prop · G50399 · 1981-12-31 00:00:00 — Enligt kommittén talarmycket för att en ökad samverkan eller ett samgående meUan uppdragsorganet ochLuossavaara Kiirunavaara AB:s () prospekteringsverksamhet skulle gebetydande fördelar. Ytterligare en förändrad förutsättning kan vara att manförutser en väsentligt ökad kapitaUntensUet i verksamheten. Idet av godkända näringsutskottets betänkande 1980/81:43 anförs medanledning av frågan om en samprdning av prpspekteringsverk-samheten:"Särskilt vill utskottet understryka vikten av att en ökad samordningsnabbt kan komma till stånd mellan den prospektering som bedrivs av nämnden förstatens gruvegendom och den som bedrivs av statUga och privatagruvföretag." Jagvill erinra om att ett av de grundläggande motiven för uppdelningen av SGU varatt renodla den affärsmässiga verksamheten. Då affärsverksamhet skall bedrivasär, enligt min mening, aktiebolagsformen den naturliga formen förverksamheten. För att möta de krav som kommer att ställas på uppdragsorganet börett utpräglat kostnadsmedvetande prägla organisationen. Därtill bör mekanismerbyggas in för att ge den en bra handlingsberedskap samt ökade möjligheter tillansvarsdelegering. Jag anser att aktiebolagsformen, genom den flexibilitet denmedger, ger de bästa förutsättningarna att möta bl. a. dessa krav. Vidareunderlättas samarbete med andra bolag i gemensamma projekt i och utanförSverige om aktiebolagsformen väljs. Samarbetet underlättas rent allmänt omparterna arbetar under samma former dvs. har samma regler och ramar förverksamheten, vilka även medför Uknande metoder och angreppsätt. Jag återkommeri det följande tUl den frågan. Mot denna bakgrund fattade regeringen ettprincipbeslut om att uppdragsverksamheten bör bedrivas iaktiebolagsform. Medstöd av bemyndigande som jag redogjort för, bemyndigaderegeringen mig att för statens räkning den 4 februri 1982 förvärva ettbefintligt aktiebolag. Eftersom beslut innebär att uppdragsorganetskall verka fr. o. m. den var detta, framför allt avarbetsrättsligt betingade orsaker, förseningar i det tidigare organisationsarbeteten nödvändig åtgärd för att undvika ytterligare förseningar i genomförandet.Förvärvsavtalet gäller med förbehåll för att anvisar erforderligamedel. Styrelsen får sitt säte i . Vadgäller uppdragsorganets organisation åvilar utformningen och genomförandetbolagets styrelse. Prop.1981/82:99 70 Mineralverkskommitténsförslag innebär att uppdragsverksamheten bedrivs inom två enheter föringenjörsgeologi resp. prospektering. För den tekniska servicen tiU dessaenheter och för vissa uppdrag externt organiseras resultatenheter förborrning, geofysik, kemilab. Resultatenheterna sammanförs under engemensam chef och ingår i en enhet för teknik. Antalet anställda beräknas blinärmare 500. Föregen del har jag inga erinringar mot förslaget. Det ankommer på styrelsen attbesluta om lokaliseringsorter för verksamheten utifrån behovet av en rationelloch affärsmässig verksamhet. Jaggår nu över till frågan om bergsstatens organisation. Bergsstaten är denregionala statliga organisationen för ärenden rörande bergshantering och därmedsammanhängande frågor. Bergsstaten är organiserad på ett nordligt och ettsydligt distrikt med expedition i resp. och . Chef för varjedistrikt är en bergmästare. Det norra distriktet omfattar ,, och . Det södra omfattar riket iövrigt. I bergsstatens uppgifter ingår handläggning av ärenden om förvärv ochförsvar av gruvrättigheter, att anvisa områden för gruvarbete och att utövateknisk inspektion och tillsyn av gruvfyndigheter. Myndighetsfunktionensmålsättning är att möjliggöra och säkerställa efterlevnaden av lagstiftningensregler i ovannämnda avseenden. Tillsyns-och inspektionsverksamheten syftar till att gruvarbetet bedrives på ett frånsamhällsekonomisk synpunkt lämpligt sätt så att ej gruvans fortbeståndäventyras, tillträdesvägar till obrutna delar igenläggs eller på annat sättuppenbar misshushållning med malm äger rum. Chefsmyndighetblir, i enlighet med beslut , fr.o.m. /83Sveriges geologiska undersökning (SGU). Även de tillsynsuppgifter, besvärsärendenm.m. som f.n. ankommer på statens industriverk att handlägga övergår den 1 juli1982 till SGU. Förutombyte av chefsmyndighet och deltagande i den utökade informationsverksamhetenpå mineralområdet som jag tidigare förordade ändras f. n. inte bergsstatensuppgifter på något avgörande sätt. bör inte ett genomförande av deras förslag tillsamordning av informationsfrågorna påverka den nuvarande organisationen avbergsstaten. Jag biträder denna uppfattning. Jagförordar således att bergsstatens nuvarande organisatipn bibehålles. 3.2.4 Nämndenför statens gruvegendom Jagtar nu upp frågan pm prganisatipn och verksamhetsinriktning för nämnden förstatens gruvegendom. Förvahningenav statens gruvegendom åvilade kommerskollegiet (KK).Denna förvaltning innebar dock ingen egen beslu- 1981/82:99 71 tanderätti frågor om utnyttjande av egendomen. KK var huvudsakligen ett utredningsorganoch ingick t. ex. arrendeavtal endast efter särskilda bemyndiganden av Kungl.Maj:t. Genom inrättandet av ett självständigt beslutande organ där enligt dess instruktion endastfrågor av större allmän betydelse skaU underställas regeringen. svarar f. n. för kanslifunktionerna åt . Som jag har redogjort för innebär beslutvåren om ny organisation inom mineralområdet att industriverketskansliuppgifter upphör och att verkets nuvarande kansliresurser tillförsnämnden . Vid min föredragning av förslaget att regeringenskulle föreslå en ny organisation anförde jag bl. a. att nämndensarbetsuppgifter har ökat avsevärt samt att utformning avprospekteringsstrategi, förberedelser och beslut om prospekteringsinsatsersamt utvärdering av dessa efter hand kommer att kräva allt större insatser.Dessutom kan också komma att krävas allt större insatser för att undersökamöjligheterna att exploatera olika fyndigheter. Frånatt tidigare ha avsett i huvudsak endast gruvrättigheter enligt gruvlagen(1974:342) och dess föregångare omfattar nämndens förvaltning fr. o. /78 även andra typer av mineralfyndigheter, bl. Nämnden, som beslutar i fråga om upplåtelse av gruvegendomenskall svara för att egendomen tas till vara på bästa sätt och, där så ärlämpligt, utökas. Utökning av gruvegendomen sker huvudsakligen genomprospektering. För den verksamheten anlitar nämnden huvudsakligenSGU. Nämnden skall särskilt följa utvecklingen inom sitt verksamhetsområde ochta initiativ till åtgärder för att förbättra det ekonomiska utbytet avgruvegendomen. Mineralverkskommitténhar i sitt förslag utgått från att det kansli som organiseras bör underlättaledning och uppföljning av de många uppdrag nämnden har att administrera.Kommitténs förslag innebär att nämnden får ställning som styrelse och att dettill kansliet delegeras att fullgöra det löpande arbetet. Kansliet uppdelas påtvä enheter. En enhet för prospektering, mineraltekniska undersökningar ochekonomisk utvärdering av olika projekt samt en enhet för ekonomi ochförvaltning. Kommitténanför vidare att i den nya organisationen bör projektledar-funktionen bättreutvecklas så att ett större ansvar för projekten skall kunna gesprojektledarna. Stöd åt projektledarna i upphandlings- och avtalsfrägor bör gesfrån enheten för ekonomi och förvaltning som föreslås svara för ekonomiskplanering och redovisning samt för avtal om upplåtelse av statens gruvegendom.Jag har inget att erinra mot huvuddragen i kommitténs förslag. Kommitténanser att nämnden även i fortsättningen bör ha som lokaliseringsort.Kommittén framhåller att industriverkets kansliuppgifter i praktiken utförtsav en självständig och från verket avskild enhet. 1981/82:99 72 Verksamhetenhar sedan starten i stor utsträckning bedrivits med samma personal. Kommitténframhåller också att nämndens prospektering sker över hela landet och atttyngdpunkten aUtmer förskjutits söderut. Vidare anför kommittén att styrningenav de olika projekten handhas vid nämndkansliet av kontaktmän vilkas arbetetill stor del består i besök på de fältarbetsplatser från vilka projekten drivsoch i väsenfiigt mindre grad i SGU:s huvudkontor. Kommittén pekar slutligen påatt mineralpolitiken f. n. är under omprövning och att det därför är olämpligtaU fatta beslut om omlokalisering av nämnden. Fleralänsstyrelser har i skrivelser till regeringen understrukit kravet på en lokaliseringav nämndens kansli som underlättar ledning och uppföljning av nämndens arbetei . i m.fl. anser att kansliet börlokaUseras tiU . Jagåterkommer vid min behandling av anslagsfrågorna till frågan om kanslietsfortsatta lokalisering. Denförvaltningsuppgift som f.n. åvilar nämnden skaU i princip vara affårsmässigmen även allmänna näringspolitiska synpunkter skaU kunna beaktas. Nämndensverksamhet har i huvudsak varit inriktad på egen prospektering samtförvaltning och upplåtelse av gruvrättigheter. Med en ny verksorganisation påmineralområdet öppnas enligt min uppfattning möjligheter till omprioriteringaroch effektiviseringar. Nämndensverksamhet vad avser dess förvaltning av gruvegendomen och möjligheterna attöka utbytet av denna, liksom möjligheter att snabbare få tUl stånd utvinningav den egendom nämnden förvaltar bör enligt min mening ytterligare utredas. Vadgäller nämndens prospekteringsverksamhet är jag dock beredd att redan nuförorda vissa ändringar i syfte att dels öka den anslagsfinansieradeprospekteringens effektivitet, dels stödja den totala prospekteringen i landet. Somjag tidigare också nämnde vid min regogörelse för de allmänna utgångspunkternaför mineralpolitiken utgör prospektering en verksamhet som i likhet medforskning och utveckling innebär satsningar med ett betydande ekonomisktrisktagande. I likhet med forskning och utveckling har prospektering karaktärav långsiktig investering. För forskning och utveckling fmns för industrin f.n. möjligheter till lån och stöd på förmånliga vUlkor bl.a. frånindustrifonden men även från styrelsen för teknisk utveckling (STU). Förmineralindustrin finns sådana möjligheter främst för renodlad process-, analys-och teknikutveckling. För vissa investeringar i samband med etablerandet avgruvor kan regionalpolitiskt stöd ges i olika former enligt förordningen(1979:632) om regionalpolitiskt stöd såvida etableringen kan anses vara avsärskild regionalpolitisk betydelse. Sådant stöd har beviljats av regeringenvid ett antal tillfällen . För prospekteringsprojekt finnsdäremot inga därmed jämförbara stödformer. Prop.1981/82:99 73 Jagförordar därför att prospektörer efter ansökan skall kunna beviljas bidrag förprospekteringsprojekt. Stöd bör inte, annat än i undantagsfaU, överstigahälften av den totala kostnaden för ett prospekteringsprojekt. Stöd skall kunnabeviljas för upp t. o. m. åt gången. Stöd skall inte utgå fördriftsgeologi vid befintliga gruvor. För att garantera en viss fortsatt volymhos sökandens egen prospektering även efter det att stöd beviljats skallutfästelser i olika avseenden kunna krävas i syfte att förhindra en nedgångtotaU sett i landet. Den som beviljats stöd skall i regel bli huvudman för detprospekteringsprojekt för vilket stöd har beviljats. Beredningen och prövningenav dessa bidrag för prospektering bör ankomma på nämnden. Genom dennaverksamhet erhåller nämnden en bredare kontaktyta mot gruv- ochmineralindustrin än vad som är möjligt. Nämndens möjligheter att skaffaoch framför allt behålla den nödvändiga insikten i mineralmarknaden och efterprospekteringen följande mineralprocessen bör härvid kraftigt öka. Såvälmarknad som teknik förändras i en sådan snabb takt att det är mycketsvårt att följa förändringarna om man inte själv är engagerad i processen.Innan nämnden fattar beslut om att bevilja bidrag bör det organ jag tidigareberört, nämligen det prospekteringsråd jag förordat och som knyts fill SGU, regelmässigtyttra sig. I den mån speciella försörjningsaspekter eller sysselsättningsskälåberopas av sökanden kan självfallet även överstyrelsen för ekonomiskt försvareller m.fl. höras. Vidbeviljandet av stöd bör beaktas de samordningseffekter som kan uppnås iprospekteringen inom olika regioner. Föratt frigöra medel för detta ändamål bör en omfördelning ske av nämndens medelför prospekteringsuppdrag. Nämndens prospektering har i huvudsak bedrivitsgenom uppdrag till SGU. Med hänvisning till vad jag har anförtbeträffande omorganisationen av myndigheterna och prospekteringsorganen pågeoområdet bör en förutsättning för utnyttjande av stödet vara, åtminstoneunder en inledande femårsperiod, att den ifrågavarande prospekteringen utförsav det inrättade prospekteringsbolaget. En ytterligare förutsättning skall varaatt nämnden hålls kontinuerligt informerad om arbetet. Vid utarrendering av dekronoandelar som uppkommer genom prpspekteringen bör stödet beaktas vidbestämmandet av arrendeviUkpren. EnligtMPU bprde företagen erhålla möjligheter att avsätta vinstmedel till s.k.prospekteringsfonder. Utredningen hänvisar till de villkor som gäller för deallmänna investeringsfonderna. Befintliga investeringsfonder får tas i anspråkför kostnader för undersökningsarbeten, förberedande arbete ellertillredningsarbete i gruva m.m., dock inte för prospektering. Enligt min meninghar någon avgörande fördel med att inrätta prospekteringsfonder dock intekunnat visats. Rent allmänt gäller nämligen att investeringsfonder endast iundantagsfaU utnyttjats för att finansiera kostnader som är omedelbartavdragsgiUa vid taxeringen. Jag har i denna fråga samrått med chefen förekonomi- och budgetdepartementen. Prop.1981/82:99 74 Jag tar nu upp anslagsfrågorna för de olika organen. Jag lämnar idet följande en översikflig sammanställning av besparingarna påmineralområdet, jämfört med anslagen för /82, fördelade påolika littera. Den sammanlagda besparingen uppgår till 7 milj. kr. D 1.Sveriges geologiska undersökning: Geologisk kartering samt information ochdokumentation samt D 3. geologiska undersökning: Prospektering m. m. Pris- och löneomräknat huvudförslag Överfört från D 6. Statensgruvegendom: Prospektering och brytvärdhetsundersökningar Överfört från B 1.och B 2. Inkomster Besparing Anslag 1982/83' 43 586000 -I- 3077000 D 6.Statens gruvegendom: Prospektering och brytvärdhetsundersökningar Överförttill D I. geologiska undersökning: Geologisk kartering och Besparingar inom mineralpmrådet: D l.-D 3.Sveriges geplpgiska undersökning -13600000 -6347000 58400000 ' Anslag D 1. geologiska undersökning: Geologiskkartering och dokumentation samt myndighetsuppgifter och information. Prop.1981/82:99 75 Förnuvarande geologiska undersökning (SGU) kommer jag att förorda medelför innevarande budgetår för vissa ändamål och för nya SGU medel för budgetåret1982/83. Däreftertar jag upp frågan om uppdragsbolagets finansiering m. m. samt frågan om medelför /83 för bergsstaten och vad gäller , förutom för /83, åtaganden även för budgetåren1983/84-1985/86. 4,1Sveriges geologiska undersökning Medelför SGU:s nuvarande verksamhet anvisas under innevarande budgetår över fyraanslag, nämligen D 1. geologiska undersökning: Geologisk karteringsamt information och dokumentation, D 2. geologiska undersökning:Uppdragsverksamhet, D 3. geologiska undersökning: Prospektering m. m.och D 4. geologiska undersökning: Utrustning. ochden omständigheten att uppdragsverksamheten i allt väsentligt skiljs utmotiverar en ändring av anslagskonstruktionen. Fr. o, m. /83bör medel till SGU:s verksamhet anvisas under följande två anslag nämligen D 1.Sveriges geologiska undersökning: Geologisk kartering och dokumentation samtmyndighetsuppgifter och information och D 2. Denbehållning som vid utgången av /82 kan finnas på SGU:s nuvarandeanslag tUl prospektering m.m. bör av nya SGU få disponeras för tidigare avsettändamål under kommande budgetår. Vad gäller utrustningsanslaget bör enuppdelning göras mellan nya SGU och uppdragsbolaget. Jag återkommer senare tilldenna fråga. Föratt lösa tillfälliga eller säsongsmässiga likviditetsproblem för uppdragsverksamhetendisponerar SGU f.n. en rörlig kredit i på 20 milj. kr. Fördet nya SGU beräknar jag en liknande kredit på 1 milj. kr. I samband med attjag tar upp frågan om uppdragsbolagets finansiering kommer jag attnärmare redogöra för bolagets behov av krediter. Efter remiss har yttrandeöver SGU:s anslagsframställning lämnats av mineralverkskommittén. Yttrande överSGU:s anslagsframställning har också lämnats av delegationen för samordning avhavsresursverksamheten (DSH). SGU har i särskilda skrivelser den 15 oktober1981 och redovisat dels resultat- och balansräkningavseende uppdragsverksamheten för tiden den Ijuli 1980 - ,dels kostnadsökningar under /82 till följd av pris- ochlöneökningar. SGUhar vidare i skrivelse hemställt om ytterligare medel medhänsyn till SGU:s mer utpräglade roll som serviceorgan för helageosektorn i . SGU begär att anslaget geologiska undersökning:Geologisk kartering samt information och dokumentation skall uppräknas med526000 kr. 1981/82:99 76 Kostnaderför höjda löner m. m. tUl SGU:s personal beräknas av SGU uppgå till sammanlagt3291000 kr. Härav bör enligt SGU . anvisas SGU över anslaget Sverigesgeologiska undersökning: Geologisk kartering samt information och dokumentationoch . över anslaget geologiska undersökning: Prospekteringm. Kpstnadsökningamapå grund av höjda priser på material m. m. beräknas av SGU uppgå till 1304000kr. av deUa bör enligt SGU . anvisas SGU över anslaget Sverigesgeologiska undersökning: Geologisk kartering samt information och dokumentationoch . över anslaget geologiska undersökning; Prospekteringm.m. Vissaav de av SGU angivna kostnadsökningarna är av sådant slag att de kan täckas avdet under åttonde huvudtiteln förslagsvis betecknade anslaget Täckning avmerkostnader för löner och pensioner m. m. geologiska undersökning: Geologisk kartering och dokumentationsamt myndighetsuppgifter och information 1980/81Utgift 32746654' Reservation 1200115' 1981/82Anslag 35617000' 1982/83Förslag 61385000 'Anslaget geologiska undersökning: Geologisk kartering samt informationoch dokumentation. m. /83 bekostas från anslaget programmen 1. Kartering, 2.Dokumentation och 3. Myndighetsuppgifter och information. Utgifter ochinkomster för dessa program redpvisas under anslaget. Programmet Karteringomfattar den verksamhet som syftar till att ta fram och i form av kartor ireguljära serier tillhandahålla beslutsunderlag för samhällsplanering rörandeutnyttjandet av landskapet, berggrund, jordlager och grundvatten. Programmet ärindelat i delprogram för berggrunds-, jordarts-, geofysisk-, hydrogeologisk-,maringeologisk-, geokemisk- samt förenklad berggrunds- och jordartskartering. ProgrammetDokumentatipn pmfattar den verksamhet som syftar till att insamla, bearbeta ochbevara uppgifter inom SGU:s kompetensområde som inte innefattas i de geologiskakartorna. Programmet är indelat i delprogram för geolpgisk dokumentation,grundvattendokumentation, geofysisk dokumentation, dokumentation av detradioaktiva fältet och georegister. ProgrammetMyndighetsuppgifter och information omfattar den verksamhet som syftar tillatt informera såväl internt som externt i frågor inom det geovetenskapligaområdet samt vissa myndighets- och utredningsuppgifter på mineralområdet.Programmet är indelat i delprogram för myndighets- och utredningsuppgiftersamt information. Av följande sammanställning framgår hur kostnader ochintäkter för verksamheten fördelar sig på program och delprogram (1000-talkr. 1980/81 Utfall 1981/82 Anvisat Förenklad berggrunds- och jord- ' För georegister och särskilda arkivfunktioner fåanvändas högst 2 milj. kr. (därav för georegister .) Prop.1981/82:99 78 SGUanför i sin anslagsframstäUning bl. a. följande. Geologiskakartor skall tUlgodose samhällets behov av geologisk information församhällsplanering, prospektering efter , industrimineral och nyttigabergarter samt jordarter och grundvatten, för bedömning av miljövårdsfrågorm.m. Kartorna skall ge den grundliga kännedom om landets geologiska bildningarsom är en nödvändig förutsättning för ett rationellt utnyttjande av landetsnaturtillgångar. Genomkontinuerliga kontakter med avnämarna av geologiska kartor har SGU sedan längeen god bild av såväl behovet av kartor som de krav som ställs på dem. Viktigaavnämarintressen kanaliseras genom som är ett rådgivande organ ivilket företrädare för de huvudsakliga kartkonsumenterna är representerade.SGU gav tidigare ut kombinerade kartor i olika skalor. ger SGUut separata berggrunds- och jordartskartor i skala 1:50000. har gettsut 34 berggrunds- och 45 jordartskartblad över södra och mellersta Sverige.HärtiU kommer 39 berggrundskartblad över norra , vilka är en biproduktav malmpro-spekteringen. Vidareges ut översiktliga separata jordartsgeologiska och berggrundsgeologiska s.k.länskartor, numera endast i skala 1:200000. Länskarte-ringen är inriktad pålandets norra delar och utgivna kartor täcker f.n. ungefär halva landets yta. SGU:skartering i reguljära serier omfattar även geofysiska kartor (f. n. endastflygmagnetiska). De geofysiska kartorna utges tillsammans medberggrundskartorna i skala 1:50000. Sedanår 1976 har ett omfattande utredningsarbete utförts om den hydrogeologiskakarteringen och utformningen av dess kartor. Utredningen visade att behovet avkartorna är mycket stort och att sådana kartor huvudsakligen bör produceraslänsvis i den översiktliga skalan 1:250000. Den hydrogeologiska karteringen ärnu i huvudsak inriktad på sådana kartor. Den första kartan av denna typ, SGU Ah1. Hydrogeologisk översiktskarta över län, utgavs . Av dentidigare karttypen i skala 1:50000 har 13 kartblad utgivits. Delprogrammethar omfattat framställning av berggrundskartpr i skala1:50000 med tUlhörande beskrivning samt s.k. länskartor i skala 1:200000. Befintligaäldre kartor är i många fall föråldrade och panvändbara för planeringsändamålvarför en ny karttyp skall produceras genom revision av äldre kartmaterial.Dessa s. k. provispriska översiktliga berggrundskartpr kpmmer att pmfatta dedelar av där bristen på mpderna Prop.1981/82:99 79 geplpgiska kartpr är speciellt markant. De nya kartprnagörs i skala 1:250000 Pch förses med en kort beskrivning. Under förutsättningav oförändrade resurser beräknar SGU att nio översikfiiga berggrundskartor kanges ut under den kommande 10-års perioden. Produktionen av kartblad i skala1:50000 i beräknar SGU till ca fyra blad och till likamånga i norra . För /83 beräknar SGU för delprogrammetberggrundskartering . Delprogrammet omfattar framställning avjordartskartor i skala 1:50000 med tillhörande beskrivningar samt länskartoröver jordarter i skala 1:200000. En nyarbetsmetod för jordartskarteringen grundad på de s. k. IR-bilder som numeraproduceras av lantmäteriverket medför att produktionstiden för ett kartblad börkunna nedbringas från tidigare 4-4,till 2-2,. /82-1985/86 beräknar SGU att 35kartblad i skala 1:50000 och en länskarta kan färdigställas. För /83 beräknar SGU för delprogrammetjordartskartering . Geofysiska kartor framställs för att utgöra stöd vidkonstruktionen av berggrundsgeologiska kartor. De geofysiska kartor som f.n.hänförs till programmet kartering är de flygmagnetiska kartorna i skala1:50000. De publiceras tillsammans med berggrundskartorna och prioriteringensker med hänsyn till behovet från berggrundskarteringen. För /83 beräknar SGU för delprogrammetgeofysisk kartering . Målet för den reguljära hydrogeologiska karteringen är attredovisa grundvattnets förekomst och beskaffenhet i jord- och berggrund. Arbetena inom delprogrammet omfattar huvudsakligenframtagandet av länsvisa översiktskartor i skala 1:250000. Avsikten är att såsnabbt som möjligt kartlägga de regioner av landet, där grundvattnet är av storbetydelse för vattenförsöijning och jordbruksbevattning m.m. Hittillshar ett kartblad av denna typ utgivits och ytterligare två kartblad beräknasbli utgivna under /82. Arbeten pågår också med en översikflighydrogeologisk karta över i skala 1: 1000000 vilken beräknas vara klari mitten av . För /83 beräknar SGU för delprogrammethydrogeologisk kartering . 1981/82:99 80