prop · G503169 · 1981-12-31 00:00:00 — Lika viktigt är att föreningensuppbyggnad är sådan, att medlemmarna verkligen har reell möjlighetatt utöva sitt medinflytande och sitt ansvar utan att hindras av föreskrifter,övervilka föreningen saknar inflytande. är en ekonomisk förening och skall enligtlagstiftningen ha till ändamål att främja medlemmarnas intressen. Därav framgår enligtvår mening att den inte bör ha till uppgift att främja andraideologiska intressen eller andra ekonomiska intressen änmedlemmarnas. Tvärtom är sådant, ifråga om användning av föreningens tillgångar, uttryckligen förbjudet ilagen om ekonomiska föreningar. beslut av justitiekanslernbeträffande "Klagomål mot registrering av stadgar förbostadsrättsförening". )Att en bostadsrättsförening är enekonomisk förening medför ocksä att den ekonomiskt måste drivas på ett sådant sätt attfull kostnadstäckning erhålles, såväl beträffande kapitalkostnader som löpande förvaltningskostnader.Eventuella Överskott på verksamheten - oavsett om de uppkommit som driftsöverskotteller som följd av värdeökning på föreningens tillgångar - är medlemmarnasgemensamma egendom i vilken var och en har sin andel. Dettaärgrundläggande förutsättningar för bostadsrättsformen. Rubbar man på dessagrundvalar, reduceras snabbt fördelarna inte bara för individerna utan. också för samhället istort. Vi tror att bostadsrättshavarna, både de nuvarande och de blivande, är fulltkapabla att själva sköta sin egen och föreningens ekonomi,boendemiljö, förvaltningen och underhållet i ö-vrigt ien demokratisk och socialt utvecklande samverkan. Ombildningarunder - några erfarenheter SBChar varit engagerad i ca 80 Prop.1981/82:169 228 föreningsbildningar.SBC:s erfarenheter bekräftar bostadsrättskommitténs uppfattning att de boende är mycketaktiva beträffande förvaltning och ombyggnad i föreningardär de boende direkt tagit över sin fastighet. framför som sinuppfattning att en ökad omvandling från hyresrätt tillbostadsrätt inte får bidra till att fastighetspriserna trissas upp. Videlar denna uppfattning men känner inte heller nägon större oro för att så skullebli fallet. Köpeskillingsstatistiken frånStockholms Fastighetskontor visar nämligen att i , där föreningsbildningenvarit oftast förekommande, har priserna varit högre än normaltendast i sådana föreningar där s k "intressegemenskap" funnits mellanköpare och säljare, dvs där fastighetsägaren varit inblandad i föreningsbildningenoch dominerande i föreningen. Denna typ av föreningsbildningoch fastighetsförvärv är omöjlig sedan bostadsrättslagen1981-10-01 ändrats enligt bostadsrättskommitténs förslag. Deboendegrupperingar som vänder sig till oss fär alltid råd att först värderafastigheten som hyresfastighet och vara beredda att. erlägga en köpeskillingsom motsvarar avkastningsvärdet pä fastigheten som hyresfastighet. Föreningsbildningoch andra organisatoriska frågor Hyr;egstiiify;tarid£ och o£m£rna_f£r_anslunin2 Kommittén föreslår atthyresgästerna i minst två tredjedelar av de uthyrda lägenheternai fastigheten skall vara medlemmar i bostadsrättsföreningenoch biträda beslut på föreningsstämma om förvärv av fastigheten. Beräkningenav lägenheter skall innefatta bostäder och lokaler. Garage, lager och andra sådana lägenhetersom i första hand används som förvaringsutrymmen utesluts dock. Vi anser det omotiveratatt kräva 2/3 majoritet. Det finns redan, som utredningen själv påpekar,andra majoritetsregler som i andra sammanhang förutsätter attminst av taxeringsvärdet kan hänföras till bostadslägenheter som är upplåtna medbostadsrätt och att de förmånligastestatliga bostadslånen utgår ora av Prop.1981/82:169 229 bostadslägenheternahar tecknats för upplåtelse med bos-tadsrätt. Vi anser detotillfredsställande om de boende måste iaktta flera olika majoritetsregleri samband med övergång från hyresrätt till bostadsrätt. Vi avstyrker kommitténs förslagtill 2/3 majoritet och anser att någon av nu gällande majoritetsregler bör väljas. Detfinns många omständigheter - inte minst ekonomiska - sora kar tillatt de boende, sora är intresserade av övergång tillbostadsrätt, strävar efter enhällig anslutning till bostadsrättsföreningen.Det finns emellertid praktiskt taget alltid bostads- och lokalhyresgäster soraävenfortsättningsvis önskar hyra sin lägenhet. Enhälliganslutning uppnås därför endast i undantagsfall. Bostads-rättskoramitténs delbetänkande(Ds Bo 1980:3) som redan vunnit laga kraft, innebär att kvarboende hyresgästers rättigheter- besittningsskydd och bytesrätt - i alla avseenden kommer att respekteras.Enligt vår mening bör därför normala demokratiska spelregler med enkelmajoritet i princip gälla även vid fastighetsförvärv i sambandmed bildande av en bostadsrättsförening. Villkoren för de boendes bildande avbostadsrättsförening och beslut om fastighetsförvärv skullehärigenom också komma att följa samma principer som de statliga bostadslånen. Deerfarenheter som SBC har av föreningsbildning visar att anslutningsprocentennormalt är bland bostadshyresgäster. Intressetfrån både bostads- och lokalhyresgästernassida att få med lokalhyresgästerna som bostadsrättshavareärenligt relativt begränsat. Denna erfarenhet talar för attutesluta lokalhyresgästerna från rösträtt på den föreningsstämma som vidtar beslut om fastighetsförvärv. Det förekommeremellertid att hyresgästerna i hus med enbart eller huvudsakligenkontors- och affärslokaler bildar bostadsrättsföreningoch förvärvar fastigheten. Iawaktan på eventuell översyn av lagstiftningen förseparation mellan bostadsrätt för bostadshus och "bostadsrätt"för kontorshus kan inte lokalhyresgästerna uteslutas frän rösträtt vidfastighetsförvärv. Kommittén föreslår att derikskooperativa organisationerna undantas från majoritetsregeln vidfrivilliga förvärv. Detta innebär att HSB och Riksbyggenskulle kunna förvärva fastigheter emot de boendes vilja. I Stockholmhar förekommit fall där rikskooperationens fastighetsförvärv medtillhörande ombyggnadsplaner mött starkt motstånd bland de boende. Vifinner inga skäl att ge HSB och en särställning ifråga om kravet på majoritet vid bostadsrätts- 1981/82:169 230 förenings förvärv avfastighet och avstyrker därför förslaget. Vi tillstyrker koimnitténsförslag att de hyresgäster som vid en ombildning förklarat att de vill teckna bostadsrätt normalt ocksåskall vara skyldiga att göra detta om de vill utnyttja sin rätt att bo kvar i huset. Vi har inte heller någotemot att en hyresgäst i ombyggnads-fallen bör kiinna frånträda sin utfästelseatt teckna bostadsrätt om avgiftsökningen ärväsentlig och om det inte är obilligt mot föreningenatt hyresgästen inte ansluter sig till ombildningen.Ombyggnadskostnaderna är emellertid mycket svåra att kalkylera. Om hyresgäst som ursprungligen förklarat sig villig att teckna bostadsrätt ångrar sig efter det att ombyggnadenvisat sig dyrare än beräknat, hamnar de kvarvarande m.edlemmarna i föreningen i en besvärlig ekonomisk situation. Därför bör föreningen enligt vårmening, och såsom kommittén anfört, kunna få hyresförhållandet upplöstoch hyra ut lägenheten till någon som ärberedd att teckna bostadsrätt. Vi ansluter oss till komraitténs förslag, attden ursprungliga bostadshyresgästens obegränsade bytesrätti detta fall bör begränsas till byte då dennye hyresgästen förbinder sig till att teckna bostadsrätt. Xven om kommittén anse:; att detta är möjligt med gällandelag, finner vi det önskvärt med ett särskilt tillägg till lagen därdetta uttryckligen fästsläs. Kommittén föreslår attekonomisk plan skall upprättas och förses med erforderligt intyg enligt 4§ BRL förefastighetsförvärv och ombildning. Vi anser det tillräckligt att en preliminär ekonomiskplan upprättas i samband med fastighetsvärdering, vilket ärfallet när SBC medverkar vid ombildning. Enfastighetsvärdering utgör nämligen utgångspunkten förförhandlingar mellan fastighetsägaren och de boende. Den preliminära ekonomiska planen som upprättas i samband med värdering är en absolut förutsättning för att de boende skall kunna bestämma sig förförvärvet. Ofta är både fastighetsägaren och den blivande nya ägaren (bostadsrättsföreningen) angelägnaom atc nå ett snabbt avslut 1981/82:169 231 Upprättande av slutlig ekonomisk plan och intygsgivarnasgranskning av planen är kostnads- och tidskrävande.Kravet på en slutlig ekonomisk plan jämte intygbör därför inte ställas,. Ett arbetssätt med fastighetsvärderingoch preliminär ekonomisk plan före fastighetsförvärvet,vilket SBC använt har givit bra resultat. Omlikväl beslut fattas att göra den ekonomiska planen och intyget obligatoriskaföre fastighetsförvärvet, får detta konsekvenser förintygsgi-vningen. Enligt förarbetena till § 4 BRL börintygsgivarna jämföra uppgifterna om köpeskillingen i den ekonomiskaplanen med uppgifterna i köpekontraktet. Detta blir med kommitténs förslaginte möjligt, eftersom köpekontraktet inte kommer att föreliggavid tidpunkten för intygsgivningen. Vi.tillstyrker kommitténs förslag att besiktningsprotokoll bifogas planen. Imotsats till kommittén anser vi dock att en opartisk och sakkunnig värderingav fastigheten bör göras obligatorisk. På så sätt skullede boende alltid fä upplysning om vilket värdefastigheten har som hyresfastighet. Bättre kunskaper hos de boende ora prisnivåerna påfastighetsmarknaden torde enligt vår mening vid ökad övergång till bostadsrätt ge garantier för attpriserna på fastigheterna inte onödigttrissas upp. Detbör nämnas att SBC har erfarenhet av ombildningsförsök därfastighetsägarna tagit initiativ och försökt övertygade boende om rimligheten av en köpeskilling som vida överstiger fastighetensavkastnings- och marknadsvärde som hyresfastighet. För att deboende skall kunna stå emot propåer av detta slag behövs en objektiv fastighetsvärderingsamt sakkunnig hjälp. Vianser det angeläget att skyndsamt lämnar sådana allmänna råd tillintygsgivarna som kommittén föreslår. Enligt vår mening medger redan nu bostadsstyrelsensinstruktion att sä sker. SBC har påtalat detta behov i en cärskildskrivelse till . 1981/82:169 232 Vitillstyrker förslaget att åtminstone en av intygsgivarna bör varafristående från den som biträtt med föreningsbildning och/eller upprättande avden ekonomiska planen. Vi delar också uppfattningen att företag och organisationerinte ensidigt bör anlita samma intygsgivare. Vi anser vidare attbostadsstyrelsen bättre än bör följa intygsgivarnas verksamhet. Förslagetatt ändra "godkänts" till "registrerats" i 3§ BRL är väl ägnat attklargöra roll i sammanhanget. Planens£täl]nin2med hänsYn_till kvarbo£nde_hYr£S2ä£ter - För närvaranderåder osäkerhet om hur länge kvarboende hyresgästerskall anses vara berättigade att förvärva bostadsrätt till den i den ekonomiska planen angivnagrundavgiften. Det är enligt vår mening beklagligt att kommittén inteuppmärksammat detta problem. Vi föreslår att frågan utreds. Därvid bör beaktas att om tiden görs för lång,kan föreningsbildningenförsvåras. En del hyresgäster, speciellt iombyggnadsfallen, kan nämligen finna fördelar att slippa allt det arbete och ansvar som enombyggnad förutsätter av medlemmarna, om de avvaktar slutförande avbyggnadsarbetena och slutlig plan. Vi vill i detta sammanhang fästa uppmärksamhetenpå att i ombyggnadsfallen rekommenderar föreningarnaatt awakta med slutlig ekonomisk plan tills ombyggnaden är genomförd. Vianser detta otillfredsställande och otryggt för de boende sora inte kanbli bostadsrättshavare förrän den slutliga planen registrerats. Ytterligareoklarhet råder ora upplåtelseavgiftens storlek. kominun har tex förklarat sig beredd att endast acceptera begränsadeupplåtelseavgifter. Enligt vår mening bör det klart uttalas att bostadsrättsföreningarnaärsuveräna att själva avgöra storleken av dessa avgifter. Attfastställa andelstal från början även för uthyrda lägenheter har varit ett normalt arbetssätt för SBC.Detta har fungerat bra och sparar kostnader för senare revision av den 1981/82:169 233 Enligt vår mening bör däremot föreningarna inte rekommenderas att från börjanfastställa grundavgifter även för uthyrda lägenheter förrän skattekonsekvenserna för föreningarnablivit klarlagda. Enligt de bedömningar som skattesakkunniga gör finnsdet nämligen risk för att eventuell upplåtelseavgift för en lägenhetsom från början inte varit upplåten med bostadsrätt, men för vilkengrundavgift fastställts, vid senare upplåtelse kommer att vara skattepliktigsåsom realisationsvinst. Förutsättningen för en sådan bedömning anses vara att bostadsrättsföreningenpå någon grund innehar bostadsrätten framtills upplåtelse sker. Om det däremot anses att en nybostadsrätt tillskapas skulle ett dylikt resonemang intekunna föras. Vad som inte är klarlagt är när en bostadsrätt skall anses ha tillkommit, dvs vilket moment iupprättandet av den ekonomiska planen är det sista som kan göras utan att det anses att föreningeninnehar bostadsrätten. Enligt vår mening bör en förstagångsupplätelse alltid vara befriad frånrealisationsvinstbeskattningen. Det bör åvila föreningen att utan skattekonsekvenser kunna välja denmetod - grundavgift eller andelstal - som är den mest ändamålsenligai det aktuella fallet. Vihar ingenting att erinra emot de i betänkandet angivna reglerna. Delegationen förbostadsfinansiering bör dock verka för att krediter ställs till föreningarnasförfogande för uteblivna grundavgifter på grund avfortsatt hyresupplätelse. n£o£mtion,_r£d2ivnin2och service Detresultat av undersökningar om hyresgästernas kunskaper somkommittén redovisat visar tydligt att allmän information om bostadsrätten somboendeform är väsentlig. Vi hälsar med tillfredsställelse allainformationsinsatser som och andra statliga myndigheter kan göra. Visatsar själva på utökad allmän information om boendeformen som sådan, föreningsbildning,ombyggnad och förvaltning. Pävåren 1982 kommer SBC bl a att ge ut två handböcker i ämnet Prop.1981/82:169 234 attbilda föreningar och bygga om föreningshus. Dessa kommer att distribueras i helalandet. 82/83 planeras en motsvarande handbokavseende förvaltning. Detkan inte tillräckligt understrykas hur angeläget det är att deboende anlitar sakkunnig hjälp vid föreningsbildning och fastighetsförvärv. Alltför ofta när deboende helt litat på sig själva eller fått icke sakkunnig hjälp har det hänt"olyckor" vilka visat sig vara svåra att rätta tilli efterhand. Vikan bekräfta att de insatser som de kommunala representanterna- som styrelseled£imöter och eller rapportörer samt revisorer - gör för föreningarnai och på andra orter är mycket värdefulla. Vi tillstyrker därför kommitténs förslagtill ändring av 26§ BFF. Vianser det orättvist och godtyckligt att vissa kommuner f n kanhindra enskilda bostadsrättsföreningar att erhålla förmånligastatliga lån genom att avslå föreningarnasbegäran om insyn. Vi tillstyrker därförkomplettering av Z. I26§ BFF ställs krav pä att rapportör varit i funktion från föreningensbildande. Enligt gällande regler kan dock även enbefintlig förening erhålla insyn samt förmånligastatliga lån, dock endast om låneansökan görs inom 5årfrån förvärvet. Detta omöjliggör normalt 99%-belåning vid ombyggnad avfastighet som ägts av en bostadsrättsföreningutan insyn. Orättvisor uppkommer således inte enbart genomolika tillämpning i olika kommuner utan också för olika föreningarberoende på när de bildats. Vi anser denna tidsbegränsningobefogad och föreslår att den slopas. Vi ärbesvikna över att kommittén inte kunnat lösa deproblem som föreligger vid övergång från bostadsförening till bostadsrättsförening.Vi vill understryka kommitténs uttalande att en genomgåendeanalys av associationsrättsliga bestämmelser görs 1981/82:169 235 i annat sammanhang och förutsätter att en sådan genomgånggörs . En väg att underlätta övergång från bostadsförening till bostadsrättsförening vore att befria föreningarna fränstämpelskatt. Möjligheten till sådanbefrielse bör enligt vår mening skyndsamt utredas. Förvärv av enskilt ägd fastighet Vi delar kommitténsuppfattning att ett fastighetsförvärv utan tvångsinslagär det mest eftersträvansvärda, omhyresgäster önskar ta över den fastighet de bor i för att gåöver till bostadsrätt. Vi vill änen gång understryka att hyresgäster som förvärvar "sin" fastighet i princip inte skallbehöva betala ett högre pris förfastigheten än det marknadsvärde som kan anses motsvaras av fastighetens värde som hyresobjekt. Kommittén anför själv att - om man inte helt kan uppnå detta mål-hyresgästernas ställning börförstärkas så att priserna däm.pas vid freimtida övergångar. Det förslag till förköpsrätt för hyresgästernasom nu föreslås anser kommittén ge denna effekt. Vi instärmner i detta men anser att den av oss här ovan föreslagnaobligatoriska värderingen skulle utgöra en ytterligare förstärkning av hyresgästernas ställninggenom att ge dem ökade kunskaper om fastighetens"rätta" värde. Vi är positiva till införandet av förköpsrätt för hyresgästernai form av hembudsskyldighet för fastighetsägaren. Vi befarar dock att den form som kommittén föreslagitleder till onödigt läng tidsutdräktför avslutande av fastighetsförvärvet. Med våra i det föregående framlagda förslagom enkel majoritet vid föreningsbildning samt slopande avkravet pä slutlig ekonomisk plan jämte intyg, skulle den föreslagna sex månadershembuds-tiden kunna förkortas. man dessutom ställer krav påatt en registrerad bostadsrättsförening skall göraintresseanmälan, borde tiden mellan det inlämnade hembudet och fastighetsförvärvetytterligare förkortas. 1981/82:169 236 Enligtvår mening borde dessa ändringar kunna förkorta den behövligatiden från de föreslagna sex månaderna till fyra. Kravetpå att en intresseanmälan skall göras av en registrerad bostadsrättsförening får dockinte medföra att en mängd onödiga bostadsrättsföreningar finns registrerade hos . länsstyrelserna.Vi har konstaterat att det , i vart fall i , finnsregistrerade ett stort antal föreningar som ännu inte äger en fastighet och därför inteheller upplåter bostäder åt sina medlemmar. En översyn av 65§ BRL och74§ FL eller enbart de administrativa rutinerna hos länsstyrelsernasregistreringsenheter borde företas i syfte att rensa eller i vart fall skiljamellan föreningar med och utan fastighet. Dessutom anser viatt registreringsförfarandet hos länsstyrelserna bör påskyndas.Vi tillstyrker kommitténs förslag till en begränsad giltighetstid för enintresseanmälan. Undantg_från jförköpsrttenmed hIlil"_-i-'-i .££''-i9ll£. Enligtvår erfarenhet är även fastigheter med ett fåtal lägenheterlämpliga att övertas av de boende. Nuvarande 55§ BRL gör detemellertid omöjligt att bilda och behållabostadsrättsföreningar där antalet bostadsrättslägenheterunderstiger fem. För boende i sådana fastigheter kvarstår endastalternativet ideella andelar eller samägande i andra former. Vi anser detta olyckligt ochföreslår att reglerna pä denna punkt ses över. Undantg_m£d_hn£yn til.l_ä2are Vifinner inga skäl att göra skillnad mellan olika ägarkatego-rier.Rättviseskäl talar för att alla hyresgäster ges lika möjligheteratt bilda förening och förvärva "sin" fastighet. Statens, kommunernaseller, de allmännyttiga företagens intressen kommer inte på något sätt i kläm om deboende ges förköpsrätt. Det är ju i alla fall ägaren som själv fattarbeslutet om försäljning. Vi avstyrker med bestämdhet attde föreslagna ägarkategorierna undantas frän förköpsrätten. Undantag_m£d_hän£yn till_förvärv£r£ Vigillar kommitténs förslag till undantag, dock ej beträffandestatliga förvärv. Behovet av detta undantag har inte på något sättmotiverats av kommittén. Förvärv avallmännyttigt ägda fastigheter Kommittén redogör för de utgångspunktersom man har att ta hänsyn till vid överföring avallmännyttigt ägda fastigheter till hyresgäster. Från denenskilde bostadshyresgästens synpunkt är problemställningenvid övergång likartad oavsett från vem övergångensker, allmännyttan eller de privata fastighetsägarna.Det kanske kan tilläggas att behovet ofta är mer trängandehos hyresgäster i allmännyttan, eftersom avståndet tillhyresvärden är mycket längre och många frågor kan lösas endast genom de etablerade kanalerna. Det är medandra ord först i och med ett Övertagande som de boende får enreell chans till inflytande. Att så är fallet bekräftas av att föreningen av boende hos de allmännyttiga företag som nekat att ta upp diskussionermed de boende om fastighetsförsäljning. Någon motsvarande organisation känner viinte till bland de boende hos privata fastighetsägare. Videlar kommitténs uppfattning att det ärtveksamt att undanta hyresgäster i allmännyttiga fastigheter från möjligheteratt överta "sin" fastighet. I stället för attmotarbeta sådana strävanden bör de understödjas. Det är därför enligt vår mening felaktigt att vissa kommuner intar enprincipiellt negativ ståndpunkt till övergångar. Någon fara för allsidigheten pä bostadsmarknaden finns inteheller eftersom hyreshusformen alltid'kommer att behållas iden omfattning som de boende önskar Enligtvår mening bör statsmakterna klart uttala att kommunerna och dekommunala bostadsföretagen skall välvilligt bemöta deboendes önskemål, om majoriteten-av de boende i huset önskarbilda en förening och förvärva huset. Prop.1981/82:169 238 Detärolämpligt att hyresgästerna skall vara beroende av olika politiskamajoriteters vilja till en försäljning. Mycket arbete och mycket pengar läggs ner för- attgenomföra projektet. Vi anser därför i likhet med kommittén attkommunfullmäktige i resp- kommun bör fattabeslut om hur övergångar skall ske och hur respektive bolags stadgarskall ändras. Ett sådant principbeslut har störregiltighet än beslut i enstaka ärenden. Kommittén hartagit upp frågan om huvudmannaskap och föreslår attresp. kommun skall avgöra denna fräga. Vi anser detta principiellt felaktigt. Varje föreningskall själv avgöra, om den skall ha någon huvudman överhuvudtagetoch i så fall vilken och hur stadgarna skall utformas. Principen om föreningsfrihetbör naturligtvis gälla även för bostadsrättsföreningar. Detvore olyckligt om de enskilda föreningarna redan från börjanskulle vara uppbundna till vissa delar. Känslan av att bo i eget hus skulle i så fallsaknas, och snarare skulle man tycka sig fortfarande ha samma hyresvärd fastunder andra former. Samma nackdelar beträffande inflytande m ra skulle också varakvar. Likaså skulle förvaltningskostnaderna sannolikt inte sänkas.Komraitténs egna utredningar visar ju att aktiviteten blandde boende är mycket högre i de oberoende föreningarna. EnlifTt våruppfattning är hu-vudtanken bakcm bostadsrätten attdet skall vara ett kooperativt boende där medlemmarna akti-vt deltager i föreningsarbetet.Skulle man inte ens ge de boende möjligheten att själva avgörahuvudmannaskapet, har självbestämmanderätten och tanken bakom bostadsrättenallvarligt urholkats. Pri.S£ättning_på allmännyttigt ägda_fasti2h£ter Prissättningen på allmännyttigafastigheter torde inte vålla de problem sora kormnitténskisserat. Lika väl sora man ,vid värdering av en fastighet, somärobelänad,konstruerar en lånebild för att härigenora bygga upp kapitalkostnadsdelcn, kan manockså konstruera en hyressättning inom fastigheten. De i värderingeningående komponenterna får sedan bli föremål för sed- 1981/82:169 239 Vi har ovan omtalat att vi alltid, vid övergång frän enskiltägdhyresfastighet till bostadsrätt, rekommenderar hyresgästernaatt skaffa en professionell, objektiv värdering för att få fram rätt värde på fastigheten, baserad påavkastningen. Denna metod måste givetvis också tillämpas för allmännyttansfastigheter. Vikan i stort ansluta oss till kommitténs förslag, dock inte beträffande föreningarmed fördelade (strimlade) lån. Genom införandet av särskild skatt på bostadsrätt har myndigheterna enligt vår meninganpassat sig till och accepterat systemet. Vi ser inget skäl tillatt begränsa förslaget till föreningar utan fördelade lån. Vi kaninte heller acceptera att kommunerna som villkor för övergång tillbostadsrätt kräver finansiering utan fördelade lån. Fördelade lån skullelikaväl kunna kallas personliga lån, vilka är fullt acceptabla vad gällerlandets 1.5 miljoner villaägare.