prop · G50345 · 1981-12-31 00:00:00 — omfortsatt giltighet av lagen (1975:1360) om tvångsåtgärder i spaningssyfte ivissa fall; Regeringenföreslår att antaga det förslag som har upptagits i bifogade utdragav regeringsprotokoll. Ipropositionen föreslås att lagen (1975:1360) om tvångsåtgärder i spaningssyftei vissa fall skall fortsätta att gälla till utgången av . Lagom fortsatt giltighet av lagen (1975:1360) om tvångsåtgärder i spaningssyfte ivissa fall Härigenomföreskrivs att lagen (1975:1360) om tvångsåtgärder i spaningssyfte i vissafall, vilken gäller till utgången av , skall fortsätta att gälla tillutgången av . 1981/82:45 3 Närvarande: statsråden , ordförande. ,, , , , , Ehasson, Elmstedt, Ahriand, Mohn Proposition om fortsatt giltighet av lagen (1975:1360) omtvångsåtgärder i spaningssyfte i vissa fall De internationella terroristdåden under det senastedecenniet har föranlett åtgärder både i och utomlands för att sökaförhindra sådana gärningar. I vårt land antog (prop. 1973:37,JuU 1973:18, rskr 1973:121, SFS 1973:162) ett förslag till lag om särskildaåtgärder till förebyggande av vissa våldsdåd med internationell bakgrund (tertorisfiagen).Lagens giltighetsfid begränsades ursprungligen till utgången av april 1974.Därefter förlängdes giltighetstiden successivt till utgången av (prop.1974:55, JuU 1974: 12, rskr 1974:150, SFS 1974: 178, prop. 1975:72, JuU 1975:17, rskr 1975: 137, SFS 1975:355). Genom lagstiftning, som trädde i kraft den1 , fördes huvuddelen av bestämmelserna i terroristlagen med vissaändringar över till den dåvarande utlänningslagen. De återfinns numera i dennya utlänningslagen (1980:376 - UtlL). beslöts att bestämmelserna iterroristlagen om telefonavlyssning, brevkontroll m. m. skulle behållas iavvaktan på det betänkande, som kunde väntas från utredningen (Ju 1974:08) omtelefonavlyssning och tills vidare tas in i en särskild, tidsbegränsad lag omtvångsåtgärder i spaningssyfte i vissa fall (spaningslagen). Denna lag trädde hkaledesi kraft den Ijanuari 1976 (prop. 1975/76: 18, JuU 1975/76:15, rskr 1975/76:122,SFS 1975:1360). Den gällde ursprungligen till utgången av år 1976.Giltighetstiden förlängdes till en början till utgången av (prop.1976/77:33, JuU 1976/77:13, rskr 1976/77:91, SFS 1976:1069). I mars1976 lade regeringen i propositionen 1975/76: 202 fram förslag till nya reglerom telefonavlyssning vid förundersökning m. m. Förslaget byggde påtelefonavlyssningsutredningens betänkande (SOU 1975:95) Te-tl Riksdagen1981/82. 1981/82:45 4 lefonavlyssningoch innebar att de tidsbegränsade reglerna i lagen (1952:98) med särskildabestämmelser om tvångsmedel i vissa brottmål och lagen (1969:36) omtelefonavlyssning vid förundersökning angående grovt narkotikabrott m.m. skullemed vissa ändringar i syfte att stärka skyddet för den enskildes integritet tasin i 27 kap. (RB) och ges permanent karaktär. Samtidigtföreslogs ändringar i den särskilda spaningslagen i syfte dels att samordnadess regler med de föreslagna nya bestämmelserna i om telefonavlyssning,dels att på visst sätt precisera fillämpningsområdet för spaningslagens regler. Vidriksdagsbehandlingen ansåg justitieutskottet (JuU 1976/77:20) att propositionenborde avslås och att ärendet borde återgå till för översynoch ytteriigare överväganden. Det borde enligt utskottet ankomma på regeringenatt besluta om formerna för översynen. Utskottet gjorde dock undantagbeträffande förslaget om precisering av spaningslagens tillämpningsområde ochhemställde att skulle antaga propositionen i den delen. Riksdagenbiföll utskottets hemställan (rskr 1976/ 77:129). Lagen (1977:81) om ändring ispaningslagen trädde i kraft . , (Ju 1978:06), tillkallades föratt göra den av begärda översynen av lagstiftningen omtelefonavlyssning och andra tvångsmedel med sikte på att få till stånd enpermanent reglering. Kommittén väntas avge ett delbetänkande . Spaningslagenhar senare fått giltighetstiden förlängd till utgången av (se prop.1980/81:54, JuU 1980/81:14, rskr 1980/81:63, SFS 1980:973). Också de bådanyssnämnda lagarna om telefonavlyssning m. m. fickgiltighetstiden förlängd, i fråga om 1952 års lag till utgången av ochbeträffande lag till utgången av juni månad 1981, då den upphörde attgälla. lag blev nämligen överflödig, sedan bl. a.straffbestämmelserna i narkotikastrafflagen (1968:64) och lagen (1960:418) omstraff för vamsmuggling hade skärpts (se prop. 1980/81:76). Frågan om fortsattgiltighet av lag övervägs f. n. inom jusfitiedepartementet. Rikspolisstyrelsenhar i en skrivelse redogjort för tillämpningen av dehithörande bestämmelserna i utlänningslagen och i den särskilda spaningslagenunder tiden den 20 september 1980den . Innehållet irikspolisstyrelsens skrivelse sammanfattas i den redogörelse för tillämpningenav terroristlagstiftningen som jag denna dag avser att föreslåregeringen att överlämna till . Vidare har inom utrikesdepartementetupprättats en redogörelse för den utveckling som har ägt mm internationelltunder det senast förflutna året beträffande förekomsten av och de fortsattabetingelserna för den internationella tertorismen samt för de åtgärder som harvidtagits för att bekämpa denna. 1981/82:45 5 Gällandeordning m. m. Dehithörande bestämmelserna i och reglerna i den särskilda spa-nitigslagenger möjligheter att under speciella fömtsättningar ingripa med åtgärder somsyftar lill att minska riskerna för internationella våldsdåd i med att vissa av tertoristlagens regler fördes över till 1954 årsutlänningslag och andra togs in i spaningslagen preciserades tertorisfiagstiftningenstillämpningsområde noggrannare. Idet följande skall först nämnas något om de här aktuella bestämmelserna i . Enligt 30 § första stycketUtlL skall en utlänning som kommer till avvisas om det finns grundadanledning att anta, att han tillhör eller verkar för en organisation ellergrupp som avses i paragrafens andra stycke och om det dessutom, med hänsyn tillvad som är känt om hans föregående verksamhet eller i övrigt, föreligger faraför att han här i riket medverkar till sådana handlingar som anges i detstycket. Bestämmelsen avser enligt andra stycket en organisation eller gmppsom, med hänsyn till vad som är känl om dess verksamhet, kan befaras utanförsill hemland använda våld, hot eller tvång för politiska syften och därvid begåsådana gärningar här i riket. Om det beträffande en utlänning, som uppehållersig i riket, föreligger sådana omständigheter som har nämnts, får han enligt47 § utvisas. En förteckning över utlänningar som skall avvisas enligt 30 §första stycket skall enligt samma paragrafs tredje stycke upprättas avrikspolisstyrelsen. Regeringen bestämmer vilka organisafioner eller gruppersom därvid kommer ifråga. Beslutom avvisning meddelas av en polismyndighet om utlänningen finns upptagen irikspolisstyrelsens förteckning och saknar visering eller uppehållstillstånd(32 §). Påstår en utlänning som finns upptagen i förteckningen att hanriskerar politisk förföljelse eller åberopar han någon annan omständighet som avsesi 33 eller 34 §, skall ärendet i de fall som anges i dessa paragrafer hänskjutasfill statens invandrarverk. skall med eget yttrande överlämnaärendet fill regeringen (36 §). Samma ordning gäller om utlänningen anses böraavvisas enligt 30 § trots att han inte finns upptagen i den tidigare nämndaförteckningen (32 §). Beslut i ärendet meddelas i dessa fall av regeringen. Omen utlänning, som har avvisats enligt 30 § eller utvisats enligt 47 §, i sambandmed verkställigheten av beslutet påstår att han riskerar polifisk förföljelseeller åberopar någon annan sådan omständighet som anges i 85 eller 86 §, skallverkställighetsärendet i de fall som anges i dessa paragrafer hänskjutas tillinvandrarverket. Verket har också i detta fall att med eget yttrande överlämnaärendet till regeringen. Enförutsättning för att den som har bedömts vara terrorist skall kunna avlägsnasur landet på grund av ett avvisnings- eller utvisningsbeslut är, som tidigarenämnts, att det inte föreligger något politiskt eller därmed Prop.1981/82:45 6 Enligt 73 § skall sålunda regeringen förordna attbeslut om avvisning eller utvisning tills vidare inte får verkställas, omhinder mot verkställighet av beslutet möter på grund av bestämmelserna i 77-80§§ UtlL (politiskt verkställighetshinder) eller om det annars föreliggersärskild anledning att verkställighet inte bör äga rum. Har regeringenförordnat att verkställighet inte får ske, får regeringen enligt 74 § andrastycket meddela föreskrifter om inskränkningar och villkor för utlänningensvistelse i riket. I alla sådana ärenden skall förhandling hållas. När detgäller tvångsåtgärder beträffande en presumtiv tertorist har UtlL kompletteratsmed de särskilda regler som fanns i 6 § terroristlagen och som ger polisen iviss mån vidgade möjligheter fill förvarstagande (52 § andra och tredjestyckena). Vidare har straffbestämmelserna i 15 § terroristlagen överflyttatstill UtlL (96 § andra stycket och 97 §). Idepartementspromemorian (Ds A 1981:9) Handläggning av ärenden angåendeavlägsnande av presumfiva tertorister föreslås vissa ändringar i gällande bestämmelser.Polismyndigheternas befogenhet att besluta om avvisning av presumtiva tertoristerföreslås bli upphävd. Beslutanderätten vid såväl avvisning som utvisningförbehålls regeringen. Den särskilda av RPS upprättade spärrförteckningenavseende sådana tertorister som polismyndigheterna skall avvisa föreslås utgå.Regeringens avvisningsbeslut i tertoristärenden föreslås förenas med återteseförbud.I fråga om regeringens handläggning av tertoristärenden föreslås bl.a. attförhandlingen i ärendet skall hållas vid , om det inteföreligger särskilda skäl mot det. Promemorianär föremål för remissbehandling. Vadhärefter gäller den särskilda spaningslagen innehåller den, regler som tidigarefanns i 913 §§ tertoristlagen. Enligt 1 § första stycket spaningslagen skallen ufiänning, som har avvisats eller utvisats som terrorist men beträffandevilken regeringen har förordnat att avvisnings- eller utvisningsbeslutet tillsvidare inte får verkställas, kunna bli föremål för viss kontroll ochövervakning enligt 25 §§ under sin vistelse i . Detsamma skall enligt1 § andra stycket gälla, om det annars har meddelats ett inte verkställbartbeslut om avvisning eller avlägsnande i övrigt och regeringen har funnit attdet beträffande utlänningen föreligger sådana omständigheter som anges i 30 §första och andra styckena samma lag. Den kontroll och övervakning som i nunämnda fall skall kunna komma i fråga innebär - fömtom sådana särskildaföreskrifter om inskränkningar och villkor för utlänningens vistelse i riketsom får meddelas av regeringen enligt 74 § andra stycket UtlL - att ufiänningenunder vissa fömtsättningar skall kunna bli föremål för vissa särskilda spaningsåtgärder.I sistnämnda hänseende innebär spaningslagen följande. Omdet bedöms vara av betydelse för att utröna om en terroristorganisation eller tertoristgmppplanlägger eller förbereder någon åtgärd som innebär våld, hot eller tvång förpolitiska syften, får en utlänning som avses i Prop.1981/82:45 7 1§ spaningslagen underkastas husrannsakan, kroppsvisitation eller kroppsbesiktning.Av sådan utlänning får också tas fingeravtryck och fotografi (2 §). Det ärpolismyndigheterna som beslutar om nämnda åtgärder. Om det finns synnerligaskäl kan en polismyndighet för samma ändamål få tillstånd att dels ta del avsamtal till och från telefonapparat som innehas eller kan antas komma attbegagnas av utlänningen (telefonavlyssning) och dels närmare undersöka, öppnaeller granska post- eller telegrafförsändelse, brev, annan sluten handlingeller paket som har ställts till eller avsänts från utlänningen och sompåträffas vid husrannsakan, kroppsvisitation eller kroppsbesiktning eller somfinns hos post-, telegraf-, järnvägs- eller annan befordringsanstalt (3 §).Frågan om tillstånd till en sådan åtgärd prövas av påyrkande av . Tillståndet skall meddelas att gälla en visstid som dock inte får överstiga en månad (4 §). Närtertoristlagen kom skedde det mot bakgrunden av den våg avvåldsdåd som under de då närmast förflutna åren hade gått över världen. I detidigare nämnda propositionerna med förslag till förlängning av giltighetsfidenför terrorisfiagen och sedermera lagen (1975:1360) om tvångsmedel ispaningssyfte i vissa fall (spaningslagen), redovisas den fortsattautvecklingen av de internationella terroristdåden. Av redogörelsen framgår attförekomsten av tertoristdåd inte avtog utan har förblivit oförändrat stor. Ifråga om perioden - anförs sålunda iprop. 1979/80:52 s. 7 att det har begåtts ytterligare ett stortantal tertordåd med politisk bakgrund på skilda håll i världen. Länder somBelgien, , , , och FörbundsrepublikenTyskland hade i särskild grad drabbats. Åtskilliga av terrordåden kundehänföras till den politiska situationen i ett visst land. En annan grupp avpolitiskt betingade dåd hade samband med konflikten i Mellersta Östern.Ytterligare ett stort antal våldsdåd hade utförts av gruppersom ägnade sig åt en omfattande terroristverksamhet, l.ex. Baader-Meinhof-ligani och i . Liksom tidigarehade tertoristorganisationer utfört terrordåd utanför det land eller det områdedär terroristorganisationen hörde hemma och vanligen verkade. För tiden därefterfram framhölls i prop. 1980/81:54, att en lång rad tertoristdådmed internationell anknytning hade utförts i skilda delar av världen. I Europavar det främst och som hade drabbats men även i ,och hade ett stort antal tertoristdådinträffat. Terroristbestämmelsernai UtlL och den särskilda spaningslagen ger 1981/82:45 8 möjlighetatt under vissa speciella förutsättningar vidta åtgärder som har till syfte attminska riskerna för internationella tertoristdåd i vårt land. Bestämmelsernager som har framgått möjlighet att avvisa eller utvisa utlänningar som tillhöreller verkar för sådana grupper och organisationer vilka genom sin tidigareverksamhet har visat att de utanför sitt hemland systematiskt använder våld förpolitiska syften och därför kan befaras göra det också i . Somytterligare förutsättning gäller dock att det med hänsyn till vad som är käntom utlänningens föregående verksamhet eller i övrigt föreligger fara att hanhär i riket medverkar fill sådana handlingar. Ett avvisnings- ellerutvisningsbeslut kan emellertid inte verkställas om ett s. k. politiskt ellerdärmed jämförligt verkställighetshinder föreligger. I stället kan ufiänningendå bli föremål för kontroll och övervakning enligt UtlL och spaningslagen.Förutsättningarna för användningen av husrannsakan, kroppsvisitation.kroppsbesiktning, brevkontroll och telefonavlyssning avviker i dessa fall frånvad som enligt RB gäller om användningen av tvångsmedel vid misstanke ombrott, eftersom i motsats fill reglerna i spaningslagen inte germöjlighet till ingripanden uteslutande i förebyggande syfte. Ett flertalgarantier mot en alltför vidsträckt tillämpning av spaningslagen haremellertid byggts in såväl i de bestämmelser som gäller förfarandet ochbeslutsprocessen som i särskilda regler som har till syfte att ge underlag fören fortlöpande kontroll av hur lagen hanteras. 1977/78:46 omfortsatt giltighet av spaningslagen erinrade föredraganden om att utredningen(Ju 1974:08) om telefonavlyssning hade funnit, att det i särskilda fall ochkritiska lägen fanns behov av speciella tvångsmedel i tertoristsammanhang (SOU1975:95). Sådana åtgärder kunde vidare i många fall ha en preventiv effekt.Utredningen ansåg att tvångsmedelsbestämmelserna bordei finnas i en särskild, fidsbegränsadlagstiftning. Utredningens ståndpunkt lämnades i allmänhet utan erinran avremissinstanserna, även om några instanser (riksåklagaren, ochstatens invandrarverk) ifrågasatte det befogade i att behålla särregler omtvångsåtgärder i terroristsammanhang. I den proposition med förslag till nya regler omtelefonavlyssning vid fömndersökning m. m. somföranleddes av betänkandet (prop. 1975/ 76: 202) intogs också ståndpunktenatt den särskilda spaningslagen skulle behållas tills vidare. ansåginte att frågan om behovet av särskilda tvångsåtgärder iterroristsammanhang hade kommit i något nytt läge genom utredningens förslag.Vad utredningen hade anfört sades bestyrka att det alltjämt fanns behov avsådana tvångsåtgärder för att förebygga våldsdåd av den art som den speciellalagstiftningen på området riktar sig mot. Vid riksdagsbehandlingen av förslagenom telefonavlyssningsbestämmelser i allmänhet riktades emellertiduppmärksamheten speciellt mot frågan i vad mån avlyssnat material skall fåutnyttjas när det gällde annan brottslighet än den som hade föranletttillståndet. konstaterade i sitt betänkande (JuU 1976/77:20)att detta problem 1981/82:45 9 inteär begränsat till telefonavlyssning utan att det kan komma upp också vidutnyttjandet av andra tvångsmedel. En generell lösning för olika typer avtvångsmedel borde därför eftersträvas. Detta förutsatte emellertid ett meromfattande beslutsunderlag. beslöt därtor på hemställan av utskottetatt avslå propositionen i de nu berörda delarna. Ärendet återgick i dessa delartill regeringen för översyn och ytterligare överväganden. Det fortsattautredningsarbete som begärde pågår . När förslag om förlängningav den särskilda spaningslagen har förelagts (prop.1976/77:33, 1977/78:46, 1978/79:29, 1979/80:52 och 1980/81:54) har det betonatsatt det mot bakgrund av den fortgående internationella tertoristverksamheten ärangeläget att vi även i fortsättningen håller en hög beredskap för attförebygga våldshandlingar i vårt land. I vissa lägen kan det därför behövastillgång till de speciella tvångsåtgärder i spaningssyfte som den särskildaspaningslagen medger. Med hänsyn lill detta och till att ingenting hadeförekommit som gav anledning att anta att lagen hade tillämpats på ett sätt somstrider mot dess syfte eller på ett sätt som kan sätta rättssäkerheten i fara,förordades i de nämnda propositionerna förlängning av giltighetstiden förlagen, vid det senaste fillfället fill utgången av 1981. fann(senast JuU 1980/ 81:14) mot bakgrund av den fortsatta utvecklingen av deninternationella tertoristverksamheten att det alltjämt förelåg ett behov avsådana regler som finns i spaningslagen och fillstyrkte därför föriängning.Riksdagen biträdde justitieutskottets uppfattning (senast rskr 1980/81:63). Ävenunder det år som har förflutit sedan regeringen senast tog upp dessa frågor iriksdagen har ett stort antal tertoristdåd begåtts i skilda delar av väriden. IEuropa har våldsdåden fortsatt i främsta rummet i , men även iFrankrike, och har ett stort antal sådanadåd utförts. har tillkommit en rad våldshandlingar, bl.a.i , som kan hänföras till den armeniska organisafionen ASALA. Denutveckling av den internationella tertorismen som redovisas i utrikesdepartementetstidigare nämnda redogörelse och i skrivelse visar, att detalltjämt föreligger risker för att också vårt land drabbas av terroristdåd. Vadgäller åtgärder på det internationella planet för att motverka terto-rism villjag först hänvisa till redogörelserna i propositionerna 1979/80:52 (s. 8) och1980/81:54 (s. 10) i samband med att spaningslagens giltighetstid vid de tvåsenaste tillfällena föreslogs förlängd. har i regihållits en konferens om terrorism i . Syftet varatt analysera terrorismen och att finna vägar för dess bekämpande inom ramenför demokratiska grundprinciper. Rapporten från konferensen har sedermeragodkänts av . förstudier av problem rörande terrorism har hållit sitt niondemöte. Prop.1981/82:45 10 Vågenav tertoristdåd ute i världen har således inte visattecken på minskning. Den omständigheten att har förskonats fråninternationella tertoristdåd innebär ingen garanti föratt vi också i fortsättningen kommer att skonas. Ingripanden mot presumtiva tertoristerhar tvärtom blivit nödvändiga även i vårt land. Desynpunkter som har anförts beträffande behovet av de särskildareglerna i spaningslagen gör sig därför alltjämt gällande med samma styrka. Somframgår av den redogörelse för tillämpningen av tertoristlagstift-ningen, somjag denna dag avser att föreslå regeringen att överlämna tillriksdagen, har i en skrivelse den 30 september 1981redogjort för tertoristbestämmelsernas tillämpning under det senaste året.Något avvisningsbeslut har inte fattats. Fyra personer har utvisats som presumtivaterrorister. I fråga om en av dessa verkställdes ett redan tidigare meddelatutvisningsbeslut. I den förteckning som enligt 30 § UtlLskall upprätta över utlänningar som skall avvisas finns 126 utlänningarupptagna. Bestämmelserna i den särskilda spaningslagen har under det senasteåret tillämpats i ett fall. De har fidigare tillämpats i tre fall.Rikspolisstyrelsen har understrukit att det för styrelsens möjligheter attfullgöra sina uppgifter i fråga om bekämpandet av terrorism är nödvändigt, attdet finns författningsmässiga förutsättningar att använda fillgänglig teknikför informationsinhämtning. , som senare avser att läggafram förslag fill ändringar i den särskilda spaningslagen, föreslår att tillsvidare lagens giltighetstid förlängs. Attspaningslagen har använts i förhållandevis begränsad omfattning börses i belysning av garantierna i lagen mot en alltför vidsträckt tillämpning.Sådana garantier har byggts in i de bestämmelser som gäller förfarandet ochbeslutsprocessen. Lagen får exempelvis inte tillämpas i andra fall än dåutlänningen har avvisats eller utvisats som terrorist eller i visst fallavvisats eller utvisats av annat skäl och enligt regeringens beslut fallerunder tertoristrekvisiten men verkställighetshinder föreligger. En garantiligger också i ordningen med tidsbegränsad lagstiftning. Den restriktivaanvändningen kan däremot inte tas till intäkt för att lagen inte behövs. Annanlagstiftning kan antas i fortsättningen på samma sätt som visa sigvara otillräcklig när det gäller att förebygga tertoristdåd. Till detta kommeratt lagstiftningen kan beräknas ha en förebyggande effekt. Motbakgmnd av vad jag nu har anfört om en pågående översyn av reglerna om telefonavlyssningoch om behovet tills vidare av sådana särskilda bestämmelser om bl.a.telefonavlyssning som spaningslagen innehåller bör enligt min mening densärskilda spaningslagen ges fortsatt fidsbegränsad giltighet. Jag förordardärför att giltighetstiden för lagen föriängs med ytteriigare , intillutgången av . Medhänsyn till att förslaget endast avser föriängning av giltighetstiden synesnågot yttrande av lagrådet inte behöva inhämtas. 1981/82:45 11 Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen attantaga det inom upprättade förslaget till lag omfortsatt giltighet av lagen (1975:1360) om tvångsåtgärder i spaningssyfte ivissa fall. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att antaga det förslag som föredraganden harlagt fram.