prop · G503127 · 1981-12-31 00:00:00 — Dessutom skulle de sändande föreningarnaförhindras att delta i kampanjer som "Spola kröken", "A non-smokinggeneration" och andra antidrogkampanjer som uppenbarligen finansieras avfrån närtadion utomstående intressen. SAF anser att förbudet mot sponsring bör utgå. Kommitténsönskemål att förhindra utomstående kommersiella intressen att vinna insteg ochfå inflytande i närtadioverksamheten är enligt föreningens mening fillgodo-settgenom reklamförbudet i lagparagrafens första stycke. Gränsdragningen mellan"ideell" finansiering och finansiering utifrån "kommersiella bevekelsegmndereller syften" måste t. ex. bli mycket svår att göra. Skulle förbudet mot sponsring likväl kvarstå anserföreningen att det -för alt inte vålla alltför myckel tolknings- ochtillämpningsproblem - bör få en mycket mer precis utformning i självalagtexten. Den nuvarande skrivningen är nämligen alltför generell i förhållandetill den tolkning kommittén givit uttryck åt i betänkandet framhållerföreningen. Begränsning av sändning av centralproducerat material Förslaget om förbudet mot centralt programmaterial, det s.k. "riksförbudet behandlas i åtskilliga yttranden. Riksförbudettillstyrks av , och Linköpings närradioförening.Även Radionämnden, frikyrkoråd. Radio , närradioföreningarna iJärva, , och samt närradiosändande organisationer i det s. k. riksförbudet men för fram vissa modifieringareller förbehåll, bl. a. följande synpunkter. menar att kravet att materialet "tillövervägande del" skall vara producerat särskilt för sändningsområdet gersammanslutningarna ett tillräckligt generöst utrymme för att sända materialsom inte är lokalt inriktat. Undantagsformuleringen i bestämmelsen gör dock detmöjligt att vidga detta utrymme ytterligare vilket nämnden anser klartolämpligt och föreslår därför att orden "om inte särskilda skäl föranlederannat" utgår ur bestämmelsen. frikyrkoråd finner utredningens formuleringaralltför vaga och anser det nödvändigt med ytterligare preciseringar. Närradioföreningarna i Järva, och Malmöframhåller att det bör vara möjligt att sända ut visst material frånriksorganisationer. Liknande inställning har Föreningen somäven anser det vara mest motiverat att det utformas ett förbud mot"regelbundna sändningar av program som huvudsakligen har innehåll somproducerats på annan ort". 1981/82:127 80 Möjlighetentill samproduktion av invandrarprogram bör inte uteslutas i närradiolagen ansernärradiosändande organisationer i . Möjligheten till att invandrarprogramundantas framförs även av Närradions samarbetsorgan i . RadioKlara menar att ett riksförbud inte får hindra att organisationer på skildaorter kan byta programinslag då sådana passar in i ett lokalt förankratprogrammaterial. Förslagetom ett riksförbud ifrågasätts däremot av Hovrätten för , statensinvandrarverk, , SAF, , ,Universitets Studentkår, , Scientologkyrkansnärradioverksamhet i och , och Föreningenför modern alternativ kultur. av dessa remissinstansers synpunkter redovisas här. Hovrättenför anser att formuleringen i lagtexten är oklar och frågar sigvad "särskilda skäl" betyder liksom vem som skall göra prövningen.Hovrätten frågar sig vidare om kravet på "övervägande del" skallgälla över tillståndsperioden i dess helhet, så att sändningarna underexempelvis den första tredjedelen av perioden får bestå uteslutande av"riksprogram", vidare vilken betydelse det skall ha om ett programhar producerats gemensamt av två sammanslutningar i angränsande områden. Redandessa oklarheter gör att hovrätten, med all förståelse för önskemålen bakomregeln, biträder experten ståndpunkt. Kravet hör lill dem somsvårligen kan förenas med reglerna i 2 kap. regeringsformen anser hovrätten. framhåller att förbudet mot alt banda och cirkulera programmellan olika sändande lokalorganisationer är olyckligt vad gäller närradiosändningarpå minoritetsspråk. Tvärtom borde det vara värt att uppmuntra om exempelvis enminoritetsgrupp med tre avgränsade bosättningar i framställergemensamma närradioprogram och låter sända dem på alla tre orterna. SAFanser att bestämmelsen skall utgå och åberopar experten särskildayttrande, menar att ett förbud mot hopkoppling av flera sändarebegränsar många föreningars möjligheter att göra bra program. Om exempelvis enidroftsklubb i spelar match i mot en annan klubb så kanmedlemmarna i göleborgsklubben följa matchen genom direktreferat i närradion iGöteborg medan samma referat inte får sändas till stockholmsklubbens medlemmari . StockholmsUniversitets Studentkår menar att förbudet endast bör gälla samtidig sändningav ett program som t. ex. överförs på tråd till olika sändare. motsätter sig kommitténs förslag om riksförbud. Hopkoppling avsändare bör dessutom vara tillålen men i begränsad 1981/82:127 81 Många föreningar har evenemang som kan ha intresse för medlemmar påflera orter. Svårigheterna rent administrativt gör att "rikssändningarna"inte kommer att bli särskih vanliga, men för att motverka dem kan en regelinföras om att "rikssändningar" får ske ochförening. Dessutom kan "rikssändningar" beläggas med fillståndstvångmenar förbundet. Föratt kunna kontrollera att de föreslagna programreglerna följs och atteventuella överträdelser beivras krävs en särskild procedurordning med efterhandsgranskning.Kommittén pekar på att i huvudsak två alternativ är aktuella när det gällervalet av den myndighet som skall ansvara för granskningen nämligen tillståndsgivandemyndighet eller radionämnden. Kommitténfinner att vägande skäl talar för att efterhandsgranskningen bör anförtros åtden närradiomyndighel som man föreslår skall inrättas. Granskningen bör skekontinuerligt och ifrågasatta lagöverträdelser skall tas upp till behandlingsåväl efter anmälan från allmänheten som på myndighetens eget inifiafiv.Ärendena bör i tillämpliga delar kunna handläggas i en ordning liknande denradionämnden har att följa menar kommittén. Brottmot närtadiolagens reklambestämmelser eller "riksförbud" bör kunnamedföra varning eller återkallande av sändningsrätt. Detsamma bör gälla omsammanslutningen bryter mot andra bestämmelser i närradiolagen liksom motbestämmelser i den föreslagna närradioansvarighelslagen. Beslutav närradiomyndigheten föreslås kunna överklagas hos regeringen. Kommitténföreslår att plikten att referensband hålls tillgängliga eftersändning består. Rätten för tillståndsgivaren att infordra referensbandinskrivs även i närradiolagen. Kommitténtar ej ställning till hur frågan om leveranser av närradioprogram till Arkivetför ljud och bild skall lösas utan diskuterar olika alternativ. Frågan böraktualiseras i samband med en översyn av pliktexemplarslagen anser kommittén. Lyssnamndersökningarbör tills vidare i första hand bekostas av de sändande sammanslutningarna.. Attden fillslåndsgivande myndigheten skall ansvara för granskningen av programreglernasefterföljande tillstyrks av , , närradioföreningarnai och Järva, närradiosändande organisationer i och . 6 1981/82. Prop.1981/82:127 82 Statskontoret,radionämnden, , SAF, och närradioföreningenpå anser att radionämnden kan utnyttjas för granskningsverksamheten.Följande synpunkter kan därvid redovisas. Statskontoreterinrar om att kultur- och konstitufionsutskotten vid behandlingen avförsöksverksamheten med närtadio uttalade att sändningar i närtadio och när-TVkan komma att uppfattas som vilka radio- och TV-sändningar som helst. Även deincidenter som inträffat i försöksverksamheten visarenligt statskontorets mening på de problem som är förenade med atl närradiosändningarinte faller under radionämnden. Statskontoret delar sålunda utskottensuppfattning i denna fråga och anser att granskning av innehållet i närradiosändningari förekommande fall bör ske genom radionämnden. Sådan granskning kan givetvisej finansieras med avgifter från dem som anmäler närtadioprogrammen tillradionämnden. Radionämndenanser sig, med viss personalförstärkning, kunna omhänderta granskningen avefterlevnaden av programreglerna för närtadion. Den omständigheten att reglernai något avseende skiljer sig från motsvarande bestämmelser i radiolagen ochavtalen mellan staten och programföretagen inom utgör ingethinder mot atl nämnden anförtros denna uppgift. Personalbehovet kan beräknasuppgå fill två handläggare och en assistent uppger radionämnden. Linköpingskommun och finner att radionämnden med sin långa erfarenhetbör utnyttjas istället för att bygga upp en ny organisation. på anser att reklamförbudet kan överlämnas tillradionämnden att upprätthålla. anser frågan kan diskuteras. Är det sändande föreningarna hkanoggranna efter en permanentning som torde radionämndenkunna klara av att övervaka närradions reklamförbud. Inågra yttranden tas andra aspekter på granskningsverksamheten upp. Idet fall begränsningar i yttrandefriheten kommer att införas anser Föreningenför modern alternativ kultur att bestämmelserna som gäller närradion inte skallkontrolleras av radionämnden eller annan administrativ myndighet utan attdetta bör skötas på juridisk väg via domstol. och anser att i efterhandsgranskningen börinte bara granskning av program ingå, utan även en kontroll av att föreningefterlever andra regler som finns. T. ex. bör föreningar som, på orter utanautomatisk omkoppling mellan de olika studios, överskrider sin sändningstid tasupp fill prövning. Vidöverträdelse av närtadiolagen bör enligt i etttidsbegränsat återkallande av sändningstillståndet tillämpas. Något besvär hosregeringen skall ej vara nödvändigt. Prop, 1981/82:127 83 socialdemokratiska ungdomsdistrikt ser det somönskvärt med en regel i syfte att förhindra att rasistisk propaganda gång pågång utan åtgärd sprids genom närradion. I sådana specialfall bör sändningsfillståndettemporärt kunna dras in av närradiomyndigheten i väntan på rättslig prövning. Synpunkter på förslaget om referensbandning liksom fråganom leveranser till Arkivet för ljud och bild lämnas av en del remissinstanser. Förslaget att referensband skall finnas tillgängliga i sexmånader tillstyrks av , närradioföreningarna i ochPiteå, Scientologkyrkans närradioverksamhet i och , och närradiosändande organisationern i Kumla. Referensbandningspliktenbör kvarstå anser och men det börundersökas om det inte räcker med tre månaders arkiveringstid. I sambandmed frågan om referensbandning vill upphovsrättsutredningen betona möjlighetenatt utan avtal med upphovsmännen göra sådana inspelningar endast kan finnas för"radioförelag" och i princip får göras endast med deras egen utmstning. Några invändningar mot att närradiomyndigheten skall harätt att infordra referensband reses inte heller av remissinstanserna. Att referensbandningenombesörjes av förordas av i liksom ävenav Radio och socialdemokratiska ungdomsdistrikt som sermöjligheten av samordning med leveranserna till . Arkivetför ljud och bild anser att det inte bör finnas några principiella skillnaderfrån bevarandesynpunkt när det gäller å ena sidan de etersända programmen frånSveriges Radio och å andra sidan närradioprogrammen. PliktexempJarsJagen böralltså i princip omfatta även närradion, om verksamheten permanentasframhåller . I och med en permanentning av närradion ökar ;sansvarsområde och det innebär ett behov av resursförstärkningar. föreslår därför att pliktexemplarslagen ändras fr.o.m.den 1 juli 1982 så att får rekvisitionsrätt när det gäller referensbandfrån närradiosändningarna efter det att programmet har sänts. framhåller att det begränsade urval som eventuelltblir aktuellt för närradions del - om inte tillräckliga resurser ställstill ALBs förfogande - är en otillfredsställande lösning. ALBs strävan är attta in så mycket som möjligt av närradiomaterialet och att gallra först närforskningsintresset kan fastställas. understryker också att någon typ avlagreglering av arkiveringen av närradio måste till om det över huvud tagetskall bli möjligt för att fullgöra sina uppgifter som nationalarkiv för etersäntmaterial. Prop.1981/82:127 84 Detbör även i fortsättningen vara ett frivilligt åtagande för närradioföreningarnaatl leverera program till anser samt närradioföreningarnai Järva och . Vidprogramleveranser till bör också stå för föreningarnas kostnader anserSveriges , närradioföreningarna i , och , närradiosändandeorganisationerna i Kumla och alternativ kultur. Dennauppfattning har också som även påpekar alt det är ioch för sig en förmån för föreningarna att få sina program arkiverade hos . Behovetav lyssnarundersökningar framhålles av TCO, och . Lyssnamndersökningarbör finansieras med stadiga medel anser och ,medan alternativ kultur anser att de som är intresseradeav lyssnarundersökningar skall betala. Sålänge lyssnarundersökningar initieras av sändarorganisatio-nerna skall dessabetala framhåller . Inga sådana undersökningar skakunna påtvingas sändarorterna av statliga eller andra myndigheter, såvida inteifrågavarande myndighet ålar sig alla ekonomiska utgifter anser föreningen. Fleraremissinstanser; , , Järva närradioförening.Betania missionsförening i , och anser skall utnyttja för publikundersökningar (PUB). Kommitténhar övervägt olika alternativ till hur tillståndsbeviljande och granskandefunktioner bör organiseras. De olika förslag som diskuteras är en byrå inomteleverket, radionämnden, decentraliserat system till länsstyrelser ellerandra regionala organ samt en mindre fristående ny myndighet. Kommittén harfunnit ätten särskild myndighet - närradionämnden - bör inrättas. Denna skallha myndighetsfunktion, främst för alt behandla ansökningar om närradio ochfastställa sändningstider, men också för att granska efterlevnaden av de reglersom gäller för närradion. Nämnden skall också svara för information omverksamheten till allmänhet, media, samhälleliga organ och forskare. Närtadionämndenbör ha en parlamentarisk sammansättning och bestå av fem ledamöter som tillsitt förfogande barett kansli. Kommitténframhåller att storleken på kanshet hänger nära samman med frågan om vilkenutbyggnadstakt närradion får. Personalbehovet blir också mindre om lokalasammanslutningar själva organiserar en tillfredsställande samordning. 1981/82:127 85 Kommitténanser att man på sändarorterna bör ta initiativ till att bilda sådanafrivilliga föreningar som kan tillvarata gemensamma intressen. En närradiomyndighelbör underlätta föreningsbildningen genom att sprida informafion om erfarenheteroch ställa normalstadgar för en närradioförening till förfogande. I sin reservationframhåller minoriteten att i förslaget saknas uppgifter om bl. a.arbetsuppgifter, vilka funktioner eller befattningar som skall ingå, en planför den förväntade utbyggnadstakten och hur myndighetens kostnader harberäknats. I det underlag som utarbetats inom kommitténs kansli i samråd medstatskontoret, men som ej har behandlats av kommittén, beräknas antaletanställda uppgå till 15 personer. Minoriteten ser förslaget som en "höftning"med syfte att förringa kostnaderna för den centrala administrationen. Iett särskih yttrande föreslår experten att länsstyrelserna får i uppdragatt administrera närradioverksamhelen. Förslagetatt inrätta en särskild myndighet - en närradionämnd - får uttalat stöd avteleverket, , frikyrkoråd. ,, , i , närradioföreningarna i Järva, och , närradiosändandeorganisationer i och . Inte heller har något att invända mot förslaget. Någrasynpunkter i dessa yttranden redovisas här. Televerkethar inte kunnat finna skäl för att närradions tillståndsmyndighet bör inrymmasi verket. Enutbyggnad av närtadion i hela landet kommer att ställa krav på en samordnandefunktion anser som därför ställer sig bakom förslaget om att inrätta ettkansli för att ta hand om den successiva utbyggnaden, behandlatillståndsfrågor, svara för information m.m. En sådan mindre kanslifunktionkommer att behövas också efter en färdig utbyggnad. Behovet av löpandeinformation och vägledning inte minst på upphovsrättsområdet har hitfillsunder försöksperioden visat sig vara mycket stort framhåller . Enavgränsad och icke växande central nämnd erfordras under uppbyggnadsskedetanser frikyrkoråd. Nämnden skulle något så när enhetligt kunna bedömafrågor gällande målsättning, yttrandefrihet, policy m. m. Den sammanlagda administrafionsinsatsenblir större om länsstyrelserna får uppgiften anser rådet. Liknande synpunkterframförs av . anser dock att det bör undvikas att närradion ställs underväxande central administration. Decentraliserade beslut och goda närkontaktermellan myndigheterna och de sändande föreningarna bör eftersträvas. 7 1981/82. Prop.1981/82:127 86 remissinstanser ansluter sig delvis lill förslaget. Medborgarskolanmenar att frågan om närtadions framtida organisation inte kan avgöras förtånhela den pågående försöksverksamheten avslutats och utvärderats. förslag om en utbyggd och permanentad närradio vid denna senaretidpunkt övergå i beslut, är dock beredd att i huvudsaktillstyrka den föreslagna organisationen. del yttranden framförs synpunkter på den föreslagna närradionämndensrepresentativa sammansättning. Televerketanser att en representant för verket bör ingå i nämnden med hänsyn till verkelsengagemang i sändarverksamheten och verkets myndighetsfunktion vad gäller tillståndsgivningför radio sänd ning. och anser att hälften av nämndensledamöter bör utgöras av representanter för de sändande föreningarna. vill att nämnden skall bestå av minst 7 ledamöter eftersomman anser del viktigt att nämnden ges en så vid representativitet som möjligt. Iett yttrande från i betonas också behovet av att närtadioföreningarnasjälva centralt samordnar sina intressen i form av en riksorganisation. Behovetav ett centralt organ för tillstånds- och fillsynsfunktionen tas upp av ett parinstanser som dock inte vill ta ställning för förslaget att inrätta en närtadionämnd. Statenskulturråd anser att om en permanent närradioverksamhet upprättas, förefallerdet ofrånkomligt med en central instans för tillståndsprövning och granskning. Länsstyrelseni anser för sin del att den verksamhet det här är frågan omdelvis ligger vid sidan av länsstyrelsernas uppgifter och inte kan inrymmas inuvarande länsstyrelseorganisation utan resursförstärkningar. Ävenom en anknytning till länsstyrelserna av den regionala närradio-verksamhetenskulle medföra vissa fördelar bl. a. från decentraliseringssynpunkt talar dockfrämst besparingsskäl för att det måste vara mer rafionellt att i stället låtaen samlad central organisation ha hand om de uppgifter det här är frågan om. Länsstyrelsenhar därmed inte tagit ställning till kommitténs förslag om det är nödvändigtatt inrätta en särskild närtadiomyndighet i form av en närradionämnd. Det börundersökas om inte verksamheten kan inordnas i något befintligt organ. Ettpar remissinstanser riktar kritik mot kommitténs redovisning i organisationsfrågan. Radionämndenanser att det redovisade underlaget är bristfälligt. Nämnden konstaterar attkommittén är mycket osäker när det gäller personalbehovet för den nya närradionämnden.Avgörande är tydligen hur stort 1981/82:127 87 ansvarde lokala närtadiosammanslutningarna kan ta för de administrativa uppgifterna.Även om personalbehovet stannar vid det lägst beräknade antalet, kommerkostnaden att bh så pass hög som 2-2,5 miljoner. , som bedriver enomfattande gransknings verksamhet (ca 500 avgöranden ), har f. n. ettanslag som uppgår till ungefär halva detta belopp framhåller man. TCO ställer sig tveksamtill fördelningen av arbetsuppgifter mellan den föreslagna centralamyndigheten, närradionämnden, och de lokala närradioföreningarna. Iverkligheten flyttas också kostnaderna fill de lokala föreningarna och dettorde i allmänhet inte vara möjligt för dessa frivilliga och på idealitetensväg skapade organ att lösa de uppgifter nårradiokommittén vill ålägga dem.Något underlag från försöksverksamheten kan man i varje fall inte utgå frånframhåller TCO. Iorganisationsfrågan framstår det för som ytterstsannolikt att en utbyggd närtadio kommer att kräva en central replipunkt avhelt annan dimension och kostnad än den utredningen fömtsätter. Inom denutbyggda närradion skall sändningstillstånd etc. hanteras för minst 279 sändare- en i vatje kommun påpekar förbundet. Åtskilhgaremissinstanser anser att en särskild myndighet i enlighet med kommitténsförslag inte bör inrättas utan att istället länsstyrelserna bör få dennaadministrativa roll. Hovrättenför , , Filadelfiaförsamlingen i ,Radio , närradioföreningarna i och , , och alternativ kultur finnerlänsstyrelserna som lämpliga att handha tillstånds- och tillsynsfunktionen.Denna uppfattning delas av statskontoret, radionämnden, länsstyrelsernasorganisationsnämnd, SAF och Universitets Studentkår som dockföreslår att radionämnden får ansvaret för själva granskningsverksamheten. Iyttrandena framförs i anslutning fill denna fråga bl. a. följande synpunkter. Hovrättenför ser inte några skäl atl prövningen av frågor om beviljandeav tillstånd skulle anförtros ät radionämnden. Tillstånds-ochtillsynsfunktionen bör i stället läggas antingen på en särski|d myndigheteller på , anser Hovrätten, som känner sympati för den senareutvägen. Statskontoret påpekar attlänstyrelserna har tillräcklig kompetens när det gäller tillståndsfrågorna.Känsliga frågor om riktlinjer för tillståndsgivning m. m. kan vid behov hänskjutasfill styrelsen för och därigenom avgöras i en regionalt förankradoch representativ församling. Ytterligareett skäl för länsstyrelserna som fillståndsmyndighet är att länsstyrelsensköter handels- och föreningsregistren och således är den instans som hardirekt tillgång till erforderliga kontrollmöjligheter när fråga uppkommer omsökande förening fyller kraven på att vara juridisk person Prop.1981/82:127 88 ochunder bedrivit lokal verksamhet av det slag tillståndet kräver.Vidare bör den lokalkännedom som varje länsstyrelse besitter om föreningslivetinom länet bidra till att hålla kostnaderna och därmed avgifterna - förtillståndsprövningen på en rimlig nivå framhåller statskontoret. Liknandesynpunkter framförs av SAF, Filadelfiaförsamlingen, och Närradions samarbetsorganisation i . Statskontoretföreslår att en decentraliserad och avgiftsbelagd tillståndsgivning förlagd filllänsstyrelserna prövas under en förlängd försöksverksamhet. Närdet gäller de administrativa uppgifterna föreslår radionämnden följande tvåalternativ utan inbördes ordning. Närradionär en lokal företeelse och bör därför om möjligt också administreras lokah.Bl. a. mot denna bakgrund finner nämnden förslaget att länsstyrelserna skallansvara för tillståndsprövningen tilltalande. Enannan lösning är att samdiga uppgifter för den föreslagna närradionämndenförläggs fill den nuvarande radionämnden. Nämnden besitter juridisk kompetenssåväl inom själva nämnden som inom dess kansli. Den förstärkning som behövertillföras nämnden torde kunna bli något mindre kostsam än i närradionämndsfalleteftersom vissa hos radionämnden befintliga materiella resurser kan utnyttjas.Länsstyrelsernas organisationsnämnd framhåller att utbildning av handläggareför ärenden om närradio bör kunna ske genom dess försorg, samt samråd med t.ex. närradiokom-millén och andra myndigheter. Linköpingskommun framhåller att det inte kan vara förenligt med idén bakom förslaget attbygga upp en separat statlig myndighet. RadioKlara anser atl behov saknas för inrättande av central närradio-myndighet ochansluter sig till tanken att fillståndsgivning ska administreras avlänsstyrelserna och föreslår alt lill varje länsstyrelse bör kunna knytas en lekmannanämndmed uppgift att fälla avgörande i "tryckfrihetsmål". Tilllänsstyrelsen kan man vända sig från allmänheten eller också kan länsstyrelsensjälv ta initiativ vid ifrågasatta brott mot närradiolagen ellerkriminallagstiftningen. Nämnden skulle få samma funktion som juryn itryckfrihetsmål. Lagfaren jurist inom ges rätt att utdöma påföljdermot fastställda brott. Besvär över beslut bör kunna medges tillkammartätten som sista instans. Fleraremissinstanser framhåller värdet av lokala närradioföreningar men har delademeningar om formerna. tror att tillkomsten av närradioföreningar är bra.