prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — Systemet innebär att SEK hargivits möjlighet att finansiera exportkrediter till räntor som ligger underupplåningskoslnaderna. Förelagen kan därigenom redan i samband med offerlgivningenerbjuda fast ränta för finansieringen av en exportaffär. Staten läckerskillnaden mellan ufiåningsränla och upplåningskoslnad saml den kursförlustsom uppkommer vid ut- ochupplåningen. Reglerna förkreditgivningen återfinns i förordningen (1981:665) om exportkreditfinansieringmed slalligl stöd. Villkoren för krediterna skall stå iöverensstämmelse med den överenskommelse om riktlinjer för begränsning avslalligl slöd vid exportkreditgivning som har biträtt inom , den s.k. consensusöverenskommelsen, saml med tillämpningen av överenskommelsen. 1981 årsriksdagsbeslut innebar att den tidigareförsöksperioden avslutades och alt systemet föriängdes med i första hand . Villkoren ändrades så attconsensusöverenskommel-sens villkorskulle tillämpas för krediter i utländsk valuta. För krediter i svenskakronor tas ut en ränta som är högre. Detta innebär att statens ränleålagande ökade med 0,25procentenheter av räntan. SEK har att inkommamed framställning om kostnadstäckning för ränle-differenser och eventuella realiseradekursförluster till regeringen årsvis i efterskott. För innevarandebudgetår har anvisats 180 milj. kr. Bolaget har för hemställtom täckande av en nettokostnad för staten på . Regeringen harfattat beslut om utbetalning. SEK lämnarutfästelse om kredit i samband med alt exportören lämnar offert förexportaffären. Endast en mindre del, , av lämnade löften om finansiering resulterar i avtal omkredit. Per den 1 juli 1981var löften om slalsstödd exportkredit på fillsammans 23807 milj. kr.utestående. Därutöver hade intill avtalom exportkrediter träffals till ell sammanlagt belopp av 13 154 milj. kr., varav 5440 milj. kr. har2 126 milj. kr. nya krediter utbetalats. Nettokostnaden för staten har uppgått lill 161,1 milj. kr. Regeringen har i några fall med hänsyn lill konkurrensenpå resp. mark- 1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 52 nad och den aktuella exportaffärens betydelse för svenskindustri medgivit all SEK i några fall får tillämpa lägre räntesatser förexportkredilfinansie-ring än eljest. Villkoren ligger inom ramen förconsensus-överenskommelsen. Ullåningsvolymenhar stigit snabbt vilket bl.a. lett till att en ökning av bolagetskapital blivit nödvändig. har anslagit medel för teckning av aktier i (prop. 1981/82:25 bil.10, NU 1981/82: 18, rskr 1981/82: 126). Upplåningskoslnaderna har lill följd avdet internationella ränteläget varit högasamtidigt som utläningsräntorna legal kvar på en låg nivå. Del är därför av stor betydelse all SEK:s ullåningsräntorfr. o. m. harhöjts från 7,25-9,till 10,0-11,i anslutning lill en överenskommelse inom consensusgruppen i OECD.Räntehöjningen slår dock inte igenom eftersom äldre utfästelser gälleri och eftersom del oftalar läng tid innan avtalade krediter betalas ut. Mol denna bakgrundkan belastningen på anslaget för innevarande budgetår nu beräknas lill ca 380 milj.kr.Med hänsyn till uteslående löften, utbetalade krediter och ränteläget kanemellertid anslaget komma all belastas med betydligt högre belopp under nästa budgetår.Osäkerheten är dock så stor alt jag anser det lämpligast alt för /83föra upp dettaförslagsanslag med samma belopp som beräknas åtgå under innevarandebudgetår, dvs. 380 milj. kr. Med hänsyn till de växande kostnaderna kan ersättning tillbolaget behöva betalas ul oftare än f. n. Jag hemställer all regeringen föreslär att lill Kostnader för statsstöddexportkreditgivning genom AB SvenskExportkredit för /83 anvisa ell förslagsanslag av380000000 kr. Kostnader för viss kreditgivning hos 1980/81 Utgift 1981/82 Anslag 1982/83 Förslag Från anslagetbestrids ulgifler för kostnadstäckning lill för slalligl ränleslöd samt i särskilda fall förkursförlust när det gäller vissakrediter vid svenskt förelags försäljning inom landet som Investeringsbankenlämnar enligl beslut (prop. 1977/ 78:155 bil. 3, NU 1977/78:73,rskr 1977/78:379) och 1981 (prop. 1980/ 81:130, NU 1980/81: 58, rskr 1980/81:426). riksdagsbeslut innebar attsystemet förlängdes efter utgången av den treåriga försöksperioden som avslutades . Systemet skall,med hänsyn lill dess temporära karaktär, omprövas varje är. 1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 53 Föreskrifter omkreditgivningen har meddelats i förordningen (1981:666) om slalligl slödför kredit vid försäljning inom landet i vissa fall. Enligl förordningen kanInvesteringsbanken lämna krediter med slalligl slöd för att finansiera svensktförelags försäljning inom landet då konkurrerande utländskt förelag på grund avufiändskt kreditslöd erbjuder särskill förmånliga kreditvillkor. För allstatsstöd skall utgå krävs beslut av regeringen i varje enskilt fall.Invesleringsbanken har alt inkomma med framställning om kostnadstäckning förränteförluster och i särskill fall eventuellt realiserade kursförluster årsvis i efterskott. Förutsättningarnaför kreditgivningen ansluter i huvudsak lill vad som gäller i fråga omstatsslödda exportkrediter som lämnas av AB . Genom1981 års riksdagsbeslut infördes en fastlagd subven-tionsnivå. Slödeluppgår till högst av räntan. Räntenivån skall dock vara lägst överden nivå som anges i den inom träffade s. k. consensusöverenskommelsen.Överenskommelsen innebär begränsningar av slalligl stöd vid exportkreditgivning.Bl.a. regleras vilka lägsta räntor som får tillämpas. Offerten skallmotsvara av det sökandeförelagels årsomsättning om den är mindre än 50 milj. kr. Därutöver föreskrivs bl.a.all produkten skall ha hög teknisk nivå och all offert från utländsk konkurrentskall vara lämnad i svenska kronor.Genom en överenskommelse träffad om ändring av consensusöverenskommelsen kommer räntan förutländska förelags statsslödda kredilerbjudanden vid leverans lill svenskaköpare alt höjas från 8,5-8,lill11-11,beroende på kreditfidens längd. Åldre erbjudanden gäller docklill mitten av . Till den 1 oktober1981 har regeringen lämnat medgivande om slalsstödd kredit för vissaleveranser inom landet på sammanlagt ca 1872 milj. kr. Vissa löften fallerbort på grund av uteblivna order. Beviljade, aktuella krediter var lillnämnda tidpunkt ca 951 milj. kr. Siödmöjlighelen har utnyttjats restriktivt. Den internationellaöverenskommelsen om räntehöjning innebär väsentliga lättnader för de svenskaföretagen. Den statsslödda konkurrensens inverkan på den svenska marknaden minskar därigenom.Yllerligare lättnader kan väntas eftersom det nu bedöms som sannolikt all man på del inlernalionellaplanet redan näsla år träffar överenskommelser som effektivt begränsarutnyttjandet av stalsstödda exportkrediter i handeln mellan industriländer. Vidmin prövning av kreditbehovet inför / 83 har jag funnitall del saknas skäl alt behålla del nuvarande systemet. Jag förordar därför attmöjligheten lill ränleslöd lill de krediter som Invesleringsbanken lämnar förall matcha ufiändsk slalsstödd kreditgivning upphör . Mittställningstagande motiveras också av de besparingseffekter som uppnås genom all dennastödform upphör. o. m. nästa budgetår för kostnader som uppslår på grund av tidigare åtaganden. 1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 54 Det går f. n. inte all närmare beräkna storleken avdessa kostnader. För nästa budgetår beräknarjag medelsbehovel under anslagetlill 20 milj. kr. Jaghemställer att regeringen föreslår all 1. godkännaall del statliga slödel vid viss kreditgivning hos upphör , 2. lillKostnader för viss kreditgivning hos /83 anvisa ell förslagsanslag av . Lån till investeringar inom glasindustri 1980/81 Utgift 1615 000 Reservation 9429200 1981/82 Anslag 2000000 1982/83 Förslag 3000000 Lånen, somadministreras av statens industriverk, infördes under /78(prop. 1976/77:61, NU 1976/77:37, rskr 1976/77:283). beslutaderiksdagen om ell treårigt åtgärdsprogram för den glasinduslrinavseende perioden /82-1983/84 (prop. 1980/ 81:89, NU 1980/81:45, rskr1980/81:296). I programmet ingår fortsall investeringsstöd. Stödet kan utgå filleffektivitetshöjande investeringar i produkfions-utrustning, för investeringarsom syftar lill alt förbättra arbetsmiljön och -fr.o.m. innevarande budgetår för investeringar i den yttremiljön. Lånen, som kan lämnas för högst 75%av investeringskostnad som avser yttremiljö och för högst i övriga fall, är amorterings- och ränlefria ochskrivs av under högst lio år. Vid utgången /81 hade ca 5 milj. kr. av reservationen om ca 9,4 milj. kr.disponerats för beslut om lån. Alltså återstod ca 4,4 milj. kr. förutsätter alt stödprogrammet fullföljs i enlighet med det nyssnämndariksdagsbeslutet. 1 enlighet med dessa riktlinjer skall anslaget tillföras 3 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslår all till Lån tillinvesteringar inom glasindustri för /83 anvisaell reservationsanslag av . Prop.1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 55 Kostnader för räntebefrielse vid särskildastrukturgarantier för manuellglasindustri 1980/81 Utgift 1981/82 Anslag 2000000 1982/83 Förslag 2000000 Från anslaget, somdisponeras av statens industriverk, bestrids kostnader för ränlebefrielse vidsärskilda struklurgarantier för den glasindustrin. Särskildastrukturgarantier för den glasinduslrin infördes som endel i del treåriga ålgärdsprogram som beslutade om (prop.1980/81:89, NU 1980/81:45, rskr. 1980/81:296). Enligl riksdagsbeslutet bemyndigadesregeringen alt under budgetåren 1981/82-1983/84 ikläda staten ekonomiska förpliktelser isamband med särskilda struklurgarantier för glasindustri inom en ram av 25milj. kr.Syftet med de särskilda strukturgaranlierna är att stödja marknadsföringsprojektsåväl på export som på hemmamarknaden. förutsätter att stödprogrammet för den glasinduslrinfullföljs i enlighet med riklhnjerna i del nyssnämnda riksdagsbeslutet. I enlighet härmed föreslårindustriverket att anslaget tillförs 2 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslår all lill Kostnaderför räntebefrielse vid särskilda strukturgarantier för manueUglasindustri för /83 anvisa ell förslagsanslag av . Prop.1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 56 Regionalpolitiskt stöd: Bidragsverksamhet Regionalpolitiskt stöd: Lokaliseringslån Täckande av förluster på grund avkreditgarantier till företag i glesbygder m. m. Åtgärder m. m. i anslutning tilllänsplanering I statsbudgeten för innevarandebudgetår har under dessa anslagsrubriker anvisats ett förslagsanslag av402200000 kr., ell reservafionsanslag av , ett reservafionsanslagav , ett förslagsanslag av . resp. ett reservaiionsanslagav . Jag avser alt föreslåregeringen all i särskild proposition redovisa förslag lill åtgärderinom regionalpolitiken. Anslagen bör i avvaktan på en sådan proposition förasupp med oförändrade belopp för näsla budgetår. Jag hemställer att regeringen föreslår att, i avvaktan påsärskild proposition i ämnet, för / 83 beräkna 1. tillRegionalpolitiskt stöd: Bidragsverksamhet elt förslagsanslag av , 2. till Regionalpolitisktstöd: Lokaliseringslån ell reservationsanslag av , 3. till Åtgärder iglesbygder ell reservaiionsanslag av , 4. lill Täckande avförluster på grund av kreditgarantier tUl företag i glesbygder m. m., eltförslagsanslag av , 5. till Åtgärder m.m. ianslutning till länsplanering ell reservationsanslag av . Prop.1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 57 D. MINERALFÖRSÖRJNING M.M. geologiska undersökning: Geologiskkartering samt information och dokumentation Sverigesgeologiska undersökning: Uppdragsverksamhet geologiskaundersökning: Prospektering m.m. Statensgruvegendom: Prospektering och brytvärdhetsundersökningar Statens gruvegendom: m.m. I statsbudgeten förinnevarande budgetår har under dessa anslagsrubriker anvisats ellreservationsanslag av , ett förslagsanslag av , ettreservaiionsanslag av , ett reservationsanslag av 5(XIO000 kr., ettförslagsanslag av 1 799(XX) kr., ett reservationsanslag av . resp.ett förslagsanslag av . Jag avser föreslåregeringen all i en särskild proposifion redovisa och begära medelför den nya organisation inom mineralomrädet som fattade beslut omvåren 1981 (prop. 1980/81:130, NU 1980/ 81:43 och 67, rskr 1980/81: 349). Jagavser också all i del sammanhanget bl.a. förorda en förenkling av reglernarörande utvinning av torv för energiändamål. Anslagen bör i avvaktanpå den nämnda proposifionen föras upp med oförändrade belopp för nästabudgetär. Jag hemställer alt regeringen föreslår all, i avvaktan påsärskild proposition i ämnel, för /83 beräkna 1. lill Sverigesgeologiska undersökning: Geologisk kartering samt information och dokumentation ett reservaiionsanslag av , 2. till geologiskaundersökning: Uppdragsverksamhet ett förslagsanslag av , 3. lill geologiskaundersökning: Prospektering m.m. ell reservaiionsanslag av , 4. lill geologiskaundersökning: Utrustning ell reservationsanslag av , 5. lill Bergsstaten ellförslagsanslag av , 6. lill Statens gruvegendom:Prospektering och brytvärdhetsundersökningar elt reservaiionsanslag av72077000 kr., 7. till Statens gruvegendom:Egendomsförvaltning m.m. ett förslagsanslag av . Prop.1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet Delegationen för samordning av havsresursverksamheten 1980/81 Utgift 1981/82 Anslag 1982/83 Förslag Delegationen församordning av havsresursverksamhelen skall enligl sin instruktion(1979:34, ändrad 1981:593) verka för samordning av svensk verksamhet som innefattar nyttjande,skydd eller utforskande av havet eller somannars har anknytning lill havet. Delegationen skall också verka för att havsresursverksamheten såväl vidmyndigheter och organisationer som inom svenskt näringsliv främjas ochstöds. Det åliggerdelegationen särskill alt utarbeta ell förslag lill program för svenskhavsresursverksamhet saml lämna underlag för regeringens och myndigheternasställningstaganden i frågor som rör utnyttjande eller skydd av havet. I delegationeningår representanter för samhällsintressena och olika fackområden. Hosdelegationen finns ett kansli, som är förlagt till . 1982/83 beräknar Handläggande personal Övrig personal + 142000' + 28000 + 75000' +245000 +65000' +28000 -97000' - 4000 ' Av innevarande budgetårs anslag för lönekostnaderutgör 153 000 en omdisponeringfrån delposten utredningar. Delegationen för samordning av havsresursverksamheten Delegationen harunder initierat och i samarbete med länsstyrelser och kommunergenomfört en fördjupad analys av problemen i samband med de svenska kust- och havsområdenasutnyttjande. Arbetet avses drivas vidare iform av en försöksverksamhet. Denna skall ske i samarbete med bl.a.planverket, och saml kommuner ochlänsstyrelser. Arbetet beräknas pågå till . På delegationensinitiativ har regeringen uppdragit ål statskontoret all i samråd meddelegationen och berörda intressenter undersöka möjligheterna lill en effektivare marin forskninggenom all belysa förutsättningarna 1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 59 för bättre utnyttjande av befinfiiga resurser och förorganisatoriska förbällringar. I uppdraget ingår även att kartlägga hurbefintliga resurser utnyttjas saml alt ange de rationaliseringsvinster som kan göras.Uppdraget skall redovisas iapril 1982. Sedan slutet av år1980 har en av forskningsrådsnämnden och delegationen inrättadstyrgrupp för vattenbruk arbetat för att få fram ell beslutsunderlag för hurvattenbruk som en ny näringsgren skall kunna etableras i Sverige.Vattenbruk, som omfattar en utvidgad odling av fisk och musslor m. m., har delvis gamlaanor i , men först underdel senaste årtiondet har omfånget avdenna verksamhet ökat kraftigt. Styrgruppen beräknar all kan 500personer vara sysselsatta i själva odlingsarbetet och lika många i förädlingsindustrin. Delegationen har i samarbetemed berörda intressenter börjat identifiera viktigare programområden jämte svensk havsresursverksamhetsbehov och möjligheter inom dessa områden.Detta arbete avser delegationen all fullfölja /82. Enligl delegationen saknas, på grund av den begränsadeverksamheten, möjligheter lill större rationaliseringar, varförhuvudförslaget skulle innebära en minskning av förvaltnings- och utredningsposlerna med lotall . Pris-och löneomräkning + . Andradlöneslällning för två handläggartjänster + . Havsresursverksamhetenutgör ett brett och expansivt område både vad gäller utnyttjande ochutforskande. har som högteknologiskl land goda förutsättningar all delta i dennautveckling som , främst vadgäller utvinning av olja från havsbottnen, varit myckel snabb. Delegationenssamordnande samt främjande och stödjande verksamhet är härvid av stor betydelse. Jag vill särskillframhålla dess arbete all tillsammans med statskontoret undersöka hur man bäslska kunna effektivisera svensk marinforskning. Denna forskning är viktig både för vår internationellaexpansion på havsleknikområdet men också för alt på bästa sätt skydda denkänsliga havsmiljön. Med hänvisning lillsammanställningen beräknarjag anslaget för /83 till . Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen all till Delegationen församordning av havsresursverksamheten för /83 anvisa ettreservationsanslag av . 1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet Som en allmän bakgrundlill förslaget lill medelsanvisningar m. m. på energiområdet lämnas i delföljande en sammanfallande redogörelse för utvecklingen på delta område underdel . (I1974:05) har efter samråd med statens industriverk och statisfiskacentralbyrån redovisat en beräkning av hur användningen och tillförseln avenergi har utvecklats . En prognos avseende utvecklingen under är1982 har ocksä gjorts. Beräkningen framgår av följande tabell. Bosläder, service m. m. Totalt tillförd energi' Ökning från föregående är. Total tillförsel, temperaturkor- ' TWh (terawattimme) = Imiljard kilowattimmar Inkl. egenförbrukning ienergiomvandlingsanläggningar (exkl. raffinaderier) ' Exkl. vedbränsle förbostäder, service m. m., olja och oljeprodukter för raffinade- ribränsle inkl. asfalt m.m. samt olja för icke energiändamål. Förändringar i energi-och elanvändning och beräknad förändring mellan åren1981 och 1982 framgår av följande tabell. -2,0 -5,1 Bostäder, service m. m. -3,1 -1,3 -3,1 -2,8 1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 61 Tillförseln av energi kan beräknasfördela sig på primära energislag enligtföljande tabell. Härvid anges för vattenkraft och kärnkraft bruttoproduktionen, alltså inkl. egenförbrukning ikraftanläggningarna. Lutar, ved, avfall ' = I miljon ton olja. (-) anger export. ' Av de här redovisadetabellerna framgår all den totala energianvändningen i landet har minskal under år1981. Energianvändningen har minskat med inom industrin, inomtransportsektorn och med inom sektorn bosläder, service, m. m. Dettaspeglar dels anpassningen lill högre energipriser, framför allt på olja, delsden fortsatt svaga industriellautvecklingen. Av de olikaenergislagen har oljan minskat med eller nära 2 milj. lon. Kärnkraflsproduklionenhar genom idrifttagning av kärnkraflblocken , och Forsmark 2ökat med . En närmareredogörelse för produktionen av elektrisk energi lämnas i del följande under rubrikenElförsörjning. beslötvåren 1981 om riktlinjer för energipolitiken (prop. 1980/81:90, NU 1980/81:60, rskr1980/81:381). gav därvidregeringen lill känna bl.a. vad näringsulskoltet hade anfört om att enpariamentarisk kommitté bör tillkallas med uppgift all analysera vilka åtgärder som kan vidtas föratt säkra kärnkraftens avveckling och ell fortsall minskal oljeberoende. Med slöd avregeringens bemyndigande tillkallades en kommitté (I1981:08) om åtgärder för att säkra kärnkraftens avveckling och ell forlsallminskal oljeberoende. Enligl direktiv till kommittén (dir. 1981:62) skall kommittén föreslå riktlinjer på lång sikt för Sverigesenergiförsörjning. Tidsperspektivetär och liden därefter. Kommittén skall analysera vilken roll olika energikällor, som olja, kol,vattenkraft, torv, skogsbränslen, skiffer, naturgas samt sol och vind,kan få i den framlida energiförsörjningen. beslötvidare om riktlinjer för en ändrad myndighetsorganisation inomenergiområdet. Beslutet innebär all en ny central myndighet för framför alltenergilillförselfrågor skall inrättas . Vid sidan härav skallfinnas dels en oljeersällningsfond, dels ell organ för långsikliga och övergripandeuppgifter vad gäller energiforskning. Prop.1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 62 Med slöd avregeringens bemyndigande tillkallades organisationskommittén (I 1981:04) förstatens energiverk m.fl. organ inomenergiområdet. Kommittén har lämnat anslagsframställning för budgetåret1982/83, principförslag tillorganisation för statens energiverk, energiforskningsnämnden och oljeersällningsfonden saml förslag lilllokalisering avenergimyndigheterna. Vidare har kommittén lämnat detaljerat förslag lill organisation och göromålsbe-skrivningar av berörda tjänster m.m. Medutgångspunkt i resultatet av kommitténsarbete läggs i det följande fram förslag om anslag m. m. lill den nyamyndighetsorganisafionen. Kommittén (11980:07) om principerna för taxor och prissättning inom energiområdet har inovember 1981 överlämnat sitt belänkande (SOU 1981:69) Pris på energi. Kommitténanser all priserna på energi så långt möjligt bör grundas på de kortsiktigamarginalkostnaderna. Enligt kommittén erhålls med en sådan prissättning tolalt sell elleffektivt utnyttjande av knappa resurser. Kommittén konstaterar vidare att dennuvarande prissättningen på de viktigaste energiformerna väsentligen ansluter lill de kortsiktiga marginalkostnaderna.Belänkandel remissbehandlas f n. (B 1979:06) har till uppgift alt lägga fram konkreta förslag till en skalleomläggningi syfte alt ge energiskallen en utformning som ger den bästa möjliga energipolifiskaslyrfunkfionen samfidigt somdess statsfinansiella betydelse beaktas. Kommittén väntas avlämna sitlbetänkande . beslutaderiksdagen om en ändring i lagen (1977:439) om energiplanering. Åndringen(1981:601) innebär att det i varje kommun skall finnas en aktuell plan för altminska oljeanvändningen i kommunen. Planen skall vara upprättad och beslutad avkommunfullmäktige . uppdrog regeringenål statens industriverk att utfärda allmänna råd om utförande av planerna.Verket har därefter redovisat uppdraget till regeringen och tillställt kommunerna de allmännaråden om utförande av planerna. Den 21 oktober 1981hölls överläggningar mellan statsrådet och om olika energipolitiska frågor. Därvid berördes bl. a. denyss nämnda oljereduktionsplanerna, finansiering av Qärrvär-meulbyggnad samlkol- och oljeförsörjningsfrågor. Vid överläggningarna enades parterna omalt tillsälta en arbetsgrupp på tjänstemannanivå med uppgift att förbereda en större konferensmed deltagare från kommuner och berördacentrala statliga myndigheter. Denna konferens beräknas äga rum 1982. I statsmakternasbeslut om riktlinjer för energipolitiken ingick riktlinjer för ettsamlat energihushållningsprogram för 1980-lalel. Målet för detta program är alt - med beaktande avsamhälleliga mål och 1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 63 ekonomiska förutsättningar - nå lägsta möjliga nivå påenergianvändningen. Tyngdpunkten ligger med hänsyn till nödvändigheten av att snabbi minska oljeberoendetpå åtgärder med effekt på kort- och medellång sikt. Programmet skallmol bakgrund av erfarenheterna av vidtagna energihushållningsåtgärderoch eventuella behov av ändrad inriktning omprövas i miften av 1980-lalet. De statligastyrmedlen för all åstadkomma en rationell och effektiv energianvändning harsuccessivt förändrats både lill sin inriktning och lill sin omfattning. Dennya inriktningen av styrmedlen innebär att prisstyrning samt rådgivning, utbildningoch informafion kommer all få större tyngdframöver. Sedan slödel lillenergibesparande åtgärder infördes har anvisatca 11 385 milj. kr. för sådant stöd och för administration m.m. av stödet. Avbeloppet avser ca 10025 milj. kr. lån och bidrag för åtgärder inom bostädersaml statliga, kommunala och landslingskommunala byggnader m.m. och ca 1360 milj.kr. bidrag lill åtgärder inom näringslivet.