eller den regeringen bemyndigat därtill. Den som offentligen eller eljesi i uttalande eller annat meddelande som sprids bland allmänheten hotar eller uttrycker/öraA:r för en grupp av människor med hänvisning till deras rastidhörighet. hudfärg, nationella eller etniska ursprung eller trosbekännelse, döms för hets mot folkgrupp fängelse i högst eller, om brottet är ringa, till böter. 16 kap. 8 §- Den som offentligen eller eljest i uttalandeeller annat meddelande som sprides bland allmänheten hotar eller uttryckermissaktning för folkgrupp av viss ras, med viss hudfärg, av visst nationellteller etniskt ursprung eller med viss trosbekännelse, rfömes för hets mot folkgrupptill fängelse i högst eller, om brottet är ringa, till böter. Denna lag träder i kraft . Senaste lydelse 1970:224. Prop.1981/82:58 44 , regeringsrådet , justitierådet . tillhandakommet utdrag av protokoll vidregeringssammanträde har regeringen på hemställan avstatsrådet och chefen för beslutat inhämta lagrådetsyttrande över förslag till 1. lag om ändring itryckfrihetsförordningen, 2. lag om ändring i . Förslagenhar inför lagrådet föredragits av hovrättsassessor . Förslagenföranleder följande yttrande av lagrådet: Enligt vad som framhållitsi remissprotokollet är avsikten att bestämmelserna om hets mot folkgrupp i 16kap. 8 § och 7 kap. 4 § tryckfrihetsförordningen fortsättningsvisliksom endast skall skydda kollektivt bestämda grupper och inteenskilda identifierbara individer (jfr NJA 1978 s. 3). Till belysning härav hari remissen nämnts, att bestämmelserna varken eller enligtförslagen skyddar exempelvis en familj som utsätts för förföljelse i ettbostadsområde på grund av nationell eller etnisk tillhörighet. Att så är falleti gällande rätt framgår utan vidare av att skyddsobjektet i bestämmelsernasnuvarande lydelse beskrivs som "folkgrupp" av närmare angivenbeskaffenhet. Om man, såsom skett i förslagen, i stället beskriverifrågavarande brott såsom riktat mot "en gmpp av människor" blir detdäremot inte lika tydligt, att förföljelse av nämnda slag mot exempelvis enfamilj skulle falla utanför bestämmelsernas tillämplighetsområde. Förslagenskulle på denna punkt vinna i klarhet, om uttrycket "en grupp avmänniskor" byts ut mot uttrycket "folkgmpp eller annan sådan obestämdgmpp av personer". Orden "med hänvisning till deras rastillhörighet,hudfärg, nationella eller etniska ursprung eller trosbekännelse" bör omså sker ersättas med orden "med anspelning på ras, hudfärg, nationellteller etniskt ursprung eller trosbekännelse". Med anledning av sistnämndaförslag kan en redaktionell jämkning av 5 kap. 5 § övervägas. Iövrigt lämnar lagrådet förslagen utan erinran. 1981/82:58 45 Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden , , , , , , ,, , , , , Elmstedt, Tilländer, Ahriand, Proposition om ändring i tryckfrihetsförordningen ochbrottsbalken (hets mot folkgrupp m. Föredraganden anmäler lagrådets yttrande' över förslagtill 1. lag om ändringi tryckfrihetsförordningen, 2. lag om ändringi . Föredraganden redogör för lagrådets yttrande och anför. Lagrådethar i princip godtagit de remitterade förslagen men har förordat vissa redakfionellaändringar. Mot dessa har jag i huvudsak ingen erinran. Eftersom det i lagrådetsförslag beträffande 16 kap. 8 § och 7 kap. 4 §tryckfrihetsförordningen förekommande uttrycket "folkgrupp eller annansådan obestämd grupp av personer" möjligen kan föranleda missförstånd - enfolkgrupp kan ju i viss mening sägas vara en bestämd gmpp - förordar jag dockatt ordet "obestämd" får utgå ur de aktuella paragraferna. Medanledning av vad lagrådet har uttalat vill jag i tydlighetens intresse vidaretillägga att den omständigheten att det enligt förslaget hksom för straftharhetkrävs att brottet är riktat mot en kollekfivt bestämd gmpp givetvis inteinnebär någon försvagning av det skydd som enskilda individer tillhörandeetniska minoriteter har , t. ex. genom straffbestämmelserna om förolämpning,olaga hot och ofredande. Beträffande förolämpning är det ju tvärtom så attskyddet förstärks genom den föreslagna ändringen i åtalsregeln. Jag hemställer att regeringen föreslår att anta de av lagrådet granskade förslagen med vidtagnaändringar. Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch beslutar att genom proposition föreslå att anta de förslag somföredraganden har lagt fram. Beslut om lagrådsremiss fattat vid regeringssammanträdeden . Prop.1981/82:58 46 Propositionen .................................................................. ..... 1 Propositionenshuvudsakliga innehåll ............................ 1 Lagförslag........................................................................ ..... ? 1 Förslag tilllag om ändring i tryckfrihetsförordningen ... 2 2 Förslag tilllag om ändring i ..................... 3 Utdrag avprotokoll vid regeringssammanträde 5 1 Inledning ....................................................................... 5 2 Allmänmotivering ....................................................... 5 2.1 Hets mot folkgrupp ................................................. 5 2.1.1 Gällande ordning i korthet ................................ ..... 5 2.1.2 Reformförslag i m. m......................... 7 2.1.3 Utredningen ................................................... ..... 8 2.1.4 Remissutfallet i stort ........................................ ... 10 2.1.5 Vilken krets av människor börskyddas? 2.1.6 Hur bör den brottsliga handlingenbeskrivas? 2.1.7 Vissa övriga frågor ......................................... ... 17 2.2 Förolämpning ......................................................... ... 17 2.3 Förbud mot organisationer somfrämjar rasdiskriminering ... 20 3 Upprättadelagförslag ................................................... 22 4 Specialmotivering ......................................................... ... 22 4.1 Bestämmelserna om hets motfolkgrupp (16 kap. 8 § BrB och 7 kap. 4 § TF) 22 4.2 Åtalsregeln vid förolämpning (5kap. 5 § BrB) ......... 24 4.3 Ikraftträdandet ....................................................... 24 5 Hemställan ................................................................... 25 6 Beslul ........................................................................... 25 Bilaga1 Diskrimineringsulredningens lagförslag ..... ... 26 Bilaga 2 Sammanställning av remissyttrandena över SOU 1981:38 ....................................................... ... 28 Bilaga 3 De remitterade lagförslagen .................... ... 41 Utdrag av lagrådets protokoll ...... 44 Utdrag av protokoll vid regeringssammanträde den 5 november1981 45