prop · G503121 · 1981-12-31 00:00:00 — RRVfmner SPs grundläggande inriktning av verksamheten rimlig, nämligen atttillgodose sådana behov av provning och kontroll som avser att utgöra underlagför myndighetsbeslul eller som eljest är föranledd av myndighelsregler. Likasåär det angeläget att, såsom SP gjort, även tillgodose andra provningsbehov sålångt det är möjligt med anstaltens resurser. Principiellainvändningar kan dock resas mot den av SP tillämpade prioriteringen att heltinrikta även den anslagsfinansierade delen av verksamheten inomproduktionsområdena Forskning och utveckling samt Myndighetsrådgivning motsådan verksamhet som förväntas ge framtida intäkter inom SPsuppdragsverksamhet. Ett fullföljande av en sådan prioritering skulle även omden är förståelig mot bakgrund av SPs ekonomiska situation sannolikt snabbtaccentuera de mål- och rollkonflikter som finns inbyggda i SPs uppgifter ochsom anstalten hitintills förefaller ha lyckats hantera på ett rimligt sätt. Deföreskrivande myndigheterna disponerar vanligtvis inte några egna resurser föratt lägga ut uppdrag till SP, utan de kan endast uttrycka önskemål om vad deanser angeläget. SP gör själv de slutliga prioriteringarna av vilka insatsersom skall komma lill stånd. Det kan inte vara rimligt att SPs möjligheter tillframtida provningsintäkter blir helt avgörande för de föreskrivandemyndigheternas möjligheter att få angelägna insatser gjorda inom forskning ochutveckling samt myndighetsrådgivning. Även inom uppdragsverksamheten kan detges exempel på negafiva konsekvenser av en renodlad företagsekonomisk inriktningav verksamheten. Anstalten måste dock bedriva sin verksamhet under starktkostnadsmedvetande och en känsla för vad anstaltens kompetens kan nyttiggöras. Iriksprovplatssystemet intar SP en särställning. Samma myndighet är såvälprovande organ som föreskrivande myndighet och central förvalt- 1981/82:121 36 a. tillsynsansvar över sin egen verksamhet. Dessutom fastställer SPsin egen taxa. Detta förhållande råder för hela eller delar av den verksamhetsom avser skrivmalerial, ädelmetallkontroll och justeringsväsende. Såväl ädelmetallkontrollensom justeringsväsendet har utgjort och utgör den ekonomiska ryggraden i helaanstaltens ekonomi. Det är t.o.m. möjligt att dessa verksamheter skulle kunnabedrivas till lägre kostnader utanför SP än inom. Härutöver är SP en tekniskmyndighet och därmed inte den naturliga prioriteringsinstansen för att göraavvägningar mellan olika slag av skydd för och nivåer på konsumentintresset. Dessaförhållanden sammantagna talar för alt konstruktionen med SP som föreskrivandemyndighet bör ägnas ytterligare uppmärksamhet. Del bör därför utredas om SPäven bör vara föreskrivande myndighet inom dessa områden och, om såinte bedöms lämpligt, vilka myndigheter detta ansvar kan föras till. EnliglRRVs mening bör det även övervägas att föra ihop SPs två rådgivande organ irollen som central förvaltningsmyndighet för allmän metrologi resp. officiellprovning och kontroll lill en beslutande nämnd i prov- och mätfrågor med ettgemensamt kansli som administrativt är knutet fill SP. Underde har SPs ekonomiska svårigheter helt dominerat problembilden.Dessa svårigheter har bestått i att dels hålla verksamheten inom de totalaekonomiska ramar som tilldelats anstalten, dels uppnå full kostnadstäckning iuppdragsverksamheten. SPs kostnadsläge i är , trots de subventionersom anstalten erhåller, högt jämfört med många av konkurrenterna. Denviktigaste förklaringen till det höga kostnadsläget är att andelen "debiterbar"tid vid de olika laboratorierna är låg. Därmed ger de höga fasla och gemensammakostnaderna ell kraftigt utslag på den debiterbara tiden. Inom vissaboråslaboratorier finns även en betydande outnyttjad kapacitet på utruslningssidan.Möjligheterna alt förbättra det ekonomiska resultatet förutsätter envolymexpansion och högre taxor. Möjligheterna fill väsentligt högre taxor, ände som f. n. tillämpas bedöms dock vara små. Förutsatt att produktiviteten intekan förbättras krävs således en stor volymökning jämfört med de senastebudgetårens. måste dock understrykas vikten av att SP förbättrar sinproduktivitet. Denbehövliga volymökningen torde bli svår att uppnå beroende på att det inte finnsnågon stor marknadspotential som lätt kan läckas in. Uppdragsverksamheten vidlaboratorierna i ulgör dock en resursmässigt sett integrerad del av dentotala verksamheten. I de flesta fall går del alltså inte att avveckla olönsamuppdragsverksamhet i utan alt det radikalt förändrar SPs möjligheter atttillhandahålla även forskning och utveckling, myndighetsrådgivning och normaliehållningför riksmätplats. Föratt förbättra SPs ekonomi bör i första hand prövas om en överflyttning lillBorås av delar av den regionala och lokala verksamheten är möjlig. 1981/82:121 37 Iandra hand måste hela SPs kompelens inom ett visst område omprövas mol de behovsom föreligger på nationell nivå inom samtliga produktionsområden. Detlainnebär rent konkret att man för uppdragsverksamheten i kan tvingasacceptera förluster på ett annat sätt än exempelvis i den regionala och lokalaverksamheten. Denrekonstruktion av den regionala och lokala organisationen som SP påbörjadeunder har inle lett fram till den eftersträvade resultatförbättringen.Ytterligare kostnadsreducerande åtgärder måste därför övervägas. Särskilduppmärksamhet bör därvid ägnas åt följande delar av verksamheten:programdelarna 31, 35, 41, 42, 43, 51 och 52 i , filialverksamhelensamt programdelarna 35 (G 2) och 41 i . I samband med denna prövningbör undersökas om del går att upprätta någon form av terminalfunklion på deorter som behövs. Iett något längre tidsperspektiv bör SPs behov av en kontaktyta gentemotuppdragsmarknaden, utöver vad som k,an tillgodoses av avdelningarna i ,främst tillgodoses genom en flexibel fältorganisation av den typ som f.n. finnsför det regionala justeringsväsendel, ädelmetallkontrollen och lermograferingen.En integrering av dessa verksamheter i en enda fältorganisation med hög grad avflexibilitet i personalutnyttjandet bör eftersträvas. Endast i undantagsfallbör man med regionala laboratorier söka tillgodose de behov som SP i egenskapav landels centrala offentliga provningsanstalt skall tillgodose. Detövergripande syftet med SPs ekonomiska redovisning är att den skall ge enrättvisande bild av del ekonomiska resultatet inför beslut om verksamhetensinriktning, dimensionering och investeringar, resursutnyttjande samtprissättning. Dekomplicerade samband som råder mellan taxekalkylering och resultatredovisningoch det sätl SP hanterat bägge dessa system har lett fill att oklarheteruppstått om vad som är lönsamt eller ej. Den företagna granskningen har givitanledning till följande förslag lill åtgärder. Vid taxekalky-leringen måste merrealistiska bedömningar göras av kapacilelsulnylljandel. Både för- och efterkalkylermåste således utnyttjas. En så god koppling som möjligt bör eftersträvasmellan den tid som utgör underlag för fakturering i uppdragsverksamheten ochden redovisade fiden i resultatredovisningen. En brist i SPs ekonomiskaredovisning är att den inte visar det ekonomiska utfallet för viktiga åtagandensom SP har, nämligen att vara riksprovplats och riksmätplats. Detta ärinformation som oundgängligen behövs inför såväl dimensionerings- sominvesteringsbeslut. Vidare behövs denna information för att motivera SPsbidragsanslag. SP bör därför utveckla sin redovisning på dessa punkter. Underförvaltningsrevisionens gång har behovel av en finansiell rekonstruktion av SPframstått alll klarare. De ackumulerade underskotten i SPs verksamhet efter omlokaliseringenuppgår i och med /80 till . Vidare har SP behovav . Prop.1981/82:121 38 därutöver en rörlig kredit på ca . En avveckling avdelar av SPs regionala och lokala organisation kommer sannolikt att leda tillbehov av ytterligare rekonslruklionskapital. En finansiell rekonstruktion bördärför komma fill stånd. Enligt RRVs mening bör vidare prövas om SPs driftbidragkan delas upp på ett antal delposter. En delpost bör därvid avse ev. undertidigare år ackumulerade förluster inom uppdragsverksamheten, i denutsträckning som statsmakterna beviljar föriusltäckningsbidrag härför. En annandelpost bör avse den anslagsfinansierade delen av forskning och utvecklingsamt myndighetsrådgivning och ev. anslagsfinansierade myndighetsuppgifter. Entredje delpost bör avse SPs bidrag för normaliehållning för riksmätplats.Resursöverföringar mellan SPs verksamhet i rollen som centralförvaltningsmyndighet å ena sidan och å andra sidan rollerna som centraloffentlig provningsanstalt och föreskrivande myndighel bör inte få förekomma. Effekterna av grundavskrivningarna bör fördelas på så sättatt man får dels kongruens mellan statsmakternas resultatkrav på olikaverksamhetsgrenar och del sätt SP internt fördelar dessa, dels en bättreöverensstämmelse mellan systemen för taxekalkylering och resultatredovisning. SPbör därför aktualisera en omfördelning av grundavskrivningseffekterna inomnuvarande resursram. De ekonomiska förutsättningarna inom resp. verksamhetsgrenbör därvid vara utgångspunkten. Som en konsekvens härav bör sådan verksamhetsom har kostsamma riksmätplalsåtaganden erhålla större grundavskrivningseffektän f. n. Sådan verksamhet som bedrivs på författningsstyrda monopolmarknaderbör erhålla mindre. Med hänvisning till de överväganden som gjorts beträffandeden regionala och lokala organisationens framtida utformning och uppgifter börinte några ytterligare grundavskrivningar beviljas dessa enheter. Prop.1981/82:121 39 avbetänkandet (Ds A 1981:1) Mät- och laboratorieresurser för bättre arbetsmiljövad gäller auktorisation av laboratorier samt remissyttranden över dettaförslag Förétagshälsovårdsutredningenshuvuduppgift är att göra en översyn av företagshälsovården. I betänkandetredovisar utredningen överväganden om hur man skall kunna tillgodose behovet avarbetsmiljömätningar såväl kvanfitativl som kvalitativt. Sådana mätningar harblivit ett väsentligt inslag i företagshälsovårdens arbete för att kartläggaoch bedöma fysikaliska, kemiska, mikrobiologiska och ergonomiskamiljöfaktorer. Utredningenredovisar en översikfiig beskrivning av nuvarande resurser inomföretagshälsovården samt inom de yrkesmedicinska klinikerna liksom resurserinom allmän hälso- och sjukvård (förutom de yrkesmedicinska klinikerna), inom arbelarskyddsverkeloch andra statliga myndigheter samt inom universitet och högskolor. Härbeskrivs vidare konsultföretagen och de enskilda laboratorierna och deresurser för mätningar som förelagen internt förfogar över vid sidan avföretagshälsovården. Utredningenägnar stort utrymme åt alt belysa företagshälosvårdens förutsättningar att mätaolika fysikaliska, kemiska, mikrobiologiska och ergonomiska faktorer motbakgrund av utvecklingen av mätmetoder, mätinstrument och andra hjälpmedel. Utredningenbelyser också behoven av mätningar i arbetsmiljön. Utredningenhar analyserat företagshälsovårdens förutsättningaratt klara de uppgifter denställs inför i detta sammanhang. Utredningenhar ägnat frågan om mätningarnas kvalitet och tillförUt-lighet sloruppmärksamhet. Utredningen har bedömt att en officiell auktorisation är ettbra sätt att garantera kvaliteten pä verksamheten. Syftet med auktorisationenbör i huvudsak vara följande: Garantera att del auktoriserade företaget harförutsättningar att bedriva sin verksamhet på viss nivå. Allmänt förbättra kvaliteten genom att erbjudaauktoriserade företag stöd i form av rådgivning, kursverksamhet etc. Utredningenhar kommit fram till alt auktorisationen bör ske inom ramen för den befintligalagstiftningen om riksprovplatser m. m. med statens provningsanstalt somhuvudman. Utredningen föreslår att arbetarskyddsstyrelsen med hjälp av dennalagstiftning i de fall del är motiverat föreskriver att officiell provningskall ske. För att underlätta kopplingen mellan arbetarskyddsstyrelsensföreskrifter och auktorisationen bör lagstiftningen om riksprovplatser ändrasså alt även s.k. auktoriserade riks- 1981/82:121 40 provplatserskall få utföra officiell provning. får sådan provning endastutföras av s.k. riksprovplatser. Utredningenföreslår att auktorisationen finansieras genom avgifter enligt samma systemsom nu gäller för provningsverksamhet enligt lagen om riksprovplatser m. m. Statensprovningsanstalt har uppgivit sig ha resurser all sälta igång medplanering för verksamheten, att inleda diskussioner med arbetarskyddsstyrelsen,alt kartlägga företag som är intresserade av auk-torisafion, att utformalämpliga auktorisationsområden och att inventera utbildningsresurser. Slutligenkonstaterar utredningen att utbudet av mätinstrument och utrustningar förprovtagning har blivit stort och delvis svåröverblickat. De olika instrumentensprestanda är ofta dåligt kända och deras lämpUghel inom företagshälsovården ärinte allfid den bästa. Utredningenförordar därför en utvärdering av arbelsmiljöinslrumenl. Yttrandeöver delbelänkandet Mät- och laboratorieresurser för bättre arbetsmiljö haravgivits av , sjukvårdens och socialvårdens planerings- ochrationaliseringsinstitut, , arbetarskyddsstyrelsen,arbelarskyddsfonden, styrelsen för leknisk utveckling (STU), statens provningsanstalt,direktionen för , direktionen för akademiska sjukhuset,, , , , , , Göteborgsoch , , , , , , ,saml , , och kommuner.Svenska kommunförbundet, , (), Centralorganisationen /SR, Landsorgansiationen iSverige (LO) efter hörande av . (), Slatshälsan,Föreningen teknisk företagshälsovård. Svenska kemi ingenjörers riksförening/har vidareinkommit med skrivelse med anledning av utredningens förslag. Utredningensförslag alt auktorisationen skall genomföras av statens provningsanstalt inomramen för lagsfiftningen om riksprovplatser tillstyrks eller lämnas utanerinran av majoriteten av remissinstanserna. Åsikten attarbetarskyddsstyrelsen som i sitt dagliga arbete har direkt koppling tillverksamheten och därmed bästa förutsättningarna att auktorisera företräds avÄlvsborgs läns landsting och Föreningen tekrusk företagshälsovård. Statens provningsanstaUanger att provcentrum som är den enhet inom myndigheten som svarar förorganisation och samordning av prov- 1981/82:121 41 ningeni landet påbörjat förberedelser för införande av ett auktorisafions-system. Utredningen har ansett alldel bör vara möjligt att koppla den föreslagna auktorisationen lillarbetarskyddsstyrelsens föreskrifter på så vis att obligatoriska mätningar ochanalyser skall genomföras av auktoriserade företag. Teknisk provning, kontrolleller besiktning som föreskrivs i lag eller annan författning är enligt lagenom riksprovplatser officiell provning och skall utföras vid riksprovplats.Lagens nuvarande utformning medger emellertid att auktorisation endasi kanmeddelas för provning som inte är officiell. En ändring i lagen om riksprovplatsersom innebär att man tar bort auktorisationens begränsning till ej officiellprovning, bör enligt utredningens mening därför vidtas. LO anser del väsentligtatt fler av arbelarskyddsstyrelsens föreskrifter kopplas lill krav på mätningarav arbetsmiljöfaktorer och att kvaliteten på mätningarna garanteras. Det voreenligt LO önskvärt att kunna täcka behovet av arbetsmiljömätningar via systemetmed riksprovplatser, men man bedömer att detta inte är realistiskt i dagslägel.LO anser därför alt man snabbt bör satsa på alt vidga de auktoriserade provplalsernasuppgifter i anslutning till arbetarskyddsstyrelsens föreskrifter. Statens provningsanstaltbeklagar att utredningen inte närmare analyserat frågan om en riksprovplats påmiljöområdet. Ansvariga myndigheter kan finna skäl att i högre grad än hitfillskräva att kontrollen av miljön skall ulföras genom opartisk provning. Det ärangeläget att provningsanstalten och andra berörda myndigheter får informafionom föreskrivande myndigheters långsiktiga planering. Utredningen borde därförha tagit upp en policydiskussion om den framlida utvecklingen. Frågan ommöjligheterna att samordna delar av kontrollen inom områdena inre miljö, yttremiljö, livsmedel och produktkontroll kunde ha belysts i sammanhanget, anser provningsanstalten. Utredningens förslag att auktorisationssystemetbör finansieras genom avgifter som tas ut av berörda företag har kommenteratsav som menar att auktorisationsförfarandet ochkontrollverksamheten kommer att fördyra analyser och mätningar. Del är därför enliglGöteborgs kommunstyrelse angeläget att förslaget i denna del överarbetas isyfte alt tona ner den byråkrafiska apparaten och effektivisera den föreslagnaverksamheten. TCO framhåller att auktorisationssystemet måste utformas så attde anställdas möjligheter att initiera mätningar inle begränsas av ekonomiskafaktorer eller kommunikafionsbarriärer. Föreningen tekniskföretagshälsovård delar utredningens uppfattning att kostnaderna för auktorisationenbör bäras av förelagen och läckas genom avgifter. Även den inlerlaboratoriekalibreringsom utredningen anser vara en nödvändig beståndsdel i kvalilelsövervakningen avlaboratorier anser Föreningen teknisk företagshälsovård skall finansieras genomavgifter som tas ut av företagen.