prop · G503217 · 1981-12-31 00:00:00 — i anser det rent allmäntolyckligt att i alltför hög grad utnyttja skattesystemet för att påverkasituationen i enskilda näringsgrenar. Det får till följd att det redan svåröverblickbararegelverket blir ännu krångligare att tillämpa. ställer sig intehelt avvisande till de tankegångar som förs fram i utredningen. Sågenomgripande ändringsförslag som utredaren föreslår måste emellertid enligtlänsstyrelsen vara åtföljda av närmare överväganden och förslag om hur detpraktiskt skall kunna hanteras. anser att förutsättningarna rentadministrativt för att genomföra utredningens förslag om ändringar isjömansbeskattningen bör utredas närmare. i är principiellt tveksamtill att närsjöfarten genom speciella skatteförmåner skall gynnas i jämförelsemed landtransportmedlen. Konkurrensneutralitet bör eftersträvas mellan skildatransportmedel vilket utredaren också förespråkar. i är negativ till attnärsjöfarten ur skattesynpunkt skall gynnas i jämförelse medlandtransportmedlen. Metoden att stödja en krisdrabbad näringsgren med hjälp avsärskilt gynnsamma skatteregler är enligt mindre lämplig. Stödetblir oprecist eftersom det är svårt att beräkna och reglera stödets omfattningoch styrka. Ur skatteteknisk synpunkt är utredningens förslag ej tillräckligtgenomarbetade och i vissa delar helt olämpliga. avstyrker attförslagen i nuvarande utformning genomförs. i är tveksam till förslaget omett fullständigt borttagande av sjömansskatt för ombordanställda med minst 10månaders tjänstgöring jämte en stegvis reduktion för sju-tio månaders ombordtjänstgöring.Då effekterna av ändringsförslaget ej är helt klarlagda anser attförslaget bör bli föremål för ytterligare utredning och överväganden innanslutlig ställning tas till detsamma. i konstaterar att demest konkreta förslagen i utredningen med syfte att öka sjöfartsnäringensinternationella konkurrenskraft gäller olika ändringar i skattesystemet.Länsstyrelsen instämmer i att åtgärder är nödvändiga för att öka sjöfartenskonkurrensmöjligheter, men ifrågasätter om förslagen i alla delar är särskiltlämpliga. anser emellertid utredningens förslag om att slopasjömans-beskattningen för ombordanställda med minst 10 månaders ombordanställningvara ett lämpligt satt att öka den svenska sjöfartsnäringens konkurrenskraft,men leder också till ett komplicerat system som bl. a. förutsätter ett Prop.1981/82:217 55 förhandlingsförfarande mellan arbetsmarknadens parter.Andra komplikationer är enligt att många fartyg varsbesättningar erlägger sjömansskatt går i sådan trafik att personalen knappastkan betraktas som sjömän i vanlig bemärkelse. Hit hör exempelvis personal påfärjor i närtrafik. anser att ett genomförande av utredningensförslag skulle ge vissa rederier och ombordanställda skatteförmåner som måsteanses diskutabla. Ändringen av sjömansbeskattningen medför även konsekvenserför kommunernas skatteintäkter. Skulle utredningens förslag genomföras börenligt likväl statens ersättning till kommunerna för minskadeskatteintäkter kvarstå oförändrad. i framhåller att vid ettgenomförande av utredningens skatteförslag bör lämpligheten av att viss ellervissa branschers konkurrensförmåga förbättras genom att de anställda inombranschen helt eller delvis befrias från skatt på sina anställningsinkomsterunder vissa förutsättningar bör beaktas. finner förslagenintressanta men anser att de bör utredas närmare och ytterligare konkretiseras. LOavstyrker att förslaget angående sjömansskatt läggs till grund för beslut. LOanser att utredningen inte tillräckligt behandlat alla omständigheter sommåste beaktas. Sjömansskatten syftar till att skapa samma skattebelastning somden vanliga inkomstskatten med viss jämkning för sjöfolkets speciellalivsvillkor. Utredaren har alltför lätt gått förbi den frågan. Det fordrasockså en närmare utredning av hur sjöfolkets socialförsäkringsskydd skallutformas i en tänkt situation, där inkomstunderlaget skulle bli nuvarandenettoinkomst. Eftersom utredaren också föreslår att medseglande delägare skallomfattas av det föreslagna systemet måste vissa kontrollfrågor lösas. För dessakategorier förs inte arbetstidsjournal, liksom, inte heller för befälhavare ochmaskinchefer. Funktionssättet för mönstringssystemet behöver beaktas i dettasammanhang. finns enligt rullorna medseglande delägare utan att dessavistas ombord, vilket torde ha samband med gällande bemanningsregler. Felaktigauppgifter kan bli vanligare om de dessutom ger skattefrihet. LO förordar ennärmare utredning av diverse förhållanden och således bör utredarenssjömansskatteförslag inte genomföras. I en sådan utredning bör de ombordanställdasfackliga organisationer vara representerade. är i princip positivt tillföreslagen ändring i sjömansskatten. Dock bör enligt kommunförbundetskattefriheten resp. lindringen endast inträda vid verklig bortovaro, ejbeträffande exempelvis färjepersonal som har möjlighet att bo i land. Det ärdessutom viktigt att landinkomster beläggs med ökat skatteuttag för den somåtnjuter sjömansskatt. Svenska maskinbefälsförbundei anser att utredningensförslag om avskaffande av sjömansskatt är dåligt genomtänkt och dessutomverklighetsfrämmande. Utredarens förslag innebär enligt maskinbefälsförbundetatt kon- Prop.1981/82:217 56 kurrenskraften för den svenska handelsflottan skallstärkas på bekostnad av den anställdes arbetsförhållanden och levnadsvillkor.Förbundet upplever redan nuvarande tjänstgöringsperioder som påfrestandeberoende på att fartyg som trafikerar närsjöfartsområdet i regel är bemannademed en ren minimibesättning, vilket i kombination med bl. a. täta hamnanlöp görtjänsten synnerligen stressande. Förbundet understryker starkt att bemanningarnai svenska fartyg är bland de lägsta i världen. Om utredarens förslag omskattebefrielse skulle få åsyftad effekt, dvs. förlängda tjänstgöringsperioder,innebär detta direkt en ökad arbetslöshet bland sjöfolk. Systemet med skattebefrielse ger också möjlighet tillomfattande skattefusk. Det lär t. ex. enligt förbundet vara omöjligt församhället att kontrollera tjänstgöringsperiodernas längd. Svenska sjöfolksförbundel framhåller att skattefrågordirekt inkluderas i förbundets intresseområden eftersom sjöfolket beskattasenligt särskilda regler. När dessa regler infördes fanns det starka skäl bakommotiven att medge sjöfolk en viss skattelindring, särskilt ombordanställda ifartyg sysselsatta i fjärrfart. Enligt förbundets förmenande kvarstår dessaskäl. Utredarens mera vittgående förslag och total skattebefrielse byggerdäremot på förutsättningen att förbundet helt skall bortse från de säkerhetsmässiga,fysiska, psykiska men också sociala avigsidor som vidlåder modern sjöfart. Utredaren har enligt förbundet inte nämnt någonfing omriskerna för smittoeffekter om förslaget skulle genomföras. Eftersom förslagetåsidosätter det grundläggande motivet i det svenska skattesystemet bör dennarisk enligt förbundet inte negligeras. Förbundet pekar också på att utredarenhelt bortsett från kopplingen mellan skattesystemet och sociallagstiftningen.Vitsen med skattebefrielse är att redarens bruttolönekostnader reduceras, mentill vilken nivå skall enligt förbundet villkor skrivas ned.Samma fråga gäller sjukpenningen och ATP-poängen. Förbundet ifrågasätter också hur förslaget avses tillämpasför dem som sysselsätts i färjetrafiken på vilka utgör närmare hälftenav de ombordanställda. Hur skall ombordvarokravet lösas på sådana färjor därbostäder för de ombordanställda saknas helt. Förbundet erinrar också om att mani flertalet andra färjor godtagit avsteg från bostadskungörelsens minimikrav påbostadens storiek, just därför att ett acceptabelt avlösningssystem skullegenomföras. Rederiernas bemanningskostnader bör istället enligtförbundet reduceras på det sätt som organisationerna föreslagit i en promemoriatill kommunikationsministern , nämligen genom sysselsättningsstöd. .Svenska Iransportarbetareförbundel delar utredarensförslag om sjömansbeskattningen. kan ej ansluta sig till deförslag som förts fram i närsjöfartsutredningen och i bilagan till vilka innebär att sjömannen skulle fjärmas från det nuvarandesjömansskattesys- Prop.1981/82:217 57 Enligt förslagen pressas den ombordanställde att tapå sig betydande utökning av nu gällande arbetstid. Detta skulle medföra enstörre arbetsbörda och längre ombordvarotid. Föreningenpoängterar i sammanhanget att befälets speciella kunskaper naturligtvis skallutnyttjas under den fid de är ombord. är arbetstiden minst omdagen vilket innebär . Dessutom kan de utnyttjas förytterligare 13 timmars övertid , vilket innebär . Föreningenser det som orimligt både ur säkerhets- och social synpunkt att en styrmanskulle arbeta upp utan någon form av ledighet. I modern utsjöfartförekommer det mycket sällan att fartyg blir liggande i hamn under så lång tidatt det finns möjlighet att då ta ut någon ledighet. Somframkommer även av utredningen medför en långvarig tjänstgöring ombordpåfrestningar för den enskilde av såväl fysisk som psykisk natur. Dessutom tillkommerbundenhet, instängdhet, klimatförändringar, vibrationer och buller somstressfaktorer. För den arbetstid som den ombordanställde gör utöver de 36timmar som är ordinarie arbetstid iland utgår kompensation för tiden mellan 56och med I timmes ledighet för I timme arbetad tid. Övertid kompenseras med kontant ersättning eller med 1,2timmars ledighet på vardag och 2 timmars ledighet på sön- och helgdag. Detta innebär att befälet till sjöss har samma ordinariearbetstid räknat som skiftgående personal i land. Föreningenavvisar på det bestämdaste det förslag om förändringar i sjömansbeskattningensom innebär minskning av sjömansskatten och sedan befrielse. anser utredarens förslag att sätta ned sjömansskatten efterviss tjänstgöring i fartyg i och för sig intressant. Föreningen förordaremellertid i första hand det förslag som föreningen fört fram i sin skrivelse1982-01-29 till kommunikationsministern. Föreningen hänvisar vidare till vid förhandlingar mellan arbetsmarknadsparterna och generaldirektör en modell för reduktion av sjömansskatteinbetalning som innebär attstaten avstår från av den skatt som arbetsgivaren drar frånarbetstagaren enligt sjömansskattetabell. anser vidare att man bör genomföra detförslag rörande nyanseringar av sjömansskatten som förts fram i dessaförhandlingar och som finns redovisat i Janérus rapport tillkommunikationsministern. Förslagetatt reducera sjömansskatteinbetalningen kan enligt föreningen sättas i kraftomedelbart. bör regeringen tillsätta en utredning som vidarebearbetarredareföreningens förslag om nedsättning i vissa fall av sjömansskatten och deövriga skatteförslag som nämns i Janérus rapport. Utredningen bör enligtföreningen arbeta skyndsamt så att resultatet kan redovisas . Prop.1981/82:217 58 riksbank konstaterar att i de bedömningar som utredningengör antas lönekostnaderna falla lika mycket som skatten sänks. Det kanemellertid enligt ifrågasättas om en sådan effekt nås. Det somnärmast kan förväntas så snart en skattesubvention ges är att en process följersom mer eller mindre "äter upp" skattesubventionen. Lönestegringartenderar efter hand att återställa kostnadsläget. ställer sig motden bakgrunden tveksam till åtgärden i fråga. Frågan om beskattning av ombordanställdai närtrafik och fjärrtrafik måste enligt lösas i sambandmed överväganden om svensk sjöfarts framtid. TCOframhåller att likformighet så långt möjligt bör utgöra riktlinje förskattesystemets utformning. TCO kan inte acceptera en ordning där man för olikabranscher med ekonomiska problem utformar särskilda regler som innebärlättnader i beskattningen. Var och en, såväl anställd som företagare, måstebära sin andel av den offentliga servicens kostnader. Detta kan enligt TCObetraktas som lika naturligt som att alla är berättigade till att ta del av detsamhälleliga utbudet av service. Mot den bakgrunden avvisar TCO det förslag somlagts fram i betänkandet. TCO pekar på behovet av att konstruktivalösningar kommer till stånd i syfte att påverka kostnadssidan. TCO erinrar i sammanhangetom att de ombordanställdas organisationer bl. a. lagt fram en skiss tillräntestöd. tillstyrker utredarens förslag omsjömansskatten under förutsättning att arbetsmarknadens parter kan kommaöverens om ett lämpligt system härför. seglaiionsslyreise med instämmande från statensvattenfallsverk ser de av utredaren föreslagna förändringarna av sjöfolketsskatter och för partrederier som en möjlighet att stimulera anskaffningen av miljösäkraretankfartyg. Prop.1981/82:217 59 Propositionen................................................................. ....... 1 Propositionens huvudsakliga innehåll ............................ ....... 1 1 Inledning.................................................................. 3 2 Sjöfartspolitiskaöverläggningar............................... ....... 5 3 Långsiktigaförutsättningar för svensk sjöfartsnäring och inriktning av statliga åtgärder 7 3.1 Långsiktigaförutsättningar ............................. ....... 7 3.2 Inriktning avstatliga åtgärder.......................... 10 4 Vissaplanerade anpassningar av sjömansbeskattningen 13 4.1 AUmänt............................................................ ..... 13 4.2 Sammanläggningav olika inkomster vid beskattning ... 15 4.3 Beskattning avkostersättning, fri kost och engångsbelopp 16 5 Ekonomisktstöd till sjöfarten .................................. 18 5.1 Allmänt............................................................. 18 5.2 Närsjöfartsutredningensförslag till ändrad sjömansbeskattning m. m 19 5.3 Stödetsutformning.......................................... 23 6 Överlåtelse avfartyg och utlandsetablering............. 29 7 Hemställan................................................................ 32 8 Beslut....................................................................... 32 Bilaga 1 Sveriges redareförenings förslag tillåtgärdsprogram 33 och med förslag tillåtgärds program .............................................................. 36 Bilaga 3 Skrivelse från , och arbets ledareförbund ..................................................... 40 Bilaga 4 Generaldirektören med rapport frånsamtal med Bilaga 5 Sammanfattning av remissinstansernas yttrandenöver när sjöfartsutredningens (SOU 1981:103, Sjöfartens roll i trafik politiken) förslag om ändrad sjömansbeskattning 51