prop · G503169 · 1981-12-31 00:00:00 — I de fall att prisnivånanses för hög löser man ändå inte genomprisreglering problemet med den svarta marknaden som normalt uppstår och stimuleras till följd av regleringen. Åsyftadepriseffekter bör därför eftersträvas genom att tillgodose de boendes önskemål och öka utbudet av bostadsrätter. 19 1981/82. 1981/82:169 290 Fastighetsgarantiär ett serviceorgan för fastighetsägarinitierade ombildningartill bostadsrätt i befintliga hyresfastigheter. Bolagets ägare är , AB Bostadsgaranti ochStockholms . AB Bostadsgaranti verkar på marknaden.Detta bolag har till uppgift att stödjabildandet av bostadsrättsföreningar i nyproducerade och ombyggda fastigheter. Enligt vårbolagsordning skall vi "främja en övergäng från hyresrätttill bostadsrätt och ställa härför erforderliga garantier ...". Av det bakgrundsmaterial som kommittén redovisat framgåratt 1981/82:169 291 av övergångarna skett päinitiativ av fastighetsägaren. Fascighetsgaranti fyller här en viktig funktion. Bolagets verksamhet bidrardessutom till en större konkurrens mellan olika typerav organisationer som medverkar vid ombildningar. Inte minst bör det förkommuner vara av intresse att kunna upphandla ifrågavarande konsulttjänster underkonkurrens. Kommittén har i betänkandet (s. 135) framhållit att det normalt finns behov av sakkunnig hjälp vid ombildningar. Det kan, med anledning av detovan sagda, ej vara rimligt att som reservanten föreslår endast låta föreningsbildningske genom de rikskooperativa företagen. Vianser det viktigt, att det förutom dessaföretag finns enskilda seriösa organisationer med den speciella kompetens, somfordras för att medverka vid övergängar frän hyresrätttill bostadsrätt. Utredningens förslaghar enligt vår uppfattning fått en sådaninriktning, att den ej kan anses främjaombildningar pä fastighetsägarinitiativ. Enligt våruppfattning är det olyckligt- att de regler motdubbelupplåtelse, som antogs den 1 oktober1981, ej innehåller en dispensregel för de seriösaföretag som arbetar på marknaden med ombildningar. Bl a kan dessa reglerinnebära, att finansiella hinder mot godhyresgästanslutning uppkommer. Kommittén har tagitfram ett omfattande bakgrundsmaterial. Det äremellertid vår uppfattning, att man inte alltidhar dragit de rätta slutsatserna av detta (sevidare det särskilda yttrande som avgivits avexperterna s. 313-315 st 1). Vi anser ocksä,som närmare utvecklats nedan, att det är synnerligen viktigt att majoritetsreglerna är desamma under ombildningsprocessen. Fastighetsgaranti har vid sidan av AB Bostadsgaranti enunik ställning på marknaden genom att det är ett konsumentinriktat bolag, som erbjuder engaranti i samband med omvandlingar. 1981/82:169 292 åtagandehar anpassats till de nya regler om förbudmot dubbelupp-lätelse, som trädde i kraft . Garantin gäller i tre är räknat från föreningenstillträde till fastigheten. Den innebär, att vi garanterar att bostadsrättsföreningenkan fullfölja sin skyldighet enligt upplåtelseavtalet avseende återbetalning av erlagd grundavgift och eventuellupplåtelse-avgift, om föreningen ej skulle komma att uppfylla erforderlig anslutningför att schablonbeskattas. Garantininnebär vidare, att föreningen kan utbetala sädan ersättningför bostadsrätten, som bostadsrättshavaren enligt 23-24 §BRL kan vara berättigad till efter godkänd uppsägningav sin bostadsrätt. Fastighetsgarantis yttrande är fortsättningsvis uppdelat kapitelvis. Föreningsbildning (kap. 3) Kommittén har idetta kapitel arbetat efter två principer. - Ombildningen måsteske så att hyresgästemas inflytande kanaliseras via bestämda regler. Ombildningen skall ske under betryggande former för inblandade parter. Av det bakgrundsmaterial som kommittén tagit fram framgår, att de boende endast i begränsadutsträckning aktivt medverkat vid de övergängar somskett i regi av de rikskooperativa företagen.Kommittén påpekar också (s. 104), att vid dessaombildningar har det varit sällsynt attinitivativet till en ombildning kommit fränhyresgästerna. Det finns därför ingenanledning att ge ifrågavarande organisationer fördelar/lättnaderi förhållande till övriga "ombildare". Alla bör behandlas lika. Enligt förslagetskall de rikskooperativa företagen undantas frän regeln om majoritetskrav vid frivilliga förvärv (ej vidhyresgästernas förköp). Dettainnebär, att bostadskooperationen kan förvärvafastigheter mot de boendes vilja. Vi kan ej biträda förslaget i denna del. 1981/82:169 293 Majoritetskravet, som enligt förslaget innebäratt hyresgästerna i minst 2/3 av de uthyrda lägenheterna, påen föreningsstämma skall biträdabeslutet om fastighetsförvärv skiljer sig markant frännuvarande principer. Det är olyckligt, om det i samband med övergängen finnsflera olika majoritetsregler. Bostadsrättslagenbör ange vilka regler, som skall gälla och det ärviktigt att skattereglerna sedan anpassas därtill. Bolaget biträderförslaget, att bostadsrättsföreningen isina stadgar får föreskriva att den hyresgäst som-på föreningsstämma biträderett beslut om fastighetsförvärv för ombildning ocksä skall vara skyldig att teckna bostadsrätt till sin lägenhet.Förslaget är emellertid inte genomarbetat. Det torde vara nödvändigt attvissa formkrav iakttages bl a för att deboende skall få helt klart för sig vilka rättsverkningarderas ställningstaganden leder till och för att undvika tvister. Ett lämpligt,sättär, att hyresgästen i samband med föreningsstämman ingår ett preliminärtavtal s k förhandsavtal. Enligt kommitténfär det enligt grunderna för bostadsrättslagen anses följa, att minst fem lägenheter skall ingå för att en före-ningsbildningskall kunna komma till stånd. Detta innebär, att man utesluter en stor del av det befintligahyreshusbeständet. Vi anser det angeläget, att ävende boende i mindre hyreshus får möjlighet att övergå till bostadsrätt.Även i denna fråga bör de reglerde inblandade parterna har att ta hänsyntill vara likartade. Enligt föreskrifter för schablontaxering krävs endast att det är minst tre bostadslägenheter somingår i föreningen. En av de viktigaste handlingarna inför en övergång är denekonomiska planen. Den är ofta av synnerligen storbetydelse för de boendes beslut, genom att denvisar de ekonomiska förutsättningarna. Det är alltså viktigt, att denna plan tas fram på ett tidigt stadium och att de intygsgivare somgranskar och skriver under planen har de inblandade parternas förtroende. Vi biträderdärför förslaget med två intygsgivare, varav minst den ene skall varaopartisk. Vi vill dessutom framhålla viktenav att det på ett tidigt stadium görs en besiktning av fastigheten. Denna bör - som kommitténföreslår -vara obligatorisk. 1981/82:169 294 Kommittén föreslår, attkommun enligt lag skall vara skyldig att utövainsyn i bostadsrättsföreningar, vilka erhållerstatliga län av pantvärdet (26 §BFF). Detta anser vi angeläget, eftersom det förekommit fall därkommuner vägrat utse styrelseledamöter i bostadsrättsförening med därmedföljande konsekvenser i lånefrågan. Det är inte rimligt att en kommun, pä politiska grunder, skall kunna besluta omfinansieringsvillkoren för bostadsrättsföreningar.Detta är en uppgift för . Den kommunala insynen sker normalt med en styrelseledamotjämte suppleant samt revisor jämte suppleant. Dessa skall finnas i föreningen till dess tio är förflutit från länetsutbetalning. Frän den nuvarande regeln om kommunalstyrelseledamot finns ett undantag, nämligenatt kommunen i vissa fall i stället kanutse en rapportör. Vi biträder kommitténs uttalande (s. 142) att: "Finns det en godkändeller auktoriserad revisor i föreningen, bör kontrollinsatserna kunna minska. Samhällets kontrollinsatser bör överhuvudtagetkunna minskas, om förvaltningen är ordnad påett tillfredsställande sätt". Det är,med hänsyn till det ovan sagda, enligt vår uppfattning helt tillträckligt att den kommunala insynen normalt skar genomen rapportör. Förvärv av enskilt ägd fastighet (kap. 4) Fastighetsgaranti anser att förslaget till förköpsrätt för hyresgästerär onödigt tillkrånglat. En av de viktigaste förenklingarna äratt utforma majoritetsreglerna pä ettenhetligt sätt. Finansiering av bostadsrättsförvärv (kap. 7) Det finns , i vissa kommuner, möjlighet förfysiska personer att erhålla kommunala län/län medkommunal borgen, för att finansiera bostadsrättsförvärv. Genom det normala bosparandet i bankerna har manäven möjlighet att erhålla lån. har ocksä möjlighet att bevilja län för bl a bostadsrättsförvärv. Enligt våruppfattning är det positivt, om ett enhetligtsystem för län införes, som kan användas bådevid ombildningsfaUen och andra bostadsrättsförvärv. Prop.1981/82:169 295 När det gäller de föreslagnavillkoren vill vi anföra, att det ej är lämpligt attinföra en förmögenhetsgräns redan vid . Enligt vår uppfattning ärdet i detta fall lämpligare att tillämpa regler som motsvarar de vid bostadstillägg, nämligen att hänsyn endast tas till av den förmögenhet som överstiger . Beträffande säkerheten förlånen föreslär kommittén, att.kommunal borgen kombinerad med pantsäkerhet i bostadsrättenär att föredra bl a med tanke pä de "sociala aspekter man böranlägga, när en bostadsrättsinnehavareinte förmår att betala sin skuld och då riskeraratt fä lämna sin bostad, om pantsäkerheteni bostaden tas i anspråk". Det finns dock inget i betänkandet, som sägeratt panten ej skall få realiseras, och man kan därför fråga sig hur det bostadssociala syftet skalltillgodoses den dag borgensmannen regressvis kräver läntagaren/boscadsrättsinnehavaren. Överlåtelse av bostadsrätt(kap. 8) I direktiven ingårbl a att kommittén skall överväga, om detfinns anledning överväga åtgärder frånstatens sida vid överlåtelse av Enligt våruppfattning finns det ingen anledning att bibehålla den möjlighet till prisreglering somfinns (44 § BBL) eller att man inför den föreslagnahembudsskyldigheten (14 § BRL). Vi finner det speciellt anmärkningsvärt,att man vill utöka lösningsrätten så att denna skall kunna tillkomma andra än bostadsrättsföreningen eller dess medlemmar. 1981/82:169 296 Bostadsrätt i allmännyttiga företag De allmännyttigabostadsföretagen har tillkommit på statsmakternas initiativ för att utgöraett betydelsefullt instrument för en socialbostadspolitik. Därutöver har kommunerna ålagtsansvaret för den lokala bostadsförsörjningen.Riksdagen har fastlagt den allmännyttigahyresrätten som kan sammanfattas enligt följande: vara tillgänglig för alla inte kunna göras till spekulationsobjekt - vara hyresledande på bostadsmarknaden tillhandahållas till självkostnadspris Denna målsättning åsidosattesgenom utredningens' förslag att även hyresgästerboende i de allmännyttiga företagen skall ges möjlighet att bilda bostadsrättsföreningar. 1981/82:169 297 Den i direktiven framfördauppfattningen att ett ökat boendeinflytande endar.t uppnäs via ägandeär i grunden helt felaktig. Det stora antal försöksverksamheter som påbörjats inom allmännyttan tyder påmotsatsen. Fullt möjliga åtgärder inomhyresrättens ram är förändringar av förvaltningsformerna,inflytande över ekonomin, förbättringar avboendemiljön, eliminering av skadegörelse etc, vilket niedför ett visst ansvarstagande. Före och vid förbundets tillkomst 1936 sköttes fastigheterna av s k portvakter, oftastdeltidsanställda. I takt med utbyggnaden av debostadskooperativa och allmännyttiga företagen tillskapades alltfler heltidsanställningar. Fastighetsskctaolii blev ett meningsfulltyrke med en ökad trygghet. Under 60-i.alet utvecklades skötselformerna mot centralissring och samordning somett led i strävan efter rationellare skötsel. .Alltfler specialiserades till att sköta sin del av arbetsuppqi fterr.a: repr-atörer, hantverkare, trappsfädare etc återfinnsbland de anställda. Inom den privata sektorn har utvecklingen gått i ungnfärsamma spår i de befintliga få större företagen. I de mindre fastigheterna svarar fortfarandei regel en deltidsanställd fastighetsskötare förskötseln. Arbetssituationen för dessa präglasav en större otrygghet. Arbetsuppgifterna sköts på deltidoftast utanför ordinarie arbetstider emedan anställningen i stor utsträckning är en sidoinkomst. har i allt större utsträckning entreprenörer, även oseriösa, funnit en god marknad inom mindre bostadsrättsföreningar ochi de privata fastigheterna. Denna verksamhet ökar på ett oroväckande sätt. I denna del har utredningen dragit felaktiga slutsatservid bedömningen av konsekvenserna för Förvaltningsorganisationoch sysselsättning. Invändningar kan ävengöras mot att syftet med övergången från hyresrätttill bostadsrätt är att större möjligheter för de boende att medverka i skötseln av fastigheten förordas. Förbundets erfarenhet tyder på att denna form av självverksamhet ofta misslyckats. Osämjamellan hyresgästerna har skapats och risk för en snabbare förslitningav fastigheterna föreligger. FastighetoanstälWasFörbund avvisar utrt-ciniiigens Förslf.g att ombilda framförallt den allmännyttigahyresriittpn till bastadsrätt. Snin ytter-ligaru skäl, utöverovannUimda, Fnrcligger al. 'itrör ator riskatt segregationen ökar. De kommunala intentiomrnnbordo intäilet inriktas pä att 1981/82:169 298 bryta deii befintliga segregationen. Resurssvaga hyresgäster kommer ävenfromtidsvis att utestängas från möjlighetenatt köpa bostadsrätt. Utredningens förslagom prisföreskrifter kommer ej att hindra enfortsatt Framtida spe!örordautökade Förutsätttiingar tilloskälig ekonomisk är att avvisa samhälletsbostadsGOciala skyldigheter. I detta sammanhang finns anledning hänvisa till behandling av "motion1979/80:1618". Därutöver anser Förbundet att dan verksamhet För utökatboendeinflytande som pågår inom hyresrättens område motiverar en utvärdering. Förbundet anser slutligen att sakligtmotiv För ombildning av hyresrätter till bostadsrätter saknas. Prop.1981/82:169 299 40 EAMTVERKS- OCH mDPSTRIORGANISATIOH (SHIO) -FAMIIJEFÖRETAGEH De frågor som berörs i betänkandetangår endast i mindre utsträckning v åamedlemskatejorier. De aspekter som berörbyggandet är dock av intresse för oss. Vi har därför samråttmed den till SHIO-Familjeföretagen anslutna branschorganisationenSveriges och med NäringslivetsByggnadsdelegation, där SHIO-Familjeföretagen ären av huvudmännen. Vi ansluter oss till det remissyttrandeByggnadsdelegationen avgivit och till de kompletterande synpunkter som lämnat. SHIO-Familjeföretagenär sålunda i princip positiv till omvandlingsprocessen från hyres- till bostadsrätt. De av utredningen föreslagna ändringarna i proceduren innebär en omfattande reglering och intervention på bostadsmarknaden vilket vi inte kan acceptera. Vidare finner vi förslagetangående förköpsrätt för hyresgäster ogenom tänkt och otillräckligt underbyggt ur allmän synpunkt. Ej heller kra vet på kvalificerad majoritet för en omvandling till bostadsrätt fin ner vi motiverat. Avslutningsvis avstyrker vi den föreslagna priskontrollen på bostadsrättsmarknadenliksom hembudsskyldigheten för bostadsrättsinnehavare. Realisationsvinstbeskattningen begränsar i fullt tillräcklig omfattning de prisöverdriftersom kan befaras. En prisövervakning skulle försämra bostadsrättsmarknadens funktion genom att minska rörligheten. Bostadsbeståndet skulle utnyttjas mindre effektivt och ett kösystem kan väntasväxa fram med risker för ytterligare en svart marknad. Prop.1981/82:169 300 Enligt sina direktiv skulle kommittén, mot bakgrund av att en ökning av andelen lägenheter med ägande-eller bostadsrätt endast kan ske på lång sikt genom nyproduktionen, lämna förslag till åtgärder för att främja en övergång av betydande omfattning frän hyresrätt till bostadsrätt i det befintliga beståndet av hyreslägenheter. Som ett skäl för att bostäder i ökad omfattning bör upplåtas med ägande-eller bostadsrätt anförs önskemål om ett ökat boendeinflytande. Genom en övergäng från hyresrätt till annan besittningsform får de boende förutom ett ökat inflytande även ett ekonomiskt ansvar för förvaltningen av ett betydande realkpital.En omfattande övergång från hyresrätt till en besittningsform med ettreellt boendeinflytande i kombination med ett självständigt ekonomiskt ansvar tordeenligt RRVs uppfattning leda till att följande från samhällsekonomiska utgångspunkter önskvärda effekter inom bostadssektornkan uppnås - Dkadefektiviteti bostadsförvaltningen. 1981/82:169 301 Ett bättre kapacitetsutnyttjande innebär att nybygqnadibehovet blir lägre och därmedminskar kraven på förmänliga län och sub-. ventioner från stat och kommun. Ett ökat sparande och en effektivisering av bostadsförvaltningen medförlägre drifts- och underhällskostnader, vilket i sin tur verkar hämmande päpotentiella krav på län och bidrag frän samhället fördessa ändamål. RRV anser fråndessa utgångspunkter det angeläget att en mer omfattande övergäng frän hyresrätttill annan upplåtelseform kommer till stånd samt att övergången genomförssä att de latenta samhällsekonomiska vinsterna kan realiseras. RRV vill understryka att de ekonomiska motiven för en övergång frän hyresrätt till bostadsrättgäller under vissa förutsättningar, övergängen måste dels såsomkommittén själv anför organiseras sä att den resulterar i relativt små föreningar somhar förutsättningar att bli fungerande enheter, dels bli av en betydande omfattning- även i de allmännyttiga företagensfastighetsinnehav. Dessutom är det ettkrav att inte regleringar och priskontroll i delar av bostadsrättsbeständetminskar rörligheten på bostadsmarknaden och därmed motverkar ett bättre kapacitetsutnyttjande. Kommittén har inte sökt uppskatta antalet övergängar frän hyresrätttill bostadsrätt som kan bli följden av kommitténsförslag till ätgärder. I några olika räkneexempelanges övergängen till 5 000 resp 10 000 lägenheterper är. Jämfört med de ca 9 000 lägenheter som har ombildats är naturligtvis 10 000 lägenheter per ärmer omfattande. Ställt i relation till det totalabeståndet av hyresrätter om ca 1,5 miljoner lägenheter ärdet emellertid enligt RRVs uppfattning varken särskilt omfattande eller snabbbt att ombilda under en periodav . Hur läng tid det t*c att vid en given övergäng ombilda hela hyresrättsbeständet framgår av följandetablä. av Igh/år period, antal är Om målet enligt kommitténs direktiv om en betydande övergång tillbostadsrätt t ex operationaliseras sä att antalet bostadsrätter skall uppgå till ca hälften av det totala antalet lägenheter i flerbostadshus är 1991 innebärdet att i genomsnitt ca 40 000 lägenheterper är måste ombildas. I det fortsatta beredningsarbetet är det enligt RRVs mening viktigt att man försöker bedöma den omfattning som ombildningen kan komma att få. Kommitténs förslag innebäratt samhället skapar former för att underlättaen övergång från hyresrätt till bostadsrätt.RRV ifråga- 1981/82:169 302 sätter mot bakgrund av det perspektivverket redovisat om de föreslagna medlen är tillräckligteffektiva och ändamålsenliga för att leda till en mer omfattande ombildning. För att en mer omfattande och snabb ombildningskall komma till stånd krävs enligt RRVs mening att det ocksäföreligger ekonomiska incitament för en övergäng från hyresrätt till bostadsrätt,närmast genom att de boende kan fä lägrebostadskostnader. Beträffande fastighetsägaren ärdet viktigt att han anser sig fä dels en skälig ersättning,dels en säker betalningsform. RRV har i princip inget att erinra mot de förslag om organisatoriska m fl förändringar somkommittén föreslår i samband med föreningsbildning. RRV vill betona den ökade betydelsen av en ekonomisk plan, speciellt motbakgrund av det ekonomsika ansvarstagande som hyresgästerna påtarsig vid en ombildning. RRV anser liksom kommittén att planen bör finnas upprättad innan föreningenfattar beslut om fastighetsförvärv. Kommitténs förslag innebäratt fär en viktig roll i föreningsbildningen. Styrelsen skall t ex spela enaktiv roll när det gäller rekryteringen av intygsgivare.Vidare fär styrelsen ansvaret för rådgivning ochinformation till enskilda hus-häll ochkommuner. RRV finner att förslagen ligger i linje medstatsmakternas intentioner (prop 1977/78:93, CU:28) och tillstyrker förslagen. Behovet av resurser för de nya arbetsuppgifter som tillkommer om kommitténs förslag genomförs kommer bl a att bli beroende av antalet ombildningar.Enligt RRVs uppfattning är det viktigt att bostadsstyrelsengör en samlad bedömning av resursbehov och andra konsekvenser för styrelsen som kan följa av att kommitténs förslag genomförs.RRV anser det lämpligt att fär i uppdrag att samlat redovisa konsekvenser ochresursbehov för styrelsens vidkommande. RRV tillstyrker huvuddragen i kommitténs förslag tillfinansiering av fastighetsförvärv vid övergäng frän hyresrätt till bo-Stadsrätt. Kommittén föreslär attbostadsrättsföreningar som förvärvar fastighet som ägs av allmännyttigt bolag börkunna ta över ev underhällslån och hyresförlustlänsom kan finnas i fastigheten.' Syftet med att lata bostadsrättsföreningen ta över även dessa län tycks vara en önskanfrän kommitténs sida att hällanere grundavgiftens Storlek. Töreningar somfinansierar fastighetsförvärv med en sä hög läneandel som det här kan bli frägaom torde lätt hamna i finansiella svårigheter, eftersom de har sma likvida reserver foratt stå emot finansiella påfrestningar, t ex en höjning av det allmänna ränteläget. De förutsättningar somgällde när dessa läninfördes, deras karaktär av stödi en extraordinär situation samt att det är topplångör att staten, i de fall fastighetermed underhållslän eller hyresförlustlån säljs, bör kräva att säljaren med likviden för fastigheten löser dessa lån. RRV avstyrker därför att underhällslän och hyresförlustlänskall kunna tas över av bo-Stadsrättsföreningar somombildar en allmännyttigt ägd fastighet till bostadsrätt. 1981/82:169 303 RRV delar kommitténsuppfattning att köpare av bostadsrätter, som har småeller inga möjligheter att själva finansiera grundavgiften bör fä samhällets stödför att kunna låna till del av grundavgiften. Enligt RRVsuppfattning måste det dock utöver en prövningav förmögenheten ocksä tillkomma en prövning av den sökandesinkomst. Personer utan förmögenhet men med högre inkomster bör normalt ha goda möjligheter att få låna till hela eller delar av grundavgiften i kreditinrättning utan samhälletsstöd. RR.V föreslär därför att en övre inkomstgränsinförs i behovsprövningen. Kommittén föreslär att detinförs endera ett särskilt statligt läneller en statlig länegaranti för den som fårsamhällets stöd för att förvärva enbostadsrätt.- Det finns flera nackdelar medatt införa särskilda statliga län eller lånegarantier förförvärv av bostadsrätter. Förslaget förstärker ytterligare bostadsverkets roll som länemyndighet, någotsom statsmakterna i olika sammanhang uttalat sig emot. Det är vidare frågaom en låneform som bostadsverket hittillsi endast begränsad omfattning handlagt, nämligen personlånutan säkerhet i fastigheter. Verkets läneverksamhet har främst varit inriktad mot llriegivning med säkerhet i fastigheter. saknar idagrutiner, administrativa stödsystem, personal och erfarenhet för att administrera den föreslagna typen av lån. Sädana rutiner och stödsystem skulle behöva byggas upp och personal rekryteras innan läneverksamheten kan påbörjas. Kostnaderna för detta kommer väsentligtatt överstiga de som kommitténanger, även vid den ärendevolym som anges i räkneexemplen. De ökadeadministrationskostnaderna kan inte täckasav ökade avgifter för uppläggningoch avisering. RRV avstyrker därför kommitténsförslag till statliga lån/länegarantierför förvärv av bostadsrätt och förordari stället ett system med kommunalborgen, liknande det som redan finns i flera större kommuner. I följande tabell redovisar RRV sä längt det är möjligt det ärliga kreditbehov som kommitténs förslag resulterari samt hur kreditbehoven varierar med antal ombildade lägenheter per är.Beräkningarna grundas på koimiitténsantaganden i kapitel 6 och 7. Underlag saknas för att beräkna behovet av förvärvslän enligt bostadsfinansieringsförordningen. Behovet av krediter för detta ändamål kommer dock att öka jämfört med nuläget. Antal lägen-hetsombild-mngar per är Antal läneärenden för förvärv av bostadsrätt Behov av bottenkrediter i samband med fastighetsförvärv,