prop · G503106 · 1981-12-31 00:00:00 — 1den sammanfattande prioriteringen av kommitténs förslag framhålles behovet avatt införa ell nytt studiefinansieringssystem, som den mest angelägna åtgärden.Vidare ges hög prioritet ål all få lill stånd en tjänsteorganisation inomhögskolan där alla lärartjänster inrymmer moment av forskning (motsv. Prop- 1981/82:106 356 Forskning och forskarutbildning ihögskolan. Betänkande (SOU 1981:29) av utredningen om forskningens ochforskarutbildningens situation i den nya högskolan. Deallmänna omdömena om betänkandet Forskningens framtid är övervägande positiva. () anser all kommittén väl utnyttjat den påfallande storafrihet som direktiven medgivit. "Forskningen och forskarutbildningen harsalts in i ell större sammanhang och både forskningsprocessens natur ochaktuella organisatoriska och institutionella problem har erhållit enintresseväckande belysning. På ett ofta skickligt sätl har kommittén kommitrunt de svårigheter som vållas av lägel på det forskningspoliliska området -med ell flertal, ofta sinsemellan stridiga förslag från skilda utredningarännu inle behandlade av statsmakterna." ,och uttalar sin storatillfredsställelse med alt en utredning nu framlagts som präglas av verkliginsikt om forskningens villkor och som också rymmer konkreta förslag som - omde genomförs - skulle kunna bryta en, enligt akademierna, oroande utvecklingför svensk forskning. Statensdelegation för rymdverksamhet uttrycker sin stora uppskattning av betänkandet.Enligt delegationen beskrivs och analyseras forskningens ochforskarutbildningens situation på elt utmärkt säll. kvinnoforskning i har ell mycket positivt intryck av utredningensom helhet och uppskattar särskilt alt man haft en seriös inställning till defrågor som rör kvinnor och forskning. Högskolemyndigheternasreaktion på förslagen är blandad. Kommittén får elt betydande slöd från dedelar av högskoleorganisationen som innefattar fasla resurser för forskningoch forskarutbildning, medan företrädare för andra delar avhögskoleutbildningen liksom regionstyrelsema är mera kritiska. Universitets-och högskoleämbetet (UHÄ) anser att belänkandet ger en värdefull belysning avden berörda verksamhetens läge utifrån aktiva forskares och forskarstuderandesutgångspunkter. Belänkandel innehåller, enligl UHÄ, en problem- ochålgärdskalalog som i åtskUliga avseenden, särskilt beträffandeforskamlbildningen, bör kunna läggas lill grund för förbällringar. allmänna bedömningarna av belänkandel pekas dock också på vissa brister. Prop.1981/82:106 357 CentralorganisationenSACOISR anser det beklagligt att belänkandet inle i någon nämnvärd utsträckningbehandlat forskningsanknytning och forskamlbildning vid de högskoleutbildningarsom saknar sådan. finner del vara en påtaglig brist all man heU avståttfrån att ta upp lill behandling betydelsen av det avsevärda stöd tUl forskningoch forskamlbildning, som ekonomiska och personella insatser från företag ochforskningsslödjande institufioner liksom forskningssamarbete med dessa innebärför högskolorna. Statskontoretframhåller att betänkandet har en klar karaktär av partsinlaga. i (LO) innehåller betänkandet få nya tankegångarutan snarare tendenser all vilja återgå till liden före högskolereformen. "När del gäller forskningen anser kommittén tydligen all fortfarande skallfrågeställningarna formuleras av forskarna själva och all svaren bör sökas iavskildhet inom universUelens ramar. Med andra ord skall samhäUel finansieraforskningen samt på olika sätt underlätta dess existens utan att för den skullöva något avgörande inflytande över dess inriktning. Att vetenskapen kan varaen verksamhet som bidrar till diskussionen mellan forskarna och samhället harvad LO kan se inle kommittén ägnat någon större uppmärksamhet." "Trotstiteln finner man myckel av nulägesbeskrivning men ganskalitet av långsiktiga framtidsbedömningar" påpekar statsvetenskapligainstitutionen vid universUetet i . mer långsikfigt perspektivefterlyses också av i , styrelsen för universUetet iUppsala m. fl. Betänkandetsavsnitt om forskningens situation i historiskt perspektiv diskuteras föga iremissyttrandena men då så sker oftast i positiv anda. anser all delta avsnitt ger en utmärktsammanfattning, som med behållning kan läsas av alla dem som ägnar sig åtforskning eller har alt la ställning lill frågor rörande forskning. Jämställdhetskommilténmenar all del är "på sin plats all påminna om att män hade 400 årsförsprång i utbildningen, när våra universitet delvis öppnades för kvinnor1873. De allmänna läroverken förblev gosskolor ända fram lill 1927 ochflickornas möjligheter att skaffa sig de nödvändiga förkunskaperna för högrestudier förblev till dess nästan obefintliga. Del har inneburit att kvinnor harvarit utestängda från att forma vår kunskapsvärld och att undervisning ochforskning har präglats och fortfarande i hög grad präglas av mäns värderingaroch erfarenheter. Detavsnitt i belänkandel som rubricerats ''Forskningens väsen" har i stortsett bemötts positivt i remissyttrandena. Statensdelegation för rymdverksamhet anser all avsnittet är intressant, men att detsaknar "framhållandet av en väsenfiig skillnad mellan nalurve- Prop.1981/82:106 358 tenskapema(de "hårda" vetenskaperna) å ena sidan och de humanistiska ochsamhällsvetenskapliga (de "mjuka") vetenskaperna å den andra sidan.För den naturvetenskapliga forskningen finns ett "facit", envärderingsfri och omanipulerbar "sanning" i bollen, som vi har éllrätt gott hopp om att klarlägga åtminstone inom vissa grenar avnaturvetenskaperna, medan den humanisfiska och samhällsvetenskapligaforskningen gäller så utomordentligt komplicerade sammanhang att något hopp omall nå ner till värderings-fria gmndelemenl i praktiken ej finns. Den nämndaskillnaden påverkar forskarna inom de olika områdena såväl psykologiskt som imånga praktiska sammanhang." Viktenav krav på hög kvalitet i forskningen kan inle nog understrykas framhåller bl.a. de medicinska (MFR) och naturvetenskapliga forskningsråden (NFR). UHÄ, MFR, NFR,, , ,SACOISR m.fl. betonar angelägenheten av internationella utvärderingar avforskningen. En vikfig fömtsättning för detta liksom över huvud för utbyte avforskningsresultat över gränserna är all åtminstone viktigare svenskaforskningsinsatser dokumenteras på ell inlernalionelll gångbart språk.Särskilt för humanisfisk forskning finns här problem. UHÄ föreslår - ianslutning liU kommitténs förslag om en översällningsfond - all får iuppdrag alt närmare överväga frågan om former för stöd lill översättning medsyfte alt underlätta presenlafion av svenska forskningsresuUal förinlernalionell publik. Forskningsrådsnämden(FRN), som särskill har lill uppgift alt främja tvärvetenskaplig forskning,understryker den insiktsfulla analysen av de problem som sammanhänger med dettaslags forskning och hur relativt sällsynt verkligt tvärvetenskaplig forskningär. FRN påpekar all möjligheten att främja tvärvetenskaplig forskning genomsärskiU slöd, som utredningen aktualiserar, finns redan genom möjligheten tillsamarbete härvid mellan forskningsråden och FRN. Att särskilja rådsmedel fördetta ändamål är därför, enligt nämndens uppfattning, inle nödvändigt. UHÄvill framhålla all benämningen tvärvetenskap måste avgränsas tUl de faU dåforskningen innebär egen teori- och metodutveckling, dvs. inle användas då delenbart gäller flervetenskaplig/mångvelenskaplig kunskapskompilering. UHÄansluter sig också till kommitténs uppfattning alt tvärvetenskaplig forskningom möjligt skall ges sådana organisatoriska former alt långvariga, om ån intepermanenta, projektorganisationer möjliggörs. Kommitténföreslår alt UHÄ skall initiera en analys av tvärvetenskapens speciellavUlkor. UHÄ vill peka på alt sådant analysarbete redan pågår eller planeras iolika former. underlag utgör de erfarenheter som görs inom dentemaorienlerade forskningen och forskamlbildningen vid iLinköping. Viktiga är också de utvärderingsresultat som kan hämtas från bådeäldre centra inom t. ex. de tekniska högskolorna och på 1981/82:106 359 senaretid liUkomna centra med tyngdpunkt på aktuella samhällsfrågor m. m. UHÄ harnyligen låtit göra en översikt över befinfiiga centrumbildningar. Det ärvidare naturligt för UHÄ att i samverkan med berörda sektorsorgan analyserasådana områden där tvärvetenskaplig forskning är av betydelse för långsiktigkunskapsutveckling inom områden som är intressanta på gmnd avforskningssamverkan. Något särskilt uppdrag behövs enligt UHÄ: s mening moldenna bakgmnd inle. Bl.a.Sveriges förenande studentkårer () delar kommUténs uppfattning attprofessurernas ämnesbenämningar bör hållas så vida all man vid fillsättningenkan beakta vetenskaplig kvaUtet oavsett om denna ligger inom deltvärvetenskapliga eller del disciplinorienterade fältet. Bl.a.UHÄ, olika högskoleorgan, . ,- ansluter sig fill kommitténsbeskrivningar av aktuella problem inom forskningen. LOsaknar en analys av den sociala snedrekryteringen tUl forskarutbildningen ochdärmed till forskning. IUkhet med kommittén understryker bl. a. UHÄ att problem i hög grad skiftar fillart och omfattning mellan olika ämnen, fakulteter och högskoleenheter. Det ärenligl UHÄ: s mening nödvändigt all det ges utrymme för variafioner iverksamhetens inriktning och organisafion inom en och samma högskoleenhet ochmeUan olika högskoleenheter. Likformighet är varken önskvärd eller möjlig. Viklenav en god forskningsmiljö framhåUs i flera yttranden från organ inom högskolan.Det framhålls alt åtgärder behövs för all ta till vara forskarnas kreativitet.Man pekar också på att forskningsmiljön negativt påverkalsav den fragmentarisering som ägt rum vid universiteten genom tillkomsten avorgan med för liten överblick och alltför oklara ansvarsförhållanden och påinstitutionerna genom uppdelning på subspecialiteler. Fleraremissinstanser, däribland UHÄ, MFR, många organ inom högskolan delarkommitténs bedömning att nyllobegreppel inom forskningen överbetonats. poängterar all nytta för samhället inte bara skall betydaekonomisk nytta och materiell användbarhet ulan också måste rymma begrepp somvärde och mening. "Delär nödvändigt att elt sådant tänkande genomsyrar även den naturvetenskapligaoch tekniska forskningen. Värdet av en ren och oförstörd natur och avhushåUning med ändliga resurser måste påverka inriktningen av den tekniskaforskningen. Ett visst samband med detta har enligl styrelsens mening deåtgärder som kan vidtas för alt bryta den manliga dominansen inom den tekniskaoch naturvetenskapUga forskningen". TransportforskningsdelegationenframhåUer all för ell seklorsorgan är konflikten ofta påtaglig meUaninomvetenskapliga krav, avhandlings- och 1981/82:106 360 ulbildningsmoliv å ena sidan och avnämarkrav om snabbaresultat å andra sidan. LO anser att det är vikfigt att forskningen kan medverkafill snabba lösningar av akuta samhällsproblem. Krav på medverkan och resultatbör emellertid hållas inom rimliga gränser. Om så sker torde delta väl kunnaförenas med en mer långsikfig kunskapsuppbyggnad. Kommitténs säll all diskutera nyllobegreppel inomforskningen kan LO inle helt ställa sig bakom. alt gå in på en diskussionav själva nyttobegreppet vill organisationen peka på att även devetenskapsområden som kommittén värnar om, bl.a. de humanistiska, kan betraktassom nyttiga genom att t. ex. belysa konsekvenser av den tekniska och naturvetenskapligautvecklingen och söka förutse denna utveckling och dess inverkan på människorssituation ur både sociala och kulturella aspekter. Härvid måste dessaforskningsområden själva genom l.ex. elt tvärvetenskapligt samarbete hävda sinexistens och möjlighet all betraktas som "nyttiga". Bl.a. NFR och statens delegation för rymdverksamhet stöderalla förslag som förs fram i betänkandets avsnitt om forskningens ekonomi . Det behov av bättre samordning av seklorsforskningen somkommittén pekat på, vitsordas av bl. a. (), LO, , SFS och olika organ inom högskolan. () ställer sig bakom utredningsförslaget om bättre samordning när del gällersektoriellt finansierad grundforskning. I fråga om förslaget att en del av seklorsorganensFoU-anslag skall disponeras för långsiktig kompetensuppbyggnad inom högskolanhänvisar många remissinstanser lill sina yttranden över forskningssamverkanskommillénsbelänkande. Bl.a. UHÄ, många organ inom högskolan.Vetenskapsakademien, och ochSFS tillstyrker uttryckligen all seklorsorganen skall bidra lill finansieringenav gmndläggande forskning inom högskolan. En sekloriell finansiering av långsiktigkompetensuppbyggnad förbättrar dock, enligt UHÄ:s mening, någon form avsammanhängande "programstyrning" på statsmaktsnivå avhögskoleforskningen. instämmer i att anslagen förseklorsforskning måste stämmas av mol den grundläggande kunskapsutveckling somär nödvändig för att bedriva kvalificerad sektorsforskning. Förbundet tror dockinle all någon av FOSAM: s tre tekniska modeller kan väntas fungera särskillväl i praktiken. Den nödvändiga avvägningen mellan liUämpad seklorsforskningoch grundläggande kunskapsutveckling bör istället kunna göras i deforskningspoliliska propositionerna. Arbetarskyddsstyrelsen motsätter sig bestämt enomfördelning från sektorsorganens arbelsmiljöforskning lill universitet ochhögskolor. 1981/82:106 361 Styrelsen för teknisk utveckling (STU) framhåller allstödet fill långsiktig kompetensuppbyggnad även i fortsättningen bör komma överutbildningsdepartementets budget. Förslaget all nya forskningsresurser i fortsättningen iförsta hand skall kanaliseras på ulbildningsdepartemenlel fillstyrks framföralll av en rad organ inom högskolan men också av bl. a. MFR. Någraremissinstanser - l.ex. , expertgruppen för forskning omregional utveckling och - förordar att förstärkningarav basresurserna sker genom anslag från ulbildningsdepartemenlel men villsamtidigt även ha en fortsatt utveckling av sekloriell FoU. Förslaget avstyrks direkt av bl.a. SCB, Sverigeslantbruksuniversitet och SACOISR. MFR, , och en rad organ inom högskolan tillstyrker förslaget atthögskolestyrelser skaU få möjlighet all reservera medel för investering ityngre utmslning. Statskontoret anser att uppslaget är värt att utredasnärmare. Enligt UHÄ:s mening finns möjlighet alt fondera medel föranskaffning av tyngre utmslning. UHÄ föreslår all statsmakterna bekräftar allså är fallet. "En förulsällning för att den antydda ordningen skallfungera praktiskt är naturligtvis all för ändamålet planerade reservationerinle dras in av statsmakterna. En fortsall utbyggnad av de särskildakostnadsramarna fill UHÄ:s resp. FRN:s disposition lorde vidare minska behovelav alt använda de ändamålsinriktade anslagen lill anskaffning avutrustning." Både FRN och ochhögskolor (UUH) avstyrker lokal fondering av medel. Båda myndighelerna hänvisarfill de möjligheter lill anskaffning av utrustning som ges genom de kostnadsramarsom står lill FRN: s resp. UHÄ: s disposition. Kommitténs krav på all forskningen måste ges tillräckligaresurser för s.k. stödfunktioner stöds i de yttranden som lar upp frågan. Bl.a.framhålls ofta behovel av omfattande och snara åtgärder i fråga omlilleraturtill-gång och biblioteksservice. Till dem som tar upp delta hör bl.a.olika organ inom högskolan, kungl. , Vitterhetsakademienoch , aUmänna biblioteksförening samtSACOISR. UHÄ, styrelsen vid universiteten i och ,samtliga medicinska och odontologiska fakultetsnämnder, SvenskaLäkaresäUskapet, SACOISR m.fl. instämmer i alt högskolemyndigheterna måste fåstörre inflytande över planeringen och resursanvändning vid undervisningssjukhusen. MFR menar att en noggrann utredning krävs om mekanismerför att åstadkomma ell reellt inflytande för de för forskning ansvariga organenöver delar av LUA-medlen. Prop.1981/82:106 362 Förslagetatt avskaffa () tUlslyrks avbl.a. styrelserna för universiteten i och , samtliga medicinska ochodontologiska fakultetsnämnder som yttrat sig i frågan, . MFR anser att ytterligare underlag krävs för ellställningslagande. Enligt uppfattning måsteinvesteringsersättning fill undervisningssjukhusen för läkamtbildning ochforskning inte bara bedömas som en rent statlig gransknings- ochkontrollfunktion utan också relateras till den övergripande hälso- och sjukvårdsplaneringen.Genom sina uppgifter som regionsjukhus svarar undervisningssjukhusen förnyckelfunktioner inom hälso- och sjukvårdsorganisationen som även staten harstark anledning all bevaka. Mot den bakgrunden föreslår alt-innan någon förändring görs av NUU: s ansvarsområde och verksamhetsinriktning regeringen genom en särskild översyn närmare analyserar dess ställning ochfunkfion inom det statliga kontroll- och bidragssystemet. Endasi ett fåtalremissinstanser har närmare berört frågan om forsknings- och utvecklingsarbeteinom de konstnäriiga högskoleutbildningarna. SFSanser att det är föga meningsfuUl att ersätta begreppet konslnärliglutvecklingsarbete mol benämningen forskning och utvecklingsarbete inom dekonstnärliga högskoleutbildningarna. SFS anser det mycket svårt att förenaverksamheten inom dessa områden mol de krav på vetenskaplighet, metod ochteoribildning etc. som vanligtvis anknyts lill begreppet forskning. FRNdäremot säger sig inle ha några invändningar mol förslaget om ändrad benämning. Sverigeslantbruksuniversitet framhåller all den av utredningen föreslagna förändringenligger helt i linje med intentioner i fråga om dessutbildningslinje för landskapsarkilektulbildning och fillstyrker livligtförslaget. Utredningensförslag att FRN skall fördela projektmedel inom området säger sig nämnden intekunna tiUslyrka. Även SFS är tveksam i denna fråga. FRN framhåller att den inteulan starka skäl bör åläggas en forskningsrådsroll och att ämnesmässigtlämpligare och fuUl kompetenta organ torde varahumanisfisk-samhällsvetenskapliga forskningsrådet () och kulturtådet. UHÄär inle berett, med hänsyn lill de speciella förhållanden som gäller inom dekonstnärliga områdena, alt tillstyrka förslaget att FoUK införs som ettsärskilt begrepp i planering och medelsanvisning inom högskolan. UHÄ menar attförslaget om FoUK måste bedömas i ett sammanhang där konsekvenserna förhögskolans samlade forskningsorganisation ges en mer allsidig belysning. UHÄtillstyrker i enlighet med förslag i sin senaste anslagsframställning att medelför konstnärligt utvecklingsarbete specialdeslineras och anvisas 1981/82:106 363 underelt nyll anslag. Medlen bör, enligl UHÄ, fördelas på anslagsposter för berördahögskoleenheter. Det är väsenligl all enheterna härvid kan fritt disponerarörliga resurser för fördelning på projekt anser ämbetet. I avvaktan på attdet nya anslaget byggs upp och verksamheten finner sina former inom högskolanfmns del enUgl UHÄ: s mening inle anledning att i enlighet med kommitténsförslag - aktualisera någon särskild ordning för central fördelning avprojektmedel för konslnärligl utvecklingsarbete. Utredningensövriga förslag inom detta område tillstyrks av UHÄ. Remissopinionenbland de högskolemyndigheter som har hörts i frågan är splittrad vad gällerkommitténs förslag om FoU inom de konstnärliga högskoleutbildningarna.Benämningen FoUK möter åtskilliga invändningar liksom förslaget all ge FRN ensärskild forskningsslödjande roll. Synpunkterpå utredningens diskussion och förslag vad beträffar information om FoU har avvissa remissinstanser behandlats i deras remissvar överForskningssamverkanskommillén. BFRinstämmer i utredningarnas resonemang vad beträffar högskolans informationsverksamhet.Forskningsinformation bör vara en gemensam angelägenhet för högskolans samtligaforskare. Det är dock uppenbart all all information om högskolans forskninginte kan utformas enbart av enskilda forskare. Del är därför angelägel all massmediastöds i sill arbele all redovisa forskning och forskningsresultat. ÄvenVetenskapsakademien, och Vitterhetsakademiendelar utredningens uppfattning om informationens betydelse, del må gällainformationen till politiska beslutsfattare, lill näringslivet, lill andraavnämarkalegorier i samhälls- och kullurliv och lill allmänheten. Informationbör avse inle endasi forskningens resultat och framsteg ulan i lika hög grad deproblem forskningen arbetar med samt forskningsprocessens karaktär och vUlkor. LOanser alt förslagen om FoU-information är bra och angelägna. LO tillstyrkerförslaget om en gemensam organisation för information, kontaktverksamhet ochforskningssekretariat. Del gör även RAÄ och statens historiska museer som anserdel vara önskvärt all del organ som utåt ansvarar för denna information gessamma beteckning och ställning inom samtliga universitet och högskolor. Ellsådant organ bör vara lätt idenli-fierbart. Myndigheten finner det ocksålämpligt alt de föreslagna verksamhetsberättelserna ges en för högskoleområdetlikartad utformning. ÄvenSAF tillstyrker förslaget om en utbyggd samverkan mellan informafions-,kontaktverksamhets- och forskningssekretariaten, Uksom förslaget attuniversitet och högskolor genom specialkurser bör ge journalister undervisningi konsten all redovisa vetenskapliga nyheter. SAF framhåller viklen av althögskolan utbildar sin egen personal och framför alll den forskande personaleni konsten att redovisa sina nyheter. Ansvaret att föra ul forskningsinformationbör vara en angelägenhet för alla akademiska lärare. 1981/82:106 364 Betydelsenav adekvat information om pågående forskning gäller inte minstläkemedelsområdet framhåller - . Attundervisa seriösa journalister i konsten att redovisa vetenskapliga nyheter påelt riktigt sätt är i och för sig bra och kan i någon mån bidra lill allmotverka den sensationsjournalistik som förekommer. Minst lika viktigt bör varaatt stimulera aktiva forskare till en mera omfattande medverkan i olika mediaoch ge dem härför erforderlig träning. Utredningens förslag lill åtgärdertillstyrkes. FRNfinner del värdefullt alt utredningen behandlat FoU-informalion och kan i storttillstyrka de förslag som framförs rörande universitetensinformationsverksamhet. När del gäller denprojektbaserade informationsverksamheten vid universiteten som FRN stöderföreslår utredningen all en viss del härav skall permanentas och motsvarandemedel överföras till högskolan. Högskolans egna resurser förforskningsinformation bör ökas och i den mån verksamheter som stöds av FRNblir permanenta kan givetvis frågan om medelsöverföringar aktualiseras.Konstruktionen med rörliga projektmedel som komplement lill fasta resurser ochsom prioriteringsinstrument bör dock icke överges. Nämnden avser inle all medprojektstödet till informafions-projekl vid högskolan uppehålla permanentverksamhet. En ökning av högskolans egna resurser för forskningsinformation äremellertid angelägen och högskolan bör därför i sin egen verksamhet ge vissprioritet åt informationsresurserna. Sveriges allmännabiblioteksjörening (SAS) framför viklen av att ell målmedvetet arbele bedrivsför en fortsalt utbyggd modern svensk informationspolitik. Av denvetenskapliga och tekniska forskningen sker utanför Sverigesgränser. Redan av denna anledning är det en självklarhet altforskningsverksamhet i vårt land måste bygga på en så god tillgång som möjligtom forskningsresultaten i andra länder. Härvid utgör de vetenskapligabiblioteken en oumbärlig basresurs. SAB beklagar all denna fråga ej blivitföremål för en djupare analys inom utredningen och all utredningen ej lill sigknutit någon biblioteksexpert. När utredningen på ell ställe i betänkandet"Forskningens framlid" påpekar all de vetenskapliga biblioteken utgör"en synnerligen betydelsefull forskningsresurs för många disciplinersärskill inom humaniora och samhällsvetenskap" ger detta en felaktig bildav att bibliotekens service skulle spela en mindre betydande roU inom andraämnesområden. Samma uppfattning återkommer även på andra håU i utredningen.Denna uppfattning speglar en föråldrad syn på bibliotekens roU inom denmoderna forskningen där informationsservicen i långt större utsträckning äntidigare går ut på att aklivi hjälpa forskarna att finna den litteratur ochinformation han söker inom alla ämnesområden.