prop · G503216 · 1981-12-31 00:00:00 — 8.1.3 Kostnadsersättningen och dess belopp Merkostnader föranledda av barnets handikapp eller sjukdomhar sedan vårdbidraget (då kallat invaliditetsersättning) infördes i juli 1964beaktats vid bedömningen av rätten till bidrag. Från början var dock den vårdoch tillsyn barnet krävde' den helt dominerande faktorn vid bedömningen. I sinutredning pekade på att merkostnaderna förvissahandikappade barn var av större betydelse än vårdinsatsen. Även för dessa barnborde vårdbidrag kunna utgå. Verket föreslog därför att en särskild bestämmelseskulle fogas till då gällande regler, med innehåll att jämväl sådana merutgiftersom uppkommer på grund av barnets sjukdom eller handikapp skulle beaktas. Ensådan bestämmelse infördes . I de flesta ärenden som avgörs enligt nuvarandebestämmelser är fortfarande arbetsinsatsen det huvudsakliga argumentet förbidrag. I vissa fall är denna så omfattande och dominerande att merkostnaderinte redovisas, trots att betydande sådana med säkerhet finns. Av kap. 7framgår att merkostnader som uppkommer i familjer med handikappade och svårtsjuka barn varierar oavsett vilken typ av handikapp eller sjukdom barnet har.Vid många handikapp kan kostnaderna uppgå till betydande belopp. För den som har stora kostnader är det ofillfredsstäUandeatt vårdbidrag i sin helhet är skatteplikfigt. Hur stor ersättning förkostnaderna som den enskilde egentligen erhåller är beroende av hurvårdbidraget beskattas hos mottagaren, dvs. dennes inkomst, familjenssammansättning m. m. För att ge bidragsmottagarna en verklig ersättning förkostnaderna borde den delen av bidraget som avser kostnader vara skattefri. Enjämförelse kan göras med handikappersättning enligt lagen om allmän försäkring.Denna ersättning är i 1981/82:216 42 sinhelhet skattefri och avser bl. a. att ge ersättning för de kostnader som följerav handikappet. Sammaeffekt, som vid delat bidrag med en fristående ersättning för kostnader, kannås inom ramen för ett sammanhållet vårdbidrag, grundat på både merarbete ochmerkostnader, genom att en del utgår som kostnadsersättning med skattefrittbelopp. Denna kostnadsersättning ska anges särskilt i beslutet om vårdbidrag.För detta krävs att en fillförlitlig och noggrann utredning i varje enskiltärende görs om kostnadsslag och kostnadernas storlek. Avpraktiska skäl bör en nedre gräns för särskilt prövad och beslutadkostnadsersättning finnas. Låga kostnader, av basbeloppet, bör intege rätt till skattefri ersättning. Även dessa lägre kostnader beaktas dock viden prövning som görs av det sammanlagda stödbehovet, dvs. om bidrag över huvudtaget ska utgå och i sådant fall med vilket belopp, helt eller halvt vårdbidrag. Kostnadersom uppgår till av basbeloppet bör ge rätt till skattefri del avbidraget. Ersättningens storlek bör därvid anpassas till sökandens kostnaderinom vissa intervaller. Kostnadsersättning bör utgå med belopp motsvarande 10,20, 30, 40, 50 eller av basbeloppet. För ersättning med dessa belopp börkrävas att kostnader med lägst motsvarande belopp redovisas. Härvid ska beaktasinte enbart kostnader som sökanden redan har eller har haft utan även kostnadersom sannolikt uppkommer med anledning av barnets handikapp eller sjukdom.Endast merkostnader beaktas, dvs. kostnader utöver vad som är normalt förfriska barn i motsvarande ålder och omständigheter i övrigt. Vidprövningen av merkostnaderna bör kostnadsersättning medges enligt följande(basbelopp 17 300): 1730- 3 459 1 730 (av basbeloppet) 3460- 5 189 3 460 (av basbeloppet) 5 190- 6 919 5 190 (av basbeloppet) 6 920- 8 649 6 920 (av basbeloppet) 8 650-10 379 8 650(av basbeloppet) 10380- 10 380 (av basbeloppet) Högstakostnadsersättning uppgår till ett belopp av ungefär samma storlek som högstamöjliga handikappersättning. Övriga nivåer motsvarar däremot inte denna ersättning.Som vi tidigare redovisat har vi funnit att vårdbidragets kostnadsersättningbör utgå även med lägre belopp än handikappersättningen. Flera nivåer blirdärmed nödvändiga. Prop.1981/82:216 43 Kostnadsersättning bör utgå med samma belopp vid helt somvid halvt vårdbidrag. Det innebär att förälderns arbetsinsats avgör om helteller halvt bidrag skall beviljas. Kostnadsersättningen avses vara skattefri. Vårdbidraget äri dag i sin helhet skattepliktig inkomst. För att den del av vårdbidraget, somär kostnadsersättning, skall undantas från beskattning krävs en ändring iskattelagstiftningen. Bestämmelser om skattefriheten införs lämpligen ikommunalskattelagen, där ett tillägg till 19 § synes vara det meständamålsenliga. Genom en sådan bestämmelse kan belopp som uppgår till högst av basbeloppet utbetalas som skattefri kostnadsersättning. 8.1.4 Sammanvägning av arbetsinsats och merkostnader I förarbetena fill lagstiftningen om vårdbidrag finns inteuttalat hur sammanvägning av merarbete och merkostnader skall göras. Vid olikatillfällen har endast sagts att bidraget skall grundas på barnets behov av vårdoch tillsyn samt på de ökade kostnader som handikappet medför. Det motsvarar istort sett vad som står i lagtexten. Några principer eller metoder för sammanvägninghar inte angivits. I tillämpningen av nuvarande bestämmelser görs sammanvägningav merarbete och merkostnader utifrån beprövade erfarenheter. Merarbetet hardärvid givits den största tyngden. Då merkostnaderna mera sällan är myckelstora är det oftast arbetsinsatsen som avgör om helt eller halvt vårdbidragskall beviljas. Små merkostnader har endast marginell betydelse vid bedömningenav rätten till bidrag. Förälderns merarbete kan bestå av direkta vårdinsatser,tillsyn och en bundenhet däremellan. Att summera fiden för dessa insatsermedför, som ovan behandlats i kap. 7, betydande svårigheter. Merarbetetsstorlek blir därför ofta något obestämd. Detaljerade sammanvägningsregler, som skulle vara bindandeför tillämpningen, torde inte kunna formuleras. Som en vägledning kan dockanföras följande. Merkostnaderna bör vid en sammanvägning läggas i botten avdet skälet att det är möjligt att uttrycka dessa i ett exakt mått och att denmedgivna kostnadsersättningen skall anges särskilt i beslutet. Vi anser att helt vårdbidrag skall kunna beviljas även närmerarbete utförs endast (), om dessutommycket stora merkostnader uppkommer. Är däremot kostnaderna lägre måste merarbetetvara omfattande, för att helt bidrag skall beviljas. Halvt vårdbidrag bör kunnabeviljas för barn, som endast har litet behov av särskild tillsyn och vård, omkostnaderna är betydande. 1981/82:216 44 Vårdbidrag kan nu beviljas antingen för en bestämd tideller utan tidsbegränsning. I det senare fallet skall enligt nuvarandelagstiftning omprövning göras av senast . Deflesta beslut om vårdbidrag avser en obestämd tid. Vårdbidrag ges till förälder som vårdar handikappat ellersvårt sjukt barn. Såväl friska som sjuka och handikappade barn utvecklas ochförändras. Den medicinska forskningen resulterar i att helt nya behandlingsmetoderinförs och stundom i radikalt förbättrade behandlingsresultat. Detta påverkarsituationen för handikappade barn och deras familjer. I proposition 1964:94, om bl. a. införande av vårdbidrag,betonade departementschefen vikten av efterkontroll i sådana ärenden. Hanpåpekade att "de vårdbehov det här rör sig om är i många fallföränderliga. Genom efterkontrollen kan också nya behandlingsformer till hjälpför det handikappade barnet aktualiseras och nytillkomna medicinska rön komrnatill utnyttjande." Någon bestämmelse om omprövning infördes dock inte ilagtexten. anförde att det är"viktigt att vårdbidraget inte får en konserverande inverkan på dehandikappade barnens utveckling. Vårdbidrag bör inte utgå änsom är påkallat. De medicinska förutsättningarna kan relativt snabbt ändras hosde växande barnen. Vårdbehovet måste därför enligt kommitténs uppfattningfortlöpande kontrolleras. Lämpligen bör kontrollen äga rum en gång . Föratt inte onödigtvis betunga administrationen bör man emellertid i de fall, dåvårdbehovet med stor sannolikhet kan bedömas vara mera varaktigt, låtaprövningen ske med längre mellanmm, dock minst en gång ." I proposition 1973:47 redovisas kritik i remissyttrandenaöver familjepolitiska kommitténs uppfattning i fråga om årlig efterkontroll.Departementschefen fann att huvudregeln bör vara att vårdbehovet kontrollerasvart tredje år, men att kortare intervall tillämpas i de fall där detföreligger särskilda skäl för detta. Vi har funnit att icke tidsbegränsade vårdbidrag normaltomprövas först och endasti undantagsfall med kortare ärför barn i de här aktuella åldrarna då stora förändringari barnets fillstånd hinner inträffa. Även den medicinska behandlingen av barnethinner ofta ändras under en så lång fid. Likaså kan det ske betydelsefullaförändringar vad gäller barnets vistelse i t. ex. förskola och daghem. Efterkontrollbör därför göras oftare. Med en konstruktion av vårdbidraget med särskiltangiven ersättning för merkostnader uppstår också ett behov av tätareomprövningstillfällen. Vi finner därför att nuvarande omprövningsregel börändras. I stället för att omprövning skall ske , såvida det intefinns skäl för 1981/82:216 45 omprövning med kortare mellanrum, bör omprövning ske minstvartannat år, såvida det inte finns skäl till omprövning med längre mellanrum.Vi avser därmed att det endast i undantagsfall skall förflyta mera än två årmellan prövningsfillfällena. kan, och bör i många fall, vårdbidrag fidsbegränsas.Att redan i beslutet fastställa en omprövningstidpunkt kan ha fördelar frånpsykologisk synpunkt. Föräldern är då från början informerad om och inställd påatt omprövning skall göras och när den skall ske. God kontakt mellan förälderoch utredare kan därmed lättare uppnås. Detta förslag innebär högre administrativa kostnader föromprövningsförfarandet. En tätare omprövning ger dock en rikfigare tillämpningoch därmed torde kostnaden för utbetalade bidrag bli lägre. 8.3 Vårdbidrag i vissa fall I detta avsnitt redovisas kommitténs överväganden ochförslag när det gäller vårdbidragets utformning om annan än förälder vårdarbarnet samt när föräldrarna har gemensam vårdnad men lever åtskilda. 8.3.1 Vårdbidragets utformning om annan än förälder vårdarbarnet ' Vårdbidrag utgår enligt gällande bestämmelser tiliförsäkrad förälder som vårdar ett handikappat barn i hemmet. Vårdbidrag kanäven utgå om förälder förvärvsarbetar och någon annan vårdar barnet i hemmeteller om barnet vistas på daghem eller går i skola. Vårdbidrag utgår däremotinte om barnet vårdas utanför hemmet genom samhällets försorg. Vårdbidrag utgårinte heller om barnet genom förälders försorg stadigvarande vårdas utom hemmetav annan än förälder. Det är detta senare förhållande som kommittén närmarevill belysa. Vårdbidraget var till en början knutet till barnet. utgår det i stället till den av barnets föräldrar, som utövar denhuvudsakliga vården av barnet. Genom denna lagändring försvann den möjlighetsom tidigare funnits, att utge vårdbidrag även när barnet huvudsakligenvistades hos annan än förälder. Försäkringsdomstolen prövade i ett mål (Dnr 154/74) ivilken omfattning föräldravård måste föreligga för att vårdbidrag skulle kunnautgå. Domstolens beslut innebar att vårdbidrag inte kunde utgå, eftersommormor och inte förälder stadigvarande vårdade barnet. () uppvaktade år1974 socialförsäkringsutskottet med anledning av vissa regler för vårdbidrag. HCKpekade på att det inom försäkringsdomstolen uttalades olika uppfattningar omvilken grad av föräldravård som bör krävas för att vårdbidrag skall 1981/82:216 46 Utskottet (Sfu 1974:32) fann att den fråga som HCKtagit upp borde bli föremål för översyn. Utskottet ansåg att översynen bordegöras av familjestödsutredningen. anförde sedermera i sittbetänkande (SOU 1978:39) Föräldraförsäkring s. 113: "1 övrigt visar nyautslag från försäkringsdomstolen på en mycket generös bedömning när det gällerkravet på att förälder skall vårda barnet. Vårdbidrag kan exempelvis utgå äveni fall när den huvudsakliga vården ombesörjs av annan än förälder. Utredningenser inte några skäl att ytterligare minska kraven på föräldersvårdinsats." ovan nämnda uttalande om engenerösare bedömning i fråga om annan vårdare än förälder torde gälla de falldär förälder förvärvsarbetar och barnet vårdas av annan änförälder. I de fall barnet stadigvarande vårdas av annan än förälder kan enligtdomstolens beslut i ovan redovisad dom vårdbidrag inte beviljas. Enligt vad vi har erfarit föreligger i vissa fallfortfarande problem, när en förälder som uppbär vårdbidrag för sitthandikappade barn av något skäl är förhindrad att innehaden stadigvarande vården om barnet. Detta kan exempelvis inträffa när barnetskall gå i särskild skola på ort utanför föräldrahemmet. 1 stället för attgenom huvudmannens försorg bo på elevhem eller motsvarande kan möjlighet finnasför eleven att bo hos någon anhörig på skolorten. Vidare kan förälders studiereller arbete på annan ort medföra att föräldern måste låta någon anhörig övertadet faktiska vårdarbetet . En för tillfället olämplig familjebostadkan också medföra att barnet måste bo utanför föräldrahemmet. Föräldem är i sådana situationer nödsakad att överlämnaden fakfiska vården till någon annan. Står barnet under föräldrarnas gemensammavårdnad kan frågan i vissa situationer lösas genom att den andra föräldern taröver ansvaret för vården. Rätten till vårdbidrag kan då flyttas över på dennaförälder. Står barnet inte under föräldrarnas gemensamma vårdnad måste denfaktiska vården för det mesta övergå fill någon annan. 1 sådana situationerkommer barnet antingen genom förälderns försorg att vårdas av någon anhörigeller genom landstingskommunens försorg att vårdas på institution, elevhemeller motsvarande. I de fall det är möjligt för en förälder att själv ordnamed vården om barnet genom att låta någon anhörigsåsom mor- eller farföräldrar eller syskon överta den faktiska vården tordedetta enligt kommitténs uppfattning vara ett bättre alternafiv än en placeringgenom huvudmannens försorg. Behovet av ett ekonomiskt stöd för barnets vård äri dessa fall lika stort som när föräldern har den huvudsakliga faktiska vården. Vi anser därför att det är angeläget att förälder somuppbär vårdbidrag 1981/82:216 47 skall kunna behålla detta bidrag även om den stadigvarandefaktiska vården , förslagsvis , utövas av någon anhörig somföräldern satt i sitt stäUe. Därefter kan förlängning ske efter omprövning, omsärskilda skäl föreligger. En sådan bestämmelse skulle underlätta för föräldrarsom bl. a. av ovan nämnda skäl måste avstå från vården av sitt barn under en fid.En särskild prövning bör göras av i varje enskilt fall. Vi är medvetna om de regler som gäller för familjefillhörighetinom socialförsäkringen och om de svårigheter som skulle uppstå vid denpraktiska tillämpningen om förändringar i dessa genomfördes. Föräldrabegreppeti reglerna för vårdbidrag är detsamma som inom socialförsäkringen iövrigt och inom skattelagstiftningen. Frågan om den hårda kopplingen till föräldrabegreppethar emellertid diskuterats vid ett antal tillfällen. Det torde dock krävasstarka motiv för att göra några förändringar. Vi har inte heller föravsikt att i detta betänkande komma med några sådana förslag. Vi anser att dentillämpningsregel som vi här föreslår inte kommer i konflikt med tolkningen av föräldrabegreppet.Föräldern har enligt vår uppfattning i nämnda situationer fortfarande etthuvudansvar för barnet även om den rumsliga kontakten inte föreligger.Föräldern torde fortfarande ha det avgörande inflytandet över den totalavårdsituationen. Den förändring i tillämpningen som härmed föreslås kommeratt beröra ett mycket litet antal vårdbidragsmottagare. Vi anser emellertid attdet är angeläget att genom denna åtgärd kunna ge dessa föräldrar ett fortsattekonomiskt stöd till barnets vård så att dyrbar vård i annan form kan undvikas.Uppskattningsvis torde kostnaderna för samhället totalt sett minska genom denföreslagna förändringen. Vi föreslår att utfärdar närmareföreskrifter i enlighet med det ovan anförda. 8.3.2 Vårdbidragets utformning vid föräldrars gemensammavårdnad om barn Vårdbidrag utgår enUgt gällande bestämmelser fill försäkradförälder för vård av barn som är i behov av särskild tillsyn och vård.Nuvarande regler medger inte någon delning av bidragsbeloppet mellanföräldrarna. 1 yttrande över familjestödsutredningensbetänkande framhölls att "för föräldrar med delad vårdnad synes möjlighetatt utbetala halva vårdbidraget till vardera föräldern böra införas". Av 6 kap. 6 § framgår att föräldrar fillsammansblir rättsliga vårdnadshavare, om de är gifta vid barnets födelse och attmodern ensam blir rättslig vårdnadshavare om hon är ogift. Att ogifta föräldrarsammanbor innebär inte att de får gemensam vårdnad. Om de ogifta föräldrarnagifter sig får de emellertid automafiskt gemensam vårdnad 1981/82:216 48 Fr. o. m. finnsmöjlighet till gemensam vårdnad inte blott för gifta utan även för frånskildaoch ogifta föräldrar. Möjligheterna gäller oberoende av om föräldrarna sammanlevereller inte. Föräldrar har stora möjligheter att vid enighet lösa vårdnadsfråganefter sina egna önskemål, om det inte är uppenbart i strid med barnets bästa.Beslut om gemensam vårdnad fattas av domstol. Rätten fill föräldrapenning i samband med barns födelseoch föräldrapenning för tillfällig vård av barn tillkommer båda föräldrarna,oavsett hur den rättsliga vårdnaden är fördelad. Enligt nuvarande regler förföräldrapenning för fillfällig vård av barn utgår för varje barnföräldrapenning . Föräldrarna bestämmer själva hur dessadagar skall fördelas dem emellan. Hur den särskilda föräldrapenningen skallfördelas mellan föräldrarna är däremot beroende av hur den rättsliga vårdnadenär ordnad dem emellan. Rätten att uppbära det allmänna barnbidraget tillkommerenligt huvudregeln den som har den rättsliga vårdnaden om barnet. Står barnetunder föräldrarnas gemensamma vårdnad utbetalas barnbidraget till barnetsmoder. Fadern kan endast uppbära barnbidraget om föräldrarna gör anmälan omdetta till . Om föräldrar som inte lever tillsammans hargemensam vårdnad och barnet varakfigt lever tillsammans med en av föräldrarnatillkommer rätten att uppbära barnbidraget denne efter särskild anmälan. Dennasenare bestämmelse har införts för att barnbidraget skall kunnauppbäras av den förälder som har den stadigvarande vården om barnet. Med gemensam vårdnad har båda föräldrarna den rättsligavårdnaden om ett barn. Huvudregeln är att föräldrar med gemensam vårdnad levertillsammans. Möjlighet finns för föräldrar att ha gemensam vårdnad om barnetäven om de lever åtskilda. Barn till föräldrar som lever åtskilda kanstadigvarande bo hos en av föräldrarna men det förekommer också att barnomväxlande bor hos båda föräldrarna, även om det senare inte är avsikten medbestämmelsen om gemensam vårdnad. Motivet för att införa regler som möjliggör gemensamvårdnad om barn dels för föräldrar som inte är gifta dels efteräktenskapsskillnad var att båda föräldrarnas gemensamma omsorger om barnetansågs viktiga. Detta är enligt vår uppfattning särskilt angeläget när detgäller föräldrar med handikappade barn och ungdomar, där vårdnadsinsatsernaoftast är av större omfattning och intensitet än hos barn utan handikapp. Hur föräldrar med gemensam vårdnad delar den faktiskavården av barnet varierar naturligtvis från fall till fall. Det vanligaste äratt föräldrar som lever tillsammans även delar den fakfiska vården. Men ävenföräldrar som lever åtskilda kan dela den faktiska vården mellan sig. 1981/82:216 49 gemensam vårdnad lever tillsammans eller inte torde dekunna utföra ungefär lika stora vårdinsatser. Frågan uppkommer då, om möjlighetinte borde finnas för alla föräldrar med gemensam vårdnad att dela ettvårdbidrag mellan sig. Kommittén har i sina bedömningar funnit att den väsentligautgångspunkten för en prövning om ett delat vårdbidrag mellan föräldrar medgemensam vårdnad bör vara, om dessa lever tillsammans eller inte. Föräldrar somlever tillsammans har en gemensam bostad och ett gemensamt hushåll samt bidrarbåda till en gemensam ekonomi. Det ekonomiska stöd som vårdbidraget utgörkommer på ett naturligt sätt hela familjen tillgodo,"även om endast en avföräldrarna är bidragsmottagare. För föräldrar som lever åtskilda anser vi attde ekonomiska förhållandena är annorlunda. Dessa föräldrar har genom sin deladebosättning var sitt hushåll och egen ekonomi. Vi anser att i dessa fall börvårdbidraget kunna delas mellan föräldrarna. Föräldrar med gemensam vårdnad som lever åtskilda och somkan göra sannolikt att de även delar den faktiska vården av barnet mellan sigskall gemensamt kunna ansöka om ett delat vårdbidrag. Föräldrarna bör försäkraatt den delade faktiska vården är regelbunden och förväntas vara stadigvarande.Försäkringskassan bör kunna ändra ett beslut om ett mellan föräldrar delatvårdbidrag, när någon av föräldrarna begär det. Alltför täta ändringar är dock ofillfredsstäUande. I skattelagstiftningen finns inga speciella regler förföräldrar som har gemensam vårdnad och lever åtskilda. När det gällerbeskattningskonsekvenser för ej sammanboende föräldrar med gemensafn vårdnadberörs rätten fill förvärvsavdrag, skatteredukfion och avdrag för utgivet resp.fillgodoräknat underhåll. I beskattningshänseende anses barnet vara hemmavarandeendast hos en av föräldrarna, oavsett att barnet kanske vistas lika mycket hosbåda. Den förälder, hos vilken barnet anses hemmavarande, är berättigad tillförvärvsavdrag och skattereduktion medan den andra föräldern har rätt tillavdrag för belopp som har utbetalats som underhåll. Frågan om ändring iskattebestämmelserna för föräldrar med gemensam vårdnad ligger utanför vårtuppdrag och kommer därför inte att beröras av kommittén. I lagen om allmän försäkring bör införas en lagbestämmelseom delat vårdbidrag i vissa fall. Denna bestämmelse bör tas in i 9 kap., som enny bestämmelse, 4 a §. Utöver de frågor som tagits upp i våra direktiv anser viatt det är angeläget att i denna utredning även belysa några andra frågor somupplevs som problem. Det gäller tolkningen av lagstiftningen om ferievårdbidragsamt hur prövning skall göras när flera handikappade barn finns i samma familj. 4 1981/82. I saml Nr 216 1981/82:216 50 Ilagen om allmän försäkring 9 kap. 5 § andra stycket stadgas: "Vårdasnågon i anstalt som tillhör eller till vars drift utgår bidrag från staten,kommun eller landstingskommun, utgives icke handikappersättning ellervårdbidrag. Detsamma gäller om han vårdas utanför anstalten genom dess försorg.Vistas någon utom anstalten utan att vårdas genom dess försorg, utgivesersättning för sådan tid om denna uppgår fill minst per kvartal.Skall i sådant fall ersättning utgivas för del av kalendermånad, utgårersättningen för med en tretfiondel av månadsbeloppet och avrundastill närmaste hela krontal." Dessabestämmelser gäller som framgår både handikappersättning enligt 9 kap. 2 § AFLoch vårdbidrag. Den ersättning för dag som utbetalas kallas för barn under 16år för ferievårdbidrag och för vuxna daghandikappersättning. Tillbestämmelserna om ferievårdbidrag har utfärdatanvisningar för tillämpningen i cirkulär nr 9/1975.1 cirkuläret föreskriver verketatt vid beräkningen av antalet dagar skall resdagar inräknas i dagantalet. Fråganom ferievårdbidrag har vid ett flertal fillfällen behandlats iutredningar och propositioner. anförde (Ds S 1963:3) att invaliditetsfillägg fill vuxna handikappadeinte tillkom försäkrad som stadigvarande vårdades på anstalt fiUhörande stateneller kommun eller på enskild anstalt tUl vars drift statsbidrag utgår ellersom genom anstaltens försorg vårdades utom denna. Det tillkom inte hellerförsäkrad som enligt bestämmelserna om blindundervisning var skolpliktig.Kommittén fann att motsvarande undantag borde gälla i fråga om rätt tillvårdbidrag. Departementschefeninstämde (prop. 1964:94) i vad socialpolitiska kommittén anfört. Han anfördevidare att detta undantag motiverades av att värdet av anstaltsvården såvälekonomiskt som eljest mer än väl torde motsvara det stöd som vårdbidraget äravsett att ge för vård av handikappade barn i hemmen.