prop · G503133 · 1981-12-31 00:00:00 — Gränsen mellan små och stora objekt bör enligtremissinstanserna bli föremål för ytterligare överväganden. Enligt kan de föreslagna gränserna medföra en olycklig styrning lillstörre objekt på bekostnad av alt med enkla medel lösa många och angelägnaåtgärder. framhåller att samma gräns bör användas såväl för väg-somför kollektivtrafikobjekt. Flera remissinstanser bl. a. i Stockholmslän och föreslår all de nyinförda bidragen förcykelleder och anordningar och åtgärder som främjar viss busstrafik bibehålls.Riksrevisionsverket framhåller alt utredningen borde ha beaktat konsekvensernaav ell inte fullständigt genomförande av föreslagen utökad kommunalväghållning. Lånsstyrelserna i och är tveksammatill all schablonbidraget även får användas till driftåtgärder. Statens planverkfinner det angelägel med en uppföljning av schablonbidragets användning, medanlänsstyrelsen i anser alt någon form av redovisning börinföras. För all syftet med schablonbidragel skall uppnås bör del enligtstatens vägverk endasl få användas till byggnadsåtgärder på det statskommunalaväg- och gatunätet eller fill kollektivlrafikålgärder. Föreslagen sänkning av bidragsprocenten lill 70 och enutökning av det bidragsberättigade underlaget och därmed sammanhängandeförenklingar av statsbidragsgivningen har mottagits positivt avremissinstanserna. a. atl förvaltningskostnader inormalfallet skall beräknas schablonmässigt. framhållervikten av att de totala kostnaderna för ell projekt är bidragsberättigade.Vidare anser förbundet att nuvarande tillämpningsanvisningar, TG 106 Slalskommunalväghållning, måsle utgå eller ändras. Tillämpningsanvisningar för kollektivtrafikanläggningarerfordras dessutom. Godkännande av kostnad för byggnadsobjekt bör ske medutgångspunkt från handlingar som medger en tillfredsställande koslnadsbedömning.De kostnadsbedömningar som görs i en utredningsplan är enligt remissinstansernaofta alltför översiktliga. Arbetsplan eller bygghandling bör därför ligga till gmndför beslut om bidragsbelopp. I utredningen föreslås förenklade granskningsruliner underbyggnadstiden. Enligt statens vägverk torde detta för kommuner ulan fillgångtill upphandlings- och byggexperlis medföra en ökning av de kommunalakostnaderna. 1981/82:133 31 Förslagettill schablonbidrag för drift av vägar är en utveckling av den senasttillämpade driftkostnadsberäkningen. Remissinstanserna är genomgående positivatill föreslagen schablonmodell och endast smärre påpekanden förekommer.Sålunda anser några remissinstanser att våglängden är en bättre måttenhet änkörbaneytans areal vid fördelning av driftbidrag. i Stockholmslän varnar dock för att en schablonberäkning efter alltför enkla grunder kanmedföra avsteg från rättviseprincipen. Enliglnuvarande mtiner utgår statsbidrag till anläggande av trafiksignaler på befindiglväg- och gatunät från driflanslaget. fömtsätter alt anläggandeav trafiksignaler skall ingå bland de åtgärder som omfattas av schablonbidragettill byggande. m.fl.,framhåller att statsbidrag även bör utgå till underhåll av kollektivtrafikanläggningarpå i princip samma säll som drift av väg- och gatuanläggningar. Remissinstansernahar med tillfredsställelse noterat utredningens förslag atl statsbidrag kanutgå till bullerbegränsande åtgärder. Genom en ändring (1981:901) i vägkungörelsen(1971:954) får fr.o.m. anordning för skydd motvägtrafikbuller räknas som väganordning och därmed kan statsbidrag utgå. I ulredningenföreslås inle några förändringar i de bestämmelser som reglerar faslställelseprövningav arbetsplan för statskommunala vägar. anser dock allarbetsplaner inte skall behöva fastställas då en kommun är väghållare.Arbetsplanen skall i stället kunna antas av kommunen efter samråd medlänsstyrelsen. Med hänsyn till den ringa prakfiska betydelsen och till delagtekniska komplikationerna framhåller emellertid statens planverk att detinte är motiverat alt nu avskaffa kravet pä fastställande av arbetsplaner. Ulredningensförslag om att stalsbidragsberättigade enskilda vägar belägna inom kommunernasväghållningsområde bör överföras till det statskommunala vägnätet ses av fleraremissinstanser som en rationell åtgärd. , länsstyrelseni m.fl. tillstyrker dock inte utredningens förslag, eftersom detinte finns någon lag om kommunvägar och därmed saknas f.n. en precisering avdet allmänna vägbegreppets tillämpning inom kommuner. 1981/82:133 32 Propositionenshuvudsakliga innehåll ..................... 1 1 Inledning ........................................................ 2 2 Gällande bestämmelser .................................... 3 3 Utredningsförslaget ........................................ ... 3 4 Remissyttrandena ........................................... 4 5 Föredraganden ................................................. ... 4 6 Hemställan .................................................... 21 7 Regeringens beslut .......................................... 21 DsK 1981:4 Sammanfattning av betänkandet 22 DsK 1981:4 Sammanfattning av remissyttrandena 27 Trycrceri, Stocririorm 1982