prop · G50328 · 1981-12-31 00:00:00 — om ändringar irättshjälpslagen (1972:429), m.m.; Regeringenföreslår att anta de förslag som har tagils upp i bifogade utdrag avregeringsprotokoll ovannämnda dag. Ipropositionen föreslås vissa ändringar i rättshjälpslagen. Nivån för rätlshjälpsavgifleroch rådgivningsavgifter föreslås höjd och inskränkningar föreslås i möjlighelemaatt nedsätta dessa avgifter. En skärpning föreslås i reglerna för prövning avarvoden till biträden enligt rältshjälpslagen och offentliga försvarare.Detta föranleder även en ändring i regler. Ipropositionen förordas vidare alt allmän rättshjälp inte längre skall få beviljasi mål om boskillnad efter gemensam ansökan eller för att upprätta äktenskapsförordeller testamente. Dessutom föreslås för mål av likartad beskaffenhet, därvägledande avgöranden saknas, att möjligheterna till räftshjälp i princip skallvara begränsade till dess eft eller flera "pilotfall" har avgjorts. Slutligenföreslås i propositionen dels att ansökningsavgifler i mål och ärenden återskall räknas in i rättshjälpsförmånema, dels att vissa redaktionella ändringargörs med anledning av den nya utsökningslagsUftningen. Lagändringarnaföreslås träda i kraft den . Lag om ändring i rättshjälpslagen (1972:429) Härigenom föreskrivs i fråga om rätthjälpslagen(1972:429)' dels aft 8, 9, 9a, 12, 16, 22 och 34 §§ skall ha nedan angivnalydelse, dels att i lagen skall införas en ny paragraf, 49 b §, av nedanangivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 8 § Allmän rättshjälp får ej beviljas 1. i angelägenhet som skall prövas eller på annat sättbehandlas utom ri ket, om ej den rätlssökande är bosalt här och särskilda skäl föreligger för rättshjälp, 2. den som ärbosatt utom riket, om han ej är svensk medborgare eller om särskilda skäl ejföreligger för rättshjälp, 3. näringsidkare iangelägenhet som uppkommit i hans näringsverksamhet, om ej skäl föreligger förrättshjälp med hänsyn till verksamhetens art och begränsade omfattning, hansekonomiska och personliga förhållanden eller omständighelema i övrigt, 4. i fråga omanspråk som överiåtits den rättssökande, om överlåtelsen kan antagas haägt rum i syfte att åstadkomma fördel vid prövning av begäran om rättshjälp, 5. för upprättande av självdekla- 5. för upprättande av självdekla ration, ration,äktenskapsförord eller tes tamente, 6. i mål omboskillnad enligt 9 kap. 2 § , 7. omfrågan om rättshjälp kan anstå till dess en annan rättslig angelägenhet, varianspråket stöder sig på väsentligen likartad grund, har avgjorts slutligt, 6. densom ej har befogal intres- 8. den som ej har befogat intres se av alt fä sin sak behandlad. se av alt få sin sak behandlad. I fråga om visst slag av ärenden som är talriktförekommande och normalt av enkel beskaffenhet kan regeringen förordna attallmän rättshjälp ej skall beviljas. Under förutsättning av ömsesidighet kan regeringenförordna aft medborgare i viss främmande stat i fråga om allmän rättshjälpskall vara likställd med svensk medborgare. Lagen omtryckt 1979:240. 1981/82:28 3 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 9§ Vid allmän rättshjälp betalar staten kostnaderna i denrättsliga angelägenhet som rättshjälpen avser. Såsom kostnad för rättshjälpen anses den rällssökandeskostnad för 1. biträde som varit behövligt för tillvaralagande avden rällssökandes rält, 2. bevisning vidallmän domstol, bostadsdomslolen, , arbetsdomstolen ellerkrigsrätt samt nödvändig utredning i angelägenhet, som kan komma under sådandomstols prövning eller som skall prövas av skiljemän, 3. utredning iangelägenhet som skall prövas av förvaltningsdomstol ellerförvaltningsmyndighet om utredningen är skäligen påkallad för tillvaratagandeav den rällssökandes rätt och ej kan erhållas genom myndigheten, 4. resa ochuppehälle för den rätlssökande eller hans ställföreträdare och för vårdareeller annan, som måste anlitas i samband med inställelse inför domstol ellerannan myndighet, om personlig inställelse ålagts, eller i samband medinställelse för blodundersökning eller annan undersökning rörande ärftligaegenskaper i mål om faderskap enligt 3 kap. ellerläkarundersökning enligt 21 kap. 10 § samma balk, 5. tilläggsavgiftsom utgår enligt 5. avgift som utgår för ansökan exekutionsavgiftskungörelsenenligt expeditionskungörelsens(1971:1027), (1964:618) avgiftslista, avdelning II, samt särskild avgift som skallbetalas enligt förordningen (1981:000) om utsökningsavgifter. 6. vad av allmännamedel utgått i ersättning för översättning eller i ersättning enligt 4 eller 5§ lagen (1958:642) om blodundersökning m. m. vid utredning av faderskap ellerenligt föreskrift i eller 3 § första stycket nämnda lag förbevisning som rätlen självmant föranstaltat om, 7. skiftesman somav domstol förordnals alt verkställa bodelning med anledning aväktenskapsskillnad eller boskillnad, 8. medling enligt42 kap, 17 § . Såsom kostnad för bevisning enligt andra stycket 2 ansesej den rällssökandes kostnad för blodundersökning eller annan undersökningrörande ärftliga egenskaper i mål om faderskap enligt 3 kap, , 9a § Den som beviljats allmän rätts- Den sombeviljats allmän rätts hjälp är i målet eller ärendet befriad hjälpär i målet eller ärendet befriad från avgift för ansökan och för ex- frånavgift för expediUon enligt ex pedition enligt expeditionskungö- peditionskungörelsens(1964:618) relsens (1964:618) avgiflslista, av- avgiftslisla,avdelningama I och II delningarna I och II samt avdelning samt avdelning III under rubriken under , m, Ulsökningm.m. Avgiftsfrihelen Avgiflsfrihelen för expedition gäl- förexpedition gäller endast i den ler endast i den mån expeditionen mån expeditionen är erforderiig för är erforderiig för den rätlssökande. Avgiftsfriheten Avgiftsfrihelen gäller ej i fråga om gällerej i fråga om sådan expedi- sådan expedition som utfärdas en- tionsom utfärdas endast på sär- dast på särskild begäran, om icke expeditionen begäresinnan avgörandet i huvudsaken vunnit laga kraft. Den sombeviljats allmän rättshjälp i angelägenhet som lett till verkställbartavgörande eller i mål om verkställighet är befriad från skyldighet attförskjuta och betala utsökningsavgift och försäljningsavgift enligt exekutionsavgiftskungörelsen(1971:1027). skild begäran, om icke expeditionen begäres innanavgörandet i huvudsaken vunnit laga kraft. Den sombeviljats allmän rättshjälp i angelägenhet som lett till verkställbartavgörande, ansvarar inte för grundavgift och försäljningsavgift enligtförordningen (1981:000) om utsökningsavgifter. Detsamma gäller den som har beviljatsallmän rättshjälp i ett mål om verkställighet. Kostnader för kungörelse i mål eller ärende vid allmändomstol, bostadsdomslolen, arbetsdomstolen eller krigsrätt skall, såvitt debelastar den som beviljats allmän rättshjälp, utgå av allmänna medel. Överstigerej den rättssökandes, beräknade årsinkomst ett gränsbelopp som motsvarar tvågånger det basbelopp som anges i 6 § första stycket, utgör maximibeloppet för rältshjälpsavgiftenen och en halv procent av basbeloppet,jöm/iac/ till närmast lägre tiotalkronor. Maximibeloppet får nedsättas om särskilda skäl föreligger. Är inkomsten högre än som anges i första stycket, utgörmaximibeloppet för rältshjälpsavgiften en Ijugofemledel av den del av den rällssökandes inkomstsom överstiger två men ej basbeloppet, en ijugondel av den del av inkomsten som överstiger tremen ej fyra gånger basbeloppet. Överstigerej den rättssökandes beräknade årsinkomst ett gränsbelopp som motsvarar tvågånger det basbelopp som anges i 6 § första stycket, utgör maximibeloppet för av basbeloppet, varvid avrundning skall ske till närmast lägretiotal kronor. Maximibeloppet får sättas ned om det finns särskilda skäl. Beloppetfår dock inte understiga en procent av det basbelopp som har nämnts, med avrundningtill närmast lägre tiotal kronor, såvida det inte är uppenbart att den rättssökandesaknar möjlighet att betala en så stor avgift. Är inkomsten högre än som anges i första stycket, utgörmaximibeloppet för rättshjälpsavgiften den avgift som utgår enligt förstastycket ökad med en tjugofemtedel av den del av den rättssökandes inkomstsom överstiger två men ej basbeloppet, en Ijugondelav den del av inkomsten som överstiger tre men ej fyra gånger basbeloppet. Senaste lydelse 1981:5. en femtondel av den del av inkomsten som överstiger fyramen ej fem gånger basbeloppet, en tiondel av den del av inkomsten som överstiger fem menej sex gånger basbeloppet, en femtedel av den del av inkomsten som överstiger sexmen ej sju gånger basbeloppet, hälften av den inkomst som överstiger sju men ej åttagånger basbeloppet. Vid tillämpning av andra stycket iakttages att inkomsten väm/iöi-till närmast lägre tusental kronor, att maximibeloppet jämnas till närmastlägre tiotal kronor och att lägsta maximibeloppet utgör en och en halv procentav basbeloppet, jämnad till närmast lägre tiotal kronor. en femlondel av den del av inkomsten som överstiger fyramen ej fem gånger basbeloppet, en tiondelav den del av inkomsten som överstiger fem men ej sex gånger basbeloppet, en femtedel av den del av inkomsten som överstiger sexmen ej sju gånger basbeloppet, hälften av den inkomst som överstiger sju men ej åttagånger basbeloppet. Vid Ullämpning av andra stycket iakttages alt inkomstenavrundas till närmast lägre tusental kronor och att maximibeloppet avrundastill närmast lägre tiotal kronor. Allmänrättshjälp får, om ej annat följer av 17 §, beviljas av advokat eller avbiträdande jurist på advokatbyrå, om den rättsliga angelägenheten avser underhållsbidrag lill make eller barn upprättande av äklenskap.sför-ord eller testamente. Allmän rättshjälp får, om ej annat följer av 17 §,beviljas av advokat eller av biträdande jurist på advokatbyrå, om denrättsliga angelägenheten avser boskillnad,dock inte enligt 9 kap. 2 § underhållsbidrag lill make eller barn Advokat eller biträdande jurist på advokatbyrå får ejbevilja allmän rättshjälp för verkställighet av avgörande om underhållsbidrag,vårdnad eller umgängesrätl. Ej heller får advokat eller biträdande juristbevilja allmän rättshjälp 1. om den rätlssökandeär dödsbo, 2. om den rätlssökandeär bosalt utom riket, 3. om denrättsliga angelägenheten skall prövas eller på annat sätt behandlas utomriket. Biträde,skiftesman och medlare har rätt lill skälig ersättning för arbete, Udsspillanoch utlägg som uppdraget krävt. Regeringen eller, efter regeringensbemyndigande, fastställer taxa som skall tillämpas vidbestämmande av ersättning. Biträden,skiftesmän och medlare har rätt den ersättning för arbete, tidsspillan ochullägg som visas ha varit skälig för att utföra uppdraget. Vid bedömningen avvad som är skäligt arvode skall uppdragets art och omfattning beaktas. Hänsynskall också tas till andra omständigheter av betydelse, såsom den skicklighetoch den omsorg som uppdraget har utförts med samt den tid som har lagts ned påuppdraget. Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, domstolsverketfastställer taxa som skall tillämpas vid bestämmande av ersättning. Har biträde, skiftesman eller medlare genom vårdslösheteller försummelse föranlett kostnad för rättshjälpen, skall detta beaktas vidersättningens bestämmande. Om biträde missbrukat sin behörighet all beviljaallmän rättshjälp eller besluta om subsUtution eller del eljest föreliggersärskilda skäl, får ersättningen jämkas. Ersättning lill biträde faslslälles i mål eller ärende viddomstol av domstolen. Ersättning biträde i annat fall och till skiftesman faslslällesav rällshjälpsnämnden. Ersättning till medlare faslslälles av domstolen. Allmän rättshjälp skall upphöra om 1. rältshjälpsavgiflej erlägges enligt 27 §, 2. den rätlssökandelämnat orikUg uppgift och rättshjälp ej skulle ha beviljats om riklig uppgiftlämnats, 3. denrättssökande uppsätligen eller av grov oaktsamhet lämnat oriklig uppgift, somvarit ägnat att leda till befrielse från eller lill för låg rältshjälpsavgifl, 4. den rätlssökandeej längre kan anses ha befogat intresse av att få sin sak behandlad, eller 5. de ekonomiska förhållandena ändratsi sådan mån att den rätlssökande ej längre är berättigad till allmänrättshjälp. Första stycket 3 och 4 gäller ej, om del är uppenbart obilliglall rättshjälpen upphör. Omallmän rättshjälp har beviljats trots att det föreligger ett sådant fall somavses i 8 § 7, får det beslutas att rättshjälpen skall upphöra. Första stycket 3 och 4 och andra stycket gäller ej, om delär uppenbart obilligt all rättshjälpen upphör. 1981/82:28 7 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Beslutas alt allmän rättshjälp Om det beslutas att allmän rätts skall upphöra, skall den som haft hjälp skall upphöra enligt första rättshjälp själv bära kostnadema stycket, skall den som haft rätts- för denna. Föreligger särskilda hjälp själv bära kostnadema för skäl, får beslutas alt kostnadema denna. Det får dock beslutas att eller del därav skall betalas av kostnadema helt eller delvis skall statsverket, betalas av statsverket, om det före ligger särskilda skäl. Om det beslutas att allmän rättshjälp skall upphöra enligtandra stycket, skall kostnaderna för rättshjälpen betalas av statsverket. Detfår dock beslutas att kostnaderna helt eller delvis skall bäras av den somhaft rättshjälp, om det föreligger särskilda skäl. Beslut i fråga om upphörande av allmän rättshjälpmeddelas, om den rättsliga angelägenheten är anhängig vid domstol, av domstolenoch i annat fall av rällshjälpsnämnden. Sådant beslut får också meddelas isamband med prövning av besvär enligt 49 §, och annan myndighet som regeringenbestämmer får påkalla beslut om att allmän rättshjälp skall upphöra enligt 34 §. Denna lag träder i kraft , Den äldre lydelsen av 9 § och 9a § första stycket skallfortfarande till-lämpas om allmän rättshjälp har beviljats före lagensikraftträdande. Därvid skall dock vad som sägs om avgifter enligt exekutionsavgiftskungörelsen(1971: 1027) i förekommande fall avse avgifter enligt förordningen (1981:000)om utsökningsavgifter. De nya bestämmelserna i 34 § skall tillämpas även omallmän rättshjälp har beviljats före ikraftträdandet. Lag om ändring i lagen (1981:830) om ändring irättshjälpslagen (1972:429) Härigenom föreskrivs att 33 § rättshjälpslagen(1972:429)', i den lydelse paragrafen har erhållit genom lagen (1981: 830) omändring i nämnda lag, skall ha nedan angivna lydelse. ' Lagen omtryckt 1979:240. Harmotpart eller annan enligt 31 § ålagts ersättningsskyldighet för rätts-hjälpskoslnader,skall ersättningen utges till statsverket, om ersättningen till den del denmotsvarar den rällssökandes rältshjälpsavgifl utgör högst av delbasbelopp som anges i 6 § första stycket. Den rätlssökande skall i sådant fallberättigas att av statsverket återfå ett belopp motsvarande erlagdrättshjälpsavgift. Överstigerden del av ersättningen som motsvarar den rällssökandes rältshjälpsavgift femprocent av basbeloppet, skall den ersättningsskyldige utge belopp motsvarande rätlshjälpsavgiflentill den rätlssökande och återstoden till statsverket. Harersättningsskyldighet ej ålagts till fullt belopp skall vad i första och andrastyckena sägs om rättshjälpsavgift avse den del av avgiften som svarar molfördelningen av ersättningsskyldigheten. Har allmän rättshjälpbeviljats sökande i ärende angående verkställighet enligt utsökningsbalken, ägerbestämmelserna i förs-ta-tredje styckena om ersättning motsvarande tillämpningi fråga om tilläggsavgift enligt exekutionsavgiftskungörelsen (1971:1027) somi ärendet uttagils hos motparten. Har allmän rättshjälpbeviljats sökande i ärende angående verk ställighet enligt utsökningsbalken, skall bestämmelsema i förs- ta-tredje styckena om ersättning tillämpas också i fråga om särskild avgift enligt förordningen (1981:000) om utsökningsavgiftersom i ärendet uttagits hos motparten. Lag om ändring irättegångsbalken Härigenom föreskrivs att21 kap. angivna lydelse. 10 § rättegångsbalkenskall ha nedan Offentlig försvarare äge av allmänna medel åtnjuta skälig ersättning för arbete, tidsspillan och ullägg som uppdraget krävt. Offentligaförsvarare har rätt till den ersättning för arbete, Udsspillan och utlägg somvisas ha varit skälig för att utföra uppdraget. Vid bedömningen av vad som ärskäligt arvode skall uppdragets art och omfattning beaktas. Även övriga omständighetersom är av betydelse skall inverka på bedömningen, såsotn den skicklighet ochden omsorg som uppdraget har utförts med samt den tid som har lagts ned påuppdraget. 1981/82:28 9 Regeringeneller myndighet som regeringen bestämmer fastställer taxa som skall tillämpasvid bestämmande av ersättningen. Ejmå offentlig försvarare av den En offentlig försvarare får inte misstänkte förbehålla sigytterliga- förbehålla sig ytterligare ersättning re ersättning; harsådant förbehåll av den misstänkte. Om så ändå har skett, vare det utanverkan. skett, är förbehållet utan verkan. Dennalag träder i kraft , 1981/82:28 10 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , , ,, , , , , Lagrådsremissom ändringar i rättshjälpslagen (1972:429), m. m. Rättshjälplämnas enligt rältshjälpslagen (1972:429, RHL) i fyra skilda former, nämligensom allmän rättshjälp, rättshjälp åt misstänkt i brottmål, rättshjälp genomoffentligt biträde samt rådgivning. Allmänrättshjälp lämnas i princip i vatje rättslig angelägenhet där det föreligger behovav sådant bistånd, om inte rättshjälp skall lämnas i annan form. Därvid är detutan betydelse om angelägenheten skall prövas av domstol eller av någon annanmyndighet eller om del är fråga om en angelägenhet som inte handläggs vidnågon myndighet. Huvudregeln har dock flera begränsningar. Bland dem märksfrämst alt allmän rättshjälp inte får lämnas om den rällssökandes beräknadeårsinkomst överstiger ett gränsbelopp som motsvarar åtta gånger basbeloppetför oktober året innan rättshjälp begärs. Gränsbeloppet var , den 1juli 1973, när rättshjälpsreformen trädde i kraft. är beloppet , och beräknas bli , för , Beloppet ökas om den somsöker rättshjälp har underhållsskyldighet mol annan. Vidare tas hänsyn Ullförmögenhet, skulder och andra särskilda omständigheter. Den allmännarättshjälpen innebär i princip att staten betalar kostnaden i ärendet. Den rätlssökandeskall dock efter förmåga själv bidra till kostnadema genom att betala en rältshjälpsavgifl.Den viktigaste ersällningsgilla kostnaden är kostnaden för biträde. Rättshjälpåt misstänkt i brottmål, som också betalas av allmänna medel, utgår dels somrätt offentlig försvarare, dels som annan rättshjälp åt misstänkt ibrottmål (bl.a. rätt till ersättning för kostnad för bevisning). Prop.1981/82; 28 11 frågaom rätt lill offentlig försvarare gäller bestämmelserna i rättegångsbalken.Den misstänktes eller tilltalades ekonomi saknar betydelse för frågan om rätt lillförsvarare. Däremot kan annan rättshjälp ål misstänkt i brottmål förekommabara för tilltalade som hör de ekonomiskt sämre ställda inkomstgrupperna.Vid rättshjälp ål misstänkt i brottmål utgår inte någon rältshjälpsavgifl.Däremot kan den tilltalade, om han fälls lill ansvar, förpliktas alt betalatillbaka kostnaden för offentlig försvarare och annan rättshjälp, dock inte medhögre belopp än som motsvarar maximibeloppet för den rältshjälpsavgifl somskulle ha fastställts om allmän rättshjälp hade kunnat meddelas i målet (jfr 31kap. I § ). Rättshjälpgenom offentligt biträde kan vid behov lämnas i vissa, i lagen särskilt angivnaadministrativa ärenden, som rör den personliga rörelsefriheten eller denkroppsliga integriteten. I huvudsak rör det sig om mål och ärenden som reglerasi den sociala vårdlagsUftningen och inom utlänningslagstiftningens område. Denenskildes ekonomi saknar betydelse för frågan om rält biträde.Ersättningen till offentliga biträden betalas av allmänna medel. Någon ålerbelalningsskyldighetförekommer inte. Rättshjälpkan slutligen lämnas i form av rådgivning. Denna rättshjälps-form omfattarrådgivning och därmed jämföriig åtgärd i rättsliga angelägenheter under högsten Umme. Rådgivning är öppen för alla oavsett inkomst och meddelas avadvokater eller biträdande jurister på advokatbyråer. Den sker mot en i lagenbestämd rådgivningsavgift. Denna är avsedd att täcka kostnaderna förrådgivningen men kan sällas ned eller efterges. Staten betalar kostnaderna förrådgivningen till den del de inte täcks av avgifterna. Delallmännas kostnader för rättshjälpen har ökat kraftigt under senare år.Kostnaderna budgetårsvis i milj. kr. framgår av följande uppställning. Frånde angivna sifforaa skall dras del belopp som genom fullgörande av ålagdåterbetalningsskyldighet inflyter från länsstyrelserna. /81uppgick delta belopp till ca 5 milj. kr. Avgiftemaför allmän rättshjälp och rådgivning höjdes efterförslag i prop. 1980/81:20 bil. Molbakgrund av de besparingskrav som gäller för statsverksamheten är detnödvändigt alt nu begränsa del allmännas åtaganden inom räitshjälps-t2 1981182. 1981/82:28 12 systemet.Jag kommer i det följande all föreslå vissa lagändringar som främst har tillsyfte att åstadkomma besparingar. Förslagen innebär bl.a. alt rätlshjälpsavgiftemahöjs och möjlighelema till rättshjälp begränsas resp. helt avskaffas i vissamål och ärenden. Vidare föreslås regler avsedda all medföra en skärptkostnadskontroll i fråga om arvoden lill biträden enligt rältshjälpslagen ochoffentliga försvarare. Somjag redan har antytt är den som beviljats allmän rättshjälp skyldig att efterförmåga bidra till kostnaderna för rättshjälpen. Avgiftssystemet harkonstruerats som ett system med maximibelopp. Maximibeloppets storlek motsvararden rällssökandes betalningsförmåga, dvs. vad han högst kan betala. När allmänrättshjälp beviljas skall det fastställas ett maximibelopp i denrättsliga angelägenheten. Denlägsta rältshjälpsavgiften (grundavgiften) uppgår 1 1/avbasbeloppet för oktober månad året innan rättshjälp begärs, jämnat lill närmastlägre tiotal kr., eller f.n. . Gmndavgiflen skall betalas av den som haren årsinkomst motsvarande högst två basbelopp. För rätlssökande med årsinkomstöver två men under åtta basbelopp har systemet för avgifter utformats så altmaximibeloppet utgör en viss kvotdel av skillnaden mellan den rällssökandesberäknade årsinkomst och två basbelopp. Avgiften är dock enligt 12 § tredjestycket alltid lägst 1 1/av basbeloppet. Systemet har gjortsprogressivt genom att olika kvotdelar har använts för olika inkomslskikt. Såutgör maximibeloppet en Ijugofemledel av den del av den rällssökandes inkomstsom översUger två men inte basbeloppet, en Ijugondel av den del avinkomsten som överstiger tre men inte fyra gånger basbeloppet, en femlondel avden del av inkomsten som överstiger fyra men inte fem gånger basbeloppet, entiondel av den del av inkomsten som översUger fem men inte sex gångerbasbeloppet, en femtedel av den del av inkomsten som överstiger sex men intesju gånger basbeloppet och hälften av den inkomst som överstiger sju men inteåtta gånger basbeloppet. Omden rätlssökande i väsentlig omfattning bidrar lill någon annans underhållhöjs beloppsgränsema med vad som motsvarar ett halvt basbelopp för varje underhållsberätUgad.Förekomsten av störte förmögenhetsinnehav eller tyngande skuldsättning skallbeaktas när årsinkomsten beräknas. Jagförordar att grundavgiften nu höjs till av basbeloppet. Deltamedför alt gmndavgiflen kommer att bli . För inkomster övertvå basbelopp bör maximibeloppet bestämmas lill grundavgiften ökad med dekvotdelar av inkomsten som Udigare har berörts. Med en sådan ordning kanbestämmelsen om lägsta maximibelopp i 12 § tredje stycket utgå. Chefenför kommer senare denna dag att föreslå re- 1981/82:28 13 geringenatt till lagrådet remittera ett förslag om ändrad konstruktion av basbeloppet.Genomförs förslaget, påverkas i viss mån nivån på rätlshjälpsavgiftema. För år1982 kommer emellertid på grund av en särskild övergångsbestämmelse denuvarande reglerna att gälla. F.n.får maximibeloppet sättas ned om det finns särskilda skäl för det. De närmareföreskrifterna för nedsättning meddelas av . Enligt de gällandeföreskrifterna får avgiften sältas ned noll om den rättssökandes årsinkomstunderstiger .