prop · G503165 · 1981-12-31 00:00:00 — 1977/78:19 om "Nya riktlinjer för jordbrukspolitiken m.m."uttalade departementschefen, all han i likhet med jordbraksutred-ningansåg all de på producentkooperaliv grand uppbyggda mejeri- och 29 1980/81. Prop.1981/82:165 450 Den ägare- och företagsstruktur som råder har bl.a. möjliggjort anläggningar av stora produktionsenheter med planmässiguppsamling och distribution samt produktutveckling, vilket kommit bådeproducenter och konsumenter till godo. Medhänsyn till de farhågor som stundom framförts om all brislen på konkurrens,särskilt på mejeriområdel, skulle leda till försämrad effektivitet hadejordbruksutredningen undersökt möjligheterna all föra över prissättning ochprisreglering för kött- och mjölkprodukter från partiledel till producentiedel.Utredningen ansåg dock all någon ändring inte var motiverad men föreslog vissaåtgärder i syfte all garantera en önskvärd effekli-vitelsutveckling och liltfredsställandekonkurrens inom de förädlingsled som omfattas av jordbraksprisregleringen. LRFnoterar här uppskattningen av det marknadssystem som till väsentlig del byggerpå de lantbraks-kooperaliva företagens nuvarande verksamhet. Föregen del ansåg departementschefen all utredningen myckel ingående hadeanalyserat möjligheterna all genomgående förlägga prisregleringen tillproducentledet. Den analys som genomförts visade all en sådan omläggningskulle komplicera prisregleringssyslemel avsevärt. Departementschefendelade utredningens uppfattning alt en övergång till prisreglering i avräkningsprisledetför mjölk, mjölkprodukter och slakt-produkter skulle medföra omfattandestatliga regleringar av förädlingsindustrin, vilkas konsekvenser i en radolika avseenden var svåra all överblicka. Garantierför en tillfredsställande konkurrens inom förädlingsledet borde enligtdepartementschefen kunna erhållas genom all statsmakternas insyn ikonkurrensförhållandena utökades, som möjligheterna till ingripandenvid eventuellt uppkommande missförhållanden förbättrades. Ingenting hade dockframkommit som visade all missförhållanden skulle föreligga och alt svårigheterskulle kunna uppstå alt vid en sådan eventualitet få dem tillrättalagda. Jordbrukslredningenframhöll (prop. 1977/78: 19, sid. 93): "NOsverksamhet omfattar inle de konkurrensbegränsningar som kan ingå som ett led ien offentlig reglering och inle heUer sådana av enskilda sammanslutningar ellerföretagare anordnade konkurrensbegränsningar som utgör en föratsättning för denoffentliga regleringens tillämpning eller en ofrånkomlig och förutsedd följd avdenna. Del får emellertid inle anses uteslutet att missförhållanden kanuppkomma till följd av sådana konkurrensbegränsningar som faller utanför NOsämbetsområde. Del bör inom ramen för jordbruksprisregleringen finnas möjlighetatt pröva och vid behov ingripa mot sådana missförhållanden. Del bör ankomma påjordbruksnämnden all bereda och besluta i här angivna frågor." Departementschefenoch antog jordbruksutredningens förslag på nu berörd punkt. Prop.1981/82:165 451 Jordbraksutredningenförutsätter uppenbarligen alt del finns ett samband mellan offentligregleringsverksamhet och vissa konkurrensbegränsningar inom lanlbrukskooperalionen.Frånvaro av offentliga reglerings-uppgifter för föreningarna utesluter heller inledetta. Såsom framgår av delanförda har statsmakterna sökt förlägga marknadsregleringarna på jordbrukelsområde till statliga eller halvstalliga organ. Enligt riksdagsbeslut- som i detta hänseende inle förändrats genom senare riksdagsbeslut - bordejordbrukels föreningsrörelse befrias från åligganden av marknadsreglerandeslag. Del framhölls, som nämnts, att ( aUmänhet skulle inte andra marknadsregleringarän dem som åvilar jordbruksnämnden eller regleringsföreningarna erfordras. Ettvisst utrymme lämnades alltså. Vidsidan av utav jordbruksnämnden och regleringsföreningarna handhavdamarknadsregleringar företas alltjämt viss regleringsverksamhet genomlantbrukets ekonomiska föreningsrörelse. Viss föreningssamverkan i och genom lanlbrakskooperalionensriksorganisationer kan dessutom på sill sätt både anses betinga och betingas avstatliga regleringsåtgärder. Statsmakternas insyn på området är mycket god ochverksamheten handhas direkt på jordbruksnämndens uppdrag och med nämndens godaminne. Delbör i detta sammanhang understrykas, all de nuvarande marknadsregleringarnasom bl. a. föreningarna deltar i är en förutsättning för den prisnivå som utgörutgångsläget vid överläggningarna mellan statsmakterna, lantbrukarnasförhandlingsdelegation och konsumentdelegationen om prissättningen påjordbrukels produkter. Ändras förutsättningarna för dessa marknadsregleringarpåverkar detta den prisnivå man har att utgå ifrån i förhandlingarna ochdärigenom också jordbrukarnas inkomster. Vadsom anförts visar enligt LRFs mening klart all det finns kopplingar mellankonkurrensbegränsningar inom lanlbrukskooperaralionen och jordbruksregleringen.Omfattningen härav är dock inle i detalj klarlagd. I bilaga lämnas vissa branschfaklaav intresse i sammanhanget. 264 redovisar utredningen de principer som gäller i fråga om KBLsförhållande till rättslig eller annan särreglering. Även förslaget bygger pådessa principer. Dessa innebär all generalklausulen får vika för"detaljerade särregler om hur förelag skall förfara i visst hänseende närde konkurrensbegränsade effekter särregleringarna har kan sägas vara nödvändigtoch med avsikt förbundna med dem eller en ofrånkomlig följd av dessa".Beträffande förbuden i lagförslaget anför utredningen: "1fråga om det kriminaliserade området gäller enligt allmänna principer attförbuden inte är tillämpliga när i en annan lag uttryckligt har för visst falllegaliserats det enligt lagförslaget otillåtna förfarandet. I fråga om annansärreglering, som saknar denna slalsrällsliga dignitet, torde dock krävas alldispens måste sökas beträffande ett förbjudet förfarande även om del exempelvisär ett utflöde av del allmännas politik på visst område. 1981/82:165 452 Delkan då förutsättas all MD vid prövningen av dispensansökningen fäster särskiltavseende vid att del otillåtna förfarandet i ett speciellt fall har fåttsamhällets godkännande. Genom detta föreligger därför skäl för dispens." LRFkonstaterar att den teknik för undanlag - dispensansökan hos MD - som häranvisas av utredningen får en helt annan praktisk betydelse i lagförslaget än iKBL. Kriminaliseringen av pris- och marknadsdelnings-samarbele innebär enbetydligt större och från olika synpunkter mer komplicerad konfliktyla mellansärregleringar somjordbrukslagsliflningen ochkonkurrensbegränsningslagstiftningen. Enligt LRFs uppfattning finns del som ovananförts ett visst område av konkurrensbegränsningar genomförda av lanlbrukskooperalivaförelag som är all anse som utflöde av del allmännas politik påjordbruksområdet. löses problemet såvitt gäller pris- och marknadsddningssamarbetegenom all generalklausulen inle tillämpas. Så är som ovan visals inte möjligtenligt lagförslaget. Del är i hög grad oklart både vad som avses med vad"i en annan lag uttryckligt har för visst fall legaliserats" och vadsom "läcks" av annan särreglering som saknar denna slalsrällsligadignitet. Stor rättsosäkerhet för en rad beslutsfattare inom lanlbrukskooperalionenblir följden. Möjligheterna att i förväg bedöma vad som är straffbart är små.Hela problematiken i vad mån myndighels medverkan direkt eller indirektföreligger och vilken effekt i slraffbarhelshänseende detta har på ettsamarbete mellan föreningar bl. a. genom riksorganisationer saknar analys. Utredningenhar som nämnts enligt egen utsaga inle tagit upp och närmare analyseratjordbruksregleringen och hithörande problem. Det förefaller uppenbart alldärmed heller inga närmare överväganden skett beträffande lämpligheten av denföreslagna dispenstekniken just ifråga om jordbruksregleringen. LRF anser del såvälprincipiellt felaktigt som praktiskt olämpligt all tillämpa ett dispensförfarandei MD för de principiella och komplexa frågor som sammanhänger medjordbruksregleringens räckvidd visavi konkurrensbegränsningar inom lanlbrukskooperalionen.Alt dispens måste sökas innebär ju en presumtion för skadlighel som kan prövasi del enskilda fallet. Den generella "slämpling" av skadlighet somhär plötsligt drabbar de lanlbrukskooperaliva förelagens etablerade och av samhälleli jord-brakspoliliska sammanhang på olika sätt uppskattade och erkända samarbetepå berörda områden kan icke godtas. Det kan inle anses rimligt att enförelagsform som är till sin största del verksam inom livsmedelsförsörjningenskall beträffande samarbetsformer som kan hävdas vara på angivet sätt förbundnamed jordbraksregleringen behöva sälla sin Ut till en dispens. Dispens kan juvägras. Bedömningen skall vara restriktiv. En vägrad dispens kan inleöverklagas och beviljad dispens skall tidsbegränsas eller gälla tillsvidarevilket också i realiteten minskar samarbetets effektivitet genom osäkerhet omdess varaktighet. Prop.1981/82:165 453 Utredningenframhåller, sid. 260, all del ligger i sakens natur att samråd, som krävs fören dispensansökan, inle drabbas av förbuden. Uttalanden är välkommet delbehöver dock belysas ytterligare - men löser inte problemen eftersom kritikeninriktas just på skyldigheten att söka dispens. LRFpåyrkar bestämt att ovan berörda problem las upp till särskild analys ochbedömning under det fortsalla lagstiftningsarbetet under medverkan av bl. a. jordbraksnämnden.Frågan kan inle överlämnas till rättstUlämpningen. En annan, mera generell ochpraktisk lösning måste ofrånkomligen utarbetas. 1särskilda yttranden till LRF, vilka har bifogals LRF:s remissvar, har vissabranschorgan på mejeri- och slakteriområdel lämnat vissa faktiska uppgifterrörande arbetet på resp. områden. Dessa redovisas här. Densvenska mejeriindustrin domineras helt av till SMR anslutna mejeriföreningar.Dessa utgör en till storlek och produktionsinriktning mycket skiftandeförelagsgrupp. F. n. finns 27 mejeriförelag, varav 25 är anslutna till SMR-organisalionen.Utanför organisationen slår mf och . Det senare är endast ostlillverkareutan egna mjölkleverantörer. Av mejeriföretagen svarar 10 för . avmarknaden, därav Mjölkcenlralen Arla för . Mejeriförelagensamverkar i SMR genom råd, kommittéer och tillhörande planeringsorgan.Riksomfattande marknads- och säljprogram utarbetas inom marknadsområdet.Samordning sker också genom exempelvis produ-cenlljänsl-, mjölkplanerings- ochplaneringsråden. Del sagda innebär en stark samordning av bl. a. råvarudisponering,marknadsföring och investeringar. Enlångtgående övergripande råvaraplanering och -disposition är nödvändig pågrund av de avsevärda års- och säsongvariationerna i mjölkproduktionen ävensomde betydande vecko- och helgvarialionerna i marknadseflerfrågan. Detta innebärofrånkomligen all omflyttning måste ske av såväl mjölkråvara som färdigproduklermellan olika områden. Särskilt gäller detta försörjningen av de stora konsumlionsmarknadernamed flytande mjölkprodukter. Dettakräver en noggrann och långsiktig planering i vilken bl. a. allehandarestriktioner som uppställts av statsmakterna har att beaktas. Planeringenskall möjliggöra ett industriellt råvara- och kapacitetsutnyttjande somtillgodoser verksamheten året om vid både högproduklions- och lågpro-duktionslid.Mjölkens egenskap av ömtålig färskvara ställer därvid särskilda krav. Behovetav övergripande råvarudisposilioner understryker också kravet pä ett rationellttillvaratagande av mjölkens fett- och välskeddar. Framställningen ochavsättningen av biprodukter måste också samordnas. Deenskilda mejeriföretagen svarar för den direkta distributionen av Prop.1981/82:165 454 mjölk,specialprodukter och grädde. För matfett anlitar SMR mejeriförelagen somåterförsäljare. Bland mejeriförelagen återfinns de marknadsansvariga såväl förspecialprodukter (exv. fruklyoghurt och juice) som för del enskilda säljarbelel. Enligtgällande regler och villkor för erhållande av mjölkbidrag åligger delmejeriföreningarna all leverera mjölk till avnämare till skäligt pris. Del börunderstrykas, all ulan dylika bidrag kan mejeriverksamhel över huvud taget inlebedrivas. Leveransbeslämmdserna innebär såväl särskilda förpliktelser somrättigheter. Leveransskyldighet gäller till alla befintliga eller potentiellakunder utom enskilda hushåll. Mejeriförelagen kan inle som andra distributörervälja kunder, alternativt fastställa egna villkor så all i realiteten dettauppnås. Bestämmelserna finnsintagna i ett särskilt avlal mellan SMR, SSLF och KF, senast från 1971-07-01 om"Debiteringssystem för mjölk och grädde vid leverans till återförsäljare".Avtalet har godkänts av och debiteringssystemet följerde statliga föreskrifterna i fråga om pris och andra leveransvillkor. Såvittkan bedömas har den avtalade ordningen fungerat till samtliga parters båtnad. Marknadssamarbelel lar siguttryck i ålgärdsplaner för främst mjölk, filprodukter, grädde och matfett. På oslområdelsker samarbetet i såväl vad avser marknadsfunklionen som produklionsplaneringsfunklionengenom Riks-Ost ek för med ostlillverkande föreningar som medlemmar och medsärskild styrelse. För mjölkpulver och vassleprodukler fungerar ett särskiltinlösen/reglerings/försäljningsorgan, , som är ett belagtdotterbolag till . Scandmilk står under överinseende av . Av lägesbeskrivningen harframgått, all den samverkan som förekommer inom SMR-organisalionen bådebetingar och betingas av statligt jordbrukspoliliskl inriktaderegleringsåtgärder. Den nuvarande konkurrensbegränsningslagenstillämpningsområde är därför i realiteten begränsat av särregleringarna påjordbrukets område. Mejeriindustrinsom en väsentlig del av näringslivet fullgör sina uppgifter inom ramen för deav samhällel givna intentionerna och riktlinjerna. Ramen omfattar såväl ägarna/mjölkproducenlernasom konsumenterna och de anställda. Att mejeriindustrin kan utföra sinsamhällsekonomiskt vikliga uppgift beror på den samverkan och samordning, såvälvad gäller uppsamling, tillverkning som distribution, vilken uppnåtts inom SMR-organisalionen.Verksamheten sker efter kända och accepterade koslnads-ocheffektivitetsprinciper, vilkas upprätthållande bl. a. övervakas av SPK. a.har ett rationellt regionall syslem successivt byggts ut för avsättningen avde volymmässigt helt dominerande färskvarorna. På motsvarande sätt harrationella system eftersträvats för ost, matfett och mjölkpulver. Prop.1981/82:165 455 SShar som uppgift all på bästa möjliga sätt reglera marknaden för kötiprodukler.I korthet innebär detta att förbundet inom organisationen slår för utjämningmellan överskotts- och underskollsområden respektive överskotts- ochunderskotisperioder. Systemet är upplagt så alt regleringen skall kunna sketill lägsta möjliga kostnad. Delta förutsätter också en samordning avutrikeshandeln vilket dessutom har en samhällsekonomisk fördel genom attsvenska överskotlskvantiteler som säljes pä världsmarknaden kan bjudas ut merkoncentrerat. Kostnadernaför regleringsverksamheten täckes delvis genom allmänna regleringsmedel. Trolsuttalande av departementschefen i anslutning till riksdagsbeslut omjordbrukspolitiken, all regleringsverksamheten skall skötas så att andramarknadsregleringar inle torde behövas ulöver dem som åvilar eller regleringsföreningar, är inte nuvarande reglertillräckliga för att den avsedda regleringseffekten skall kunna uppnås. För alljordbrukarna skall få ut den prisnivå som avsells genom jordbruksavtaletfordras nämligen en reglering av marknaden som till vissa delar bekostas avandra medel än allmänna regleringsmedel. Denna regleringsverksamhet bekostas avslakteriorganisationen. För organisationens del handhas verksamheten av SS. Detär all märka alt de priser som jordbrukarna genom jordbraksavialel tillerkänns inleär garanterade t. ex. genom alt motsvarande partipriser automatiskt faslslällessom t. ex. för mjölk. Utan marknadsreglering skulle prisnivån till jordbrukarnamed nuvarande prissystem - dvs. fri import med fasta införselavgifter - pressasstarkt nedåt. En konkurrensrältslig lagstiftning som skulle begränsaslakteriföreningarnas möjligheter all inom slakleriförbundels ram fortsätta medmarknadsreglerande funktioner skulle eliminera förutsättningarna för nuvarandejordbruksavtals målsättning och kräva betydande förändringar avjordbrukspolitikens utformning. Nuvarandemöjlighet till marknadsreglering bör betraktas som en förutsättning för alljordbrukets företrädare accepterat nuvarande jordbruksavtal. Denhittillsvarande prissättningen har också lett till en utjämning avpartiprisnivåerna inom landet vilket bör vara en samhällelig målsättning. SLRbedriver en omfattande inköpsverksamhet bl. a. i vad gäller spannmål.Medlemmarnas leveranser av brödsäd och fodersäd omfattar omkring tvåtredjedelar av all spannmål som producenterna saluför. Producentpriserna(inlösenpriser per den I april året efter skördeåret) bestäms preliminärt vid prisöveriäggningarinför . Del definitiva inlösenpriset fastställs avregleringsföreningen (). Från liden för de första spannmålsieveransernafram till påföljande år gäUer en särskild prisslegringsskala somfastställs av SSH i Prop.1981/82:165 456 En sådan skala, som innefattar ersättning för lagring och ränta påspannmålen från skörden fram till , byggs upp för att SSH skallkunna fullgöra sin skyldighet enligt jordbruksavtalen att avsätta spannmål ävenföre inlösendagen, som är . SSH träffar också överenskommelse medhandeln om handelsmarginalerna på spannmål. De priser som sålunda fastställsav SSH utgör lägsta priser på den inhemska marknaden, vilka inle kanunderskridas, men väl överskridas. Eftersom priserna fastställs inomjordbruksregleringens ram bör prisöverenskommelser inom handeln, som grundarsig på de av SSH fastställda priserna, generellt undantas från förbudsreglerenligt KBL. 3 Prövning av företagsförvärv (3 kap.) Remissinstansernasinställning till utredningens förslag om prövning av företagsförvärv är myckelblandad. En del remissinstanser, säväl myndigheter som organisationer, tar inledirekt ställning till principfrågan om införande av förvärvsprövning. Tilldenna kategori hör statskontoret. Allmänt torde kunna sägas all näringslivelsorganisationer, främst SI m.fl. är emot en förvärvsprövning medan dekonkurrensvårdande myndigheterna, MD, NO och SPK, saml KOV, i princip inleavfärdar förslaget. Andra myndigheter som AMS och lånsstyrelsen i Norrbottenslän är oreserverat positiva till förslaget. Vissa myndigheter återigen ställersig helt avvisande, däribland SIND och KK. Bland arbetstagarorganisationerna uttalarsig LO och TCO klart för förslaget. /SR och Svenska civilekonomföreningenriktar kritik mot del. Flera av de remissinstanser som i princip tillstyrkerförvärvsprövningen anför skäl för mer eller mindre genomgripande förändringari förslaget. Ettflertal remissinstanser behandlar inledningsvis förslaget till förvärvsprövningutifrån allmänna lämplighelsöverväganden och samhällets åtgärder i övrigt påkonkurrensområdet. Förslaget om prövning av förelagsförvärv innebär i huvudsak att vid onerösaförvärv av företag, rörelse, betydande aktiepost eller andel i handelsbolagregeringen under vissa betingelser får befogenhet all förbjuda förvärvet ellermeddela annat förbud eller åläggande för all förhindra olägenhet av förvärvet.Förutsättningen för all så skall få ske är dels all det 1981/82:165 457 företageller den rörelse förvärvet avser har viss minsta storlek dels ock allförvärvet medför ölägenheter som är av väsentlig betydelse från allmänsynpunkt, varvid vid bedömningen härav särskilt skall beaktas hur förvärvetpåverkar prisbildningen, effektiviteten inom näringslivet, annans näringsutövning,ägarkoncentrationen inom näringslivet, sysselsättningen, berörda arbetstagaresoch kommuners intressen, konsumenternas intressen och ägarnas intressen.Uppräkningen av bedömningskriterierna i lagtexten är inle all betrakta somuttömmande; enligt utredningen bör vid bedömningen hänsyn kunna las även tillandra allmänna intressen såsom tryggande av försörjningsberedskapen,önskvärdheten av god miljö saml bostadspolitiska och jordbrakspoliliskasträvanden. Av den lämnade redovisningen av alla de olikartadebedömningskriterier som skall vinna beaktande vid prövningen avförelagsförvärv framgår att det är ett högst sammansatt problemkomplexutredningen satt sig före alt söka lösa, något som också framkommer ibelänkandet. 1 själva verket torde uppgiften att på ett i allo invändningsfrittsätt tillskapa en enhetlig reglering med en ensarlad beslutsordning i aktuellthänseende vara nära nog ogörlig med hänsyn till de mångskiftande intressen denföreslagna lagstiftningen har all tillvarata. MD vill emeUertid framhålla attden i princip ansluter sig till utredningens uppfattning att samhällel bör hamöjlighet all vidta åtgärder vid förelagsförvärv som har ingripande verkningarfrån konkurrensrältslig synpunkt eller som på ett påtagligt sätt berör vitalaallmänna intressen. Sådana möjligheter slår ju också samhällel till buds enligtflera utländska rättsordningar som i övrigt uppvisar likheter med vår egen. NO slår fast att företagskoncentralioneni del svenska näringslivet har ökat fortlöpande under 1960- och 1970-talen.Storföretagens andel av den totala produktionen har expanderat genom interntillväxt, utslagning av mindre förelag saml genom förvärv och sammanslagningarav förelag. Koncenlralionsprocessen torde komma all fortgå. NO delarutredningens bedömning alt koncentrationen kan medföra väsentliga fördelar förkonsumenten och samhället. Del är önskvärt all stordriftsfördelar las tillvara. I åtskilliga fall torde det vara samhällsekonomiskt motiverat all koncenlralionsprocessenfortsätter bl. a. för att förelagens intemationdla konkurrenskraft skall kunnastärkas. Enligt all erfarenhet är emellertid ett bibehållet konkurrenstryck enviktig förutsättning för all föreliggande storska-lefördelar utnyttjas. Enfortgående koncentration i förening med en försvagad konkurrens kan medföraallvarliga ölägenheter från allmän synpunkt. Mot denna bakgrund är delangeläget att samhäUet har möjlighet all ingripa mot förvärv, som bedöms kunnaleda till sådana ölägenheter. NO konstaterar all förslaget om förvärvskonlrollligger helt i linje med NO:s uppgtfl alt verka för en effektiv konkurrens. NOhar redan tidigare i olika sammanhang uppmärksammat den ökande företagskoncentralionen,tagit upp olika ärenden rörande förelags- och aktieförvärv saml talat för ökademöjligheter för del allmänna all kontrollera den växandeföretagskoncentrationen. Prop.1981/82:165 458 Ingripandenmed slöd av den föreslagna förvärvskonlroUen torde bli aktuellt i ett relativtbegränsat antal fall, anför NO vidare. Till denna bedömning bidrar detförhållandet alt den svenska marknaden är relativt liten och all fiertalelsvenska förelag ännu är internationellt sett små, som Sverigesutrikeshandel på de flesta delmarknader är stor. En fri utrikeshandel som låterde svenska företagen verka i ett konkurrensklimal såväl på hemmamarknaden sompå exportmarknader ger en naturlig stimulans till utveckling och effektivitetsom del är angelägel all bibehålla. Del finns dock delmarknader som ärrelativt skyddade från ullandskonkurrens. Med hänsyn härtill, till den allmännakoncenlra-tionsirenden och till viklen av framåtsyftande beredskap för ändrade förhåUandenbör enligt NO:s mening även det svenska samhällel ha ett syslem för kontroll avförvärv. Till en början får ett sådant syslem i detaljutformningen närmastanses ha försökskaraklär. Liksom i andra länder får systemet sedan byggas uppoch förbättras successivt på gundval av erfarenhet. Koncentralionsulvecklingenhar varit stark i det svenska näringslivet konstaterar KOV. KarteUproblementorde numera ha mindre betydelse än de problem som hänger samman medförelagssammanslagningar och förvärv som bland annat leder till oligopol- ochmonopolsituationer. Utländska studier har visat all koncentralionsulvecklingenäven i andra länder varit påfallande. Inom har utretts ekonomiska effekterav och statlig politik mot koncentration och sammanslagning av förelag. Under1969-1973 ägde drygt 1800 företagsförvärv rum i .