prop · G503113 · 1981-12-31 00:00:00 — BefolkningstiUväxlenhar också medfört att en alll störte andel av de förvärvsarbetande i kommunenlångpendlar till arbeten i andra kommuner. pendlade ungefär 10 procentav de förvärvsarbetande i kommunen tiU . Enligtprognoserna i länsplanering 1980 så kommer den kraftiga befolkningstillväxtenatt fortsätta från 145000 tiU 1990. För att en dämpningav befolkningstillväxt skall kunna åstadkommas måste en kraftigdämpning av sysselsättningstillväxten i ske. BefolkningstUlväxten i (även ) sammanhänger i hög grad med liUväxten iStockholmsområdet. Uppsalakommuns arbetsmarknad är p. g. a. den höga andelen inom service ochtjänstesektorn (1975) stabil och relafivt oberoende avkonjunkturförändringar. Den industrisektora medför dock svårigheter förpersoner som är intresserade av arbete inom oUka typer av leknisk industri. Detfrämsta sysselsättningspolitiska målet för kommun måste vara attåstadkomma en näringslivssammansällning som kan ge alla kategorier avarbetssökande arbele. I första hand innebär detta att arbeten inom industrinmåste ökas. Dennorra länsdelen omfattar kommunerna . Under70-talet har utvecklingen varit mycket positiv för kommun. Detta berortill stor del på utbyggnaden av kärnkraftverket i Forsmark.Sysselsättningsutvecklingen där har kraftigt överskridit de prognoser som fannstillgängliga . Både i anläggningsverksamhet och i drifthar sysselsättningen ökat mer än beräknat. När det gäller driftpersonalen ärdel fråga om varaktig sysselsättning. Industrieraai har också utvecklats posUivt vUket bidragit fill en betydandebefolkningstiUväxl i kommunens södra del. 1 har också expansionen ibetydande utsträckning berott på närheten lill växande arbetsmarknad. Befolkningenberäknas enligt länsplaneringen i likhet med 70-lalet även Prop.1981/82:113 Bilagedel 13 ökaunder 80-talets början. Avvecklingen av kraftverksbygget i Forsmark med 81/82 kommer dock att innebära negativa effekter för delssysselsättningen i kommunen dels befolkningsutvecklingen . Enmålsättning måste vara all motverka del problem som avvecklingenav kärnkraftverket i Forsmark innebär och skapa alteraativ sysselsättning förden byggnadspersonal som vill bo kvar och arbeta i regionen. FörTierps kommun har utveckUngen varit negaliv. Del uppställdabefolkningsmålet har inte kunnat uppnås. De önskvärda fill-skotten av nya arbetstillfäUenframför allt i industrin har inte kunnat reaUseras. De regionalpoUliska styr-och sfimulansmedlen har varit otillräckliga. Den önskvärda förstärkningen avkommunen inför 80-talet, bl. a. i form av en förbättrad åldersstruktur har intekunnat förverkligas. Under1980-talet måste den väntade befolkningsminskningen i kommunen vändas fiU enpositiv utveckling. 1980 bodde det 20619 invånare i kommunen. harför 1990 föreslagit ett planeringslal på 21000 invånare 1990. En föratsättningför att detta befolkningsmål skall kunna uppnås är dock att en betydandesysselsältningslUlväxt kan åstadkommas. Ungefär 1000 nya arbetslillfällenskulle behöva skapas i kommunen. Älvkarlebykommun har liksom inte nått pianeringsmä-lel vad gällerbefolkningen. Sysselsättningen framför aUt i industrin har inte kunnatutvecklas på önskvärt sätt. Det dominerande företaget harsuccessivt skurit ned personalstyrkan och någon mer betydande nyetablering harinte skett. Under1980-talet föratses en negativ befolkningsutveckling i . Detkrävs även här kraftiga insatser för all motverka en annars ofrånkomligbefolkningsminskning i kommunen. Problemeni de tre Nordupplandskommunerna är på många punkter likartade. En sammanfattandegemensam bild kan därför vara värdefull. Sysselsättningen iregionen är i hög grad beroende av basnäringarna jord- och skogsbrak samtindustri. Tjänstesektorn svarar endast för en liten del av arbetslillfällena.Jordbraket består till slor del av små enheter som ulan kompletterandeverksamhet inle kan ge full sysselsällning. Industrin finns ikonjunkturkänsliga branscher som dessutom är föremål förgenomgripande strakturförändringar. Förelagen är stora och dominerar heltsysselsättningen i de orter de är lokaUserade. Detta ger en samhäUsbildning somär mycket känslig för straklur- och konjunkturförändringar. Denkvinnliga förvärvsintensiteten i regionen låg på 55 procenl. Detta kanjämföras med riksgenomsnittet på . Arbetsmarknaden i Norduppland haren straklur som gör del svårt för kvinnor att få arbete. Iregionen finns en slor andel äldre personer. Av befolkningen är 19 procentålderspensionärer vilket kan jämföras i riket. 1981/82:113 Bilagedel 14 Skevheteni åldersstrakturen väntas bestå även . Stora krav ställs påkommunernas äldreomsorg. FörTierps, och kommuner - Norduppland -gäller för attmotverka en negativ befolkningsutveckling att behovet av ny sysselsättning äralarmerande stort. Målet bör vara att tUlskapa omkring 2500 nya arbetstUlfällenpå lio år. Att uppnå detta mål i länets utveck-Ungssvagaste del är en ulmaningi det kommande regionalpolitiska arbetet. Ett mycket stort ansvar läggs på allasysselsättningsstyrande organ -centralt, regionalt och lokalt. Länsstyrelsenmåste arbeta för att i betydande utsträckning förstärka de regionalpolitiskamedel som kan användas i länets norra del. En dominerande del av länsstyrelsensresurser för regionalpolitiskt arbete skall avdelas för Norduppland. 2 Mål och riktlinjer för utvecklingen i länet Förden med kommunerna är del enligtlänsstyrelsens mening nödvändigt med en dämpning av befolkningstillväxten iHåbo kommun. En dämpning av befolkningstillväxten kan ske genom ett minskatbostadsbyggande. Det är även kommunens målsättning att successivt minskabostadsbyggandet för att få en långsammare lUlväxl-takt. Flerarbetstillfällen för kvinnor är nödvändigt i såväl som kommunäven om det främsta målet för bör vara alt öka del totala antaletarbetsliUfällen på den lokala arbetsmarknaden. Enförbättring av koUekfivlrafiken mellan och är nödvändig. Detkan ske antingen via ett återapptagande av tågtrafiken eUer genom attbusstrafik till cenlram inrättas. Uppsalakommun har under 1970-lalel ökat med 16000 personer. Ökningen har berott bl.a. på en stor inflyttning tiU kommunen. En dämpning av befolkningstiUväxten under1980-talet bör eftersträvas. Befolkningstillväxteni sammanhänger emellertid även i hög grad med tillväxten iStockholmsområdet. För att en dämpning i skaU kunna åstadkommas måstedärför även en kraftig dämpning av sysselsättningstUlväxten i . Sysselsättningeni den norra länsdelen är i hög grad beroende av basnä-ringaraa jord- ochskogsbrak samt industrin. Tjänstesektorn svarar endasi för en liten del avarbetstiUfällena. Ettav de viktigaste målen för regionalpolitiken i länet är att skapa en stabil ochväldifferenlierad arbetsmarknad i den norra länsdelen. Hela den norra länsdelenbör betraktas som en gemensam arbetsmarknadsregion. Sysselsättningspolitikenbör på kort sikt inriktas på alt motverka de 1981/82:113 Bilagedel negativaeffekter av sirakturförändringarna inom jära- och stålindustrin och inomskogsindustrin som kan väntas uppkomma. Norduppland måste också minskaberoendet av de stora och känsliga råvarubaserade industrieraa. En annan storregionalpolitisk fråga är problemet att skapa ersätlningsverksamhel för debyggnadsarbetare som kommer att friställas i samband med att kärnkraftverket iForsmark färdigställts. kommer de första byggnadsarbetarna attfristäUas. Delär klart uttalade mål att de som arbetar vid kraftverket ochsom bor i regionen skall beredas möjligheter att bo kvar och arbeta där. Sysselsättningsmöjligheternaför kvinnorna och ungdomen måste förbättras. En decentralisering av offentligverksamhet från lill den norta länsdelen skulle bidra lill att antaletarbelsliUfällen för kvinnor ökade. Länsstyrelsenhar fastställt planeringstal för länets kommuner avseendeår 1985. I Lp 80 skall enligt föreskrifter från regeringen förslag tillplaneringstal redovisas. Iföljande tabell redovisas sammanfattat aktuella befolkningstal, prognoser ochplaneringstal. Planeringslalenför och kommun har salts lägre än prognosvärdena församma år. Planeringstalen 1990 innebär liksom prognosvärdena en ökning avnuvarande befolkningstal men anger en något måttligare ökningstakt.Länsstyrelsen vill med detta markera en strävan att dämpa den nuvarandebefolkningstiUväxten i och kommuner. Förövriga kommuner har planeringstalen 1990 satts något över prognosantagandenaför . Planeringstalen 1990 innebär för samtliga kommuner i länet etthögre befolkningstal än . Prop.1981/82:113 Bilagedel 16 Tierpskommun skaU även i fortsättningen vara regionalt centram för den nortalänsdelen liksom för den . En strikt tillämpning avortsplanen vid fördelning av stafiiga investeringar är inte tiUämplig i aUasituationer. Särskild hänsyn måste las fill den existerande ortsstrakturen medflera jämnstora orter i en region. Även i framliden bör utvecklingen ske spriddöver flera av dessa tätorter. Närregeringen och på nytt tar upp frågan om stödområdesindelning börkommunerna i län inplaceras i stödområde enligt följande: kommun, föralom del område som anges under punkt 2,stödområde 3 Älvkarlebykommun stödområde 3. Övriga kommuner inplaceras ej i stödområde. Nordupplandskommunerna är nu inplacerade i stödområde 2. Underavvecklingsperioden för byggnadsarbetena i Forsmark bör Nord-upplandskommuneraafr. 1982 inplaceras i stödområde 4. Offertslödbör kunna utgå i alla stödområden. Regionalpolitisktslöd bör utgå till Nordupplandskommunerna för byggande av kommunalaindustrilokaler. 3+5 Riktlinjer (program) för olika samhällssektorer samt förslag till konkretaåtgärder riktade till den centrala nivån Allmäntsett är det vikfigaste målet att få fill stånd en induslriulveckling i landetsom leder tiU alt de övergripande samhällsmålen kan uppnås. Påregional och lokal nivå är målet all yllerligare utöka samarbetet meUanmyndigheter, organ och organisationer i syfte att förbättra samhälletsinsatser gentemot industrin och bättre ta fillvara industrins önskemål. Medhänsyn tiU industrisysselsättningen beräknats stagnera och i Norduppland gåtillbaka kraftigt har ansett det motiverat att vidta åtgärder föratt kunna stimulera industrins utveckling. Del är därför naturligt att ettprogram för samhällets insatser för industrin i län utarbetas inomramen för länsplanering 80. 1981/82:113 Bilagedel 17 Nedananges sammanfattningsvis i punktform de överväganden och förslag som tas upp iindustriprogrammet. EnsärskUd central näringspolitik måste utformas. Speciell vikt måste läggas vid att utvecklaarbetsfördelning och samarbelsformer mellan olika nivåer i ettnäringspolitiskt planeringssystem. skall vara del samordnande organet påregional nivå när det gäller näringslivsfrågor. Elt systematiskt samarbete mellan ,länsarbetsnämnden, utvecklingsfonden, , primärkommunerna och defackliga organisationerna saml företagsorganisationerna bör etableras. Branschprogram bör successivt utarbetas. Arbetetbör ske i samarbete mellan centrala och regionala organ. UtveckUngsfondens lånemedel bör ökas så att en ökadandel kan avsättas för s. k. utvecklingslån. Fondens risktagande vidlånegivning bör ses över. Nordupplandsgrappensprojekt "mindre och medelstora företag", bör drivas vidare av , länsarbetsnämnden och utvecklingsfon den. Projektet "exportpulsen" dvs.undersökning av möjligheten lill export från mindre- och medelstora företag,bör genomföras i länet. En genomgång av industrimarken i länets kommuner,bör göras. Industrilokaler för uthyraing bör finnas i allakommuner. Dearbetsmarknadspolitiska åtgärderna bör samordnas med de närings politiska. Frisläppandeav investeringsfonder bör användas dels som konjunklur- eller stabUiseringspolitiskt instmmenl och dels som regionalpolitiskt in slrament. Yrkesleknisk högskoleutbUdning dels med inriktningpå Uvsmedelslek-niska området och dels med inriktning på kärnkraflslekniskaområdet (Forsmark) bör inrättas i . Regionalpolifiska hänsyn måste tas vid uppbyggnadenav Upsams (samhällsföretag) organisation. Kraftverksbyggeti Forsmark är en regionalpolitisk satsning i Norduppland som haft stor effektför sysselsättningen m.m. i regionen. När nu slutet på byggnadsarbetena kanskönjas blir en viktig del av denna satsning att fullfölja arbetena på elt sättsom ger största möjliga bestående posifiva effekt för bygden. Närden stora byggarbetsplatsen avvecklas kommer ersättningsverksamhet attbehövas. Dels krävs varaktig sysselsättning för den byggnadspersonal som viUbo kvar och arbeta i regionen dels krävs kortvarig sysselsättning somavrandning till byggnadsarbetena. Skapandet av i första hand varaktigsysselsättning är en viktig del av den regionalpolifiska 2 1981182.1 saml. 1981/82:113 Bilagedel 18 satsningsom kraftverksetableringen utgör. Det är klart uttalademålsättning att de som arbetar,vid kraftverket och bor i regionen skall beredasmöjlighet att bo kvar och arbeta där även efter del kraftverket i Forsmarkbyggts färdigt. Enligt bedömning skulle närmare 900arbetsliUfällen behöva ersättas i regionen. Ävenom VattenfaU förmår att genomföra en mjuk nedirappning behövs sannolikt ocksåen del byggnadsprojekt i övrigt som avrandning liU kraftverksbygget. Storaprojekt som hetvattenledning tiU kan bli aktuella i dettasammanhang men även en rad mindre projekt. Det kommer här i stor utsträckning atthandla om kommunala objekt och med tanke på Nordupplandskommunernas ekonomiskasituafion måste arbetena ulföras som beredskapsarbeten med förhöjdastatsbidrag. kommer att tUlsammans med länsarbetsnämndennoggrant kartlägga objekt som är lämpliga från regionalpolitisk synpunkt ochsom är anpassade efter Forsmarkspersonalens behov. En objektkatalog måste varaklar i lagom tid tUls nedtrappningen börjar. Antaletsysselsatta inom den offentliga sektorn har under en följd av år ökat kraftigt.De framfidsbedömningar som kan göras pekar mol en fortsattsysselsättningstillväxt om än i något långsammare takt. 1 första hand är detdelar av den primärkommunala och den landstingskommunala verksamheten som växer(vård och social verksamhet). Men även inom den statliga verksamheten ökarantalet sysselsatta. Denoffentliga sektorn expanderar starkast där den redan finns etablerad, dvs.mest i större orter. Denna utveckling sker parallellt med en minskad sysselsättningi basnäringarna jordbruk och industri. blir effekten en koncentrationav sysselsättningen lill störte orter, främst primära centra. 1Uppsala län råder en extrem obalans vad gäller den offentliga sektornslokalisering. Verksamheten är i hög grad koncentrerad liU tätort. Nära80% av arbetsfillfällena inom den offentliga sekiorn i länet fanns iUppsala kommun, vUkel kan jämföras med att av länets befolkning då bodde ikommunen. är andelen av arbetsfillfällena åtminstone inte mindre enligtlänsstyrelsens beräkningar. Detär uppfattning alt decentralisering av den offentliga sektorn ilänet skuUe kunna vara ett mycket effektivt regionalpolifiskt styrinstrament.En föratsättning är att ges reella möjUgheter att genomföradecentraliseringen. Detär åsikt att decentraliseringen skall drivas med kraft i länet.Eftersom en spridning av tillväxten inom den offentliga sektorn tUl regionalaoch lokala kontor endast kan ge en från regionalpolitisk synpunkt marginelleffekt, krävs större grepp som innefattar utlokalisering av hela verksamhetereller specieUa delar av verksamheterna. 1981/82:113 Bilagedel 19 Måletskall vara att skapa starka centra för administration och planering i de nortaoch södra länsdelarna. En funktionell uppdelning mellan länsdelarna, så altverksamheter som drar nytta av varandra samlokaUseras, bör diskuteras.Länsstyrelsens arbele skall i första hand inriktas på all förlägga verksamhettiU den norra länsdelen. Länsstyrelsenanser att regeringen bör la ställning för en kraftfull och omfattandedecentralisering av offenllig verksamhet inom län. Efter ett sådantställningslagande är beredd alt utarbeta ell detaljerat programför decentraliseringen. Det är inte meningsfuUl all peka utvilka myndigheter som bör bli aktuella för ufiokaUse-ring i elt sådantsammanhang. Energifrågoraabörjar få elt alll större utrymme inom samhällsorganens arbete. Det fmns enbred politisk enighet om nödvändigheten att komma ifrån landets mycket storaoljeberoende. Resultatet av folkomröstningen om kärnkraft innebär attelförsörjningen måste omorganiseras. för att minska oljeberoendet är ett ökat utnyttjande av inhemskaenergikäUor. har kunskaperna om de inhemska energikällornaökat avsevärt. Studier bedrivs på flera nivåer, från närmast grandforskningtill praktiska fullskaleförsök. På utredningssidan har avsevärd möda lagts nedpå beräkningar av möjligt energibidrag från inhemska energikäUor ochbedömningar av marknads-, dislribufions- och ekonomiska föratsättningar. TiUmycket stor del har dessa bedömningar gjorts på riksnivå, men perspektivet haralltmera förskjutits till lokal och regional nivå. a. förbättra beslutsunderlag i konkreta ärenden samt attfå ett fördjupat underlag för den övergripande planeringen har en särskUdenergistudie för länet initierats. Riksdagenkommer under del närmaste året att ta ett nytt energipolitiskl beslut, där enav de viktigaste punkterna med största sannolikhet kommer att vara övergångenfrån olja lill alternativa energikällor. Med stöd av detta rikspoliliska beslutoch de länsinvenleringar, som genomförs inom ramen för länsstyrelsensenergiulredning, ämnar utarbeta ell energiprogram för Uppsalalän. Programmet skall omfatta de energikällor som kan vara aktuella för länetoch beskriva möjligheter för och konsekvenser av deras utnyttjande. Energiprogrammetbör så långt möjligt redovisa alternativa försörjningsmodeller ochkonsekvenser av alternativen. För länets del kan det vara aktueUt att, föratombiobränsleförsörjning, belysa konsekvenser av och föratsättningar för en ökadkolanvändning samt som ett alternafivt utnyttjande av värme från Forsmark. Länsstyrelsensmålsättning är att energiprogrammel skall tjäna till ledning för länsstyrelseni olika energipolitiska frågor. Det skall också kunna Prop.1981/82:113 Bilagedel 20 stimuleratill och vägleda energipolitiska satsningar i länet, främst i Norduppland.Programmet skall dessutom fungera som elt stöd och en informafionskälla för demyndigheter, förelag, organisationer och individer som på olika sätt kommer attdelta i omstraktureringen av energisystemet. Iglesbygden har försörjningsmöjligheterna försämrats. Folkmängden har minskatkraftigt och servicen lunnals ut. har ökad uppmärksamhet fästsvid glesbygdens problem. har fattat beslut om åtgärder för allförbättra levnadsvillkoren för befolkningen och värdet av en levande landsbygdhar alltmer betonats. Länsstyrelsenhar genom länsplaneringsmedel och glesbygdsmedel fåll ökade möjligheter attfrämja utvecklingen i länets utpräglade glesbygder. har ocksåfått rollen som samordnare av glesbygdsinsalserna. Glesbygdsprogrammelär en utgångspunkt för en bred regionalpolitisk satsning i Norduppland därutvecklingsmöjligheterna i glesbygden tillvaratas. Programmet innehåUer målför utveckUngen i den utpräglade glesbygden, riktlinjer för de insatser somkrävs och förslag liU åtgärder. Deresurser som står till förfogande för glesbygdsinsalser ärknappa. Det är därför av största vikt att alla statliga länsorgan, landsting,berörda kommuner och intresseorganisationer tar del i arbetet inom ramen försin egen verksamhet och med hjälp av extra resurser som kan bli aktuella. Länsstyrelsenhar avgränsat ett glesbygdsområde i den norra länsdelen. Området omfattarHållnäs, Västlands och Öslerlövsla församUngar i saml Forsmarksförsamling och skärgården i kommun. Med skärgården menas i huvudsakGräsö och övriga öar som saknar fast landförbindelse. Deövergripande målen för glesbygden i länet bör vara att bibehålla nuvarande folkmängd och förbättraåldersstrukturen att bibehåUa och helst öka antalet arbelslillfällen att bibehålla och i vissa avseenden förstärkaservicen att förbättra kommunikationerna. Enligllänsstyrelsens uppfattning krävs en övergripande vattenresursplanering för skall kunna lösa de problem som finns när del gäUer vattentillgångarna ilänen. En sådan planering bör bedrivas gemensamt av länsstyrelserna, regionalakommittéer, kommunerna, vattenvårdsförbund eUer vatlenförbund. Det är ocksåangeläget all skogsvårdsstyrelserna och lantbraksnämnden deltar i ett sådantarbete. 1981/82:113 Bilagedel 21 Dessaarbeten som är grandläggande för aUt nyttjande av vattenresurserna bör iförsta hand komma tiU slånd inom Fyrisåns, och Tämnaråns nederbördsområden.Behovet av vatten för odUng av energiskog eller inverkan på vattenföringen avdikning för att vinna produktiv skogsmark är exempel på aktuella frågor somberör dessa vattenområden. De hydrologiska frågorna är också av stor vikt förskyddsintressena i Forsmarksåns nederbördsområde. I rapporten och Vatten 2har Fyrisån klassats som ett av 13 vattenobjekt med särskilda planeringsbehov.Länsstyrelsen skall här i samråd med berörda kommuner utarbeta ettåtgärdsprogram för vård och utnyttjande av vattenresurserna. För kustvattnets delföreslås i rapporten och Vatten 2 med hänsyn tUl de intressekonflikter somfinns i (recipientkrav, fiske och friluftsliv) att länsstyrelsennärmare analyserar motsättningaraa och i samråd med kommuner och centrala verklägger fram fröslag till ålgärdsprogram. Vidare påtalas ocksåplaneringsbehovet för den uppländska skärgärden med bl.a. det skyddsvärdavattenområdet öster om . Regionen föreslås som helhet i enförsöksverksamhet för studium av lämpliga planeringsformer med delegationenför havsresursverksamheten som samordnare. Avregeringens beslut om fullföljande av den fysiskariksplaneringen för län framgår att det är angeläget att ett handlingsprogramför naturvården i länet upprättas. Ett sådant handlingsprogram skall redovisavar de värdefulla naturområdena finns, i vilka avseenden de är värdefulla ochhur värdefulla de är. Vidare skall programmet innehålla förslag till på vilketsätt naturvärdena bör skyddas eller vårdas samt i vilken turordning detta börske. Under föratsättning att tillräcklig arbetskraft kan avsättas förnaturvårdsprogrammet har följande tidplan föreslagits. Klar i böijan av juni 1980.Fältkontroller . sker kontakt med kommunerna och kommunförbundetslänsavdelning. Genomgång och utvärdering av objekten under hösten 1980-våren 1981.Samråd sker konfinuerligt. Materialet sammanstäUs kommunvis. Revidering med hänsyn tiU inkomna synpunkter. SammansläUning.Behandling i styrelse . Arbeteti övrigt sker inom naturvårdsenhetens sektion för allmän naturvård. Enfortlöpande avrapportering av arbetsläget skall ske i de årliga länsrapporterna. Prop.1981/82:113 Bilagedel 22 Länsstyrelsenhar beslutat att elt regionalt kulturminnesvårdsprogram skall upprättas förUppsala län. Arbetet som beräknas pågå av påbörjades iapril 1979. För programarbetet har bildats en styrgrapp med representanter förlänsstyrelsen (, naturvårdsenheten, planenheten ochregionalekonomiska enheten) och . har för utarbetandet avprogrammet anställt en extra tjänsteman för medel som ochStiftelsen ställt tiU förfogande. Programarbetetbedrivs i huvudsak i enlighet med de riktlinjer som utarbetats avriksantikvarieämbetet och statens planverk i samråd med . Programmetavses när del är färdigt att antagas av styrelse. Länsstyrelsenshuvuduppgift i det fortsatta regionalpolitiska arbetet blir att i olikaavseenden fullfölja det arbete som redovisats i länsprogram 80. Det innebär atthelt utvecklade program skall föras vidare ut i samordnad planering och ettfungerande åtgärdsarbete. Rikfiinjerna för de statliga sektorsorganen skallsuccessivt preciseras med utgångspunkt i programmen. I den kommunalaverksamheten och i annan verksamhet utanför den statliga sektorn skaUprogrammen följas upp genom återkommande samråd. Programmen skall efter handses över. I de årliga länsrapporteraa skall väsentliga insatser inom programmenredovisas. Inomde områden där programutveckling återstår skall arbeta vidare föratt nå fram till en hos berörda organ förankrad uppfattning om huråtgärdsarbelet inom de olika fälten skall bedrivas. Vidtagna åtgärder skallredovisas i länsrapporterna.