prop · G50325 · 1981-12-31 00:00:00 — Anläggningenkommer att bli unik eftersom acceleratorer med hög energi som byggs ellerplaneras i andra världsdelar är av annan typ. Forskningsprogrammen i olikavärldsdelar kommer därför att komplettera varandra snarare än att konkurrera.För del kommer LEP att bestämma huvudinriktningen av elemenlarpartikelforskningenunder återstoden av 1900-talel. Kostnadernaför aft bygga LEP har av beräknats lill 900 milj. sfr. Härtill kommerlönekostnader för personal, som successivt minskas för att hållaskonstant . Finansieringen av avses ske genom enomfördelning av resurser mellan pågående forskningsprogram samt successivnedläggning av vissa program. Genom detta förfarande kommer budget underbyggnadsperioden alt i huvudsak kunna hällas på oförändrad nivå, dvs. omkring610 milj. sfr. NärCERN byggde 400 GeV prolonsynkrolonen under 1970-lalel 1981/82:25 59 gjordesdetta inom ramen för ett särprogram vid med egen budget lill vilketmedlemsländerna fick ansluta sig. Anslutningen innebar bl. a. att vatje land utfästesig all delta i programmet . Sedan byggandet av acceleratornhade avslutats fördes forskningsverksamheten vid denna in i och bildade en delav basprogram i vilket varje medlemsland måste delta. Som redan harnämnts bygger pä förutsättningen att några av de nuvarandemaskinerna vid kan användas som injeklorer i anslutning lill LEP. Vidarebedömer den allmänna ekonomiska situationen sådan att det inte är möjligtför medlemsländerna att finansiera LEP genom tillskott av nya resurser. Moldenna bakgrund är del nödvändigt att låta redan från bötjan ingåsom en del av ;s basprogram. Därigenom underlättas den tekniska ochadministrativa samordningen av med annan verksamhel inom CERNoch möjliggörs de resursmässiga omfördelningar inom nuvarande budgetsom behövs för finansiering av projektet inom en i stort oförändrad totalbudget. InomCERN: s beslutande församling råder enighet om att bör komma lillstånd endast om alla medlemsländer godtar del och alla medlemsländer accepterarprojektet som en del av : s basprogram. Beslutsproceduren för ettställningslagande till LEP påbötjades vid ett sammanträde med och skall vara avslutad . Åttaav de tolv medlemsländerna röstade då för . Fyra länder, däriblandSverige, var inte färdiga med sin beredning av frågan och avsåg att avge sinaröster . har vid tvä tillfällen behandlat frågan om ett framtidasvenskt engagemang i . Rådet uttalade enfullständig enighet om den starka vetenskapliga motiveringen för LEP-projektet.Rådels positiva bedömning gällde såväl valet av LEP som nästa stora europeiska samarbelsprojektsom kvaliteten på de forskningsprogram som avses bli utförda vid detta. Rådetfann det emellertid inte möjligt alt biträda en svensk anslutning tillprojektet på de av då angivna premisserna. Denna ståndpunkt grundade sigfrämst på tveksamhet om de ekonomiska konsekvenser en anslutning skulle få för övrignationell naturvetenskaplig forskning. förnyade behandling av eft svenskt engagemang i LEP, , ansågsig rådet kunna godta ett svenskt deltagande i LEP. En förutsättning var dockatt förändringar av den ärliga medlemsavgiften lill inte borde få påverkarådets budget för den nationella forskningen. Rådet utgick vidare från all LEPskulle byggas inom en för oförändrad budget. CERNutgör ell ledande internationellt forskningscentrum där forskning bedrivs inom elementarparUkelfysik- ett område grundläggande för såväl 1981/82:25 60 fysikeni övrigt som på för naturvetenskapen i sin helhet. Sverigesmedlemskap i har varit helt utslagsgivande för landets möjligheter bådeall nationellt verka och internationellt hävda sig inom forskningsområdet. Förutomatt medlemskapet i innebär tillgång till anläggningar, som är så resurskrävandeatt enbart och har kunnat satsa nationellt i jämförbarstorleksordning, har tillgången till den internationella forskningsmiljönstimulerat våra möjligheter till vetenskapligt samarbete även utanför : somedelbara forskningsfält. Själva forskningen vid förutsätter uppbyggnadav tekniskt myckel avancerad apparatur. Därigenom har den också haft betydelseinte minsl för den teknologiska utvecklingen. LEP-projektetinnebär en naturlig utveckling av forskningsinriktningen vid och omfattasav största vetenskapliga intresse internationellt. För att svenskfysikforskning på ell av sina centrala områden skall kunna hålla kontakt medden internationella forskningsfronten anser jag det nödvändigt att Sverigeäven i fortsättningen deltar i : s verksamhet och därmed också del nyaforskningsprogrammet. Den ekonomiska situationeni och i många av ;s övriga medlemsländer, liksom behovet av attstödja och utveckla andra forskningsområden nationellt, gör all stränga kravmåste ställas på all genomföra uppbyggnaden av inom en överuppbyggnadsskedet totalt sett i huvudsak oförändrad bidragsram uttryckt i 1981års kostnadsläge. En annan fömtsättning för ett svenskt deltagande i projektet äratt alla : s medlemsländer går med i del nya projektet. Även under dessaförutsättningar medför ett svenskt deltagande i i praktiken enlångsiktig ekonomisk bindning även om denna innebär i huvudsak oförändradeårliga ekonomiska förpliktelser. Jag anser det därför angeläget att regeringenbereder möjlighet att ta del av regeringens ställningstagande i dennafråga. Jaghar viss förståelse för den tvekan som naturvetenskapliga forskningsrådet käntinför att ansvara för en så stor och långsiktig ekonomisk bindning som ettdellagande i otvivelaktigt kommer alt medföra. Det är rimligtalt, vid ett sä omfattande projekt som här är aktuellt, behov kommer all uppståalt anpassa del årliga medlemsbidraget lill pågående uppbyggnadsfaser. Sådanafluktuationer i resursbehovet kan från forskningsrådets synpunkt le sigsvårbemästrade, men bör i ett större ekonomiskt sammanhang vara möjliga atthandha. Jag avser därför alt i samband med budgetpropositionen återkomma medförslag till erforderiiga budgellekniska förändringar inom ramen för anslagetNaturvetenskapliga forskningsrådet m. m. som förhindrar att rådets övriga verksamhelstörs av temporära ändringar i medlemsavgift lill . bör alltjämt nära följa den vetenskapligautvecklingen vid samt inom ramen för anvisade medel ansvara för att svenskprojektverksamhet inom forskningsområdet ges Prop.1981/82:25 61 sådanaresurser för experimentell utrustning all del svenska medlemskapet i kanutnyttjas på bästa saft. Jag hemställer att regeringen bereder riksdagentillfälle attla del av vad jag har anfört i del föregående om fortsalt svenskt dellagande i . [13]E 6. Undervisning för invandrare i svenska språket m. m. På statsbudgeten förinnevarande budgetår har under denna anslagsrubrik anvisats ett förslagsanslagav . Från anslaget bestrids bl. a. kostnaderför grundläggandeundervisning i svenska språket med samhällsorientering för vuxna invandrare,vilka är stadigvarande bosatta i . Undervisningen som bedrivs somförsöksverksamhet, får omfatta högst 675000 studie-Ummar under budgetåret1981/82. Av dessa får 150000 sludieUmmar användas lill undervisning som gesenligt tegen (1972:650, ändrad 1976:590) om rätt lill ledighet och lön viddeltagande i svenskundervisning för invandrare och 525000 studielimmar fåranvändas för övrig invandrarunder-visning. Undervisningen, som skall varakostnadsfri för deltagarna, bedrivs av i samråd med arbetsmarknadsstyrelsenoch statens invandrarverk och anordnas av studieförbunden. Statsbidragutgår vid undervisningen med . per studieUmme vid lagbundenundervisning och med . vid övrig undervisning. Av nämnda bidrag fårhögst . användas lill verifierade kostnader förcirkelledare. Ur bidraget får vidare utgå högst . ilagbunden undervisning och högst . i övrig undervisningtill verifierade lönebikoslnader. Folkbildningsförbundethar inkommit med en skrivelse. Statsbidragper studietimme i studieförbundens undervisning för invandrare i svenskaspråket m.m. har fr.o.m. utgåft med . för lagbundenundervisning och . för övrig undervisning. Avtal har slutilsmellan och om nya löne- ochanställningsvillkor för cirkelledare i svenska med samhällsorientering förinvandrare aft gälla fr. o. m. . Avtalet innebär bl. a.förbättrade lönevillkor för cirkelledare. Med hänsyn härtill förordar jag attden del av statsbidraget som avser all läcka cirkelle-dararvodet höjs med 3:95kr. samt all bidraget lill lönebikoslnader höjs med . lagbundna undervisningen räknar jag således med ell bidrag per studietimmeom sammanlagt . För övrig undervisning räknar jag med ett bidrag perstudietimme om sammanlagt . Bidraget bör fördelas enligt följande. Cirkelledararvode Studiemateriel Lokal administration, 66,60 66,60 8,00 8,00 59,00 45,50 4,50 4,00 Dehöjda bidragen bör utgå fr. o. m. den . Den av mig förordadebidragsförändringen kan beräknas medföra ett ytterligare medelsbehov underdetta anslag om ca 3,5 milj. kr. för /82. Jag hemställer attregeringen föreslår attgodkänna vad jag har förordat i fråga om höjning av statsbidragsbeloppet lillundervisning för invandrare i svenska språket m. m. 1981/82:25 63 Lagom ändring i lagen (1976:1046) om överlämnande av förvaltningsuppgifter inomutbildningsdepartementets verksamhetsområde Härigenomföreskrivs alt i lagen (1976:1046) om överlämnande av förvaltningsuppgifterinom verksamhetsområde skall införas en ny paragraf,12 a §, av nedan angivna lydelse. 12a § får, i fråga om vid museet anställd personal, fatta sådanabeslut som avser myndighetsutövning i den mån inte annat är föreskrivet. Dennalag träder i kraft efter den dag, då lagen enligt uppgift på denutkommit från trycket i . Prop.1981/82:25 64 Bilaga6.2 Avtal om kopiering i skolorna och högskolorna Mellan staten, å ena sidan, och följande organisationer,nämligen , Fackförbundspressens , Faclu,Föreningen . , Föreningen , , , ,, , , u.p.a.. ,, och , å andrasidan, har träffats följande avtal om kopiering i skolorna och högskolorna'. I § I avtalet förslås med skola: den skolenhet eller liknande där utbildning somavses i 2§ 1 bedrivs högskola: den högskoleenhet, läroanstalt, utbildningslinjeeller liknande där utbildning som avses i 2 § 2 bedrivs undervisning: undervisning och därmed jämförbar pedagogiskverksamhel i skola och högskola lärare: varje person som undervisar elev: den som studerar vid skola eller högskola förlaga: det material som ligger till grund förkopieringen; förlaga kan vara a) verk: litterärteller konstnärligt verk eller del därav, lill vilket upphovsrätt gäller enligtupphovsrättslagen, eller fotografisk bild, till vilken folografirätl gällerenligt folografilagen b) lärares egenproduceradeförlaga: verk som lärare framställer och som omfattar endast sådant materialsom läraren själv är upphovsman till och som läraren ej har utgivit c) blandadförlaga: verk som lärare framställer och som omfattar dels återgivande avutgivet verk som faller under avtalet, dels sådant verk lill vilket lärarensjälv är upphovsman och som läraren ej har utgivit skrift: bok, häfte, kompendium, broschyr, notblad ochliknande som innehåller ett eller flera verk saml tidning, tidskrift ellerannan periodisk skrift bild: allt bildmaterial, dock att sådana enkla grafiskaframställningar av beskrivande art såsom schematiska kartor och diagram av ickekonstnärligt slag skall anses som text diabild: stor- eller smådiabild för projektion arbetshäfte: verk som helt eller lill övervägande delbeslår av studie-och arbetsuppgifter, övningsuppgifter, laborations- eller instmklionsanvis-ningar(även sådana som innehåller noter) ' Avtalet berör vissa paragrafer i lagen (1960:729) omupphovsrätt till litterära och konstnäriiga verk och lagen (1960:730) om rätt tillfotografisk bild. Dessa lagar benämns i det följande upphovsrättslagen resp.fotografilagen. Prop.1981/82:25 65 blankett:sådan blankett eller sådant formulär som tillhandahålls i block eller bunt, somomfattar minst tio likadana exemplar och som innehåller tester och prov,kartlägger aftityder och intressen eller utgör stimulansma-lerial för samtaleller andra liknande uppgifter; detsamma gäller om ett antal olika blankettereller formulär levereras som en enhet kopiesida:en sådan kopia av verk som har format A 4 eller mindre; är formatet störte än A4 räknas som en sida varje påbörjad del motsvarande format A 4 rättsinnehavare:den som på grund av lag eller avtal innehar rätt att medge sådan kopiering somavses i detta avtal. 2 § Detta avtal gäller 1. utbildning som staten, kommuneller landsUngskommun är eller blir huvudman för och somstår eller ställs under Ullsyn av , och 2. utbildning som staten, kommuneller landstingskommun är eller blir huvudman för och somstår eller ställs under tillsyn av universitets- ochhögskoleämbetet eller styrelsen för . 3 §Under avtalet faller alla utgivna litterära verk, konstnäriiga verk och fotografiska bilder i fråga om vilka part på organisationssidan får upplåta räft aft kopiera enligt 4 och 7-11 §§ i detta avtal. AvtaletUllämpas i enlighet med bestämmelserna i 15a§ upphovsrättslagen och 7 a §fotografilagen även i fråga om framställning av exemplar av utgivna svenskaeller utländska litterära verk, konstnäriiga verk och fotografiska bilder, ide fall då rättsinnehavare inte företräds av någon av de organisationer som harundertecknat avtalet. Detta gäller dock inte om rättsinnehavare hos någon av deavtalsslutande parterna har meddelat förbud mot sådan framställning. Medlitterära verk, konstnäriiga verk och fotografiska bilder som har utgivitsjämställs sådana konstverk, av vilka rättsinnehavare har överiåUt exemplar, ochfotografiska bilder, som har offentliggjorts. 4§Avtalet omfattar alla former av grafisk, fotografisk eller liknande kopiering iden mån inte annat följer av 7-ll§§. Det gäller dock ej framställning av röriigabilder. 5 §Parterna förutsätter att den rätt att kopiera för enskilt bmk som följer av 11 § första stycket upphovsrättslagen och 5 § fotografilagen inte tas i anspråk i stället för den rätt kopiering som upplåts genom detta avtal. Statenkommer att - i annan form än genom ändring av 11 § första stycketupphovsrättslagen och 5 § fotografilagen - verka för att nämnda fömtsäftning uppfylls, 6 §Avtalet berör ej den räft aft kopiera som följer av annan bestämmelse i upphovsrältslagen än 11 § första stycket och 15 a § eller av annan bestäm melse i fotografilagen än 5 § och 7 a §, 5 1981/82. Prop.1981/82:25 66 Rätt att kopiera enligt avtalet 7 § Lärare får på de villkor som föreskrivs i 8 11 §§kopiera eller låta kopiera sådant verk som faller under avtalet, omframställningen sker endast för lärarens egen undervisning och företas medskolans eller högskolans utrustning eller eljest på del allmännas bekostnad, I fråga om kopiering av nolmalerial inom den högremusikutbildningen gäller även de bestämmelser som har tagits in i bilaga A, 8S Tre e.xemplar av verk får utan Ullslånd avrättsinnehavaren alltid framställas i form av papperskopior, 9§ Fler än tre exemplar av verk får utan tillstånd avrättsinnehavaren framställas i form av papperskopior i den mån läraren behöverupplagan för alt komplettera vad som kan anses vara ennormal tillgång på läromedel eller kurslitteratur för berörda elever. Fler exemplar får inte framställas än som behövs för attlärarens elever skall få var sill exemplar och läraren själv några exemplar. 10 § I fråga om sådana icke-periodiska skrifter -såsom fackböcker, läroböcker, kompendier, arbetshäften och nothäften som finns tillgäng liga på den svenska marknaden gäller dessutom 1. all en lärare normalt ej får kopiera eljer låta kopiera a) ur sådantarbetshäfte eller nothäfte som omfattar 32 sidor eller mindre, b) ur kör-,ensemble- eller orkestermaterial som består av partitur och lösa stämmor, c) blankett, 2. att en lärare under samma kalenderhalvår och församma elever normalt ej får kopiera eller låta kopiera a) mer än sexsidor ur sådant arbetshäfte eller nothäfte som omfattar mer än 32 sidor, b) större del avannan skrift än som motsvarar hälften av skriften, dock normall ej mer än 20sidor ur denna. Vid tillämpning av första stycket jämställs med skriftsådan del av en skrift som också finns tillgänglig pä den svenska marknaden somsärtryck. Lösa stämmor som inte finns tillgängliga på den svenskamarknaden i särtryck får, oavsett vad som ovan sägs i 1 b, kopieras ikompletterings-syfte. 11 § Ett eller fler exemplar i form av diabild fårulan särskilt tillstånd av rättsinnehavaren framställas i den mån läraren har behov därav för att komplettera vad som kan anses vara en normal tillgång på läromedel eller kurslitteratur för berörda elever. Duplikat av upphovsrättsligt skyddad diabild får dock inte framställas. Av videogram eller film, som är avsedd alt visas i form avrörliga bilder, får endast enstaka bild kopieras. Ersättning för kopiering m. m. 12 § Staten utger ersättning lill föreningen , Ord,Not - Upphovsrätlslig Samorganisalion (BONUS) med följande belopp för varjeavtalsår (liden fr.o.m. den t.o.m. nästföljande kalenderår)enligt följande: Prop.1981/82:25 67 Förvarje fullt antal om fem miljoner kopiesidor som under respektive avtalsår sammanlagt har framställts vid skolorna i landet utgår a) förär 1981/82 225000kr. b) för /. c) förär 1983/84 250000kr. Förvarje fullt antal om en miljon kopiesidor som under respektive avtalsår sammanlagt har framställts vid högskolorna i landet utgår a) förär 1981/82 45000kr. b) för /. c) för /. Försådan kopiering vid högslcolorna av facklitteratur och vetenskap liga tidskrifter, som är från upphovsrältslig synpunkt särskilt känslig, utgår för hela avtalsperioden . Vidtillämpning av punkterna 1 och 2 avmndas antalet kopiesidor närmaste helaantal om fem miljoner respektive en miljon kopiesidor. Antalet kopiesidor undertvå och en halv miljoner respektive 500 000 avrundas härvid nedåt och annatantal uppåt. Ifråga om grunderna för beräkning av ersättningen gäller närmare bestämmelserenligt bilaga B. 13§ För kopiering av verk ellerdel av verk vid skolorna / 80 och 1980/81 betalar staten, utövervad som har eriagls, ersättning till BONUS med . 14§ För kopiering av verk ellerdel av verk vid högskolorna under förfluten lid betalar staten ersäftning tillBONUS med . Organisationernaålar sig all - bl.a. genom anlitande av medel som avses i första stycket -verka för uppgörelse i godo av anspråk som grundas på kopiering av verk ellerdel av verk i högskolorna . 15 §Ersättning för del första avtalsåret betalas ut lill BONUS med . senast efter det aft har godkänt avtalet. Eventuellt återstående belopp för första avtalsåret betalas ut efter det all resultatet av den i 16 § nämnda redovisningen föreligger. Ersättningför det andra avtalsåret betalas ut med . Eventuelltåterstående belopp betalas ut med motsvarande belopp för del förstaavtalsåret. Ersättningför det tredje avtalsåret betalas ut ijuli 1983. Omförskott översUger det belopp som skall utgå i ersättning, skall detöverskjutande beloppet dras av vid utbetalningen av ersättningen nästa avtalsår. 16 §Redovisning av kopieringen vid skolorna och högskolorna skall ske undertiden den 1 januari 1982-den 30juni 1982. Redovisningen skall ske lill den myndighet som staten bestämmer. Av kostnaderna förredovisningen svarar staten för och organisationerna genom BONUS . Närmare bestämmelser om redovisningen finns i bilaga C. 1981/82:25 68 17§ Organisationerna förbindersig all verka för alt inte någon rättsinnehavare själv eller genom någonorganisation på organisalionssidan uppställer förbud mot kopiering enligtdetta avtal beträffande något av hans verk. Delta åtagande gäller även i frågaom sådan rättsinnehavare som inte är medlem i organisaUon på organisalionssidan. 18§ Organisationerna skall tillden myndighet som staten bestämmer lämna uppgift på sådant verkbeträffande vilket rättsinnehavare, som är medlem i en organisation, harmeddelat förbud mol kopiering enligt detta avtal. som får kännedom om ett förbud mol kopiering, som någonrättsinnehavare, vilken inte är medlem i någon av organisationerna, harmeddelat, skall till den myndighet som staten bestämmer lämna uppgiftom förbudet. 19§ Krav som enligt 15 a § tredjestycket upphovsrättslagen eller 7a § folografilagen framförs på ersättning förkopiering i skola eller högskola av verk av rättsinnehavare, som inte företrädsav någon av de organisationer som har undertecknat avtalet, får endast riktasmot någon av dessa organisationer. Rättsinnehavaren skall i sådant fall fåersättning av BONUS ur del belopp som staten har betalat i anledning avavtalet. 20§ Har ett verk, som inteomfattas av något av avtalen , , den 26 juni1978, och eller om skolornasgrafiska och fotogiafiska mångfaldigande, före kopierats vidskola eller högskola och kan ersättning därför anses ha utgått enligt något avavtalen, skall rättsinnehavaren, om han begär ersättning, få sådan av BONUS urdel belopp som staten har betalat i anledning av avtalen. Bestämmelserna i 19§avtalet , 18 § avtalet samt 16§ avtalet den 26juni 1978 gäller fortfarande. 21§ Staten ålar sig att isamarbete med organisationerna i erforderlig utsträckning informera berördaskolor, högskolor och lärare om delta avtal samt om berörda delar av upphovsrältslagenoch folografilagen. 22§ Avtalet gäller från och medden lill och med . 23§ Om väsentligt ändradeförhållanden inträder, skall pä begäran av part förhandlingar inledas om dejusteringar av avtalet som de ändrade förhållandena bör föranleda. detta avtal sägs skall dock gälla även om upphovsrältslagen eller folografilagenändras. Vid förhandlingar enligtförsta stycket får en begränsning av kopieringen vid skolorna eller högskolornainte åberopas som gmnd för en höjning av ersättningen per kopiesida. Förgiltig framställning om förhandlingar från organisationernas sida krävs altflertalet organisationer har begärt förhandlingar. Framställning skall i sådantfall anses gjord på samtliga organisationers vägnar. 24§ Regeringen kommer - underförutsättning alt fattar de beslut som behövs härför all slutligtgodkänna avtalet. 25§ Parterna har enats om vissa protokollsanleckningar.Dessa biläggs detta avtal som bilaga D och är avsedda att tjäna som vägledningvid tillämpningen av avtalet. 1981/82:25 70 Ullavtal om kopiering i skolorna och högskolorna Tilläggsbestämmelserom rätt att kopiera notmaterial inom den högre musikutbildningen 1 §Tilläggsbestämmelserna i denna bilaga avser kopiering av notmaterial för användning vid a) följande allmännautbildningslinjer, nämligen musiklärarlinjen, kyrkomusikerlinjen, musikeriinjenoch musikdramatiska linjen samt de allmänna utbildningslinjer som kantillkomma inom den högre musikutbildningen, b) eventuella påbyggnadslinjerinom den högre musikutbildningen, c) eventuella enstaka kurser inomden högre musikutbildningen. 2§ När notmaterial kopierasenligt 8 § avtalet får papperskopiorna användas av elever endast om nolmalerialetinte finns tillgängligt på.den svenska marknaden i särtryck. 3§ I fråga om bestämmelserna i10 § avtalet gäller följande undanlag. a) Omen lärare av pedagogiska skäl behöver kunna presentera kortare avsnitt ur sådant verk som omfattar 32 sidor eller mindre får kopiering ske enligt följande: Verketsomfattning Antal sidor ur verket som får kopieras 1-3 sidor Ingen kopiering 20sidor eller mer högst av sidorna Sådankopiering får inte omfatta en hel sals eller ett helt avsnitt av ett verk. b) Föratt för eleverna vid musiklärar-, kyrkomusiker- och musikeriin- jerna i metodikundervisningen åskådliggöra pedagogiska problemställning ar vid demonstrationer av läromedel och vid kompendieframställning får kopiering ur sådant verk som omfattar 32 sidor eller mindre ske enligt följande: Verketsomfattning Antal sidor ur verket som får kopieras 1-3 sidor Ingen kopiering 20sidor eller mer högst av sidorna 4 §I del fall nolmalerial inte finns tillgängligt på den svenska marknaden för köp utan endast tillhandahålls för förhyrning är del tillåtet för en lärare och hans elever aft i materialet göra för undervisningen nödvändiga an teckningar med blyerts. Anteckningarna skall i görligaste mån utraderas före återlämnandet. 1981/82:25 71 Ullavtal om kopiering i skolorna ocli högskolorna Idenna bilaga finns bestämmelser om grunderna för beräkning av ersättningen.