prop · G503102 · 1981-12-31 00:00:00 — Föreningennoterar som positivt kommitténs uppfattning att lagringsskyldighelen i frågaom ångkol bör få fullgöras med kol av sådan kvalitet att del tekniskt kanutnyttjas i aktuella eldningsanläggningar. Praktisktbör det innebära all eventuella speciella krav på kol för normal drift inle tiUalla delar behöver innehållas för det kol som beredskapslagras. Det innebäratt kostnaderna för beredskapslagringen kan reduceras 1981/82:102 Bilaga3 124 samtidigtsom en viss ökad miljöpåverkan uppkommer endast om beredskapslagren vid något tUlfällebehöver utnyttjas. förslag skall en tredjedel av kollagrel finnas inom rimligttransportavstånd från förbmkningsslället. Om delta innebär i omedelbar närhetav värme- eller kraflvärmeverk så kan förslaget medföra svårigheter eftersomdessa verk i allmänhet ligger i eller i anslutning lill tät bebyggelse. Oftafinns emeUertid vissa möjligheter att lagra olja vid verken. Föreningenföreslår därför all lagringspUkt för kol skaU få fullgöras genom attmotsvarande energimängd lagras i form av olja - fömtsatt givetvis att oljan kanutnyttjas i de anläggningar lagringen är avsedd för. Föreningen har förslag avsamma innebörd nedan beträffande naturgas. Idet förslag tiU lag om beredskapslagring av ångkol som kommittén redovisarstadgas i 12 § att den som är lagringsskyldig skall lämna uppgifttill tillsynsmyndigheten om den mängd ångkol som vid utgången av närmastföregående kalendermånad hölls i lager saml om förvaringsplatsen. mening är detta en onödigt omfattande rapporteringsskyldighet.Antalet förbmkare av kol kommer under överskådlig fid att vara begränsat. Koletkommer dessutom att användas för basproduktion av el och värme, varför någrastörre variationer i kolför-bmkningen inle blir aktuella.Lagersituationen bör därför lätt kunna överblickas av fillsynsmyndighelen ävenvid längre rapporteringsintervall. Föreningen föreslår därför all uppgiflsskyldighetenbeträffande beredskapslager av ångkol reduceras fill en gång per kvartal, ochstöder sig därvid på uttalade önskemål om mindre byråkrati ochbegränsning av uppgiftslämnande från kommuner och företag lill statliga myndigheter. Föreningenfinner det rimligt att gränsen för lagringsskyldighet sätts högre i fallet kolän när det gäller oljelagring. Den gräns som föreslås (20 (WO ton/år) tycksdock godtyckligt vald och kan gott höjas avsevärt utan att beredskapen vid en avspärtningmärkbart minskar. Föreningen anför följande skäl fill detta: Mångaindustrier och värmeverk har vid övergång lill fasta bränslen ofta ettbegränsat utrymme för anläggningen all ta hänsyn tiU. Den bästa lösningen fördessa är att helt undvika lagring av fast bränsle inom verks-området och istället anordna koltillförseln genom dagliga transporter, helst direkt från ennärbelägen importhamn. Det räcker då all anordna ett veckoslutslager som iregel kan integreras i pannbyggnaden. Delvore i del sammanhanget av värde att beredskapslagret kunde förläggas tiUimporthamnen. a. administrafiv synvinkel vore det bättre all låta så stor del som möjligtav dessa mindre förbmkares beredskapslagring skötas av importören som ändå haralt ordna lagringsutrymmen i anslutning fill importhamnen. 1981/82:102 Bilaga3 125 Medmöjlighet att låta lagret minska lUl under eldningssäsongens slutoch med den mesta lagringsvolymen i anslutning fill hamnarna, kan man utjämnatillförseln av kol och bättre utnyttja hamnarnas lossningskapacitet. Återförsäljare av kolföreslås i betänkandet bli lagringsskyldiga om de har en årlig försäljning av50000 ton kol eUer mer. Även deras lagringsskyldighel kan med fördel övertasav importören i de flesta fall. Åtminstone kan gränsen för lagringsskyldighethöjas så alt den endast kommer all gälla för ett fåtal stora återförsäljare somkan antas ha möjlighet all administrera beredskapslagring. Ångpanneföreningenhar ej närmare utrett de gränser för lagringsskyldighel som i stället för deföreslagna skulle kunna komma att gälla. Föreningens uppfattning är dock altstörre värmeverk och industrier med en total årlig förbmkning av mer än 50000ton kol utan olägenhet bör kunna åläggas beredskapslagring. För återförsäljarebör gränsen kunna höjas lUl 200000 lon kol . Lagförslagetom beredskapslagring av ångkol bör utformas så all beredskapslagrel även fårutgöras av annat bränsle än ångkol, l.ex. Iutredningen förutsätts en användning av 46 milj. lon kol i slutet av 1980-lalel. Med beredskapsskyldighel innebär detta för kommuner och industrin en miljardinveslering. Någonjämförelse med uppbyggnaden av beredskapslagrel av olja kan ej ske då dettagjordes fill helt andra bränslepriser. Medtanke på de besparingar som måste ske inom svensk ekonomi blir en satsning påen svensk brytning, minst motsvarande den som var , ell förekonomin och beredskapen bättre alternafiv. Ellannat alternativ är att ytterligare senarelägga införandet av beredskapsskyldigheten. År1990 förutses 3-4 milj. ton behövas i helvaltencenlraler och krafl värmeverk och bara 1-2 milj. ton i industrin. Beredskapsskyldighet avkol hos industrin kan förmodligen p.g.a. speciella kvalitetskrav anpassade förrespektive process, ej användas av andra kolförbmkare. Genomell beredskapslager på bara ett av de råmaterial som en processindustrianvänder, når man ej högre säkerhet i kristid. Medtanke på ovanstående föreslår alt processindustrin ej ålägges beredskapsskyldighel. och I remissvaren framförsuppfattningarna altvalfrihet skall råda mellan beredskapslagring av kol och olja, alt avvecklingav oljelager skall få ske i samma takt som kollager av motsvarandeenergivärde byggs upp, 1981/82:102 Bilaga3 126 attvinterdispens också skall finnas för kol. Förslagetom beredskapslagring för alt trygga kolförsörjningen vid krigs-och avspärmingssiluafionerbefinns rimligt. vill påtala att en snabb uppbyggnad av ett nät av peUetsfabrikeröver landet som kan förädla olika biobränslen fill elt närmast enhetligthandelsbränsle är en myckel viktig beredskapshöjande åtgärd. påtala all det saknas en samlad ledning av de nationellainsatserna på bioenergiområdet liksom en konkret plan med mål och delmål förutvecklingen. Överbefälhavarendelar oljelagringskommitténs uppfattning om behovel av kärnbränsle tinderfredskris och avspärrning. Ikrig fömtsätter oljelagringskommittén all kärnkraftaggregaen skall varaavstängda. Överbefälhavarenbedömer dock alt det i krig kan uppstå situationer då distributionen av valtenkraflbaseradelektricUel blir så starkt störd att man, för all tUlgodose samhällets behov avelkraft, bör ha möjlighet att utnyttja kärnkraftverk. Överbefälhavaren anserall hänsyn härfill bör las vid beräkning av det tolala kärnbränslebehovel. ÖEFfinner ingen anledning fill erinran mot kommitténs förslag i fråga ommålsättning. Denna bör dock las upp tUl förnyat övervägande vid senareomprövning av lagringsprogrammel. bör ansvaret för beredskapslagringen av kärnbränsle åvilakraftföretagen och regleras genom avtal mellan ÖEF och dessa i samråd med SKBF.ÖEF är beredd alt sedan beslut fallals av statsmakterna träffa sådant avtal. Dettorde finnas många andra områden där en längre uthållighet skulle ha stortvärde för samhällets funktion och där del skulle vara önskvärt all förlänga denfid under vilken import inle skulle behöva ske. Förslaget när det gäller kärnbränsleger mer intryck av "ett bra att ha"-resonemang än av behov beräknadeför alt uppnå en väl avvägd beredskap på energiområdet. Lagring av bränsle avberedskapsskäl bör i princip inskränkas liU den omfattning som krävs för alttrygga en tillräckligt stor elproduktion med de 1981/82:102 Bilaga 3 127 planeringsfömlsätlningarsom gäller för det planeringsfall som är aktuellt, dvs. När det gälleransvarsfrågan anser kommittén att beredskapslagring bör kunna ske utanreglering i lag. Motivet härför är närmast statens stora inflytande på kärnkraftsektomoch de specieUa förhållanden som råder på kärnbränslemarknaden. Enligt RRV:smening bör emeUertid övervägas om det inte är mofiverat att reglera tvångslagringenav kärnbränsle genom lagstiftning, såsom har gjorts för oljelagring och somkommittén föreslår för ångkol och naturgas. Även om staten har ett stortinflytande på kärnkraftsektorn är det likväl lill övervägande del fråga omenskilda förelag. En reglering i lag är mer klargörande för förelagen och geren bättre stadga ål statens/samhällets krav på företagen i dessa frågor. basförslag för beredskapslagring av kärnbränsle fömtsätterplanverket alt basförslagets storlek avvägs och samordnas med den lid som kärnenergiprogrammelväntas vara i drift, dvs. Under programmets senare skede väntasanlalel aggregat successivt minskas, varför beredskapslagringen av kärnbränslekan reduceras i motsvarande takt. Vattenfallansluter sig lill betänkandets bedömning att något ytterligare lager utöver detav kraflinduslrin beslutade reservlagret om inte bör byggas upp. EnligtVattenfalls uppfattning inrymmer redan detta lager, som ifråga om uthållighetvida överstiger beredskapskraven på andra energisystem, också betryggandemöjligheter för stödförsöijning ål dessa genom temporär utbytbarhet ikrissituationer. CDLtar inte här upp frågan om kärnbränsle ulan hänvisar lill yttrande från SKBF. CDLviU dock framhålla vikten av alt kostnader för beredskapslagring fördelasriktigt. En på t. ex. elsystemet lagd beredskapsåtgärd för att tillgodoseoljesystemet bör ej belasta elsystemets kunder. Detta kan specielltaktualiseras om man önskar utöka den redan nu goda försörjningsberedskapen på elområdetgenom beredskapslagring av kärnbränsle. SKBFansluter sig lill oljelagringskommitténs bedömning all ell lager av storleken35 TWh, som kraflinduslrin redan näsla år har byggt upp via SKBF, är en lämpligstorlek. UlhåUighelen överstiger vid denna storlek vida beredskapskraven påandra energisystem och ökar möjligheten lill slödförsörjning i de faUutbytbarhet föreligger fiU elenergi i konsumenlle-del. Härtill kommer attuthålligheten hos kärnkraftdelen ökar väsentligt även vid måttligelransonering. 1981/82:102 Bilaga3 128 Ytterligareskäl att ej hämtöver öka kärabränslelagringen är kostnaden. Den är visserligen,jämfört med olja och kol, relativt måttlig, men redan del lager av anrikat uransom kommittén rekommenderar betingar en anskaffningskostnad på 775 milj.kr. i utländsk valuta. Detkan tUläggas, alt SKBF vid sidan av anrikat uran i form av hexa-fluorid ocksålagrar inom landet en motsvarande kvantitet av den zirkaloy-legering somanvändes vid tillverkningen av bränsleelement. Beträffandeformen för lagerhållningen anser SKBF, att den nuvarande, dvs. ett reservlagerav angiven storlek, fyller erforderliga krav och att en överföring tUlbegreppet beredskapslager inle är behövlig. Ett reservlager innebär möjlighetför kärnkraftföretagen att snabbt förfoga över material i lagret, t, ex. vid ofömtsettstopp i tillförseln samt - med kännedom om ändrade krav på kärnbränslet -omsätta lagret till lämpUg produklsam-mansättning. SKBF förklarar sig därvidberett att till ÖEF rapportera storlek och karaktär hos lagret. Delbefintliga reservlagret har finansierats av kraflförelagen med statliga kredUgarantier.SKBF anser, att delta skall gälla även för utbyggnaden och vid eneventuell framtida utbyggnad. Ibetänkandet föreslås att i likhet med vad som gäller på oljeområdel skyldighetatt hålla beredskapslager införes även i fråga om kärnbränsle. I sammanhangetredovisas också den unika beredskapsnivå, som redan föreligger på kärnenergiomrädet.Ingen beredskap är störte! Förbundetdelar kommitténs uppfattning och anser, att de regler för kämbränslelagring somföreslås i belänkandet är lämpliga och väl avvägda. Länsstyrelsendelar kommUléns åsikt alt försörjningsberedskapen i fråga om kärnbränsle efterutbyggnad av det tiU planerade reservlagret synes tillräcklig. Medhänsyn enbart lill de krisfall planeringen har att utgå ifrånanser det svårt att motivera en ökning av uthålligheten genom en yllerligareutbyggnad av beredskapslagren utöver omfattningen . Mol en sådanutbyggnad lalar också den belastning - ekonomiskt och säkerhetsmässigt - ävenen välmotiverad beredskapslagring av kärnbränsle Utgör. anserdärför, , all frågorna om önskvärd uthållighet och däravberoende omfattning av kärnbränslelagren skall avgöras av efterförslag från regeringen. Avredogörelsen i Ds H 1981:2 sid. 64-66, framgår all kommittén inte har hittatnågra skäl att anskaffa ell kämbränslelager för fredskrisanvänd- 1981/82:102 Bilaga 3 129 ningmen all den ändå föreslär ett sådant. FMK har heller inle hittat några sådanaskäl och föreslår därför motsatsen. Ikrigslägen är, som framgår på flera ställen i belänkandel, kärnkraften inteaktuell. Enligt fidigare finns starka skäl all avslå från kärnkraft även iavspärrningslägen. FMK förordar därför all de 800 milj. kr. som del lilllänklalagret kostar istället används lill något annat ändamål. Folkkampanjenmol Kärnkraft anser följande: attregering och riksdag bör uttala sig mol användning av kärnkraftverket vid krigi nära omvärld. attbefintligt reservlager av kärnbränsle bibehåller sill nuvarande namn, allalla större lager av kärnbränsle i form av uranhexafluorid föriäggs lill bergmmpå betryggande avstånd från tättbebyggt område, all kapacitet för elgenereringfrån förbränningsanläggningar byggs upp för att stå i beredskap införoförutsedd avslällning av kärnkraftverken. Finansiering sker genom beredskapsavgiflpå kärnkraflsgenererad el. , Fältbiologer och Miljövårdsgrupp ställersig bakom Folkkampanjens yttrande och upptar det som egna yttranden. Gasbensinutgör gmnden för tillverkning av förpackningsmaleriel inom Uvsmedelsinduslrinoch för tillverkning av oundgängligen nödvändiga artiklar inom sjukvården. Enfungerande civil livsmedelsdislribulion och sjukvård är en fömlsättning föralt försvarsmakten skall kunna lösa sina uppgifter i krig. Med anledning härav samlmol bakgrund av den av försvarskommitlé påtalade brislen inomtotalförsvaret pä sjukvårdsmaleriel av främst engångsnatur, instämmeröverbefälhavaren i de synpunkter som lämnats av experten i särskiltyttrande. Oljelagringskommitténsberäkningar över behovel av lager av gasbensin gmndas på en av ÖEF utarbetad försörjningsplan.Kommittén föreslår att den stafiiga lagringen av denna produkt för avspärrningoch krig utökas med 330000 lon. Kvantiteten inryms i den lagringsanläggning somutbyggts enligl programmet och som i del närmaste är färdigställd. Iett särskill yttrande fill belänkandel har bl. a. med hänsyn lill osäkerhetenom importmöjligheterna under kriser föreslagils en större lagerökning.Förhållandena under oljekrisen /74 har därvid åberopats. Enligl ÖEF meninghar dock beredskapen på området nu förbättrats genom dels den utbyggda statligalagringen av råolja, som medger bättre möjlighet lill 9 I98II82. 1981/82:102 Bilaga3 130 framtagningav gasnafta, dels planerad tillkomst av crackeranläggningar vid vissaraffinaderier, som också skapar förulsätlningar för ökad inhemsk produktion av gasnafta.ÖEF kan mol denna bakgmnd ansluta sig fill oljelagringskommitténs förslag. Viduppbyggnaden av beredskapslagren liksom vid tillämpningen av olika åtgärder föratt värna om försörjningsberedskapen är det enligl kollegiets mening viktigtall man gör klart för sig i vilken mån man riskerar all komma i konflikt medåtaganden inom ramen för inlernalionella överenskommelser på det handelspolifiskaområdet. I anknytning lill den statliga beredskapslagringen av gasbensin bör l.ex.risken för inlernalionelll otillåten subventionering särskiU uppmärksammas isamband med försäljning från lagret lUl förelag som fiUverkar petrokemiskaprodukter för export. Styrelsenkan tiUslyrka den uppbyggnad av beredskapslager som oljelagringskommitténföreslår. Dämtöver bör enligl styrelsens uppfattning tillkomma en lagerreservav gasbensin som oundgänglig plastråvara, så alt sjukvårdens särskUda behov avatt konfinueriigl tillgå plastprodukter säkert kan fillgodoses. Kommitténföreslår, att de statliga beredskapslagren av gasbensin, som är råvara i denpetrokemiska industrin för plaslframslällning, utökas med och attmedel för finansieringen även fortsättningsvis kan hämtas från oljelagringsfonden.Även om de medel som lUlförs oljelagringsfonden belastar prissättningen avflytande bränslen och drivmedel, viU institutet inle motsätta sig denföreslagna utbyggnaden med hänsyn till plastprodukternas stora betydelse inomfrämst sjukvården och förpackningsområdet för livsmedel m. m. Förförsvarsmakten kommer inlrodukfionen av naturgas inte alt ha någon betydelse urberedskapssynvinkel. Om naturgas i framliden kommer att få väsenfiigt störrebetydelse lorde dock detta komma att öka sårbarheten hos främstdistributionsnäten. Medanledning härav fömtsätter överbefälhavaren aU möjligheter lill yttrande medgesi ell tidigt skede beträffande lokalisering av rörledningar, lagemlrymme förnaturgas och andra känsliga anläggningar i ett kommande naturgassyslem. Prop.1981/82:102 Bilaga 3 131 ÖEFhar i princip inget all erinra mot kommitténs förslag lill lagringensomfattning och utformning eller mol framlagt utkast lill lagstiftning. Eftersom lagringen äravsedd även för krigssiluafioner bör det cenlral-lager, som distributören blirskyldig all hålla, förläggas i utrymme, som erbjuder godtagbart skydd molförstöring genom krigshandlingar. Enligl lagen om oljelagring m. m. ägerregeringen bestämma all en bestämd del av lagret skaU förvaras i bombskyddalutrymme. Bestämmelse av denna innebörd bör enligl ÖEF:s mening även intas ilagen om beredskapslagring av naturgas m.m. ÖEFvill i detta sammanhang beröra en annan fråga av betydelse för beredskapen vidanvändning av naturgas. Enligl lagen (1981:599) om utförande aveldningsanläggningar för fasl bränsle skall anläggningar som avses i 3 § ilagen ulföras så all de utan omfattande byggnadsarbeten eller kompletteringarkan eldas med inhemskt fasl bränsle. Inom områden där naturgas avses distribuerasgäller dock inle detta krav för anläggningar för eldning med naturgas. Delekonomiska försvarels nya inriktning innebär alt söka säkra främstlivsnödvändiga behov, bl. a. uppvärmning, även för långa kriser. Nyssnämndabestämmelse innebär för gaseldade uppvärmningsanläggningar en betänkligförsvagning av beredskapen, eftersom den flexibilitet för användning avinhemska bränslen, som krävs för andra uppvärmningsanordningar, saknas. ÖEFföreslår därför all regeringen uppdrar ål statens planverk att i samråd med ÖEFutreda och föreslå åtgärder som kan tillskapa sådan flexibilitet även i gasvärmdabyggnader. vill framhålla viklen av all anpassa beredskaps-lagringskravenför naturgas lill de olika gasprojeklen eller -systemen. De nu framlagdaförslagen synes baserade på fömtsättningarna för det s.k. Sydgasprojeklet. Delär inle olänkbart all andra gasprojekl kan tillkomma där fömtsättningarna i säkerhelsavseendebör värderas annorlunda. En inom åstadkommen sammankoppling av fleraprojekt lUl ell störte gassyslem med flera inmalningspunkler kommer allförbättra säkerhetsegenskaperna. Närdel gäller naturgas vill planverket anföra följande. Vallenfallhar nyUgen av regeringen fått i uppdrag all förprojeklera en ledning förnaturgas från norska fäll i Troms. Ledningens principiella sträckning är från Treriksrösellill och skall ges en kapacitet av ca 20 GmVär. Av denna mängd antasatt ca 5 Gm/år avlappas i och 15 GmVår transporteras vidare lUlkontinenten. Om detta projekt skuUe förverkligas ökar sannolikheten allnaturgas på lång sikt motsvarar en betydligt större del av Sverigesenergiförsörjning än kommittén antagit. 1981/82:102 Bilaga 3 132 Därmed kan ett större behov av beredskapslagring avnaturgas eller ersäll-ningsbränslen fömlsältas. Enligt kommittén är kostnaden för all lagra naturgas minstdubbelt så hög som för all lagra olja. anser all en naturligslutsats blir all beredskapslagring av naturgas bör minskas så långt sommöjligt och all större vikt därför bör ges ål lagring av lämpligt ersällningsbränsle.När bättre underlagsdala föreligger om lämpliga platser för s. k. geologisklagring av naturgas och om nalurgasanvändare som ej kan använda ersällningsbränsle,anser planverket att behovel av beredskapslagring av naturgas blir lättare altöverblicka. Nalurgasintroduklionen är nu nära föreslående. Deabonnenter som väljer denna energibärare bör ha samma försöijningslrygghel somanvändare av olja, el osv. Med den föreslagna beredskapslagringen av naturgasuppnås delta mål. 1 utredningen uppskattas kostnaden för beredskapslagring lillca på priset lill förbmkaren. VUken teknisk lösning som kan förväntas angesinle i utredningen. Detta torde inle heller vara beslutat . Delär emellertid viktigt att lagringen inte fördyrar naturgasen mer än vad som fömlseseUer alt kompletterande oljelagring måste fillgripas även hos mindrekonsumenter. Hur lagringen tekniskt skall lösas måste därför utredas ochbeslutas . inom Sydgasregionen kommer sannolikt allutnyttja viss mängd naturgas. Enligl planerna sker detta främst närannan förbrukning av naturgas är låg och för all utjämna belastningen på nalur-gasnälel.I samfiiga fall måste således värmeverken ha tillgång lill pannka-pacitelavsedda för andra bränslen som läcker hela värmebehovet. Beredskapslagringenmed hänsyn lill förbmkningen av naturgas bör därför, som kommittén föreslår,kunna lösas genom all lager hålls av olja. Föreningen vill emeUertidunderstryka att motsvarande energimängd bör få lagras även i form av andrabränslen, l.ex. kol, förutsatt att förbrukaren har pannan-läggningar anpassadeför dessa bränslen. finner all kommitténs förslag om beredskapslagringav naturgas i stort överensstämmer med de riktlinjer som anges i prop. 1979/80:170,NU 1979/80:70, rskr 1979/80:410, och har därför inget att erinra mol den föreslagnalagstiftningen men önskar speciellt påpeka följande: Transportsystem för import av naturgas kräver betydandeinvesteringar. För alt säkerställa erforderlig avskrivningslid för dessa är delväsentligt all leveranserna kan pågå . Detta avspeglas i att inlernalionella 1981/82:102 Bilaga3 133 naturgasavlali allmänhet är långsikliga. Ca är en vanlig avtalstid. Om en nalurgasleverantörskulle önska omdirigera sina leveranser liU annan köpare så erfordras ofta enkostnads- och tidskrävande utbyggnad av transportsystemet. Naturgasleveranserhar sålunda en betydande naturlig stabilitet. Speciellt accentuerat är dettaförhållande vid rörbunden transport av naturgas. Härtill kommer att nu avtaladnalurgasimport i huvudsak kommer att ske från , vUkel bör vara engaranti för säker leverans. Enligt uppfattning förstärker dessapåpekanden kommitténs motiv för att inle föreslå något krav om fredskrislagerför nalurgasförsöij-ningen. Det må vidare nämnas allSydgas, utöver Ivängsmässiga lager, avser alt hålla dels ell drifllager förutjämning av konsumfionstoppar och dels ett lager för all möta leveransslörningarlill följd av l.ex. fel i produklions-eller transportanläggningarna förnaturgas. Del senare lagret avses dimensioneras med hänsyn till rimlig reparalionslidför det fel som annars skulle förorsakat längst avbrott (brott på Öresunds-korsningen). InomSydgasprojeklet kommer kostnaden för beredskapslagerhållningen att göraanspråk på en väsentlig del av marginalen mellan inköps-och försäljningsprisetför naturgas. Del är därför av stor vikt att kostnaden för beredskapslagret, vidgivna krav på ulhåUighel och krigsskydd hos delta etc, blir så låg som möjUgl.Kostnaden för lager av naturgas eller av produkt som efter blandning elleromvandling kan distribueras via nalur-gasnälel och hos användaren ersättanaturgas är väsenfiigt högre än för motsvarande oljelager. Föratt undvika onödig byråkrati och möjliggöra en smidig marknadsföring avnaturgasen bör i vart fall för kategorin små förbrukare valet mellanberedskapslager i form av olja eller gas få ske ulan prövning av tillsynsmyndigheteni vatje enskilt fall. Detta fömtsätter givelvis rapportskyl-dighel från naiurgasdislributörenssida. Möjligheterna lill avvikelser från huvudregeln enligt ovan bör bättreframgå ur lagtexten än vad fallet är enligl kommitténs förslag, alternativt börmöjligheten klart framgå ur en blivande proposition i ärendet.