prop · G503191 · 1981-12-31 00:00:00 — Om det däremot är fråga om lagerfastigheter ibyggnadsrörelse föreslås som huvudregel gälla, att dessa skall upptas till 75procent av taxeringsvärdet. Förslaget innebär en omotiverad skärpning iförhållande till nu gällande regler. För att kvarstå vid samma nivå som med nugällande regler skulle reducering behöva ske ned till avtaxeringsvärdet. Samfundet anser, att lagerfastigheter i byggnadsrörelse skallfå tas upp till 40 - högst 50 - procent av taxeringsvärdet. Kommitténs förslag, att det vid förmögenhetsberäkningen avrörelsedrivande företag inte skall medräknas bl. a. de fastigheter varirörelsen bedrives, tillstyrkes av förbundet. Vi villockså framhålla att vissa fall av omsättningsfastigheter direkt kan jämställasmed t. ex. ett tillverkande företags lagertillgångar. Sådana fastigheterbebyggs/ombyggs i tider då entreprenadmarknaden är svag och egenregiproduktionenär nödvändig för aft behålla sysselsättningsnivån. Fastigheter som förvärvasför att användas i byggnadsrörelsen bör därför enligt förbundets uppfattningundantagas från förmögenhetsbeskattning. I 4 § andra stycket SFL föreslås att fastighet, som utgöromsättningstillgång i rörelse tas av taxeringsvärdet ellertill det värde som framstår som skäligt med hänsyn till av den skattskyldigeförebringad utredning om på fastigheten vilande skatteskuld. Faktorer som fårbetydelse vid en sådan bedömning är ägarens förhållande och fastighetensmarknadsvärde. Enligt TOR:s mening kommer denna regel att bli svår atttillämpa för taxeringsnämnderna. 4.4 Fördelningen av skulder på skattepliktiga och icke skattepliktiga tillgångar Kammarrätten i anför: Anvisningarna lill 3 och 4 §§ Enligt nionde stycket får avdrag göras för skulder sombelöper på de skattepliktiga tillgångarna. Det finns en schablonregel förberäkning av sådana skulder, Emellerfid ges också en huvudregel som innebär attden skaftskyldige har möjlighet att visa den verkliga storleken av deavdragsgilla skulderna. Det kan ifrågasättas om det inte är lämpligt att byggaut anvisningspunkten med någon bestämmelse till ledning för den uppdelning avskulderna som måste göras. Prop.1981/82:191 128 Skulder skall enligt förslaget tas med i den mån debelöper på skattepliktiga tillgångar. Kan den faktiska skuldbelastningen intedirekt fastställas skall en proportioneringsregel kunna användas. Avdrag skalldå medges med så stor del av skulderna som svarar mot de skattepliktigatillgångarnas andel av de samlade tillgångarna. Det kräver att även deskattefria tillgångarna värderas. En fråga som då uppkommer är hur mycket manskall ta med av tillgångarna vid den beräkningen. En klar gräns är onekligensvår att dra. Att det även på den här punkten blir storatillämpningssvårigheter är därför uppenbart. Majoriteten i i anför: Vid förmögenhetsberäkningen får enligt utredningensförslag avdrag göras för de skulder som belöper på de skattepliktiga fillgångarna.Skulderna skall beräknas antingen till den faktiska skuldbelastningen på deskattepliktiga tillgångarna eller genom en proportioneringsregel. Vidproportioneringsregeln medges avdrag med så stor del av skulderna som svararmot de skattepliktiga tillgångarnas andel av de samlade tillgångarna. De föreslagna reglerna om skuldfördelning torde komma altbli myckel svårfillämpade. Det kommer att krävas att även de skattefriatillgångarna skall inventeras och värderas. På vissa punkter är reglernaoklara. Det saknas en närmare definition av vilka tillgångar som skallmedräknas i begreppet de samlade tillgångarna. Skall även konst, antikviteter,goodwill, möbler, husgeråd och olika former av rättigheter medräknas? Detsaknas även en definition av vilka skulder som får medtas vidskuldfördelningen. Skall t. ex. fondavsättningar, pensionsåtaganden medräknassom skuld? Det kan även ifrågasättas om det inte är lämpligare med endast proporfioneringsregelnpch att utredningsregeln tas bort. En utredningsregel torde dessutom kunnamedföra kontrollproblem vid tillämpningen. Lantbrukarnas skattedelegation anför: Det förslag kommittén framlagt rörande avdragsrätt förskulder är helt naturligt anpassat till dess förslag rörande tillgångssidan.Motsvarande fördelningsprinciper bör gälla vid tillämpningen av delegationensförslag. Full avdragsrätt för skulder bör föreligga till den del debelöper på skattepliktiga tillgångar. Någon annan metod att bestämma dessaskulder än genom proportionering torde inte finnas. Vid denna proportioneringblir det nödvändigt att bestämma ett värde på såväl skattepUktiga som ickeskattepliktiga tillgångar i förvärvskällan. Vad först gäller de skattepliktiga tillgångarna finnerdelegationen det naturligt, att dessa upptages till sina förmögenhetsvärden. Vad sedan gäller de icke skattepliktiga tillgångarnafinner delegationen att sådana tillgångar, som i annan ägares hand kan vara skattepliktiga,exempelvis jordbruksfastighet, bör tas upp till de värden som blivit aktuella,om skatteplikt förelegat. Övriga anläggningsfillgångar bör upptagas till sinabokförda värden och lager av omsättningstillgångar till inventerat värde. Enligt delegationens mening saknas anledning att isammanhanget beakta förekomsten av latenta skatteskulder eftersom ingentingsäger, att skatteskulder lättare kan härledas till bestämda tillgångsslag änandra skulder. finner delegationen det riktigt, att enskattskyldig skall 1981/82:191 129 äga möjlighet att förebringa utredning om skuldernasfaktiska fördelning på skattepliktiga och icke skattepliktiga tillgångar, Enligt förslaget skall avdrag medges utan begränsningarför skulder som belöper på skattepliktiga tillgångar. Som kommittén självframhåller är det i praktiken omöjligt atf fastställa hur skulder i en rörelsefördelar sig på olika tillgångar. Kommittén föreslår därför en hjälpregel sominnebär att de totala skulderna fördelas mellan skattepliktiga och ickeskattepliktiga tillgångar med hjälp av en proportioneringsmetod. Av uttalandenpå sidorna 100-101 synes framgå att en tredje metod för fördelning av skuldernafår tillämpas. Sistnämnda metod innebär en kombination av de två förstnämndametoderna genom att skulder som direkt kan hänföras till skattepliktigarespektive icke skattepliktiga tillgångar först fördelas. Därefterproportioneras resterande skulder. Enligt SBEF:s uppfattning är det nödvändigt med olika hjälpreglervid fördelningen av skulderna i en rörelse. SBEF tillstyrker därför förslagetom skuldberäkning. I punkten 2 nionde stycket av anvisningarna till 3 och 4 §§lagen (1947:577) om statlig förmögenhetsskatt, , föreslås en schablonregelför att fastställa de skulder som belöper på de skattepliktiga tillgångarna.Schablonregeln skall tillämpas i den mån den skattskyldige inte kan förebringaen utredning om skuldernas fördelning, vill endast framhålla att dennaregel enbart kan tillämpas av den skattskyldige: fiscus ges inte motsvarandemöjlighet. 4.5 Kretsen av förmånsbehandlade aktiebolag Enligt lagförslaget skall aktier av visst slag inte förmögenhetsbeskattasalls medan andra skall upptas till normalt påräkneligt försäljningsvärde.Gränsdragningen mellan de båda aktieslagen får därför en helt annan betydelseän . Nuvarande lydelse av lagtexten bör därför förtydligas. Detkan i sammanhanget noteras att de strävanden som förekommer att åstadkomma enspridning av ägandet även av småföretag, t, ex, genom inrättandet av ensärskild småföretagsbörs, torde leda till att aktierna i sådana företag med denföreslagna lagtexten kommer att bli skattepliktiga. Liknande synpunkter framförs av . I delbetänkandel "Tillväxtkapital" frånutredningen angående de små och medelstpra företagens finansiella situation (SOU1981:95) och i utredningsrapport från STU till regeringen har det föreslagitsatt staten stimulerar bildandet av en ny typ av investmentbolag.Investmentbolagen, som kallas tillväxtinvest, skall främst genom nyteckning avaktier i nya eller expanderande småföretag främja deras växt och bidra tillatt öka deras förmåga att klara kriser. Medel som satsas genom tillväxtinvestskall komma från företas 1981/82:191 130 och enskilda personer med komplettering i form av lån frånstaten. Undantaget från förmögenhetsbeskattning bör gälla även det aktiekapitalsom satsats i tillväxtinvest. Näringslivets skatledelegation anför: Gällande särregler för förmögenhetsbeskattningen omfattarbl, a. sådana aktiebolag, vars aktier inte är föremål för omsättning påkapitalmarknaden. Kommittén föreslår ingen ändring i denna avgränsning. Aktiersom är föremål för omsättning på kapitalmarknaden skall alltså även ifortsättningen behandlas som aktier i börsnoterade bolag och tas upp till detnoterade värdet vid förmögenhetsbeskattningen. Enligt kommittén bortfallermotivet för särskilda skattelättnader då företagets aktier blir föremål föromsättning. Vi delar inte kommitténs uppfattning på denna punkt.Självfallet bortfaller inte förmögenhetsskalteproblemen för familjeförelagetsägare i och med att en begränsad del av företagets aktier börjar omsättas påmarknaden. Erfarenheten har i stället visat att hittillsvarande regler gerbetydande problem vid en sådan övergång och dessa problem blir naturligtvisinte mindre med den föreslagna ordningen. Vi anser därför att denna avgränsningbör omprövas. Därvid bör övervägas atf i stället dra gränsen mellanbörsnoterade och inte börsnoterade aktier. Beträffande gränsdragningen mellan företag som berörs ochinte berörs av de särskilda skattelättnaderna vill organisationen anföraföljande. Erfarenhetsmässigt kan stora problem uppkomma redan när ett företagsaktier blir föremål för viss omsättning eftersom nuvarande värderingsreglerendast omfattar sådana aktier som inte är föremål för omsättning på kapitalmarknaden.Dessa övergångsproblem blir än mer uttalade om förmögenhetsskatten slopas.Förmögenhetsbeskattningen kan utgöra en påtaglig belastning för företaget somsådant även om en del av aktierna är föremål för omsättning. För att klaraövergångsproblemen och stimulera en ökad spridning av aktier ifamiljeföretag, t. ex. i form av minoritetsandelar, är det nödvändigt att finnaen bättre avgränsning mellan företag som omfattas av särskilda skattelättnaderoch de som inte gör det. Organisationen anser för sin del att en riktig avgränsninglämpligen bör gå mellan aktier som är noterade på börs och aktier som inte ärföremål för sådan notering. 4.6 Formerna för aktievärdering Kommittén föreslår vidare att aktievärderingen, som f. n.utförs av , i princip skall göras av företagen själva som sedanskall förse aktieägarna med uppgifter om värdet. Värderingsarbetet kommer dåenligt kommittén att avlyftas länsstyrelserna (s. 96). Det är i hög grad ensanning med modifikation. Den kan sägas gälla enbart om man är beredd att heltförlita sig på företagens uppgifter och således avstå från att kontrollera deaktievärden som uppges. Den slutsatsen kan dras av det enkla skälet attgranskarna inte kommer aft, annat än i undantagsfall, hinna med att göra förmögenhetsavstämningarmellan bolagets och aktieägarnas deklarationer. Prop.1981/82:191 131 Till detta kommer atf integreringen av bolagsgranskningenaldrig kommer att kunna bli hundraprocentig, något som särskilt gällerskattskyldiga med aktier i flera bolag och som i det här avseendet kanske ärmest intressanta. Är aktierna i ett bolag spridda på många händer och flerataxeringsnämnder anser sig böra göra en kontroll säger det sig självt att detkan vara svårt att hinna få fram en gemensam bedömning . För bolagmed verksamhet inom andra inkomstslag än rörelse och jordbruk skalllänsstyrelsen, enligt kommittén, även i fortsättningen värdera aktierna. Sammaskall gälla beträffande bolag som har ett så spritt ägande att företaget intekan betecknas som ett fåmansföretag. I båda dessa fallen kan gränsdragningsproblemuppkomma. Det kan t. ex. vara svårt för den enskilda granskaren att avgöra omviss skattskyldig är delägare i ett fåmansföretag eller ej. Det är då lättgjort att den kommunikafion som erfordras mellan granskarna och de handläggaresom sköter aktievärderingen uteblir. Är detmeningen att någon form av kontroll skall utföras leder förslaget i den härdelen enligt mening till ett betydande merarbete. Denaktievärdering som utförs av specialister sprids ut på alla som granskardelägare i aktiebolag. Med de komplicerade regler kommittén föreslagit kommergranskarna att behöva ha specialister att vända sig till för atf riktigaberäkningar någorlunda snabbt skall kunna göras. Sammanfattningsvis anser att kommitténsförslag, sett från administrativ synpunkt, är förenat med stora nackdelar.Tillräckliga skäl att föra över bestyret med aktievärderingen frånlänsstyrelserna till taxeringsnämnderna har inte visats föreligga. Rentallmänt måste man vara försiktig med att lägga på granskarna ytterligaretidsödande arbetsuppgifter. Kan beräkningar i stället utföras av specialisteroch sedan tillföras granskarna som beslutsunderlag är det ofta en bättre väg. Kommittén föreslår att aktievärderingen som för närvarandeutföres av i princip skall utföras av företagen själva och attdessa åläggs aft förse aktieägarna med uppgift om värdet. De argument somframförts för en sådan ändring anser så bärande att kommitténsförslag i detta avseende bör genomföras. Företagens underrättelse tillaktieägarna bör ske på särskild blankett som av aktieägaren bifogasdeklarationen. Kommitténs förslag att aktievärdering skall utföras avföretagen själva med skyldighet att lämna uppgift om värdet till aktieägarnastöder . Underrättelsen till aktieägarna bör dock ske påfastställd blankett och aktieägaren bör bifoga kopia av denna till sindeklaration. Enligt kommitténs förslag skall det åligga fåmansbolag attförse varje aktieägare med uppgift om värdet på aktierna i bolaget. Värdetskall inte som f. n, är fallet beräknas av utan av bolagetsjälvt. Om ett bolag av någon anledning gör en felaktig beräkning avaktievärdet och aktieägaren därefter använder detta felaktiga värde i sinsjälvdeklaration, kan fråga uppkomma om ansvaret för den felaktiga uppgiften.Det synes stötande att 1981/82:191 132 den skattskyldige skall kunna påföras skaftetillägg eller ådömasansvar för en i god tro lämnad felaktig uppgift, som han erhållit från bolaget. 5 Andra frågor som tagits upp av remissinstanserna Kammarkollegiet framhåller atf nuvarande regler lett tillproblem vid tillämpningen. I förhållande till de regler som infördes genom 1977 årslagstiftning - mot vilka kammarkollegiet reste krifik - är de nu föreslagnareglerna inte mindre komplicerade. Kammarkollegiets då framförda kritik harsåvitt gäller arvs-pch gåvobeskattningen visat sig berättigad. Under den periodav mindre än spm regler varit i bruk har dessa föranlett ettstort antal mål i överinstanserna. a. har hovrätt i ett 40-tal avgörandenundanröjt beskattningsmyndighets (tingsrätts eller länsstyrelses) beslut omskatt. Grunden för undanröjandet har i flertalet av dessa senare fall varitbeskattningsmyndighetens underlåtenhet att alls tillämpa de förmånligavärderingsreglerna i 23 § F arvsskattelagen. Skälen till underlåtenheten kanvara många. Med fog torde dock kunna hävdas att reglernas komplicerade artvarit en bidragande orsak. Kollegiet vill framhålla aft 23 § F i dess från ingångenav 1978 gällande lydelse mer än någon annan bestämmelse i arvsskattelagenförorsakat processer i överinstans. Hur tillämpningen av ändringarutfallit i förmögenhetsskattesammanhang undandrar sig kollegiets bedömning. Detär uppenbart att den skattskyldige inte är betjänt av beskattningsregler som isådan grad leder till rättsförluster i form av överdebitering av skatt och dyradomstolsprocesser. Om man önskar en reducering av skatterna vidhållerkammarkollegiet sin tidigare framförda mening att tarifferna för skatterna böranpassas så, att komplicerade nödlösningar inte blir behövliga. i , som förordar attnuvarande regler i princip bibehålls, förslår ändring på en punkt.Länsstyrelsen anför: Som ovan angetts uppkommer problem när detgäller att bedöma hur stor del av de likvida medlen som skall anses nedlagda iförvärvskällorna rörelse och jordbruk. Någon form av schablonregel som reglerardetta förhållande bör införas. Liknande synpunkter framförs av i Jämtlandslän. SBEF tar upp frågan pm värderingen av pågående arbeten, SBEF anför: I lagförslaget har inte reglerats hur värdet av pågåendearbeten skall behandlas. Det syns emellertid naturligt att i defta sammanhangjämställa värdet av pågående arbeten med lagertillgångar vilket skulle innebäraatt värdet av pågående arbeten inte skall upptas som tillgång vid förmögenhetsberäkningen.Om värdet av pågående arbeten skall behandlas som förmö-genhetsskattepliktigtillgång bör värderingen ske enligt de regler som gäller vid inkomsttaxeringen. 1981/82:191 133 SHIO tar upp en generell fråga om värderingen avfastigheter i vissa fall, SHIO anför: SHIO-Familjeföretagen önskar avslutningsvis fästauppmärksamheten på en kvarstående olägenhet. Den föreslagna lydelsen av 4 § 1st lagen om statlig förmögenhetsskatt bör ändras på en punkt. Däri stadgas attfastighet som inte blivit åsätt taxeringsvärde skall upptas till dettaxeringsvärde som åsätts fastigheten för taxeringsåret. Ett sådant förfarandepassar utmärkt de år allmän fastighetstaxering inte äger rum. Har emellertid enbyggnad uppförts på en fastighet för allmänfastighetstaxering och har fastigheten inte åsatts taxerat byggnadsvärde,kommer fastigheten vid förmögenhetsberäkningen att åsättas ett värde enligtnormerna för den nya fastighetstaxeringen. Detta värde läggs till grund förförmögenhetsberäkningen trots att förmögenhetsberäkningen borde ha skettenligt de värderingsnormer som gällde för året före taxeringsåret, vilket ärfallet för övriga fastigheter vid samma taxeringsår. För att komma till rättamed denna olikformighet bör fastighet som inte åsatts taxeringsvärde under detsista året före allmän fastighetstaxering särregleras på det sättet att sådanafastigheter skall tas upp till det taxeringsvärde fastigheten skulle ha fått omden taxerades särskilt under beskattningsåret, I de föregående avsnitten har vissa författningstekniskapåpekanden redovisats. Härutöver har följande synpunkter framförts i fråga omden tekniska utformningen av förslaget. Avslutningsvis tar kollegiet upp en anmärkning motförslaget fill ändring av 23 § F arvsskattelagen (Betänkandet, s 33),Paragrafens nuvarande lydelse påstås ha erhållits genom lag 1977:1174,Emellertid fick paragrafen sin senaste lydelse genom lag 1980:1056, vilkenträdde i kraft och avser nya regler om värdering avbostadsrätt. Med utredningens förslag till lydelse av 23 § F skulle nämndaregler falla bort. 3 § 1 mom a) och b) a) och b) skall givetvis vara med även i den föreslagnalydelsen fastän det inte ser så ut. c) och d) Enligt 3 § 2 mpm. o) undantas från skatteplikt lös egendomsom är avsedd för stadigvarande bruk i förvärvskälla inom inkomstslagetjordbruksfastighet eller rörelse eller för omsättning eller förbrukning iförvärvskällan. Någon positiv bestämmelse om skatteplikt för sådana tillgångarfinns dock inte. Därför bör den i punkten o) angivna undantagsbestämmelsen omskatteplikt för bokslutslager flyttas upp till 1 mom. Skatteplikt förvärdepapper i rörelse 10 1981/82. Prop.1981/82:191 134 och jordbruk torde kunna anses reglerad genom bestämmelseni 1 mom, d), 2 mom. k) I k) bör ett förtydligande göras av innebörd att det interäcker med att fastigheten arrenderas av de närstående, utan att det ocksåkrävs att dessa brukar denna. Detta tillägg synes också böra göras i förstaledet. På så sätt undviks att vissa fritidsfastigheter går in underbestämmelsen. Enligt 2 mom. 1) undantas annan fastighet eller del däravsom ingår i ägarens rörelse och ej utgör omsättningstillgång i denna från skatteplikt.Bör inte detta uttryckas så att undantaget anges avse "fastighet,... somutgör anläggningstillgång". Patent- och förlagsrätter m. m. föreslås inte mera utgöraskattepliktig tillgång. Med hänsyn till att det numera blivit vanligt attprivatpersoner köper andelar i patenträttigheter o dyl i rent spekulationssyfteoch med möjlighet till skattelindring genom rätten till avskrivning pårättigheten, ifrågasätts om inte dylika tillgångar - när de harplaceringskaraktär, dvs. innehas av personer som inte utnyttjar tillgångarna iav dem bedriven rörelse - bör vara skattepliktiga. Det sagda gäller ävenlagerbevis och andra tillgångar som kan delas upp på flera händer. Se i övrigtovan under 1 mom, c) och d). Huvudregeln i p) synes kpllidera med femte stycket avpunkten 2 av anvisningarna till 3 och 4 §§, Anvisningarna tUl 3 och 4 §§ Ptmkt 2 Styckena 3 (utpm sista meningen), 4 och 7 innehåller definitipner.Sista meningen av tredje stycket hör snarare hemma i 3 § 2 mom. Styckena 5, 6och 8 innehåller värderingsregler och bör därför inte brytas av sjunde stycket,I femte stycket skall även uppfinnarkonto tas med under förutsättning att denföreslagna lagen införs. Den jämkningsregel som föreslås i punkt 2 åttonde stycketinnehåller inget till vägledning för avgörandet av till vilket belopp jämkningskall ske. Den formulering som föreslagits kan därför tänkas medföra tvistmellan skattemyndigheterna och den skattskyldige. I nionde stycket hade det varit naturligare att först angevärderingsregler för lager, inventarier och fastigheter och därefter ange att iövriga fall får tillgångarna tas upp till ett beräknat marknadsvärde. Placeringen av sista meningen i nionde stycket kanifrågasättas. Prop.1981/82:191 135 en leder tanken till att fråga är om att hänsyn egentligenskulle tas till den latenta skatteskulden vid tillämpningen av proportioneringsregeln.Om bestämmelsen alls är nödvändig bör den införas efter förstameningen. Det är alltså fråga om en skuld som över huvud taget inte skall ansesföreligga. Uttrycket "latent skatteskuld" är inte legaltdefinierat, 1 4 § används uttrycket "på fasfigheten vilandeskatteskuld". Inte heller detta uttryck är legalt definierat. Eftersomuttrycken torde avse samma sak bör endast ett uttryck användas och dettadefinieras i lagtexten. Lagförslagen beträffandejordbruksfastigheter synes oklara speciellt i förhållande till övrig text ibetänkandet. Detta gäller t. ex. åker- och betesmark (jfr sid 82) ochekonomibyggnader i de tre fallen direkt ägande, indirekt ägande och utarrendering. Skatteplikt föreligger i princip för aktie (3 § 1 mom c).Värdet uppskattas till börsnoterat eller normalt påräkneligt försäljningsvärde(4 § sjunde stycket) om värderingen inte skall ske med ledning avbestämmelserna i punkt 2 av anvisningarna fill 3 och 4 §§. Vilka värdepappersom skall värderas med ledning av sistnämnda bestämmelser utsägs dock - ilikhet med nu gällande bestämmelser - ingenstans. 1 regel torde dockvärderingen tillämpas för fåmansbolag. I vissa fall torde flera värden kunnaförekomma om endast viss (mindre) del av aktierna är föremål förkapitalmarknadsomsättning. Enligt lagförslaget skall aktier av visst slag inte förmögenhetsbeskattasalls medan andra skall upptas till normalt påräkneligt försäljningsvärde.Gränsdragningen mellan de båda aktieslagen får därför en helt annan betydelseän . Nuvarande lydelse av lagtexten bör därför förtydligas. Detkan i sammanhanget noteras aft de strävanden som förekommer att åstadkomma enspridning av ägandet även av småföretag, t. ex. genom inrättandet av ensärskild småföretagsbörs, torde leda till att aktierna i sådana företag med denföreslagna lagtexten kommer att bli skattepliktiga. Kontrollaspekterna har över huvud taget inte beaktats avkommittén. En preliminär bedömning ger vid handen att icke oväsentliga problemkan komma att uppstå. Eventuellt kan taxeringslagen komma atf behövakompletteras med ytterligare bestämmelser. RSV vill slufiigen framhålla att- om förslaget tillreformerad inkomstskatt genomförs - den i nionde stycket av anvisningarna till3 och 4 §§ föreslagna regeln angående fördelning av skulderna delvis skullekollidera med de inkomstbeskattningsregler som då skulle komma att gälla.