prop · G503224 · 1981-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1981/82:224 om försöksverksamhet med brevröstning i ; Regeringen föreslår att anta det förslagsom har tagits upp i bifogade utdrag av regeringsprotokoll. För att röstberättigade som vistas utomlands skallkunna utöva sin rösträtt anordnas vid de allmänna valen röstmottagning påsvenska beskickningar och konsulat. I stort sett har röstmottagningen hosutlandsmyndigheterna kunnat genomföras utan invändningar från någon annan stat.Förbundsrepubliken har emellertid nu förklarat att man inte längretillåter att val genomförs hos utlandsmyndigheter i landet. Dock accepterar manatt utländska medborgare deltar i val i sitt hemland genom brevröstning. Eftersom någon röstmottagning alltså inte kommeratt kunna anordnas på de svenska utlandsmyndigheterna i vidhöstens val, riskerar många röstberättigade som vistas där att berövasmöjligheten att utöva sin rösträtt vid valet. För att dessa personer inte skallhindras från att rösta läggs i propositionen fram ett förslag om attröstberättigade som vistas i skall få rösta perbrev enligt en särskild procedur, avsedd att trygga tillförlitligheten vidröstningen. Förfarandet föreslås bli anordnat som en försöksverksamhet somskall tillämpas vid val till och vid val avlandstingsledamöter och kommunfullmäktige. 1Riksdagen 1981/82. Prop.1981/82:224 2 Lag om försöksverksamhet med brevröstning i FörbundsrepublikenTyskland Härigenom föreskrivs följande. 1 § Vid val till och vid samma års valav landsfingsleda- möter och kommunfullmäktige får röstberättigade som vistas i Förbundsre- pubhken rösta genom att därifrån sända sina valsedlar fill valnämnden med posten (brevröstning). Vid brevröstning tillämpasbestämmelserna i vallagen (1972:620), om inte annat följer av denna lag. 2 § Brevröstning skall gå fill på följande sätt. Väljaren lägger för varje val själv in sin valsedel i ettinnerkuvert. I närvaro av två vittnen lägger han sedan in iordningställdainnerkuvert i ett ytterkuvert för brevröstningsförsändelse och fillsluterdetta. Därefter skriver väljaren på ytterkuvertet en försäkran på heder ochsamvete att han förfarit på detta sätt och att försändelsen har gjorts iordning i . Vidare anger han på ytterkuvertet dendag då brevröstningsförsändelsen har gjorts i ordning samt sitt personnummer.Vittnena intygar skriftligen att , väljaren egenhändigt undertecknat försäkransamt att de inte känner fill något förhållande som strider mot de uppgifterväljaren lämnat på ytterkuvertet. Vittnenas adresser anges på ytterkuvertet.Vittnena skall ha fyllt . Väljarens make eller barn eller makens barn fårinte vara vittne. Sedan brevröstningsförsändelsen hargjorts i ordning enligt andra stycket lägger väljaren in försändelsentillsammans med sitt röstkort i ett omslagskuvert och tillsluter detta.Därefter lämnas försändelsen för postbefordran rill valnämnden i den kommun därväljaren är upptagen i allmän röstlängd eller, om väljaren är upptagen isärskild röstlängd, till valnämnden i den kommun inom vilken den vallokal ärbelägen där den särskilda röstlängden enligt 4 kap. 20 § vallagen (1972:620)skall finnas tillgänglig. Brevröstningsförsändeisen får varaiordninggjord tidigast före valdagen och skall avges senast dagen förevaldagen. Försändelsen skall anses avgiven den dag då den är poststämplad.Brevröstningsförsändelsen skall lämnas för postbefordran i så god tid att denkan beräknas vara valnämnden till hända senast efter valdagen. 3 § Vid varje fillfälle dåbrevröstningsförsändelser kommer in fill valnämnden skall antalet antecknas iett särskilt protokoll. I väntan på den offentliga förrättningen för preliminärrösträkning skall försändelserna förvaras på betryggande sätt. 4 § Granskning och rösträkning skalli fråga om brevröstningsförsändelser ske vid den offentliga förrättning somavses i 13 kap. 9 § vallagen (1972:620). Sedan de åtgärder som anges i sammaparagrafs första stycke har vidtagits, skall brevröstningsförsändelsernagranskas på följande sätt. Granskningen inleds med att inkomnaomslagskuvert med brevröstningsförsändelser räknas, varpå antalet antecknas iprotokollet. Därefter granskas omslagskuverten. 1981/82:224 3 1. omslagskuvertet inte har blivit öppnat eftertillslutandet, 2. omslagskuvertet har avlämnats för postbefordran iFörbundsrepubliken , 3. brevröstningsförsändelsen inte har avgetts senareän dagen före valdagen. I de fall då de nämnda kraven är uppfyllda, förfarsmed omslagskuvertet på det sätt som föreskrivs i 5 §. I annat fall läggsomslagskuvertet åt sidan. Omslagskuvert som lagts åt sidan läggs därefter in iett eller flera särskilda kuvert som förseglas och förses med anteckning ominnehållet. 5 §När kontrollen enligt 4 § är avslutad, öppnas de omslagskuvert som inte lagts åt sidan. 1. omslagskuvertet innehåller väljarens röstkort, 2. samma väljare inte avgivit sådant ytterkuvert somavses i 13 kap. 3 § första stycket vallagen (1972:620) eller mer än enbrevröstningsförsändelse, 3. väljaren är röstberättigad i valdistriktet, 4. väljaren inte röstat i vallokalen under valdagen. I de fall då de nämnda kraven är uppfyllda, förfarsmed ytterkuvertet på det sätt som föreskrivs i 6 §. I annat fall läggsytterkuvertet tillsammans med väljarens röstkort åter in i omslagskuvertet, somläggs åt sidan. Omslagskuvert som lagts åt sidan läggs därefter in i ett ellerflera särskilda kuvert som förseglas och förses med anteckning om innehållet. 6 §När kontrollen enligt 5 § är avslutad, granskas ytterkuverten till de valförsändelser som inte har lagts åt sidan. Därvid kontrolleras att försändelsen är i föreskrivet skick och har gjorts i ordning inom föreskriven tid samt att ytterkuvertet är tillslutet. Därefter bryts ytterkuvertet. Inner- kuverten granskas. Därvid kontrolleras att de är av föreskriven beskaffen het, att väljaren har ställt i ordning endast ett innerkuvert för varje val ochatt innerkuverten ej är försedda med obehörig märkning. Godkända innerku vert läggs i urnorna. I samband därmed antecknas vid väljarens namn i röstlängden att han har utövat sin rösträtt. Föreligger brist eller felaktighet i någothänseende som valnämnden skall kontrollera enligt första stycket, skall deteller de bristfälliga kuverten tillsammans med väljarens röstkort ochytterkuvertet åter läggas in i omslagskuvertet. Detsamma gäller om ettinnerkuvert är tomt eller om det inte klart framgår att ett kuvert innehålleren valsedel. Omslagskuverten läggs i sin tur in i ett eller flera särskildakuvert som förseglas och förses med anteckning om innehållet. Avgivna röster skall räknas tillsammans med deröster som avses i 13 kap. 9 § andra stycket vallagen (1972:620). Denna lag träder i kraft och gällertill utgången av . Närvarande:statsråden , ordförande, och , , Åsling, Söder,, , , , , , , Elmstedt,Tilländer, Ahrland, . Propositionom försöksverksamhet med brevröstning i Svensk vallagstiftning utmärks av principen attalla röstberättigade skall beredas möjlighet att utöva sin rösträtt. Det är bl.a. därför som anordnar röstmottagning på sina utlandsmyndigheter. Vid1979 års allmänna val röstade omkring 20 000 personer hos svenskautlandsmyndigheter. I ägde röstmottagning rum hosnio utlandsmyndigheter, där 1 559 personer röstade. I stort sett har röstmottagningen hos de svenskautlandsmyndigheterna kunnat genomföras utan invändningar från någon annat stat.Schweiz utgör dock ett undantag. protesterade man i Schweizmot att röstmottagning ägde rum där hos svenska utlandsmyndigheter. Det ansågsoförenligt med suveränitet att utländska medborgare i deltog ival av politiska församlingar i sina hemländer. Röstmottagning hos svenskautlandsmyndigheter i har därför inte genomförts val. Desvenskar i som velat delta i svenska val har fått bege sig till närmastbelägna utlandsmyndighet i något grannland och lämna sina röster där. har även en kritisk hållning till att röstmottagning sker hos utländskabeskickningar och konsulat i landet. I en cirkulärnote i september 1981hävdades det att genomförandet av val till parlamentariska församhngar ochkommunala val i andra stater inte faller inom ramen för sådan diplomatisk ochkonsulär verksamhet som avses i de båda Wienkonventioner som gäller beträffandediplomatiska och konsulära förbindelser. förklarade sigdärför inte beredd att lämna tillstånd till genomförande av sådana val hosutlandsmyndigheterna i landet. Dock ansåg man sig kunna acceptera att utländskamedborgare deltar i val i sitt hemland genom brevröstning 1981/82:224 5 (Briefwahl) samt att utlandsmyndigheterna tillhandahållervalmateriel för sådan röstning. Med anledning av den negativainställning till röstmottagning som redovisats från sidahar man från den sida haft upprepade kontakter med tyskamyndigheter i syfte att utverka ett medgivande för de svenskautlandsmyndigheterna att genomföra röstmottagning. Vidare har upprättatspromemorian Om svenska väljares röstning i vid 1982års val.' I promemorian diskuteras olika alternativ för röstning hos svenskautlandsmyndigheter i . Promemorian bör fogas till protokolleti detta ärende som bilaga 1. Promemorian har remissbehandlats.En förteckning över remissinstanserna och en sammanställning av derasremissyttranden bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 2. 2 Allmän motivering 2.1 Bakgrunden I gäller som huvudregel attrösträtten vid allmänna val utövas vid personlig inställelse inför valförrättareni det valdistrikt där väljaren är uppförd i rösfiängden. Att detta är dennormala ordningen hänger samman med de krav som ställs på förfarandet vid valen(prop. 1972:105 s. 88 f). Dessa krav innebär att valförfarandet måste fyllahögt ställda anspråk på tillförlitlighet. Garantier måste föreligga för attvalen sker under former som tryggar valhemligheten. Dessutom skallvalförfarandet vara smidigt och enkelt. Strävandena att bereda allakategorier av röstberättigade praktiska möjligheter att delta i val haremellertid lett till att rösträtten får utövas även på andra sätt än genompersonlig inställelse. Detta innebär likväl inte att några avsteg har gjortsfrån de grundläggande principerna för valförfarandet. Enhgt vallagen (1972:620,omtryckt senast 1982:146, ValL) kan rösträtten utövas genom röstning medvalsedelsförsändelse (11 kap. ValL), röstning på postanstalt (10 kap. 1-6 §§),röstning hos utlandsmyndighet (10 kap. 7-11 §§) och röstning på fartyg (10 kap.12-16 §§). Möjligheten att rösta hos svenskaufiandsmyndigheter infördes . Genom den lag om val till som dåträdde i kraft gavs väljare som tillhörde vissa yrkes- eller tjänstegrupperrätt att rösta genom att skicka en valsedelsförsändelse med posten tilllänsstyrelsen, som var sammanräkningsmyndighet. utvidgades den kretsav väljare som fick rösta med valsedelsförsändelse till att omfatta ävenpersonal vid svenska beskickningar Promemorian har på uppdrag av justitiedepartementetupprättats av hovrättsassessorn . Prop.1981/82:224 6 Genom en lagändring gavs alla väljare som vistadesutom riket möjlighet att delta i riksdagsval genom att lämna valsedlar påsvenska beskickningar eller konsulat. Gällande rätt innebär att en röstberättigad, som pågrund av vistelse utom riket finner sig vara förhindrad att rösta på valdagen ivallokalen för det valdistrikt där han är upptagen i röstlängd, får rösta hosen svensk utlandsmyndighet (8 kap. 1 § ValL). Vid allmänna valanordnades röstmottagning hos 250 svenska utlandsmyndigheter (10 kap. 7 §ValL). Dessutom anordnade utlandsmyndigheterna särskild röstmottagning på ett70-tal orter där grupper av svenskar befann sig. Vid de senaste valen ägde röstmottagning iFörbundsrepubliken rum på ambassaden i , på generalkonsulaten iFrankfurt am , och Miinchen samt på konsulaten i ,, och . Därjämte anordnades röstmottagning på generalkonsulateti . Svenska medborgare som inte är bosatta i som uppfyller villkoren för rösträtt i riksdagsval tas efter ansökan upp iden s. k. särskilda röstlängden (4 kap. 12 § ValL). särskildaröstlängd var 15 319 utlandssvenskar upptagna. Av dessa var 1 699 bosatta iFörbundsrepubliken . Emellertid röstar hos utlandsmyndigheterna ocksåväljare som är utrikes tillfälligt. Som jag nämnde inledningsvis röstadeomkring 20 000 personer hos utlandsmyndigheterna vid val. Av dessaröstade 1 559 personer i . Särskilda bestämmelser om förfarandet vid röstninghos utlandsmyndigheter är intagna i 10 kap. 7-11 §§ ValL, som innehåller bl.a. följande. Röstninghos en utlandsmyndighet får börja tidigast den tjugofjärde dagen före valdagenoch pågå så länge att avgivna valsedlar kan beräknas vara () till hända dagen före valdagen. Chefen förutlandsmyndigheten bestämmer när och var röstning äger rum hos myndigheten (10kap. 7 § ValL). Vid röstmottagningen visar väljaren upp sittröstkort eller sitt svenska pass för röstmottagaren, som därefter förserväljaren med erforderligt antal valkuvert. Sedan väljaren i avskildhet lagt invalsedlar i valkuverten lämnar han dessa kuvert och röstkortet tillröstmottagaren. Har väljaren inget röstkort, upprättar röstmottagaren medledning av väljarens pass och de uppgifter väljaren kan lämna ett adresskort. Röstmottagarenkontrollerar därefter bl. a. att valkuvertet inte är försett med obehörigmärkning. Därefter lägger röstmottagaren i väljarens närvaro in valkuverten ochröstkortet eller adresskortet i ett ytterkuvert. Röstmottagaren tillslutersedan ytterkuvertet, tar hand om det samt antecknar i en väljarförteckning bl.a. väljarens namn (10 kap. 8 § ValL). Också röstning genom bud kan ske hosutlandsmyndigheter. Bestämmelser härom finns i 8 kap. 7 § och 11 kap. ValL. 1981/82:224 7 Röstmottagare skall sända mottagna ytterkuverttill RSV (10 kap. 10 § ValL). RSV förtecknar fortlöpande deytterkuvert som kommer in från utlandsmyndigheterna och sänder därefterkuverten till valnämnden i den kommun där väljaren är upptagen i allmänrösfiängd eller, om väljaren är upptagen i särskild rösfiängd, till valnämndeni den kommun, inom vilken den vallokal är belägen där den särskilda rösfiängdenenligt 4 kap. 20 § ValL skall finnas fillgänglig (10 kap. 11 § ValL). Ävenytterkuvert som anländer efter lördagen före valdagen skickas ut tillvalnämnderna. I gynnsamma fall kan även försändelser som anländer till RSVförst eller tisdagen efter valdagen vara valnämnden till händainnan nämnden inleder sin. preUminära rösträkning efter valdagen(jfr 13 kap. 10 § ValL). Som jag nämnde inledningsvis harröstmottagningen hos de svenska utlandsmyndigheterna i stort sett kunnatgenomföras utan några invändningar från andra stater. Ända tillsFörbundsrepubliken tillkännagav sin negativa inställning var Schweizdet enda undantaget. Där har röstmottagning inte förekommit på de svenskaufiandsmyndigheterna . I pågår f. n. en översyn avlagen om utlandsschweizarnas rättigheter. I samband därmed övervägs om man börge utlandsschweizarna möjlighet att rösta via ambassader och konsulat och ev.även per brev. En ändring i den riktningen skulle förmodhgen leda fill attutländska medborgare som vistas i får delta i val i sina hemländer. Frågan om röstning för de svenska medborgarnai har lösts på det sättet att den som velat rösta har fåttfara till en svensk utlandsmyndighet i något grannland. De utlandsmyndighetersom ligger närmast till är konsulaten i och i samt iVaduz i . Vidare har särskild röstmottagning anordnats i påden itahenska sidan om gränsen. Som förut har nämnts tillkännagavFörbundsrepubliken genom en cirkulärnote tillbeskickningarna i att man inte var beredd att lämna fillstånd fill att valfill utländska parlamentariska församlingar (bortsett från )eller utländska kommunalval genomfördes hos ufiandsmyndigheter inom landet. Inoten fillades dock att man inte hade någonting att invända mot att"Briefwahl" genomfördes eller att de utländska beskickningarna vidtognödvändiga förberedelser för sådan röstning. Som ett led i förberedelserna för1982 års val har den svenska ambassaden i haft upprepade kontakter medutrikesdepartementet där i syfte att utverka ett medgivande för de svenskautlandsmyndigheterna i att genomföra röstmottagning. Jaghar själv haft överläggningar i ämnet med företrädare för Förbundsrepublikensambassad i . Frågan har också tagits upp av statsminister hans överlägg- Prop, 1981/82:224 8 ningarmed förbundskansler vid det avslutade statsbesöket iFörbundsrepubliken. Som skäl för att inte godta röstmottagning vid utländskabeskickningar och konsulat har man från sida bl. a.hänvisat till att man har stora invandrargrupper i landet och befarar attpolifisk oro skulle kunna uppstå inom dessa grupper och att ev. motsättningarskulle komma till öppet uttryck, om val och därmed valrörelser kunde genomförasi . Även om man inte hyser några sådana farhågor i fråga omsvenska val har man sett sig nödsakad att fillämpa likabehandlingsprincipen.Från svensk sida har bl. a. lämnats en ingående redogörelse för förfarandet vidröstmottagning hos utlandsmyndigheter och man har därvid hävdat att dettaförfarande bör kunna jämställas med Briefwahl. De här redovisade kontakternahar emellerfid inte lett till att accepterat denna ståndpunkt. Beträffande de närmare övervägandena hänvisas tillpromemorian. Här skall endast i korthet redovisas de fyra lösningar somdiskuteras i promemorian. Ett alternativ innebär att några särskilda åtgärderför att möjliggöra röstning i inte vidtas. Det betyder attde röstberätfigade som vill utöva sin rösträtt får rösta på någon av de svenskautlandsmyndigheterna i grannländerna. I promemorian konstateras att avståndetfrån de städer i där röstmottagning senast anordnades tillnärmaste svenska utlandsmyndighet i ett grannland är i fråga om ,, am , , och omkring 15-25mil. För väljare i och uppgår motsvarande avstånd fill 30-40 mil.Ev. kan särskild röstmottagning anordnas i grannländerna på vissa orter näragränsen till . Slutsatsen i promemorian är att en lösning sominnebär att röstning bara får äga rum i grannländer till imycket hög grad skulle begränsa valdeltagandet för väljare iFörbundsrepubliken. En annan lösning som diskuteras i promemorian gårut på att väljarens valhandlingar hos utlandsmyndigheten och röstmottagarensuppgifter begränsas jämfört med vad som gäller i syfte att uppnå ettförfarande som kan jämställas med "Briefwahl". Det skisseradeförfarandet innebär att väljaren röstar med valsedelsförsändelse och att haninte direkt företar några valhandlingar hos utlandsmyndigheten (jfr 11 kap. 8 §ValL). Röstmottagaren befrias från de valtekniska uppgifter han har enligt 10kap. 8 § och 11 kap. 8 § ValL, innefattande granskning av valkuvert,ytterkuvert m. m. Hans uppgifter begränsas till att registrera devalsedelsförsändelser som ges in och vid behov kontrollera ingivarens idenfitet.Enligt promemorian är det oklart om man från sidaaccepterar ett förfarande av detta Prop.1981/82:224 9 slag.Detta alternafiv anses därför inte böra övervägas utan att man närmare harklarlagt inställning till förfarandet. Ett tredje alternativ som övervägs i promemorianinnebär att väljare i Förbundsrepubhken får möjlighet att genom fullmakt uppdraåt en annan person att rösta i sitt ställe. Deii som vistas i Förbundsrepublikenkan alltså enligt denna lösning delta i val i genom att översända enröstningsfullmakt fill en person i . Enligt promemorian är emellertidfullmaktsröstning numera i princip främmande för svensk vallagstiftning. a.med hänsyn härfill bör enligt promemorian inte heller denna modell genomföras. Det fjärde alternativ som diskuteras och ocksåförordas i promemorian är ett brevröstningsförfarande som utformas så attvallagens bestämmelser om röstningsprocedur, preliminär röstning m. m. så långtsom möjligt skall kunna tillämpas. Förfarandet går i korthet fill på följandesätt. Väljaren lägger för varje val själv in sin valsedel i ett innerkuvert. Inärvaro av två vittnen lägger han sedan innerkuverten i ett ytterkuvert förbrevröstning och tillsluter detta. Därefter tecknar väljaren på ytterkuverteten försäkran på heder och samvete att han förfarit på detta sätt. På samma sättintygar vittnena att väljaren egenhändigt undertecknat försäkran samt att någotförhållande som strider mot innehållet i försäkran inte är känt för dem.Vittnenas adresser anges på ytterkuvertet. Vittne skall ha fyllt 18 år.Väljarens make eller barn eller makens barn får inte vara vittne. Så långtöverensstämmer förfarandet i allt väsentligt med tillvägagångssättet då envalsedelsförsändelse för röstning genom bud ställs i ordning. Därefter läggsbrevröstningsförsändelsen och väljarens röstkort i ett omslag, som fillslutsoch lämnas för postbefordran till valnämnden. Samtliga brevröster räknas vidnämndens prehminära rösträkning onsdagen efter valdagen. Så gott som alla remissinstanser tillstyrker iprincip promemorians förslag om ett brevröstningsförfarande. Endast enremissinstans, valnämnden i (majoriteten), avstyrker förslaget. Iövrigt framförs kritiska synpunkter endast beträffande vissa detaljspörsmål.Angående det närmare remissutfallet hänvisas till bilaga 2. Allaröstberättigade bör ha möjlighet att delta i valen Enligt min mening måste man nu utgå från attSverige inte kommer att kunna anordna röstmottagning hos sinaufiandsmyndigheter i vid val. Det ärgivet att åtskilliga personer som vistas i vid tiden förvalen i skulle sakna eller åtminstone få avsevärt sämre möjligheter attutöva sin rösträtt, om inte röstningen kan ordnas på annat sätt. Med hänsyntill principen att alla röstberättigade såvitt möjligt skall kunna delta i deallmänna valen måste Prop.1981/82:224 10 man enligt min mening överväga andra sätt att bereda demsom vistas i Förbundsrepubhken praktiska möjligheter att utöva sin rösträtt. I den remitterade promemoriandiskuteras fyra olika alternativ. Övervägandena i promemorian mynnar ut i ettförslag om försöksverksamhet med brevröstning. Remissinstanserna har fillstyrktpromemorians förslag. Jag kan också för egen del ansluta mig till att förslagetom brevröstning i huvudsak innebär en lämplig lösning. Den föreslagna ordningenfyller enligt min mening högt ställda anspråk på tillförlitlighet, garanterarvalhemligheten och är smidig och enkel. Jag föreslår därför att en ordning medbrevröstning enligt den i promemorian skisserade modellen genomförs. Brevröstningsförfarandet är ipromemorian tänkt som en försöksverksamhet vid val. Jag delaruppfattningen att möjligheterna fill brevröstning bör införas som ettprovisorium. Först efter en utvärdering av brevröstningen vid val kanman ta ställning fill om förfarandet bör införas mera permanent. Det är f. ö.svårt att förutse i vad mån det kommer att finnas behov av ettsådant förfarande. Jag föreslår därför att brevröstningsförf ärandet införs iform av en försöksverksamhet vid val. Med hänsyn härtill börbestämmelserna om denna röstningsform, såsom föreslås i promemorian, tas in ien särskild lag. Det föreslagna brevröstningsförfarandet bör kunnatillämpas av svenska väljare i . Med hänsyn fill attröstmottagning f. n. inte kan äga rum hos svenska ufiandsmyndigheter i Schweizhade det naturligtvis varit en fördel om förfarandet kunde ha tillämpats ocksåi detta land. Jag delar emellerfid den i promemorian redovisade uppfafiningenatt försöksverksamheten knappast skulle vara förenHg med den ståndpunkt somSchweiz hitfills har intagit i fråga om rätten för utländska medborgare att iSchweiz delta i val till politiska församlingar i hemländerna. Sammanfattningsvis föreslår jagalltså att de röstberättigade som vistas i skall fåutöva sin rösträtt genom brevröstning vid val fill och vid1982 års val av landsfingsledamöter och kommunfullmäktige. Även när det gäller den närmare utformningen avbrevröstningsförfarandet kan jag i allt väsentligt ansluta mig fillpromemorians förslag. Förslaget har också i huvudsak godtagits avremissinstanserna. I fråga om det närmare förfarandet vill jag säga följande. Väljaren lägger själv in sinvalsedel i ett innerkuvert för varje valsom han vill delta i. Detta börgivetvis ske i avskildhet så att skyddet för valhemligheten upprätthålls.