prop · G50337 · 1981-12-31 00:00:00 — Våra förslag om organisationen av teledata och regler omvad som förmedlas i den får, som vi ser det, betydelse i första hand för vad DALKdiskussionsvis anför i betänkandet om myndigheternas aktiva informationsförmedling.Vi instämmer i det resonemang som kommittén för i avd av innebörd att medier för allmänt bruk - som teledata- inte kan ersätta några skyldigheter som myndighet har enligtoffentlighetsprincipen. Vid användningen av sådana medier måste myndighetengöra ett urval bland informationen. Vidare kan informationen behöva anpassastill särskilda regler som gäller för spridningen till allmänheten i medierna. Teledatakan alltså inte vara alternativ i en verksamhet som skall tillgodoseoffentlighetsprincipen. En annan sak är att utvecklingen och uppbyggnaden avallmänna teledatasystem - om så sker - kan ge erfarenheter när det gäller attordna och arrangera de myndighetsinterna datasystemen så, att informationenblir lättillgänglig för den som vill få insyn i systemen med åberopande avoffentlighetsprincipen. Sådana erfarenheter finns ännu knappast att förmedla.Vi har inte heller här synpunkter på hur teledatasystem bör byggas upp,eftersom vi inte kommer att föreslå detaljregler i tekniskt hänseende. Vi insersvårigheterna att göra en riktig avvägning mellan de krav man kan ställa påmyndigheternas öppenhet och åtgärder å ena sidan och allmänhetens krav på fritillgång till allmänna handlingar å den andra. DALK resonerar föredömligtallsidigt och omsorgsfullt. Kommitténs avvägning, särskilt när det gällertillhandahållandet av information från de tekniska upptagningarna, utfaller såatt i huvudsak praxis kodifieras. Med hänsyn fill att det rör en teknik iutveckling, finns den faran, att den föreslagna lagstiftningen låser läget. Detkan skada offentlighetsprincipen, som ju måste 1981/82:37 212 gå före hänsynen fill myndigheternas arbetsro. Även om detär minimikrav på myndigheten som föreslås, finns risken, att den anseruppfyllandet av dem tillräckligt också i alla kommande väder. I teledata kan datorlagrat material hållas tillgängligtför allmänneten via det allmänna telenätet. Själva lagringen innebär då attmaterialet görs tillgängligt för allmänheten och förutsätter sålunda att detdessförinnan prövats med avseende på bl. a. sekretess. Allmänhetens behov böravgöra vilken typ av uppgifter som lagras. Inledningsvis har vi nämnt andra omständighetersom också klart ger vid handen att myndighets användning av teledata är enverksamhet som är av annan art än åtgärder för att främja tillgängligheten tillallmänna handlingar som sådana. Vi delar DALK:s uppfattning om svårigheterna att knyta teledatamedietdirekt till myndigheternas databaser och system, såsom dessa är utformade . Betydande omstruktureringar av databaserna skulle krävas för att sådandirektanknytning skulle kunna vara praktiskt användbar för här aktuella syften.Däremot kan material ur dessa myndigheters databaser med fördel användas ifristående teledatasystem. I vårt slutbetänkande kommer vi att ta upp frågan om samhällsinformafioni teledata. Kommittén synes vid bedömningen av ADB-lagrade uppgiftersinformationsvärde i alltför hög grad ha utgått från dagens situation, dåuppgifterna huvudsakligen är av två slag: dels sifferdata för statistikändamål,dels register för administrafiva ändamål. Kommunen vill peka på den snabbtökande användningen av ordbehandlingsapparatur (skrivautomater) vilken medföratt text i allt större utsträckning lagras på ADB-media. Man kan förutse enutveckling där t. ex. sammanträdeshandlingar och protokoll lagras i ett minneanslutet till t. ex. en kommuns datasystem och kan tas ut via en terminaltillgänglig för allmänheten. En sådan möjlighet kan gagna demokratin om denutnyttjas av intresseorganisationer, opinionsgrupper och enskilda. Enligtkommunens mening är det mot bakgrund av utvecklingen på ordbehandlingssidan manfrämst bör se behovet av aktiv informationsförmedling. Förutom kostnadsaspekterna är det uppenbart att nya ADB-systemoch register, som kan komma att skapas som ett led i en mer aktiv informationsförmedling,måste utformas under särskilt hänsynstagande till bl. a. integritets- samtsäkerhets- och sårbarhetsaspekterna. Samtliga dessa faktorer måste sammanvägasvid uppbyggandet av nya ADB-system och register. 5.5 Behovet av fortsatt utredning När det gäller det fortsatta arbetet med frågorna om enaktiv informationsförmedling framhåller flera instanser behovet av enbehovsanalys och kravspecifikation. Till dessa hör försvarets civilförvaltning,miljödalanämnden, ADB-beredningsgruppen, kommun och . 1981/82:37 213 framhåller att det måste vara detfaktiska informationsbehovet inom ett visst sakområde som avgör vilkasatsningar som bör göras och vilka tekniker som därvid bör användas. Utöverbedömningar av informationsbehovet inom olika sakområden är det naturligtvisinte uteslutet att ev. generella problem kan identifieras och att man kan sökaanvisa vissa generella möjligheter till lösningar, vilka sedan kunde tas upp iett fortlöpande arbete inom resp. sakområde. Det kan enligt nämnden här ocksåvara fråga om vissa övergripande informationsbehov som kanske bör mätas genomsamverkan mellan flera myndigheter. ADB-beredningsgruppen säger sig dela DALK:s bedömning attdet behövs en bättre och mer fullständig beskrivning av målet för detta arbete.Innan några konkreta åtgärder övervägs måste behoven av sådan aktivinformationsförmedling ingående analyseras. Från det egna verksamhetsområdetvitsordar beredningsgruppen svårigheterna att konkretisera i vart fall det kommandebehovet av informationsunderlag för den lokala och regionalasamhällsplaneringen och att omsätta detta i ADB-tillämpningar. En kravspecifikation beträffande denna typ av informationbör utföras utifrån en analys av olika gruppers förmåga att tillgodogöra siginformation. Därvid måste man beakta att de "resurssvaga" när detgäller samhällsinformation omfattar majoriteten av befolkningen. Det får intebli så att information är tillgänglig enbart för personer med särskilda kunskaperi att hantera datautrustning. Sådan kunskap kan väntas vara tillgänglig förstarka, ekonomiskt etablerade organisationer och grupper men inte för andra. Avsärskild vikt är att uppgifter om vilken information som finns att hämta görslättillgängliga även för dem som inte själva söker sig till dessa informafions-ställen. De instanser som godtar DALK:s förslag om en särskildutredning är , , , , ,/SR och DFI. SCB anser att frågan om en aktiv informationsförmedling är avstort intresse och är beredd att medverka vid en ev. utredning av denna fråga.Riksarkivet uttalar: Även om tanken på en mera aktiv informationsförmedlingknappast kan realiseras , är det angeläget att utredningsarbetet pådetta område, i enlighet med DALK:s förslag, föres vidare. Att detta bör skeberor inte endast på de tekniska möjligheter, som den modernainformationsbehandlingen erbjuder, utan också på de allmänna handlingarnasökande roll som informationsbas och underlag för samhällsdebatten. En av linjerna i utredningsarbetet torde därvid fåinriktas på att vid systemutformning och arkivbildning utskilja sådana data,som genom sin räckvidd och karaktär är av mera allmänt intresse och som utanalltför stora svårigheter kan begagnas vid aktiv informationsspridning. härom således på flera punkter synes komma att beröra arkivfrågor,är det av 1981/82:37 214 vikt att arkivexpertis knyts till verksamheten.Riksarkivet är berett att medverka i det fortsatta planläggningsarbetet pådetta område, i den mån så kan anses påkallat. kommun anser att utredningen måste bedrivas i närakontakt med de kommunala myndigheterna. Ett samordnat idé- ochutvecklingsarbete torde vara av värde främst för mindre och medelstorakommuner. Styrelsen för anför: , Styrelsen ansluter sig i allt väsentligt till desynpunkter DALK framfört om behovet av en aktiv informationsförmedling. Deolika frågeställningar, som DALK avslutningsvis berör i sitt betänkande, är avstor betydelse för kommunerna och den kommunala verksamheten. Styrelsentillstyrker därför att en utredning kommer till stånd enligt de av DALKuppdragna riktlinjerna. Med hänsyn till den stora betydelse dessa frågor harför den kommunala sektorn hemställer styrelsen att förbundet blir representerati en sådan utredning. /SR yttrar: Rent allmänt måste det vara en strävan att allmänhetenstillgång till information ständigt förbättras. /SR finner det också förtroligt att det i rätt stor omfattning finns offentlig information ochbearbetningar som är intressant för medborgare, pressen, forskare m. fl. ochsom nu är svårtillgänglig. /SR instämmer därför i förslaget att frågan omoch i så fall hur ADB-tekniken bör utnyttjas för en mer aktivinformationsförmedling utreds i särskild ordning. Att det till denna utredningknyts företrädare för olika berörda intressen får anses som självklart. Utredningen bör enligt DFI:s uppfattning i första handbehandla de generella problemen, medan genomgång och prövning i detalj hur ochi vilken utsträckning de olika befintliga informationssystemen kan görastillgängliga bör ske efter hand med beaktande av de speciella krav som finns ivarje enskilt fall. Den informafion som skall komma att förmedlas genom detänkta tjänsterna synes till stor del falla inom begreppet vetenskaplig ochteknisk information och kan utgöra ett värdefullt bidrag till den nationellaförsörjningsstruktur för vilken DFI har övergripande planerings- ochsamordningsansvar. Det är DFI:s mening att informationen inte bara kanstimulera sa.nhällsdebatten utan också utnyttjas av olika användargrupper ideras direkta yrkesverksamhet. DFI delar vidare DALK:s uppfattning att icke blott redandatorbaserad information skall komma i fråga. Även på annat sätt förvaradinformation och t. o. m. för den aktiva förmedlingen särskilt anskaffad sådanbör övervägas. I likhetmed DALK finner DFI alltså att förutsättningarna för en effektiv förmedling avinformation ur det allmännas förvar bör undersökas allsidigt. Utgångspunktenbör därvid vara att de tänkta tjänsterna med rimliga insatser skall komma tillstörsta möjliga praktiska nytta utan att skada enskilds integritet eller desyften informationen ursprungligen skulle främja. DFI fillstyrker därför DALK;s förslag om att en särskildutredning tar sig an de olika problem som anknyter fill frågan. 1981/82:37 215 väsentligt att utredningen läggs upp så att även underutredningstiden åtgärder kan vidtas för att utnyttja delar avmyndighetsinformationen på detta sätt. I fråga om den tillämnade utredningens form ochsammansättning ställer sig DFI bakom huvuddragen av DALK:s förslag. DFI utgår,med hänvisning till arten av den här aktuella informafionen, från att DFIkommer att beredas tillfälle att medverka i en sådan utredning. Vissadelutredningar skulle också kunna utföras i DFI:s regi. Remissinstanser som avstyrker att frågorna utreds särskiltär kammarrätterna i och , , centralnämndenför fastighetsdata, , överbefälhavaren, försvarets sjukvårdsstyrelse, RRV,juridiska fakultetsnämnden vid , informationsteknologiutredningen,samt SAF och . Flera av dessa instanser framhåller som stöd för sininställning att det samhällsekonomiska läget kräver att annat prioriterasframför en utredning av dessa frågor. Kammarrätten i anser att återhållsamhet böriakttas när det gäller det fortsatta utredningsarbetet rörande aktivsamhällsinformation. Vad DALK anför i detta avsnitt synes inte ge vid handenatt något mera trängande behov av ökad information har gett sig till känna.Kammarrätten sätter därför i fråga om den av DALK föreslagna särskildautredningen verkligen nu bör komma till stånd. Det synes ligga nära till handsatt saken får anstå tills ett eventuellt väsentligt behov yppas. Om en utredning ändå anses skola komma till stånd, bör denockså anförtros att undersöka i vilken utsträckning informationsöverskott förekommeroch hur detta i så fall lämpligen kan hejdas. mening är att aktiv informationsförmedlingmed ADB inte hör till de mer angelägna frågorna. 1 det rådande statsfinansiellaläget bör därför inte denna fråga ges någon högre prioritet. Mot bakgrund av desparåtgärder som den offentliga verksamheten kan förväntas bli utsatt för underlång tid framöver anser försvarets sjukvårdsstyrelse en satsning på aktivinformationsförmedling som något mindre angeläget. I fråga om offensiva satsningar på en mer aktiv informafionsförsörjningär ADB-beredningsgruppens uppfattning att det i nuvarande samhällsekonomiskaläge är svårt att se hur sådan verksamhet ekonomiskt skall kunna motiveras ochhur den skall finansieras. I den mån det kommer att finnas ekonomiskt utrymmeför ADB-investeringar bör medlen enligt gruppen i första hand användas försatsningar inom myndigheternas egentliga verksamheter. En annan grupp anser mer allmänt att behov saknas för enutredning inom detta fält. Kammarrätten i anser visserligen att kommitténsöverväganden är välgrundade men delar inte DALK:s mening att de insatser ochavvägningar på lång sikt det här är fråga om nu bör prövas ytterligare genom Prop.1981/82:37 216 en särskild utredning. Åtgärder i det nu aktuellahänseendet är enligt kammarrättens mening inte påkallade inom den närmastetiden. Om det behövs ett mer aktivt utbud i detta avseende och hur detta i såfall skall ordnas får enligt kammarrättens mening framfiden () yttrar; CFD vill emellertid för sin del ifrågasätta lämplighetenav en sådan särskild Utredning som kommittén förespråkar. Den aktiva informationsförmedlingengäller nämligen frågor som de ansvariga myndigheterna själva skall svara för.Framtida utredningar bör vidare aktualiseras områdesvis när sådant behov visatsig föreligga. I den mån CFD:s verksamhetsområde berörs bör naturiigen CFD vararepresenterat i en sådan utredning. Också ifrågasätter DALK:s förslag om en storutredning om behovet av aktiv informationsförmedling. anser att dettabehov i stället bör prövas för varje verksamhet för sig eller för grupper avverksamheter som har beröringspunkter. En sådan prövning kan enligt SARIlämpligen göras successivt i samband med att myndigheterna går över till nydatorteknik eller byter större ADB-system. Överbefälhavaren förklarar att försvarsmakten har klartför sig betydelsen av att ge så mycket information orn försvarsangelägenhetersom sekretessen medger och strävar efter att sköta denna informationsverksamhettillfredsställande. Enligt överbefälhavarens mening behövs inte någon särskildutredning för försvarets del. Vi är tveksamma fill DALK:s förslag att man nu skalltillsätta en utredning över hela linjen om aktiv informationsförmedling,särskilt inriktad på behovsanalys. För att inte fördröja prövningen avdatateknikens möjligheter i det sammanhanget längre än nödvändigt kan i ställeten annan väg vara att föredra. Verksamhet skulle kunna påbörjas inom avgränsadesektorer och med speciella uppgifter. Den verksamheten kan ge erfarenheter ombehoven och vara grundval för vidare åtgärder. säger sig ha svårt att se värdet aven central utredning på ett område med en så stor variationsrikedom. Verketfinner inte heller att behovet och genomförbarheten av ett sådant utredningsiippdragfinns belagda i delbetänkandet. SAF och erinrar om attdatadelegationen har uppdraget att bl. a. forma en svensk datapolitik. 6 Ekonomiska och andra konsekvenser av utredningensförslag Remissinstanserna har särskilt anmodats att redovisa deekonomiska och andra konsekvenser som utredningens förslag kan beräknas medföraför den 1981/82:37 217 Sådana synpunkter har kommit in frånett stort antal remissinstanser. Några instanser diskuterar värdet av ADB-användning i förhållandetill de kostnader som är förenade med att kraven enligt offentlighetsreglernaskall uppfyllas. Det framhålls i detta sammanhang att sådana kostnader börbeaktas redan vid planering av nya system. En del avremissinstanserna uppger att de inte f. n. kan ange vilka konsekvenser DALK;sförslag kan komma att medföra med hänsyn till att betänkandet inte innehållertillräckligt material för sådana beräkningar. Många upplyser å andra sidan attförslaget inte medför några eller endast obetydliga effekter för den egnaverksamheten. Detta anges främst bero på att flertalet av de regler som DALK nuföreslår endast i mindre omfattning innebär några nya krav på myndigheterna. Enannan grupp remissinstanser anför dock att förslaget ur flera synpunkter kommeratt påverka myndigheternas ADB-användning. Bland desärskilda bestämmelserna har särskilt 6 och 7 §§ LUA samt 14 § LUAuppmärksammats i detta sammanhang. Flera remissinstanser upplyser att de kravsom anges i 6 och 7 §§ LUA inte innebär några större förändringar i förhållandetill den dokumentation som myndigheterna har . Många instanser anserå andra sidan att den befintliga dokumentationen inte uppfyller de krav somställs och att den måste arbetas om. Om allmänheten ges fillgång tillmyndigheternas terminaler enligt 14 §, kommer detta enligt åtskilligaremissinstanser att medföra omfattande krav på anskaffningar avpresentationsterminaler och utökad datorkapacitet. 6.2 Redogörelser för myndigheternas datasystem Flera remissinstanser har i sina remissvar redovisat hurden egna myndighetens datasystem är utformad. Sådana uppgifter har lämnats frånföljande myndigheter. Systemet betjänar främst länsstyrelserna med underlag tillrekrytering, inskrivning, utbildning, krigsplacering och mobilisering avcivilförsvarspersonal. Aktuella personuppgifter hämtas från centralafolkbokföringsregistret. Systemet utgör en väsentlig del av civilförsvaretsadministration av förrådsmateriel. I systemet finns funktioner för registreringav materielbe-hov, fördelning av materiel till de olika krigsorganisatoriskaenheterna samt redovisning av materiel på olika nivåer. Uppgifter från systemetanvänds i samband med mobilisering. 1981/82:37 218 Detta system producerar underlag för planering avövningsverksamheten vid civilförsvarets utbildningsanläggningar samt förlänsstyrelsernas arbete med kallelse till övning. Olika operationsanalytiska modeller har utvecklats främstför användning inom perspektivplanering. De används bl. a. som instrument försnabb belysning av resurs- och kostnadskonsekvenser av olikacivilförsvarslösningar genererade i studieverksamheten. Dessutom pågår arbete med ytterligare system bl. a. ettsystem för utrymningsverksamhet. Civilförsvarets datorstöd är baserat på en UNIVAC dator iKarlstad. Datorn förvaltas av försvarets datacentral FDC, medcivilförsvarsstyrelsen som en av kunderna. Allt systemarbete allunderhållsprogrammering genomförs av personal. Enskildas tillgång till uppgifterna har i ganskastor omfattning lämnat uppgifter till enskilda med stöd av datalagen. har dock ärendena härom minskat avsevärt. I de flesta fallhar inte några uppgifter funnits att redovisa. anser attdet i dessa typer av fall borde kunna räcka med att redovisadei en allmän information vilka uppgifter som kan ingå i datorregistret. Exaktvad som står framgår sedan vid kommunikationen med den enskilde vid exempelvisbeslut om inskrivning, kallelser till övning m. m. Detta skulle underlättaarbetet vid vår AR/ADB-sektion. Innan DALK:s lagförslag beräknas träda i kraft kommersocialstyrelsen att ha fått en ny organisation med delvis ändradearbetsuppgifter. En bedömning av konsekvenserna av DALK:s förslag bör därförutgå från förhållandena efter omorganisafionen. Inom är det huvudsakligenbyråerna A 4, SN 5 och PB 3 som fortlöpande har ADB-verksamhet. A 4 är beträffande avlöningsuträkning m. m. ansluten till SLÖRoch har tidredovisning enligt system S. Register och bearbetningar handhas av DAFA. SN 5 hartvå register till grund för bl. a. restaurangstatistik och tillsyn enligt lagen(1977:293) om handel med drycker. Det ena av dessa omfattar de restauranger m.fl. som har tillstånd att servera alkoholdrycker, medan det andra innehållerinformation om omsättning, prissättning m. m. i restauranger som serverarspritdrycker, vin eller starköl. Dessa register sköts av SCB. PB 3 för en rad register som ligger till grund för bl. a hälsostatistikenmen för även register över olika personalkategorier inom hälso- och sjukvården. När det gäller omorganisation ärdetaljerna ännu inte fastställda och när det gäller ADB-verksamheten råder detfortfarande ovisshet om huruvida de register som gäller hälso- ochsjukvårdspersonalen skall överföras till SCB eller inte. Styrelsen haremellertid i detta sammanhang förutsatt att detta blir fallet. Följderna härav blir att 1981/82:37 219 kommande ADB-verksamhet inom nuvarande PB 3 kommeratt avse sekretessbelagd information. När det gäller övriga ADB-verksamhethandhas denna helt av DAFA och SCB. Den information det gäller tas regelbundetfram på listor. I den mån det är fråga om offentligt material kan en enskildalltid få ta del av dessa listor. Statens väg- och trafikinslitut (VTl): Datorn är ett hjälpmedel som man ofta måste utnyttja föratt kunna utföra forskningsarbetet effektivt eller för att över huvud tagetkunna lösa vissa FoU-problem. Några vanliga ADB-användningsområden är - nyttjande av datorbaseradematematiska modeller av skilda slag (t. ex. statistiska, optimerings- ochsimuleringsmodeller) för beskrivning och analys av trafiksystemets olikakomponenter. - överföring,kontroll, redigering, analys, presentation och lagring av data som insamlatsvid mätningar i fält eller laboratorier, - styrning ochkontroll av laboratorieförsök (t. ex. fordonssimulatorer) samt datainsamlingvid sådana försök. Databehandlingen utförs antingen i egna datorer eller videxterna datacentraler. 1 många fall kan generella datorprogram användas. Sådanaär tillgängliga vid datacentralerna. För institutets egna datorertillhandahåller leverantörerna vissa generella program, andra utvecklasinternt eller köps utifrån. I andra fall måste ett specifikt datorprogram utvecklas,då det inte finns något användbart program för den aktuella uppgiften, vilkenofta har engångskaraktär. Detta är vanligt inom forskningsverksamheten. Sådanaprogram används vanligen endast . Det förekommer också -ehurumera sällan - att program utvecklas såväl för ett speciellt ändamål som förlångvarig användning. Vanligen är det då fråga om relativt komplexa beräknings-eller simuleringsprogram. Merparten av de data som används alstras vid egnafältmätningar och laboratorieförsök eller hämtas från vägdatabank. VTI är svensk dokumentationscentral i DociJmentation (IRRD) och har ansvaret för att IRRD-databasenhålls tillgänglig på . Därutöver utnyttjas fleraeuropeiska och amerikanska databaser för litteratursökning. Datoriseringen gerockså möjlighet att framställa katalogkort, nyförvärvslistor o. dyl.Vidare utnyttjas ADB för periodikaregistrering ochbibliotekskatalog samt för institutets kontakt- och adressregister för utsändningav egna publikationer. Med undantag av de för statsförvaltningen gemensammaekonomi- och personaladministrativa systemen (System S och SLÖR) används inominstitutets forskningsverksamhet således i huvudsak generella beräkningssystemoch program av kortvarig natur. Därtill kommer litteraturdatabaserna. Inspektionens användning av ADB i egen regi inskränker sigför närvarande huvudsakligen till bearbetning av viss statistik rörandeskadeförsäkring, vilken grundar sig på uppgifter ingivna av deförsäkringsbolag, som 1981/82:37 220 står under inspektionens tillsyn. ADB-användningen ärsåledes för inspektionens dels av ringa omfattning och något nämnvärt intressefrån allmänhetens sida av att hos inspektionen ta del av denna statistik tordeinte föreligga, särskilt som flertalet av uppgifterna fortlöpande publiceras ien eller annan form. Inspekfionen använder sig även av ADB genom anslutningtill SLÖR. Inspekfionen förutsätter att förteckning avseende SLÖR-anslutningenkommer att tillhandahållas av SPV.