prop · G503169 · 1981-12-31 00:00:00 — Rätten att ställa ellsådant villkor bör ges inle bara bostadsrättsföreningen i dess egenskap avfastighetsägare efler förvärvet utan även den ursprunglige fastighetsägaren,om äganderätten ännu inle har gått över på föreningen. I sistnämnda avseendeavviker förslaget från vad kommittén har föreslagit. Omen hyresgäst vägrar att teckna bostadsrätt trots att en skyldighet härtiUföreligger enligt de nu föreslagna bestämmelserna bör föreningen kunna fåhyresförhållandet upplöst enligt 12 kap. 46§ första stycket 10 jordabalken. Departementsförslaget:Vid ombildning till bostadsrätt skall hyresgästerna ha rätt att bli medlemmar ibostadsrättsföreningen. Lokalhyresgäsler får dock vägras medlemskap, omlokalerna inle skall upplåtas med bostadsrätt. Prop.1981/82:169 33 Kommitténs förslag: Överensstämmer i huvudsak meddepartementsförslaget (se betänkandet s. 117). Remissinstanserna: Förslaget har tillstyrkts eller lämnatsulan erinran av samtliga remissinstanser. Skäl för departementsförslaget: En bostadsrättshavaremåste vara medlem i bostadsrättsföreningen. Däremot finns del ibosladsrättslagen ingen bestämmelse som förbjuder att andra änbostadsrättshavare är medlemmar. 1 fråga om rätlen till medlemskap gäller olikaregler för den som förvärvar bostadsrätt när den upplåts av föreningen och densom förvärvar bostadsrätt efler överiålelse av en bostadsrättshavare. I delförstnämnda fallet är prövningsrätten fri men föreningens stadgar kan innehållasärskilda regler för medlemskap. För del andra fallet finns del däremotsärskilda lagregler. Enligt 11 § bostadsrällslagen får den som har förvärvatbostadsrätt genom överlåtelse inle vägras inträde i föreningen, om hanuppfyller de villkor för medlemskap som föreskrivs i stadgarna och föreningenskäligen kan nöjas med honom som bostadsrättshavare. Den som förvärvarbostadsrätt men vägras medlemskap kan enligt 52 § bostadsrällslagen få fråganom medlemskap prövad av hyresnämnden. Hyresgäslinflytandel vid ombildning till bostadsrätt skallutövas genom bostadsrättsföreningen. En tillämpning av den föreslagnamajoritelsregeln (se avsnht 2.3.1) förutsätter att de hyresgäster som ärintresserade av en ombildning engagerar sig som medlemmar ibostadsrättsföreningen. Del är alltså angelägel all hyresgästernas rätt lillmedlemskap vid ombildning garanteras genom en särskild lagregel. Denna börmotsvara vad som gäller enligt 11 § bostadsrällslagen. En hyresgäst bör alltsåinle kunna vägras inträde i föreningen, om han uppfyller de villkor förmedlemskap som föreskrivs i stadgarna och föreningen skäligen kan nöjas medhonom som bostadsrättshavare. En hyresgäst som vägras medlemskap bör kunna fåfrågan prövad av hyresnämnden. Kommitténs förslag är utformat så att del gällerhyresgäster hos en bostadsrättsförening även om fasligheten inle är föremål förombildning. Enligt min mening bör de nya bestämmelserna emellertid begränsaslill ombildningsfaUen, eftersom del är då som del är angelägel all ingen hyresgästmot sin vilja ställs utanför föreningen. Som jag redan har anfört vid behandlingen avmajoritelsregeln (se av-snUt 2.3.1) bör något hinder inte ställas upp förföreningen att vägra lokalhyresgäster medlemskap, om föreningen av ekonomiskaeller andra skäl anser att lokalhyresgästerna bör kvarstå som hyresgäster hosföreningen. Detta stämmer överens med vad kommittén har föreslagit. Om emellertid föreningen anser att en eller flera lokalerbör upplåtas med bostadsrätt bör enligt min mening de berördalokalhyresgästerna ha samma rätt till medlemskap som föreslås förbosladshyresgäslerna. Jag 3 1981/82. Prop.1981/82:169 34 förordar aUlså all bestämmelserna med ändring avkommilléförslagel utformas så att delta blir fallet. 2.3.4 Ekonomisk plan vid ombildning Departementsförslaget: Vid ombildning lill bostadsrättskall den ekonomiska planen upprättas och granskas av intygsgivarna innanbostadsrättsföreningen får besluta om förvärv av fastigheten. Till planenskall fogas ett besiktningsprotokoll som ulvisar fastighetens skick. Kommitténs förslag: Överensstämmer meddepartementsförslaget utom såtillvida alt undanlag har gjorts förrikskooperaliva bostadsrättsföreningar vid frivilliga förvärv (se betänkandets. Remissinstanserna: Förslaget har tUlstyrkts eller lämnatsulan erinran av praktiskt tagel samtliga remissinstanser. Några remissinstanser(, ,och ) anser dock alt det är onödigteller olämpligt att kräva ekonomisk plan före förvärvet. Skäl för departementsförslaget: Enligt 3 §bostadsrällslagen skall en ekonomisk plan för föreningens verksamhet haupprättats av föreningens styrelse och godkänts av innanbostadsrätt får upplåtas. 1 en särskild bilaga lill bostadsrällskungördsen(1971:486) anges vilka uppgifter som skall finnas i en ekonomisk plan. Syftetmed den ekonomiska planen är att skapa föratsättningar för alt föreningensverksamhet vilar på en betryggande ekonomisk grund. Bestämmelserna om ekonomisk plan präglas av förhållandenavid nyproduktion. I en sådan situation spelar den ekonomiska planen knappast någonroll som informalionsinslramenl för den enskilde. Del är i stället deninformation som föreningsbildaren lämnar och själva upplåtelseavlalet som utgörunderlag för ställningstagandet i fråga om förvärv av bostadsrätt. Situationen är emellertid annoriunda vid en ombildningfrån hyresrätt lill bostadsrätt. Del är självfallet av väsentlig betydelse atthyresgästerna före beslutet om förvärv av fastigheten får en lillfredsslällandeinformation om de ekonomiska föratsätlningarna för en ombildning. Den ekonomiskaplanen bör härvid utgöra del viktigaste beslutsunderlaget för hyresgästerna.Det är enligt min mening alltså inle tillräckligt med någon form av preliminärplan ulan en slutlig kalkyl bör föreligga i form av en ekonomisk plan. Enligt nuvarande bestämmelser skall den ekonomiska planenupprättas innan bostadsrätt får upplåtas. Detta innebär vid ombildning allplanen inle behöver upprättas förrän efter förvärvet. Bostadsrätt kan ju inleupplåtas förrän förvärvet är klart. Jag anser emellertid all del bör krävas 1981/82:169 35 ekonomiskaplanen föreligger när hyresgästerna skall falla beslut om faslighelsförvärvel.Jag förordar alltså alt en bestämmelse härom las in i bostadsrällslagen. Del bör även krävas altplanens hållbarhet har prövats av intygsgivarna (se vidare avsnitt 2.3.5) ochall de har utfärdat ell intyg härom. Däremot bör del inle krävas alllänsstyrelsen har hunnit granska planen i formellt avseende. Jag delar alltsåkommitténs uppfattning all denna prövning av lidsskäl bör kunna anslå lillefler förvärvsbeslulet. Närdel härefter gäller innehållet i den ekonomiska planen är det väsentligt atthyresgästerna vid sitt ställningstagande lill ombildningen får kännedom omsådana kostnadsökningar som kan förutses. Härvid är det särskilt viktigt attfastighetens skick undersöks och alt en beräkning görs av de kostnader somefler faslighelsförvärvel kan behöva läggas ner på underhållsåtgärder av olikaslag. Del bör l.ex. inle få komma som en obehaglig överraskning för hyresgästernaatt fastighetens slamledningar för vatten och avlopp måsle bytas ut strax efterdel all föreningen har förvärvat fastigheten. Om fastigheten skall byggas ombör hyresgästerna så långt del är möjligt få kännedom om ombyggnadensomfattning och den ökning av avgifterna som kommer all bli följden avombyggnaden. Pågrund av del anförda föreslår jag att en bestämmelse las in i bostadsrällslagenom all ett besiktningsprotokoll, som utvisar fastighetens skick, skall fogaslill den ekonomiska planen vid ombildning. Förutombesiktning är del givelvis i allmänhet tillrådligt all hyresgästerna låterulföra en opartisk värdering av fastigheten. Jag delar emellertid kommitténsuppfattning all värdering inte bör vara obligatorisk vid upprättande av denekonomiska planen. Jagdelar också kommitténs uppfattning all bosladsrätlskungördsen bör kompletterasmed särskilda bestämmelser för ombildningsfaUen om vilka uppgifter som skallfinnas i den ekonomiska planen. Dessa bestämmelser bör bl. a. avse förutsebarakostnadsökningar. Jag kommer all senare anmäla frågan om ändring ibosladsrätlskungördsen. Kommittén har föreslagitalt bostadsrättsföreningar inom de rikskooperaliva organisationerna HSB ochRiksbyggen skall undantas frän tillämpning av de nya bestämmelserna om ekonomiskplan. Jag har redan med avvikelse från kommilléförslagel föreslagit all någotundantag för dessa föreningar inte skall göras när del gäller kravet på all enkvalificerad majoritet av hyresgästerna skall biträda beslutet om ombildningoch fastigheisförvärv (se avsnitt 2.3.1). Inle heller när del är fråga omekonomisk plan anser jag att del finns skäl all göra undantag för de berördaföreningarna. Jag förordar alltså all de nya bestämmelserna om ekonomisk planvid ombildning får gälla även för rikskooperaliva bostadsrättsföreningar. Prop.1981/82:169 36 2.3.5 Intygsgivarnas ställning m. m. Departementsförslaget: Minst en av intygsgivarna för denekonomiska planen skall vara fristående från den organisation eller del förelagsom har biträtt med föreningsbildningen eller med att upprätta den ekonomiskaplanen. Detta gäller både vid nyproduktion och ombildning. Planen börregistreras hos . Kommitténs förslag: Överensstämmer meddepartementsförslaget (se betänkandet s. 126-129). Remissinstanserna: Förslaget har tillstyrkts eller lämnatsutan erinran av samtliga remissinstanser. Skäl för departementsförslaget: En ekonomisk plan skallgranskas av . granskning är emellertid rentformell. För att förebygga missuppfattningar om roll är delenligt min mening lämpligt att som kommittén har föreslagit byta ut uttrycketgodkänna planen mot registrera. Jag förordar alltså all bostadsrällslagenändras i detta avseende. Den reella prövningen av en ekonomisk plan görs i ställetav de s. k. inlygsgivarna. Deras uppgift är alt intyga all den ekonomiskaplanen vilar på tillförUtliga grunder. Enligt 4 § bostadsrällslagen skallföreningen i varje enskilt fall utse två intygsgivare bland dem sombosladsstyrelsen har förklarat behöriga all utfärda sådana intyg. Tillinlygsgivare får inte ulses någon beträffande vilken det föreliggeromständighet som är ägnad att rubba förtroendet lill hans opartiskhet. Avsiktenmed regeln om opartiskhet har inte varit all utesluta alla som är anställdahos den organisation eller del förelag som har bildal föreningen. Först omanställningen är av den arten att den är ägnad att förringa vederbörandestillförlitlighet som intygsgivare får personen i fråga inle ulses (se häromprop. 1971: 12 s. 99 och 252). 1 praktiken förekommer del i stor utsträckning allinlygsgivare utses bland anställda hos organisationer eller företag som harbildat bostadsrättsföreningen eller som biträtt med föreningsbildningen ellermed all upprätta den ekonomiska planen. Kritik har riktals mot denna ordning.Bakgrunden är all det i några uppmärksammade fall har förekommit allbosladsrätlhavare fåll vidkännas kraftiga avgiftshöjningar eftersina förvärv av bostadsrätt lill lägenheter som har producerats av derikskooperativa organisationerna (se betänkandet s. 120-122). Jag har förestådse för den kritik som har riktats motnuvarande ordning. Del kan i vissa fall vara svårt för en intygsgivare attgentemot sin arbetsgivare hävda en egen uppfattning om planens hållbarheteller om beräkningarna i planen. Det är alltså inte uteslutet alt enberoendeställning hos inlygsgivarna kan inverka negativt på planens kvalitet.Under alla omslän- 1981/82:169 37 digheterär del angelägel alt objektiviteten hos intygsgivarna inle kan sältas i fråga. Jagdelar emellertid kommitténs uppfattning alt man inle bör drivaobjeklivitetsprincipen så långt all anställda hos organisationer och förelag påbosladsrätlsmarknaden helt utestängs från möjUgheten all åla sig uppdrag sominlygsgivare hos sina arbetsgivare. Med en sådan ordning skulle man gå miste omde värdefulla kunskaper som sådana intygsgivare f. n. har. Det ligger också ettvärde i att en inlygsgivare pä nära håll kan följa arbetet med den ekonomiskaplanen. Pågrund av det anförda biträder jag kommitténs förslag all minst en av de tvåinlygsgivarna skall vara frislående från den organisation eller del förelag somhar biträtt med föreningsbildningen eller med att upprätta den ekonomiskaplanen. Jag förordar alltså att en bestämmelse med detta innehåll tas in ibostadsrällslagen. Bestämmelsen bör givelvis vara tillämplig både vidnyproduktion och ombildning. Kommitténhar diskuterat hur den frislående intygsgivaren skall utses. Bosladsstyrelsenanser att del kan sällas ifråga om inte kommunen eller bör utseden fristående intygsgivaren för att dennes oberoende ställning skallytterligare markeras. Jag delar emellertid kommitténs uppfattning attbostadsrättsföreningen bör utse även den fristående intygsgivaren och föreslåralltså inle någon ändring av gällande ordning i detta avseende. Enligt3 § bosladsrätlskungördsen får behörighet all vara inlygsgivare meddelas endastden som är väl förtrogen med byggnadsverksamhet och förvaltning av bostadsrällsfastigheler.Kommittén anser all även andra personer med sådan särskUd kunskap sombostadsstyrelsen finner erforderiig bör kunna meddelas behörighet sominlygsgivare. Jag kommer alt senare anmäla frågan om ändring ibostadsrältskungörelsen på denna punkt. Jagvill i detta sammanhang påpeka att om förslaget om alt minst en avinlygsgivarna skall vara fristående genomförs, så bör detta föranleda bosladsstyrelsenall i väsentligt större omfattning än f. n. rekrytera intygsgivare bland andraän anställda hos organisationer och företag på bosladsrätlsmarknaden. Kommitténföreslår all bosladsstyrelsen skall lämna allmänna råd lill dem som upprättarekonomiska planer och lill intygsgivare. Råden bör avse bl. a. innehållet iplanerna och rrietoder för alt bestämma storleken av grundavgifter samlframlida drifts-, underhålls- och ombyggnadskosl-nader. Kommittén anser ävenalt bosladsstyrelsen med uppmärksamhet bör följa inlygsgivarnas verksamhet. Jagkommer att senare la upp dessa frågor. Prop.1981/82:169 38 2.4 Hyresgästernas rätt till fastighetsförvärv förombildning till bostadsrätt 2..7 Allmänna utgångspunkter Departementsförslaget: Hyresgästerna i en hyresfastighetges rätt att före andra köpare förvärva fastigheten för ombildning tillbostadsrätt. Kommitténs förslag: Hyresgästerna ges en förköpsräll (sebetänkandet s. 169-198). Remissinstanserna: Åtskilliga remissinstanser är positivatill en förköpsräll för hyresgästerna, bl. a. bosladsstyrelsen, länsstyrelsernai och , Stockholms BostadsföreningarsCenlralför-ening. Kritik av varierande styrka framförs emellertid av ettstort antal remissinstanser, bl. a. , Sverigesadvokatsamfund och hyresnämnden i . Några av de kritiska remissinstansernaanser all kommittén inle har påvisat något behov av en förköpsräll och vissaifrågasätter om förslaget skulle medföra någon ökad ombildning lillbostadsrätt. Tyngdpunkten i kritiken är all förslaget är krångligt, synnerligeningripande mot fastighetsägaren och besvärande för faslighelsom-sällningen. Några remissinstanser (i , Malmökommun, hyresnämnden i , , och ) förordaren utvidgningav den kommunala förköpsrätlen i stället för den av kommittén föreslagnaförköpsrätlen för hyresgästerna (se betänkandet s. 308). Skäl för departementsförslaget: En övergång från hyresrättlill bostadsrätt kan f. n. bara ske om fastighetsägaren är beredd att sälja sinfastighet till en bostadsrättsförening. Den majorilelsregd som jag redan harföreslagit (se avsnitt 2.3.1) innebär att försäljningen i så fall skall sketill en bostadsrättsförening i vilken minst två tredjedelar av hyresgästernasom medlemmar har beslutat om faslighelsförvärvel. haremellertid inte någon rätt att före andra tänkbara köpare få förvärvafastigheten. Fastighetsägaren kan av olika anledningar föredra alt säljafastigheten lill någon annan. Kommittén har föreslagit all hyresgästerna ges enförköpsräll, dvs. en rätt att före andra förvärva fasligheten. 1 huvudsakinnebär föreslaget att hyresgäster som är intresserade av att förvärva denfastighet där de bor skall göra en s. k. intresseanmälan hos inskrivningsmyndigheten.En sådan intresseanmälan medför att fastighetsägaren inle får sälja fastighetenlill någon annan ulan all först erbjuda hyresgästerna alt förvärva fastigheten.Erbjudandel kallas hembud. Hyresgästerna har sammanlagt på sig förall anta hembudel. 1981/82:169 39 Somskäl för förslaget har kommittén bl. a. anfört all hyresgästerna inle har sammamöjligheter som andra tänkbara köpare att förvärva en faslighet. Detta hängersamman med att hyresgästerna i allmänhet inle har någon förhandlingsberedskap,eftersom de inle är organiserade. Hyresgästerna har enligt kommittén inteheller den finansiella beredskap som behövs för ell fastighetsförvärv. Somytterligare ell skäl åberopar kommittén den prisdämpande effekt som förslagetkan få. Enligt kommittén skall hyresgäster som vill gå över till bostadsrätt iprincip inte behöva betala ell högre pris för fastigheten än del marknadsvärdesom fastigheten har som hyresobjekt. Kommittén anför även all den föreslagnaförköpsrätlen från samhällets synpunkt är ett medel att tillgodose en allmänbostadspolitisk målsättning om en ökad övergång från hyresrätt lillbostadsrätt. Föregen del vill jag till en början erinra om all del inle är främmande för svensklagstiftning att ge vissa kategorier av köpare en rätt all före andra fåförvärva fast egendom. Del är f. n. bara kommuner som har en sådan rätt enligtförköpslagen (1967:868). hade emellertid vissa arrendalorer enförköpsrätt (se betänkandet s. 163-166) och jag kan nämna alt arrende-lagskommilléni sill framlagda slutbetänkande (SOU 1981: 80) har föreslagit enförköpsräll för jordbruksarrendalorer. Jaghar redan behandlat de bostadspolitiska motiven för en ökning av övergångenfrån hyresrätt lill bostadsrätt. I detta sammanhang kan jag nöja mig med altsärskilt framhålla att flera av de remissinstanser som är kritiska motkommitténs förslag om en förköpsräll ändå ansluter sig lill min målsättning allfå ett ökal boendeinflytande inom bostadsrättens ram. Motbakgrund av de bostadspolitiska motiven för en ökad ombildning till bostadsrättär min egen grundinställning klar. Har hyresgästerna i en fastighet tagitinitiativ lill och engagerat sig för en ombildning till bostadsrätt bör ocksåen sådan ombildning underlättas. Jag delar därför kommitténs uppfattning altde boendes och samhällets intresse av en ökad ombildning lill bostadsrättmotiverar en lagstiftning som garanterar hyresgästerna en rätt all framförandra få förvärva den hyresfastighet där de bor. Delär ofrånkomligt all en övergång från hyresrätt till bostadsrätt medför en heldel arbete för hyresgästerna. De måste organisera sig i en bostadsrättsföreningoch komma överens i en rad olika frågor. Det krävs bl. a. alt de lar reda påfastighetens skick och upprättar en ekonomisk plan för bostadsrättsföreningen.Vidare måste de utreda de ekonomiska föratsätlningarna förfaslighelsförvärvel, exempelvis i fråga om lånemöjligheler. F. n. finns delalllid en påtaglig risk för all fasligheten under liden säljs lill någon annanoch all allt det arbete som hyresgästerna har lagt ner på ombildningsfråganvisar sig vara förgäves. Enligt min mening är del mot bakgrund av del anfördauppenbart att en lagstiftning som ger hyresgästerna en rätt all framför andraförvärva fastigheten kommer att stimulera hyresgästerna att la initiativ lilloch att engagera sig i en ombildning. Jag är alltså övertygad om att en sådanlagstiftning kommer all medföra en ökad övergång från hyresrätt lillbostadsrätt. Prop.1981/82:169 40 En annan positiv effekt av den föreslagna lagstiftningenär alt faslighels-ägarna på ett helt annat sätt än f. n. får intresse av att laupp diskussioner med hyresgästerna för all genomföra en försäljning till dem.Enligt min bedömning kommer del inle all bli särskilt vanligt all reglerna iden nya lagstiftningen behöver tillämpas fullt ut. Man torde i stället kunnaräkna med att frivilliga uppgörelser blir del vanliga. Några remissinstanser har förordat en utvidgning av denkommunala förköpsrätlen i stället för den av kommittén föreslagna förköpsrätlenför hyresgästerna. Jag kan medge all en sådan ordning skulle kunna ha flerafördelar från praktisk synpunkt. Hyresgästernas ställning skulle emellertid bliberoende av politiska beslut inom varje kommun. Enligt min mening är detta inleönskvärt. I likhet med kommittén anser jag mig alltså inte kunna förorda enordning som innebär alt den kommunala förköpsrätlen utvidgas. Jag kommer attsenare ta upp frågan om förhållandet mellan den nya lagstiftningen ochkommunernas förköpsräll enligt förköpslagen (se avsnitt 2.4.7). Jag kommer alt i följande avsnitt behandla de olikadelarna av kommitténs förslag till förköpsräll för hyresgästerna. Härvidkommer jag all föreslå åtskilliga ändringar för all tillgodose den kritik somhar framförts vid remissbehandlingen. Jag vill emellertid redan nu förulskickaalt jag ansluter mig lill den grundläggande konstruktionen i kommitténsförslag. Om hyresgästerna är intresserade av ett fastigheisförvärv bör dealltså göra en intresseanmälan hos inskrivningsmyndigheten (se avsnitt 2.4.3).Denna intresseanmälan bör medföra all fastighetsägaren inle får säljafastigheten till någon annan utan att först ha hembjudit den till hyresgästerna(se avsnitt 2.4.4). Hyresgästerna bör därefter ha viss lid på sig för all antahembudet (se avsnitt 2.4.5). Kommittén har använt begreppet förköpsräll. Detta harkritiserats av flera remissinstanser. Även jag anser del lämpligt allförbehålla begreppet förköpsräll för den rätt som kommuner har enligtförköpslagen all överta ett färdigt köp. Jag förordar alltså att man undvikeratt använda begreppet förköpsräll i förevarande sammanhang. 2.4.2 Undantag för vissa fastigheter Departementsförslaget: Undanlag görs för fastigheter sominnehåller färre än fem lägenheter. Kommitténs förslag: Undanlag görs även för fastigheter somägs av staten, kommuner, landstingskommuner, kommunalförbund, allmännyttiga bostadsföretageller aktiebolag som helt ägs av en kommun eller en landstingskommun (sebetänkandet s. 193-195; jfr s. 199-223). Remissinstanserna: Förslaget har i allmänhet lämnats ulanerinran av remissinstanserna. Några remissinstanser (l.ex. Prop.1981/82:169 41 nämnden i , , och ) anserdock att hyresgästerna i de allmännyttiga bostadsföretagen inte bör undantas. Skäl för departementsförslaget: Vid försäljning avbostadsfasligheler för pernrianenl brak som ägs av staten gäller särskildabestämmelser enligt 26 § förordningen (1971:727) om försäljning av statentillhörig fast egendom m.m. Paragrafens aktuella lydelse (se SFS 1981:1124)grundas på ell principbeslut om avveckling av statens bestånd avulhyrningsbosläder (prop. 1980/81:158, CU 35, rskr 361). Om den kommun inomvilken fastigheten är belägen inle har anmält behov av fastigheten församhällsbyggnadsändamål, skall i första hand berörda hyresgäster erbjudas allförvärva fasligheten. I andra hand skall kommunen erbjudas all förvärvafastigheten. Enligt min mening saknas det skäl att i den nu aktuellalagstiftningen undanta hyresfastigheter som ägs av staten. Jag anser mig alltsåinle kunna biträda kommitténs förslag om att undantag skall göras för sådanafastigheter. Kommittén har som nämnts också föreslagit ell undanlag förfastigheter som ägs av allmännyttiga bostadsföretag. Jag har redan behandlat frågan om ombildning lillbostadsrätt av hyreslägenheter hos allmännyttiga bostadsföretag (se avsnitt2.2.2). Jag anförde då all del är ett rältvisekrav all hyresgästerna hos deallmännyttiga bostadsföretagen har samma möjligheter som andrahyresgästkategorier att genomföra en ombUdning lill bostadsrätt. Enligt minmening bör del alltså i den nu aktuella lagstiftningen inle göras någotundantag för fastigheter som ägs av allmännyttiga bostadsföretag. Undantag börav motsvarande skäl inte heller göras för fastigheter som ägs av kommuner,landstingskommuner eller kommunalförbund. Det är i och för sig rikligt att ifrågavarande fastigheterinle säljs i någon större utsträckning.