prop · G503103 · 1981-12-31 00:00:00 — Den av Falu kommun överlämnade utredningen har gjorts avkommittén för i . Denna kommitté är sammansatt avrepresentanter för stiftelsen , (), Åre slalomklubb saml stiftelsen . Kommitténs syfte har varitalt med utgångspunkt i del av OS-utredning framlagda betänkandetbeskriva de praktiska förutsättningarna för ett arrangemang av år1988. Kommittén har därvid sökt analysera de åtgärder som behöver vidtas samtutarbetat kostnadskalkyler för dessa. Beslutet i innebär att kommunen ansökerom vinlerspelen med förbehåll dels för utformningen av de statligagarantier kommunen önskar, dels för att frågan ånyo skall prövas av kommunenefter del alt förhandlingar med staten, Åre kommun m. fl. Falukommun kommer för sin del enligt de beslut som fattats alt vid överläggningarnaom ekonomiska garantier hävda att staten skall garantera att kommunen inte fårnågra kostnader för de åtgärder som fordras för all genomföra de olympiskavinlerspelen. Falu kommun har formellt ansökt om spelen hos lOK. SOK har hoslOK deponerat erforderligt belopp för all ansökan skall gälla samt till lOKöversänt de uppgifter om spelens tänkta arrangemang m. m. som forinellt krävs.SOK har ställt sig bakom kommunens ansökan. () harnyligen uttalat sig för ett svenskt arrangemang av . Vid IOK:s session i Baden Baden i den 29september 1981 avgörs frågan om vilken ort som skall erbjudas arrangera 1988års . Falu kommuns ansökan har gjorts avhängig av att statenlämnar ekonomisk garanti för genomförandet av spelen. Regeringen har mot denbakgrunden förklarat sig beredd alt medverka lill att klarlägga förutsättningarnaför att den svenska ansökan skall kunna kvarstå. För att ge underlag för den fortsatta prövningen avförslaget om i /Åre bör därför en särskild utredaretillkallas. Utredarens huvuduppgift bör vara att klarläggaförutsättningarna för all den av Falu kommun inlämnade ansökan skall kvarstå.Det slutgiltiga ställningstagandet från berörda parters sida måste ske i godtid före del sammanträde vid vilket lOK tar ställning lill frågan om arrangörför . Med hänsyn härtill bör utredaren senastunder redovisa sitt uppdrag till regeringen. I dettaarbete krävs bl. a. en vidare analys av de ekonomiska kalkyler som presenterats och en granskning av de organisatoriska lösningar som kan bli aktuella. Vidare krävs - vad gäller de delar av arrangemangen där staten kan bli ansvarig för investeringar, drift eller produktion - attfinansieringsvillkor, ekonomiska konsekvenser m. m. klarläggs. Utredaren skall mot den bakgrunden bedöma behovel av en eventuell statsgaranti och i förekomman de fall presentera en modell för en sådan. Den genomförda granskningen i har slutligen också gett vid handen 127 1981/82:103 att vissa kalkylposter ochpraktiska förutsättningar för arrangerandet av Del II spelen måste prövas ytterligare. Utredaren bör om så visarsig erforderligt också utforma förslag till avtal mellan staten och övrigaintressenter. statens del bör eventuella avtal göras beroende avregeringens och Utredaren skall beakta tilläggsdirektiv lill samtligakommittéer och särskilda utredare angående finansiering av reformer (Dir1980:20). Härvid skall förutsättas all de eventuella kostnader som följer avframlagda förslag inte skall medföra en ökad belastning på statsbudgeten. Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag altregeringen bemyndigar chefen för att tillkalla en särskild utredare med uppdrag altundersöka förutsättningarna för i /Åre , alt besluta om sakkunniga, experter, sekreterare och annatbiträde åt utredaren. Vidare hemställer jag all regeringen föreskriver all kostnaderna skall belasta tionde huvudtitelnskommilléanslag. Regeringen ansluter sig lill föredragandens övervägandenoch bifaller hans hemställan. Genomförandet av beslutade reformer beträffande polisensuppgifter, utbildning och organisation m. m. Beslut vid regeringssammanträde . Departementschefen, statsrådet , anför. har fattat ett principbeslut om allmännariktlinjer för en reform av polisväsendet. beslut grundas på prop.1980/81:13 om polisens uppgifter, utbildning och organisation m. m. (JuU1980/81:24, rskr 1980/81:210). Till grund för propositionen har i sin tur legat1975 års polisutrednings betänkande (SOU 1979:6) Polisen. 1 enlighet med propositionen har i riksdagsbeslutetförutsatts att det praktiska genomförandet av reformen skall anförtros åt enlill knuten polisberedning med parlamentariskförankring. På polisberedningen skall, förutom en rad organisatoriska frågor,även ankomma att utforma förslag till en särskild polislag, i vilken degrundläggande reglerna om polisens uppgifter, organisation och befogenheterförs samman. En beredning med uppdrag alt fullgöra de arbetsuppgiftersom har nämnts bör nu tillkallas. Beredningen bör ha ställningen avkommitté. Beredningens arbete bör bedrivas med beslut somutgångs punkt. Propositionen och justitieutskottels betänkande kommer alltså att kunna tjäna som direktiv för arbetet. Med hänsyn till uppdragets omfattning finner jag det dock motiverat att här översiktligt redogöra för några huvudfrågor. I fråga om den lokala polisorganisationen innebärriksdagsbeslutet bl. a. Skr. 1981/82:103 att genomgripande förändringar skallgöras när det gäller metoderna för Dir 1981:27 resursfördelningen. Delförutsätts alt regeringen liksom nu skall bestämma om antalet polismanstjänsterför vart och ett av de 118 polisdistrikten i landet. 1 övrigt skall emellertidden fördelning av personalen som läggs fast centralt i huvudsak begränsas tillatt del för varje distrikt fastställs en basorganisation. vilka enheter som skall finnas i distriktet liksom vissabefälstjänster och administrativa tjänster. I övrigt skall indelningen avpersonalen ankomma på den lokala polisstyrelsen, förutsatt att del inle ärfråga om regional polisverksamhet. En väsentlig uppgift för polisberedningen blir att med deutgångspunkter som anges i propositionen och beslut upprätta förslagtill organisationsplaner för polisdistrikten. Organisationsplanerna bör angebasorganisationen och de tjänster inom denna som skall fastställas genomcentrala beslut liksom de personalresurser som de lokala polisorganen skall kunnasjälvständigt förfoga över. En uppgift för beredningen, till vilken jag straxåterkommer, blir också alt ange hur permanenta enheter för regionalpolisverksamhet skall inpassas i polisdistrikten. I sitl organisationsarbete bör beredningen även ägna uppmärksamhetåt frågan om man i övrigi genom organisatoriska och andra åtgärder kanåstadkomma att polisdistriktens samlade resurser utnyttjas mera effektivt änvad som är möjligt. Exempel på frågor som i denna del bör undersökas närmarehar lämnats i propositionen, bl. a. i avsnittet om utredningsverksamheten (s.29-34). En viktig fråga är om man med utgångspunkt i den helhetssyn påpolisväsendet som har lagts fast genom riksdagsbeslutet kan nåeffektivitetsvinster genom en ökad samverkan mellan ordnings- och kriminalavdelningarna. 1 anslutning till sitt arbete med den lokalapolisorganisationen bör beredningen också föreslå en metod för all gepolisdistrikten ökad självständighet beträffande utrustning och andra liknandeadministrativa frågor. De ekonomiska ramarna måste givetvis här fastställasgenom centrala beslut. Av grundläggande betydelse vid utformningen av den nyaorganisationen blir den ökade beslutsbehörighel för den lokala polisstyrelsensom har beslutat om (prop. 1980/81:13 s. 57-62). Polisstyrelsen iplenum förutsätts kunna besluta i alla viktigare frågor rörande verksamheten idistrikten utom när det gäller ett ärende om polisledning i särskilt fall.Denna princip blir en utgångspunkt för beredningen vid utformningen av förfaltningsförslagpå området. Jag vill erinra om att också på en del andra punkter harlagt fast nya principer som får betydelse för författningsregleringenbeträffande polisstyrelserna. Det gäller främst en delvis ändrad metod för valav ledamöter (prop. 1980/81:13 s. 65-66), en utökning av antalet ledamöter (s.66) och ell nytt polismyndighetsbegrepp (s. 68). F. n.finns en polisstyrelse i varje polisdistrikt. Vid remissbehandlingen av belänkandet Polisen har polisstyrelsen i (majorite ten) väckt tanken på att för del komplettera det medborgarin flytande som utövas av polisstyrelsen med lokala nämnder som skulle kunna samverka med polisledningen i de olika vaktdistrikten. I enlighet med vad som har förutsatts i prop. 1980/81:13 (s. 67) bör beredningen överväga om det finns ett behov av elt sådant syslem inom distriktet samt i så fall prövade principiella och praktiska aspekterna. I denna del bör beredningen samråda 129 1981/82:103 medkommunaldemokratiska kommittén (Kn 1977:07). Del II Även när det gäller den regionalapolisorganisationen i riksdagsbeslutetatt en basorganisation skall fastställas centralt. Beslut angående de närmareriktlinjerna för de regionala enheternas verksamhet och dimensioneringen avenheterna har förutsatts ankomma på länsstyrelsernas styrelse medlänspolischefen som ansvarig handläggare. Beredningen bör lägga fram förslagtill utformning av basorganisationen för regional verksamhet. Redan häravföljer att beredningen måste göra en genomgång av resurserna för dennaverksamhet i samtliga län och redovisa förslag till organisationsplaner i dennadel. Ocksåi fråga om de i egentlig mening operativa ledningsfunktionerna för den regionallaverksamheten medför riksdagsbeslutet betydelsefulla förändringar. Avsikten äratt liksom nu skall kunna överta ledningen för de regionalaenheternas arbete när särskilda förhållanden påkallar det. För det löpandearbetet bör enheterna emellertid enUgl riksdagsbeslutet kunna varaorganisatoriskt inordnade i de polisdistrikt där de är stationerade och slåunder omedelbar ledning av polischefen i distriktet. ochlänspoUschefen utövar då en indirekt ledning (se prop. 1980/81:13 s. 93-95). Ipropositionen påpekas alt en sådan ordning för ledningen av de regionalaenheterna är naturlig i de fall där regional verksamhet utövas av en enda enhetinom ett län. Den bör också ulan svårighet kunna genomföras i fråga om sådanaenheter som är avsedda för spaning mol och utredning av narkotikabrott ochkvalificerad ekonomisk kriminalitet. På trafikområdet, där del f. n.. iåtskilliga fall finns flera enheter med regionala uppgifter verksamma inomsamma län, krävs emellertid vissa särskilda överväganden. Ipropositionen har förutsatts att de organisatoriska frågor som gäller polisensarbete på trafikområdet skall utredas i ell sammanhang genom polisberedningensförsorg. Förutom ledningsfrågorna bör trafikenhelernas uppgifter och organisationundersökas, däribland frågan om och i så fall i vUken utsträckning enheternabör överta vissa av de utredningsuppgifter beträffande trafikbrottsUghet som f.n. ankommer på kriminalavdelningarna (prop. s. 94-95 och 109-110). Det harfömtsalls alt sammanhållna regionala enheter även i fortsättningen måste finnasför sådan trafikövervakning som kräver specialutrustning. Enutgångspunkt för beredningens arbete bör vidare vara att åtminstone de länstrafikgrupper och lokala trafiksektioner inom ett län som har samma stationering sammanförs och ställs under enhetlig ledning. Härigenom kan nämUgen betydande rationaliseringsvinster uppnås. Av vad jag förut har anfört följer att beredningen därvid i första hand bör pröva en lösning som innebär alt den dagliga operativa ledningen ankommer på polischefen i del distrikt där enheten är stationerad eUer, i den mån det även i fortsättningen visar sig nödvändigt med flera enheter för ändamålet inom samma län, att ett samordningsansvar för dessa ledningsfunktioner läggs på en av de berörda lokala polischeferna. Slås de nuvarande regionala och lokala enheterna samman i den utsträckning som har förutsatts bör beredningen vidare pröva i vad mån någon särskild reglering behövs för att lägga fasl i vilken utsträckning de nya enheterna skaU ägna sig åt sådant trafikarbete som kan sägas vara av lokal natur. 130 Medborgarinflylandet på regional nivå skall enligtriksdagens beslut En utgångspunkt är därvid att i likhet Skr.1981/82:103 medvad som har angetts i fråga om de lokala polisstyrelserna frågor som Dir 1981:27 gällerpolisledning i del enskilda fallet inte skall kunna hänskjutas till den Däremot har förutsatts ett starkt medborgarinflytande i frågor om bl. a. resursfördelning, rekrytering, utbildningsamt allmän inriktning av verksamhet som berör flera distrikt. Denregionala styrelsen har som jag förut har angett även förutsatts få rätt att efter samråd med den lokala poUsorganisationen bestämma i vilken utsträckningsom resurser skall avdelas för regional verksamhet. författningsarbetehar beredningen anledning att särskill uppmärksamma ansvarsfördelningendels mellan de lokala och regionala organen, dels mellande senare inbördes, dvs. styrelse, landshövdingen och Enliglriksdagens beslut skall länspolischefen i flertalet län fortfarande varatjänsteman i . För och och länfömtsalls dock en särlösning enligl vilken länspolischefen förenar sinbefattning med tjänsten som polischef i residensortens polisdistrikt och länetutgör ett enda regionalt verksamhetsområde. Detta ger gynnsamma förutsättningarför en samordning av vissa gemensamma funktioner. Särskill bör beredningen setill att möjligheterna att samordna utryckningsverksamheten inom densammanhängande bebyggelsen tas till vara ulan att därför självständigheten förde berörda kransdistrikten äventyras. Riksdagsbeslutet bygger på fömtsällningenatt länspolischefen i dessa län utövar direkt ledning över de enheter som äravdelade för regional verksamhet i den mån de är organisatoriskt inordnade iresidensortsdislriktet. Organisationen för regional verksamhet i Stockholmsoch bör sålunda ses över med den utgångspunkten. FörStockholms län kan exempelvis frågan uppkomma om resurserna för den regionalatrafikverksamheten kan inordnas i en enhel inom länet. Motsvarande fråga kanuppkomma i fråga om narkotikabekämpningen, där också förhållandet fillrikskriminalen förtjänar uppmärksamhet. Dennya organisafionen i och kommer att innebäraalt länspolischefens expedifion awecklas där. Beredningen bör utforma ettförslag lill hur de polisadministraliva frågor och de polismyndighetsärendensom f. n. faller på expeditionen skall handläggas i fortsättningen. I den månärendena skaU handläggas inom bör även anges vilken enhet somskall ha beredningsansvaret. Polisberedningen bör här kunna utgå från dengenomgång som har redovisats i betänka.idet Polisen (s. 218-219 och 380-394).En utgångspunkt är att någon ny enhet vid länsstyrelserna inte skall inrättas.Beredningen bör belysa frågan om någon särskild anordning bör vidtas för attfillgodose del behov som kan finnas hos länsstyrelserna av polisiär experfis.Viktigt är att de frågor som har angetts nu får en lösning som innebär altjävs- och inlressekonfliktsituationer inle behöver uppkomma. Ipropositionen har förutsatts att det i kommer attbehövas en tjänst som biträdande polischef för det löpande arbetet idistriktet. Förhållandet mellan polischefens och souschefens befogenheterkräver särskUd uppmärksamhet. I fråga om övriga län -bortsett från och vilka jag strax skall beröra närmare - innebär riksdagsbeslutet som har angetts att länspolischefen fortfarande skall vara tjänsteman i . Skr.1981/82:103 ställning inom länsstyrelseorganisationen förstärks, och dethar förutsatts att Del II han i fortsättningen får sinverksamhet i mera utpräglad grad än f. n. inriktad på planering, samordning och tillsyn. En uppgift somsannolikt kommer att fortsätta att växa i betydelse är samverkan överlänsgränserna. Andra funktioner som länspolischefen i fortsättningen haravsetts ägna ökad uppmärksamhet är beredskapsplaneringen och säkerhetstjänsten.Polisberedningen bör belysa länspolischefens ställning och arbetsuppgifter iden nya organisationen, varvid en utgångspunkt bör vara att den förutsattadecentraliseringen av funktioner till det lokala planet medför all de resursersom avdelas tiU länspolischefens expedition kan begränsas. Frågan om den s. k.stödjande verksamheten bör finnas kvar i nuvarande utformning bör undersökas.När det gäller den egentliga polisverksamheten bör beredningen också särskiltbelysa frågan om särlösningar i ell eller annat hänseende bör vidtas i fråga omMalmöhus län. Vad som har sagts.nu har inte tillämpning på ,som omfattar endast ett polisdistrikt och som saknar länspolischef. I fråga omGotlands län torde några större förändringar inte f. n. vara påkallade.Justitieutskottet har i sitt av godkända betänkande också sagt sighysa en betydande tveksamhet inför frågan om en organisation av den regionalapolisverksamheten enhgt de linjer jag skisserade för det stora flertaletlän kan tillämpas på , del enda län som f. n. omfattar enbart tvåpolisdistrikt. Enligt beslut bör beredningens överväganden rörandeden regionala polisverksamheten i ske förutsättningslöst. Enmöjlig lösning som beredningen därvid bör undersöka är om enprinciporganisation av samma slag som den som har valts för Slockholms-ochGöteborgsregionen kan genomföras även i . Organisationsfrågornatorde i så fall bli mera lältlösta än för storstadslänen, men medförgivetvis skillnaden i strukturen hos och storstadslänen att endel speciella överväganden kan behöva göras. Den nuvarande organisationen iGotlands län torde i vissa hänseenden kunna tjäna till ledning, om man väljeren principorganisalion av detta slag. I propositionen förutsätts att blirföremål för en organisatorisk översyn av polisberedningen med sikte på ettminskat personalbehov enligt de rikfiinjer som närmare har angetts ipolisutredningens betänkande. Denna uppgift är angelägen och bör avberedningen behandlas med förtur, låt vara att den slutliga redovisningen inletorde kunna ske förrän i samband med slutförandet av uppdraget i övriga delar.Översynen bör även omfatta rikskriminalen. Självfallet bör, som har uttalats iprop. 1980/81:13, översynen ske med beaktande av alt det även i fortsättningenbehövs resurser för att samlat bedöma polisverksamheten och verka församordning och effektivitet Uksom för alt möta de särskilda krav som ställs pådet centrala förvaltningsorganet exempelvis när del gäller bekämpandet av denorganiserade och den ekonomiska brottsligheten. Personalminskningen är bl. a. avhängig av attarbetsuppgifter enligt vad som har förutsatts i beslut kan decentraliseras från rikspolissty relsen till regional och lokal nivå. I detta hänseende blir en särskilt viktig uppgift för beredningen alt redovisa möjligheterna alt på längre eller kortare sikt decentralisera arbetsuppgifter i anslutning lill utveckling av nya eller väsentligt ändrade ADB-system. Beredningen bör därvid uppmärksamma frågan i vad mån polisdistriktens inflytande över ADB-användningen kan 132 öka. Vidare bör belysas frågan hursystemstruktur samt organisation för utveckling och drift bör utformas. Polisberedningen bör emellertid vara oförhindrad att prövaom även andra D'r 1981:27 arbetsuppgifter än de som har angetts särskill iprop. 1980/81:13 kan flyttas ned eller om viss verksamhet kan minska iomfattning. Bland de övriga frågor som beredningen bör studera under sittarbete vill jag särskilt nämna organisationen av projektarbeten inomrikspolisstyrelsen saml frågan om hur föreskrifter, allmänna råd ochinformationsmaterial för polisdistrikten bör utformas. Vid remissbehandlingen av betänkandet Polisen harrikspolisstyrelsen framhållit att det skulle innebära en förstärkning avstyrelsen alt inrätta en särskild lagenhet vid denna. I enlighet med vad somhar angetts i prop. 1980/81:13 (s. 114) bör emellertid beredningen i förstahand se efter om inte övervägande skäl lalar för alt den juridiskt utbildadepersonalen även i fortsättningen bör vara inordnad i de enheter hos styrelsensom har behov av särskild juridisk kompetens. När det gäller den administrativa verksamheten harberedningen att la ställning lill hur funktioner för analys och planering avpolisverksamheten bör vara organiserade på lokal, regional och central nivå(prop. 1980/81:13 s. 108-109). Även i övrigt bör beredningen se efter hur delokala och regionala polisstyrelserna skall kunna få ett fullgott underlag förbeslut i frågor som ankommer på dem. Som ett led i detta arbete bör beredningenstudera hur beslutsprocessen skall utformas inom de lokala och regionalainstanserna i polisväsendet när del gäller verksamhetens inriktning,resursplanering, ekonomi och administration. De befogenheter som i dettahänseende skall tillkomma bör preciseras. Beredningen bör även studera frågan huranslagsframställningar från de lokala och regionala organisationerna skallutformas och behandlas på olika nivåer i polisväsendet. Jag vill i anslutninghärtill erinra om alt det i beslut har förutsatts att statsmakternasprioritering och inriktning av polisverksamheten vid behov skall kunna ske ifastare former än . Beredningen bör belysa även den frågan. Såvitt gäller prioriteringen inom polisverksamheten pålokal och regional nivå bör beredningen också särskilt överväga frågan omändamålsenliga rutiner för samråd med åklagarväsendet (jfr JuU 1980/81:24 s.16). Beredningen bör lägga fram förslag fill hur lönekassornaskall organiseras och i övrigt fungera i den nya organisationen. Som har förutsatts i prop. 1980/81:13 (s. 116) börpolisberedningen få lill uppgift all belysa organisationen avrekryteringsarbetet på regional och lokal nivå. Genom beslut har lagts fasl principerna för enändrad utbildning inom polisväsendet (prop. 1980/81:13 s. 124-129). Den nyautbildningsgången skall enligt beslutet ha följande utformning: - En inledandegrundkurs vid poUshögskolan, grundkurs I. Ökad tonvikt läggs därvid på studieri sociologi, kriminalvård, psykiatri, ungdomsledning och samhällskunskap. Föratt utrymme skall skapas härför förutsätts en viss omdisponering av nuvarandemoment i grundkursen. - En period avalterneringstjänstgöring. Tiden för denna tjänstgöring minskas från nuvarandetvå lill . Under denna lid skall polisaspiranten normallfullgöra praktik även vid annat samhällsorgan än polisen, t. ex. socialvården,skolan, frivården eller sjukvården. - Enpåbyggnadskurs vid efter alterneringsli- 133 1981/82:103 dens slut, grundkurs II. 1 denna kursskall ingå bl. a. kontakter med andra Del II samhällsorgan, arbetsledning samtstudier av metoder för att mäta effekterna av polisens arbete. Avsikten är att denna kurs skall få enmera traditionelll högskolemässig prägel. Den nya ordningen innebär att den nuvarandeassistentkursen och inspektörskurs I ulgår ur utbildningsgången. Behovet avvidareutbildning skall i stället tillgodoses genom funktionsinrikladespecialkurser saml reguljär vidareutbildning för de polismän som har erhållittjänster inom basorganisationen. 1 polisutrednings förslag beträffandepolisulbildningen angavs också alt denna redan under grundutbildningen bordesantordnas med den allmänna högskolan. Detta föreslogs ske dels genom all delarav undervisningen förläggs till universitet, dels genom alt polisulbildningenfår tillgodoräknas på vissa linjer vid den allmänna högskolan. Enligl utredningenborde också förutsättningarna för att samordna antagningsförfarandet vidpolishögskolan och den allmänna högskolan undersökas. På förslag av utredningen har regeringen genom beslut den28 uppdragit ål saml universitets- ochhögskoleämbetet (UHÄ) att undersöka förutsättningarna för en samordning avangivet slag mellan polis- och högskoleutbildningen. I enlighet med vad som förutsattes i polisutredningensbetänkande (SOU 1979:6 s. 311) synes arbetet på all utarbeta kursplaner m. m. iöverensstämmelse med riksdagsbeslutet i utbildningsfrågorna kunna bedrivas avrikspolisstyrelsen i huvudsak fristående från polisberedningens arbete.Principiella frågor måste dock behandlas av beredningen. Till dessa frågor hörresultatet av den utredning som styrelsen f. n. bedriver i samråd med UHÄ (jfrJuU 1980/81:13 s. 17-19). Hit hör också frågan om möjligheten att decentraliseradelar av den utbildning som bedrivs centralt, i synnerhet när del gäller defunktionsinriklade specialkurserna.