prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — Förutom storatekniska problem, som lell lill förseningar , tillkommersäkerhetsproblem för personalen. En utredning pågår för att undersökamöjligheterna alt komplettera projektet med t ex hälsovård och undervisningför all förbättra levnadsvillkoren för befolkningen i området. /81 träffadesavtal om stöd till den laotiska . Det syftar till att ge ökadekunskaper om de nationella skogsresurserna och därmed ge bättrebeslutsunderlag. Utbildning av skogspersonal ingår och kommer ett30-tal laotier att skickas lill för studier. Ytterligare tre projektär under beredning. Det första gäller fortsatt stöd lill skogsbruket iVienliane-provinsen. Inom ramen för importslödet har elt mindre sågverkupprustats. För det andra förbereds fortsatt stöd till den reparationsverkstadsom byggts för att i första hand la hand om de lastfordon ochentreprenadmaskiner som tidigare levererats av . Organisatoriska ochadministrativa svårigheter gör alt verkstaden inte utnyttjas lill sin fullakapacitet, trots att dess insatser är välbehövliga. Åtgärder vidtas nu för allråda bot på delta missförhållande. För del tredje diskuteras markröjning ochkonstbevattning i anslutning fill en bevattnings-damm som byggts med av Sverigetillhandahållen utrustning. För denna insats söker SIDA samarbete med lämpliginternationell organisafion. Upphandlingen av svenskavaror och tjänster uppgick /81 fill av de tolala utbetalningarna.Samarbetet har stött på problem av tekniska, administrativ och organisatoriskart. Både personalbistånd och malerialleveranser har varit förenat medsvårigheter. SIDA har påtagit sig uppgifter som normalt åligger mottagarlandelsförvaltning. En särskild kommitt har tillsalls för att förbättra och samordnaadministrationen av det svenska biståndet. 1981/82:100 Bilaga 6 -vag-flod -järnväg 1,3 milj (1978) 2,(1979) (1979) Offentligt nettobislånd/person - totalt(exkl östländer) (1979) 14,30kr (1980/81) Prop.1981/82:100 Bilaga 6 152 Ekonomisk och social utveckling Bergslandet , somär helt omgivet av , fillhör de allra fattigaste u-länderna.Huvuddelen av befolkningen lever pä traditionellt jordbruk, som gerotillräcklig försöijning. En majoritet av invånarna är beroende av inkomsterfrån arbete i , främst i gruvorna. Minst 150 000 personer beräknasarbeta i grannlandet medan endast omkring 40000 har lönearbele i Lesotho.Sydafrika har vid fiera tillfällen ingripit i omhändertagande avsydafrikanska fiyktingar. Landet går en svärbalansgång mellan å ena sidan avståndstagande från och dessaparlheidpolilik och å andra sidan beroende av det stöd som erbjudergenom arbetstillfällen, varor och tjänster och möjligheten lill exportintäkter. har fäutvecklingsbara naturtillgångar. Landet har emellertid överskott på , somskulle kunna utnyttjas för dricksvallenförsörj-ning, energiproduktion ochbevattning. Förhandlingar förs mellan och om utnyttjande avvattentillgångarna. Utvecklingssamarbetet medLesotho inleddes . Det har reglerats genom särskilda insatsavlalsom SIDA tecknat med . SIDAs nuvarande bemyndigande sträckersig t o m . Något samarbelsavtal mellan och Lesothosregeringar har inle slutits. Medelsfördelningen framgår av följande tabell(milj kr): DisponibeU 1980/81 1981/82 Ingående reservation 3,5 -0,3 Summa: 18,5 16,7 Utbetalat Planerat Fördelning 1980/81 1981/82 Det svenska biståndettill landsbygdsutveckling används för ett nytt skogsplanterings- ochmarkanvändningsprojekt, som administeras av FAO. Projektet bidrar till altminska markförstöringen, ge brännved och Prop.1981/82:100 Bilaga 6 153 virke samt skapa sysselsättning. Del innebär dessutomalt kan skapa enegen skogsadminislration inom saml en enhet förmarkanvändning. Teleinsalsen har medfört att inte längre behöverkoppla sina samtal viaSydafrika. SIDA undersöker möjligheten alt utöka programmet förarbetsintensiva projekt. Arbetstillfällen som skapas genom defta program ärofta det enda allernalivet för befolkningen i byarna lill all söka arbete i . 1981/82:100 Bilaga 6 \S\ y <;;i j/Xai xai 12 milj (1980) 2,(1970-75) Offentligt bistånd/person - totalt (exkl östländer) (1980/81) Prop.1981/82:100 Bilaga 6 155 I och med Rhodesiakrigelsslut fick Mosambique ökade möjligheter all koncentrera sina resurser på landetsekonomiska utveckling. har alltsedan självständigheten tagit avståndfrån apartheidpoliliken i . Mogambique har utsatts för angrepp avSydafrika, som även anses ligga bakom de upprepade sabolageaktioner som utförs aven rebellrörelse i . Det ekonomiska beroendet av är dockstort. Regeringen i har uttryckt starka önskemål om nära ekonomiskt samarbete medövriga grannländer och satsningar på regionalt samarbete. En kampanj 1980 föratt öka effektiviteten i den centrala statsförvaltningen har följts aven ny kampanj , som riktats mot provinsför-vallningarna.Säkerhetsfrågorna betonas starkare i årets kampanj. har presidentenanklagat säkerhetspolisen för rältsövergrepp mot enskilda individer. Brislen pålivsmedel är ofta akut. särskilt problem är avsaknaden av ett smidigtdistributionsnät. Ransonering av de viktigaste livsmedlen har införts. Produktionsutvecklingeninom jordbruket kommer all påverkas av denavvägning mellan olika brukningsformer som måste göra. Ambitiösa planer medmånga nya stora projekt under 1980-lalet har antagits. Genomförandet sätterdock de knappa administrativa resurserna på svåra prov. Brislen på ufiändsk valuta och detbegränsade biståndet medför svårigheter att modernisera jordbruket ocheffektivisera industrin ochkommunikationerna. Samarbelsavlalel mellan ochMozambique för budgetåren 1981/82 och1982/83 omfattar totalt , varav avser innevarande budgetår. Det internationellabiståndet har legal pä en mycket lågnivå. är den största och viktigaste biståndsgivaren och ett av de få länder som givit obundet bistånd. Sverigeadministrerar ett gemensamt nordisktjordbruksprogram (MONAP) på sammanlagt . Biståndet harhittills varit inriktat på all bevara och ersätta den produk-fionskapacilet somhotade att gå föriorad vid övergängen lill självständighet. En stor del av MONAP ochbiståndet till undervisningen har bestått av import av utrustning. Det svenska biståndet har bidragit lill allupprätthålla produktionen inom industrioch jordbruk. Syftet är vidare att biståndet skall ge ekonomisk och politisk handlingsfrihet och ökadess självständighet. 1981/82:100 Bilaga 6 156 Ett av de främstahindren för utvecklingssamarbetet, liksom för utveckling iallmänhet, är bristen på kvalificerad personal och därav följande problem inom förvaltning ochnäringsliv. önskaranvända outnyttjat utrymme i landramen för att utvidga samarbetet inomskogsindustrin och för att rusta upp befintliga industrier. Sädana förslag kommer attstuderas inom ramen för konsullfon-denoch kan sedan utvecklas till separat insats. framgår av följande tabell (miljkr): Utbetalat 1980/81 Planerat 1981/82 MONAP, svensk andel Undervisning Konsultfond Skogsindustri Personalfond m m 10 37 30 10 har mer änhälften av det svenska biståndet inom landramen Utgjorts av importstöd. Det harulnylljais för inköp av transportmedel, maskiner, reservdelar, drivmedel,livsmedel, papper och kemikalier tilljordbruket. Den gemensammanordiska stödet till lantbruksseklorn (MONAP) har beställav varor, pengar och personal till 26 projekt spridda över hela landet inom jordbruk, skogsbruk, husdjursskötseloch fiske. Del startade 1977.Framgången inom de enskilda projekten har växlat. Av ett dussin s k produktionsprojekl har hälften lell lillproduktionshöjningar. Lönsamheten har dock varit tvivelaktig.Avsalupriserna på jordbruksprodukter är intekopplade lill produktionskostnaderna varför det är svårt att mätaeffektiviteten inom de enskilda projekten. En stor del av MONAP går lill statsjordbruken, som utgör basen förlivsmedelsförsörjningen lill städerna. Sysselsättningseffekternahar emellertid varit betydande. Enbart inom skogsplanleringsprojektel har 3 000personer anställts. 1981/82:100 Bilaga 6 157 Stödet har främst använts för inköp avutrustning till nya yrkesskolor och lillalfabetisering och vuxenutbildning. Biståndet har ofta varit en förutsättning för all uppnå en godtagbar nivä pådenna undervisning och har bidragittill att kunnat genomföra alfabetiseringskampanjer som nåttöver en miljon människor. Konsullfonden harsedan tillkomsten 1976 använts för 24 olika konsullsludier. Insatsernahar i regel genomförts effektivt. För har konsullfonden varitett flexibelt och viktigt instrument för utvecklings-planeringen. Del hargivit möjlighet all undvika kommersiella bindningar i tidiga skeden av projekt. En av studiernainom konsullfonden har lell fill ell skogsindustriprojekl för tillverkning avsågade trävaror och spänskivor. Investeringskostnaden beräknas lill över200 milj kr. Del svenska bidraget är pä . Den arabiskautvecklingsbanken har lämnat en mjuk kredit på . Resterandekostnader läcks av . Internationell upphandling tillämpas. Svenskaförelag har tecknat avtal om leveranser till projektet sombeloppsmässigt överstiger del svenska bidraget. Personalfonden harinneburit alt kunnat finansiera de utländska kostnaderna för rekrytering avdrygl 1 000 biståndsarbetare. SAREC stöderforskningsverksamhet vid i med per år.Afrikagrupperna har ca 45 volonlärer i landet. Verksamheten fick under1980/81 stöd från SIDA med . har erhållit 7 milj krav katastrofmedel, varav kanaliserats via Röda Korset. Prop.1981/82:100 Bilaga 6 158 2,6 milj (1979) 1981/82:100 Bilaga 6 159 När Somoza-regimenfallit och den nya regeringen för nationell återuppbyggnad tillträdde ijuli1979 var ell krigshäijal och skövlat land. Förlusterna i människolivoch den materiella ödeläggelsen var omfattande. Den nya regeringenhar inlett ell program för ekonomisk återhämtning och förbättrade socialalevnadsförhållanden. Åtgärderna underlättades genom utländskt bistånd. Regeringens målär alt öka produktionen, nå en rättvisare inkomstfördelning och all tillfredsställabefolkningens basbehov. Under 1980genomfördes en landsomfattande alfabetiseringskampanj, vilken bedöms somen av de mest framgångsrika som genomförts i något land. Storasatsningar görs nu på grundutbildning för vuxna som skolorna rustas upp. Inom hälsovårdenhar stora förbättringar gjorts. Elt omfattande program genomförs för att föra ut sjukvärden pålandsbygden. På del ekonomiskaområdet har man upprättat en biandekonomi. Somo-za-ägda fabriker, planlager ochhandelsföretag samt bank- och försäkringsväsendet, ulrikeshandelsförelagen och gruvbolagen harnationaliserats. svarar dock den privata sekiorn för ca 60 procentav ekonomin.Av jordbruksproduktionen kommer från den privata sektorn, avindustriproduktionen och inom tjänstesektorn är motsvarande andel . Budgeten för 1981präglas av åtstramning även om satsningarna på de sociala områdena fortfarandeär omfattande. Betydligt större tonvikt läggs pä investeringar. Den störstaekonomiska restriktionen är den otillräckliga tillgängen på utländsk valuta. Vad gäller exportenhar de låga kaffepriserna och den politiska utvecklingen iCentralamerika medfört att exportintäkterna inte ökat som planerat. Samtidigtkrävs en omfattande import av investeringsvaror. Valulaul-rymmet är emellertidstarkt begränsat eftersom oljeimporten och skuld-tjänsten tillsammans tar i anspråk merän tvä tredjedelar av exportinkomsterna. måste därför också under denärmaste åren lita till en omfattandefinansiering utifrån. Kort efterinbördeskrigels slut lämnades frän katastrofanslagel fill Nicaraguasåteruppbyggnad. Fr o m /81regleras utvecklingssamarbetet genom ettåriga avtal. /81 uppgick biståndet lill och /82lill . Av del senare beloppetär bundet till upphandlingi . Del svenska biståndet lill har hittillskoncentrerats på hälso- 1981/82:100 Bilaga 6 160 vård och skogsbruk. Fr o m /82ingär också bistånd till gruv- och energisektorerna. godaadministrativa kapacitet har gjort alt SIDAs medverkan kunnat begränsas.Biståndet har formen av finansiella överföringar och ett omfattande direktsamarbete mellan nicara-guanska och svenska institutioner. Medelsfördelningenframgår av följande tabell (milj kr); Av biståndet /80 användes nästan hela beloppet för hälsovård. Sverigefinansierar färdigställandet av ett barnsjukhus med drygt 200 sängplatser ihuvudstaden , liksom återuppbyggnaden av ell stort sjukhus i provinsenRivas. Medel användes också för inköp av mediciner och livsmedel till sjukhussamt en av genomförd insats för all bekämpa diarré hos barn. Åven biståndet under1980/81 gick i huvudsak lill hälsovård. Förutom sjukhusprojeklen finansieradesprojekt för dricksvatlenförsöijning och kontroll av malaria. För budgetåret1981/82 har utrustning av läkarmottagningar och mindre sjukhus på landsbygdentillkommit. Biståndet har använts förkonsullsludier, import av sägverksutruslning, fordon, verktyg, maskiner samtforskning och utvecklingsarbete. Under /82planeras stöd för att projektera elt antal mindre kraftverk på landsbygden.För gruvindustrin planeras finansiering av konsultstudier, utrustning ochutbildning. Syftet är att inventera landets mineraltillgångar och lägga grundenför en planering av sektorn. SAREC träffade under 1981avtal om ett forskningsstöd om för mineral-, jordbruks-, energi-samt medicinalväxlforskning. flertal svenskaenskilda organisationer är engagerade i . Under /81 harbidrag lämnats på sammanlagt ca . 1981/82:100 Bilaga 6 161 Störredelen har gått fill Frikyrkan Hjälper. Härutöver har lämnats till Röda Korset för stöd ål Röda Kors. Efter en vädjan fränNicaraguas regering lämnade svenskt vete somkatastrofbistånd. Kostnaden uppgick till ca . 1981/82:100 Bilaga 6 162 Offentligt neftobistånd/person - totalt(exkl ösfiänder) 15 milj (1981) 1,(1971-81) (1979) (1979) (1980/81) Prop.1981/82:100 Bilaga 6 163 Ekonomisk och .social utveckling Hörnstenarna i SriLänkas ekonomi är jordbruks- och plantageproduktionen. Hälften av den totalaarbetsstyrkan är anställd inom dessa näringar och ca två tredjedelar av exportintäkternakommer från te-, gummi- och kokosnötsproduktionen samt vissa andraexportgrödor. Kraffiga satsningar har gjorts på tillverknings-och anläggningsinduslrin. har enomfattande hberalisering av ekonomin genomförts. Syftet har varit att öka tillväxt och sysselsättning. Dettahar tagit sig uttryck i ambitiösautvecklingsprogram, främst kraftutvinnings- och be-vattningsprojektel Mahaweli Gänga DevelopmentScheme, utbyggnad av tull- och skattefria industriområden samt ett program förstadssanering och bostadsbyggande. Detta har lett årlig ekonomisk fillväxt pä i genomsnitt , jämfört med knappt3% mellan 1970-76. Arbetslösheten har sjunkit från till . Enfortsatt nedgång i antalet arbetslösa förutses. Den kraftigaökningen av investeringarna, som 1980 log i anspråk totalt av BNI, haremellertid också bidragit till en överhettning inom delar av ekonomin. Storaunderskott har uppstått i statsbudget och bytesbalans -vardera av BNI år1980 - och prisnivån steg 1980 . Risprodukfionen harhämmats av svår torka. Produktionen av landets viktigaste exportprodukter harstagnerat. Torkan har också orsakat brist på elektrisk kraft, som efterfråganstigit kraftigt. Elbristen förväntas bestå till dess de storaMahaweli-investeringarna börjar tas i drift. Kombinationen avkraftigt ökad importefterfrågan, stora prisstegringar och svårigheterna att ökaexportintäkterna har lett fill att Sri Länkas regering1980 inledde ell ekonomiskt äterhämlningsprogram. Del omfattar nedskärning av statsbudgetens utgifter -Mahaweli-programmet undantaget -samt vissa skaltehöjningar. Enligt är 1982 och 1983 de kritiska åren för den lankesiska ekonomin.Mahaweli-investeringarna beräknasdå kulminera, med åtföljande begränsningar av utrymmet för andra utgifterpå statsbudgeten. Omfattningen av det internationella biståndet blir av stor betydelse för Sri Länkas möjligheteratt genomföra utvecklingsprogrammet. Sverigesutvecklingssamarbete med Sri Länka regleras av ett tvåårigt avtal för perioden1980/81 - 1981/82 och omfattar tolalt , varav avserinnevarande budgetår. Av del nämnda totalbeloppet utgår i formav importstöd. Detta belopp ingår i det separata import-stödsavtal på , som tecknatsför perioden /81 - 1982/83. 1981/82:100 Bilaga 6 164 Under avtalels två första år är 140 milj krbundet till upphandling i . Importslödet används i sin helhet förKotmale-projektet som är en del av Mahaweli-programmet. Del ändamålsbeslämdabiståndet koncentreras till landsbygdsutveckling och utbildning. Ett antalmindre projekt, som genomförs i samarbete med olika FN-organ, avslutas underinnevarande budgetår. Delsamma gäller stödet till del nationellafamiljeplaneringsprogrammet. Medelsfördelningen framgår av följande tabell(milj kr): DisponibeU 1980/81 1981/82 Ingående reservation 14 10 Summa: 114 125 1980/81 1981/82 stöder sedan 1979ett distriktsutvecklingsprogram i Malaradi-striktet. Det är beläget i den södraoch tättbefolkade delen av landet. utnyttjades det svenskastödet främst lill jordbruks-rådgivning, till att uppföra utbildningsinstitutför småbrukare, till all rusta upp lefabriker, förbättra vägar ochbevattningsprojekl samt lill kvinnoul-bildning. Stödet består av eltallmänt bidrag lill undervisningen för att bl a täcka kostnader för utbildningi tekniska och naturvetenskapliga ämnen på sekundärnivå och vidspecialinslilul. Vidare uppförs elt av arbetsledarelill industrin. Importslödet uppgår /82 till . Det används i sin helhet förKotmale-projektet. Sedan bygget startades kommer drygl att hautbetalats fram till utgången av 1981/82. Den ufiändska kostnaden förKotmale-projektet, som beräknas vara färdigt , kalkyleras förnärvarande lill ca . Prop.1981/82:100 Bilaga 6 165 värda fördyringar som drabbat projektet hänför sig lillflyttning av en planerad dammbyggnad och lill förslärkningsarbelen av berggrunden, som inte kunde förutsesvid projektets planering. Dammbygget har därigenom försenats, vilket bidragit tillkostnadsfördyringen. SAREC finansierarforskningsprojekt inom bl a medicin, naturvetenskap och jordbruk. Under1980/81 uppgick slödel till . Bland de enskildaorganisationer som är verksamma i Sri Länka finns ,och . Verksamheten, som 1980/81tilldelades av biståndsmedel,omfattar bl a undervisning och hälsovård. Prop.1981/82:100 Bilaga 6 166 -vag-flod '.järnväg Offentligt nettobistånd/person - totalt(exkl östländer) 0,5 milj (1978) 3,(1978) (1979) (1979) (1980/81) 1981/82:100 Bilaga 6 167 Ekonomisk och social utveckling har godekonomisk tillväxt inom den moderna exportoriente-rade industri- ochjordbrukssektorn. Trots regeringens ambition att väsentligt öka stödet tilltraditionellt jordbruk med boskapsskötsel har dess ekonomiska betydelseminskat. Inkomstklyftorna är stora mellan den moderna och den tradifionellasekiorn. Beroendet av Sydafrikaoch av utländska experter inom näringsliv och förvaltning kvarstår. Under delsenaste året har en förändring i politik gentemot kunnatskönjas, framför allt manifesterad i det regionala ekonomiska samarbetet isödra , som överenskoms . Därigenom har markerat sinvilja fill samhörighet med övriga frontstater. Bl a diskuteras en upprustningav vägen mellan och som skulle ge bättre förbindelsermed hamnen i . är elt av deländer som tar emot mest utländskt bistånd per invånare i . Förutom frånSverige erhåller betydande bistånd från , ,, och saml FN och Väridsbanken.Gåvobiståndet till har ökat kraftigt. Utvecklingssamarbetet harhittills reglerats genom särskilda insatsavlal som SIDA tecknat med Swazilandsregering. SIDAs nuvarande bemyndigande att sluta avtal sträcker sig t o m den30 . Mellan och regeringar finns ingetsamarbetsavtal. Medelsfördelningen framgår av följande tabell(milj kr): DisponibeU 1980/81 1981/82 Ingående reservation 14,6 7 Summa: 24,6 17 1980/81 1981/82 Jordbruk (FAO) Kooperation m m () Administrationskostnader (UNDP) Prop.1981/82:100 Bilaga 6 168 Under budgetåret1980/81 lämnades bidrag för enskilda organisationers verksamhet med 0,6 milj kr.Huvuddelen går genom . Prop.1981/82:100 Bilaga 6 169 \ \/..-...a Offentligt netlobislånd/person - totalt(exkl östländer) 18 milj (1979) (1979) 16,70kr (1980/81) 1981/82: IOO Bilaga 6 170 ekonomiska kris har pågått imer än tre är, och ekonomin visar f n inga tendenser att förbättras. Tillväxten inomjordbnik och industri stagnerar. Livsmedelslillgången är otillräcklig,med hot om akut brist . Prisökningar slår hårt molde fattigaste grupperna. Underskottet i utrikeshandeln har varit mycket stort både 1980 och1981. De bakomliggandeorsakerna är både fillfälliga och strukturella. Översvämningar, torka,oljeprishöjningar, den öslafrikanska gemenskapens (EACs) sammanbrott ochkostnader för trupperna i har åderiålit landets resurser. 1981 beräknades oljeimportenla i anspråk av de vikande exportinkomsterna. Brist på ufiändsk valutadrabbar importen av råvaror och reservdelar. Länge kända problem är del lågakapacitetsutnyttjandet inom industin och transportsektorn, långsikliga relativa prisförsämringar gentemotullandel och bristfällig organisation och administration. För all åstadkommabalans i ekonomin har regeringen uppskjutit åtskilliga utvecklingsprojekt.Resurserna inriktas på ökad jordbruksproduktion, landsbygdsutveckling och höjd effektivitet ibefintliga industrier. Vidare skall ökade ansträngningar ägnas åt exporten. MedInternationella valutafonden och för diskussioner om ettslabili-seringsprogram.Om dessa diskussioner resulterar i överenskommelser kommer attfå ett avsevärt tillskott av nya resurser. Utgången av förhandlingarna ärdock oviss. hemkallades drygt 10000 soldater frånUganda, vilket innebär en ekonomisk lättnad. Biståndet tillTanzania svarar för av utvecklingsulgifterna. För hälsovård, undervisning och vattenförsöijningspelar biståndet en avgörande roll.Den nuvarande krisen gör än mer beroende av utländskt stöd. Det svenskabiståndet lill regleras av ell tvåårigt avtal om vardera förbudgetåren 1981/82 och 1982/83. F n svarar för avbiståndsflödel till . Efter och är de störstabiståndsgivarna . Den ekonomiska krisenhar medfört förändringar i det svenska biståndet. Det inriktas i ökande gradpå rehabilitering och konsolidering av existerande anläggningar och program. Nya projekt harskjutits på framliden. Kostsammare investeringar har senarelagls elleromplanerats. Medelsfördelningen framgår av följande tabell (milj kr): Prop.1981/82:100 Bilaga 6 171 Huvudkomponenternainom del svenska biståndet år liksom tidigare industri och undervisning. Stödet till skogsbruk ochlandsbygdens vattenförsörjning fortsätter. Eventuellt fortsatt stöd tilllandsbygdshälsovård kommer alt utredas under innevarande budgetår. Slödeltill telekommunikationssektorn bereds vidare som elt särskill projekt. I biståndsprogrammet ingär personaltill viktiga funktioner i den centrala förvaltningen samt en konsullfond. Inomindustribislåndel, som utgör en tredjedel av landramen, är den största poslenpappers- och massaprojektet i Mufindi. Projektet är försenat, menbyggnadsarbetena har inletts. Finansiering har säkrats för de återståendeinfrastrukturella investeringarna. Uppbyggnaden av småindustri i landet stödsgenom den tanzaniska myndigheten för småindustri, . Ett tjugotalsvenska småföretag är engagerade i delta program, som syftar till attetablera tanzaniska småindustriföretag i , Moshi och Mbeya. Vidarelämnas bidrag lill invesleringsbank. Medel därifrån kan användassom rörelsekapital i befintlig industri. Slutligen ges bidrag tilluppbyggandet av fyra industriella institufioner och förelag:standardiseringsbyrån TBS, konsultbolaget , verkstadsindustriföreningen och cementföretaget . Med hjälp av främstsvenskt stöd har kunnat genomföra ett ambitiöst undervisningsprogram,som inneburit att analfabetismen minskat från 80 lill . Detsvenska biståndet inriktas på primär-, yrkes-och vuxenutbildning. Prop.1981/82:100 Bilaga 6 172 Genom slödel filllandsbygdens vallenförsörjning har stora delar av landsbygdsbefolkningenfåll tillgång till rent vatten och därmed kunnat fä sina levnadsvillkor väsentligt förbättrade.Brister finns dock i fråga om drift ochunderhåll av existerande anläggningar. Del svenska stödet skall ifortsättningen koncentreras fill fyra regioner.