prop · G503212 · 1981-12-31 00:00:00 — Proi I<>81/2i2i2 Regeringens proposition 1981/82:212 :.-><.. .:,:-.,... omviss följdlagstiftning till hiälso'och sjukvårdageit niiin. Regeringenföreslår att antaga de förSlag som här upptagits i bifogade utdrag avrégeringsprötokpll.' Påregeringens vägnar .. , ' .,. ...-.. -.v . ' THORBJÖRNFÄLLDIN '' O - Ipropositionen läggs fram förslag till vissa följdändringar i andra lagar nied anledningav förslaget till hälsd öch sjukvåidsläg (prOp. 1981/82:97). Dessutom föreslåsatt ett förtydligande g6ts i lägen (1960:408) oni behörighet att utöva läkaryrketav innebörd att endast dén som har svensk legitimation är behörig attyrkesmässigt bedriva enskild läkarverksamhet. 1 1981/82. Prop.1981/82:212 2 1 Förslag till f? Lag om ändring i lagen (1944:133) om kastrering Härigenom föreskrivs att 5 § lagen (19'JAil33) prri kastreringskaU.tia nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 5§ Kastrering skall utförps åfasaretf. . ., , E..ndqst'den . - är,. att därmed jämförlig allmän anstalt eller utövaläkaryrket får. kastre-sjukstuga av där anställd läkare. Åtgärden skall sice pä sjukhus hinder härav må , där eller på annan vårdinrättning som styrelsen så prövar erforderligt, med- godkänner, giva viss läkare att utföra sådan . åtgärd å anstalt som sagts eller å > ; ; annan anstalt. . ...,, ...,. Denna lag träder i kraft . ' Senaste lydelse 1971:588. Prop.1981/82:212 3, Lag omändring i lagen (1960:408) om behörighet ätt utöva- Härigenom föreskrivs att 1 och 8 §§ lagen (1960:408) ombehörighet att utöva läkaryrket skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Behörig att utöva läkaryrket är a) den som är legitimerad enligt 2 §; b) den som är förordnad att uppe- b) den som är förordnad att uppehållastatlig eller lakar- hålla' statlig, landstingskommunal-tjänst elleratt tjänstgöra sdsowc.vrro eller eller att läkare ellersåsom amanuens vid tjänstgöra som Ä/w/iA: amanuens vid klinik eller poliklinik,där medicinsk vårdinrättning, där medicinsk underundervisning i>(?rfnVe5,-samt visning bedrivs;'samt - c) i den utsträckning, som för varjefall särskilt angives, den som enligt 9 § innehar begränsad behörighet attutöva läkaryrket. Endast dén- som är behörig enligt första stycket a) har rätt att yrkesmäs sigt 'bedriva enskild läkarverksam- het. Förordnande, som medför behö- Förordnande, som medför behö righet att utöva läkaryrket,meddelas righet att utöva läkaryrket, medde- av eller, efter styrel- las av eller, efter sens bemyndigande, avsywÅ:vårrf55fy- styrelsens bemyndigande, av hälso- relse, sjukhusdirektion eller annan och sjukvårdsnämnd, organ som myndighet. avsesill § hälso- ochsjukvårdslagen (79(S2.-00j eller annan nfiyndighet. ' Denna lag träder i kraft . 'Senaste lydelse 1971:621. 1* 1981/82. Prop.1981/82:212 4 Lag om ändring i stadgan (1970:88) om enskilda vårdhem m.m. Härigenom föreskrivs i fråga om stadgan (1970:88) omenskilda vårdhem m.m.' dels att i 17 § ordet "sjukvårdsstyrelse" skallbytas ut mot "hälso- och sjukvårdsnämnden", dels att 2 och 16 §§ skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2f Stadganär ej tillämplig på 1. omsorger omvissa psykiskt utvecklingsstörda, varom finns särskilda bestämmelser, 2. vård avhandikappade, till vilken statsbidrag utgår, 3. kontrolleradfamiljevård eller därmed jämförlig vård, 4. anstalt, avseddför sjukvårdande verksamhet, 5. sådant hem förvård eller boende för vilket krävs tillstånd enligt 69 § socialtjänstlagen(1980:620), 6. annat i 1 §avsett vårdhem för vilket regeringen meddelat särskilda föreskrifter. Har enskilt vårdhem inrättats med bidrag av statsmedeleller utgår statsbidrag till dess drift, skall stadgan tillämpas endast i denmån den ej strider mot statsbidragsbestämmelserna. Med kontrollerad familjevård avses sådan slutenpsykiatrisk vård som i anslutning IiU sjukhuset anordnas i enskilt hem. 16 §3 Vårdhemsläkare åligger att 1. ansvara för denmedicinska vården vid hemmet, i den mån ej annan läkare svarar för denna, 2. se till att vidhemmet vårdas endast sådana personer för vilka det är godkänt och som lämpligenkan vårdas där, 3. regelbundetbesöka hemmet, 4. ha tillsyn överhygienen och utrustningen vid hemmet, 5. se till att avsocialstyrelsen föreskriven journal föres vid hemmet och förvaras där. ' Senaste lydelse av 17 § 1977:375. 2 Senaste lydelse 1981:45. 3 Senaste lydelse 1975:858. 6. anmäla till om någon i samband med vård eller behandling vid hemmet drabbats av eller utsatts för risk att drabbas av allvarlig skada eller sjukdom. 6. om någon i samband med behandling vid hemmet åsamkatsskada eller sjukdom av allvarlig beskaffenhet eller anledning föreligger attbefara att sådan skada eller sjukdom senare kommer att uppslå på grund avbehandlingen, anmäla förhållandet till och tillpolismyndigheten i orten, dock att sådan anmälan ej kräves, om det är uppenbartalt vårdslöshet eller försummelse icke förelegat vid behandlingen, 1. anmäla till polismyndigheten om vid dödsfalLbehovav rättsmedicinsk obduktion eller annan rättsmedicinsk undersökning kan antagasföreligga. Denna lag träder i kraft . 4 Förslag till v Lag om ändring i transplantationslagen (1975:190) Härigenomföreskrivs att 3 § transplantationslagen (1975:190) skall ha nedan angivnalydelse. Ingrepp som avses i denna lag skall företagas på lasarett eller där med jämförligt sjukhus. Regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer kan föreskriva att in grepp enligt lagen får företagas vid annan institution än sådan som har sagts. Beslut omingrepp fattas av överläkare eller biträdande överläkare vid sjukhus ellerföreståndare för annan instUution som avses i första stycket. Sådant beslut fårdock icke fattas av läkare som ansvarar för vården av den person till vilken transplantationskall ske. Ingrepp som avses i denna lag skall företagas på sjukhus.Regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer kan föreskriva attingrepp enligt lagen får företagas vid annan institution än sådan som harsagts. Beslut om ingrepp fattas vid sjukhus av överläkare ochvid annan institution av föreståndaren. Sådant beslut får dock icke fattas avläkare som ansvarar för vården av den person till vilken transplantation skallske. Denna lag träder i kraft . 1981/82:212 / Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden , , , Åsling, Söder, , ,, , , , , Elmstedt, Ahrland, Proposition om viss följdlagstiftning till hälso- ochsjukvårdslagen m.m. Propositionen 1981/82:97 om hälso- och sjukvårdslag, m.m.förelades . Den nya lagen innebär en övergång från enlag med detaljerade regler om sjukvårdens organisation och förvaltning till enmålinriktad ramlag för hälso- och sjukvården. Flera begrepp i den gamla lagenhar försvunnit eller ändrats i hälso- och sjukvårdslagen. Denna medför behov avföljdändringar i ett flertal lagar. 1981/82:97 lades fram förslag, förutom till hälso-och sjukvårdslagen, till en lag om vissa läkartjänster vid enheter inom denlandstingskommunala hälso- och sjukvården. Denna lag ersätter delvis kungörelsen(1970:704) om kommunala undervisningssjukhus. Vidare föreslogs i propositionenen följdändring i lagen (1980:12) om förtroendenämnder inom hälso- ochsjukvården. Redan i propositionen förutskickade jag att ytterligare förslagtill följdändringar skulle komma att föreläggas . Jag lägger nu fram förslag till dessa följdändringar. Med hänsyn till förslagens relativt okomplicerade karaktäranser jag att lagrådet inte behöver höras över lagändringarna. 2.1 Lagen (1944:133) om kastrering Enligt 5 § lagen om kastrering skall kastrering utföras pålasarett, därmed jämförlig allmän anstalt eller sjukstuga. Åtgärden skallutföras av en läkare 1981/82:212 8 som är anställd vid anstalten. kan medgeatt åtgärden får utföras av annan läkare och på annan anstalt. En liknandebestämmelse fanns i den tidigare lagen om sterilisering som upphävdes . Enligt steriliseringslagen (1975:580) får steriliseringutföras endast av den som är behörig att utöva läkaryrket. Sterilisering avkvinna skall ske på allmänt sjukhus eller på annan sjukvårdsinrättning somsocialstyrelsen godkänner. I hälso- och sjukvårdslagen har begreppet sjukhus tills vidarebehållits medan indelningen av sjukhus i olika typer som lasarett, sjukstugoretc. saknar motsvarighet i den nya lagen. 1981/82:97 används i stället för"sjukvårdsinrättning" begreppet "vårdinrättning" eftersomlandstingskommunernas ansvar enligt hälso- och sjukvårdslagen omfattar ävenförebyggande insatser. Jag föreslår att bestämmelsen i kastreringslagen ändras såatt den i sak överensstämmer med vad som enligt steriliseringslagengäller för sterilisering av kvinnor. Kastrering skall således få utföras endast av den som ärbehörig att utöva läkaryrket. Åtgärden skall ske på ett sjukhus eller på enannan vårdinrättning som godkänner. 2.2 Lagen (1960:408) om behörighet att utöva läkaryrket Behörig att utöva läkaryrket är enligt 1 § lagen ombehörighet att utöva läkaryrket dels den som är legitimerad dels den som ärförordnad att uppehålla statlig eller eller att tjänstgörasom extra läkare eller som amanuens vid klinik eller poliklinik där medicinskundervisning bedrivs dels, under vissa förutsättningar, den som uppehåller distriktsläkarbefattningi angränsande läkardistrikt i eller . Lagen är föremål för översyn av 1981 årsbehörighetskommitté (S 1980:11). Jag har dock ansett att följdändringarna börgöras . har i skrivelse den 11 februari 1982föreslagit att endast den som innehar svensk legitimation som läkare skall fåbedriva enskild läkarverksamhet här i landet. Enligt styrelsen har avsikten bakomnuvarande regler givetvis varit att den behörighet som följer med förordnandepå läkartjänst i princip skall vara begränsad till de göromål som är förenademed den tjänst som förordnandet avser. har i skrivelse till kommittén ifrågasattlämpligheten av att läkare med förordnandebehörighet har möjlighet att bedrivaprivat praktik vid sidan av tjänsten. Jag delarsocialstyrelsens inställning att behörighetsbestämmelserna bör förtydligas.Enligt min mening bör förtydligandet ske genom att ett andra 'Stycke införs i 1§ lagen om behörighet att utöva läkaryrket. Innebörden av tillägget bör varaatt endast den som är behörig att utöva läkaryrket på grund av legitimationskall ha rätt att yrkesmässigt bedriva enskild läkarverksamhet. 1981/82:212 9 Densom har förordnandebehörighet bör dock i begränsad omfattning kunna förskrivaläkemedel och utfärda intyg som inte kräver särskild tjänsteställning ellerbehörighet. Den som har sådan behörighet bör också även utom tjänsten kunnautföra undersökning åt polisen vid misstanke om trafiknykterhetsbrott. Han bör naturiigtvisockså kunna ge första läkarhjälp vid en olycka. Han handlar då under fulltyrkesansvar och är t;ex. underkastad allmänna läkarinstruktionens bestämmelser. Beteckningen"extra läkare" i 1 § första stycket b) har ingen motsvarighet i hälso-och sjukvårdslagen. Den bör därför utgä ur paragrafen. Begreppen "khnik"och "pohklinik" används inte heller i den nya lagstiftningen. Jag föreslåratt dessa begrepp här ersätts av ordet "vårdinrättning". böri bestämmelsen ordet "klinisk" skjutas in före ordet"amanuens". Någon saklig ändring sker inte härigenom. För att heltundvika missförstånd bör i uppräkningen av tjänster som ger behörighet särskiltnämnas, förutom statlig och , även landstingskommunalläkartjänst. I8 § bör orden "sjukvårdsstyrelsen" och "sjukhusdirektion"ersättas med motsvarande begrepp i den nya lagen, dvs. "hälso- ochsjukvårdsnämnden" resp. "organ som avses i 11 § hälso- ochsjukvårdslagen". 2.3Stadgan (1970:88) om enskilda vårdhem m.m. Enligt2 § 3 tillämpas vårdhemsstadgan inte på kontrollerad familjevård eller därmedjämförlig vård. Med kontrollerad familjevård avses enligt 30 § sjukvårdslagensådan vård för sjuka som är föremål för sluten psykiatrisk vård som ianslutning till sjukhus anordnas i ett enskilt hem. Bestämmelsen saknarmotsvarighet i hälso- och sjukvårdslagen. Kontrollerad familjevård förekommerfortfarande i flera landstingskommuner men verksamheten torde under senare årha minskat i omfattning. För att innebörden av undantaget i 2 § 3 skall blihelt klar, föreslår jag att definitionen på kontrollerad familjevård i sjukvårdslagenmed vissa redaktionella ändringar förs över till 2 § vårdhemsstadgan som etttredje stycke. 116 § vårdhemsstadganfinns en motsvarighet till den s.k. i 10 § tredje stycketsjukvårdskungörelsen. Enligt stadgan skall vårdhemsläkaren anmälatill och polismyndigheten på orten om någon i samband medbehandling vid vårdhemmet åsamkats allvarlig skada eller sjukdom eller sådanskada eller sjukdom senare kommer att uppstå på grund av behandlingen. Anmälanbehöver inte göras om det är uppenbart att vårdslöshet eller försummelse inteförelegat vid behandlingen. 1981/82:97 har jag framhållit att regeringen avser att utnyttja fullmakteni 19 § hälso- och sjukvårdslagen till att utfärda bestämmelser om skyldighetför landstingskommunerna att till anmäla skador och sjukdomarsom inträffat i vården och som inte ligger inom ramen för vad som kunnatförutses eller utgör en normal risk. Huvudsyftet med bestämmelsen bör vara attfå till stånd en objektiv utredning om anledningen till det Prop.1981/82:212 10 Viktigast är dock att anmälan kan leda tillatt utfärdar föreskrifter eller på annat sätt ingriper för attförebygga att liknande händelser inträffar . Anmälningsskyldighetenbör inte begränsas till skador och sjukdomar som uppkommit till följd avvårdslöshet eller försummelse. Någon skyldighet enligt sjukvårdslagstiftningenbör inte föreligga att göra anmälan till polismyndigheten. Anmälan avvårdhemsläkaren bör sålunda i fortsättningen göras endast till socialstyrelsenoch i fall någon i samband med vård eller behandling vid vårdhemmet hardrabbats av en allvarlig skada eller sjukdom eller utsatts för risk att drabbasav en sådan skada eller sjukdom. Härav följer att anmälan inte skall ske om detinträffade ligger inom ramen för vad som kunnat förutses. Riskfalletavser inte enbart den situationen att ett olyckstillbud förekommit och slutatlyckligt. Även den situationen avses då det finns skäl att anta att en skadaeller sjukdom senare kommer att uppstå. 2.4 Transplantationslagen (1975:190) Enligt 3 § transplantationslagen skall transplantationutföras på lasarett dvs. ett sjukhus som är avsett såväl för svåra som lindrigafall. Som tidigare påpekats har begreppet sjukhus t.v. behållits i hälso- ochsjukvårdslagen medan bestämmelsen om indelning av sjukhus i lasarett,sjukstugor och sjukhem utgått. Enligt min mening räcker det att i paragrafen angeatt transplantation skall göras på sjukhus. Någon risk att transplantationskulle komma att göras på ett sjukhus som inte har tillräckliga resurser härförfinns inte. Enligt 3 § transplantationslagen kan regeringen ellersocialstyrelsen föreskriva att transplantation får företas på annan institutionän sjukhus. Någon ändring häri föreslås inte. Beslut om transplantationkan enligt paragrafens andra stycke fattas av överläkare eller biträdandeöverläkare. Begreppet biträdande överläkare har utgått i hälso- ochsjukvårdslagen och bör inte heller finnas kvar i detta stycke. Med stöd av 14 §andra stycket hälso- och sjukvårdslagen blir det möjligt även för läkare somförordnats att fullgöra en överläkares åligganden att besluta om transplantation. Av de lagar i vilka följdändringar i och för sig bordegöras är ett par f.n. föremål för översyn. I fråga om en av lagarna har enöversyn skett och ändringsförslag bereds inom . Jag harövervägt om följdändringarna i dessa lagar bör göras nu eller om de kan anstå.Jag har därvid ansett att ändringarna kan anstå om några tillämpningsprobleminte kan förväntas uppkomma härigenom. Jag vill i sammanhanget peka på övergångsbestämmelsentill hälso- och sjukvårdslagen om att när det i en lag eller Prop.1981/82:212 11 en annan författning finns en hänvisning till enföreskrift sorn ersatts.geriom .... en bestämmelse i hälso- och sjukvårdslagenden nya bestämmelsen i stället skall tillämpas. . ,,, . De lagar i vilka följdändringar sålunda enligt minbedömning-inte bör göras nu är följande: .... Lagen (1966:293) om beredande av sluten psykiatrisk vård ivissa fall (LSPV). Lagen ses över f. n. av socialberedningen (S 1980:07). I prop.1981/82:72 läggs förslag fram om ett flertal ändringar.i LSPV. harännu inte tagit ställning till propositionen. Ordet "klinik"förekommer i 6 och 10 §§ LSPV i den lydelse lagen här enligt förslagen ipropositionen. Enligt ,, 6 § får vårdintyg i princip inte godtas förintagning pådenklinik där den läkare som har utfärdat intyget tjänstgör. grundats på vårdintyg från sådan läkare, skallutskrivningsnämnden pröva; . om fortsatt vård kan beredas patienten enligt LSPV. Klinikbegreppet används inte i den nya hälso- ochsjukvårdslagen. Jag har., därför övervägt om 6 och 10 §§ redan nu bör följdändras.Jag har därvid bl. a. övervägt om begreppet kan ersättas med nägot mera allmäntbegrepp. Jag har emellertid stannat för att inte nu föreslå någon ändring. LSPVär föremål för översyn. Någon tveksamhet torde heller inte behöva uppkomma ominnebörden av bestämmelserna. Vad som avses med klinik är väl inarbetat. Detförtjänar måhända också att påpekas att någon definition av klinikbegreppetinte heller finns i nuvarande lagstiftning. Det är angeläget att bestämmelserna inte hindr;ar enönskvärd utveckling av den psykiatriska vården. Jag vill därför påpeka att detförhållandet att ordet klinik används i 6 och 10 §§ inte innebär något krav pålandstingskommunen att sjukhus som meddelar vård enligt LSPV skall varaindelade i kliniker. När ett sjukhus är indelat på detta sätt skall naturiigtvisbestämmelserna iakttas. Väljer landstingskommunen en annan indelning ankommerdet naturligtvis i sista hand på de tillämpande myndigheterna att avgöra hur deaktuella bestämmelserna skall tolkas. En rimlig tolkning torde vara att ettvårdintyg inte får godtas för intagning inom den medicinska enhet ellerverksamhet där läkaren som utfärdat intyget tjänstgör, dvs. Socialberedningens översyn av LSPV skall - som jag framhållit i prop.1981/82:97-bl. a. syfta till att begreppen överläkare, sjukhus, öppen ochsluten vård avskaffas. Beredningen bör även i övrigt i sitt arbete utgå frånatt landstingskommunerna när det gäller den psykiatriska vården, liksom när detgäller annan hälso- och sjukvård, bör ha stor frihet att själva bestämma hurvården skall organiseras. Lagen (1967:940) angående omsorger om vissa psykisktutvecklingsstörda. En översyn av lagen har skett genom omsorgskommittén, varsbetänkande (SOU 1981:26) Omsorger om handikappade efter remissbehandling beredsi . Smittskyddslagen (1968:231). Lagen överses enligt beslutnyligen av en särskild utredare. När det gäller denna lag vill jag peka på attjag i propositionen (prop. 1981/82:97) Hälso- och sjukvårdslag, m. m. 1981/82:212 12 anledningav ett påpekande från lagrådet - förklarat att det i sambänd med följdpropositionentill hälso- och sjukvårdslagen skulle övervägas om bestämmelserna i 25 § 2 mom.punkterna 1 och 2 sjukvårdslagen -som saknar motsvarighet i hälso- och sjukvårdslagen- bör föras över till smittskyddslagen. I direktiven till utredaren harangivits att översynen även bör omfatta denna fråga. Jaghemställer att regeringen föreslår att antaga de inom socialdepartementetupprättade förslagen till 1. lag om ändring i lagen (1944:133) om kastrering, 2. lag om ändring i lagen (1960:408) öm behörighet attutöva läkaryrket, -..':':' .' 3. lag om ändring i stadgan (1970:88) om enskildavårdhem m. m., 4. lag om ändring i transplantationslagen (1975:190). Förslaget under 1 har upprättats i samråd med chefen förjustitiedeparte mentet. f.;:(--:--:v .:. :\': ' 4 Beslut .;;.-..:! ::,-.. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att antaga de förslag söm föredraganden har lagtfram. Golab 12243 Slockholm 1982