prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — Denna undersökning omfattar flerbostadshus ochgruppbyggda småhus och gav vid handen att långivningen skulle minskamed för gruppbyggda småhus och för flerbostadshus.Bostadsstyrelsen förutser emellertid att minskningen i den totala långivningenstannar vid . Fn föreligger inga indikationer på någon avgörandeförändring av de faktorer som förmodas inverka på byggviljan.Samtidigt väntas efterfrågan hållas tillbaka dels av det försämrade läget påarbetsmarknaden, dels av en fortsatt mycket svag utveckling av hushållensdisponibla inkomster. Igångsättningen hardärför antagits komma att falla ytterligare 1982 till 40000. Nedgången liggerhelt på småhusen. Antalet färdigställda lägenheter beräknas till 45000, enminskning med 4500. För flerbosladshusen väntas en uppgång av färdigställandet.Ökningen beror på att byggtiderna för flerbostadshus förlängdes kraftigt under1979 och 1980, varför en del av färdigställandet successivt flyttades framåt. Medkortare byggnadstider kan en ökad andel av antalet pågåendebyggen av lägenheter avslutas. Efter den mycket starkaexpansionen av ombyggnadsinvesteringarna , föll dessa under1980. Nedgången var betingad av att 1981/82:100 132 Tabell 7:4Ombyggnadsinvesteringar för bostäder 19801982 Milj. kr 1981, löpande priser Årlig procentuell föränd priser Med statligt stöd' I form av: energisparstöd övrigt Utan statligt stöd Totalt därav: flerbostadshus småhus -3,7 -5,5 -3,1 -3,2 2,7 -9,9 20,3 -16,1 -2,3 -0,6 8,5 -8,2 ' Med statligt stöd avseshär statliga lån och bidrag. ' Häri innefattas ombyggnadslån,förbättringslån och boendemiljöstöd. ombyggnaderna inom småhussektorn minskade iomfattning - främst sädana med energisparstöd. När det gäller flerbosladshusenökade ombygg-nadsinvesleringarna något . beräknasombyggnadsinvesteringarna återigen ha ökat lotall sett.Ombyggnadsinvesleringarna för småhus väntas visserligen fortsätta alt sjunka,men en betydande expansion kan däremot förutses av flerbosladshusen. Dennaexpansion torde lill en del vara en följd av det bidrag om av den godkändakostnaden -vid max per lägenhet - som ulgår vid ombyggnad avflerbostadshus som påböljades 11-30 ochavslutas . Även beräknas ombyggnadsinvesleringarnastiga totalt sett. Därvid förutses ombyggnadsinvesteringarna för flerbostadshusöka, medan de för småhusen väntas falla ytteriigare. Med ovan angivnaförutsättningar om igångsättning mm beräknas bosladsinvesteringarna minska mednärmare 1982. Nybyggnadsinvesteringarna förutses sjunka , varvidsmåhusinvesleringarna beräknas falla som investeringarna iflerbostadshus väntas minska . Ombyggnadsinvesteringarna beräknas ökasvagt, med . Under 1970-1974producerade industrin varor till ett sammanlagt förädlingsvärde av 381miljarder kr (priser). investerade företagen 60miljarder kr (1975 ärs priser) i byggnader och maskiner. Investeringskvotenmätt på delta sätt låg säledes i genomsnitt för perioden pä 15,(se diagram7:2). Under 1975-1979 producerades för och investerades för 59miljarder kr, dvs den genomsnittliga investeringskvoten sjönk till 15%.Investeringskvoten nådde 1976 sill högsta värde under 1970-lalet - 17,. 1979 då den uppvisade sitl lägsta värde på . Trotsuppgången i produktion och kapacilelsulnytljande valdeförelagen nämligen i stor utsträckning att vänta med aU öka sina investeringar tillin på 1980. Del höjda resursulnylljandet och början av 1980 ledde också ökning av förelagensvinster. Investeringstillväxten 1980 blev i själva verket i volym och investeringskvolen steg därigenom lill . Diagram 7:2 Industrins investeringskvot 1970-1982(Investeringar/förädlingsvärde, 1975års priser) 17 16 15 14 13 12 ""~"'~ 1970 1971 1972 1973 1974 1975 1976 1977 1978 1979 1980 1981 1982 Källor: ochstatistiska centralbyrån. Det preliminärautfallet för industriinvesteringarna 1981 liksom bedömningen av 1982 årsinvesteringar grundar sig på slatisUska centralbyråns investeringsenkätfrån . beräknas investeringsvolymenha minskal . Detta får ses mol bakgrund av att den främst från hemmamarknadenvikande efterfrågan medfört en viss produktionsminskning.Säsongrensal frän lill minskade såväl byggnads- sommaskininvesteringarna starkt. synes minskningstaklen ha dämpats på maskinsidan,men tilltagit på byggnadssidan. Därmed skulle byggnadsinvesteringarnamellan helåren 1980 och 1981 ha gäll ned i volym ochmaskininvesteringarna . Detta innebär alt industrins investeringskvot ånyo sjunkit. Destatliga industriinvesteringarna, som stegmyckel kraftigt , beräknas ha fallit avsevärt mer än de privata. Företagensplaner samt planer och ulfall 1981/82:100 134 redovisas i tabell 7:5. Variationen iavvikelserna tyder på att investeringsplanerna revideras på ett sätt som ärstarkt påverkal av de kortsiktiga förändringarna i kapacilelsulnytljande ochvinstmarginaler. förutses en uppgång i industriproduktionen och detmedför ett högre kapaci-tetsulnylljande än . Som en följd avdevalveringen kommer troligtvis vinstmarginalerna ati ökajämfört med 1981.1 delta sammanhang kan erinras om de ytterligareinvesteringsbefrämjande insatser som regeringen föreslog . Tabell 7:5 Planerade ochfaktiska förändringar av industrins totala investeringar 19721982 Åriig procentuellförändring, priser ' Planerna är beräknadesom kvoten mellan prognosärets enkätvärde och enkälårets utfall. För planförändringen 1981 -1982 haranvänts det preliminära utfallet . Anm. Uppgifterna inom parentes ärprognoserade värden. Källor: och . De åtgärder somaviserades innebär att investeringsavdraget och fondfrisläppet påbyggnadssidan föriängs med . Vidare har investeringsavdraget förinventarier lagts om så att avdraget samordnats med uppbörds-systemet förmervärdeskallen i stället för som med inkomstskatten. Avdraget uppgårtill av anskaffningsvärdet exkl mervärdeskaU. Omläggningen innebär alleffekten likviditetsmässigt i genomsnitt kommer elt år snabbare för förelagen.Sammanlaget har det med beaktande av konjunktursituationen i övrigt bedömtssom rimligt all räkna med en uppjustering av förelagens planer på 8procentenheter. Trots uppjusteringen skulle industrins investeringar ändåminska ytteriigare 1982. Nedgången skattas till och förklaras sä gott somhelt av fortsatt kraftigt fallande statliga industriinvesteringar. Förindustrin som helhet bedöms maskininvesteringarna minska ochbyggnadsinvesteringarna falla med . I diagram 7:3 redovisasinvesteringsulvecklingen för några investeringstunga branscher.Branschuppgifterna för prognosären har schablonmässigt korrigerats pä sammasätt som industrin som helhet, vilket medför alt de branschvisa prognoserna ärväsentligt ovissare än prognosen för den totala industrin. Den starkasteinvesleringsökningen skedde inom järn- och stålverken. Inomverkstadsindustrin accelererade tillväxten 1980 och även inom massa- ochpappersindustrin samt inom övriga branscher steg investeringarna. Under 1981beräknas investeringarna ha fortsall alt öka inom massa- och pappersindustrin.Investeringarna inom järn-och stålverk samt övriga branscher beräknas däremotha minskat. Bilaga 1.1 Preliminär nationalbudget inom verkstadsindustrin synes en viss minskningha skett. kalkyleras investeringsuppgången komma till stånd endastinom verkstadsindustrin. Järn- och stålverkens investeringsminskning förutsesbli mycket kraftig. Diagram 7:3 Investeringarinom industrin, totalt och uppdelat på branscher 1975 1982 Index 1975 = 100 J \ I L 75 76 77 78 79 80 81 82 80 70 60 50 J I I I \ I 75 76 77 78 79 80 81 82 De branschvisaprognoserna är något osäkrare än prognosen för totala industrin. Investeringarna ibilar ingår. Källor: och . De totala investeringarnainom gruppen handel mm' sjönk i volym 1980-1981 enligl preliminäraberäkningar. Härvid sjönk byggnadsinvesteringarna ochmaskininvesteringarna . ' Med investeringar inomgruppen handel mm avses investeringar i varuhandel, bank-och försäkringsverksamhet, teater, hotell, restauranger, lagerbyggnader samt fastighetsförvaltning. Prop.1981/82:100 136 Till grund förberäkningarna ligger en enkätundersökning genomförd av statistiskacentralbyrån angående investeringar inom handels-, bank- ochförsäkringsförelag. Vid utarbetandet av prognoser för byggnadsinvesteringarna harvidare utnyttjats statistik över totala kostnader och byggnadstider förbyggnadsprojekt inom gruppen privat handel samt arbetsmarknadsstyrelsensrapportering av beviljade igäng-sältningslillstånd. Igångsättningen avbyggen inom privat handel ökade endast svagt från den låga nivån1980. Med hänsyn till den svaga utvecklingen av privat konsumtion under både 1980 och1981 och den väntade minskningen samt till minskade anspråk på nyetablering inya bostadsområden bedöms igångsättningen av nya byggnadsprojekt minska ytterligarenågot 1981-1982. Byggnadsinvesteringarna inom privat handel beräknas därmed minska även1982, en minskning på förutses. Inkluderas även den statliga delenav gruppen handel mm blir minskningen . Beträffandemaskininvesteringarna pekar företagens planer på en neddragning somöverstiger . ärs enkätsvar visar emellertid en benägenhet attstarkt underskatta utfallet. Underskattningens storlek har dock visat entendens att variera i takt med utvecklingen av den privata konsumtionen, varförplanerna har korrigerats upp med ett lägre tal än normalt.Maskininvesleringarna beräknas sålunda minska . De totalainvesteringarna inom gruppen handel mm förutses därmed minska i volym 1981-1982. Enligt preliminäraberäkningar minskade de totala statliga investeringarna med drygl ivolym . Investeringarna steg inom affärsverken medande minskade inom myndigheterna och de statliga företagen' (se tabell 7:6).Byggnadsinvesteringarna minskade med och maskininvesteringarna med . Beräkningarna överden statliga investeringsverksamheten baseras på enkäter lill statligamyndigheter, affärsverk och företag insamlade av . De statliga affärsverkens investeringarökade drygl 1980-1981. Investeringarna ibyggnader och anläggningar steg med , huvudsakligen till följd av ökat byggnade inom televerketoch postverket. På maskinsidan noterades en ökning på , somhuvudsakligen härrör från SJ ochteleverket. För slalensjärnvägars del beror ökningen på en fäija som levereratsunder 1981. ' De statliga företagens investeringar redovisas itabell 7: I under industri, handel ochövrigt näringsliv. Tabell 7:6 Statliga investeringar 1979-1982 Årlig procentuell förändring, -3,5 -0,2 -8,3 -15,0 (industri m m) -17,2 -27,7 -0,4 Källor: och statistiskacentralbyrån. Byggnadsinvesteringarna sjönk med16% främst på grund av minskal vägbyggande men även genom alt byggandet sombyggnadsstyrelsen administrerarminskat. Inköpen av maskiner och inventarier minskade med . De statliga företagens investeringarsjönk, efter investeringsexpan-sionen 1980,med drygl . Det är främst minskade maskininvesteringar inom denstatliga industrin och gruppen övrigt näringsliv som svarar förnedgången. Utifrån de planersom föreligger beräknas de statliga investeringarna minska med8% 1981-1982. Sålunda väntas en fortsall nedgång av både myndigheters och statligaförelags investeringar. Affärsverkens invesieringsökning beräknas däremot fortsätta. Totaltväntas byggnadsinvesteringarna ligga kvar på en i volym oförändrad nivå . Här kan noteras enökning för vattenfallsverket medan de statliga företagen minskar sina investeringar. Maskininköpenförutses minska vilket främst berorpå en fortsall nedgång av maskininvesleringarna inom den statliga industrin. De kommunalainvesteringarna steg i volym 1979-1980 (se tabell 7:7). Därvidökade byggnadsinvesteringarna och maskininvesleringarna . Särskilt starkvar expansionen inom landstingen. Till grund för kalkylernaöver investeringsulvecklingen 1981 och 1982 ligger en av ibörjan av november insamlad enkät bland primärkommuner och landsting, saml en enkätavseende vissa av de kommunägdaföretagen. I detta avsnitt redovisas de kommunala investeringarnaexkl bostäder och industri. Tabell 7:7 Kommunala investeringar 1980-1982 Årlig procentuell förändring. -4,2 -10,2 -3,7 -10,4 -4,4 -10,1 -3,3 -2,8 -3,7 ' Häri innefattas kommunägda företag, församlingar mm. Landstingensinvesteringsplaner har på basis av erfarenheterna nedjusterats påmaskinsidan. Därmed beräknas landstingensinvesteringsvolym totalt sett ha stigit med 2 1/, medan investeringarna inomprimärkommunerna föll . Primärkommunernas och landslingens sammanlagda investeringar minskademed 2 1/pä såväl byggnads- sommaskinsidan. Inkluderas församlingarna och de kommunägda förelagen beräknas dekommunala investeringarna totalt sett ha sjunkit i volym1980-1981. Den kommunalainvesteringsaktiviteten är beroende av bl a utvecklingen av byggnadskoslnaderoch prisutvecklingen i övrigt för investeringsvaror liksom av tillgången påproduktionsresurser inom byggsektorn. Eftersom de årsvisa budgetramarna i allmänhet torde varatämligen snävt fastlagda och angivna i nominella belopp kan tDrisutvecklingen normalt förmodas ha en rättstark inverkan på investeringsvolymen i kommunerna. I tabell 7:8redovisas primärkommunernas och landstingens investeringsplaner för 1982omräknade till procentuell volymförändring tillsammans med planer ochfaktiska förändringar . De av kommunerna angivnainvesteringsplanerna omräknas alltså till investeringsbelopp i fastapriser. har använts den inom kalkylerade prisutvecklingen1981-1982 av byggnadspriser resp priser påmaskiner och inventarier. De så omräknade investeringsplanerna bör sedankorrigeras med hänsyn till mönstret för tidigare avvikelser mellan planer ochulfall. Investeringsutvecklingen har överskattatskraftigt . Delta tordesammanhänga med de betydande finansiella överskotten inom den kommunala sekiornunder 1978 och 1979. Mol bakgrund av sin goda ekonomi har primärkommunerna och landslingen ställt upp omfattandeinvesteringsprogram, som sedan endast i begränsad utsträckning kunnat genomföras. Investeringsanslagen har sålundautnyttjats i avsevärt lägre grad änsom förulselts. Detta torde i hög grad vara en följd av det försäm- Bilaga 1.1 Preliminärnationalbudget 139 Tabell 7:8 Planerade ochfaktiska förändringar i primärkommunernas och landstingens totala investeringar1973-1982 Årlig procentuellförändring, 1975 ärs priser 1973 1974 1975 1976 1977 1978 1979 1980 1981 1982 (-7) (-1) Planerat i november åretinnan Faktiskt inträffad förändring Differens De av kommunernaangivna investeringsplanerna har omräknats till fastapriser på basis av prisutvecklingen för investeringsvaror. Vidfastprisberäkningarna av kommunernas planer har använts prognos för prisutvecklingen1981-1982. Planerna redovisas i denna tabell som kvoten mellan prognosårets enkätvärde och föregående års utfalli fasta priser. För planförändringen 1981 -1982 har använts detpreliminära utfallet . Uppgifterna inom parentes är prognoserade.Källor: och . rade planeringsläget inom primärkommunerna efterden kraftiga expansionen av barnslugebyggandet samt av den betydandebristen på byggnadsarbetare som förelåg . Även för 1981synes inve-steringsulfallet bli lägre än vad som planerades i november åretinnan. Sannolikt är detta en följd av den successiva försvagning av primärkommunernasekonomi som ägt rum . Även den av regeringen klart uttalademålsättningen att den kommunala sektorns volymexpansion bör dämpas torde haften viss återhållande inverkan på investeringsulvecklingen . Primärkommunernas ochlandslingens sammanlagda investeringsplaner anger en markeradneddragning av investeringsvolymen. Denna är dock i sin helhet hänförlig tillprimärkommunerna, medan däremot landstingen synes planera en betydandeexpansion. Mot den bakgrunden har en begränsad uppjustering genomförts förprimärkommunerna, vilket också motiveras av de positiva differenserna mellaninvesteringsplaner och utfall som förekom . De mycket högainvesteringsplanerna för landstingen har dock nedjusterats. Primärkommunernas ochlandstingens investeringar beräknas efter justeringar totalt sett sjunka med 61/i volym 1981-1982. Byggnadsinvesteringarna väntas därvid minska med 7%och maskininköpen med 5 1/. Landslingens investeringar beräknas totalt sellöka med 4 1/, medan däremot primärkommunernas investeringar väntas falla med10%. Inkluderas församhngarna och de kommunala företagen kan den kommunalasektorns investeringar totalt sett beräknas sjunka i volym. Lagerutvecklingen komunder 1981 all kännetecknas av ett betydande omslag till en neddragning avlagren i ekonomin sammanlagt. Preliminära beräkningar ger en avveckling avlagren med omkring 350 milj. kr. i 1975 ärs priser alt jämföras med enuppbyggnad på ca . Prop.1981/82:100 140 Omslaget 1980-1981 svarade därmed för ett negativtullskott till den inhemska efterfrågan pä ca 1 1/. I självaverket kom lagercykeln alt verkauppbromsande på efterfrågeutvecklingen redan mellan första och andra halvåret1980 dä lageruppbyggnadslakten började avta. En begynnande lageravvecklingframträdde emellertid först . Inom industrin (exkl. varven) fortfordock lageruppbyggnaden ännu . Det var först som en minskning av de tolalalagerstockarna kom till stånd. Som framgår av vidstående diagram pågick emellertid uppbyggnaden av färdigvarulagrenalltjämt . Av dessa lagerökningar svarade skogsindustrinför en mycket betydande del medan lagertillväxten för verkstadsindustrin blev tämligen återhållen. Lagren avvaror i arbete fortsatte att sjunkabägge halvåren 1981. För insatsvarorna däremot ökade t.o.m. lageruppbyggnadslakten , närlagertillväxten inom verkstadsindustrinfortfarande var hög, som skogsindustrierna fick möjlighet all fylla på sina tidigare alltförsmå rundvirkeslager. avtog denna påfyllnad som bl. a. verkstadsindustrin ochövrigsektorn snabbi inledde en avveckling av insalsvarulagren. För allalagertyper kom nellolillväxten inom industrin all stanna vid ca 0,2 miljarder kr.Lageruppbyggnadsfasen slår därmedi stark kontrast lill motsvarande faser 1974-1976 resp. 1969-1971, då industrins lager ökade med 17,7 resp. 11,5miljarder kr. Tabell 7:9 Lagervolymförändringar totalt och efternäringsgrenar 19781982 El, gas-, vatten- och värmeverk - 250 -4881 Detaljhandel (inkl. transportmedelshandel) Källor: ochkonjunkturinstitutet. I prognoserna för1982 väntas en myckel försiktig uppdragning av lagren av varor i arbeteoch insalsvaror, medan för färdigvarorna en avveckling förutses komma igånginte minst inom skogsindustrierna. Totalt sett skulle på detta sätt detotala lagren inom industrin (exkl. varven)stiga ca . 1982 med tyngdpunkten lagd pä . Varvens lager (därvaror i arbete dominerar) steg väsentligt 1981 och väntas enfortsatt lagerökning i form av fartyg under byggnad. Bilaga 1.1 Preliminär nationalbudget Diagram 7:4 Totalaindustrins lagervolymförändring 19691982' kr., priser. j, Varor i 1000 0 1000 2000 3000 1969 1970 1971 1972 1973 1974 1975 1976 1977 1978 1979 1980 1981 1982 ' Exkl. varvenslagervolymförändringar. Anm. Fr.o.m. redovisaslagerinvesteringarna enligt en ny metod,vilket stör jämförelser med tidigare perioder i icke känd omfattning. Prop.1981/82:100 142 Lageravvecklingeninom handeln gällde särskill bränsle. Av den beräknademinskningen av partihandelslagren med ca 700 milj. kr. i 1975 ärs prissvarade nämligen bränslelagren för omkring hälften. Också inom detaljhandelnskedde en anpassning nedåt av lagren efter den ofrivilliga uppbyggnaden . En fortsattavveckling av dessa lager förutses även1982 medan någon större ökning av partihandelslagren, tolalt sett, inteväntas ske. \jord-ochskogsbruket inleddes en uppbyggnad av de starktotillräckliga rundvirkeslagren. Uppbyggnaden beräknas fortgå . Sammanlaget föralla näringsgrenar skulle lagren stiga med ca . 1982.Svingel från en lagerneddragning om ca . 1981 till enuppbyggnad kommer att ge bidrag till den inhemska efterfrågans utveckling motsvarande drygt1/. Bilaga 1.1 Preliminärnationalbudget 143 8 lönsamhet, kostnader och priser 8.1 Sammanfattande bedömning av vinstutvecklingen Brutlomarginalen inomtillverkningsindustrin (exkl varv) beräknas sjunka något 1981, mätt inationalräkenskapslermer'. sammanställning avföretagens delårsresultat visar på en nedgång i industrins brullomarginal med1,mellan delåren 1980 och 1981. Man måste dock ha i minnet allvinstnivån påverkats negativt av arbetsmarknadskonflikterna underårets andra kvartal varför den "konfliktrensade" marginalförsämringentorde vara större. Till detta kommer att materialet endast omfattar störreföretag - som synes ha haft en förmånligare resultatutveckling än genomsnittet- vilket medför att delårsresultaten för hela industrin kan bedömas hautvecklats ytterligare något sämre än vad SCB:s sammanställning indikerar. Ävenmed hänsyn lill all uppgifterna om industrins delårsresultat alltså är någotsvårtolkade är det uppenbart att det implicit i kalkylför 1981 finns en klar vinstförbättring för . Orsaken lill attföretagens vinster beräknas ha ökat är de effektersom devalveringen av den svenska kronan antagils föra med sig. Den förändradevalutakursen medför all om de svenska exportpriserna är oförändrade mätt iutländsk valuta så ökar förelagens exportintäkter i svenska kronor i elt slagmed . Även om man tar hänsyn till att en del av det uppkomna utrymmetutnyttjas för relativprissänkningar - se vidare kapitlet om utrikeshandeln och till alt kompensera för industrins ökade kostnader för importeradeinsalsvaror beräknas nettoeffekten av devalveringen bli att industrins vinsterförstärks. Denna vinstökning har lill en mindre del påverkal resultatet för1981 medan huvuddelen beräknas falla på 1982. En grov indelning avindustrin i branscher visar all den fördelaktigaste vinstutvecklingen haruppnåtts inom verkstadsindustrin - dåren viss marginalförbätlring tom synes hablivit möjlig - medan den stora rest- ' värderadesindustrins förbrukning av insatsvaror huvudsakligen till anskaffningsprisi nationalräkenskaperna. Denna värderingsmetod medförde att rörelseresultatetkom att innefatta prisstegringsvinster pä lager, vilket exempelvis är fallet iföretagsstatistiken som bygger på företagens redovisade resultat. För atterhålla ett mått på det överskott som själva produktionsprocessen klarat av attgenerera - detta exkluderar alltså inflationsvinster vilka anses som"rörelsefrämmande" i detta sammanhang - har man inationalräkenskaperna i efterhand dragit av lagerprisvinster på insatsvarorfrån rörelseresultatet och i motsvarande mån ökat kostnadenför förbrukade insatsvaror. Detta har man gjort i och med1981 års revidering av nationalräkenskapsstatistiken. Omräkningen har genomförtsretroaktivt . Resultatet är att industrins vinstutveckling under1970-talet framstår som sämre än enligt tidigare nationalräkenskapsberäkningaroch enligt företagsstatistiken. Detta är också helt naturligteftersom prisstegringstakten, och därmed inflationsvinsterna, var avsevärthögre i slutet än i böljan av sjuttiotalet. Prognoserna och1982 ansluter sig metodmässigt till de principer som används i de nuvarandenationalräkenskaperna. gruppen annan tillverkningsindustri exkl varvhar fåll vidkännas en relativt kraftig vinstsänkning. Den något starkareutvecklingen för verkstadsindustrin kan hänföras dels till en något bättreproduktivitetsutveckling än för industrigenomsnittet och dels lill en relativtförmånlig prisutveckling på insatsvaror, speciellt importerade sädana. Den iförhållande till industrigenomsnittet relativt fördelaktigaproduktivitetsutvecklingen är huvudsakligen en följd av att produktionen inomverkstadsindustrin förblivit i stort sett oförändrad, medan den tolala industriproduktionenberäknas ha minskal med ca 21/. På intäktssidan är verkstadsindustrindäremot inte särskilt gynnad då försäljningspriserna synes ha ökatförhållandevis lite. De måttliga prisökningarna avser främst leveranser lillhemmamarknaden medan exportpriserna däremot höjts relativt kraftigt. Underförsta synes verkstadsindustrin ha höjt sina exportpriser mer änkonkurrentländerna vilket dock senare motverkats genom devalveringen iseptember. Sammantaget kan vinstandelen av förädlingsvärdet inom verkstadsindustrinför 1981 beräknas nä upp lill samma nivå som av1970-talet. Diagram 8:1Bruttomarginaler i industrin (SNI 2-1-3) enligt företagsstatistiken och nationalräkenskaperna19631982 Bruttoöverskott i % av