prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — Bestämmelserna omstatsbidrag till kommunalabostadstillägg till folkpension återfinns i lagen (1962:392) om hustrutilläggoch kotninunalt bostadstill-lägg till folkpension och förordningen (1979:830)om statsbidrag till kommunalt bostadstillägg lill folkpension. På grundval av nugällande lagstiftning har beräknat anslagsbehovet /83 till 1 300 milj. kr. Denna kostnad hänför sig dels tillåterstående halv årskostnad på 666 milj. kr. för , dels halv årskostnadpä 634 milj. kr, för bidragsårel 1982, Minskningen är föranledd av elt minskatantal pensionärer som är berättigade till KBT, har nyligenbeslutat om att en nedre hyresgräns införs i KBT-systemel och om ändradstatsbidragsnivå fr,o,m,, Med beaktande av dessa ändringarberäknar jag anslagsbehovet för nästa budgetär till 1 050 milj, kr. Dettainnebär en minskning med 340 milj, kr. jämfört med anslaget för innevarandebudgetår. harpå regeringens uppdrag undersökt konsekvenserna vid omräkning avinkomstprövade förmåner då basbeloppet ändras. Berörda förmåner är främsthustrutillägg och kommunala bostadstillägg till folkpension men ävenänkepensioner i de fall dödsfallet inträffade före berörs.Enligt gällande bestämmelser skall dessa förmåner omprövas om mera avsevärdändring sker i den inkomst efter vilken förmånen bestämts, I inkomstunderlagetingär bl. a. ATP till den del den inte föranlett minskning avpensionstillskott, statlig eller personalpension, delpension ocharbetsskadeersältning. Samtliga dessa förmåner är knutna lill basbeloppet.Omprövning av förmåner sker inte när årsinkomsten ändras på grund av ändratbasbelopp eller höjt pensionstillskott. Det leder till alt stora skillnadermellan registrerad och verklig årsinkomst kan ha uppkommit om lång tidförflutit sedan årsinkomsten senast fastställdes. Detta kan få lill följd alten pensionär som söker förhöjt KBT när bostadskostnaden höjts inte får denförväntade höjningen på grund av att det görs en ny inkomstprövning. Riksförsäkringsverketföreslår att reglerna ändras sä att inkomstprövade förmåner räknas otnautomatiskt i samband med att basbeloppet ändras. Detsamma föreslås gälla närpensionstillskottet höjs. Därmed erhålls en kontinuerlig anpassning av deinkomslberoende förmånerna till de basbe- 1981/82:100 Bilaga 8 79 loppsanknutna förmånerna .som ingär iinkonistunderlaget-bl.a. ATP-och till eventuella ändringar avpensionstillskotten. Detta leder till en mera jämn och rättvis fördelning avförmånerna över tiden. kan det omräkningsarbelel hosförsäkringskassorna enligt minskas i en omfattning som motsvararca 40 årsarbetare. Jag ansluter mig tillverkets förslag om att en automatisk omräkning av de inkomstprövade förmånernavid basbeloppsförändringar införs. Förändringen bör genomföras fr,o.m, den 1oktober 1982, Vad jag har anförtföranleder ändring av 6 och 10 SS lagen (1962:392) om hustrutillägg ochkommunalt bostadstillägg till folkpension samt av 32 § lagen (1962:382)angående införande av lagen om allmän försäkring. Inom socialdepartementetupprättade lagförslag bör bifogas protokollet i delta ärende som bilaga 8,4 och8,5. Jag hemställer att regeringen föreslär riksdagenatt 1. antagaförslaget till lag om ändring i lagen (1961:392) om hustrutillägg och kommunaltbostadstillägg till folkpension 2. antaga förslaget tilllagom ändring i lagen (1962:382) angående införande av lagen om allmänförsäkring. 3. till Bidrag tillkommunala bostadstiUägg lill folkpension för /83 anvisa ettförslagsanslag av Ersättning till postverket för pensionsutbetalningar 1980/81 Utgift 46 575782 1981/82 Anslag 40000 000 1982/83 Förslag 35000 000 Ersättning tillpostverket för utbetalning av allmänna pensioner erläggs kvartalsvis iefterskott. Anslaget för /83 avser kostnader förpensionsutbetalningar - . Pensionsulbelalningarnagenom postverket fr.o.m. /79 framgår av följande tablå. Budgetär Antal uthetal- Ersättning Totalkostnad Därav på slats- ningar (milj,) kr./utbet. 65,(1 1981/82' 1981/82:100 Bilaga 8 80 Utbetalningarna av allmänpension fördelas numera på . I samband meddenna förändring genomfördes en informationskampanj om möjligheten alt fåpensionen insatt på konto i bank. hari sin anslagsframställning för /83 förväntat en fortsatt minskningav antalet utbetalningar via anvisning och har beräknat antalet lill 8,5 milj.anvisningar. I fräga om pensionsanvisningar som även innefattartilläggspension, har verket förutsatt att halva ersättningen till postverketkommer att bekostas av medel ur allmänna pensionsfonden. Verket har därvidräknat med att anslaget under /83 tillgodoförs ersättning föromkring 5,0 milj. utbetalningar innehållande tilläggspension. Ersättningen lillpostverket för utbetalning och viss ur kontrollsynpunkt nödvändigdatabehandling har för bestämts till sammanlagt . har därefter isärskilda framställningar begärt att ersättningen för skall höjas lill5:87 kr. per utbetald anvisning. Jag har inte något allerinra mot den föreslagna höjningen av ersättningsbeloppet per utbetalningtill . Det ankommer på regeringen alt fastställaersättningsnivån. Den av kalkylerade minskningen av antaletutbetalningar genom anvisning förefaller rimlig. Anslaget för budgetåret1982/83 bör föras upp med avrundat 35 milj. kr., vilket är en minskning med 5milj. jämfört med anslaget . Jag hemställer att regeringen föreslår att till Ersättningtill postverket för pensionsutbeialningar för /83 anvisa ettförslagsanslag av . 1980/81 Utgift ' 3 486 118 590 1981/82 Anslag 3850 000 000 Från anslaget utgår statsbidragtill försäkringskassornas utgifterför sjukförsäkringsförmåner (utom föräldraförsäkringen, som redovisas underanslaget C 3). Sjukpenningkommitténavlämnade, som jag tidigare nämnt, betänkandet (SOU 1981:22)Sjukersätlningsfrågor. 1 betankandet redovisades olika alternativ för att genomökad självrisk åstadkomma besparingar inom sjukpenningförsäkringen. Avsikten ärall lägga fram en proposition lill med förslag i dessa frågor undervåren 1982. 1981/82:100 Bilaga 8 81 Beredningen av anslagsfrågan bör därförslutföras i anslutning till beredningen av innehållet i den kommandepropositionen. I avvaktan härpå förordar jag att anslaget tas upp medoförändrat belopp. Jag hemställer att regeringen föreslår alt, i avvaktan påsärskild proposition i ämnet, till Bidrag till sjukförsäkringen för budgetåret1982/83 beräkna elt förslagsanslag av 3 . 1980/81 Utgift 2263 226 1981/82 Anslag 2200 000 1982/83 Förslag 2300 000 Frän anslaget bekostastillägg på vissa äldre livräntor saml ersättning i anledning av skadefall, därersättningen på grund av speciella författningar eller särskilda beslut helteller delvis utgår av statsmedel. För /83beräknas medelsbehovel för uppräkning av vissa äldre livräntor frånarbetsskade- resp. fiskarförsäkringsfonden till ca 0,6 milj. kr. och förersättning enligt särskilda författningar lill ca 1,7 milj. kr., varav kostnadernaför äldre livräntor beräknas uppgå lill ca 1,4 milj. kr. och kostnaderna förnytillkomna skador lill ca 0,3 milj. kr. föreslår attanslaget förs upp med 2,3 milj. kr. Jag har inte nägol att erinra mot riksförsäkringsverketsanslagsberäkning. Jag hemställer alt regeringen föreslår all till Vissayrkesskadeersättningar m.m. för budgetåret 19cj2/83 anvisa ell förslagsanslagav . 1981/82:100 Bilaga 8 82 Ekonomiskt stöd till barnfamiljer m.m. Samhällets direktaekonomiska stöd åt barnfamiljerna utgörs främst av allmänna barnbidrag inkl.flerbarnstillägg, bostadsbidrag, föräldrapenning, bidragsförskott,barnpensioner samt bidrag för värd av handikappat barn. De två sistnämndastödformerna redovisas under B-avsnitlet. Genom de aUmännabarnbidragen tillförsäkras alla familjer med barn ett grundläggande ekonomisktstöd. Barnbidraget, som utgår med lika belopp för alla barn, utbetalas tillomkring 1 miljon familjer med ca 1,7 miljoner barn under 16 ärs ålder.Barnbidraget utgår med . per barn och år.Fr.o.m. kompletteras de allmänna barnbidragen med ettflerbarnstillägg (Prop. 1980/81:188, SoU 44, rskr 409). Del ulgår med ellfjärdedels barnbidrag, f.n. . , för familjer med tre barn under 16år och med ytterligare ett halvt barnbidrag, dvs. , för varjedärpå följande barn. Kostnaderna förbarnbidragen och flerbarnstilläggen under nästa budgetår beräknas till 5 205milj. har i en promemoria (Ds S 1981:12) föreslagit alt flerbarnstilläggetskall utvidgas till all fr.o.m. gälla också studerandeungdomar i åldern 16-19 är. Förslaget övervägs f.n. inom . Som komplement lill deallmänna barnbidragen ulgår inkomstprövade bostadsbidrag till barnfamiljer medlägre inkomster. Bostadsbidragen består av dels ett statligt bidrag som utgörett inkomstprövat konsumlionsstöd utan anknytning lill bostadsförhållandena,och dels elt slalskommunall bidrag som är anknutet till bostadskostnaden.Bostadsbidrag utgär till ca 340 000 familjer med drygl 685 000 barn. Anslagetför bostadsbidrag redovisas under bostadshuvudliteln. Föräldraförsäkringen geralla föräldrar ett ekonomiskt skydd i samband med barns födelse och sjukdom.Den ger också föräldrarna ekonomiska möjligheter alt vara hemma hos sina barnunder viss lid fram t.o.m. barnets första skolår. Försäkringen infördes år 1974och har successivt byggts ut och förbättrats. Försäkringensföräldrapenning utgår med en garantinivå på . per dag ianslutning till barns födelse eller adoptivbarns ankomst till familjen. För densom har sjukpenning över garantinivån ulgår föräldrapenning med samma beloppsom sjukpenning dvs. av den sjukpenninggrundande inkomsten. Den 1 januari 1980infördes en särskild rätt till havandeskapspenning. Denna ersättningsform ärkombinerad med en rätt till omplacering för kvinnor som i graviditetensslutskede på grund av arbetets art inte kan fortsätta i sitt normala arbete. mån omplacering inte kan ordnas har dessa kvinnor rätt tillhavandeskapspenning under från och med den sextionde lill ochmed den elfte dagen före den beräknade 1981/82:100 Bilaga 8 83 Reglerna i övrigt förhavandeskapspenning år i huvudsak desamma som för sjukpenning. Föräldrar med barn föddaefter har också rätt till särskild föräldrapenning undersammanlagt för varje barn. Under tre av dessa månader utgårersättningen med belopp som motsvarar sjukpenningen, dock lägst . per dag.Under de övriga tre månaderna utgår ersättningen enligt garanlinivån . perdag lika för alla. Föräldrar med barn födda har rättlill särskild föräldrapenning för varje barn. Den särskildaföräldrapenningen fär tas ul under de tidsperioder som föräldrarna självafinner lämpliga under liden fram lill och med barnets första skolär. Den kananvändas både vid heltidsledighet och och utgår somhel, halv eller fjärdedels föräldrapenning. Förvärsarbetande föräldersom tillfälligt behöver stanna hemma och ta vård om barn i samband med sjukdomeller liknande har rätt till föräldrapenning utöver de tider jag nämnt i delföregående. Föräldrapenning för tillfällig värd av barn kan utgå när barneteller dess ordinarie vårdare är sjuk eller i samband med besök i denförebyggande barnhälsovården. Föräldrapenningen utgär i dessa fall med sammabelopp som sjukpenningen. Ersättning kan utgå under per är ochbarn . Vidare kan sådan föräldrapenning utgå tillfadern i samband med barnets födelse. De totala kostnaderna förföräldraförsäkringens förmåner beräknas för nästa budgetår lill ca 4 830 milj.kr. Enligt de finansieringsregler som gäller täcks av kostnaderna genomarbetsgivarnas och egenföretagarnas socialavgifter till sjukförsäkringen och genom statsbidrag, vilket innebär att ca 725 milj. kr. faller på staten. Den förbättring av stödetvid vård av små barn som skett genom utbyggnaden av föräldraförsäkringen utgörett ekonomiskt komplement till den lagstadgade rätten till förkortad arbetstidsom gäller för småbarnsföräldrar . Dessa stödåtgärderbidrar till att öka föräldrarnas valmöjligheter mellan olikabarntillsynsformer. Lagen (1978:410) om rätttiU ledighet för vård av barn m.m. ger föräldrar rätt alt vara helt lediga frånarbetet eller alt förkorta sin dagliga arbetstid lill tre fjärdedelar av normalarbetstid så länge de vårdar barn under ett och . Rätlenlill förkortad arbetstid till i vanliga fall gäller tilldess barnet är eller har avslutat det första skolåret. Denna rätt tillledighet är fristående från ersättningsreglerna inom föräldraförsäkringen.Föräldrarna har dock alllid rätt till ledighet från sin anställning under tiddå ersättning utgår från föräldraförsäkringen. I ledighelslagen regleras ocksårätten för gravida kvinnor att få omplacering till andra arbetsuppgifter. har fattat beslut om införandeav en rätt lill ATP för 1981/82:100 Bilaga 8 84 föräldrar som själva vårdar sina småbarn ihemmet (prop. 1980/81:204, Sfu 1981/82:1, rskr 1981/82:9). De nya reglernaträder i kraft . Föräldrar med svårthandikappade barn i hemmet kan få vårdbidrag med samma belopp som folkpensionenför en förtidspensionär. Vårdbidraget är graderat i helt eller halvt bidrag.Helt värdbidrag utgår f.n. av basbeloppet, vilket för innebär32 . Vårdbidraget beskattas som inkomst och blir ATP-grundande för denförälder som svarar för omvårdnaden av barnet. Värdbidrag utgår f.n. för ca 13600 barn. Anhörigvärdskommitlén harnyligen avlämnat ell delbetänkande (Ds S 1981:15) med förslag till förändringarav vårdbidraget. Utredningens förslag innebär huvudsakligen all en del avvårdbidraget skall utgöra en skattefri merkosinadsersättning för de särskildakostnader som handikappet medför. Jag räknar med att återkomma lill denna frågasedan remissbehandlingen av betänkandet är avslutad. Genom bidragsförskottenger samhället elt ekonomiskt grundskydd för barn vars föräldrar lever åtskilda.Den ekonmiska tryggheten för dessa barn är därför inte beroende av denunderhållsskyldige förälderns förmåga att betala underhållsbidrag.Bidragsförskott utgår av basbeloppet vilket innebär . per årvid basbeloppet . Bidragsförskott ulgår f.n. för drygt 230 000 barn. Barn vars föräldraravlidit får ell ekonomiskt grundskydd genom barnpension från folkpensioneringoch ATP. Barnpensionen från folkpensioneringen ulgår med lägst avbasbeloppet och högst av basbeloppet i de fall då inle änkepensioneller barnpension från ATP utgår. Barnpension från folkpensioneringen utgårf.n. till ca 42 000 barn. Som redovisas iinledningen till avsnitt B har pensionskommittén avlämnat sitt slutbetänkande(SOU 1981:61-62) Familjepension. Betänkandet behandlar bl.a. utformningen avbarnpensionerna. Flera utredningar arbetarmed översyner av del ekonomiska stödet till barnfamiljerna. (S 1979:06) har i uppdrag att se över det ekonomiska stödsystemet ochdärvid särskilt beakta flerbarnsfamiljernas situation. Vissa delar avkommitténs uppdrag är slutförda genom tidigarenämnda beslut och förslag omflerbarnstillägg. Bostadsbidragskommiltén(Bo 1979:01) - som har tillsalls av chefen för - arbetarmed frågor om bostadsbidragels konstruktion, inkomstprövning ochadministration. Föräldraförsäkringsulredningen(S 1980:08) har i uppdrag att göra en översyn av föräldraförsäkringen och avreglerna för rätt till ledighet för vård av barn. Huvuduppgiften är all göra enövergripande genomgång av de praktiska erfarenheterna av ersättnings- ochledighelsreglerna såväl ur den enskildes synpunkt som ur arbetsmarknads- och administrativasynpunkter. Översynen skall bl.a. ta sikte på behovet av och möjligheterna tillalt 1981/82:100 Bilaga 8 85 åstadkomma förenklingar i regelsystemet.Utredningen har också fått i uppdrag att utreda frågan om arbetsmiljörisker förgravida kvinnor. Utredningen väntas redovisa elt delbetänkande . Ensamförälderkommillén(S'1977:16) utreder frågorna om hur samhällsstödet fill de ensamståendeföräldrarna och deras barn skall utformas med hänsyn lill de förändringar somskett i olika avseenden sedan vissa av stödformerna infördes. kartlägga de stödbehov som finns och hur de nuvarande stödformernasvarar mot dessa behov. En rapport som belyser de ensamstående föräldrarnassituation har redovisats (Ds S 1981:18). enligt beslut av . Följande sammanställningvisar omfattningen och utvecklingen av samhällets direkta ekonomiska stöd tillbarnfamiljerna (milj.kr. ' Före är 1974 förmånerfrån moderskapsförsäkringen. 5 119 631 171 5 215 000 000 5 205 000 000 Allmänna barnbidrag utgårfr.o.m. och barn under ålder.Fr.o.m. utgår därutöver ett flerbarnsfillägg med ettfjärdedels barnbidrag till familjer med tre barn och med ytterligare ellhalvt barnbidrag för varje ytterligare barn. Kostnaderna läcks helt avstatsmedel. Administrationen av barnbidragen handhas av riksförsäkringsverketoch försäkringskassorna. Bidragsbestämmelserna återfinns i lagen (1947:529) omallmänna barnbidrag (omtryckt 1973:449, ändrad senast 1981:703). 1981/82:100 Bilaga 8 86 Verket beräknarmedelsbehovel för /83 till 5 205 milj. kr. Beräkningarna grundaspå befolkningsprojektion för riket åren 1980-2000.Med ledning härav beräknas antalet bidragsberätti-gade barn vara ca 1 689 000vid utgången av . Fr.o.m. den 1 januari1982 utgår ett flerbarnstillägg till de allmänna barnbidragen (prop.1980/81:188, SoU 44, rskr 409). Del utgår med ell fjärdedels barnbidrag dvs.f.n. per är, för familjer med tre barn och med ytterligareell halvt barnbidrag, dvs. för varje därpå följandebarn. Det nya flerbarnsstödet beräknas medföra en årlig kostnad av 135 milj.kr. /82 belastas med hälften av dessa kostnader. För budgetåret1982/83 blir det en full kostnadseffekt av del nya tillägget. har i en promemoria (Ds S 1981:12) föreslagit att flerbarnstilläggetskall utvidgas till att gälla också studerande ungdomar i åldern 16-19 är.Kommitténs förslag övervägs inom . Med beaktande avhelårskostnaden för flerbarnstillägget saml del minskade antalet barn ibidragsberätligad ålder beräknar jag anslagsbehovet för nästa budgetår lill 5205 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslår att lill Allmännabarnbidrag för /83 anvisa ett förslagsanslag av 5 205 000 000kr. Ersättning tillpostverket för utbetalning av allmänna barnbidrag m.m. 1980/81 Utgift 16359 515 1981/82 Anslag 17700 000 1982/83 Förslag 17600 000 Från anslaget utgårersättning till postverket för utbetalning av allmänna barnbidrag ochbidragsförskott. De mänader barnbidrag betalas ut görs utbetalningen avbidragsförskott på samma anvisning som barnbidrag. Övriga mänader betalasbidragsförskott ut på särskild anvisning. Ersättning erläggs halvårsvis iefterskott. Anslaget för /83 avser alltså kostnader förutbetalningar under . Prop.1981/82:100 Bilaga 8 87 Ersättningen fillpostverket har för utgjort . för varje utbetald barnbidrags-eller bidragsförskottsanvisning. Med utgångspunkt i den för tillämpadeersättningen beräknar anslagsbehovet för nästa budgetår till 16,77 milj. kr. har därefter iframställning begärt alt ersättningen avseende är 1982 skall höjas lill 5:30kr. för varje utbetald barnbidrags- eller bidragsförskottsanvisning. Med denhögre ersättningen kan medelsbehovet beräknas fill 17,6 milj. kr. Jag har inte något att erinra mot den avpostverket föreslagna ersättningen. Anslagsbehovet för nästa budgetär uppgår därmed lill avrundat 17,6 milj. kr. Jag hemställer att regeringenföreslär alt till Ersättning tillpostverket för utbetalning av allmänna barnbidrag m.m. för /83anvisa ett förslagsanslag av . Frän anslaget ulgårstatsbidrag till försäkringskassornas utgifter för föräldraförsäkringen i formav föräldrapenning vid vård av barn samt havandeskapspenning. Föräldrapenning utgår meden garantinivå av . per dag i anslutning till barnsfödelse eller adoptivbarns ankomst till familjen. Till försäkrad som har rätt till högre sjukpenning än nämnda belopputgår föräldrapenningen med samma belopp som sjukpenningen, dvs. med 9Q % avden sjukpenninggrundande inkomsten. Föräldrapenningen utgår till den avföräldrarna som stannar hemma och vårdar barnet. Föräldrarna har ocksårått till särskild föräldrapenning under sammanlagt för varje barnsom fölls efter . Under tre av dessa månader utgår ersättningmed samma belopp som den egna sjukpenningen dock lägst garanlinivån. Underövriga utgår ersättning enligt garantinivån lika för alla. För barnfödda utgår ersättningen enbart under förstnämnda tre månader.Föräldrarna kan la ul den särskilda föräldrapenningen enligt egen önskan undertiden fram till och med barnets första skolär. 1981/82:100 Bilaga 8 88 Den särskildaföräldrapenningen får las ul vid hellidsledighet eller vid förkortad arbetstidoch utgår som hel, halv eller fjärdedels föräldrapenning. Var och en avföräldrarna disponerar halva ersätlningstiden, men en förälder kan genom enanmälan lill avstå från sin rätt till särskildföräldrapenning lill förmån för den andra föräldern. För barn födda åren1971-1977 gäller särskilda övergångsregler med viss ersättningstid. Förälder som behöverstanna hemma och tillfälligt vårda barn har också rätt lillföräldrapenning. Föräldrapenning för tillfälligvärd av barn kan utgå när barnet eller dess ordinarie vårdare är sjuk samt närförälder behöver följa med barnet fill barnavårdscentral m.m. Rätten tillföräldrapenning för tillfällig vård av barn gäller också under högst tio dagarför fadern i samband med barns födelse. Föräldrapenning för tillfällig vård av barn kan fr.o.m. är 1980utgå under per barn och är. Ersättningen utgår med samma beloppsom sjukpenningen. Blivande mödrar, somunder graviditeten inte kan fortsätta i sitt normala arbete, har rätt all bliomplacerade med bibehållen lön om del skäligen kan krävas av arbetsgivaren. mån sä inte kan ske och det år klart att hon inte kan fortsätta sittvanliga arbete har hon rätt till havandeskapspenning. Denna ulgår tidigast frånden sextionde dagen före den beräknade förlossningen och längst lill dentionde dagen , dvs. under högst 50 dagar.Havandeskapspenning utgär med samma belopp som sjukpenning. Föräldraförsäkringen ären integrerad del av sjukförsäkrings systemet såväl vad gäller finansieringensom administrationen av försäkringen. Kostnaderna för föräldrapenningenfinansieras således till genom statsbidrag och lill genom socialförsäkringsavgifterfrån arbetsgivare och egenförelagare. Bestämmelserna omföräldrapenning återfinns i lagen (1962:381) om allmän försäkring (omlryckl1977:630). Med utgångspunkt ifastställd lagstiftning beräknar de totala kostnadernaför föräldrapenning till 4 660 milj. kr. för och 4 700 milj. kr. Anslagsbehovet för /83 beräknas därmed lill 705 milj. kr. Kostnadsutvecklingen förde olika förmänsslagen framgår av följande tablå, milj. kr. 1981/82:100 Bilaga 8 a) i samband med barns födelse b) för tillfällig vård av barn Med beaktande avlöneutvecklingens inverkan på föräldrapenningen beräknar jag de totalakostnaderna för föräldraförsäkringen under nästa budgetår lill 4 830 milj. kr.Därav avser ca 2 495 milj. kr. föräldrapenning i samband med barns födelse, ca745 milj. kr. föräldrapenning för tillfällig vårdav barn, ca 1 540 milj. kr. särskild föräldrapenning och ca 50 milj. kr.havandeskapspenning. Stalsbidragskostnaderna blir därmed avrundat 725 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslår att fill Bidrag tillföräldraförsäkringen för /83 anvisa ett förslagsanslag av . 1980/81 Utgift 897 461525 1981/82 Anslag 895000 000 1982/83 Förslag 976000 000 Bidragsförskott utgår förbarn som endast en av föräldrarna har vårdnaden om eller som stårunder vårdnad av annan än föräldrarna. Dessa barn garanteras ett generelltekonomiskt bidrag, som i regel motsvarar av basbeloppet enligt lagen(1962:381) om allmän försäkring. Bestämmelserna ombidragsförskott finns i lagen (1964:143) om bidragsförskott (omlryckl1976:277, ändrad senast 1981:7.59). Med utgångspunkt i 1981års prisläge beräknar verket kostnaderna för bidragsförskoU under budgetåret1982/83 fill 910 milj. kr. Antalet barn för vilkabidragsförskott utgår vid utgången av kan beräknas till ca 230 000,vilket motsvarar drygl av samtliga barn. Prop.1981/82:100 Bilaga 8 90 av de utbetalade bidragsförskotten beräknasbli återbetalda av de underhållsskyldiga föräldrarna. På grundval avriksförsäkringsverkets beräkningar och med hänsyn tagen till prisutvecklingenoch de nya reglerna för uppräkning av basbeloppet beräknarjag anslagsbehovetför nästa budgetår till 976 milj. kr. Jag hemställer att regeringen förslårriksdagen