prop · G50344 · 1981-12-31 00:00:00 — Cm varje hygge betades under åttaår skulle ett färföretag med200 tackor klara av cirka 35 ha nya hyggen varje är (betas 13O-I5O ha). Med 100 sådana fårföretag skulle man klara av det årliga kemiska röjningsbehoveti slutet av . Om ökadhyggesbetning leder till en ökad total fårproduktion inom landet uppkommer avsättningsproblem förköttet. Världsmarknadspriserna är nämligen så låga på får-ooh lammkött och det skulle fordras ytterligare subventioner för att väsentligtÖka den inhemska konsumtionen.Omfattande hyggesbetning kan alltsåleda till samhällsekonomiska kostnader trots attden i vissa fall kan vara en företEigsekonomisktattraktiv metod att minska lövslyproblemen.I vissa delar av landet kan rovdjur, särskiltlo, allvarligt försvåra farbete på skogsmark. Det finns en rad andra åtgärder som kanvidtas för att minska behovet av kemisk lövslybekämpning. luidvika att ställa kvar lö-vträd som fröträd pä hyggen. Ett annat sätt att hindra insådd av lövträdsplantor är att avståfrån markberedning. Markberedningen är dock önskvärd bl.a. medhänsyn till barrplantomas överle-vnad och utveckling. Man kan i vissa fall plantera gran i stället förtall på marker där riklig aspslyförekomstkan förväntas. Detta för att undvika knäcksjuka som angriper tallplantor ooh som är beroende av asplöv för att ut- Prop.1981/82:44 156 Planteras tall på; sädana marker ställs mycket stora krax-på effektiv lövröjning. Sa.mmanf at t nings vi s kan konstateras att förebyggande åtgärder inte kan ersättakemisk eller röjning. De kan dock på läng siktminska arbetsbehovet och behovet av upprepningar vid röjning. Genom förebyggandeåtgärder kan därför merkostnaden för röjning jämfört med kemisk sådanminska. På vissa arealer kan de förebyggande åtgärderna helt eliminera behovet av besprutning. Hurmycket kostnaderna ooh besprutningsbehovet minskar kan dock inte beräknais utifrånnuvarande kunskap. De förebyggande åtgärderna är ofta förenademed kostnader och de ger effekt förstpå relativt lång sikt. Vissa av åtgärderna kan ha nega-ti-va miljömässiga ellerekologiska konsekvenser. Genom forskning samt mätningooh utvärdering av resultatet av vidtagna förebyggande åtgärder ökaskunskapen. De förebyggande åtgärderna kan dä bli allt effektivare med tiden, 8.5 röjningsom alternativ till kemisk lövslybekämpning Som framgått ovan är röjningden lämpligaste metoden på större delen avföryngringsytorna. Behov av kemisk röjning föreliggerdärför endast pä en mindre del. röjning ärlämplig främst på objekt medmåttlig lövinblandning ooh på mindre objekt som är svåra att behandla med kemiska preparat. Vidare kommerröjningssåg till användningpä objekt där man av olika anledningar vill behälla ett inslag av lövträd t.ex. i luckor i barrträdsbestånden.Manuell röjning är även nödvändig när man vill behållalövträd i form av en skärm på starkt frostlänta lokaler. Det är pä marker med särskilt svåra lövslyproblemsom det av kostnadsskäl föreligger behov av kemisk lövslybekämpning. Detta företagsekonomisktbetingade behov samt möjligheter att minska behovet med hjälp av förebyggandeåtgärder sammanfattas i tabell 8.1. Tabell8.1 Behov av kemisk lövslybekämpning och effekt av förebyggande åtgärder. Behov av kemisk lövslybekämpning Utan utökade före-Med omfattande insatser byggande åtgärder föratt utveckla och 150.000 ha/år De därefter följ- 90.000 ha/årande 5 åren Obetydligt mindre än150.000 ha/år/ Något .mindre än 90.000 ha/är' Från och med bör- Ca 75.000 ha/är/ Troligen betydligt mindre jan av än 75.000 ha/år Beror päsluta-werkningsarealens storlek och . De förebyggande åtgärderna haringen effekt pa de eftersatta arealerna. Det normala årsbehovet påverkasi nämnvärd grad tidigast efter detatt förebyggande åtgärdervidtagits. Det tar dess--utom tid att utveckla och i större skala börjatillämpa metoderna. I detta avsnitt anges arbetsåtgäng och kostnad för att ersättabesprutning med röjning på hela eller delar av de 150 000 ha där det ärligenföreligger behov av besprutning.Uppskattningarna bygger påmaterial från ooh företrädare för skogsbruket. Arbetsätgängen förmanuell röjning beror dels på hur mängaoch hur höga röj stammarna är vid varje ingrepp, dels pä hur mångagånger röjningen måsteupprepas innan barrföi-jmgringen klarar sig undan lövkonkurrensen. I större plantskogar med eftersatt lövröjning räckerdet i allmänhet med ett manuellt ingrepp avstorleksordningen 1,5-3 dagsverken per ha. Om man, som önskvärt är, inleder lövröjningen redan under kalmarks-fasen eller på tidigt plantstadium fordras 2-5 röjningar. I norra räcker det i allmähetmed tvä röjningar medan det ofta fordras tre i . Vid varje röjningstillfälle åtgår 1,5-3 dagsverken. På vissa arealer med tätt, snabbväxande lövslyblir därför den totala arbetsätgängen 6-7 dagsverken per ha. Beräkning av arbetsbehov som tillkommer om företagsekonomiskt motiverad besp?utning ersätts med röjning.Sammanställningen avser Röjningsarealen fördeladefter arbetsbehov för röjning Totaltdagsverksbehov som tillkommer om företagsekonomiskt motiverad besprutning ersätts med röjning Mindre än 1,5 dagsverken 1*00 000 per ha 1,5-3 dagsverken per ha 50 000 ooh besprutning lämplig av tekniska och skogliga skäl 3,1-5 dagsverken per ha 50 000 ooh besprutning lämplig av tekniska och skogliga skäl 5,1-7dagsverken per ha och besprutning lämpligav tekniska och skogliga skäl I denna grupp ingåräven arealer där arbetsbehovet ärstörre än 1,5 dagsverken pel- ha men därbesprutning är olämplig av tekniska eller skogliga skäl,t ex små spridda röjningsobjekt, luckor i barrplantsbestånden, frostläntalokaler eller i hu-vudsäk barrplantsröjning. 1981/82:44 159 I tabell 8.2 anges det arbetsbehov sum tillkommer om företagsekonomiskt motiverad besprutning ersätts med noggrant utförd röjning,. Röjningsarealen har fördelats i olika klasser efter arbetsbehovet per ha vid röjning. Att ersättabesprutningen pä 50 000 ha med relati-vt måttliga lövslyproblemskulle endast kräva 120 000 dagsverken. Att ersätta besprutningen pä 50 000 ha med betydligt störrelövslyproblem skulle kräva 200 000 dagsverken. Stoppas besprutningen på 50 000 ha med mycket riklig lövslyförekomst åtgår 300 000dagsverken för erforderlig röjning. Att ersättaall besprutning skulle således kräva 620 000 dagsverken . Ungefärhälften av dessa dagsverkena hålnför sig tillnorra (samt W- och S-län). Vid beräkning avdagsverkstalen har en upprepad och noggrant utförd röjning förutsatte. Påvissa marker kan man räkna med en bättre värdeutvecklingav de nya bestånden med en sådan röjning än med besprutning. Vid röjning kan man nämligenställa kvar växtliga lövträd i luckor i barrplanstbeständen. röjningger även möjlighet att behålla lö-vträd i form av en skärm som skyddar barrföryngringen pä frostlänta lokaler. Vid lö-vröjning kanman också utföra påkallade re jningsåtgärder bland barrplantoma,,A andra sidan dödas även lö-wegatationens rotsystem vid kemiskbekämpning. Detta leder till attbarrplantorna slipper konkurrens om växtnäring, vilket ären fördel Epeciellt på lägavicastandemsrker i Korrland. Dagsverjiskostnade:; vic nanueil röjnirif antar, i nedanstående kalk\rler vara . (1978/79 ärs priser) ' . Påett objekt som fordrar tvåmanuella röjningar med 2 resp. 3 dagsverken per ha blir dentotala kostnaden 2x475+3x475 = . Den första röjningenantas ske ungefär som besprutning alternati-vtskulle ha utförts. Den andra röjningen antas ske . En del av kostnaden förmanuell röjning uppkommer alltså . Resurser som motsvarar kostnaden för den andra röjningenkan användas för andra investeringar som ger avkastning. Antag attdessa inventeringar ger en ärlig real förräntning pä 4 9. Däbör kostnader för den senare röjningendiskonteras för att totalkostnader för maneli resp. kemisk röjning skall kunna jämföras . Nuvärdet av kostnaden för År1980 är dagsverkskostnaden cirka 550 kr.Kostnaden för röjning stiger alltså snabbt. Prop.1981/82:44 160 röjningblir i det aktuella, räkneexemplet:2x475 + 3475 xn J4)6 = . Detta kan jämföras med den odiskonterade kostnadensom beräknades till . Kostnadsreduktionenär Ju längre in den andra ocheventuella tredje röjningen sker och ju högre avkastning företagens alternativa investeringarhar, desto mera reduceras kostnaden vid nuvärdesberäkningen. Å andra sidan kan den reala kostnadenför röjning öka över tiden. Dagsverkskostnaden blirdå högre för den andra och tredje röjningen. I så fall reduceras eller eliminerashelt kostnadsminskningen till följd av diskonteringen. I nedanstående kostnadsjämförelser antas att diskonteringenreducerar nuvärdeskostnaden för röjning på följande sätt: Objekt som endast fordrar en röjning O %, objekt som fordrar två röjningar och objekt som fordrar tre röjningar . Den företagsekonomiska dagsverkskostnadenkan i viesa fall a-wika från a-vtalsenlig lön pl\is lönekostnadspåslag m.m. Om det ärnödvändigt med flera fast anställdaskogsarbetare för att klara ökad röjningkan kostnaden bli högre. Orsaken är att de nya fast anställda måste ges sysselsättning i motormanuell a-werkning vilken är dyrare änmekaniserad a-werkning. Speciellt inom privatskogsbruket kan å andra sidan den företagsekonomiska dagsverkskostnaden vara lägre. I mångakombinerade företag kan röjning nämligenske mellan arbetstoppama i jordbruket dädet kan råda brist på högproduktivsysselsättning. Kostnaden för flygbesprutningär beroende av bl.a, objektetsstorlek, avståndet till flygfält och antalet objekt i trakten samt preparattyp. Omman använder fenoxisyrapreprarat kan man räkna med att flygbesprutningen kostar ca . Om man använder preparat baserade pä glyfosat färman räkna med ungefär en fördubblingav kostnaden. Till detta skall läggas en delkostnader som markägaren har för förberedelser.Vid flygbesprutning dödas sällan allt löv. Därför kan det bli nödvändigt att göra en efterjustering med röjning. Totalkostnaden för flygbesprutning blir därför ca 500 kr.per ha. I tabell 8.3 anges den företagsekonomiska kostnaden föratt ersätta kemisk lövslybekämpningmed noggrant utförd röjrj.ng. Röjnings-arealenhar delats in i olika klasser pä samma sätt som i den föregående tabellen. På50 000 ha där merkostnaden för röjningär relativt begränsad kostar det 30-40 milj. kr. att ersätta besprutningen. I nästa klass som också innefattar50 000 ha är kostnaden 60-70 milj. kr. Attstoppa besprutningeij på de 50 000 ha där merkostnaden ärhögst skulle kosta 80-110 milj. kr. Att ersätta all produktionsekonomisktmotiverad besprutning med röjningskulle kosta 170-220 milj. kr. per år.Halva kostnaden av ett eventuellt totalförbudskulle uppstå pä 50 000 ha med särskilt svära lövslyproblem.Andra halvan av kostnaden skrulle uppståpå 100 000 ha med mindre lövslyproblem. Beräkning av företagsekonomiskkostnad för att ersätta besprutning med röjning. 1978/79 årspriser Röjningsarealen fördeladefter arbetsbehov för röjning Mindre än 1,5dagsverken 1,5-3 dagsverken per ha och besprutning lämplig av tekniska och skogliga skäl 3,1-5 dagsverken per ha och besprutning lämplig av tekniska och skogliga skäl 5,1-7 dagsverken per ha och besprutning lämplig av tekniska och skogliga skäl Hektar Företagsekonomisk kostnad för att ersättabesprutning med noggrant krper ha Totalt milj kr mindre än 1 000' UOO 000 50 000 3''* 1 000-1 600'" 60-70 80-110''* större än 1 600" 'l denna grupp ingåräven arealer där arbetsbehovet ärstörre än 1,5 dagsverken per ha men därbesprutning är olämplig av tekniska eller skogliga skäl,t ex små snridda röjningsobjekt, luckor i barrplantsbestånden, frostläntalokaler eller i hu-vudsak barrplantsröjning. röjning är företagsekonomisktfördelaktigare på dessa arealer 'variationen beror dels pä skillnader i dagsverksåtgång per ha och dels pä andra fsik-torer såsomskillnader i manueUt och kemiskt röjdabestånds värdeutveckling samt a-wikelser mellan företagsekonomiska och a-vtalsenliga dagsverkskostnader "Kostnadenhar reducerats genom diskontering Prop.1981/82:44 162 Ovatnstäendekalkyler anger skogsbrukets kostnader föratt övergå till röjning. Om röjningen åtminstonedelvis katn utföras av eljest arbetslösa personer bli den samhäl1sekonomiska kostnaden lägre. Prop.1981/82:44 163 kommer besprutningsbehovetatt minska från 150 000 till 90 000 ha per är förutsatt attde nu eftersatta arealerna åtgärdas de närmasteåren. Pä kommer behovet att sjunka ytterligare på grund av att sluta-werkningsarealen minskar. Ett förbud mot kemisk lövslybekämpning om fem eller tio är skulle därför inte bli lika dyrt som ett förbud. Genom olika förebyggandeåtgärder kan man pä lång sikt minska lövslyförekomsten påföryngringsytorna. röjning blir däbilligare. Kostnaden för att ersätta besprutning med röjning skulle minska. Det fordras emellertidytterligare forskning innan man kan ange hur mycket olika förebyggande åtgärder minskar det framtida besprutningsbehovet . Vissa förebyggande åtgärder är förenade medobetydliga kostnader. Det är angeläget att sådanautförs i största möjligautsträckning. Andra förebyggande åtgärder skulle innebärabetydande kostnader för skogsbruket. Det är svårt att avgöra om sådanaåtgärder är lönsamma i ett långsiktigt perspektiv. En osäkerhetsfaktor ärden ofullständiga kunskapen om åtgärdernas förebyggande förmåga. En annan osäkerhetsfaktorär i vilken utsträckning kemisk lövslybekämpning blir tilläteni framtiden. Blir den tillåten är nyttan av förebyggande åtgärder liten.Om den däremot blir förbjuden blir nyttan av förebyggande åtgärder stor. En tredje osäkerhetsfaktor har sin grund i att förebyggande åtgärder måstevidtas åtskilliga år innan någonform av röjning är aktuell. Kostnaden för de förebyggande åtgärderna kan göra att andra investeringar måste skjutas upp. Viss produktion förloras härmed.Kostnaden för förebyggande åtgärder måste därför diskonteras. Om uppskjutnainvesteringar skulle ha givit en realförränt-ning på4 % måste en förebyggande åtgärd som kostar . minska röjningskostnaden med . för att vara lönsam. Prop.1981/82:44 164 8.6 fiisk föreftersatt röjning har antagits att restriktioner i herbicidanvändningen leder till upprepad och noggrant utförd röjning.Det är emellertid inte säkert att såblir fallet. Restriktionerna ledde inte till någon nämnvärd ökning av denmanuella röjningen. Resultatet har därför blivitstora mängder klenstammiga lö-vträd ooh ettglest och ojämnt bestånd av barrträdi många plant- och ungskogar. Såväl volym- somvärdetillväxten ärotillfredsställande i dessa bestånd. Fortsätterdenna utveckling minskas sysselsättningenooh lönsamheten i skogen somindustrins råvaruförsörjning och landets bytesbalans försämras. Följande skäl kan finnas till varför ett besprutningsförbud inteleder till en tillfredsställande utan till en uppskjuten ochotillfredsställande röjning: En tillfredsställande (upprepad) röjning ärså dyr för skogsägarnaatt många av dem inte anser den vara lönsam. De jämför en kostnad på1 000 - . med en merintäktom 50 - 100 är. Vid ett förbud mot besprutning torde det frän lönsamhetssynpunktbli nödvändigt att sänka skogsvårdslagens krav påröjning. I dåliga avsättningslägen kan överskottetvid a-werkning vara så lågt att det inte räcker till att betala en skogsvård som innefattar äterväxte-åtgärder och tillfredsställande röjning.Domänverkets resultat visar att så är- fallet pä stora arealer i . kan ett förbud motkemisk lövslybekämpning leda till minskad a-werkning eller helt upphört skogsbruk. Domänverketräknar med att cirka 2 500 ha per är måste överges förakti-vt skogsbruk i norra och innersta vid besprutningsförbud. Päandra arealer i skulle man tvingas acceptera en högre lövinblandningoch lägre virkesproduktion. Åtminstone i vissa regioner kan detvara svårt att rekrytera till räckligt med arbetskraft för tillfredsställandemanuell röjning. röjning kan endast utföras under 100 - beroende på landsända. Semester och sjukfrånvaro minskar antalet effektiva arbets dagar till 65 - 165. Som ett genomsnitt förlandet antas . För att ersätta all den besprutning som skogsbruket anser vara nödvändig medtillfredsställande röjning skulle det fordras cirka 6 000 Prop.1981/82:44 165 personer de närmastefem åren. På längre siktsjunker arbetskraftsbehovet väsentligt omförebyggande åtgärder vidtas. Detta arbetskraftsbehov kan täckas genom flera fast anställda skogsarbetare eller genom tillfälligt anställdaunder röjningssäsongen. I bondeskogsbruket torde dessutom befintligarbetskraft kunna utföra mera röjningsarbete. Enligt beräkningar som utförtsvid fanns det cirka 5 000 arbetssökande som skulle kunna tänkas sökaskogsarbete. Dessutom torde vissa andra arbetssökande kunna intresseras förröjningsarbete. Vidare skullekvinnornas låga sysselsättningsnivåi skogsregionerna kunna ökas. Totalt inom landet torde detalltså finnas tillräckligt med personer som kan och vill utföra röjningsarbete.Ett stort problem är dock att dessa personer intealltid bor där röjningsarbetet finns. Ett annat problem är att många vill ha ett fast arbete ochinte ett säsongsarbete såsom röjning. Bedömningen inom skogsbruket är att en total övergång till röjninginte kan med enbart tillfälligt anställda. Det skulle också fordras flera fast anställda,bl.a. för att kunna lösgöra vanpersonal som arbetsledare för de oftaoerfarna säsongsanställda. Dessa nya fast anställda måsteunder vintern ges sysselsättning i motormanuell a-werkning. Härvid minskar underlaget för mekaniserad a-werkning vilken är billigare förskogsbruket än den motormanuella. Å andra sidan skulle en återgång till en ökad andel vin-tera-werkning vara positiv från skogsbygienisk synpunkt till följd av att en mindre mängd obarkat virke blev kvar i skogen . Med flera fast anställdavore det också lättare att snabbt ta reda pä stormfälld skog vilket också vore positi-vt från skogshygienisksynpunkt. Analysen i föreliggandeavsnitt är behäftad med stor osäkerhet. Huruvida tillfredsställande röjningblir lönsam ooh ekonomiskt möjlig, förskogsbruket vid ett eventuellt besprutningsförbudberor bl.a. på realprisutvecklingen pä virke. Tillämpningenav den nya skogsvårdslagens röjningsskyldighet avgör i vilken utsträckning även icke företagsekono-minsktlönsam röjning kommer att ske. Möjligheten att rekrjtera arbetskraft beror på konjunkturutvecklingen, arbetsmarknadspolitiken ocheventuell framtida strukturarbetslöshet. Huruvida infördabesprutningsrestriktioner leder till tillfredsställande eller försummad röjning beror alltsåpå en rad faktorer som utredningenvarken kan styra eller förutsäga med någon större säkerhet. Av bl.a.detta skäl är det angeläget att resultatet av eventuellarestriktioner fortlöpande mäts och utvärderas.Om erhållna resultat är otillfredsställandebör restriktionerna kunna förändras. Prop.1981/82:44 166 8.7 Konsekvenser av eftersatt röjning En uppskjuten eller påandra sätt otillfredsställande röjningresulterar i ungskogar med ett stort antal klenstammiga lö-vträd och ettglest, ojämnt bestånd av barrträd.Företrädare för skogsbruket har beräknat det produktionsbortfall som uppkommer videftersatt röjning. Man har därvid utnyttjat material från den senaste skogsutredningen (SOU 1978:6-7). Dennautrednings tre beräkningsalternativ skiljer sig åt bl.a. beträffandekalmarkstid, lö-vröjning och gödsling. Det är svårt att medskogsutredningens material beräkna vad enbarteftersatt röjning betyder i'form av minskadvirkesproduktion. Detta i synnerhet som lövsituationenunder senare är tycks ha utvecklats till ettbetydligt större problem än vad som antogs i skogsutredningens lägsta produktionsalternativ. Man vet heller inte hurväl den röjningen kommer att utföras vid eventuella restriktioner i den kemiska lövslybekämpningen.Som tidigare påpekats har skogsbrukets lönsamhetsutveckling, situationen på arbetsmarknaden och den nya skogsvårdslagens tillämpningavgörande betydelse härvidlag. De beräkningar somutförts antyder att råvarubortfallet till följd av fortsatt eftersatt lö-vröjning kan uppgåtill 4-5 milj. m sk . Förutom minskning av den totala produktionen sker en förskjutning såatt löv-virkesandelen ökar och barrvirkesandelen minskar. Vid ett rånetto pä ÉOkr. per m sk leder detta produktionsbortfall till en nettointäktsminskning förskogsbruket på 240-300 milj. kr. Figur 8.2 visar att ränettot varierar mycket kraftigt mellan olika år. Nettointäktsminskningenkan därför bli såväl avsevärt större som avsevärt mindre, I skogsutredningen antas att lägre prod-uktion sågott som leder till minskad a-werkning. Detta överensstämmermed principen om uthålligt skogsbruk. Eftersatt röjning leder dåtill ett intäktsbortfall i skogsbruket. Omeftersatt röjning däremot leder till minskad a-werkning först när deaktuella bestånden är färdiga för a-werkning in på2 000-talet kompliceras kalkylen. Eänettot=försäljningsvärde för virke min-usdirekta awerkningskostnader (a-werkning, transport etc). Ränettot skall täckakostnaderna för åter-växtåtgärder, investeringar i vägar och diken, underhåll av dessa, röjnings-och gödslingskostnader, adjninistrationskostnader och räntor samt företagsvinst. Vi vet inte om det reala ränettot kommer att öka ellerminska på så lång sikt. Mellan ooh slutet av sjönk det reala ränettotavsevärt (figur 8,2). Hur det blir iframtiden beror bl.a. på den globala knappheten på virke ooh andra råvaror. Ytterligare en s-värighettillkommer om man skall beräkna värdet av framtida a-werk-ningsvolymer. Om vi får en fortsatt ekonomisk tillväxt kommer vi att ha en avsevärt högremateriell standard när 1980-talets plantskogar blir a-werkningsfärdiga. Vid högrele-vnadsstandard är en viss inkomstökning värdmindre än samma inkomstökning vid en lägrele-vnadsstandard. Då finns det anledning att nedvärdera värdetav framtida intäkter. Om å andra sidan vårle-vnadsstandard sjunker på lång sikt finns det anledning att uppvärdera värdet av framtida intäkter. Figur 8.2 Rånettotsutveckling Källa: I98O 1950 1955 1960 1965 1970 1975 löpande pris fast penningvärde Ovan beräknades attproduktionsbortfallet till följd av svårt eftersatt röjningär värt 240-300 milj. kr. per årvid ett rånetto på . Det förutsattes däatt en prod-uktionsminskning leder till en omedelbar minskning av a-werkningen.Om man i stället antar att avverkningsminskningensker först när de aktuella bestånden är a-werknines-mogna erhålls andra resultat. Här ges ett par exempel: Prop.1981/82:44 168 Om det reala ränettotökar på läng sikt som le-vnadsstan-dardenförblir oförändrad ellersjunker (t.ex...pä grund av tilltagande knapphet på naturresurser) blir nuvärdet av prod-uktionsminskningen Större än 240-300milj. Om det reala ränettotsjunker pS lång sikt som le-vnads-standardenökar blir nuvärdet av produktionsminskningen mindre än 240-300 milj. kr. Om man finner en utveckling enligt punkt 1 sannolik, är det angelägetatt eventuella restriktioner i den kemiska lövslybekämpningen kompletteras med andra åtgärder som gör att noggrann röjning blir utförd. 8.8 Skogsind-ustri, bytesbalans och sysselsättning har endast skogsbruksaspekter behandlats. En-.eventuellminskning av virkesproduktionen till följdav eftersatt röjning får dock återverkningari bl.a. skogsindustrin. Detta antyds av fig 8.3, som visar prod-uktionsvärdets uppbyggnad i skogsind-ustrin åx 1978. I skogsbruket uppkom ett rånetto på3 710 milj. kr. Det virke som tillfördes skogsindustrin gav i slutändan ett produktions-värde på 43 243 milj. kr. För att åstadkommadetta produktionsvärde förbrukades virke, kemikalier, bränslenoch-dyl. för 28 669 milj. kr. Förädlingsvärdet i skogsind-ustrin blev därför I4 574milj. Förädlingsvärdet utgör ersättning tillarbetskraft och kapital. Figur 8.3 Den skogliga råvarans förädling i och produktionsvärdetsuppbyggnad (milj. Anm: Värdena inom parentes avserlevererade varor till annan del av skogsindustrin. 7 350 >* SOS N1979:7.4, SkogssTvralseni bariikningar Prop.1981/82:44 170 Skogsnäringens exportvärde åren 1974-78var . Dettamotsvarade av landets totala export. Skogsprod-uktema har storbetydelse för bytesbalansen, eftersom derasimportandel är mycket låg. Som redan betonätsvet vi inte i vilken utsträckning restriktioner i kemisk lövslybekämpningresulterar .i noggrant utförd eller i eftersatt röjning.