prop · G503106 · 1981-12-31 00:00:00 — Det ärsynnerligen viktigt all barn och ungdomar får kontakt medvetenskapliga frågeställningar som kan fascinera och stimulera till vidarefunderingar och djupare kunskapssökande. Vårt samhälle blir alltmerforskningsberoende och kunskaper om forskningens resultat är betydelsefulla förall kunna vara med och påverka samhällets utveckling i stort. ökat intressehos barn och ungdom för forskning lorde främja utsikterna att kunna säkra denframlida rekryteringen till forskaryrkel. FRN-rappporteninnehåller många goda förslag lill hur forskningsinformafion för barn ochungdom skall kunna förbättras. Många förslag omfattas av den princip som jagäven i fortsättningen anser måste vara vägledande för insatserna, nämligen allnå så många barn och ungdomar som möjligt oavsett kön eller social ochgeografisk hemort. Del gäller bl.a. de förslag som berör massmedierna, skolanoch studieförbunden. 1likhet med delegationen anser jag det angelägel all forskarna inom högskolanmedverkar i såväl grundutbildning som fortbildning för skolans lärare. Likasåkan andra akfiviteler för barn och ungdom inom högskolans ram stimuleraintresset för forskning. Ett intressant exempel härpå är s. k. science centers,dvs. lekniskl-nalurvelenskapliga akliviletshus, där forskningsinformationen bl.a. tar sig ullryck i all barnen och ungdomarna själva får göra experiment,studera material och miljöer m.m. Sådana aktiviteter lämpar sig särskilt välför information om forskning, vilken svåriigen låter sig presenteras i deltryckta ordels form. Jag anser all det är angelägel att sfimulera en utbyggnadav denna verksamhet och ulgår från all FRN initierar försöksverksamhet för allutveckla lämpliga former härför. Del är viktigt all högskolan samarbetar medskolan och studieförbunden så alt en geografisk spridning av aktiviteternaäger rum. Jag ulgår från alt berörda myndigheter och organisationer, som tillviss del redan nu engagerar sig inom området, beaktar FRN:s förslag. Detär angelägel att studieförbunden utvecklar sin populärvetenskapliga verksamheti samarbete med barn- och ungdomsorganisafionerna. Studieförbundenskursaktivileler för barn och ungdom omfattar f n. främst musik- ochdansverksamhet. Att bredda detta utbud lill all omfatta sådana kurser som kanväcka intresse för vetenskapliga frågor skulle kunnna utgöra en möjlighet allnå relativt många barn och ungdomar. Likaså har biblioteken i samarbete medskolan stora möjligheter att nå breda grupper 1981/82:106 106 medinformation om forskningen. Jag utgår från att berörda organ beaktar demöjligheter som slår lill buds. Massmediernakan spela en stor roll som förmedlare av forskningsinformation lill barn ochungdom. FRN har beviljat ett antal projektstöd som direkt berör barn ochungdom. Fyra projekt gäller lidskriflsidéer, varav två avser utveckling av nyafidskrifler. FRN anser all projekten håller en hög ambitionsnivå. Jag ulgårdärför från alt FRN noggrant kommer all följa projekten särskilt med tanke pånämndens stäUningslagande all en ny statlig populärvetenskaplig tidskrift intenu bör startas. Jagfinner det synnerligen angelägel all den försöksverksamhet som FRN satt igångpå massmedieområdet kan byggas ul. En ullysning av arbelsslipendier tilljournalislei' för utarbetande av populärvetenskapliga projekt riktade lill barnoch ungdomar saml åtgärder som syftar lill att få ytteriigare goda uppslag lillpopulårvetenskapUga etermediaprogram lorde utgöra framkomliga vägar all nå mångabarn och ungdomar med information om forskning. Likasåanser jag del viktigt alt stimulera det vidare arbetet med forskningsinformationför barn och ungdom inom organisationer, föreningar, högskolor m.fl. Jagkommer i det följande all för nästkommande budgetår beräkna en förstärkning avFRN:s informationsanslag med . alt användas för forskningsinformationför barn och ungdom, i första hand för de verksamheter som har /82 beräknar FRN den planerade verksamheten inomforskningsinformationen lill ca 8 milj.kr., varav 1 milj. kr. för satsningarsom avser barn och ungdom. För /83 avses satsningen uppgå lillungefär samma summa. De ytterligare medel som jag förordar skall anvisas börkunna leda till en intensifierad verksamhet när det gäller att utvecklametoderna för alt nå ul lill barn och ungdomar med information om forskning ochforskningsresultat. Förslagetall utnyttja museerna i forskningsinformationen finner jag väl värt all pröva.Jag är dock inte nu beredd att förorda inrättande av ijänster som museilektor.Elt sådant stäUningslagande bör föregås av en försöksverksamhet i vilken ocksåandra former för stöd till museernas medverkan i forskningsinformation prövas.Planeringen för en försöksverksamhet bör bedrivas med sikte på all en sådan kankomma till stånd med början under /84. Denna bör förutom deregionala museerna också uppmärksammas de centrala museernas möjligheter attmedverka såsom tekniska museet, museet m.fl. Del får ankommapå FRN att närmare planera denna verksamhet och redovisa förslag ianslagsframstäUningen för /84. Samfidigt vill jag också betonaall museerna i förening med ulslällningsverksamhel bör kunna spela enbetydelsefull roll när det gäller att informera om forskning. Jag ulgår därförfrån all FRN åven prövar denna möjlighet. 1981/82:106 107 Jagövergår nu lill all behandla de förslag på forskningsinformalionsom-rådel somlagts fram av FOSAM och . Kommittéerna har enligl minmening lämnat en rad goda uppslag lill hur forskningsinformationen skall kunnaförbättras. 1 korthet innebär förslagen följande. EnliglFOSAM skulle en ändring av högskolelagens föreskrifter om högskolans forskningfiU all omfatta sekloriell och industriell FoU skärpa kraven på högskolansinformationsverksamhet. FOSAM:s förslag omfattar ökade resurser tillkontaktsekretariaten för all nå s. k. forskningssvaga grupper bl. a. genominsatser av uppsökande karaktär. Vidare skulle enligt kommittén en förstärkningav basresurserna ge institutionerna möjligheter all i större omfattning änhillills beakta informationsfrågorna. TiU institutioner som bedöms ha särskillgoda förutsättningar för ökad samverkan föreslår FOSAM riktade resurstillskott. Informationsverksamhetenvid institutioner med omfattande verksamhet skuUe enligl FOSAM kunnaförbättras genom att ansvaret för ledning och samordning läggs på en person. FOSAMtar också upp informationsverksamheten på nationell nivå. a. pekar FOSAM påde fördelar som ell nationellt övergripande informationsmaterial kan ge urbeställarsynpunkl, l.ex. ifråga om rapporlpre-numeralion som omfattar flera,eller alla fakulteter/högskoleenheter, uppsökande verksamhet m. m. Mol bakgmndav den omfattande utrednings-och försöksverksamhet som f. n. pågår inominformations- och konlaklarbelel anser kommittén att frågan om en centralinformations- och kontaktservice bör övervägas när resultaten av pågåendeverksamhet föreligger. understryker bl.a. angelägenheten av all den enskilde forskaren självaktivi ägnar sig ål forskningsinformation. Av den anledningen anser kommitténatt forskningsinformafionen bör vara en gemensam angelägenhet för alla akademiskalärare. Det kan däremot vara praktiskt att man inom en institution låter någonav forskarna fungera som kontaktperson i förhållande fill informations- ochkontaktsekretariaten och till massmedia. Kommitténföreslår att konlaklsekretariaten genom forskarutbildad personal ansvarar förforskningsinformafion i samhället. En ökad samverkan, i vissa fall en gemensamorganisation för information, kontaktverksamhet och forskningssekretariatförordas. vill förbättra kontakterna mellan forskarna och massmedia.Universitet och högskolor bör därför ge journalister undervisning i konstenatt redovisa vetenskapliga nyheter genom dels specialkurser, dels att forskareges ökade möjligheter alt prakfisera på någon vetenskaplig redakfion inom TV,radio och press. Författande av populärvetenskaplig litteratur ochredaktörskap för en populärvetenskaplig tidskrift bör tillgodoräknas som meritvid tillsällning av sädana tjänster där Prop.1981/82:106 108 pedagogiskskicklighet är en av bedömningsgmnderna. Redaktörskap för vetenskaplig ellerpopulärvetenskaplig fidskrifl bör kunna inräknas i åliggandet för tjänster påmellannivå. Kommitténföreslår vidare citt instilufionerna om möjligt bör informera om sin verksamheti form av en verksamhetsberättelse. På liknande säll bör universitet ochhögskolor avge årsberättelser. Ilikhet med remissinstanserna anser jag det angeläget att högskolansforskningsinformation förstärks. Detta kan ske på mänga sätt vilket bl. a.framgår av de förslag som kommillérna har lagt fram. Många förslag år av ensådan karaktär att del främst ankommer på de lokala högskolemyndigheterna allla ställning. Det gäller förslagen som berör kontakterna mellan högskolan ochmassmedierna och det gäller del sätt pä vilket kontakt- ochinformationsverksamheten organiseras på lokal nivå. Jag ulgår ifrån alt berördahögskolemyndigheter beaktar förslagen i sitl fortsatta arbete med all förbättrakontakt- och informationsverksamheten. Vadbeträffar de ökade resurser lill kontaktsekretariaten som FOSAM har föreslagitvUl jag framhålla följande. Kontaktsekretariaten överfördes från styrelsens förteknisk utveckling till högskolans ansvarsområde . Samtidigtförstärktes organisationen något sä att kontaktsekretariaten i princip skallkunna svara för hela högskolans verksamhetsområde och inte som deinledningsvis gjort endasi för de tekniska fakulteterna. En livlig diskussionhar förts om erfarenheterna av hittillsvarande arbete och om allernalivautvecklingslinjer för fortsall verksamhet. Delfinns ingen entydig remissopinion beträffande ökade resurser tillkontaktsekretariaten. Relafivt många remissinstanser ifrågasätter humvida ensådan förstärkning är del bästa sättet att främja en ökad forskningssamverkan.Flexibla former för kontakt- och informationsverksamheten måste utvecklas vidde enskilda högskoleenheterna med utgångspunkt i den egnaforskningsorganisafionen och de FoU-behov som föreligger såväl i närsamhälletsom på ell nafionelll plan. Ilikhet med UHÄ förordar jag att en systematisk utvecklings- ochförsöksverksamhet bedrivs avseende dels högskolanskontaktorganisalion, dels organisation och former för spridande av informationom forskning och forskningsresultat. Jag kommer i annat sammanhang all föreslåall UHÄ fär i uppdrag alt samordna en sådan verksamhet. Jag kommer i detföljande att beräkna medel härför (.) Jag vill i sammanhanget erinraom dels de särskUda medel för FoU-information som FRN disponerar och i vissutsträckning fördelar till de enskilda högskoleenheterna och som jag harbehandlat, dels den förstärkning av basresurserna som jag har föreslagit ibudgetpropositionen för nästkommande budgetår. Jagvill också erinra om att de s. k. energisekreterare som finns vid ell flertalhögskoleenheter sedan elt anlal år tiUbaka fyller en viktig uppgift Prop.1981/82:106 109 bl.a.när del gäller utåtriktad information om energiforskningen vid resp. enhel.Vissa bidrag lill verksamheten ulgår frän anslag under fjortonde huvudtiteln. Statistiköver forsknings- och utvecklingsarbete Statisfiskacentralbyrån (SCB) utarbetar sedan mitten av 1960-talel viss statistik överomfattningen av forsknings- och utvecklingsarbete (FoU). Statistiken omfattarteknisk och naturvetenskaplig FoU-verksamhet inom industri, myndigheter,insfitut, organisafioner och fonder. Önskemålom en utbyggnad av statistiken, så att den täcker alla områden av samhälletoch alla typer av FoU, har framförts i olika sammanhang.Forskningsrådsutredningen föreslog i sill betänkande (SOU 1977:52) att ökadeinsatser skulle göras för att skapa en heltäckande FoU-slafistik. I 1979 årsforskningsproposition som bl. a. behandlade detta förslag framhöll jag all detför ell ställningslagande lill frågan om omfattning, inriktning och utformningav FoU-stalisfiken var angeläget all ha ell bättre underiag om behovet avFoU-slatislik av olika slag. Regeringenuppdrog sedermera ål FRN och SCB all undersöka behovel av stafistik överforsknings- och utvecklingsarbete och all i samräd med berörda myndigheterutarbeta förslag till omfattning, inriktning och utformning av den samladeFoU-stalisliken. Uppdragethar redovisats i rapporten av FoU-slatislik. Medutgångspunkt i en kartläggning av behovel av statistik som FRN och SCBgenomförde genom all intervjua ett 50-tal myndigheter, organisationer m.fl.,främst inom den offentliga sekiorn, har de tvä myndigheterna föreslagit enutbyggnad och komplettering av FoU-statisfiken sä all en samlad bild kanerhållas av de totala FoU-resurserna i landet. De utbyggnadsförslag FRN ochSCB prioriterar högst avser statistik för högskoleenheter och statistik förhälso- och sjukvård. Myndigheterna föreslär vidare att den s.k. uppgiftspliktenför företag (SFS 1966:37) utsträcks till all omfatta även FoU-slalislik. Myndighelernahar också föreslagit en översyn av publiceringen av FoU-dala i syfte all bättreanpassa publikationerna lill konsumenternas behov. Vidare bör enliglmyndighelerna analysen av FoU-data förbättras så all dels de statistiskapublikafionerna innehåller mera av kommentarer, analyser och överskådligadiagram, dels arbete med en särskild, forskningspoliliskl orienterad analyskan inledas. Ansvaretför innehåll och utformning av FoU-slalisliken föreslås ligga på SCB. Ettmedansvar bör dock tilldelas FRN vad gäller utvecklingen av FoU-slatisliken iallmänhet och UHÄ vad gäller utvecklingen av denna för högskoleområdet.Ansvaret för produkfionen av FoU-statisliken bör enligt myndigheternas förslagligga pä SCB. Ett nära samarbete med UHÄ fömtsalls dock vad gällerFoU-statisliken för högskolan. 1981/82:106 110 avFoU-statisliken bör i första hand ligga på SCB. Ansvaret för en särskild,forskningspoliliskl orienterad analys bör filldelas FRN. Kostnadernaför de av FRN och SCB högst prioriterade utbyggnaderna har beräknats lill525000 kr. Kostnaderna föreslås finansierade genom all medel förs över från dekonsumenter som i första hand är beroende av utbyggnaderna, dvs. FRN, UHÄ, STU,ulbildningsdepartemenlel och socialdepartemenlel med . SCBfömtsalls genom rafiona-Useringar kunna finansiera återstående . Medelför utbyggnaderna bör slutligen överföras liU SCB för /83. Remissinstansernaär enhälligt positiva till FRN:s och SCB:s förslag om en utbyggnad avFoU-stafistiken. De avvikande synpunkter som anförs gäller i stort sett endastvissa detaljer i förslaget. Engod FoU-statistik är eft nödvändigt underiag för en väl fungerande FoU-planeringbåde på statsmakts- och myndighetsnivå. Den år också en fömtsättning förinitierad diskussion av olika FoU-frågor såväl i politiskt valda organ, som imassmedia. För min egen del finner jag efter samråd med chefen förekonomidepartementel FRN:s och SCB:s förslag väl avvägda och förordar allFoU-stalisliken byggs upp i enlighet därmed. Jag kommer i del följande aft fördetta ändamål beräkna . för /83. Jag är dock förnärvarande inle beredd all förorda någon utvidgning av uppgiflspliklen förföretag lUI FoU-slalisfik. Regeringenbör inhämta godkännande av vad jag har förordat i fråga om ansvarför utbyggnanden av statistik över forsknings- och utvecklingsarbete. Fråganom en central registrering av pågående forskning aktualiserades i vidmitten av 1960-lalel genom det s. k. SINEX-projeklel. 1bötjan av 1970-lalel växte intresset för frågan. (), som hade administrerat ett register över licentiat- ochdoktorsavhandlingar under arbete, och , som gjorde enengångsregislrering av svensk samhällsvetenskaplig forskning, begärde attstatens råd för vetenskaplig informafion och dokumentation (SINFDOK) skulle övertaverksamheten på en bredare bas. gjordes en interpellafion iriksdagen, som resulterade i aft utbildningsulskollel rekommenderade aftstatskontoret gjorde en utredning. SINFDOKlät göra en utredning dokumenterad i rapporten "Dalabas för svenskaforskningsrapporter och projekt. Kartläggning av material och system".Hela frågan överlämnades samfidigt lill forskningsrådsulredningen (FRU). Endelutredning gjordes som framlades i en expertbilaga, (SOU1977:54)"lnformation om pågående forskning. Registrering av svensk FoU ,fill utredningens huvudbetänkande (SOU 1977:52) ForskningspoU-fik. Prop.1981/82:106 111 Medutgångspunkt i FRU:s förslag behandlades frågan i proposition 1978/79:119 omvissa frågor rörande forskning och forskamlbildning. Regeringenuppdrog på mitt förslag ät delegationen för vetenskaplig ochteknisk informafionsförsörjning (DFI) all i samråd med FRN - med beaktande avvad jag hade anfört i prop. 1978/79:119 om vissa frågor rörande forskning ochforskamlbildning (s. 28-30) - kartlägga behovel hos olika användare avregislemppgifler om forskningsprojekt. DFIhar redovisat en utredning om behovet avprojektregislrering. Med utgångspunkt i en behovsundersökning framläggerutredningen vissa slutsatser och förslag. Utredningenkonstaterar att projektregislrering äger mm på en rad områden.Utredningens undersökning visar dock all del inom vissa områden finns klarabehov av projektregislrering utöver vad som finns . Den registrering somsker är också av olika omfattning och utformning. Del är enligt utredningensvårt alt söka projektinformalion från olika områden och att få en mer allmänöverblick över forskning och utvecklingsarbete. Utredningen konstaterar att enfortsättning av dagens utveckUng visserligen kan medföra förbällringar, menall risken är slor all det uppslår en svåröverskådlig mängd oUkarlade register,som inte täcker behoven och/eller innebär onödiga dubbleringar. Utredningenförordar därför att projeklregistreringen även fortsättningsvis sker i olikaregister men med en samordning dem emellan. Ansvaret för registreringen böråvila områdesansvariga myndigheter. Härigenom bör en prövning säkras av behovetinom resp. område liksom en vägning av kostnaderna mot andra insatser inomområdet. Utredningenhävdar dock all den närmare utformningen av registren måste övervägas närmare.Härvid kommer enligl utredningen en rad frågor, framför alll av tekniskkaraktär, all behö.va utredas. Utredningenförordar att ell fortsalt utredningsuppdrag ges DFI att i samråd med FRN bl. a.la fram riktlinjer för projeklregister med förslag lill minimikrav ochsystemlösning som underlättar all utnyttja olika register. Utredningenförutsäller all en särskild insians ges i uppdrag all pröva och godkännauppläggningen av nya register. 1 avvaktan på all närmare riktlinjer faslsläUsbör enligt utredningen samräd ske med DFI när nya syslem läggs upp ellerbefinfiiga system läggs om. Utredningen påpekar all en sådan samrådsskyldighelredan finns genom förordningen om samråd i frågor om vetenskaplig ochteknisk informationsförsörjning (SFS 1979:477). Föregen del finner jag utredningens slutsatser och förslag väl grundade. 'Registrering av forskningsprojekt bör liksom kunna ske i flera olikaregister men det är angeläget all en samordning rörande formerna föruppläggning av och innehållet i registren kommer fill slånd. Denna samordningbör kunna ske i enlighet med utredningens förslag. Jagavser all senare återkomma lill regeringen beträffande uppdrag åt 1981/82:106 112 DFIall i samräd med FRN dels fortsätta utredningen av dessa frågor, dels föreslåen lämplig instans för prövning och godkännande av uppläggning av nya register. Iavvaktan på att riktlinjer för uppläggningen av projektregister utarbetas, börsamråd ske med DFI vid uppläggning av nya projeklregister och omläggning avbefintliga register. Forskningoch forskarutbildning i den nya högskolan Vissa allmänna frågor Jaglar nu upp Andrénska kommitténs förslag. Jag vill först erinra om vad jag haranfört härom under avsnillet Allmänna forskningsfrågor. Några av de frågorkommittén lar upp har samband med förslag som har behandlats i anslutning lillmina ställningstaganden lill forskningssamverkanskommilléns betänkande ochuppdrag redovisade av olika myndigheter samt beredningen avlärartjänsv.utredningens belänkande. Jag kommer därför inle alt beröra dessanärmare i del följande. Kommitténs förslag beträffande högskolansinstitutionella organisation har jämte remissyttranden däröver överlämnats tillkomnutlén för uppföljning av högskolereformen för att prövas i dess arbete. Kommitténhar, somjag har nämnt, behandlat frågan om tvärvetenskapligforskning. Den förordar elt särskilt slöd lill forskare som deltar itvärvetenskaplig forskning. Detta bör, enligl kommittén, kanaliseras viaforskningsråden. JagvUl här erinra om att forskningsrådsnämnden, som inrättades och sominnevarande budgetår disponerar ell anslag på 37,0 milj.kr., har lill uppgift attbl. a. svara för stöd lill tvärvetenskaplig forskning. Möjlighet finns såledesredan all främja tvärvetenskaplig forskning genom särskill slöd. All särskillavdela rädsmedel för detta ändamål är därför enligl min mening inle nödvändigt. föreslår också all vissa professurers ämnesprogram formuleras medhänsyn även fill tvärvetenskaplig merilering och all UHÄ skall initiera enanalys av tvärvetenskapens specieUa villkor. Jagvill i detta sammanhang peka på att del finns professurer vilkasämnesinnehåll medger tvärvetenskaplig merilering. Del främsta exemplet ärkanske de professurer som är knutna lill den temaorienlerade forskningen viduniversitetet i , men exempel finns ocksä inom de disciplinorienteradefakullev.erna (bl.a. socialt arbete). Jag erinrar om vad jag haranfört om inrättande av ijänsl som professor. UHÄpekar i sill remissyttrande på att elt sådant analysarbete rörandetvärvetenskaplig forskning som kommittén önskar redan pågår eller planeras.Elt underlag utgör de erfarenheter som görs inom den temaorienleradeforskningen och forskarutbildningen vid i . Vikliga ärockså de utvärderingsresultat som kan hämtas frän både äldre centra inom t. ex.de tekniska högskolorna och på senare lid tillkomna centra med Prop.1981/82:106 113 tyngdpunktpå aktuella samhällsfrågor m. m. UHÄ har låtit göra en översikt överbefintliga centrumbildningar. Del är vidare naturligt för UHÄ alt i samverkanmed berörda seklorsorgan analysera sådana områden där tvärvetenskapligforskning är av betydelse för långsiktig kunskapsutveckling gmndad påforskningssamverkan. Något särskilt uppdrag behövs, enligl UHÄ:s mening, inlemol denna bakgrund. Jag delar UHÄ:s uppfattning. Iett särskill avsnitt tar kommittén upp vad den uppfattar vara aktuella probleminom forskningen. De punkter kommittén där tar upp är följande. - Skillnadernamellan olika ämnesområden vad gäller forskningens inne håll och forskningsarbetets metoder kräver i slor utsträckning skilda lös ningar samfidigt som det finns ett behov av enhetlighet i systemet. Vid utformningenav skilda lösningar kan del vara svårt att i lika stor utsträckning fillgodoseolika intressen inom exempelvis tradUionell och icke traditionell forskning,olika vetenskapstraditioner etc. Det finns enkvinnlig begåvningsreserv som man inle lyckats akfivera för forskning. - Forskningsmiljön är imänga fall otillfredsställande. Kravpä snabba lösningar av akuta samhällsproblem har ibland lell lill att behovet av långsiktigt uppbyggd kunskapsberedskap åsidosatts. - Forskningen är underförsöijdmed resurser fill långsiktig kompetensuppbyggnad. - Nya forskningsprojekt kräverofta stora satsningar som är svåra att genomföra pä grund av bristande rörligheti anställnings- och medelstilldel-ningssyslemet. - Nyttobegreppet inom forskningenhar fäll en för snäv innebörd. KommunikationenmeUan forskare och allmänhet fungerar bristfälligt. Högskolansnuvarande institutionella organisation främjar inte det nödvändiga sambandetmellan högre utbildning och forskning. Vissalärartjänster inom högskolan inrymmer inle forskning ulan endast undervisning. - ForskamlbUdningenfungerar i flera avseenden otillfredsställande. Deremissinstanser som kommenterar detta avsnitt i belänkandel ansluter sig iregel lill kommitténs uppfattning om vad som utgör problem för dagens forskningoch forskarutbildning. Jagåterkommer i det följande till dessa problem. Vissa av problemen bör dockbehandlas i samband med beredningen av lärartjänslutredningens förslag. Jagvill dock hår något kommentera vad kommittén anför om forskningens nytta.