prop · G503106 · 1981-12-31 00:00:00 — Vi kan inle med säkerhet förutsäga resultaten avforskningen och effekterna av deras tillämpningar. Delta talar enligl minmening för att bibehålla och i vissa fall bygga ut en god beredskap inom såvida forskningsfält som möjligt. vill jag framhålla alt en sådanambition i dagens ekonomiska läge reser krav på en effektivare planering avforskningen, ell bättre ulnylljande av resurserna för denna med öppenhet föromfördelningar av dessa mellan olika forskningsområden och en höjd kvalitet iforskningen. Högskolansforskning och forskarutbildning, förhållandena inom dessa, effektiviteten i denverksamheten, är grundläggande för utvecklingen av hela vårforskningsverksamhet. Del är därför naturligt all jag i milt anförande ägnarbetydande utrymme ål frågor som sammanhänger härmed. Högskolereformenoch del omfattande utrednings- och beredningsarbete som föregick den utgickfrån den grundläggande högskoleutbildningens problem och behov. Frågor omforskningen och forskarutbildningen kom alt behandlas i första hand inle pådenna verksamhels egna villkor ulan som konsekvenser av bedömningar ochställningstaganden som gjordes i fråga om den grundläggande utbildningen. Ettanlal utredningar har från skilda utgångspunk- Prop.1981/82:106 12 terbehandlat frågor som mer eller mindre direkt rör högskolans forskning ochforskarutbildning; vissa beslut av statsmakterna har också faltals på grundvaldärav. har erfarenheter hunnit vinnas av den organisafion och delregelsystem för högskolan som gäller på grundval av 1975 och 1977 årsreformbeslut. Delvar mot denna bakgrund som tillkallades våren 1979.Kommitténs ledamöter hämtades bland personer som aklivi arbetar inom högskolansforskning och forskarutbildning. 1 direktiven gavs kommittén stor frihet attvälja vilka frågor och problem som skulle tas upp lill behandling. Kommitténshuvudförslag redovisas i betänkandet (SOU 1981:29) Forskningens framlid.Belänkandel har remissbehandlats. De allmänna omdömena om belänkandel hardärvid varit övervägande positiva, även om meningarna har varit delade införvissa av de enskilda förslagen. Kommitténhar på den relativt korta lid som stått till dess förfogande genomfört ettomfattande och förljänslfulll arbete. Den har därigenom givit en värdefullbelysning av den berörda verksamheten utifrån aktiva forskares ochforskarstuderandes utgångspunkter. Kommitténsbetänkande inleds med en redogörelse för forskningens situation i ellhistoriskt perspektiv. Innan problemen i forskningens nuvarande situationbehandlas i belänkandel gör kommittén ett försök att precisera forskningensväsen som grund för de fortsatta resonemangen. Här redovisas olikavetenskapstraditioner och forskningsbegrepp. Vidare beskrivsforskningsprocesser och diskuteras vilka krav som bör ställas på god forskning.Kommittén tar också upp vissa frågor om tvärvetenskaphg forskning. Dessainledande avsnitt bedöms positivt av de remissinstanser som behandlar dem. Deär till helt övervägande del av den karaktären att de inle föranleder någraställningstaganden från regering och riksdag. Dehar dock utgjort några av utgångspunkterna för mitt anförande under förevarandeavsnitt. Till övriga delar av kommitténs redovisningar och förslag återkommerjag i senare avsnitt. Bl.a.till följd av regeringens och beslut om all denforskningspoliliska propositionen borde presenteras för under denföljande mandatperioden och del nyssnämnda förberedelsearbetet inför denna allmänna debatten om forskningen och forskningens villkor breddals ochfördjupats. Sålunda har en rad organisationer och politiska partier ägnatsärskild uppmärksamhet åt forskningsfrågor samt i vissa fall utformat särskildahandlingsprogram. Detta har lelt till att stora grupper långt utanför den kretssom har deltagit i den allmänna debatten om forskning ochforskningspolitik har kunnat engageras. Därmed har enligl min mening viktigabidrag lämnats lill en allmän, vidgad insikt om forskningens betydelse församhällsförändringar av skilda slag. Prop.1981/82:106 13 Dennautveckling är myckel glädjande. Den är elt steg i riktning mol fördjupaddemokrati i vårt samhälle. Med den betydelse forskningen har församhällsutvecklingen är del enligl min uppfattning nödvändigt all frågor omplanering och prioritering saml om resurser för forskningsverksamhet inleförbehålls ett fåtal utan förs ul lill en allmän och bred diskussion. Därigenomökas också insikterna om forskningens villkor och arbetsmetoder, vilket är enförutsättning för all motverka den misstro mol delar av forskningen ochforskarna inom dessa som ibland kommit lill uttryck . Dennamisstro är elt forskningspoliliskl dilemma och jag vill här något utveckla minsyn på detta. Den tekniska utvecklingengrundar sig i betydande utsträckning på intensiva forskningsinsatser inom enrad områden. Vissa av de mest framträdande delarna av denna utveckling byggerpå en myckel specialiserad forskning med hög abstraktionsnivå och är bl. a.därför så komplicerade alt de svårligen låter sig förstås av andra än ell fåtalspecialister. Härav följer också att det ofta är svårt för allmänheten attbedöma effekterna av denna utveckling. Det är föga märkligt om människor känneroro inför och ifrågasätter värdet av en teknisk och vetenskaplig utvecklingvars inre sammanhang och yttre effekter är svärgripbara för dem. Del är inteheller märkligt om denna oro ibland kan övergå lill misstro mol den forskningsom lägger grunden för sådan teknisk utveckling och de forskare och specialistersom utifrån sina kunskaper inom området försvarar utvecklingen och kräverökade resurser för den. Del är i detta sammanhang som det enligt min mening ärsärskilt angelägel med en öppen och omfattande samhällsdebatt. 1 denna måsteforskarna själva känna ell ansvar för all villkoren för deras verksamhetförslås. Jag har framhållit all vi inle kan med säkerhet förutsägaforskningsresultat. När de väl föreligger måste emellertid utveckling ochtillämpning av dem kunna bli föremål för allmän diskussion. I en sådandiskussion måste accepteras all forskarna är specialister inom sina resp.områden men inte nödvändigtvis i att bedöma konsekvenserna av forskningensresultat för utvecklingen inom samhällslivets skilda delar. För detta fordrasmedverkan i diskussionen från så mänga olika grupper som möjligt. Del finns enligt minmening ingen annan väg all röja undan misstro och undvika polariseringar, närdel gäller forskningens och den tekniska utvecklingens förhållande lillsamhället i övrigi, än förbättrad information om dessa verksamheter och pådenna grund en öppen debatt om dem i vilken de deltagande parterna ömsesidigtrespekterar varandras utgångspunkter. Delta är i själva verket grunden för alldemokratisk samverkan och den bör självfallet gälla även del område jag nu harberört. Del är bl. a. mol denna bakgrund somjag anser all utvecklingen under desenaste åren av debatten om forskning och forskningspolitik är såhoppingivande. I min åsikt på denna punkt finns också känslan all de merarenodlat sidorna av de sammansatta forskningspoliliska frågorna, sidorsom ofta uppmärksammats i regeringens och arbete, än starkare än 1981/82:106 14 hillills kommer att belysas i den breda debatt jag härtalar om. Vad jag har sagt i delta avsnitt av mitt anförande bör också beaktasnär jag längre fram kommer att ägna särskild uppmärksamhet åt frågor omforskningsinformation. All forskning har, såsom jag inledningsvis betonade, ellerborde i vaqe fall ha ell i grunden gemensamt drag, nämligen all lösa problem.Med detta avses all angripa nya frågeställningar och blottlägga tidigare doldasamband mellan olika faktorer. Det är därigenom vi vidgar vårt velande, fårbättre insikt om förhållanden människor emellan, om olika kulturer, om naturenomkring oss och därmed om förutsättningar all förändra och. Det är främst arten av problem som skiljer olika slag avforskning från varandra. Arten bestäms av utgångspunkterna för problemensformulering, av metoderna att angripa problemen, av vem eller vilka somefterfrågar problemens lösning och slutligen också av en möjlig användning avde kunskaper som vinns genom att problemen löses eller behandlas. Del är ocksåi val och formulering av problem som olika slags värderingar påverkarforskningens inriktning. Värderingarna kan röra sig från striktinomvetenskapliga bedömningar av nyttan alt lösa ett visst problem förkunskapsutvecklingen inom ell specificerat forskningsområde, en disciplin,lill allmänpolitiska bedömningar av behovel av alt genom forskning lösa problemför att främja utvecklingen inom en viss samhällssektor. För tydlighetens skullvill jag lägga till att del naturiigtvis ofta förekommer alt värderingar somgörs från de skilda utgångspunkter jag här har nämnt sammanfaller. En avförutsättningarna för väsentlig forskning blir med delta synsätt alt man förmårtydliggöra de värderingar som styr problemvalen. Endasi därigenom blir detmöjligt alt visa i vilken utsträckning värderingar påverkar val av metoder ochteoribildning. Detta synsätt ger också en god förutsättning för alttillåta all man genom kritisk granskning prövar forskningsresultatenshållbarhet. All forskning måste kunna underkastas en sådan kritisk granskningför att de kunskaper den frambringar med tillförsikt skall kunna nyttjas avsamhället för olika ändamål och av forskningen själv för en fortsaltkunskapsuppbyggnad. Vad jag här har sagt rör också en vital del av vad vivanligen menar med forskningens frihet. Denna gäller ju rätten att medutgångspunkt i en vetenskaplig begreppsapparat, vetenskapligt dokumenteradefakta och teoribildning välja metod att lösa det uppställda problemet och attredovisa resultaten även om de inle är de förväntade. En sådan frihet äromistlig för all forskning men måste för all bli meningsfull både förforskningen själv och för samhället balanseras mot den kritiska prövning jagnyss har talat om. Val av problem däremot kan och bör inle vara en rättförbehållen den enskilde forskaren. Här måste olika värderingar alltifrån rentinomvetenskapliga lill allmänpolitiska bedömningar få påverkaställningstagandena. Självfallet är del nödvändigt all söka forskarnasmedverkan vid formule- 1981/82:106 15 Forskarna är bäsl skickade all bedöma möjligheternaalt angripa ell problem genom forskning och därmed all säkerställa all devalda problemområdena blir forskningsbara. Någrabegrepp rörande forskning och utveckling Jaghar uppehållit mig vid dessa frågor därför all jag anser all de ärgrundläggande för all forskning oavsett vilka syften den avses att tjäna. Fråndenna utgångspunkt blir en indelning av forskningen i olika kategorier, såsomgrundforskning, tillämpad forskning, seklorsforskning etc. en fråga om altskapa instrument för all kunna planera, väga och prioritera skilda syften medhela eller delar av forskningsverksamheten i förhållande till varandra.Indelningen som sådan säger således ingenting om vilket slags forskning som ursamhällets synvinkel är värdefullast. All kvalitafivt godtagbar forskning ärvärdefull och de olika slagen av forskning förutsätter och befruktar varandrapå mänga olika sätl. InomOECD enades man om vissa begrepp och definitionerna rörande forsknings-och utvecklingsarbete. Jag är medveten om att dessa begrepp kan uppfattas somväl schematiska och för vissa forskningsområden ofullständiga. Med vad jag nuhar sagt i minnet kommer jag likväl att i fortsättningen använda dem. Grundforskning,med vilken avses ell systematiskt och melodiskt sökande efter ny kunskap ochnya idéer ulan någon bestämd tillämpning i sikte. Tillämpadforskning, med vilken avses ell systematiskt och metodiskt sökande efter nykunskap och nya idéer med en bestämd fillämpning i sikte. Utvecklingsarbete,med vilket avses ett systematiskt utnyttjande av vetenskaplig och annan kunskapsaml nya idéer för alt åstadkomma nya produkter, nya processer, nya syslemeller väsentliga förbättringar av redan existerande sådana. Jagkommer också i syfte all nå ökad klarhet i framställningen all använda följandebegrepp vilka närmast är av administrativ natur. Sektorsforskning,med vilken avses sådan forskning som motiveras utifrån en viss samhällssektorsbehov av kunskap för all främja dess utveckling och som finansieras av dennasektor. Långsiktigkunskapsuppbyggnad, med vilken avses uppbyggnad av kunskaper och kompetens pånya områden, motiverade ufifrån sektoriella och motsvarande ändamål och somfinansieras av vederbörande sektor. Inomvetenskapligtmotiverad forskning, med vilken avses forskning som motiveras av rentinomvetenskapliga bedömningar och som finansieras av högskolan ellerforskningsrådsorganisalionen. Förall förtydliga dessa begrepp vill jag tillägga all verksamheten inom sektorerkan omfatta hela kedjan grundforskning, tillämpad forskning, utvecklingsarbete.Den långsikliga kunskapsuppbyggnaden år en del av 1981/82:106 16 sektorsforskningenoch lorde i många fall ha grundforskningskaraktär. För sådan grundforskning sominte kan motiveras och finansieras av seklorsorgan inom ramen försektorsforskningen har jag ansett del prakfiskt all använda begreppetinomvetenskapligt motiverad forskning. Jag är medveten om att begreppetlångsiktig kunskapsuppbyggnad kan ges en vidare innebörd, nämligen långsiktigutveckling av vetenskapsområden inom den av högskolan och forskningsrådenstyrda grundforskningen. I den följande framställningen använder jag emellertidav praktiska skäl begreppet i den mera begränsade betydelse somjag harangivit. Mingenomgång av begreppen kring vetenskaplig verksamhet och forskningspolifikvill jag avsluta med följande. Attsöka utveckla kunskap är naturligtvis en process som inte får anses varaförbehållen forskaren. Eiel konstnärliga sättet alt närma sig eller gestaltaverkligheten är ett exempel på ett skapande föriopp som bidrar till ökadeinsikter om denna gemensamt med vetenskapligt arbete men som i övrigt följersjälvständiga, fristiiende regler. Just när det gäller attityden till i förstahand de konstnärliga grenarna av vårt högskoleväsende är det viktigt attmarkera deras självständighet och förankring i andra traditioner avkunskapsutveckling än universitetens. Högskolereformenår 1977 skall enligt min mening i detta sammanhang ses som elt positivt led ien process genom vilken djupt olika traditioner fått möjlighet att befruktavarandra som de kunnat förenas organisatoriskt, nämligen i högskolansom en sammanhållande ram. Vid milt ställningstagande längre fram lill frågorom del konstnärliga utvecklingsarbetet avser jag att återkomma lill vad jaghär har berört. Idetta sammanhang finns det skäl alt ytterligare dröja vid en sida av högskolansom belyser den gemenskap som jag pekade på. När vi talar om vikten avforskningsanknytning tänker vi gärna i första hand på den ström av impulser somkommer från den vetenskapligt präglade eller orienterade verksamheten in isådana utbildningar eller sådant praktiskt arbete som fidigare har saknatdirekt anknytning till forskning eller som fortfarande har en bristfälligförbindelse av denna art. Delta är förvisso ell viktigt sätt all länka. Och påden punkten har högskolereformen skapat en god plattform för konkreta insatser.En annan aspekt av detta är all högskolan , just genom sin bredd,representerar vardagsproblemen i vårt land i en helt annan utsträckning äntidigare. Del är därför angelägel att också beakta intresset av det omvändaflödet av idéer, den stimulans som kommer in till forskningen från de nyadelarna av högskolan och det arbetsliv dessa representerar oeh som kan berikamängden och arten av vetenskapliga frågeställningar. Bara som ell exempel påden vitaliserings-process som jag här åsyftar vill jag nämna omvårdnadssidan isamhällsarbetet och de delar av högskolan som återspeglar denna. Del står juklart att de delarna i väsentlig utsträckning - liksom de konstnärliga, som jagtidigare berörde - har andra förankringar än de traditionella universitets- Prop.1981/82:106 17 utbildningarna.Det nödvändiga i all sådana delar av högskolan somjag här exemplifieratbetraktas också som givande parter i den samlade FoU-miljön vill jag därför medskärpa stryka under. Synpunkter i den riktning jag här har redovisat spelade enviktig roll i förarbetena inför de centrala reformbesluten på högskoleområdet under1970-talel och återkommer i remissyttranden över bl.a. den Andrénska kommitténsförslag, exempelvis från UHÄ. Mitt sätl alt här betrakta högskolan och dessmöjligheter har jag sökt all hålla fasl vid i tidigare ställningstaganden. Jagåterkommer lill frågor av denna karaktär i det följande. I tydlighetensintresse vill jag betona all min uppfattning så som jag nu har utvecklat deninle rubbar åsikten all vi i vårt land måste koncentrera våra fastaforskningsresurser på det säll som hitfills har skelt. Allbedriva inomvetenskapligt motiverad forskning och all utbilda forskare tillhörhögskolans grundläggande uppgifter. Sell i internalionelll perspektiv växerdenna uppgift i betydelse i takt med utvecklingen av forskningen. Sverigesresurser för forskning och de resultat dessa frambringar utgör endasi en litenbråkdel i jämförelse med de samlade forskningsresurserna ochforskningsresultaten i andra länder. är del nödvändigt för vårt landsutveckling all vi kan hämta in och tillgodogöra oss de nya kunskaper somforskningen utomlands leder fram till. För detta ändamål fordras att vi självaförmår bedriva forskning inom ett brett spektrum av områden och att vi har godtillgång på forskningskompetenl personal inom såväl den offentliga sekiorn,inkl. självfallet högskolan, som industrin. Den inomvetenskapligt motiveradeforskningen spelar här en central roll. Förmår vi inle upprällhålla entillräcklig bredd och kvalitet på denna kommer vi snabbt att kunskapsmässigtutarmas i förhållande till andra industrinationer. Inte ens delta äremellertid en tillräcklig förutsättning för vår kunskapssamverkan med andraländer. Vi måste också på några områden, låt vara alt de måste bli få ochväljas med omsorg, nå lill en sådan nivä all forskningen ligger urinlernalionell synvinkel i första ledet och ger möjlighet lill internationellforskningssamverkan. Del är genom all i denna form lämna vårt bidrag lill deninternafionella kunskapsutvecklingen som vi också kan legitimera vår rätt attsom elt av världens rikaste länder nyttiggöra för egen del resultaten av andraländers insatser inom forskningen. Seddi detta perspektiv blir högskolans inomvetenskapligt motiverade forskninggrundläggande för långsiktig kunskapsuppbyggnad som också är ägnad alt främjaskilda samhällssektorers och industrins utveckling. Men detta leder också tillslutsatsen all den inomvetenskapligt motiverade forskningen måste ha en sådanomfattning och stabilitet all den kan bevara sin självständighet ochintegritet. Det är endasi därigenom den kan fullgöra den roll jag nu har talatom. vill jag lägga lill alt ell oavvisligt krav på denna forskning äröppenhet inför den vetenskapliga utvecklingen 2 1981182. Prop.1981/82:106 18 iandra länder och förmåga all med ledning av denna ompröva sina verksamheter. Jagvill i delta sammanhang också stryka under viklen av alt deltar ochvidgar sin medverktin i inlernationeli forskningssamverkan på olika nivåer, bilateral,nordisk, europeisk eller i ännu vidare sammanhang, t. ex. inomforskningsprojekt stödda av FN och dess olika organ. Delta är nödvändigt förall skall kunna behålla sin ställning bl.a. inom sådana delar avgrundforskningen där en fortsatt utveckling kräver så dyrbar utrustning attytlersl få länder ensamma förmår bekosta denna. Exempel härpå är forskning ommaterians innersta beståndsdelar, rymden, bioteknologi m. m. Men del är ccksånödvändigt för all skall kunna medverka med sina kunskaper ocherfarenheter vid lösning av problem av vital betydelse l.ex. Del kan gälla områden som tropiska sjukdomar,energiförsörjning, växtförädling och tillvaralagande av naturresurser. Tilldetta vill jag också foga all inlernalionell forskningssamverkan av det slagjag här har nämnt, utöver att den är nödvändig för all gå vidare i denvetenskapliga utvecklingen och att lösa stora internationella problem, ocksåför med sig vidgade kontakter mellan forskare i olika länder som indirekt är avslor betydelse för stimulansen av de medverkande forskarnas nafionellaforskningsmiljöer. Inte minst gäller detta forskarutbildningen. Delnordiska samarbetets långa tradition och vittförgrenade karaktär gör att Nordenter sig som en ganska självklar ram för forskningssamarbete. Likväl är deltasamarbete enligl min bedömning inte alls så väl utvecklat som vore önskvärt.Självfallet förekommer del samarbete både på individuell och institutionellnivå, bilateralt och multilateralt. Exempel på samarbete av sistnämnt slag ärNordiska Afrikainstilutet, , Nordita, för teoretisk atomfysik och Nordiskaforskarkurser. Inom den sektorsorganiserade forskningen kan nämnas delteknisk-vetenskapliga samarbetet inom ramen för Nordforsk, liksom del relativtnyligen inledda samarbetet på energiforskningens område. Under sjutfiolalethar en viss utveckling av samarbetet inom sektorsforskningen skett inom ramenför Nordiska ministerrådets verksamhet. Samarbete förekommer också direktmellan forskningsråd och andra forskningsfinansierade organ, liksom mellan tvåeller flera universitet. Generellt sett torde dock förutsättningarna förnordiskt forskningssamarbete ännu inle på långt när ha utnyttjats lill fullo.Detta är i viss mån anmärkningsvärt eftersom de nordiska länderna uppvisarbetydande likheter, inte bara i fråga om det offentliga FoU-syslemetsuppbyggnad ulan även vad gäller prioritering av forskningsområden. Enförklaring lill det trots detta begränsade samarbete kan ligga i all del förden enskilde forskaren eller inslilulionen ofta ler sig naturligt att i förstahand etablera 1981/82:106 19 samarbetemed någon kollega resp. motsvarighet i ell av de forskningsmässigt storaländerna. Ellökat nordiskt forskningssamarbete får naturligtvis inle ske lill priset av allövriga inlernalionella kontakter försvagas. Jag tror inle heller all delföreligger någon verklig risk för en sådan utveckling. Karaktären på delnordiska samarbete vars framväxt jag finner mest angelägel all främja utgårifrån förutsättningar som lorde vara speciella för , nämligen geografisknärhet, likhet i innehållsmässiga prioriteringar och administrativ struktur. Jagser del sålunda som väsentligt alt åstadkomma en ordning enligl vilkendel för såväl enskilda forskare som planeringsansvariga organ på alla nivåerinom forskningsverksamheten blir naturligt alt pröva möjligheter lillbilateralt eller multilateralt nordiskt samarbete särskilt i fräga omverksamhet som antingen är myckel kostnadskrävande eller som bedöms svåra altbygga upp - eller vidmakthålla - på rent nationell basis av andra skäl, l.ex. Del kan således vara fråga om mer resurskrävandeforskningsprojekt, anskaffning eller utnyttjande av dyrbar vetenskapligutrustning eller anordnande av forskarutbildning inom små vetenskapsområdenliksom överhuvud laget inom områden där det av ekonomiska skäl eller med hänsynfill rekryteringsbehovet är lämpligt att samverka. Förutsättningarnaför en syslemafisk utveckling av del nordiska samarbetet skiftar i hög gradmellan olika delar av del svenska forskningssystemet. Inom vissa delar avl.ex. seklorsforskningen lorde resp. forsknings-finansierande organ ha godamöjligheter all genom kontakter med sina motparter i ell eller flera av denordiska länderna få lill slånd en ökad samordning av insatserna. 1 fråga omhögskolans fasta organisation för forskning och forskarutbildning ärsituationen något annorlunda. Verksamheten är här så mångfacetterad ochansvaret för dess planering är i så hög grad decentraliserad att utvecklingenav det nordiska samarbetet på dessa områden i slor utsträckning kommer all varaberoende av de lokala myndigheternas initiativ och medverkan. Jag fäster motden bakgrunden slor vikt vid de olika lokala aktiviteter i denna riktning somhar inletts l.ex.