prop · G503150 · 1981-12-31 00:00:00 — Det ger naturiigtvisett mycket begränsat utrymme för svenska pris- och kostnadsstegringar i denkonkurrensutsatla sektorn. Omräknati svenska kronor och med hänsyn lagen lill helårseffekten av devalveringen på1982 skulle del kunna länkas bli elt utrymme på ca 15 1/. Eftersom härfömtsätts en rdafivprissänkning på ca 5 1/skulle det bli enexportprisstegring på 9 1/räknat i svenska kronor. Med hänsyn tiU alt detbedömts bli möjligt med en relativprissänkning på 1/skulle det dåge en svensk exportprisökning'på . Konsekvenserna i fråga om utrymmeför kostnadsökningar och vinster har redan diskuterats. Sammanlagtinnebär detta atl handelsbalansen förbättras med . frånett underskott på . 1981 lill ell överskott på 2,8 miljarder kr.i år. Av detta överskott har . redan uppnåtts under det förstakvartalet. Trotskonkurrenskraftsförbältringen fortsätter dock sannolikt försämringen avtjänstenettot om hänsyn inte tas liU de av betalningsbalansdelegationenprognoserade statisliskt oredovisade inkomsterna. Inräknas denna korrigeringskulle Ijänstebalansen bli oförändrad. Denökade skuldsättningen utomlands och de höga räntorna drar vidare upptransfereringsutgifterna. Försämringen uppgår tiU ca . Totaltsett väger dock förbättringen av handelsbalansen upp de negativa posterna såatl bytesbalansen förbättras ca I miljard kr. Underskottet skulle stanna vid14,. motsvarande 2,av BNP. Under1983 skulle förbättringar av handelsbalansen fortsätta med så mycket som 4miljarder kr. Även Ijänstebalansen torde förbättras. 1981/82:150 Bilaga1.1 Reviderad nationalbudget 22 Försämringenav transfereringsbalansen väntas däremot fortsätta om än i långsammare takt äntidigare. Riintebelalningarna lill utlandet beräknas uppgå tiU 25 miljarder kr.Samtidigt bör observeras att bl.a. de höga räntesatserna även ökatränteinkomsterna. De beräknas vara . Förnästa år skulle bytesbalansen då kunna komma ner till ett underskott på drygt10 miljarder kr. motsvarainde ungefär 1,av BNP. De angivna siffroma avserdet lägre kostnadsalternativet. I det högre alternativet torde, kanske någotförvånande, bytesbalansen visa elt någol bäitre saldo 1983. Detta beror ihuvudsak på två faktorer. För det första väntas företagen höja sinarelafivpriser vilket ger högre exportinkomster, de negativaeffekterna kommer lill fullo först . Fördet andra leder så kraftiga kostnadsökningar med stor sannolikhet till attnäringslivels investeringar blir betydligt mindre expansiva. De har ett högtimportinnehåll. Fördel tredje urholkar den högre inflationen disponibdinkomslerna så att denprivata konsumtionsefterfrågan också ökar långsammare. Kortsiktigtskulle därför en högre kostnadsökning inte leda lill en sämre bytesbalans.Exporterfarenhelerna frän 1970-lalet talar dock för att siktblir konsekvenserna ytterst kännbara. Härhar tidigare redovisats all industriproduktionen stigU (se diagram 1:7). D-t innebär att konjuklurnedgången har varit kortare än1975-1977. Dä sjönk industriproduktionen / 1975 ända tillmitten av 1978, nu beräknas nedgången-vara under , 1980 och 1981. Detfinns dock vikliga skillnader mellan förhållandena då pch . Lagren hadebörjat byggas upp och uppbyggnaden fortsatte under de följandeåren. Det var i hög grad en följd av den lagerstödspolitik som då bedrevs. Närsedan konkurrenskraften förbättrades genom devalveringarna 1977 måsle lagrenförst säljas ut innan del kunde bli aktuellt med någon produktionsökning.Överlagren torde gott och väl ha mplsvaral industriproduktion. Härtillkom atl under slörre delen av kämpade svensk industri medetl kostnadsliige som uppenbart var omöjligt att bibehålla . harkostnadsläget istället snabbt rättats till. I jämförelse med avmattningen ibörjan av 1970-talel är del heller inte någon ovanligt somproduktionsminskningen varat. Detär huvudsakligen exporten och lagemppbyggnaden som svarar för efterfrågan påindustrivaror. Detta gäller både 1982 pch 1983. bidrar pcksåinvesleringsuppgången till att få fart på prpdukfionen. Meden produktivitetsökning på omkring 3,för hela induslrin, skulle det, omhänsyn tas lill den genomsnittliga arbetstiden per person, ske en Prop.1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Diagram 1:7 Industriproduktionsindex 1972feb. 1982 samtprognos för årsgenomsnitten 1982 och 1983 Säsongrensade månadsvärden utjämnade medtremånaders glidande I I \ \ \ L 1972 1973 1974 1975 1976 1977 1978 1979 1980 1981 1982 1983 Tabell 1:5 Industrins utveckling Produktion -3,5 3 4 1/2 2 Investeringar -8,5 -11 10 5 Produkfivhet -0,5 4 3 1/2 2 1/4 Sysselsättning (antal pers.) -26000 - 6000 16000 -2000 Export (varor) 0,6 5,8 7,5 4 sysselsättningsökning innevarande år.Räknat meUan årsgenomsnitten 1982 och 1983 skuUe det vara fråga om en ökningmed ca 15000 personer men räknat från bottennivån under första halvåret 1982till början av 1983 blir det i stället fråga om en ökning på ca 20000 personer.Antalet sysselsatta inom industrin kommer ändå alt ligga betydligt under densenaste toppnivån som inföll . I och med vinstförbältringen och delgradvis ökade kapacitetsutnyttjandet kan man räkna med att investeringarna såsmåningom börjar öka igen. Enligt den investeringsenkät som ligger fill grundför prognos i kapitel 7 skulle det bli en vissinvesterings-ökning under loppet av 1982. Mellan årsgenomsnitten 1981 och 1982blir det dock en minskning på . Investeringsuppgången kan förväntasfortsätta , här har räknats i ökning i del gynnsammakoslnadsaltemativet. 1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Diagram 1:8 Industriinvesteringarnas ochdriftsöverskottets andel av industrins förädlingsvärde 1970-1983 18 17 16 15 r" / ' 'i .' 1974 1976 1978 1980 Somframgår av diagram 1:8 skulle del innebära en mycket försiktig ökning avinvesteringskvoten. Del medför också att kapitalstocken i induslrin på nyttböljar öka. Ialternativet med högre kostnadsökning bryts den påbörjade induslriex-pansioneninnan den internationella konjukluren börjar mattas. Produk-fionsökningenbedöms stanna vid 1983 främst beroende på försämrade exportulsikter ochsvårare konkurrensförhållanden gentemot importerade varor. Densysselsättningsförbättring som påbörjats mol slutet av innevarande år stannartroligen upp och benägenheten bland företagen all öka sin personalstyrka avtarpå nytt. En viss invesleringsökning, närmasi av ersättningskaraktär, har dockantagits även i detta alternativ. Huruvida den kommer lill slånd eller ej fårdock betraktas som högst osäkert. Prop.1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 25 Hushållensinkomster, konsumtion och sparande Hushållensrealinkomster steg snabbt 1980 trols den skärpning av den indirektabeskattningen som skedde .' Avföljande tablå framgår också alt löne- och företagarinkomster samt den kombineradeeffekten av direklskalleförändringar och transfereringar bidrog lilldisponibelinkomstökningen. På skattesidan var del bl.a. fråga om den särskildaskatteredukfionen som beslutades i samband med avtalsrörelsen och som lades ulunder hösten och därmed motverkade en del av verkningarna av de höjda indirektaskatterna. Faktorinkomster Inkomstöverföringar Direkta skatter m. m. Netloinbetalningar till del offentliga -1-30,8 3,1 -2,5 -1,4 -H0,5 -2,5 Anm.Negativt tecken anger att förändringen innebär en minskning av hushållensinkomster. Denstramare ekonomiska politiken och tvåårsavtalel sänkte realinkomsterna under1981 och . Besparingarna sänker inkomstöverföringarna realt underinnevarande år och tillsammans med den begränsade marginalskaltejuslering somgjordes blir nettot av transfereringar och direkta skaller negativtför hushållen. För1983 tycks del dock bli möjligt all i begränsad utsträckning vändarealinkpmstutvecklingen igen så all en viss ökning blir möjlig. Del ärpensipnärerna spm 1983 får en viss slandardökning bl.a. spm konsekvens av attenergipriserna utvecklats så svagt . Del är nämligen prisutvecklingenfram till som bestämmer pensionerna för 1983.1 ett läge därinflationstakten avtar är del gynnsamt att få sin inkomst indexerad efterQolårets utveckling. Pensionernasreala ökning svarar i stort sett för hela ökningen av de disponiblainkomsterna. Även 1983 sjunker realvärdet av övriga inkomst-överföringar.Löntagarna kan uppnå ungefär oförändrad reallön 1983 även om direkflöneökningenstannar vid 5,, delta under förulsätlning alt inflationen inte blir högre än5,. Skulleavtalen inriktas på all uppnå oförändrad reallön 1983 och i enlighet med vadsom sagts medföra en ökning av de direkta limlönerna med 5,skulleman kunna hävda all sett över hela perioden har prisutvecklingen hållils päden nivå som parterna mer eller mindre uttalat utgick ifrån när avtalentecknades. Avtalsindex' ulveckling i förhållande till de 'Till en del är realinkomstutvecklingen beroende av hur ränteförändringarbeaktas i de prisindexar som används för att räkna om inkomsterna i fastapriser. 1981/82:150 Bilaga1.1 Reviderad nationalbudget 26 gränsersom sattes upp vid avtalets ingående tar nämligen ut varandra under åren 1981och 1982 som framgår av följande tablå. Prisutveckling iförhållande liU fömtsättning vid avtalets ingående (positivt tecken angerprisökning utöver kompensationsgränsen). Beräkningarnaavser lönlagarna räknat som grupp. Hur utvecklingen blir för olika gmpper inomdenna kategori, och därmed hur första steget i skalteöverenskommelsen verkar,beror självfallet fömtom inkomsfiäget också av underskottsavdragens storiek.Vidare spelar avtalsuppgörelsens förddningspplitiska profil en viktig roll förutfallet. 1 alternativ II belysesvad som händer vid en högre pris- och löneökningslakt. Det är naturiigtvis såatt om prisstegringslaklen skulle bli högre än vad som här angivits skulle delbeskära realinkomsterna om lönerna inte ökar snabbare. Kommer en sådanulveckling till slånd genom snabbare internationeUa priser finns möjlighetenatt möta detta med en appre-cieringspoUtik vilken bör kunna ha trovärdighet vidså låga lönekostnadsökningar. Är del istället så altprisstegringarna blir högre än 5,på grund av högre inhemska koslnader, sombelyses i alternafiv II, blir effekterna på hushållens köpkraft annorlunda.Det är knappast troligt att löneökningarnas realvärde redan första året ätsupp av prisstegringar och den högre köpkraftsindragning som skatterna då ger.Del är i stället troligen så som framgår av alternativ II attreallönerna kortsiktigt blir bäitre än i alternativ I. Om kostnadsutvecklingenfortsätter i samma banor efter 1983 blir resultatet för reallönerna docksnabbt sämre. Det,som främstger en lägre total real disponibel inkomst i alternativ II jämförtmed alternafiv I är pensionärernas inkomster. De nominella inkpmslerna är sammai båda alternativen, de bestäms nämligen av prisutvecklingen under Ipppet av1982. Den högre inflationstakten i alternativ II gerdirekt försämrande effekt på deras reala disponibla inkomster. Härtill kommeratt vissa kategorier pensionärer drabbas av det ökade skattetrycket. Desociala förmåner som följer löneutvecklingen får därempt ett bättre realtutfall i högkostnadsalternativet. Dekraftiga variationerna i disponibelinkomsterna återfinns intei samma utsträckning i den privata konsumtionens utveckling som framgår avföljande tablå (proc. Prop.1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 27 inkomst Privat konsumtion Sparkvot, % -1,7 -0,6 -2,5 -1,0 Under1981 när realinkomsterna sjönk, inflationstakten var hög under större delen avåret och arbetslösheten tenderade att öka, hade det varit naturiigt alt väntaen stigande sparkvot. I stället tycks hushållen ha försökt att uppehålla sinkonsumlionsslandard genom atl sänka sin sparkvot. Här bör också beaktas atlhushållens reala sparande sjönk som en följd av det lägre bostadsbyggandet.Däremot steg del finansiella sparandel räknat som en andel av inkomsterna.Detta har också en koppling till bostadsbyggandet, den främsta anledningentill del stigande finansiella sparandet var alt hushållen minskade sinabyggnadskrediter. visst tillskoll dämlöver kom från bank- ochförsäkringssparande. Till en del har således de förväntade reaktionerna hoshushållen blivit de som varit rimliga all förvänta, men della överskuggas av denämnda andra faktorerna som haft till effekt alt sparkvoten sjunkit. Närdet gäller konsumtionens sammansättning finner man en kraftig sänkning avlivsmedelskonsumtionen. Som tidigare framhållits har della sannolikt skett föratt skapa utrymme för konsumfionsutgifter som endast kan förändras på längresikt såsom bostadsutgifter. För1982 har konjunkturinstitulet antagit att sparkvoten skall fortsätta atl faUa.Även skulle del i och för sig finnas anledning vänta ensparkvolsökning. Skälen för detta skulle bl. a. kunna vara all arbetslöshetenligger på en hög nivå men kanske inte minst att effekterna avmarginal-skaltereformen redan nu skulle öka benägenheten att spara. Ipch för sig torde man nog kunna förvänta tendenser till etl ökande finansielltsparande genom ökad sanering av hushållens skuldsättning. Ettminskat reah sparande genom minskat småhusbyggande torde emellertid vara attvänta även 1982. Vidare kan man observera all de indikationer påkonsumtionsutvecklingen som finns för årets början lyder på störrekraft i konsumfionen än . Detaljhandelns försäljning har ökat och febmari. Bilförsäljningen har ökal under det förstakvartalet. Därförhar här, i likhet med , antagUs all sparkvoten fortsätteratt falla även så alt konsumtionsminskningen stannar vid , se diagram1:9, För1983 har schablonmässigt antagils en oförändrad sparkvot. Skattereformen bordehär verka med än större kraft i riktning mot en ökad sparbe-nägenhet men medhänsyn lill svårigheten att uppskatta effekten därav har 1981/82:150 Bilaga1.1 Reviderad nationalbudget 28 Sparandet i procent avdisponibel inkomst. I I i I I I I L 1971 1972 1973 1974 1975 1976 1977 1978 1979 1980 1981 1982 Källor:Konjunkturinsfitulet och . enoförändrad sparkvot antagits. Ciärmed skulle den privata konsumtionen på nyttkunna öka något. Görs samma antagande omsparkvoten även i alternativ IIskulle skillnaden mellan alternativenbegränsa sig tUl en halv procentenhet för den privata konsumfionen. Sett pånågol blir skillnaden avsevärt större. Det kommer mycket snabbt attvisa sig alt det inte är möjligt att upprätthålla en oförändradkonsumlionsslandard i det högre kostnadsläget. Denoffentliga utgiftstaklen har dämpats. Från att ha ökat med drygt 5,under1970-lalet stannade ökningen vid i genomsnitt 1980-1981. De förstastegen logs på det statliga områdel. Den statliga konsumfionens ökningslaktavtog för all 1981 förby las i en minskning. minskadeockså de offentliga investeringarna. Eftersom kommunerna svararför en väsentlig del av de offentliga utgifterna har särskilda ansträngningargjorts för att få ned deras volymtillväxt. Volymtalen som redovisas inationalräkenskaperna påverkas bl. a. av i hur hög grad det förekommitberedskapsarbeten i regi. Detta påverkar exempelvis utvecklingen 1980och 1981. och inträder en annan komplicerande faktor. 1982 försKarolinska sjukhuset och 1983 över lill resp. landsting.Della kommer all registre- Prop.1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 29 ras som en volymtUlväxt. Korrigerat för dessaspeciella faktorer ser den underliggande utvecklingen ut på följande sätt(proc. 1980 1981 1982 1983 Total volymförändring 2,8 3,0 2,7 1,0 -0,5 beredskapsarbeten -0,8 - överföringav sjukhus - - Tar man hänsyn tUI dessa speciella faktorer skulle denunderliggande ökningstakten halveras . Dehnä bedömninginnebär en viss nedrevidering av den prognos som gjordes . Det ärfrämst det nu kända lägre utfallet som utgör mptivet härför. Mot enuppdelning av ovan angivet slag kan invändas att även den volymökning somberedskapsarbeten utgör måste finansieras med offentliga medel ellerupplåning. Här har dock fömtsätts alt ökningen av beredskapsarbetena är avtillfälligt slag och kommer att avvecklas under loppet av 1983 närsysselsättningsläget förbättras. Här har vidare förutsatts att kommunema nästaår kommer att hålla den av statsmakterna fastlagda volymfillväxten på . Vad gällerden fmansiella utvecklingen är det av särskilt intresse att observera denkraftiga förbättringen i kommunernas finansiella sparande. Eftersläpningen iutbetalningen av kommunalskattemedel ger en kraftigt likvidiserande effekt påkommunerna i elt läge där löne- Pch prisöknings-taktema går ner. Det kan därförfinnas viss risk att den kpmmunala volymökningen inte kan hållas på 1983 ien situation där det finansiella sparandet visar elt överskott på ca 5miljarder kr. Förstatens del kan motsvarande uppställning över konsumfionsföränd-ringama göras.Eftersom den statliga konsumtionen är betydligt mindre än den kommunala vägeröverföringen av de båda sjukhusen tyngre för statens del. Total volymförändring -2,4 -2,5 -1,1 -1,5 Besparingsarbelet medför således att den underliggandestatliga konsumtionen fortsätter atl minska i omfång. Som framgår av tabell 1:6 innebär vad som här redovisatstillsammans med de besparingar som görs i transfereringssystemet att den totalaoffentliga utgiftstakten dämpas högst avsevärt. Prop.1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 30 Tabell 1:6 Den offentliga sektorns utveckling Offendig konsumtion, % -0,1 förändring, antal personer Offentliga reala utgifter, % Budgetsaldo, miljarder kr. Budgetsaldo i % av BNP -11,6 -12,5 sparande, miljarder kr. sparande i % av BNP Särskiltgäller detta för utgifterna exkl. statsskuldsräntor. Fördelningen meUankalenderåren 1982 och 1983 är osäker men i genomsnitt skuUeulgiftstakten (exkl. räntor) vara obetydlig. Även om räntorna tas med iberäkningen tycks ökningstakten vara långsammare än BNP-tillväxten, dvs.utgiftsandden sjunker. Somframgår av kapitel 9 kan vissa invändningar riktas mot att räkna de offentligautgifterna som andel av BNP. Skulle man i stället räkna dem som andel av detotala utgifterna i ekonomin skuUe utgiftsandden ha börjat dämpas redan1979-1980. Denredovisade utvecklingen innebär att ökningstakten i både det statligabudgetunderskottet och den offentUga sektoms negativa finansiella sparandedämpas jämfört . i relafion till BNP minskar budgetsaldotsandel något . Definanspolitiska effekterna som dessa beräknas med ekonomidepartementets enklafinanspolitiska effektmodell, se kapitel 9, fångar också upp de nämndatendenserna. Den expansiva effekten avtar för att 1983förbytas i en åtstramande effekt. i 980 1981 1982 1983 Finanspolitisk effekt, % av BNP 2,2 1,0 0,9 -0,8 Inomramen för det utvecklingsarbete med beräkningarna av de finanspolitiskaeffekterna som pågår inom har en särskild studie avstatsskulden och de realekonomiska effekterna av statens ränteutgifter gjorts(appendix efter kapitel 10). Slutsatsema av denna genomgång är att statensränteutgifter, med de gjorda fömtsättningarna, inte torde ha haft några merabetydande expansiva effekter på samhällsekonomin . Istudien påpekas dock att skulle, med de bindningar avräntesatserna som föreligger och under fömtsäftning att en dämpning avinflationen till storieksordning- 1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Tabell1:7 Finansiellt sparande 1980-1983 Milj.kr., löpande priser en5-6% kan realiseras, den relativt höga reala räntesatsen kunna medföra enexpansiv effekt på de sektorer som placerat sina tillgångar i statspapper.Detta kan utgöra ett problem för slabiliseringspolitiken när det gäller attdämpa inflationen. Det bör observeras aft här avses den reala genomsnittligaräntesatsen på statsskulden. Av intresse när det gäUer näringslivetsinvesteringsbenägenhet är den reala nyupplåningsränlan. Denna fråga diskuterasinte i delta sammanhang. FinansieUtsparande och kreditmarknadens utveckling Denreala utvecklingen återspeglas i de finansieUa sparandena, se tabell 1:7. Förbättringenav bytesbalansen motsvaras av elt ökat finansielltsparande inom landet. försämras fortfarande denoffentliga sektorns sparande varför det är andra sektorer som svarar förökningen. Den lägre aktiviteten inom bostadsbyggandets område medför ett ökatfinansiellt sparande. Men del är framför allt inom näringslivel som ökningensker. hänger del dock samman med att invesleringsakfivUeten är lågsamfidigt som lagren minskar. Däremot tycks netlosparandet inom deicke-finansiella företagen ha minskal. -9,0 -6,5 -3,3 1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 32 1982ställer i första hand lageruppbyggnaden större anspråk på finansiellaresurser. De reala investeringarna fortsätter att sjunka i volym. Fömlsättningarnaär goda att netlosparandet i förelagen skall kunna förbättras . Skulle denhär antagna gynnsamma kostnadsbilden realiseras skulle ingen nämnvärdförsämring ske i det finansiella sparandet trots att investeringsaktiviteten dåfår fart. Desenaste årens kredilmarknadsutveckling och kreditpolitik har i hög gradpräglats av statens betydande upplåningsbehov och av de inslabilainternationella valuta- och kapitalmarknaderna. I förening med Sverigesstmkturella underskott i bytesbalansen är utrymmet för en självständigkredilpolilik litet. Trotsall det svenska diskontot låg kvar på en historiskt mycket hög nivå understörte delen av 1981 kunde dock olika korta räntesatser successivt sänkas.Efter del atl räntan i F()renta staterna och något och den svenska valutareserven legal på en relafivt stabil nivåkunde diskontot sänkas från . En viss nedtrappning avräntorna i tongivande länder och avtagande inflationstakt medgav en ytterligarediskontosänkning lill . Straffräntan, dvs. räntesatsen förbankernas upplåning i över viss nivå vUken i hög grad styrpenningmarknadsränlorna, behölls oförändrad. Räntorna på prioriteradeobligationer berördes inte. Under1981 omfördelades finansieringen av budgetunderskottet beroende på ändrademarknadsförutsättningar. Statens utlandsupplåning mer än halverades, från 22till , medan upplåningen i ökade med ungefärmotsvarande belopp. Statens ökade finansieringsbehov på ca 12 miljarder kr.placerades huvudsakligen i bankerna. Det innebar atl avaffärsbankernas inlåningsökning (inkl. bankcertifikat) från aUmänhelen 1981placerades i statsobligationer. I samband med en stadigt fallandeskaltkammarväxelränla och samfidigt bibehållen obligationsränta skedde ocksåen omfördelning i budgetunderskottets inhemska finansiering från korta pappertill långa. Allmänhetens andel av finansieringen förblev oförändrad mellan1980 och 1981. Tillbetydande del kom således ökningen i budgetunderskottet att slå igenom påpenningmängden, dvs. Genomsnittligt har den stigit debåda vilket är en lägre takt än 1978-1979. Eltkvarstående bylesbalansunderskott, ell stort budgetunderskott och starktberoende av en osäker inlemationell ränteutveckling kommer även ifortsättningen all prägla kreditmarknadens utveckling. Skallvalutareserven kunna bibehållas ungefär på nuvarande nivå bör såväl staten somden privata sektorn upprätthålla upplåning i utländsk valuta enligl deansvariga myndigheternas uppfattning. De korta räntorna bör därför i principhåUas på en nivå som leder till ell visst privat kapilalin-flöde netto. Statensuppgift blir all läcka upp huvuddelen av det valutaulflöde som härrör frånunderskotten i bytesbalansen. 1981/82:150 Bilaga1.1 Reviderad nationalbudget 33 eringenav statens utgiftsöverskoll måste med olika metoder inriktas mol att begränsabudgetens likviditelsskapande effekter. Innevarandeårs budgetunderskott beräknas öka någol mindre än som tidigare fömtsetts, medII miljarder kr. Till den del statens utgiftsöverskollfinansieras med lån i och i utlandet motverkas inte likviditetsökningeni bankerna. Så sker emellerlid om kapi-talmarknadsinstitulen eller allmänheten(företag, hushåll etc.) köper statspapper. Finansiering i bankerna ökarinlåningen eller penningmängden men får olika inlåsningseffekt beroende på omden är kort eller långfristig samt på bankernas likviditet ochutlåningskapacilel. Finansieringsbildenför visar alt även med tämligen optimistiska antaganden omkapitalmarknadens och allmänhetens kapacitet och vilja att placera tillgångar istatspapper skulle finansieringsansvaret återigen huvudsakligen läggas påbankerna. Vissa banker har emellertid passerat den lagstadgade gränsen på 50%likviditetskrav bl.