prop · G50315 · 1981-12-31 00:00:00 — Föratt få en heltäckande belysning av hur man i kommunerna löst organisatoriskafrågor och hur den statliga syo-resursen anpassats till lokala förutsättningarhar tvä enkätundersökningar genomförts dels , dels . Avresultaten framgår bl.a. att nästan samtliga yrkesvalslärare () arbetari medan syo-konsulenternas tjänstgöring fördelar sig relativt jämntmellan grundskola () och gymnasieskola () eller på en kombination dememellan (). av syo-konsulenterna har sin tjänst förlagd till komvuxeller till en kombination av komvux och gymnasieskola. Resultaten visar vidareatt av syo-konsulenterna tjänstgör på tre skolenheter eller flera.Elevunderlaget per tjänst varierar starkt mellan tjänster med samma tidsomfäng/konstruktion.Detta gäller för både yrkesvalslärare och syo-konsulenter. Föryrkesvalslärarna (totalt 504 stycken) är en vanlig tjänstekombination 20 timmarsyo och undervisning. av yrkesvalslärarna har inte någonundervisning alls. De flesta () som tjänstgör som syo-konsulent (totalt1016 stycken) har ettårig syo-utbildning. SÖhar tidigare konstaterat svårigheter att få alla i skolan att medverka iskolans syo-program. Problemet kvarstår enligt SÖ. Anledningar anser SÖ vara bl.a. bristande kunskap hos syo-funktionärer och lärare om varand- 1981/82:15 56 rasarbetsområden samt organisatoriskt-praktiska hinder. Särskilt svårt förefallerdet vara att integrera syo i gymnasieskolan. Försöksverksamhetenmed förändrad arbetslivsorientering startade /78 och planeradesvara avslutad /80. Ca 100 kommuner deltar. Försöket omfattar ocksåett 20-tal gymnasieskolor. Detta s. k. SKAL-projekt (skola-arbetsliv)inkluderar också en försöksverksamhet med syo på låg- och mellanstadiet samten försöksverksamhet med styrd praktisk yrkesorientering. Det skulle pågå fram tilldess ny läroplan för infördes. önskar SÖ att försöksverksamhetenförlängs till /83 då den nya läroplanen (Lgr 80) skall införas. EnligtSÖ visar resultaten från försöksverksamheten att elever och skolpersonal ärmycket positiva till utökad praktisk arbetslivsorientering. På många håll tycksdock de organisatoriska frågorna ha kommit att dominera över frågorna omarbetslivsorienteringens innehåll och kvalitet. SÖframhåller att då studie- och yrkesvalet är en process som startar långt ner iåldrarna bör också eleverna i årskurserna 1-5 få inräknas i underlaget förkommunernas rekvisition av statsbidrag för syo. Arbetetför syo-funktionären pä låg- och mellanstadierna bör innebära att varainspiratör, konsult och samordnare. Kontaktarbetet med elever och föräldrarliksom ansvaret för syo-momentens integration i undervisningen måste i störstamöjliga utsträckning åvila klassföreståndaren och arbetsenheten. Andraekonomiska krav som redan nu kan konstateras gäller exempelvis transporter förgrundskolans elever till och från arbetsplatser och gymnasieskolor. Dessa kanbli betungande för kommuner i glesbygd eller för kommuner med ensidigt ellerkoncentrerat arbetsliv. SÖföreslår att kommunernas variationer beträffande transportkostnaderna isamband med elevernas arbetslivsorientering beaktas vid fördelning av den s.k. länsskolnämndsresursen. Arbetslivsrepresentanternasmedverkan i en allsidig undervisning och i fortbildning förutsätter attersättning för lönebortfall kan utgå. Erfarenheterna utvisar attförhållandena varierar starkt beroende på resp. kommuns ekonomi. SÖ menar attvillkor och tillämpningsföreskrifter måste preciseras för att verksamhetenskall kunna utvecklas i avsedd omfattning. SÖhar i annat sammanhang framhållit att resurserna för lärarnas arbetslivsorienteringär helt otillräckliga för att denna skall fä avsedd effekt i skolans inrearbete. Erfarenheterna visar ett klart samband mellan lärarnasarbetslivsorientering och deras beredskap att pröva nya arbetssätt i samverkanskola-arbetsliv. Detär angeläget att skolans pryo-perioder organiseras så att klassföre- 1981/82:15 57 ståndareoch övriga lärarkategorier ges möjlighet att besöka sina elever påpraktikplatser i arbetslivet. Även gymnasieskolans yrkeslärare och institutionerbör kunna utnyttjas för att ge övriga lärare den fortbildning som behövs föratt dessa skall kunna ta aktiv del i skolans syo-program. Deförslag om åtgärder som SÖ för fram berör i huvudsak . SÖ tar dockför givet att också gymnasieskolan undan för undan kommer att söka sig mot meraverklighetsanknutna arbetsformer, som på ett ändamålsenligt sätt kan förenaskolans teoretiska studier med verksamheten i samhälle och arbetsliv utanförskolan. SÖ förutsätter att gymnasieutredningen kommer att beakta detta i sinakommande förslag och avser att genom lokalt och regionalt utvecklingsarbetestimulera en utveckling i denna riktning. 2.3Personlig vägledning, enskilt och i grupp Beträffandeden personliga vägledningen, enskilt och i grupp konstaterar SÖ att denna avmånga syo-funktionärer betraktas som den kanske viktigaste arbetsuppgiften.Rapporterade förhållanden tyder dock på att tidsutrymmet för personligvägledning är begränsat och att syo-funktionären ofta tvingas att prioriteraandra arbet supgifter. I utgör enligtSÖ arbetsenheten en naturlig bas för den personliga vägledningen liksom för syoni övrigt. Lärarna, främst klassföreståndarna, i och gymnasieskolanmåste var och en inom sitt område kunna bistå eleven och hans/hennes föräldrarmed information och vägledning inför elevens studie- och yrkesval. För attkunna utföra dessa delvis nya arbetsuppgifter bör lärarna få återkommandefortbildning i såväl samtalsmetodik som kunskap om olika utbildningsvägar ochyrkesval. En del ungdomar har ettavsevärt sämre utgångsläge än vad flertalet har. Detta gäller bl. a. de eleversom inte sökt eller antagits till utbildning efter liksom invandrareleveroch elever med fysiska, psykiska och sociala handikapp. SÖ och AMS har i engemensam skrivelse till regeringen påpekat att det för denämnda grupperna är angeläget med förebyggande åtgärder inom grundskolan.Grundskolans syo bör därtor förstärkas för att de mycket kvalificerade ochtidskrävande vägledningsinsatser som krävs för dessa elever under slutet avvårterminen skall kunna genomföras. Efter besked om preliminär - i vissa falldefinitiv - intagning bör för dessa elever, inom ramen för anpassad studiegång,särskilda vägledningsgrupper organiseras i årskurs 9. SÖföreslår att resurser anvisas för försöksverksamhet med särskilda vägledningsgrupperi årskurs 9. 1981/82:15 58 3 SYO i vuxenutbildningen Försöksverksamhetmed gemensam syo-funktion för olika vuxenut-bildningsanordnare inom en kommunhar bedrivits inom ramen för två projekt. Erfarenheterna har varit positiva menhar inte utvärderats i siffror. Statsbidragför intern syo vid vuxenutbildning utgår till vuxenutbildning,folkhögskolor och statens skolor för vuxna. För den kommunalavuxenutbildningens del ingår resurser för syo i den s. k. schablonresursen.Högst av denna resurs får användas för att inrätta syo-tjänster. Därutöverkan en obegränsad del av schablontillägget användas för ytterligare syo-insatser.Efter lokal överenskommelse kan syo-funktionär inom den kommunalavuxenutbildningen också medverka i syo för studieförbundens elever. F. n.utgår inget specialdestinerat statsbidrag för syo till presumtiva vuxenstuderandei en kommun. Bidragettill syo bygger på antalet schemalagda undervisningstimmar inom komvux. a. att hänsyn då inte tas till det stora antalet presumtiva elever. Folkhögskolornasstyrelser har till förfogande en resurs för syo-funktionenoch för kurativ verksamhet motsvarande en fjärdedels tjänst vid en folkhögskolaav genomsnittsstorlek. Därutöver kan skolorna omvandla högst av det totalaantalet undervisningstimmar till resurs för syo och kurativ verksamhet.Skolorna har dessutom stöd i varierande omfattning av AMS:s yrkes vägledare. SÖanser att fortbildningsmöjligheterna för de syo-ansvariga vid folkhögskolor ärsparsamma och inte anpassade efter deras behov. SÖanser att vuxenstuderande och presumtiva vuxenstuderande bör ha möjlighet attfå vägledning av en i förhållande till olika studieformer oberoende syo-funktionärmed erfarenhet från arbetslivet utanför utbildningsväsendet. Den frihet som nufinns för den kommunala vuxenutbildningen att använda schablonresursen tillstödundervisning, syo och studiehandledning bör finnas kvar. En del av dennaresurs () bör emellertid tillsammans med nya resurser bilda ett nytt bidragsom utnyttjas för tillskapande av syo-tjänster. Denna resurs skall användas fördels syo till presumtiva studeranden i olika vuxenutbildningar, dels syo vidkommunal vuxenutbildning. Denföreslagna gemensamma syo-resursen bör ställas till skolstyrelsens förfogandeoch disponeras tillsammans med syo-resurserna för ungdomsskolan. I dettasammanhang bör skolstyrelsen söka former för att tillgodose ocksåstudieförbundens och folkhögskolans intressen då användningen av den externa syo-resursenbeslutas. 1981/82:15 59 4 Syons roll i skolans uppföljningsansvar År1976 fastställde i samband med beslutet om samhällets ochkommunernas ansvar för att alla ungdomar skulle tillförsäkrasutbildning, praktik eller arbete efter fullgjord skolplikt. Skolstyrelsen fickdet primära ansvaret att med bistånd av t. ex. arbetsförmedling och socialamyndigheter underiätta inträde på arbetsmarknaden. Syonsroll i det s. k. uppföljningsansvaret är fastställd i gällande anvisningar(jfr ASÖ 1973/74:55, s. 14-15) och har främst kommit till uttryck i en treårigförsöksverksamhet med "uppsökande syo-modifierad intagning". /78 är denna verksamhet reguljär i samtliga kommuner. Kommunernahar stor frihet vid utformningen av den uppsökande och uppföljande syon.Oberoende av vilken modell som tillämpas är det dock oftast syo-funktionärenvid den enskilda skolan som söker upp och etablerar kontakt med f. d. elever. Samordningoch utvärdering av kommunernas åtgärder torde i allmänhet ligga pä de lokalaplaneringsråden. Erfarenheterfrån det direkt uppsökande och uppföljande syo-arbetet har dokumenterats bl. a.i rapporter frän och . Erfarenheterna visar att det ärlättare att nå målen för verksamheten i de fall där skola och arbetsförmedlingsamverkar. Både syo-funktionärer och arbetsförmedlare önskar mer organiseradeformer av samverkan med regelbundna kontakter. Vidare önskar man ett meraktivt engagemang i uppföljningsarbetet från intagningsnämndens sida. EnligtSÖ kompliceras uppföljningsarbetet av en rad problem som främst ärorganisatoriska och en följd av bl. a. de inkonsekvenser som råder inomutbildningsväsendet och pä arbetsmarknaden, t. ex. när det gäller studiestöd tillelever i olika utbildningsformer, ersättning till enskilda arbetsgivare som taremot arbetslös ungdom, kopplingen beredskapsarbete/praktik - utbildning (olikarekrytering, olika ekonomiska förutsättningar m.m.) osv. Arbetsförmedlingensmöjligheter att hjälpa de yngsta ungdomarna är mycket begränsade, då det pågrund av strukturförändringarna i arbetslivet inte på samma sätt som tidigarefinns en arbetsmarknad för 16- 17-åringar. Oproportionerligt stora resursermåste enligt vad SÖ och AMS konstaterat avdelas på förmedlingen för att klaraungdomarnas problem till men för andra grupper. SÖföreslår att uppföljningsansvaret överförs till skolan. De stora problem somär förknippade med detta ansvar för ungdomarna kräver dock en ordentlig analys. Måletnär det gäller att förverkliga uppföljningsansvaret bör vara att ungdomarna ide fall de inte har stadigvarande arbete är knutna till en utbildningsgång igymnasieskolan. Knytningen kan avse ordinarie utbild- 1981/82:15 60 ningsutbudeller en för den enskilda eleven avpassad studiegång. En avpassad(individuell) studiegäng skall kunna läggas upp så att den kan varvas medarbete eller praktik eller innefatta utbildning utanför gymnasieskolan. SÖföreslär att en öppen studieväg anordnas i gymnasieskolan. SÖavser vidare att tillsätta en arbetsgrupp som utreder hur skolan, arbetsmarknads-och sociala myndigheter skall kunna samverka i uppföljningen. 1 arbetsgruppen,som bör arbeta skyndsamt, bör ingå företrädare för , , , SoS,kommunförbunden och arbetsmarknadens parter. SÖavser - i den män framkomna förslag kräver regeringens medgivande - återkommamed de ytteriigare förslag som den nämnda arbetsgruppen kan komma fram till. 5 Specialområden inom syo Försöksverksamhetinom problemområdet "medicinsk syo" har pågått /77mot bakgrund av de erfarenheter som SÖ erhöll frän en kartläggning i niokommuner under /76. Nya föreskrifter och anvisningar förverksamheten publicerades i SÖ-FS (1978:23) med stöd av erfarenheterna frånförsöksverksamheten samt synpunkter som erhållits från olika berörda remissinstanser. Försöksverksamhetenhar visat att det finns ett behov av ökade kunskaper inom området för flergrupper inom skolan än syo-funktionärer. SÖ anser det vara angeläget, att länsskolnämndernaliksom primär- och landstingskommunala huvudmän tar initiativ tillfortbildning i form av studiedagar, temadagar och kurser. Vidareär det angeläget att medicinsk syo ingår som en integrerad del av skolhälsovärdenoch att ett regelbundet samarbete mellan syo-funktionärer och skolhälsovårdspersonalutvecklas. Detta bör kunna ske genom gemensam fortbildning. 5.2Syo för elever i specialundervisning, specialskola och särskola Närdet gäller särskilda syo-insatser för handikappade elever i grundskola ochgymnasieskola utgår fr.o.m. ett schablontillägg till kommunensstatsbidrag för syo. Detta beräknas pä av antalet elever i årskurs 6-9, Dettycks dock råda en viss oklarhet i kommunerna om hur den totala resursen för syoinkl. schablontillägget bör fördelas mellan de enskilda skolenheterna. Enligtde erfarenheter som kommit SÖ tillhanda innebär redan ett litet antal elevermed behov av särskilda stödåtgärder en stor arbetsbelastning för syo-funktionären. Ettsärskilt problem utgör syo förelever med rörelsehinder. 1981/82:15 61 motandra fysiska handikapp finns det inte en specialskola som egen skolform fördessa elever. Speciella insatser erfordras för att lösa problemen i sambandmed syo för de rörelsehindrade eleverna. Dessa elever finns dels individuelltintegrerade, dels i klasser för rörelsehindrade elever eller i särskildaundervisningsgrupper i och gymnasieskolan. En förstärkning av syo-resursernaför båda dessa kategorier bör enligt SÖ:s uppfattning komma till stånd. måste syo-frågornaför rörelsehindrade i vuxenutbildning också lösas med beaktande av problemetatt dessa elever ofta tvingas välja fortsatta studier i stället för arbete. SÖ föreslår att elever medrörelsehinder som integrerats individuellt eller gruppvis i skallingå i beräkningsunderlaget för syo med antalet multiplicerat med tio. I särskolan finnsyrkesvalslärare som dels är speciallärarutbildade, dels genomgått en 20-poängskursmed speciell inriktning på syo för psykiskt utvecklingsstörda elever.Yrkesvalslärarna är deltidsanställda av arbetsmarknadsverket. Dessayrkesvalslärare har nedsättning av undervisningsskyldigheten med 2-18veckotimmar beroende på elevunderlaget. Även andra lärare - s. k. kontaktlärare- kan medverka i syo-arbetet och därvid fä nedsättning avundervisningsskyldigheterna med högst efter medgivande av länsskoinämnden. SÖ föreslår att desärskolelever som integreras i det ordinarie skolväsendet får inräknas ielevunderlaget för statsbidrag till syo på den skola där eleven undervisas.Liksom tidigare bör eleven ingå i särskolans beräkningsunderlag för syo enligtde regler som gäller. Resurserför syo inom specialskolan tillgodosågs tidigare genom möjlighet tillnedsättning av undervisningsskyldigheten för speciallärare, enligt §78specialskolförordningen. SÖ föreslär att ocksåspecialskolan bör tillförsäkras resurser för syo i enlighet med de regler somgäller för särskolan samt att individualintegre-rade syn- och hörselskadadeelever genom specialskolan tillförsäkras till-läggsresurser för syo-verksamhet.Förslaget har genomförts fr.o.m. /81 (SÖ-FS 1980:113). Utöver dessa skolformernämner SÖ ungdomsvårdsskolan, där behovet av syo-insatser är påfallande stort. SÖ föreslår också insatserför ökad fortbildning av syo-funktionärer rörande de problem som elever mednågon form av handikapp och/eller med behov av särskilt stöd möter i sittstudie- och yrkesval. 5.3Syo i landstingskommunal gymnasieskola Inomlandstingskommunerna tycks syo-funktionärens tjänstgöring ofta vara förlagd tillflera skolor. Ofta är dessutom avståndet mellan skolorna stort vilket gör att syo-funktionärernafår lägga mycket tid på resor. Prop.1981/82:15 62 sin tur innebär att syo-funktionären får mindre tid tillelevkontakter. I stället inriktas verksamheten ofta på kontakt med skolledare,lärare och avlämnande grundskolor. Vissa landstingsskolor saknar speciell elevvårdspersonalsom skolkurator och/eller skolpsykolog. Syo-funktionären får i sädana fallfungera även på detta område vilket inkräktar på det egentliga syo-arbetet.Inom landstingsskolorna klagar man över att man inom primärkommunernas skolorförsummar informationen om landstingens gymnasiala utbildningar. 1propositionen (1971:34 s. 46) om studie- och yresiorientering i grundskola ochgymnasieskola sägs att det i mänga fall kan vara lämpligt att en landstingskommunoch en primärkommun kommer överens om att primärkommunen svarar för syo äveninom landstingskommunernas skola (inkl. syo i högskoleutbildning). Dethar dock visat sig att sådant samarbete äger rum endast i ringa omfattning. SÖmenar att det är angeläget med ett sådant samarbete, eftersom det bl. a. kanmedverka till att antalet skolor i tjänsteunderlaget minskar och attarbetssituationen för syo-funktionären därigenom blir mindre splittrad. Att elever i specialkurser kortare än ett är inräknas ibidragsunderlaget på ogynnsamma villkor är ett problem inte bara för de flestalandstingskommuner utan också för vissa primärkommuner. SÖ föreslär att antalet elever på studievägar, somomfattar en termin eller än en termin medräknas med vikten 0,5 ochatt elever på studievägar mer än en termin och upp till ett läsår jämställs medhelärsel-ever. 5.4 Syo för invandrarelever Mot bakgrund av de mål som uppställts av förinvandrar- och minoritetspolitiken konstaterar SÖ att syon förinvandrareleverna inte fungerar tillfredsställande. Andelen invandrarelevervarierar starkt mellan olika kommuner och regioner. Dessa elever är på grund avspråkliga handikapp och bristande kunskap om svenska förhållanden särskilt tidskrävande.Det råder ojämlikhet inte bara mellan kommunerna utan också mellan svenskaelever och invandrarelever och mellan olika invandrargrupper. SÖ redovisar ett flertal problem som är förknippade medundervisningen av invandrareleverna och deras val av utbildning och yrke. Mot bakgrund härav föreslår SÖ att extra statsbidrag börutgå till syo för invandrarelever i och i gymnasieskolan. Dessaelever bör härvid ingå med vikten 1,5 i beräkningsunderlaget för kommunernasrekvisition av statsbidrag för syo. Denna resurs bör enligt SÖ:s mening kunna utnyttjas påolika sätt inom ramen för den friare resursanvändningen. Härvid bör avvägningske mellan behoven av t. ex. extra syo-tjänster, extra insatser frånhemspråkslära- 1981/82:15 63 rei syo-sammanhang, anlitande av s.k. arbetsmarknadstolkar vid t.ex. vägledningssamtaloch i övriga elev- och föräldrakontakter osv. Föratt stödja syo-verksamheten i kommuner med små högstadieenheter utgår /75 ett "glesbygdsbidrag" till kommuner med högstadieskolorom högst 60 elever per årskurs. Det s. k. glesbygdsbidraget har analyseratsoch har enligt SÖ:s uppfattning utfallit väl. del av arbetet inom SÖ upptas av att sammanställa och distribuera centralinformation om utbildning och arbetsliv till ett stort antal mottagargrupper. Dettaarbete kompliceras av att fasta rutiner ännu saknas t. ex. när det gällersamordningen av centrala myndigheters informationsansvar. Ett arbete i syfteatt nä sådana rutiner har påbörjats, genom att statskontoret åtagit sig attkartlägga utbudet av utbildningsinformation till olika målgrupper. SÖhar erfarit att det råder en konflikt mellan förväntningarna på syon att"styra elevströmmarna" till de utbildningsvägar och arbetsmarknadssektorerdär rekryteringsbehovet är stort och kravet på att syon skall ge en saklig ochallsidig information med hänsyn till den enskildes behov. Ipropositionen (1971:34) om studie- och yrkesorientering i grundskola ochgymnasieskola underströk departementschefen att "studie- och yrkesvägledningenockså bör bidra till utbildningens och arbetslivets anpassning till de enskildaindividerna och inte enbart tvärtom" (s. 42). SÖ anser, att detta mål för syo-verksamhetenbör påverka den centrala syo-informatio-nens innehåll och spridning. 1971års beslut om försöksverksamhet med ny syo-organisation innebar att syo-organisationenblev enhetlig för och gymnasieskolan. Ett system med särskilda syo-funktionärerinfördes. Detta motiverades med att de mål och det program som uppställts för syorymmer så mänga och delvis helt olika moment, att det krävs en funktionär päheltid och särskild utbildning och fortbildning. Iutbildningsdepartementets promemoria (Ds U 1970:16) om syo i grundskola ochgymnasieskola påpekades att det ingår uppgifter av pedagogisk natur i syo menatt tjänsterna inte bör konstrueras som lärartjänst. Olika delar av syo. inteminst den praktiska yrkesorienteringen (pryo) bör. Prop.1981/82:15 64 påpekas det i stället integreras i undervisningen i alltfler ämnen. Denna integration, framhölls det, underlättas om syo-funktionärenhar möjlighet att delta i undervisningen i olika ämnen isamtliga klasser inom de årskurser som berörs. Syo-aspekter borde dessutom ingåi utbildning och fortbildning av alla lärare. I argumentationen i departementspromemorian för att syo-tjänsteninte borde konstrueras som lärartjänst framhölls att uppgifter av pedagogisknatur blir allt vanligare även för personer som inte är lärare i traditionellmening. Det är därför, menade man, inte självklart att en delvis pedagogiskarbetsuppgift måste has om hand av lärare. Vidare påpekade man att det kanhävdas, att det är värdefullt för elever, lärare och undervisning att också hapedagogiska, sociala och personliga kontakter med icke-lärare, dvs.specialister för elevvård, arbetsmarknadsfrågor etc. För del har av hävd den teoretiskayrkesorienteringen och för- och efterarbete av pryon ankommit på läraren isamhällskunskap. När yrkesvalslärarsystemet infördes ansågs detdärför lämpligt att yrkesvalsläraren var behörig att undervisa i ämnetsamhällskunskap. Den omedelbara kopplingen till ämnet samhällskunskap har dock,påpekades det i departementspromemorian, kommit att förlora i betydelse allteftersom syo som en angelägenhet för allt flera ämnen kommit att betonas. Flerän lärare i samhällskunskap undervisar i ämnen som har anknytning till syo. De överväganden som låg till grund för att införa enspeciell syo-funktionär är enligt SÖ:s mening i allt väsentligt fortfarandeaktuella. Det är viktigt att skolan tillförs personer med annan bakgrund ochmed andra erfarenheter än dem som lärarna vanligen har. SÖ erinrar om dendiskussion beträffande specialistrollen och lärarrollen i skolan som förs i SIA-utredningensbetänkande (SOU 1974: 53) Skolans inre arbete och propositionen (1975/76: 39)om skolans inre arbete liksom i slutbetänkandet (SOU 1978: 86) Lärare för skolai utveckling års lärarutbildningsutredning (LUT 74). Det påpekas attdet är viktigt att bryta den isolering i specifika yrkesroller som präglarskolarbetet. Specialisterna i skolan föreslås fä en mer samordnande funktion.Med detta sätt att se kommer gränserna beträffande vad som är läraruppgifteroch specialistuppgifter i skolan att suddas ut något vilket enligt SÖ:s meningi sin tur förutsätter en vid tolkning av den pedagogiska funktionen. SÖ har i de tidigare lägesrapporterna påpekat att det ärsvårt att göra en generell bedömning av huruvida en lärartjänstanknuten syo-organisationär att föredra eller inte. En fördel med yrkesvalslärarsystemet är att tjänslekonstruktionengenom sin koppling till undervisning är flexibel. Detta gör det möjligt attåstadkomma en tjänst per skola.