prop · G50348 · 1981-12-31 00:00:00 — Däbehovet är synneriigen stort är angelägen om att den föreslagnatoxikologiska informationstjänsten kommer till stånd. anför: Föreningen är mycket oroad av den snabba takt ivilken nya kemikalier och kemiska preparat framställs och introduceras i störreeller mindre skala i näringsliv, hushåll m.m. Enligt föreningens mening mästebetydligt högre krav ställas på att fillverkare och importörer av nyakemikalier och kemiska preparat sörjer för att bl.a. deras miljöeffekter blirtillräckligt undersökta innan introduktionen sker. Dennaundersökningsskyldighet - som i princip finns - måste fullgörasoavsett om en toxikologisk informationstjänst tillkommer eller ej. Entoxikologisk informationstjänst kan emellertid underlätta för tillverkare ochimportörer att fullgöra sin skyldighet. Även tillsynsmyndigheternas arbete börkunna underlättas av den föreslagna informationstjänsten. Med en välfungerande toxikologisk informationstjänst bör det vara möjligt att höjaambitionsnivån avsevärt vad gäller dokumentation rörande nya kemikaliers ochkemiska preparats egenskaper och effekter. Mot denna bakgrund finns det enligtföreningens mening all anledning att bygga upp den föreslagnainformationstjänsten, i synnerhet som tjänsten till stor del skall vara avgiftsfinansierad.Föreningen tillstyrker således att TOXIT byggs upp i enlighet medmiljödatanämndens förslag. skriver: Vi har givetvis ett intresse av attsådan service kommer till stånd, bl.a. med tanke på att många av våraskyddsombud kommer att vara betjänta av den här servicen. Pä samma sätt tordeföretagshälsovården ha behov av service frän en sådan resurs. Densamma utgörsåledes ett välkommet komplement till arbetarskyddsstyrelsen och andratillsynsmyndigheter på miljöområdet genom att deras verksamhet dä kan avlastasen del i första hand enklare informationsfrågor. Vistöder därför förslaget att inrätta en Toxikologisk informationsservice. () anför: Det finns flera problemområden där TCOskulle ha nytta av en instans som kunde förmedla litteratursammanställningar,riskutvärderingar m.m. Redan nu är existerande kunskapsvolymer svårtillgängligaoch oöverskådliga för flertalet intressenter. TCOansluter sig därför till utredningens förslag att särskilda resurser 1981/82:48 69 avsättsför bättre möjligheter till information om de kemiska riskerna och att dessa resursertillsammans med den nuvarande giftinformafionscentra-len bildar organisationenToxikologisk informationstjänst. Det är naturligt att arbetsmarknadens parteringår i styrelsen för organisaUonen. Riksförbundetför Allmän Hälsovård (FAH) anför: förslag om en Toxikologiskinformationstjänst (TOXIT) är enligt FAH:s mening en mycket värdefull servicegenom vilken kan erhållas svar beträffande kemiska ämnen, från enklahandboksuppgifter till komplicerade riskutvärderingar. Att man relativtlättillgängligt kan fä sådana uppgifter är av stort värde. Riksförbundetför Allmän Hälsovård finner inte anledning att ingående kommentera denremitterade rapportens innehåll. Från de synpunkter förbundet har att företrädatillstyrkes att det föreslagna Miljövårdens informationssystem genomföres.Mycket talar för att systemet bör kunna bli ett utmärkt komplement imiljövårdsarbetet inom förvaltningar och enskilda företag. Detta bör bidra tillatt tillsynsorgan på olika nivåer får ökade förutsättningar att ha godaunderlag för de beslut som skall fattas och de krav som ställs i hälso- ochmiljövårdens intresse. anför: har beretts tillfälle att yttrasig och vill härmed tillstyrka miljödatanämndens förslag bl.a. att särskildaresurser avsätts för bättre möjligheter till information om de kemiska riskernaoch att dessa resurser tillsammans med den nuvarande giftinformationscentralenbildar organisationen . Vi välkomnar inrättandetav en informationstjänst med tillägg av tjänster utöver de sedvanliga(litteratur-, nyhets- och hänvisningsservice) såsom sammanställnings-,utvärderings- och frågeservice, vilket kan erbjuda en mera djupgåendeinformationsservice. Sjöfartsverketanför: vill (därför) här i korthet söka precisera sina behovsom avnämare. I det remitterade materialet har avnämarrollfått en begränsad framtoning. Sjöfartsverketär tillsynsmyndighet för säkerheten på fartyg, vilket innebär att verket istället för motsvarande myndigheter i land - är tillsynsmyndighet för de ombordanställdasarbetsmiljö, boendemiljö, hygieniska förhållanden. är ocksåtillsynsmyndighet ifråga om skyddet mot vattenförorening från fartyg.Sjöfartsverket kommer därför i kontakt med de problem som nämnts i betänkandeti betydligt vidare omfattning än som redovisats. Inrättandetav en toxikologisk informationstjänst skulle därför kunna få betydelse förverkets kontroll av den kemiska arbetsmiljön - ämnen som används ifartygsarbetet eller kommer frän farligt gods som inlastas i fartyg, samthygieniska förhållanden, t. ex. invändig målning av dricksvattenförråd. Prop.1981/82:48 70 () anför: SCB vill i stortsett tillstyrka den paketlösning som presenteras i sammanfattningen (s.246252), dock utan att ta ställning till huruvida den föreslagna Toxikologiskainformationstjänsten bör vara ett självständigt organ eller knytas till någonexisterande organisation, och inte heller till dess storlek. Statskontoret, som avstyrker att TOXIT inrättas såsom enny myndighet, skriver emellertid vidare: De uppgifter rörande toxikologiskinformationsservice som miljödatanämnden har hänfört till TOXIT bör emellertidäven enligt statskontorets mening samlas till en organisation. SML bör fä iuppdrag att bygga ut sina resurser för toxikologisk informationsservice medhänsyn till de behov som redovisas. Delegationen för vetenskaplig och tekniskinformationsförsörjning (DFI) anför: En bedömning av behovet av toxikologiskinformation ligger som tidigare påpekats utanför DFls kompetensområde.Miljödatanämndens utredning pekar dock på att ett utbrett sådant behov finns. Universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) anför:Högskoleenheterna tillstyrker de flesta av förslagen som förs fram i rapporten. Enhe terna delar vidare utredningens åsikt om att det föreligger ett stort behov av en toxikologisk informationsservice. vid Göteborgsuniversitet anför: är positivt inställd till en förstärkning av samhäl lets miljöinformationstjänst. Det är dock osäkert om miljödatanämndens förslag om en fristående myndighet för allmän miljöinformationsservice är det mest rationella sättet att åstadkomma önskat resultat. Utredningen för fram den grundläggande synpunkten att toxikologisk testning är dyrbar. "Att utnyttja andras rön är billigare än att genomföra toxikologiska under sökningar". Andra länder får alltså dras med kostnaderna, medan nöjer sig med att inrätta en byråkratisk apparat, som utför "litteratursam manställningar". Säkert blir en sådan verksamhet dyrbar och av tvivelak tigt värde, om den inte baseras på egen vetenskaplig kapacitet. Utredning en citerar källor enligt vilka antalet ämnen av praktisk kommersiell bety delse uppskattas till 50000-100000. Emellertid har endast en bråkdel av dessa ämnen miljömässig betydelse, t. ex. genom att de används eller finns i stora kvantiteter. Toxikologiska data av samhällelig eller vetenskaplig betydelse kommer i stort sett att beröra endast ett urval av dessa ämnen. Toxikologisk testning av övriga ämnen kommer att göras med ett fåtal relativt billiga screening metoder. Informationsflödet blir därför inte fullt så omfattande och oöverskådligt, som utredningen antyder. har i den framlagda boken fåttotillräckligt sakunderlag för att bedöma, om det föreslagna systemet pålämpligaste sätt tar hänsyn till och samordnar data från fysiologi, kemi,genetik, ekologi, miljöforskning osv. Framtagning av adekvata informationer,samordning av informationsflödet och utnyttjande av detsamma fordrar medverkanav personer med sakkunskap förankrad i vetenskaplig yrkesutövning. 1981/82:48 71 anför att utredningens slutsats om behovet avtoxikologisk informationsservice understryks av samtliga (tillfrågadeunderremiss) organ. instämmer i denna bedömning. anför: Miljövårdsprogrammet finner det angeläget attunderstryka det starka behov som finns av toxikologisk informationsservice. Detmåste emellertid framhållas att en sädan service måste komma atthuvudsakligen få karaktären av litteraturservice, sammanställningsverksamhet m.m. Den toxikologiska riskvärdering, som utredningen också ser som denföreslagna organisationens funktion, kommer att vara praktisktogenomförbar pä grund av avsaknad av expertis på området. Utredningen kundemöjligen ha tryckt starkare på behovet att vidta omedelbara och kraftfullaåtgärder inom utbildningssystemet för att avhjälpa bristen på adekvat utbildadexpertis på olika nivåer. Styrelsenför arbetarskyddsfonden anför: Det finns ett påtagligt behov av att samla ochutvärdera information om kemiska risker i arbetslivet. Styrelsen ställer sigdärför positiv till förslaget att öka resurserna pä detta område samt biträderäven uppfattningen om sammanhållna resurser för informationsservice om kemiskarisker. Arbetarskyddsstyrelsenanför: har daglig kontakt med detomfattande behov av toxikologisk informafion som utgör bakgrunden till miljödatatnämndensförslag om en toxikologisk informationsservice. Området har vuxit i lavinartadtakt och det är förenat med stora svårigheter att få en överblick både avregelsystemen och än mer av vilka kunskaper som finns pä skilda håll. Det ärdärför i hög grad angeläget att satsa större resurser totalt sett på en bättreinformation och att ta fram bra hjälpmedel för de informationssökande. Fråganom på vad sätt man skall kunna tillgodose behovet måste emellertid till den delarbetsmiljön ingår ses mot bakgrund av dels organisationen av produktkontrollen;dels det utredningsarbete om information om risker i arbetsmiljön, som bedrivsi särskild ordning (A 1979:01). Med hänsyn härtill kan styrelsen inte nu taställning till förslaget om organisation för toxikologisk informationsservice.Styrelsen har härutöver följande synpunkter på frågan. Anledningentill att olika intressenter (tillverkare, importörer, arbetsgivare,arbetstagare, konsumenter, myndigheter, m.fl.) f.n. upplever en informationsbristär mycket varierande. Det hade därför varit en stor fördel om miljödatanämndenkunnat redovisa vilka brister i information olika kategorier av informationsavnämareklagade över. Det är nödvändigt att identifiera de olika avnämarna och noggrantkarakterisera deras behov av information för att kunna ta ställning till vilkaförbättringar i informationsspridningen som bör genomföras. Detfinns t. ex. behov av att kraftigt förbättra spridningen och därmed Prop.1981/82:48 72 tillgängligheten av publikationer med utvärderadinformation som handböcker och skyddsblad. För flera intressenter tordedirekttillgäng till lämpliga handböcker och skyddsblad väsentligt reducerabehovet av information via en central informafionsservice. En annan viktig faktor som påverkar produktanvändarnasbehov av informationsservice är de primärt produktansvarigas (tillverkare ochimportörer) spridning av information. Nämnda kategorier kan genom förbättraderegler t. ex. för klassificering av produkter och för informationsspridning(märkning, skyddsblad o. dyl.) samt förbättrad tillgång fill någon form avinformationsservice ges avsevärt bättre möjligheter att klara av sittinformationsansvar. Det kan här nämnas att det såväl på arbetarskyddsstyrelsensom inom produktkontrollnämndens kansli pågår arbete med den typ av regler somovan nämnts. Det kan också förväntas att ett resultat av dessa nya regler ochav översynen av produktkontrollens organisation kommer att bli en ökad tillsynvad gäller såväl tillverkning och import som saluförande och användning avkemiska produkter. Styrelsen för teknisk utveckling (STU) anför: Tillgängtill relevant information om kemiska ämnens eller produkters egenskaper ochrisker, att förstå innehållet i den vetenskapliga dokumentation som finns ochatt kunna värdera riskerna med dessa ämnen är en förutsättning för att samhälletskall ha möjligheter att ingripa i och styra den tekniska utvecklingen. har därtor bland andra stort behovav en informationstjänst. Likaså ligger det i allmänhetens och näringslivetsintresse att i görligaste mån kunna undvika ämnen och produkter som ger skador,dålig PR och skadeståndskrav. Det förutsätter tillgång till information. Behov av någon form av informationstjänst finns således.En förbättrad toxikologisk informationsservice inom landet bör kunnaleda till en bättre miljö. STU saknar emellertid möjlighet att yttra sig överfrågor rörande medelsbehov och organisation. Utredningen rörande information otn risker i arbetsmiljön (INRA)anför: förslag om en toxikologisk informationstjänst kommerutredningen att ta upp i sitt fortsatta arbete eftersom en stor del av defrågor som kan komma att ställas till en sädan informationstjänst torde kommaatt röra just kemiska hälsorisker i arbetsmiljön. Utredningen vill emellertidredan nu betona vikten av att det i samhället finns informationsservice medungefär den typ av tjänster som miljcdatanämnden föreslår. Det förefaller rimligt att verksamheten med entoxikologisk informationstjänst inledningsvis prövas i begränsad omfattningunder sä att bättre underiag finns för bedömning av efterfrågan,kundkrets, resursbehov och lämplig organisation av en mera permanentverksamhet m.m. Det kan vara lämpligt att bedriva en sädan försöksverksamhet t.ex. i anslutning till giftinformationscentralen, statens miljömedicinskalaboratorium eller de yrkesmedicinska klinikerna men med ett särskiltstyrorgan. 1 ett sådant styrorgan bör finnas förträdare för arbetsmarknadensparter. 1981/82:48 73 Länsstyrelseni län anför: Flera av de redovisade ADB-projek-ten utgör delar av ettsystem som kompletterar varandra och som bör leda till ökad förståelseför de storskaliga skeendena exempelvis MI-01, PMK, produktregistret och TOXIT.I tillsynsarbetet enligt lagen om hälso- och miljöfarliga varor mäste det varaen fördel om en direktkoppling kan erhållas till produktregistret och TOXIT.Målet för länsstyrelsernas del mäste vara att dels få MI-01-systemet fulltutbyggt och dels via dess terminaler kunna erhålla information från de övrigasystemen och registren. ställer sig positiv till den föreslagnaorganisationen för uppbyggnad av TOXIT. Landsorganisationeni (LO) anför: Det är enligt LOs bedömning en oundgänglig förutsättningför det fortsatta miljöarbetet att informationsfrågorna om kemiska ämnens ochprodukters hälsorisker löses på ett effektivt sätt. Som stöd för denna hållninghänvisar LO till de synpunkter som efter underremiss av utredningen framförtsav , . (Förbundens yttranden har bifogats av LO.) LOanför vidare: LO sympatiserar således med utredningens intentioner. LO äremellertid inte beredd att betrakta det av utredningen framlagda materialetsom färdigt underlag för beslut om inrättande av TOXIT knutet till Karolinskasjukhusets giftinformationscentral (GIC). LO vill rikta uppmärksamheten på attutredningen fokuserat sitt intresse pä frågans toxikologiska aspekt, som utgörendast en del av underlaget i de riskbedömningar som är en del av praktisktmiljöarbete. LO vill framhålla att de anställda och deras fackliga företrädarehar krav på relevant information om kemiska risker, framtagen och värderad avkompetenta personer och presenterad pä ett pedagogiskt riktigt och trovärdigtsätt. LO vill därför förorda att utredningen drivs vidare med en fördjupadanalys av informationens syfte och dess praktiska användning i avnämarledet. LO är sammanfattningsvisinte beredd att enbart pä föreliggande utredningsmaterial tillstyrkainrättande av organisationsenheten TOXIT i föreslagen utformning och anknutentill giftinformationscentralen pä . LO vill emellertidunderstryka det nödvändiga i att frågan om toxikologiska och yrkeshygieniskariskbedömningar och därmed sammanhängande informationsfrågor,organisationsfrågor och finansieringsfrågor görs till föremål för en fortsattoch fördjupad utredning inkluderande försöksverksamhet. Föreliggandeutredningsmaterial bör utgöra ett värdefullt underlag i uppläggningen av ensådan försöksverksamhet. Den fortsatta utredningen bör ges i uppdrag att läggafram förslag beträffande alternativa organisationsformer och metoder förriskbedömningsservice och därmed sammanhängande informationsspridning. Denfortsatta utredningen bör beakta resultatet av den avarbetsmarknadsdepartementet tillsatta och pågående utredningen om Informationom risker i arbetsmiljön (INRA). Utredningen bör även upprätthälla kontakt medden av UHÄ, enligt nyli- Prop.1981/82:48 74 gen givet regeringsuppdrag, påbörjade utredningen om detlångsiktiga behovet av toxikologisk grund- och vidareutbildning m. m.Utredningen bör beakta utländska erfarenheter av betydelse för uppgifternaslösande. med instämmande av SACOISR,anför: delar utredningens uppfattning attkvalificerad informationsanalys inom det toxikologiska området har ettangeläget samhällsintresse och att resurser bör fördelas för att ökainformationsunderlaget för bl.a. beslut om åtgärder mot de s.k. kemiskariskerna. Det är härvid viktigt att påpeka vikten av ett konstruktivtinternationellt samarbete då en optimering av resurser och en arbetsfördelninginternationellt torde vara nödvändigt för att uppnå goda resultat. 5.2 Prioriteringar och/eller begränsningar I anslutning till diskussionen om behovet av resurser förtoxikologisk informationsservice tar åtskilliga remissorgan upp frågan omprioritering av viss eller vissa typer av service eller av prioritering iallmänhet vad gäller de servicetyper som föreslagits av miljödatanämnden.Prioriteringsönskemål kan vara formulerade med utgångspunkt från vederbörandesegna behov och/eller med utgångspunkt från behov som förutsatts finnas hosandra intressentgrupper. Det går ingen skarp skiljelinje mellan i huvudsak positivtformulerade prioriteringar (viss servicetyp framhävs särskilt) citerade iavsnitt 5.2.1 och mera negativt formulerade prioriteringar (begränsning tillvissa servicetyper) citerade i avsnitt 5.2.2. I det sistnämnda fallet angesofta att en långsammare uppbyggnadstakt än den föreslagna i praktiken blir nödvändigbl. a. med tanke på bristen på toxikologer och att detta således blir enbegränsande faktor. Här finns också på vissa häll krav pä successiv uppbyggnadmed beslutstillfällen inlagda. Ej heller går alltid någon absolut klar skiljelinje mellanyttranden om begränsningar av informationsservicen redovisade i avsnitt 5.2.2och dem som återges i avsnitt 5.2.3 under . Härhar man emellertid kommit så pass långt från miljödatanämndens ursprungligaförslag att ett försök till uppdelning ansetts befogat. 1 uttalandena om prioriteringar resp. yrkanden ombegränsningar viss(a) servicetyp(er) förekommer samtliga avmiljödatanämndens föreslagna servicetyper, även om en övervikt finns för enhänvisningsservice, med eller utan litteraturservice. Riskutvärderingsserviceär flera tveksamma till (se även avsnitt 7.1 i det följande) medan andraframhäver detta som särskilt viktigt. i län anför: Behovet av entoxikologisk informationsservice är väl beskrivet. Flera olika slags serviceföre- Prop.1981/82:48 75 slås, länsläkarorganisationen anser att sjukvårdens behovav information om hur skadade och förgiftade bör behandlas vid kemikalieolyckorska vara en väsentlig uppgift för informationsservicen. Därför är det nödvändigtatt knyta servicen till ett sjukhus. Regionala och lokala fillsynsmyn-digheterbehöver verkligen en toxikologisk informationsservice för sitt arbete menkommer att försöka fä servicen pä billigaste sätt. Trycket pä socialstyrelsenatt köpa service för hälsovårdsnämndernas räkning kommer att öka, det kommeratt betraktas som ett ansvar för den centrala myndigheten att ge nämnderna vägledning.Problemet är vem som ska och kan betala. tekniska högskolaanför: Det finns ett stort behov av att göra information på miljöområdet meralättillgängligt vilket är syftet med utredningens förslag. Behovet gäller såvällättfattliga uppgifter som riktar sig till icke specialister som vetenskapligtkvalificerade sammanställningar och tolkningar. Ur allmän synpunkt synes detvara riktigt att, som utredningen föreslår, speciellt inrikta sig påtoxikologisk information (i vid bemärkelse), men detta får inte innebära attfrågor inom den allmänna miljövården försummas. Utredningens förslag inrymmer en rad olika delprojekt inomolika områden och dessa föreslås bli permanentade i en eller annan form. Föratt bli nyttiga krävs att projekten ges tillräckliga personella och ekonomiskaresurser för att snabbt kunna genomföras i sin helhet. Vissa program som t. ex.MI-01 och produktregistret pekar på svårigheterna vid uppbyggnad av nya system.En tydligare prioritering av insatserna vore önskvärd för att kunna fördelaresurserna pä bästa sätt. De delar av den skisserade informationstjänsten som synesmest angelägna är sammanställnings- och utvärderingsservice, i och med att sädansaknas i landet. Det är viktigt att denna verksamhet kan bedrivas öppet och medutnyttjande av bästa tänkbara kompetens. vid Lundsuniversitet anför: ställer sig i stort positiv till deframförda förslagen. Dock är tveksamheten stor vad gäller utformning,uppbyggnad och organisation av den i rapporten föreslagna nya statligamyndigheten som skall handha den toxikologiska informationsservicen. hur kompetens för riskutvärdering skall erhållas samt kvarhällasinom den nya organisationen är otillfredställande behandlat. Principiellt böräven övervägas hur fördelningen mellan informationsservice resp. informationsanalysskall vara inom TOXIT. Det är fakultetsnämndens bestämda åsikt att det ärservicen som skall prioriteras. anför: Till frågan om behov och tillgångtill toxikolo gisk informationstjänst (TOXIT) anser rektorsämbetet att en samordning av nuvarande litteraturservice är nödvändig. Lantbruksstyrelsen anför: Inom lantbruket finns behov avinformation om de kemiska riskerna i samband med den omfattande hantering av 1981/82:48 76 kemikaliersom förekommer i dagens lantbruk. De informationskanaler som lantbrukarna haratt tillgå i dessa frågor är främst lantbruksnämnder, veterinärer samtförsäljningsorganisationer. Information kan även fås frän hälsovårdsnämnd ochyrkesinspektion. Även om dessa kanaler, enligt lantbruksstyrelsens mening,tämligen väl förmår att täcka lantbrukarnas informationsbehov skulle derasinformation till lantbrukarna kunna ytterligare förbättras genom tillgång systematisk bevakning av all ny information inom det toxikologiska områdetgenom TOXIT:s försorg. För lantbruksverket skulle av den informafionsservicesom TOXIT föreslår kunna tillhandahålla främst litteraturservice och frägeservicevara av värde. Enligt lantbruksstyrelsens mening bör en utökad toxikologiskinformationsservice kunna få stor betydelse för den tillsynsverksamhet somhälsovårdsnämnderna har att utföra inom lantbruket enligt hälsovårds- ochmiljöskyddslagstiftningen samt lagen om hälso- och miljöfarliga varor. Likasåbör lättillgänglig information om kemiska risker vara av stort värde för denallmänhet som pä olika sätt kan komma i kontakt med lantbrukets användning avkemikalier, t. ex. bekämpningsmedel. Kommitténför transport av farligt gods anför: Det är emellertid klart att det finns ettinformationsbehov rörande olika aspekter av fariigt gods som f. n. inte ärtillgodosett och som heller inte kommer kunna tillgodoses med den av TFG-kommitténföreslagna nya myndighetsorganisationen. Denfrågeservice, som beskrivs på sid. 148 i rapporten, kan därför komma att blitill stor hjälp för främst räddningstjänstens organ (under förutsättning attservicen kan upprätthållas /dygn), men även i viss utsträckning för demyndigheter som har att utöva tillsyn över transport av farligt gods. I det förutnämndaförslaget till ny lagstiftning om transport av farligt gods åläggstransportmyndigheterna skyldighet att på ansökan meddela beslut huruvida vissvara är farligt gods i lagens mening eller ej samt att ange varans transportklasstillhöriget.Sökanden skall enligt förslaget tillhandahålla underlaget för prövningen.