prop · G503170 · 1981-12-31 00:00:00 — Ett annat skäl till RSVs ställningstagande är attkontrollavgiften, enligt utredningens mening, inte skall få disponeras av tiUståndsmyndigheterna.Avgifterna skall i stället redovisas på statsbudgetens inkomstsida (sid. 459)och kostnaderna i resp. myndighets budget. Något skäl alt under sådanaförhållanden gå ifrån en skattefinansiering torde inle föreligga. I särskilt yttrande lill betänkandet har också framförtsall del föreslagna avgiftssystemet sannoUkt skulle kräva en egen kontroll- ochindrivningsapparat, som den genomsnittliga avgiften skulle blirelativt liten. Besväret och kostnaderna för liUståndshavare och myndigheter isamband med en sådan avgiftsfinansiering slår enligt vad som framhålls iyttrandet inte i rimlig proportion till de ca 25 milj. kr. som avgiftenberäknas ge statsverket i inkomst. RSV delar denna uppfattning. RSV vill vidare framhålla alt om en kontrollavgift skalltas ut måste ett särskilt regelsystem införas beträffande fastställelse avavgift, besvärsordning, motpart m. m. Om kostnaderna i stället täcks genomuttagande av en punktskall kan del regelsystem som finns i lagen (1959:92) omförfarandet vid viss konsumfionsbeskatlning tillämpas. Sammanfattningsvis avstyrker RSV förslaget omkontrollavgift. För de lotterier som av utredningen kallas traditionellalotterier utgår f. n. lotterivinstskatt och/eller stämpelskatt ------ Det är inte ändamålsenligt att slopa en fungerandebeskattning och i Prop, 1981/82:170 302 ställetinföra en sannolikt administrativt besvärlig avgift. Om skatten har vissa ejönskade effekter, bör de undanröjas genom justering av skattereglerna. RSV vill framhålla att deifrågavarande skatterna är relativt lätta all administrera. En komplikation försäväl beskattningsmyndighelen som lotterianordnarna är dock all detraditionella lotterierna beskallas enligt två olika författningar. Svårigheterhar visat sig föreligga för vissa lotterianordnare alt hälla isär de olikareglerna. I fräga om stämpelskatten delar RSV utredningens uppfattning attbeskattning i vissa fall undgås genom alt uppdelning sker i smålotterier (-). Enligt RSVs uppfattning ärdet rättvist och riktigt att anordnare av traditionella tillslåndslollerierbeskallas i nägon form. För delta talar också del faktum, att vinst iutländskt lotteri är skattepliktig enligt kommunal-skatlelagen. Utredningen harinte föreslagit all denna skatteplikt skall slopas. En följd av förslaget ärsåledes att vinster i utländska, visserligen i riket förbjudna, lotterierbeskattas medan vinster i motsvarande svenska lotterier lämnas obeskattade. Ytterligareett starkt vägande skäl för alt behålla en beskattning av de traditionella lotterierna är den ursprungliga avsikten med och uppbyggna den av lotterivinstskatten. Den har, som tidigare anförts, mer setts som ett substitut för en direkt skatt än en indirekt skatt. RSVanser att utredningens förslag om en omsältningskalt på tillständs- lollerieri princip är en godtagbar lösning. RSV anser således all del bordevara möjligt ersätta nu gällande stämpelskatt och lotterivinstskalt med en omsättningsskatt vad gäller de tradifionella lotterierna. Oavsett vilket alternativför beskattning av lotterier som väljs, måste skattskyldigheten ochskattesatsens storlek utredas närmare. Såsom tidigare påpekats bör om möjligtsamma skattesats eftersträvas för bingospel och övriga lotterier. Å andra sidantorde del vara uppenbart alt traditionella lotterier f. n. kan bära en högreskatt än bingospel, då nettobehåUningen på traditionella lotterier regelmässigtär större. Helafrågan om beskattningen av lotteri och annat spel bör enligt RSVs meningutredas särskilt. Vid en sådan utredning bör enligt verkets mening en generellomsättningsskatt på de traditionella lotterierna utgöra utgångspunkt förövervägandena. Utredningenföreslår att spelskatten på roulett- och kortspel skall ändras fill att utgåper spelbord och inte per fillstånd. Vad gäller kortspel skall endast BlackJack tillåtas. Enligt utredningens mening bör man överväga att införa enprogressiv avgift så att skattebeloppet höjs för det andra spelbordet och en ytterligarehöjning sker för det trejde osv. RSVfinner i likhet med utredningen alt spelets omfattning bör få större betydelseför skattens storlek. drabbar skatten anordnarna ojämnt. Mindre restaurangermed liten omsättning på ett spelbord erlägger i vissa fall samma skatt för etttillstånd som andra restauranger gör, där spel pågår och vid fleraspelbord. Skattebelastningen kan i sådant fall framstå som orättvis. EnligtRSVs mening bör skatten beräknas antingen pä grundval av behållningen (nettobeskatlning) eller per spelbord. RSVanser således alt avsevärda förändringar bör göras i de nuvarande reglerna omspelskatt. Även dessa regler bör övervägas av den särskilda utredning som RSVanser bör filisättas. Punktskatteutredningenframför i huvudsak samma synpunkter som RSV. Prop, 1981/82:170 303 har i och för sig ingen invändning mot förslaget i vadgäller kostnadsansvaret och utbetalning av kontrollantarvode. Däremot ställersig tvekade lill förslaget att länsstyrelserna skall avkräva anordnare avlotterier och spel en kontrollavgift. Enligt LONs mening synes den föreslagnarutinen vara krånglig och medföra onödiga kostnader för bland annat bevakningoch ev. indrivning. förordar därför en lösning där kontrollavgift och skallsamordnas sä alt uppbörden kan ske i ett sammanhang. En lämplig lösning skullevara att kontrollavgiften bakades in i skatten för spel och lotterier. i framför i huvudsak sammasynpunkter som . Enligt mening är det väsentligt alt dekostnader, som myndigheternas verksamhet på lolteriområdet föranleder, heltläcks genom avgifter. Länsstyrelsenanser att om en omsättningsskatt infördes för de traditionella lotteriernadelta senare alternativ vore att föredra framför utredningens huvudförslag.Härigenom skulle uppbörden av kontrollavgiften bli enhetligare och därmedenklare. - - Utformningen av beskattnings-systemet har gett negafiva effekterpä lotteriernas utformning. Stämpelskatten har lett tiU att man för att undgåskatt hellre anordnar flera små lotterier än ett större. Lotterivinstskattenhar givetvis lett lill att värdefullare vinster inte förekommh i någon störreomfattning och aUl efter penningvärdets fall har vinsternas kvalitetförsämrats. därför som angelägel att nuvarande beskallningssystemetförändras. - Beträffande roulettspel tillstyrker länsstyrelsenutredningens förslag. I huvudsak samma synpunkter som framförs av länsstyrelseni län framförs av länsstyrelserna i , och Västerbottenslän. Genom den föreslagna konstruktionen av kontrollavgifterskulle bingo- spelet belastas med ytterligare pålagor. Detta synes särskilt olyckligt efter som bingospelei nu har stagnerat jämfört med andra former av spel. föreslår därför att kontrollavgiften för bingospel minskas sä att den motsvarar endast kostnaderna för konlrollantarvodet. - - - Beträffande uppbörden av kontrollavgifter föreslär utredningen all inbetal ning sker i samband med ansökan. För bingospel skall dock inbetalning ske i efterhand. Förfarandet med förskottsbetalning är emellertid ej lämpligt med tanke på alt många sökande ej fär tillstånd och att de sökande ej på förhand vet hur stor kontrollavgiften blir.------ delar i princip utredningens uppfattning attmyndigheternas hantering av ärenden om lotterier och spel skall varasjälvbärande. ------ ifrågasätter om det ur administrationssynpunklkan vara försvarbart alt beträffande mindre lotterier - med enhögsta omslut- Prop,1981/82:170 304 ning av per förening och är - först avkrävaen kontrollavgift saml därefter i form av arvode till kontrollant utbetala en del av detta belopp.----- Del framstår som tilltalande om kontrollanlarvode, skattoch expeditionsavgift kunde slås samman till ett belopp, som dä skulle betalastill tiUståndsmyndigheten. Emellertid blir resultatet inle annat än att skattoch expeditionsavgift slås samman samt att tUlståndsmyndigheten måste åla sigalt ta emot, kontrollera och vidarebefordra kontrollantarvodet. Vinsten skullevara färre bindningar mellan kontrollant och anordnande förening. Dennasynpunkt är beaktansvärd, men den kan i allt väsentligt tillgodoses genom attdet uppdrages åt tillståndsmyndigheten att fastställa arvode tillkontrollanten. Alt låta myndigheten ocksä syssla med betalningsförmedling, närresurserna för viktigare uppgifter är mycket knappa, verkar inle lämpligt.----- vill såledessammanfattningsvis anföra, att inbetalningen - mer eller mindre i förväg - till tiUståndsmyndigheteninte bör omfatta kontrollantarvodet. Detta bör emellertid bestämmas av tiUståndsmyndigheteni samband med att tillstånd lämnas, och det kan anges som ett maximibelopp.Själva betalningen till kontrollanten bör kunna gå direkt frän anordnaren avlotteriet eller spelet. Man mäste också räkna med alt tillståndsmyndigheternakommer att få visst arbete med reslilu-tionsärenden. Dä det gäller avgiftsfinansieringen delar länsstyrelsende. synpunkter som anförts av och U|f i särskiltyttrande i utredningen. Bestyret med den av utredningen föreslagnakontrollavgiftens beräkning och betalning kommer sannolikt att blivaadministrativt tungrott. Om statsmakterna som föreslagits avstår från att ta utavgifter från de ideella föreningarna, kommer detta att utgöra ett värdefulltekonomiskt slöd för dessa. anser dock att avgifter skall utgå ide fall nettobehållningen för roulettspel och liknande inte tillfaller ideellaföreningar. I huvudsak samma synpunkter som framförs av länsstyrelseni framförs av bl.a. länsstyrelserna i ,och . , kommun, RF ochFPC. När det gäller kontrollen har lOGT-NTO också tidigareframfört alt lotterikonlrollanterna borde betalas av myndigheten istället försom av lotterierna. På så sätt undvikes att kontrollanten står i någotberoendeförhållande till anordnaren av det lotteri som granskas. När detgäller formerna for att täcka de kostnader som delta för med sig från myndighetenvill vi instämma i det särskilda yttrande som avgivits av ochUlf vad avser avgiftsfinansieringen. Prop.1981/82:170 305 Omkostnadstäckande avgifter införs, tillstyrker utredningen att expeditionsavgiftenför lotleritillslånd slopas. En sådan lösning ligger i linje medstämpelskatteutredningens direktiv där det pekas på möjligheten att ersättaavgifter eriligt expeditionskungörelsen med kostnadstäckande avgifter. Utredningenhar ingen erinran mot att avgiften differentieras på det sätt som har föreslagits.Inle heller vill utredningen motsätta sig förslaget all låtatillsynskostnaderna täckas av avgiften, Från teknisk synpunkt möterenligt utredningen inget hinder mot all genomföra förslaget om slopadstämpelskatt på s,k. Utredningen vill dock framhållaatt lotteriutredningens förslag att kompensera lotteri- och spelanordnarna förkontrollavgiften genom att avskaffa stämpel- och lotterivinstskatterna inte ärinvändningsfri. Enligt stämpelskatteulredningens mening kan en skatt mycket vältas ut vid sidan av kostnadstäckande avgifter. - Utredningen vill dock påpekaall nuvarande dubbla beskattning av vissa lotterier genom både stämpelskall ochlotterivinstskatt synes mindre tillfredsställande. Bolagethar ingen erinran mol utredningens förslag, att stämpel- och lotlerivinstskatternapå s. k. traditionella lotterier avskaffas. Bolaget vill emellertid tillägga,all del även finns anledning all pröva, i vilken utsträckning tips- ochpenninglöner skall vara underkastade bestämmelserna i lagen om lotterivinstskatt.Del kan i och för sig vara lämpligt all vidta vissa ändringar, bl. a. som enföljd av den fortlöpande försämringen av penningvärdet, men dessutom är delnödvändigt att vidta ätgärder för att eliminera de olikheter i fråga omskatter och statsverkets andel i övrigt som föreligger mellan ä ena sidan tipsoch penninglotter samt ä andra sidan V 65. NDManser, liksom utredningen, att lotteri- och speltillsynen skall varasjälvfinansierande. Delta överensstämmer med den ordning som inom en näraframtid torde komma att genomföras på insamlingsområdet, Denuvarande skattereglerna innebär all mindre stadshotell, som endast i begränsadomfattning anordnar spel, fär en proportionsvis högre belastning än andra. Detkan av ekonomiska skäl för dessa företag vara uteslutet attanordna förströelsespel, som pä andra restauranger litgör en normal service förgästerna. En skalteminskning för dessa företag är synnerligen påkallad och börgenomföras. - -- Vi förutsätter att skänkta priser som ut i avsikt alt stimulera tilldeltagande även i fortsättningen är skattebefriade. Rikskorpen anseremellertid att alla priser vid motionsaktiviteter etc. skall vara befriade frånskatt även om arrangören själv inköpt dem. Ändamålet med utlottning tilldeltagare istället för att följa en resultatlista är den. att locka människoratt inte avslå frän att delta av rädsla för att komma i slutet pä en resultalUsla.De pressas då inle heller att överskrida sin egen prestationsnivå. 20 1981/82. Prop,1981/82:170 306 RRV ifrågasätter vidare om lotlerinämnden skall vara sistabesvärsinstans. 1 betänkandet föreslås att lotlerinämnden bland annatskall pröva besvär i sista instans över länsstyrelsebeslut ifråga om lotterieroch spel samt meddela föreskrifter för fillämpningen av bland annat lagen omlotteri och spel. Enligt LONs mening är det principiellt tveksamt att låtabesvär över beslut avgöras slutligt av en centralsektormyndighet och ej av regeringen. Det väsentligaste motivet för förslagetsynes vara att avlasta regeringen mera detaljbetonade ärenden. Denna synpunktär givetvis väsentlig men med tanke bland annat på lotteriers betydelse förföreningsverksamhet m, m, kan den enligt LONs mening ej väga upp detprincipiellt tveksamma i att den slutliga prövningen ej görs av regeringen utanav ett sektoriellt centralt verk. Härutöver kan ifrågasättas att en myndighetges både rätten att slutligt avgöra vissa ärenden och rätten att utfärdaföreskrifter för hur ärendena skall behandlas i lägre instans. vill något beröra frågan omutredningens förslag att lotterinämnden skall vara sista besvärsinstans ochsamtidigt ha yttersta ansvaret för utfärdande av anvisningar och föreskrifter ialla typer av lotteriärenden. finner denna ordning varaprincipiellt otillfredsställande. anser att regeringen ihandelsdepartementet skall vara sista besvärsinslans. Slutligen anser samfundet, att besvärsbestämmelserna i debåda författningsförslagen inte tillgodoser rimliga rättssäkerhetskrav. Detkan således enligt samfundets uppfattning inte vara lämpligt, att denmyndighet, statens lotterinämnd, som med mycket vidsträckta befogenheter skallutöva tillsyn över lotterier och spel och efterlevnaden av huvudförfaltningen, ocksäskall vara sista instans i ärenden, där beslutanderätten i första handtillkommer länsstyrelse. Vidare anser vi att det måste finnas möjlighet till högstarättsliga prövning i fall av ivisligheter rörande länsstyrelsers och därefter slatenslotterinämnds beslut. Det räcker inte med två instansers prövning enligt vårmening. Slutligen mä anmärkas att utredningen inle synes hadiskuterat olika problem som kan tänkas uppkomma i samband med ikraftträdandetav den föreslagna lagen eller närmare övervägt huruvida denna bör kompletterasmed särskilda övergångsbestämmelser. Prop,1981/82:170 307 Då lagbestämmelser pä del aktuella området säkert alltidkommer att medföra tolknings- och tillämpningssvårigheter, ifrågasättersamfundet även, om icke huvudförfattningen bör kompletteras med bestämmelser,som ger möjlighet att hos statens lolterinämnd begära förhandsbesked i frågorangående lotterier och spel. Prop,1981/82:170 309 Förslaget till lag om ändring i (16 kap. 14och 14 a §§) i BRÅ PM 1979:4 Dobbleri Lag om ändring i Härigenom föreskrivs all 16 kap. 14 och 14 a §§brottsbalken skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 16 kap. 14 §' Anordnar någon för allmänheten Anordnar någon olovligen för all- äventyrligt spel om penningar eller mänheten spel ellerlotteri som med penningvärde eller tillåter nägon så- hänsyn tUl sin art, insatsernas eko- dant spel i lokal som han upplåtit ål nomiska värde och övriga omstän- allmänheten, dömes för dobbleri digheter framstår som äventyrligt till böter eller fängelse i högsl sex eller ägnat att tillföra anordnaren månader. en betydande ekonomisk , eller tillåter någon sädant spel eller lotteri i lokal som han upplåtit ät allmänheten, dömes för dobbleri till böter eller fängelse i högsl . Dellager någon i spel som avses i Deltager någon i spel eller lotteri första stycket och som anordnats som framstår somäventyrligt och för allmänheten eller eljest äger som olovligen anordnats för all rum i lokal vartill allmänheten har mänheten eller eljest äger rum i lo- tillträde, dömes för dobbleri till kal vartill allmänheten har tillträde, böter. dömes för dobbleri till böter. 16 kap. 14 a §- Är brott som i 14 § första stycket Är brott som i 14 § första stycket sägs att anse som grovt, skall för sägs att anse somgrovt, skall för grovt dobbleri dömas lill fäng- grovt dobbleri dömas till fäng else i högst . else, lägst och högst Vid bedömande huruvida brottet är grovt skall särskiltbeaktas, om verksamheten bedrivits yrkesmässigt, omfattat avsevärda beloppeller eljest varit av särskilt farlig art. Denna lag träder i kraft ' Senaste lydelse 1972:222. ' Senaste lydelse 1972:222. Prop,1981/82:170 310 Närvarande:f d. juslifierådet , regeringsrådet , justitierådet . tillhandakommet utdrag av protokoll vid regeringssammanträde den 6maj 1982 har regeringen på hemställan av statsrådet och chefen förhandelsdepartementet beslutat inhämta lagrådets yttrande över förslagtill 1. lotlerilag, 2. lag om ändring i . Förslagenhar inför lagrådet föredragits av hovrättsassessorn Lars-Gö-ran Klemming.Förslagen föranleder följande yttrande av lagrådet: Lagrådet lämnar förslagenulan erinran. Prop, 1981/82:170 311 Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden , , , , Åsling, Söder, ,, , , , Elmstedt, Tilländer, Ahrland, Proposition med förslag till lotterilag, m. m. 1 Anmälan av lagrådsyttrande Föredraganden anmäler lagrådets yttrande' över förslag lill 1. lotlerilag, 2. lag om ändringi . Föredraganden upplyser att lagrådet har lämnatlagförslagen utan erin- Lotterier, utom bingo- och roulettspel, träffas f n. av vinstskatloch stämpelskatt. Som tidigare (avsnitt 2.1 i lagrådsremissen) har nämntsutgår ingen skatt vid totalisatorvadhållning. 1 stället utgår en totalisatoravgift. Bestämmelserna om lotterivinstskatt finns i lagen (1928:376) om särskild skatt å vissa lotlerivinster (ändrad : 856). Dennaskatt skall erläggas för vinster i både penninglotterier och traditionellalotterier (exempelvis varu- eller tombolalotterier). 1 penninglotterierbeskattas vinster vars värde överstiger . och i traditionella lotteriervinster med ett värde . För vinster på premieobligationer är skatten20% och i fråga om andra vinster av vinstens värde, inklusive lolterivinstskatt. Bestämmelser om stämpelskatt finns i slämpelskaltelagen(1964:308, omtryckt 1979:1060, ändrad senast 1980:963). Stämpelavgift uttogs ursprungligenpå både penning- och vamlollerier. När penninglotterierna förstatligadesborttogs stämpelavgiften. Enligt nu gällande regler las stämpelskatt ut med 5%på den del av omslutningen i tiUståndslotterier som överstiger . Sådanalotterier belastas alltså med både lotterivinstskalt och stämpelskatt. ' Beslut om lagrådsremiss fattat vid regeringssammanträdeden . Prop,1981/82:170 312 Påbingo- och roulettspel utgår spelskatt enligt lagen (1972:820) om skatt på spel(omtryckt 1978:761, ändrad senast 1978:761). Skatten på bingospel tas ut med 5%av omsättningen. Spelskatten pä roulettspel utgår med ett visst belopp permånad och speltUlstånd. Beloppet är 1500, 3 . och är beroendebl. a. av om anordnaren har tillstånd all efler kl. 1 servera spritdrycker, vineUer starköl enligt lagen om handel med drycker samt av antalet dagar per veckasom spelet får bedrivas. Ilagrådsremissen (avsnittet 2.1) har redogjorts för de nuvarande skatteintäkternaavseende lotterierna. Utredningenföreslår alt bäde lotterivinstskatten och stämpelskatten på de tradifionellalotterierna skall slopas. Därvid bör beaktas utredningens förslag om kontroUavgifter(jfr avsnitt 2.12.2 i lagrådsremissen), vUka avgifter är avsedda alt bl. a. kompensernaskattebortfallet. Vidare föreslås att spelskatten pä roulettspel skall utgå perspelbord i stället för som per tillstånd. Bingoskatten anses väl avvägd. Somskäl för att slopa stämpelskallen anför utredningen bl.a. att denna skatt harfört med sig vissa negativa effekter från lotteriregleringssyn-punkt. Detförekommer att man hellre anordnar två lotterier med vardera . iomslutning än ett lotteri med . Detta har dels ökatbelastningen på myndigheterna som fått fler ärenden än nödvändigt atthandlägga, dels medfört högre kostnader och mer arbete för arrangörerna.Vidare anför utredningen all del i lokala och regionala lotterier är myckelsällsynt att det förekommer vinster som är värda mera än . mening är skallereglerna inle särskilt väl förenliga med lotterianordnarnaseller lottköparnas intressen. Deflesta remissinstanserna ansluter sig fill förslaget om att beskattningen avde traditionella lotterierna avskaffas. RSV anser emellertid all skatterna pädessa lotterier bör ersättas av en omsättningsskatt och att en ny sådanutformning av beskattningen bör föregås av en särskild utredning. Förslaget omen justering av spelskallen på roulettspel tiUstyrks i aUmänhet avremissinstanserna. Enligtvad jag har erfarit delar stämpelskatleutredningen (B 1977:06) lotteriutredningensuppfattning att stämpelskatten pä lotterier bör avskaffas. Hantverkslotleriernai , och har i skrivelser fill regeringen hemställt attgränsen för skattepliktiga vinster i de traditionella lotterierna höjs från200 kr. Som skäl anförs all gränsen har varit oförändrad sedan år1966. Vadgäller beskattningen av de tradifionella lotterierna delar jag den uppfattningsom har framförts frän olika håll, nämligen att den nuvarandedubbelbeskattningen är olillfredsslällande. Svårigheter föreligger för lot- Prop,1981/82:170 313 lerianordnamaall hålla isär de olika regelsystemen. Dessutom medför den dubbla beskattningenen tyngande administration. En av beskaliningsfor-merna bör därför lämpligen avskaffas. Jagär däremot inle beredd att helt slopa beskattningen av dessa lotterier. Dettaskulle innebära en alltför stor konkurrensfördel i förhållande fill detbeskattade bingospelet. Dessutom kan erinras om alt vinster i svenska lotterierinle är skatteplikfiga inkomster enligt kommunalskattelagen (1928:370). Vidvalet av beskattning av de traditionella lotterierna bör framhållas all lofterivinstskatlenskall ses som eU substitut för den direkta skatten och att den även träffarvinster i penninglotterier. Den är också enligt RSV lätt att administrera.Stämpelskattens utformning medför däremot nackdelar. Lotterianordnarna delarofta upp ett lotteri i flera små, varigenom beskattning undviks och ett ökatarbete uppkommer för fiUståndsmyndigheterna. Dessutom ger stämpelskatten lågaintäkter. Jagföreslår därför alt lotterivinstskatten bibehålls på de traditionellalotterierna och att stämpelskatten på lotterier avskaffas. Medbeaktande bl.a. av att gränsen för lolterivinslskalt har varit oförändradsedan år 1966 föreslår jag att gränsen för skattefria vinster i vam-lofteriernahöjs frän 200 till . Somjag tidigare (avsnitt 2.7.2.6 i lagrådsremissen) har förordat bör de s.k. frisektor-lolteriernafä avse vinster om högst . Härigenom kommer ocksä dessa lotterier atthållas utanför del skattepliktiga området, vilket frän kontrollsynpunkl är enuppenbar fördel. Vadsom nu har föreslagils medför ett visst bortfall av slatens skatteinkomster.För att kompensera delta bortfall är det enligt min mening mest ändamålsenligt aftgöra vissa justeringar i fräga om beskattningen av bingospel. Skatten på deftaspel infördes (jfr avsnitt 2.1 i lagrådsremissen) och bestämdes då tiU5 % av omsättningen. har spelet ökal starkt i omfattning. Enligt minmening bör skatten nu höjas till 5,av omsätiningen.