prop · G503106 · 1981-12-31 00:00:00 — FRN, naturvetenskapliga forskningsrådet (NFR)och SNV har inlett ett samarbete i syfte alt identifiera gemensammainsatsområden. Delta samarbete bör intensifieras. Härigenom underlättas dennödvändiga breddningen och fördjupningen av forskningen inom detta område. Ensådan inventering ger enligl min mening ocksä ell bättre underlag förslalsmaklernas beslut beträffande angelägna satsningar på grundläggandeforskning om bl.a. föroreningars transport, spridning och omvandling i miljön,forskning rörande sambandet mellan föroreningshalter och effektema pämänniskor och miljö m. m. 1981/82:106 175 Somframgått av chefens för anförande tidigare denna daghar FRN lagt fram en rapport om förslag lill övergripande innehållsligaprioriteringar inom forskningen. Vad avser de biologiska näringama har nämndenaktualiserat tre områden, nämligen markens ekologi, Uvsmedelsforskning ochskogsforskning. Bevarandet av markensproduktivitet är en väsentlig fräga för jordbmket och skogsbmkel. Svårigheter idetta avseende har uppställ liU följd av produktionsteknikensutveckling, försurning av mark och vatten på grund av nedfall av svavel ochutsläpp från industriell verksamhet. Ökade insatser inom ekologisk forskninghar gjorts med stöd bl.a. från NFR, SiJV, och pä senare lid från FRN.Insatser rörande markens ekologi bör enligl NFR utgöra en strategiskforskningssatsning. En större samlad satsningbör enligl FRN göras med direkt anknytning fill jordbmksforskningen. Det gällerforskning om livsmedel. FRN betonar att en sådan satsning bör ske i elt bredareperspektiv än de rent produk-fionslekniska, -ekonomiska och -biologiska.Livsmedelsforskningen måste enligl FRN också innefatta de sociala,samhällspolitiska och hälsomässiga effektema av Uvsmedelsproduklion ochkonsumfion och samspelseffek-tema dem emellan. FRNliksom STU biträder den prioritering som skett beträffande skogsforskningen.Vid omorganisationen av tUIfördes skogsforskningen nya resurser. Härigenommöjliggörs en fortsatt kompetenshöjning och utveckling av skogsforskningen inombl. a. områden som skogsföryngring och skogsproduktion. Ytterligare satsningarbör i första hand vara angelägna från skogsindustrin, varsforskningsbenägenhel enligl FRN är relativt sell låg. Jagövergår nu till alt redovisa innehållet i den långsiktsplan inför 1990-talel,som SLU har lagt fram i samband med sin anslagsframställning för budgetåret1982/83 . Enutgångspunkt för den analys som ligger lill gmnd att vii elt inlemalionelll perspektiv kan förvänta en fortsalt starkbefolkningstiUväxl med väsentligt ökade behov av livsmedel, skogsprodukter,energi och andra resurser. I ett nationellt perspektiv fömlses för läng fidframöver betydande balans- och ulvecklingssvårigheter i samhällsekonomin.Kraven på ökad produktivitet, kostnadssänkningar och sysselsättningsfrämjandeåtgärder kommer att bli mycket framträdande. Forskning och utbildning måstespela en mer framträdande roll för all man skall komma lill rätta med dessaproblem och förhållanden. Det förväntade ekonomiska lägel medför emeUertid altäven forskning och utbildning kan fä arbeta under stränga krav påeffekfivisering. Molbakgmnd av de krav som ställs präglas långsiktsplanen av en strävan all sökaleda forskning och utbildning mol yllerligare fördjupning, långsiktigtnyskapande och individueUa initiafiv m. m. 1981/82:106 176 Planenanger mål och inriktning för SLU:s olika verksamhetsgrenar i syfte all på bästasätt tillgodose de anspråk samhäUet kan komma all ställa på dem. Detövergripande målet för SLU:s forskningsverksamhet anges vara fortsall satsningpå åtgärder som ökar säväl produktivitet som effektivitet inom berördasektorer. Det gäller bl.a. att utveckla kunskaper för all uthålligt kunnaanvända naturresurserna och för all tillgodose nafionella och internationellabehov av livsmedel, fibrer och virke. Det innebär vidare en fortsatt uppbyggnadav en biologiskt grundad helhetskunskap om skilda produklionsålgärders effekteri syfte att förena kraven på hög produktivitet och bättre resurshushållning.Härtill kommer utveckUng och spridning av kunskaper för att öka avkastningenoch att bättre utnyttja produktionsmedlen samt utveckla nya ochkonkurrenskraftiga produkter för all främja lönsamhet och internationellkonkurrenskraft. 1detta sammanhang måste enligl långsiktsplanen samfidigt hänsyn las till andrasamhälleliga mål rörande miljö, livsmedlens kvalitet, djurhälsa, djurskydd, sysselsättningoch regional balans. Där anges vidare områden som under lång lid framöver börprioriteras inom forskningen. Jordbrukelsekonomiska situation liksom konsumenternas krav på livsmedel av god kvalitetlill rimliga priser fömtsälter fortsalla effeklivise-ringsslrävanden och attökad vikt läggs vid åtgärder för att uppnå hög produktkvalitet.Odlingsåtgärdernas effekter på produktion, miljö och re-surshushåUning börenligt SLU fä större vikt. Fördjupade kunskaper inom de mera fillämpadehusdjurs-, växt- och markämnesomrädena framhålls bl.a. i syfte alt ökaproduktionssäkerhelen och produktiviteten. Vidare bör kunskapema fördjupas inomområdet råvarurelalerad livsmedelsforskning för alt skapa ett bättre underlagför utvärdering av sambanden råvaror- processtekniknäringsriklighel- kvalitet. Denutveckling och de mäl som redovisats för jordbruket har relevans även förIrädgårdsbmket. Två speciella problem framhålls dock. För det första angesträdgårdsnäringen vara mera utsatt för internationell konkurrens än jordbmket.För del andra är flertalet Irädgårdsprodukler färskvaror som när konsumentenulan förädling. Ur säväl konsument- som producentsynpunkt är del därför viktigtatt inte endast produktionen utan även distributionen sker effektivt. Samhälletsinsatser för alt tUlgodose skilda krav rörande långsiktig hushållning mednatur- och vattenresurser har ökat väsentligt. Delta,tillsammans med krav på sociala och estetiska kvaliteter, har bidragit tillalt den utbildning inom området som bedrivs vid SLU är väl etablerad.Allljäml bedrivs emeUertid endast en begränsad forskningsverksamhet. En utökadforskning kan förväntas ge betydande bidrag tUl såväl en fördjupad utbildningsom ett bättre utnyttjande av samhällets insatser på landskapsplaneringensområde. 1981/82:106 177 Förskogsbrukets del framhålls i långsiktsplanen vikten av all skogsproduktionenhälls på en hög avkaslningsnivå och inriktas mol marknadsmäs-sigtkonkurrenskraftiga produkter. De långsikfiga aspekterna bör särskill beaktas.Vidare framhålls alt behovel av virkes- och fiberprodukfion förväntas varastort även , som skogsråvaror bedöms få ökad betydelse fprenergiförsörjningen. Förändringar i den inhemska och internationella ekonomiskautvecklingen medför en betydande osäkerhet om exportmarknadernas utveckling ochdärmed om skogsproduktionens mest ändamålsenliga bedrivande och råvarans vidareutnyttjande. Skogsmarken utgör dessutom basen för ell mångskiftandefriluftsliv och stora naturvärden. Ökad intensitet ochstorleksrationalisering har medfört ökade risker för djurhälso- ochdjurskyddsproblem, vilka kan orsaka betydande produktionsförluster. Inom detlivsmedelshygieniska området tillmäts förekomst av restsubslanser samtproduktionsformernas inverkan på livsmedlens näringsriktighet ökad betydelse.Antalet sporthäslar i landet har ökat kraftigt under 1970-lalet och kraven påveterinärmedicinsk forskning och utbildning från denna sektor uppges varamycket starka. Kraven pä hälso-och sjukvård för sällskapsdjuren måstetUlgodoses genom tillräckliga utbildnings- och forskningsinsatser.Veterinärmedicinen har traditionellt en stark anknytning till biomedicinskgmndforskning. En fortsatt sådan anknytning anges därför vara nödvändig föratt nya forskningsresultat snabbt skall kunna omsättas i praktisk verksamhet. Utvecklingeninpm de biologiska näringarna och samhället i övrigt kan enligt långsiktsplanenställa krav pä utvidgning av . Bland områden som ansesangelägna för SLU att bevaka utöver de traditionella anges energiområdet iallmänhet, livsmedelshygien, förädlings-och produktionsmedelsföretagens ekonomisamt grönytor i tätorter. ForskamlbUdningenuppges f. n. vara för Ulen för SLU:s rekryteringsbehov. Dess kvalitet är inleheller fillfredsställande. För att förbättra forskarutbildningen föreslåsdärför en rad åtgärder. Del gäller bl. a. vidgat kursutbud, bättrehandledning, samverkan med näringslivet, nordiskt samarbete ochinternationaliseringen i stort. En grundläggande tankebakom den planeringsfilosofi som presenteras i långsiktsplanen är attforskningens vetenskapliga uppläggning främst bör bestämmas pä insfitulions-eller individnivå, dvs. den nivä där den vetenskapliga kompetensen ärföreträdd. Enligl samma planeringsfilosofi koncentreras den överordnadeplaneringen på central nivå liU fördelning av resurser på större programområdenmed angivande av viljeinriktningar. Det är härvid enligl planen nödvändigt allförbättra beslutsunderlaget genom en utvärderingsverksamhet. Behovet av meragrundläggande forskning understryks. Inom försöksverksamheten sker redan ensådan utveckUng, vilket bl. a. medför all man i ökad utsträckning sökerklarlägga bakomliggande orsakssammanhang. 1 gengäld är det enligt planenönskvärt all 12 1981182. 1981/82:106 178 näringslivetkan ta över resp. finansiera visst utvecklingsarbete. Vikten av en påhelhetslösningar inriktad forskning framhålls också. Ökat samarbete mellangmndforskning och utvecklingsarbete bör därför eftersträvas. Föregen del anser jag all långsiktsplanen i aUl väsenfiigt kan läggas till grundför de prioriteringar som avser berörd forskning inom jordbmksdepartemenletsverksamhetsområde. Dock vill jag i del följande översiktligt ta upp de frägorsomjag bedömer vara de mest väsentliga som denforskningspolitiska propositionen avser. Tekniskutveckling och arbetskraftsralionalisering har fillsammans med en radbiologiska framsteg bidragit fill en kraftig produktivitetsökning inom skogs-och jordbmket under efterkrigsfiden. Produktiviteten kommer även i framlidenalt ha avgörande betydelse för de biologiska näringarnas konkurrensförmåga. Demer lättköpta rationaliseringsvinsterna har emellertid nu inhämtats. Fortsattaframsteg är beroende av om ny och fördjupad kunskap kan tillämpas. En ökaidproduktivitet får emellertid inle innebära all naturresurserna överexploaterasoch miljön skadas. Bevarandet av markens produktionsförmåga är av väsentligbetydelse för jordbmket och skogsbmkel. Av särskild vikt blirforskningsinsatser som gäller markens ekologi. De evenlueUa möjligheterna ellernödvändigheten av all minska användningen av kemiska bekiimpningsmedel ochhandelsgödsel med bibehållande av hög produktivUet är av avgörande betydelse förbåde skogs-och jordbmket. Avgörande för val av strategi i detta avseende ochäven för möjlighelema att hantera de problem som kan uppslå är enligt minmening tillgång till gmndläggande kunskap om de biologiska produktionsprocesserna,resislensmekanismer, skadegörare, ekologi och ekonomiska konsekvenser.Insatser rörande markens ekologi bör enligt min bedömning utgöra en strategiskforskningssatsning. Ökade kunskaper om fömtsättningarna för odling och vård avskogsbmksmarker och jordbmksmarker är av avgörande betydelse för de biologiskanäringarna och miljövården. Det är naturligt att får huvudansvaret härföri nära samarbete med SLU. Även här kan vissa insatser behöva göras av t. ex.NFR. Allmänenighet råder om att forsknings- och utvecklingsarbete spelar en nyckelroll förutvecklingen av vårt näringsliv. I framliden kommer stor vikt all läggas vidhushållning med våra naturresurser. Redan nu är kraven mycket höga pånaturresursen skog. efterfrågar den svenska industrin mer råvara än vad desvenska skogarna långsiktigt kan producera med nuvarande skötsel. medökad efterfrågan på virke kommer stora arealer att efterfrågas för andraändamål än virkesproduktion. Skogen är ett av våra största ekosystem. Dessbalans och produktionsförmåga är en av fömtsättningarna för \'ärt välstånd.Skogsnäringen är en av våra viktigaste exportnäringar. Framtida resurser förforskningen måste därför i ökad utsträckning tillföras områden av särskUdbetydelse för svensk skogsnärings framlida konkurrenskraft. Jag delar därförSLU:s uppfattning att skogsförnyelse- och skogsproduklionsforskning bör geshög prioritet. 1981/82:106 179 Vidareanser jag det vara väsentligt att forskningen belyser de samhäUsekonomiskakonsekvenser av olika handlingsalternativ som kan uppställas för skogsbmkel. Iårets budgetproposition har jag föreslagit alt medel anvisas för att möjliggörasamhällsekonomisk forskning om utnyttjandet av naturresurser. I dettasammanhang vill jag också betona viklen av all studier utförs rörande deekonomiska fömtsättningarna för olika intressenter att nyttiggöra skogen.Härvid bör speciell uppmärksamhet riktas mol de ekonomiska fömtsättningarna fördet kombinerade skogs- och jordbmket. måste kunnautveckla produkter som efterfrågas inle minst på exportmarknaden. Detta gälleräven inom jordbruket och skogsbruket. Därvid blir även marknadskunnandetbetydelsefullt. Detta är svagt utvecklat framför allt när det gällerjordbmksprodukter. En viss uppbyggnad av sådan kunskap är enligl min meningnödvändig för all vi skall kunna öka exporten av framför alll vidareförädladeprodukter. Detta område bör därför ges ökad prioritet inom ramen för deresurser som tillförs forskningen och utbildningen på jord- och skogsbruketsområde. I detta sammanhang viU jag även peka pä SLU:s ansvar för forskninginom områdena distribution och marknadslära. Med hänsyn lill marknadsstrukturenbör därvid forskning om kooperation prioriteras. I årets budgetpropositionhar jag vidare föreslagit en mindre förstärkning av resurserna för forskningoch försök på trädgårdsomrädet. Vad som i olika sammanhang uttalats om viklenav forsknings- och utvecklingsverksamheten för olika näringars framtidakonkurrenskraft torde vara väl lill-lämpbart på trädgårdsnäringen. Förnäringens möjligheter alt hävda sig i en besvärande importkonkurrens är såledesnya rön från forskning och försök av utomordentlig betydelse. Jag räknar medall detta förhållande ägnas fortsall uppmärksamhet av SLU i dessprioriteringar. SLU har under senare årkommit att bedriva en omfattande forskning rörande odling av energiskog ochtillvaratagande av skogsenergi. Forskningen har bedrivits med stöd av nämndenför energiforskning (NE). Motsvarande verksamhet bedrivs i mindre omfattningäven inom lant-bmksområdel. Jag vill starkt understryka viklen av dennaverksamhet. Ur energipolitisk synpunkt bör i första hand forskningen inriktasmot nya och förnybara energikällor. Härigenom skapas fömlsällningarför elt värdefullt komplement fill den traditionella produktionen avlivsmedels-och skogsindustriråvaror. Jag anser det vidare motiverat allintensifiera forskningen kring energisparverksamhelen inom de biologiskanäringarna. Energiförsörjningssyslemel bör studeras både från samhäUsekonomiskaoch företagsekonomiska utgångspunkter. Regeringen uppdrog åtdelegationen för energiforskning (DFE) alt undersöka behovel av åtgärder föratt säkerställa den långsiktiga kunskaps- och kompetensuppbyggnaden på detenergitekniska området inom högskolan. DFE har redovisat uppdraget och föreslårbl. a. alt medel anvisas lill SLU för en professur Prop.1981/82:106 180 meduppgift all bl. a. samordna och planera utbildning, vidareutbildning ochgmndforskning saml information och rådgivning inom den energirela-lerade delenav SLU:s verksamhet för att långsiktigt säkerställa kompelens förenergisektorn. Regeringen kommer senare denna dag all anvisa medel fill SLU förinrättande av en tjänst i huvudsak enligt DFE:s förslag. Säväl FRN som SLUprioriterar forskningen inom livsmedelsområdet. Jag delar uppfattningen ombetydelsen av ytterligare satsningar pä detta område. Utvecklingen inom svensklivsmedelsindustri har gett ett sårbart syslem med stora risker för slömingargenom avspärrning eller energiav-brotl. Del är angelägel all forskningen ägnarberedskaps- och säkerhels-aspekterna ökad uppmärksamhet varvid syftet bör varaall möjliggöra en ' nödvändig livsmedelsproduktion även i elt läge avavspärrning, handelsrestriktioner eller krig. Inom landet bedrivs en relativtomfattande livsmedelsteknisk forskning med stöd bl.a. från STU och seklororganinom jordbmksdepartemenlets område. Vikten härav har betonats i den propositionsom behandlade frägan om ansvarsområdet för och inriktningen av dess verksamhet.SJFR och SLU har också i detta bredare sammanhang kompetens och ansvar, menäven andra forskningsprioriterande organ som DSF ochHumanistisk-samhällsvelenskapliga forskningsrådet () bör uppmärksamma ochstimulera ökad forskning inom området. De nya rön som forskningen översambandet mellan kost, näring och hälsa eller sjukdom har lell fram lill pekarmol behovel av ökade forskningsinsatser inom detta fält. 1980-lalets debattoch forskning inom livsmedelsområdet kommer alt centrera kring området kostoch cancer. har i sina interna bedömningar givit detta områdehög prioritet. SLUhar i sina planer även lagU upp forskningen inom djurhälsoomrädel. Jag viUunderstryka viklen av forskning inom delta område för alt undvika de ansenligaproduktionsförluster genom olika djursjukdomar som animalieproduklionen ärligenfår vidkännas. Denna forskning bör enligl min mening särskill ägnas ålmöjligheterna att förebygga hälsoslörningar. Jag vill i detta sammanhang erinraom att utvecklingen inom den moderna djurhållningen inle varit problemfri seddfrän djurhälsosynpunkt. Ett flertal negativa utvecklingstendenser beträffandedjurens hållbarhet och motståndskraft mol sjukdomar har kommit alt reducera deposUiva ekonomiska resultat som den nya produkfionstekniken har skapatförutsättningar för. Jag har tidigare i andra sammanhang framhållit vikten avsamordning mellan bl.a. olika forskningsverksamheter inomlantbmksuniversilelel. Det är därför med tillfredsställelse jag noterar att deökade insatserna på djurhälsoomrädel skall ske i samverkan med denhusdjursvetenskapliga forskningen. Jagvill särskilt betona viklen av en helhetssyn pä forskningen. Jordbmksforskningenhar t. ex. traditioneUt varit inriktad på alt förbättra och effektivisera demetoder som jordbmkaren använder i växtodling, djurproduktion och teknik. Inomdenna forskning har hänsyn successivt tagils fill Prop.1981/82:106 181 utvecklingav produktionsmetoder som ger goda produkter pä konsumentens bord. Forskningeni produklionsledet har emellertid varit betydligt mer omfattande än forskningenrörande vidarebearbelning och distribution av produkterna i livsmedelskedjan.Många forskningsfrågor griper över hela kedjan från råvaruproduktion viaförädlingsindustrin tUl marknaden där en slutprodukt av hög kvalitet tillrimlig kostnad kan erbjudas konsumenterna. Detta gäller l.ex.kvalitetsfrågorna, det samlade produktions-, transport- ochdistributionssyslemels teknik och ekonomi. Det gäller belysning av deekonomiska frågor i ett system där producenter möter allt färre motparter inomhandelns och distributionens område. Enligl min mening är del väsentligt altforsknings- och utvecklingsarbetet saml problemformuleringar sker medutgångspunkt i hur hela produktionskedjan ser ut. Forskningenbetyder myckel för all hävda lanlbmkets ställning som basnäring och för attstärka dess ställning mot lanlbmkel i andra länder. För vårlivsmedelsprodukfion har familjelanlbmkel en avgörande ställning. De problemsom behöver beaktas bör därför också hämtas frän familjelanlbmkel och delösningar som las fram bör anpassas liU denna förelagsform. De kombineradelanlbmksförelagens problem bör även ägnas ökad uppmärksamhet. Jagvill i detta sammanhang även beröra viss annan forskning inom jordbmksdepartemenletsverksamhetsområde, som av olika anledningar ännu inte fått en tUlfredsställandestäUning inom forskningsorganisafionen. Fiskresursernai hav och sölvallen har utnyttjats aUt merintensivt och utgör liksom ökade föroreningar av haven ell starkt hot motfisket. Exempelpå aktuella och centrala forskningsbehov är frågan om vilka faktorer sominverkar på utvecklingen av fiskbestånden. Kunskap på detta område har särskildbetydelse för resultatet av de årliga, inlernalionella kvotförhandlingar somnumera genomförs. Andra exempel är den minskade ålyngelinvandringen lillsvenska kusten och frågor som rör del hotade laxbeståndet. Även den ökandefiskodlingsverksamheten kommer att innebära nya forskningsbehov. Liksomför andra areella näringar bör fiskeriforskningen kunna ligga inom . Jag avser all senare föreslå regeringen att ge i uppdragatt gå igenom behovet av forskning inom området, ansvarsfördelningen mellanolika organ saml göra prioriteringar. Jakt-och vUtvårdsberedningen (Jo 1977:04) har i uppdrag att bl. a. prövamöjligheterna att få tiU slånd en samordning av insatserna pä viltforskningensområde. De organisatoriska förhållandena och finansieringsformerna förvillforskningen är f. n. svåröverskådliga. Jakt- och viltvårdsberedningenshuvudbetänkande skall enligl nuvarande planer läggas fram under hösten 1982.Jag räknar med att beredningen presenterar ell förslag rörandevillforskningens organisation och finansiering. 1981/82:106 182 Föratt underlätta den övergrijpande forskningsplaneringen erfordras att deekonomiska ramar som bör gälla för forskningsverksamheten underplaneringsperioden anges. Chefsn för har tidigaredenna dag anmält alt han e;fter samråd med berörda statsråd räknar med enförstärkning av forskningsverksamheten med 100 milj. kr. för budgetåret1983/84. Efter samråd med berörda statsråd räknar jag därför med all förforskningsverksamheten inom jordbmksdepartemenlets verksamhetsområde ibudgetpropositionen för /84 kunna förorda en inle obetydligresursförslärkning. Jag återkommer i nästa budgetproposition fill hur dennaförstärkning skall knytas lill de övergripande prioriteringar somjag tidigareangell. Jag vill emellertid redan nu betona alt de angivna prioriteringarna iviss utsträckning måste förverkligas genom en omfördelning inom befintligaramar. Jagvill i delta sammanhang något beröra frågan om utvärdering av forskningen inomjordbmksdepartemenlets verksamhetsområde. Svensk forskning inom de biologiskanäringarna har länge haft ell internationeUt gott rykte. Många svenska forskarehar varit förgmndsgestalter inom sina resp. områden. Del är angelägel allsvensk forskning kan fortsätta att svara mol högt stäUda krav ochförväntningar. Beslutsstrukturen när del gäller bl.a. forskning ochforskarutbildning är starkt decentraliserad. Del är vid dessa beslut som kravenpå kvalitet i forskningsprocessen och i forskningsresultaten skall stäUas. Ettviktigt underlag för sådana beslut och för statsmakternas övergripande beslutom forskning måste vara utvärderingar av tidigare och pägiiende verksamhet.Det är enligl min mening lämpligt att en samlad utvärdering görs av denforskning som förelagils inom jordbruksdepartementels verksamhetsområde införnästa forskningsproposition. Formerna för hur en sådan samlad utvärderingskall genomföras har jag för avsikt alt senare ta upp i regeringen. Chefenför har ingående behandlat frågor kringforskarrekrytering och forskamlbildning. Även jag vill, med hänsyn filllantbruksuniversitetets specieUa ställning, något uppehålla mig vid dessafrägor. Under 1970-lalet har i genomsnitt ca 20 doktorer examinerats vidSLU. Genomströmningen är låg och aklivUeisgraden är i genomsnitt ca 50%.Oberoende av hur antalet doktorander definieras är antalet examinerade för lågtför att ge ett tillräckligt rekryteringsunderlag för bl. a. framlida forskning. Fråganhar ägnats slor uppmärksamhet i långsiktsplanen. Den förändring av denvetenskapliga verksamhetens inriktning mol mer gmndläggande frågor som jagtidigare understrukit innebär ett behov av en ökad andel forskamlbildadpersonal inom flertalet ämnesområden. En sådan utveckUng är ocksä en väsentligförutsättning för en fortsatt utveckUng och Prop.1981/82:106 183 bibehållandeav hög kompetens. Många av de högre tjänsterna vid SLU gäller ämnesområden sominte finns företrädda på andra lärosäten i .