prop · G50337 · 1981-12-31 00:00:00 — allmänna handlingar utgörs fill störredelen av ritningar och beskrivningar till tillämnade byggnadsföretag m. m.jämte korrespondens i dessa frågor mellan verket, statsdepartementen, de olikalokalbrukarna samt de av verket anlitade konsulterna och entreprenörerna.Enskildas efterfrågan av uppgifter ur verkets allmänna handlingar gällermestadels redan arkivlagt material, främst forskning kring tillkomsten av vissaäldre byggnader. ekonomiska redovisning görs f. n. medett verkseget ADB-baserat system - EPK - kompletterat med manuellauppföljningsrutiner. Fr. o. m. 1976/77 har verket till en begränsad delanslutits till System S - delsystem RIKS - vilket innebär att den internaredovisningen (kassa- och kostnadsbokföring) ombesörjs av EPK-systemet och denexterna redovisningen av System S. Redovisningssystemet är f. n. föremål föröversyn i samarbete med statskontoret och RRV. I samband härmed skall ocksåslutföras en översyn och bedömning av verkets behov av datorkapacitet somunderlag för fortsatt ADB-utveckling. För registrering och redovisning av faktiskalokaltillgångar (statsägda fastigheter och inhyrda lokaler) och upplåtelsertill brukare använder verket ett verkseget system benämnt Lokalregistrei.Systemet omfattar också delsystem för hyresaviseringZ-debitering. Förutom dessa volymmässigt relativt stora ADB-bearbetningaranvänder verket datorprogram för lokal- och programsialistik (statistiskabearbetningar av information om areor, rumsantal, moduler, arbetsplatser etc.som normalt ingår i lokalprogram) samt entreprenad- och upphandlingsstatistik(registrering och bearbetning av entreprenader och upphandlingar inomdelprogram byggproduktion). är verket anslutet till det generelltstatliga lönesystemet SLÖR. Driften av nu nämnda system ombesörjs av DAFA. Löneuträkningen för vissa anställda inom verkets egenregiverksamhetsker genom ett till byggbranschen anpassat system, BYGGDATALÖN, utarbetat avSAMDATA AB som också handhar driften av systemet. Statens löne- och pensionsverk (SPV): SPV är central förvaltningsmyndighet för den statligatjänstepensioneringen och grupplivförsäkringen, samt för decentrala personaladministrativa ADB-systemen hos staten. De sistnämnda är detgenerella löneuträkningssystemet SLÖR. som omfattar 160 000 anställda, detcentrala personaladministrativa systemet Pl som omfattar ca 1981/82:37 221 30 000 anställda, samt det centrala matrikelregistret MARECsom avses omfatta 550 000 anställda med statlig pensionsrätt. Utbetalningen avpension till de drygt 200 000 personer som har rätt till statlig pension skerockså med hjälp av ADB. Utbetalningen omfattar även de förmåner som tillkommerstatspensionärerna genom lagen om allmän folkpension och tilläggspension meddärtill hörande tilläggsförmåner. UHÄ är registeransvarig myndighet för ADB-register översådana sökande till vissa utbildningslinjer vid universitet och högskolor somantas genom byrån för central antagning inom ämbetet. Dessa register innehållerförutom personuppgifter även betyg från genomgången utbildning, tider dåsökande arbetat, bedömningar av sökandes föreningsverksamhet m. m. I sambandmed ett datamaskinellt urval registreras antagningsresultatet för varjesökande. Antagning sker med totalt 60 000 sökande per år.Terminaler är kopplade till detta system och förutom listutskrifter ochsorteringar ingår även databeräkningar av skilda slag. Vidare utvecklar UHÄ ett datorbaserat lokalt system förstudiedokumentation, antagning och statistik, det s. k. STUDOK-systemet.Systemet infördes i samband med högskolereformen 1977 och används f. n. viduniversiteten i , , , , och ,tekniska högskolan i samt vid högskolorna i /, ,, , /och . Slutligen finns på sexhögskoleorter särskilda datacentraler för en rad skilda uppgifter inom i förstahand forskning och utbildning. Inom de studiesociala myndigheterna finns ett ADB-baseratsystem benämnt STIS (studiestödets informationssystem) vilket betjänar CSN samtde sex studiemedelsnämnderna. I CSN:s anslagsframställning för budgetåret1980/81 intogs en utförlig beskrivning över STIS. De uppgifter som finns i upptagningar för ADB i STIS finnsäven till merparten i de handlingar som finns hos CSN ochstudiemedelsnämnderna. Upptagningarna i STIS kan dels läsas viatextskärmsterminaler dels i form av utskrift. Textskärmsterminaler samtmöjligheter till utskrift finns vid både CSN samt studiemedelsnämnderna. Genom beslut av statsmakterna utflyttades Sverigesfiskegräns längs alla kuster från ut till mittlinjen iförhållande till berörda främmande stater eller fill övriga överenskomnagränslinjer. Det ålåg att åstadkomma ett effekfivtsystem för övervakning av utländskt och svenskt fiske i den svenska fiskezonensamt för övervakning av svenskt fiske i främmande fiskezoner. Styrelsen fannövervakningsuppgifterna vara så omfattande att de inte kunde manuelltoch begärde därför hos regeringen resurser för att sköta övervakningen medhjälp av dator. införskaffade styrelsen en minidator Nord 10/Soch kunde genom tillmötesgående från utan ersättning övertaprogram. Genom energiska insatser kom övervakningen snabbt igång. Inrättandet av datadetaljen gjorde det även möjligt förstyrelsen att bygga upp den kvotkontroll som oundgängligen erfordras för attSverige skall få Prop.1981/82:37 222 tillfredsställande underlag vid de internationellaförhandlingarna om fiskekvoter. Utan datadetaljen skulle det dessutom intevara möjligt för styrelsen att hantera licenssystemet för yrkesfisket. för ärenden ompris- och marknadsreglering på jordbrukets och fiskets områden samt svarar förden ekonomiska försvarsberedskapen på livsmedelsområdet. Nämnden är huvudman för skördeskadeskyddet samttillsynsmyndighet över regleringsföreningar och liknande sammanslutningar påjordbrukets och fiskets områden och över Svenska kontrollanstalten förmejeriprodukter och ägg. Inom jordbruksnämnden finns ett tiotal system föradministrativ databehandling. Uppgifterna i dessa datasystem finns även påkonventionella handlingar generation för generation. Systemen innehållerhuvudsakligen sekretessbelagda uppgifter, varför allmänheten inte torde kunnaerbjudas möjlighet att ta del av flertalet uppgifter upptagna i dem. Uppgiftslämnandeföretag och personer har däremot naturligtvis rätt att erhålla utskrift av de isystemen ingående uppgifterna som berör uppgiftslämnaren. Statens pris- och kartellnämnd: SPK använder för sin del ADB i huvudsak på tre områden.Från företagen inhämtas statistiska uppgifter som är av betydelse för SPK:spris- och branschundersökningar. När detta material bearbetas används ADB. SPK använder även ADB i anslutning till ettbutiksregister. Registret omfattar samtliga butiker och tjänsteställen somtillhandahåller varor eller tjänster till konsumenter inom ett urval avförsamlingar. Förutom namn och adress på försäljningslokalen innehållerregistret uppgifter om sortiment samt antalet sysselsatta i butiken eller vidtjänstestället. SPK utnyttjar vidare ADB i anslutning till ettadressregister, som används för det s. k. anmälningsförfarandet. Registretomfattar namn och adress på vissa marknadsledande företag som av SPK anmodatsatt anmäla pris- och marginalförändringar inom ramen för den prisövervakningsom regeringen uppdragit åt SPK att bedriva. I registret ingår även uppgifterom på vilka varu- och tjänsteområden anmälningsskyldigheten gäller. Någon ADB-bearbetningav de uppgifter som insamlats i anslutning till SPK:s anmälningsförfarandegörs f. n. inte. Bearbetningen är sålunda . Det förtjänar påpekas att inte något av de register som SPKför är personregister i datalagens (1973:289) mening. SPK tar in uppgifter från företagen med stöd av lagen(1956:245) om uppgiftsskyldighet rörande pris- och konkurrensförhållanden.Lämnade uppgifter är sekretesskyddade i den omfattning som framgår av 8 kap. 6§ sekretesslagen (1980:100) och 2§ sekretessförordningen (1980:657). Desekretessregler som gäller för SPK;s del innebär i princip att uppgifter omenskildas affärs- eller driftförhållanden inte lämnas ut, om det kan antas attden enskilde lider skada om uppgiften röjs. Uppgifter ur adressregistret föranmälningsförfarandet är inte av detta slag utan är följaktligen offentliga. För sin ADB-verksamhet anlitar SPK i huvudsk treserviceföretag: (), OCR-center samt Stockholmsdatamaskincentral (OZ). Registrering av uppgifter om berörda företag sker pådataband eller kassetter (disquetter). Det dataregistreradeundersökningsmaterialet är vid 1981/82:37 223 databearbetningen avidentifierat på så sätt att deenskilda företagen symboliseras genom ett nummer. Företagsförteckningar överundersökta företag förvaras hos SPK. Genom detta system har dataföretagen ingenmöjlighet att identifiera uppgifter från olika företag. förfogar inte över något ADB-systemmed personinformation och kommer knappast att göra det heller.Verket har relativt begränsad erfarenhet av datorsystem i drift. Deninformation som hanteras inom verket är mångskiftande. Data som kan komma attberöras av sekretesslagstiftningen förekommer t. ex. i samband med uppföljningav företags verksamhet, vid studier av växtlokaler och häckningsplatser samt isamband med produktkontrollfrågor. ADB-baserade rutiner används f. n. vid SGU för ekonomiskredovisning, löneutbetalningar samt för hantering av geologisk information.Större delen av den geologiska informationen insamlas och framställs inomverkets uppdragsverksamhet och är skyddad från insyn enligt regler isekretesslagen. Med fidenkommer dock upptagningar för ADB att bli allt vanligare i de flestaverksamheter inom SGU. Eftersom verket handlägger frågor som rör landetsberggrund, jordarter och hydrogeologiska förhållanden med nära anknytning tillresurs- och miljöfrågor kan man förvänta sig ett ökat intresse från allmänhetenav att få taga del av allmänna handlingar. Hos kärnkraftsinspektionen förekommer datalagradeuppgifter av i huvudsak tå slag. 1.Inspektionens materialenhet svarar bl. a. för kontroll av klyvbart material(uran, plutonium och torium) vid svenska kärnenergianläggningar i enlighet medbilaterala och muldlaterala avtal. Kontrollen syftar till att förhindra att detsvenska kärnenergiprogrammet direkt eller indirekt bidrar till spridning avkärnladdningar. Kontrollen genomförs bl. a. dels som uppföljning ochregistrering av den rapportering anläggningsägarna ålagts, dels som inspektionoch verifiering av fysiskt innehav på anläggningarna, utgående från ovannämndarapportering och registrering. Materialenhetens datorutrustning används f. n.för registrering av inventarieförändring, förflyttningar och fysiskt innehav avklyvbart material vid de svenska anläggningarna, baserad på inkomna rapporter.Registrerade uppgifter utgör bl. a. underlag för månatliga rapporter till FN:sinternationella atomenergiorgan (lAEA) i . De nu nämnda uppgifterna är-iden form de är ADB-lagrade - utan undantag hemliga enligt antingen 5 kap. 2 § p.1-2 SFS 1980:100 eller 2 kap. 1 § andra stycket SFS 1980:100 eller enligt bådadessa lagrum. Efterfrågan från allmänheten på dessa uppgifter är mycket ringaoch har i förekommande fall tillgodosetts genom att bearbetade sammandrag harlämnats ut. Materialenheten avser att - i den mån behövligaresurser ställs till förfogande - använda datorutrustning jämväl för följandeändamål 1981/82:37 224 - register överbränslepatroner i kärnkraftverk och förvaringsanläggning; uppgifter om identitiet,integritetsförändringar, plutoniuminnehåll, utbränning etc. skall lagras ochbearbetas - registrering avförvärv och överlåtelse av klyvbart material i samband med införsel ochutförsel - analys avmätningar med gammaregistrerande mångkanalanalysator. Inspektionens tekniska enhet använder datorutrustningför registrering och systematisering av säkerhelsrelaterade händelser ochsnabbstopp vid kärnkraftverken. 100-200 sådana händelser inträffar . Ensammanfattande analys publiceras och utges halvårsvis i något 100-talexemplar. Denna halvårsrapport tillhandahålles alla intresserade utan avgift. kommer inspektionens kärnavfallsenhet - i denmån behövliga medel ställs till förfogande använda datorutrustning förregistrering och kontroll av mängden låg- och medelaktivt avfall på olikaplatser i . Statens provningsanstall (SP): SP använder f. n. ADB i den tekniska verksamheten samt förekonomi-och personaladministrativa uppgifter. SP kommer förmodligen att iframtiden taga ADB-utrustning i anspråk för fler och nya arbetsuppgifter. i är liksom övriga kronofogdemyndigheteri ansluten till ett av utvecklat ochadministrerat ADB-baserat redovisningssystem för exekutionsväsendet (). Ävenkronofogdemyndigheterna i , samt och länär anslutna till detta system. Närmast i tur att anslutas till systemet stårkronofogdemyndigheterna i . REX-systemetinnebär att en databank med information om gäldenärer och deras skulder ärunder uppbyggnad. Från början var de data som registrerades i den gemensammadatabasen åtkomliga via terminal från alla REX-anslutna myndigheter. Efteringripande av datainspektionen har man emellertid gått in för slutnalänssystem. Med hjälp av system för behörighetskontroll kan åtkomst tillinformation från registret begränsas på olika sätt både innehållsmässigt ochmyndigheterna emellan. Datordriften är föriagd till DAFA. REX-anslutna myndigheters centralregister innehåller bl.a.; - samtliga allmänna mål - samordningsregisterför enskilda mål - registrering avbetalningar, avkortningar, avskrivningar, anstånd, rättelser, åtgärder(avbetalningsplaner, utmätningar, införslar, löneutmätningar,betalningssäkringar m. Personnummer/organisationsnummer är ingångsbegrepp isystemet. aktualiseras med persondata (namn, adresser,civilstånd, kyrkobokföringsuppgifter) från ADB-personregister. Hos en REX-ansluten kronofogdemyndighet kan ur deupptagningar som gjorts för ADB bl. a. erhållas information om en persons iregistret upptagna skulder, verkställda betalningar, avkortningar,avskrivningar, anstånd, rättelser och verkställda åtgärder som utmätning,införsel, läneutmätning, betalningssäkring m. m. samt uppgjordaavbetalningsplaner. Informationen erhålls hos myndigheten via bildskärmsterminaleroch genom bildskärmsut- Prop.1981/82:37 225 skrifter från radskrivare. Den information som myndighetenkan lämna beträffande den datoriserade delen av verksamheten är såledesuppgifter om skuldbelopp m. m. samt åtgärder m. m. beträffande enstakapersoner. I den mån någon önskar ta del av hela register eller mera omfattanderegisteruppgifter eller önskar viss bearbetning av registeruppgifter, harvederbörande att vända sig till som jämtekronofogdemyndigheten är registeransvarig myndighet. Slutligen kan nämnas att generaltullstyrelsen har åberopaten utförlig översikt över ADB-system i drift eller under utredning hostullverket. 6.3 Allmänna synpunkter i fråga om konsekvenserna av DALK:sförslag En del remissinstanser diskuterar mer allmänt deekonomiska och andra konsekvenser av offentlighetsprincipen och DALK:s förslag. Kammarrätten i finner att de föreslagnaåtgärderna kan vålla de berörda myndigheterna besvär och kostnader. Det äremellertid något som måste vägas in i samband med att ställning, tas fill om ADB-teknikenbör utnyttjas resp. hur systemen bör utformas i den ena eller andrasituationen. Denna avvägning torde hifintills inte sällan ha försummats.Tekniken måste med andra ord anpassas till gällande rättsprinciper, anserkammarrätten. Ur de synpunkter, som har attföreträda, är det allmänt sett angeläget, att datasystemen fungerar även underonormala förhållanden, såsom energikriser, strejker, beredskapsfillstånd ochkrig. Även för tillgodoseende av offentlighetsprincipen är det av vikt, attgarantier finns för fullgod funkfion även under mer eller mindre onormalaförhållanden. Härmed sammanhänger också frågan, huruvida garanfi finns för attdatoriserat material kommer att vara tillgängligt även , när våradagars datasystem eventuellt övergivits för bättre sådana och de media som nufinns för att "läsa" hålkort, hålremsor, videoband, disketter, magnetkortoch skivminnen har kasserats. Kravet påatt de allmänna handlingar, som utgörs av upptagningar för ADB, skall hållastillgängliga för allmänheten på samma sätt som andra allmänna handlingar kommeratt, allteftersom datatekniken kommer till ökad användning, medföra merarbeteför myndigheterna. Kommittén är inte främmande för denna konsekvens, vilkettagit sig uttryck i bl. a. ett uttalande på s. 41, att "de krav som kanskei fortsättningen bör ställas på myndigheterna inte får leda till att deras egnaarbetsuppgifter blir eftersatta". Det måste stå klart för statsmakterna,att i den mån kraven på myndigheterna ökar fill följd av utvidgad datoriseringoch därav följande Ökat arbete för tillgodoseende av offentlighetsprincipenbehovet av resurser för uppfyllande av dessa krav måste tillgodoses.Kostnaderna härför måste" alltid medtas i kalkylerna vid övergång tilldataanvändning inom nya områden. 15 1981/82. 1981/82:37 226 Den byråkratisering av offentlighetsprincipen och ADB som DALK;sbetänkande föreslår åsamkar naturligtvis kommuner och landsfing luerarbe-te ochmerkostnader. Återhållsamhet i fråga om utgiftsökningar är nu vikfigare ännågonsin. All reglering kan emellertid inte avvisas med denna mofivering. Om vivill att offentlighetsprincipen skall fungera i praktiken måste reglering meden lämplig avvägning accepteras. FOA har till sitt yttrande fogat en promemoria av JacobPalme i vilken följande anförs om LUA:s konsekvenser. De stora kostnaderna------- måste vägas mot den nyttaallmänheten har av de insynsmöjligheter som lagförslaget vill ge. Även utande av utredningen föreslagna insynsformerna är ju myndigheterna skyldiga enligtTF att låta enskild se offentliga allmänna handlingar. Den väsentligaskillnaden mellan utredningens förslag och nuvarande praxis är att utredningenställer stora krav på förberedande arbete som myndigheterna måste göra för denhändelse någon skulle komma att begära insyn, medan enligt nuvarande praxismyndigheten får mera arbete när den enskilde kommer och begär att få ta del avallmänna handlingar. Kostnaderna för utredningens förslag får då vägas motkostnaderna att göra begärda uppgifter läsliga när enskild begär dem. Avgörandeär då hur ofta enskild kan väntas begära att få se uppgifter. Enligt FOA:serfarenhet är det mycket sällsynt att enskild vänder sig till FOA och begär attfå se datorlagrade allmänna handlingar med åberopande av offentlighetsprincipen.Under de senaste åren har det bara hänt en enda gång, och bara för ett enda avalla de tusentals datorlagrade register FOA hanterar. Kostnaden för att i dettaenda fall ta fram de specifika begärda uppgifterna var några förFOA. De allra flesta datorlagrade register inom FOA innehållertekniska mätdata och andra forskningsdata vilka troligen har mycket litetintresse för allmänheten. Man kunde vänta sig att FOA:s system för datorstöddtextkommunikation, KOM-systemet, i vilket mer än 100 000 textmeddelandenskrivits sedan starten , och som beskrivits idagspressen, skulle vara av stort intresse. Men endast en enda gång har någonbegärt uppgift ur detta system med åberopande av offentlighetsprincipen. Det förefaller därför vara ett stort slöseri med arbeteatt förbereda alla datorsystem för offentligt uttag, med tanke på allmänhetensringa intresse, och med tanke på att offentligt uttag ju kan ges även utan sådana-förberedelserså fort någon begär det. Samhällets resurser kan sannolikt användas mycketbättre om man utgår från allmänhetens intresse och satsar resurser på attunderlätta offentligt uttag på ett urval av sådana register som allmänheten kanantas ha speciellt intresse för insyn i. Man kan då satsa större resurser pådetta urval av register än man kan göra om alla register, oberoende av derasintresse för allmänheten, skall förberedas för automatiskt uttag frånoffentlig frågeterminal. RRV finner att skärpta krav på myndigheterna medför vissaofrånkomliga ekonomiska konsekvenser. Dessa kan bli särskilt kännbara i den månsärskilda åtgärder av ADB-tekniskt eller lokalmässigt slag blir erforderliga.RRV anser att myndigheterna inte bör påläggas ytterligare väsentliga Prop.1981/82:37 227 kostnader av nu förevarande slag än vad som direkt kanhärledas ur offentlighetsprincipen sådan denna har formulerats i 2 kap. TF.Statens lantmäteriverk () anför: LMV:s ADB-användning skiljer sig i vissa fall avsevärtfrån den traditionella administrativa ADB-användningen. Detta gäller speciellttekniska system. Kartor och annan landskapsinformation lagras i växandeutsträckning i ADB-system. LMV finner det svårt att bedöma förslagets effekterför dessa system. Utredningen synes knappast alls ha beaktat sådan teknisk ADB-verksamhetoch det är tveksamt om den kan läggas till grund för åtgärder i fråga om sådanverksamhet. Kravet på effektivitet hos myndigheterna accentueras avden ekonomiska situafion som f. n. befinner sig i. Man får räkna medatt aktuella och framtida besparingsåtgärder inte kommer att i sin helhet motsvarasav rationaliseringsvinster utan leda till väsentligt sänkt ambitionsnivå. Kostnadshöjande förslag, i synnerhet sådana som inte ärnödvändiga för att garantera handlingsoffentligheten i dess innebörd enligt 2kap. tryckfrihetsförordningen (TF) och som innebär en ambitionshöjning måsteenligt LMV:s mening prövas med denna bakgrund. Intresset av handlingsoffentlighetoch andra liknande intressen som utredningen varit inriktad på kan därvid -från de synpunkter LMV har att bevaka - inte högprioriteras. Ett ianspråktagande av ADB hos myndigheterna i derasärendehandlägg ning kommer t. ex., för de statliga fastighetsbildningsmyndigheterna (FBM), med hänsyn till reglerna i TF och sekretesslagen, att i sig innebära ett vidgat informationsutbud.- kan kostnadsöverföringar (från länssty relserna till FBM) komma att ske på ett sätt som inte står i överensstämmelse med statsmakternas intentioner i budgetarbetet och prövningar av avgiftsfi nansiering av verksamheter. Därtill kommer det även av DALK redovisade motsatsförhållandet mellan önskemål om ett vidgat informafionsutbud och kravet på effektivitet inom förvaltningen. Statskontoret fäster uppmärksamheten på en särskildekonomisk konsekvens för den offentliga ADB-verksamheten och anför: Det finns offentliga ADB-system där intressenter motavgift kan ta del av innehållet genom att ansluta terminaler. Ett exempel ärenskildas möjlighet att ansluta terminaler till rättsdatasystemet enligt dennya förordningen om detta system. Avgifterna som tas ut är till för att täckade kostnader som utnyttjandet kan innebära. En del väljer säkert att utnyttjapresentationsterminaler i stället för att ansluta egna terminaler till sådanasystem om det är möjligt och visar sig billigare. Statskontoret anser att ocksåden effekten av DALK;s förslag om presentationsterminaler borde belysas. Ett antal remissinstanser anför att de ekonomiska ochandra kostnader som DALK:s förslag medför inte går eller är svåra att bedöma.Överbefälhavaren anför: Lagens följdverkningar i ekonomiskt avseende kan inteklart överblickas. Uppläggning av system med tillhörande register måste medhänsyn fill offentlighetsprincipen självfallet beaktas. Sekretess gälleremellertid i stor utsträckning, vilket försvårar utlämning. Hitfills harefterfrågan på uppgifter 1981/82:37 228 somkommer från ADB-register varit praktiskt taget obefintlig, undantaget dockuppgifter främst ur värnpliktsverkets register. DALKhar inte i betänkandet framlagt någon kostnadsredovisning. De kostnader det härgäller torde hänföra sig huvudsakligen till konsekvenserna av 6, 7 och 14 §§, isynnerhet den i den senare paragrafen upptagna bestämmelsen om enskilds rättatt själv utnyttja datorterminal. Konsekvenserna synes till övervägande delbli ekonomiska. Övriga konsekvenser får huvudsakligen anses bli av teknisk ochorganisatorisk art, bl. a. viss personalförstärkning, och därigenom indirekt fåekonomisk karaktär. Fören myndighet med en ADB-verksamhet av sådan omfattning som FOA;s är det intemöjligt att inom ramen för en remiss göra ens en summarisk uppskattning av deekonomiska konsekvenserna av ett genomförande av kommittéförslaget.