prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — Trots storaungdomskullar ökar befolkningen i hushållsbildande åldrar inte alls i sammautsträckning som . I början av 1990-lalel blir ökningen obetydligoch kommer befolkningen i hushållsbildande åldrar all minska. Bostadsbehovetbestäms emellertid inle bara av antalet personer i hushållsbildande åldrarutan också av det anlal personer i olika åldersgrupper som faktisktefterfrågar en egen bostad. I första hand är hushållsbildningen för ungdomar ochäldre personer av intresse. Befolknings- och hushållsul-vecklingen påverkarockså behovet av olika lägenhelslyper. Hushållen blir allt mindre. Färrebarn föds, f.n. 1,6 barn per kvinna. Bostadsbehoven är ocksåolika i olika stadier av livscykeln, när man är ensamstående, samboende ulan barn, har familj med små barn ellermed tonåringar eller är pensionär. En annan viktigfaktor som påverkar bostadsbyggnadsbehovet är avgången av lägenheter genom exempelvisrivning, sammanslagning, kon-torisering, övergivning eller övergång tillfritidsbostäder. Avgången har minskatkraftigt . har avgången varit ca 20000 lägenheter , vilket innebär15000-20000 lägenheter färre per årän under 1960-lalet. Anledningen lill detta är att bl.a. rivningen och omflyttningen inom landet, från glesbygd lill tätorter och mellan olika regioner,har minskal. I nästan alla bedömningar av 1980-lalel förutsätts ensvagare inkomstut- 1981/82:100 Bilaga 16 27 veckling än under 1970-lalet. Flera faktorer lalar ocksåför all priserna på bosläder kan komma all öka mer än priserna på annankonsumtion. Enligl min bedömning kommer denna utveckling i första hand allmedföra all kraven på utrymme och högre kvalitet i lägenheterna inle ökar i sammaomfattning som hillills. Utvecklingen kan också bedömas få betydelse för hushållsbildningen i de yngreåldersgrupperna. I föregåendebudgetproposition angav jag alt ett riktmärke för planeringen f.n. bör vara ettpåbörjande av ca 55000 lägenheter . påbörjades 50000 lägenheter.Antalet påbörjade lägenheter beräknas bli ca 44000. Bl.a.kommunernas uppgifter om långivningen på de s. k. kredilivlistorna pekar på alt påbörjandet kommer all bli lägreeller knappt 40000 lägenheter . Denna utveckling äroroande. Även om, somjag har framhållit, en stor del av detframtida bostadsbyggandet kommer att ske i form av ombyggnad, inkl.energisparverksamhel och underhåll, är del angelägel all vi har en någorlundajämn nyproduktion av bostäder som är anpassad lill den långsikligaefterfrågan. Det är också viktigt all byggbranschens kapacitet bibehålls påen nivå som svarar mot denna efterfrågan. I delta sammanhangvill jag emellertid framhålla all den påböijade omstruktureringen av branschen medhänsyn till byggandels ändrade inriktning måste fortsätta. Också kommunerna måstese över sin planering ochorganisation av byggandet. Delta innebär bl. a. att energisparverksamheten i betydligt högre grad än vad som har skett hittillsbör samordnas med den kommunalabebyggelseplaneringen och planeringen av bostadsförsörjningen. Planering ochgenomförande av energibesparande åtgärder måste både av praktiska och av ekonomiska skäl samordnas med ombyggnad och upprustning i bostadsområdena. Jag villerinra om all just dessa utgångspunkterhar legat fill grund för de av slalsmaklerna beslutade riktlinjerna för energisparverksamhelen ibyggnader (prop. 1980/ 8I:133,CU1980/81:37, rskr 1980/81:384). De höga kostnadernaär ell hinder för en önskvärd nivå när del gäller såväl nybyggnad somombyggnad och underhåll. Som jag har redovisat överväger jag ytterligareåtgärder för all motverka fortsatta kostnadsökningar. Enligl min meningmåste även nästa budgetår särskilda åtgärder vidtas för att stimulera nybyggandel. Jagåterkommer lill denna fråga under anslaget B 3. Län lill bostadsbyggande. De kommunalabosladsförsörjningsprogrammen är ett viktigt instrument för planeringen avbostadsbyggandet. I programmen skall bostadsförsöijningen behandlas iell sammanhang och en avvägning ske mellan nybyggnad och ombyggnad för all tillgängligaresurser skall kunna utnyttjas på Prop.1981/82:100 Bilaga 16 28 Bl.a. för att man skall kunna bedöma vilka åtgärdersom bör göras i del befintligabostadsbeståndet för att tillgodose de boendes efterfrågan och behov anser jag det angeläget altkommunerna i ökande utsträckningarbetar med bosladssociala inventeringar. Sådana inventeringar är eltvärdefullt underiag inte minst för all bedöma speciella gruppers, l.ex. dehandikappades, bostadsbehov. Enligl min meningbör den ökade inriktningen på ombyggnad och förtätning ge goda förutsättningar för atttillgodose behoven av en mer varierad sammansättning av olika lägenhets- och hustyper ibostadsområdena. För alt boendel skall ge bättre förutsättningar för ökadjämställdhet mellan kvinnor och män måste man emellertid ocksä i ökad utsträckningsamplanerabosläder med arbetsplatser och service av olika slag. Utbudet avboendeservice och närmiljöns utformning är av stor betydelse för hurvardagslivet fungerar. Detta är viktigt ur jämslälldhelssynpunkt men också för demsom vistas i områdena , t. ex. pensionärer, hemarbetande och barn. Bostadslån lämnasinle bara lill bosläder ulan också lill sådana lokaler som har lill ändamål alt förse de boende med varoroch tjänster, l.ex. närhetsbutiker, , barnstugor, bibliotek, mindre samlings- ochmolionslokaler. Det är också viktigt bygger så all möjligheterna att träffas och nå ökad gemenskap i bostadsområdena underlättas. Enligt reglerna förbosladslångivningen lämnasbostadslån med räntebidrag även fill vissa bosladsanknulna gemen-samhelsulrymmen. Särskilda bidragoch lån kan också lämnas för åtgärder som syftar till förbättring avboendemiljön. Denna verksamhet har ökat kraftigt efter de första årens arbete med att göra verksamheten ochfinansieringsmöjligheterna kända.Trots en väsentlig ökning av medlen har hillills i huvudsak endast områden däråtgärderna behövs på grund av de sociala förhållandena eller där andelenoulhyrda lägenheter är stor kunnat få bidrag lill miljöförbättringar. Bosladssociala rådet inombostadsslyrelsen forlsäller ochvidareutvecklar del arbete som påbörjades inom dels bosladssociala delegationen, dels boendemiljödelegationen.Vikliga frågor för rådet har varitmiljöfrågor, frågor om de äldres boende ochom metoder för bosladssociala inventeringar. harintresset för alternativa boendeformer ökat. 1 flera kommuner pågårdiskussioner om all bygga kollektivhus, men hillills har endast ett begränsat antal projekt kommitigång, i första hand större projekt. Jaganser all olika kollekliva boendeformer bör prövas. Enligl min mening är del viktigt all också få fram former sompassar mindre grupper av hushåll,exempelvis lägenhelslyper för storfamiljer, kollektivvillor och kollektivhusför 20-50 hushåll. Kommunerna liksom de allmännylliga och kooperativa bostadsföretagen har elt stort ansvari detta sammanhang för all tillgodose den efterfrågan som finns. Del kollekliva boendel kan vara en väg all sfimuleraumgänget mellan Prop.1981/82:100 Bilaga 16 29 människor och öka gemenskap och samhörighet. Del kanockså vara ell sätt alt i ökad utsträckning visa omsorg och la ansvar för varandra ävenutanförden egna familjen. På så sätt kan kollektivt boende också bli ell alternativ till boende på institution. Som jag har framhållit måste vii framtiden sträva efter all utnyttjabostadsbeståndet och andra samhällsresurser mer effektivt. Det finns elt omfattande behov av ombyggnad ochupprustning av omoderna ochhalvmoderna lägenheter. I många tätorter finns också outnyttjade resurser i form av tidigare gjorda investeringar,t. ex. vatten- och avloppsanläggningar, fjärrvärmeanläggningar, gator, vägar, service. Ekonomiska ochtekniska skäl lalar därför för en stadsförnyelse. Men det finns ocksåandra skäl. Medborgarnas intresse för den befintliga bebyggelsen har ökat. Enökad medvetenhet om de sociala obalanserna i bostadsområdena har också vuxitfram. Ensidiga bostadsområden leder lill både åldersmässig och social obalans ibefolkningssammansällningen. På grund av fysiska hinder i och utanförbostadshusen blir äldre och handikappadeofta isolerade i sina bosläder. Alt sälla människorsbehov och önskemål i centrum är enligt min mening en självklar utgångspunkt för sladsförnyelsearbelel.Sedan hösten 1979 arbetar en utredning (Bo 1979:04), som har i uppdrag altlämna förslag om stadsförnyelsens mål ochmedel. I direktiven sägs bl.a. all förnyelsenbör öka i omfattning men alt den bör ske i varsammare former . Man bör också visa större respektför den befintliga miljöns kvalitetoch för de boendes önskemål. Betydelsen av all få bo kvar i sill huseller i sill bostadsområde betonas särskilt. I vissa områdenbyggda för del s. k. miljonprogrammet finns stora brister i denyttre miljön. har också kommit rapporter om all det finns mycket stora behov avextraordinärt underhåll. Del gäller t.ex. rölskadade fönster, sprickande rörledningar och hälsovådliga materialsom behöver bytas ut. Förnyelsearbetet berör således inle bara den äldrebebyggelsen ulan också relativt nya områden. Ett problem iförnyelsearbetet är all de nuvarande reglerna för byggande och finansieringställer höga standardkrav och i första hand gynnar genomgripandeombyggnader. Delta har i viss mån verkat återhållande på ombyggnadsverksamheten.En viktig fräga i detta sammanhang är tillgängligheten för äldre personer ochrörelsehindrade som har svårt att använda trappor. Hiss saknas i nästan tvä tredjedelar av allaflerbostadshus med tre eller flera våningar. Bostadsslyrelsen framhåller i sinanslagsframställning att ett särskilt statligt stöd behövs för att ökatillgängligheten i del äldre bostadsbeståndet. Sladsförnyelsekommillénlämnar elt belänkande som bl.a. Prop.1981/82:100 Bilaga 16 30 innehåller förslag lill ändrade regler för ombyggnad ibyggnadsstadgan och bostadsfinansieringsförordningen. Del är enligt minmening angeläget att finna former för en varsammare ombyggnad. Detta ärviktigt inle minst för att hålla kostnaderna nere och på så sättmöjliggöra för människor att bo kvar i sina bostadsområden. Å andra sidan är delnödvändigt all del skapas bättre förutsättningar att öka tillgängligheten idel äldre bostadsbeståndet, bl.a. genom alt vissa bostadshus förses med hiss. Dessa frågor behöver snabbt få en lösning.Innan jag lar slutlig ställning tilldet säll på vilket detta bäst kan ske avvaktar jag emellertid kommitténs förslag. Beredningen inomdepartementet kommer all ske med den inriktningen all en propositionskall läggas fram för . Inle minst motbakgrund av behovel all i högre grad bygga om, underhålla ochförnya bostadsbeståndet är det angeläget all förbättra brukarnas och denärboendes information om och inflytande över förändringarna iboendemiljön. En ökning av boendeinflylandel har också betydelse urjämslälldhelssynpunkl. Del bör gynna kvinnors deltagande och därmed geförutsättningar för att bättre ta tillvara kvinnors speciella kunskaper. En väg all ökainflytandet är att föra de kommunala besluten närmare medborgarna genom attinrätta lokala organ. Bl.a. stadsförnyelsen skulle på så säll fä en bättre lokal förankring, ochgenomförandel skulle underlättas. Del är också viktigt all de enskildamänniskorna fär större inflytande över denegna bostaden. Ökat inflytande över del egna boendel och samverkan vidförändringar av såväl den egna bostaden som närmiljön kan leda lill större gemenskap och ge möjligheter attbryta en inte önskad isolering. Hyresförhandlingslagen(1978:304), som trädde i kraft , infördes bl.a.för att stärka hyresgästernas ställning på bostadsmarknaden och öka deras möjligheter all utöva inflytandeöver sina boendeförhållanden.Bostadsdomstolen har i ell par domar gell hyresgäster möjlighet alt fåförhandla om hyran och övriga boendeförhållanden genom en egen hyresgästförening. Genombosladsförvaltningslagen (1977:792), som trädde i kraft , harsamhällets och hyresgästernas möjligheter ökat alt ingripa molfastighetsägare som missköter sina hyresfastigheter. Enligt lagen (1975:1132) omförvärv av hyresfastighet m.m. måste den som förvärvar ell hyreshus hatillstånd lill detta av hyresnämnden. gäller den lagen i hela landet. Mol bakgrund averfarenheter från tillämp- Prop.1981/82:100 Bilaga 16 31 ningen i bl.a. Slockhoim, och kommer regeringenatt överväga vilka ändringar i lagensom kan vara påkallade. Genom debestämmelser om bostadslån lill förvärv (1975:489), som infördes ,har regeringen underlättat för hyresgäster som vill bilda bostadsrättsföreningmed insyn all förvärva sina bosladsfas-ligheler. Drygl 6000 lägenheter harhärigenom ombildals från hyresrätt lill bostadsrätt. Inom deallmännyttiga bostadsföretagen pågår ett arbete all utveckla hyresgästernasinflytande bl a. genom s. k. hyresvalsräll. Reformarbetetkommer all fortsätta på detta område. Genom ökat inflytande kan de boendeockså i större utsträckning påverka sina boendekostnader. I bostadsrättensform har de boende ell direkt inflytande som är kombinerat med ekonomisktansvar. Härigenom kan de bl. a. påverka drift- och underhållskostnaderna.Ett säll all öka de boendes inflytande är därför alt hyresrätter i ökadutsträckning övergår lill bostadsrätter. På grundval avbostadsrältskommitléns belänkande (SOU 1981:74) avser regeringen att lägga fram förslag som underlättar en sådanövergång. I sammanhanget kommer ocksåall övervägas möjligheter till behovsprövade lån lill insatsen för bostadsrällslägenheter. Förslagenremissbehandlas f. n. Beredningen inom departementet sker medinriktningen att en proposition skall läggas fram . Enligl min mening ärdel önskvärt all genomföra förbällringar även inom hyresrättens form.Jag vill i detta sammanhang nämna all hyresrällsulred-ningen haröverlämnat sill slutbetänkande (SOU 1981:77) Hyresrätt 3. Bruksvärde,hyresprocess m. m. Belänkandel innehåller förslag till nya regler om hur man skall lösatvister om bruksvärdehyran. Vidare föreslåsvissa andra ändringar i hyreslagstiftningen, bl.a. för alt stärka andrahandshyresgäslernas ställning. Utredningen föreslår också att en särskild lag, hyresprocesslagen, skall reglerahandläggningen av mål som las uppvid hyresnämnderna. Åven dessa förslag remissbehandlas f. n. Det är ocksåangelägel all de enskilda hyresgästerna på samma säll som småhusägarna och iviss mån bostadsrältshavarna får ansvar och möjligheter all påverka sinadrift- och underhållskostnader. Somjag tidigare nämnde harunderhållsfondsulredningen lämnat elt betänkande om hyresgästinflylande på målningoch tapetsering. Bränslekostnadsökningarna aktualiserar frägan om inlehyresgästerna borde ha möjlighet att tillgodogöra sig effekterna av energisparandel. Ensärskild utredare (1979:03) arbetar f. n.med att utreda frågan om mätning och debitering, individuellt eller i mindre kollekliv, av energi för uppvärmning och tappvarmvatlenberedning. Enligl vad jag har erfarit kommer utredarenatt lämna ett belänkande . 1981/82:100 Bilaga 16 32 harbeslutanderätten i en rad ärendegrupper rörande lån och bidrag decentraliseratsfrån regeringen till bostadsslyrelsen och från bostadsslyrelsen lilllänsbostadsnämnderna. I en inombostadsslyrelsen genomförd utredning har redovisats förslag till förenklingar ilåne- och bidragsadminislrationen. Åtskilliga förenklingar har ocksågenomförts. Bostadsslyrelsen har också redovisat ell uppdrag från regeringenall belysa möjligheterna till och kostnaderna för en decentralisering avbeslutanderätten lill kommunerna i sådana låne- och bidragsärenden i vilkalänsbostadsnämnderna beslutar. Styrelsens slutsats är att en mera omfattandedecentralisering till kommunerna inleär möjlig med de förutsättningar som gäller f. n. Styrelsen har dock föreslagitatt beslut om bosladsanpassningsbidrag decentraliseras lill kommunerna i sådanaärenden där kombination med andra låneformer inle föreligger och där del söktabeloppet understiger . Detta förslag remissbehandlas f.n. Som jagtidigare redovisade avser regeringen att behandla frågor som rörbosladsanpassningsbidragen i en särskild proposition . En särskild utredare hartillkallats (Bo 1980:04) med uppdrag all se över möjligheterna fillrationaliseringar i administrationen av bostadsfinansieringssyslemet.Utredarens huvuduppgift är att undersöka förutsättningarna för ochmöjligheterna lill all föra över de statliga bostadslånen tillbo-stadsinslituten. Också möjligheterna all rationalisera lånehanteringen inomdet nuvarande bostadsfinansieringssyslemet kommer all övervägas av utredaren.Ett betänkande kommer att redovisas . Jag är väl medveten omatt olika normer snabbt kan driva upp produktionskostnaden. De högabyggkostnaderna gör all stor försiktighet måste iakttas när del gäller beslutom nya krav. Även gamla normer måste ifrågasättas. Jag anser också att det ärviktigt all man inle genom en alltför detaljerad reglering låser utvecklingeneller minskar de enskildas möjligheter all påverka utformningen av sinabosläder. Den reviderade Svenskbyggnorm skiljer sig från tidigare upplagor i del avseendet allkostnadsaspekterna och strävandena all motverka krångel har fåll komma iförgrunden. Ökade krav har lillåtits slå igenom i huvudsak endast i den mån dekan motiveras med hänsyn till hälsa, säkerhet och energiinlressen. Samtidigthar äldre normer förenklats. Det finns ocksä enliglmin mening stora möjligheter alt förenkla inom ramen för de regler som gäller.Det som i t. ex. Svensk byggnorm uppfattas som normer är i själva verket iganska liten utsträckning bindande föreskrifter. I slällel utgör de sådanaallmänna råd, som innehåller exempel pä godtagbara lösningar. Den byggande harstora möjligheter alt pröva andra lösningar bara syftet med föreskrifternauppnås. Genom låneregler ochbyggnormer har statsmakterna sedan läng lid sökt främja en utveckling inombostadsbyggandet som leder lill en ökad bo- 1981/82:100 Bilaga 16 33 sladsslandard och lill en bättrebostadsförsörjning för eftersatta grupper. Ett exempel på del senare är deökade kraven på tillgänglighet. Självfallet har även dessa krav medfört ökadekostnader i byggandet jämfört med tidigare. Den standard som man på detta sällhar säkrat genom regler för bostadsbyggandet, bostadsfinansieringen och detdirekta bostadsstödet har numera i stora delar kommit alt uppfattas somsjälvklar både av byggare och av de boende. I ökad omfattning medverkar vidarede boende genom sina intresseorganisationer i planeringsprocessen. Det kan motdenna bakgrund finnas skäl att pröva i vilken omfattning som del är nödvändigtalt i alla delar hålla fasl vid dagens myckel detaljerade krav. En ökadflexibilitet kan enligl min mening få positiva effekter för byggkostnaderna idel enskilda fallet och ge lösningar som är bättre anpassade till deenskilda hushållens önskemål. Som jag tidigare nämndekommer sladsförnyelsekommillén all föreslå ändringar av byggnormer ochfinansieringsvillkor för ombyggnad m.m. Byggprisulredningens kommandebelänkande kan också väntas innehålla förslag som syftar till alt ökaproduktiviteten i byggandet och som kan dämpa kostnadsutvecklingen. Ettförenklingsarbele bedrivs även inom stat-kommungruppen (Kn 1980:03). Det ankommer i förstahand pä regeringen all ange utgångspunkterna för en översyn av den art somjagnu talat om. Jag avser alt i annat sammanhang återkomma med förslag lill vissariktlinjer för myndigheternas fortsatta arbete med en översyn av de nuvarandestandardkraven i låneregler och byggbestämmelser. Jag vill dock redan nu strykaunder all inriktningen på detta arbete bör vara all med bevarade bosladssocialamål minska kostnaderna i byggandet. 1980/81 Utgift 34065 735 1981/82 Anslag 40376000 1982/83 Förslag 43100000 Bostadsslyrelsen ärcentral förvaltningsmyndighet med uppgift att främja bostadsförsörjningen. Denär också chefsmyndighet för länsbostadsnämnderna. Därutöver åligger detstyrelsen all handlägga ärenden om slalligl slöd lill samlingslokaler. Bostadsslyrelsen leds aven styrelse med sju ledamöter. Chef för bostadsslyrelsen är engeneraldirektör, som tillika ärstyrelsens ordförande. Inom styrelsen finns fem byråer: kanslibyrån, låne- ochbidragsbyrån, planeringsbyrån, tekniska byrån och värderingsbyrån. Vidare finnstill styrelsen knutna en samlingslokaldelegation, ell råd för belånings- ochvärderingsmetoder och ett bostadssociall råd. Prop.1981/82:100 Bilaga 16 Beräknad ändring 1982/83 (därav lönekostnader) (-1-2157000) (-1-1392000) medverkan i arbetet med i byggnader, förslagsvis I fråga om bosladsverketsbehov av resurser konstaterar styrelsen all den av slalsmaklerna fördabostadspolitiken ständigt får nya inslag som ställer stora krav påbosladsverket i form av utarbetande av föreskrifter, personalutbildning ochinformafion. Information om nya regler skall lämnas lill kommunernasförmedlingsorgan, byggherrar och allmänhet innan reglerna träder i kraft. Tillföljd av tidsbrist inträffar del ofta alt ansökningsblanketter inle hinnertryckas och distribueras över landet innan reglerna skall börja tillämpas.Införandel av lån för nya ändamål och frekvensen av ändringar i befintligaregelsystem gör del i del närmaste omöjligt för verkels personal att ha enaktuell överblick över gällande regler inom det bostadspolitiska stödsystemet.För att bostadsverket skall kunna klara sina uppgifter på del säll som bådestatsmakterna och den låne- och bidragssökande allmänheten har rätt alt väntasig krävs rätt avpassade resurser i fråga om anslag såväl lill personal som förandra ändamål. Styrelsen kan inle acceptera all resurserna minskar samtidigtsom arbetsvolymen ökar. Anlalel besvär överlänsbostadsnämnds beslut var i stort sell oförändrat /81, 2283,jämfört med /80, 2291. Besvären avseende bostadslån ochbostadsbidrag har fortsatt all öka medan antalet besvär över beslut omenergisparstöd har minskat. Under /81har inventerat värde- och säkerhelshandlingar vid femlänsbostadsnämnder. Föregående budgetår inventerades sex nämnder. Styrelsen harvidare inspekterat åtta länsbo- Prop.1981/82:100 Bilaga 16 35 sladsnämnder som elt led i övervakningen av nämndernasarbete med granskning av förmedlingsorganens handhavande av bostadsbidragen. Under /80 inspekterades sexnämnder. Pris-och löneomräkning m.m. -I- . Huvudförslagetinnebär en minskning med tre och en halv tjänster saml en minskningmed . av medel avsedda för information. Styrelsenanser att personalresurserna måste ökas med två nya tjänster för handläggningav ärenden angående samlingslokalslöd. Förvaltningsposleni övrigi måste räknas upp i förhållande till huvudförslagetför alt möjliggöra en begränsad ökning i användningen av konsulttjänster saml en angelägen satsning påpersonalutbildning (-1- ). Medelför tryckning av blanketter bör i sin helhet beräknas under anslagsposten Blanketter.Poslen bör därvid räknas upp sä att medelsbehovel täcks (4- ). för lokalkostnader och revisionskontor bör tas upp enliglbyggnadsstyrelsens och bostadsslyrelsens beräkningar resp. revisionskontorets förslag (4- 23000). Medelbör anvisas för utvidgning av bosladsverkets ADB-system i enlighet med bostadsslyrelsens förslag(-(- 1 500000). PoslenErsättning till kommunerna för medverkan i arbetet med åtgärder mot strålrisker i byggnader bör tas uppmed oförändrat belopp . och anvisas förslagsvis. InkomstpostenPublikationer bör räknas upp med hänsyn till ökade framställningskoslnader (4- 10000kr). Bostadsslyrelsenhar lagt fram en utredning med förslag om utvidgat datorstöd lillverksamheten vid styrelsen och länsbostadsnämnderna. Den närmare utformningenav ell framlida ADB-system inom bosladsverket påverkas självfallet av hurutbetalningen och förvaltningen av de statliga bostadslånen skall skötas. Denna fråga utreds f.n. av bostadslåneulred-ningen (Bo 1980:04). Utredningen kommer allredovisa sina överväganden 1982. I avvaktan på ell ställningstagande till frågan har regeringen ställt vissa medel lill bostadsslyrelsens förfogandeför arbete under innevarande budgetär med att utveckla elt kommande ADB-system i sådana former all ingen låsning skerbeträffande utbetalnings- och låneförvallningsruliner. För nästa budgetårbör medel för bostadsslyrelsens verksamhet beräknas med utgångspunkt i huvudalternativet.