prop · G503186 · 1981-12-31 00:00:00 — Det torde emeUertid endast mer sällan förekomma enorganisatorisk uppdelning på olika verksamhetsgrenar med skilda slag avverksamheter på skolans område, om man bortser från skolhälsovården. Dennaturliga utgångspunkten är att se den elevvårdande verksamheten ochundervisningssidan som en integrerad del av skolverksamheten. Normall kan mandärför säga att det i sekretesslagens mening finns endast en verksamhetsgreninom en skolmyndighet. Här bortses då från skolhälsovården. Innebörden härav ärexempelvis all en skolkurator, som i sin verksamhet har inhämtat vissasekretessbelagda uppgifter om en elev vilka har betydelse för elevensskolsituafion, kan lämna uppgifterna vidare till elevens klassföreståndare. Med anledning av ell annat påpekande vill jag framhållaatt sekretesslagen inte reglerar vad som gäller för hanteringen av hemligauppgifter inom en myndighet eller en verksamhetsgren. Helt klart är att ettfritt uppgiftsutbyle måste få förekomma mellan de personer som deltar ihandläggningen av ett ärende inom en myndighet. Det är därutöver närmast enetisk fråga i vilken utsträckning hemliga uppgifter kan röjas inom en myndigheteller en verksamhetsgren. 1981/82:186 39 Sammanfattningsvis anser jag att del inte har kommit framsådana olägenheter med de nuvarande sekretessbestämmelserna på skolans område,vare sig i fråga om uppgifter från skolan fill andra myndigheter eller i frågaom uppgifter ufifrån fill skolan, all del finns skäl att föreslå någralagändringar i detta avseende. Jag erinrar också om vad jag i del föregåendehar uttalat om all ändra sekretesslagen innan fillräcklig erfarenhet av lagenhar vunnits (avsnitt 2.5). 2.3.3 Sekretess i ärenden om bostadsförmedling Uppgifter om enskildas förhållanden är inte sekretessbelagdahos de nämnder inom kommunerna som handlägger ärenden om bostadsförmedling.Någon sekretess för sådana uppgifter gällde inte heller enligt äldre rätt. Två remissinstanser, nämligen ochstadskansliet i , förordar att sekretess bör gälla ibosladsförmedlingsären-den. De framhåller bl. a. aft åtskilliga uppgifter avkänslig natur förekommer i de s. k. förlursfallen. Dessa uppgifter har oftainhämtats från sociala myndigheter, kriminalvården och hälso- och sjukvården.Hos dessa andra organ är uppgifterna normalt sekretessbelagda. Därfill kommeralt uppgifter i ärenden om förtur i bostadskö hos de socialvårdandemyndigheterna, exempelvis i ärenden som rör ansökningar om pensionärsbostäder,regelmässigt är sekretessbelagda. För egen del anser jag att det i och för sig finns skälför att sekretess bör gälla för de känsligaste uppgifterna i ärenden ombostadsförmedling. Å andra sidan finns här onekligen ett betydandeinsynsinlresse. Det är naturligtvis av stor betydelse att allmänheten kan fåinsyn i en myndighels verksamhet alt förmedla bosläder, i all synnerhet i frågaom förlursärenden. Därtill kommer att någon sekretess inte gällde före den nyasekretesslagen. Inte heller gjordes det gällande av remissinstanserna vidfillkomsten av den nya sekretesslagen att del skulle finnas något behov avsekretess i delta avseende. Med hänsyn härtill ställer jag mig f. n. någottveksam till förslaget att nu införa sekretess på området. Frågan bör beredasutförligare innan något förslag läggs fram. Jag avser alt remissbehandla debåda remissyttrandena i denna del. Jag föreslår med andra ord nu ingen ändringav sekretesslagen på denna punkt. 2.3.4 Vissa uppgifter för statistikproduktion Stadskansliet i påpekar all tidigare fick uppgifter, som ligger fill grundför kontorets statistik, från (). SCB uppgesemellertid numera ifrågasätta om uppgifterna kan lämnas till kommunen medhänvisning till 9 kap, 4 § SekrL, Detta försvårar kommunensstafislikproduktion. 1981/82:186 40 därföruppstått om inte uppgiftsskyldighel bör föreskrivas för SCB. FrånSCB har under hand uppgivits att sekretesslagen enligt SCB i och för sig intelägger hinder i vägen för all lämna ifrågavarande uppgifter lill kommunerna(jfr 14 kap. 3 § SekrL). Anledningen fill SCB:s ställningstagande grundar sigdäremot på bedömningen att det är tveksamt om uppgifterna blir sekrelesskyddadehos kommunerna enligt 9 kap. 4 § SekrL. Eftersom sekretess gäller föruppgifterna hos SCB är del enligt SCB nödvändigt att sekretess gäller för sammauppgifter även hos kommunerna, om uppgifterna lämnas dit. Så är t. ex.förhållandet för uppgifter som SCB ufiämnar för forskningsändamål. Föregen del vill jag framhålla att slatisliksekrelessen gäller i verksamhet hosmyndighet som avser framställning av slalisfik. Den stafisfikproduktion som SCBbedriver är visserligen typisk för sådan verksamhet, men motsvarandeframställning av statistik förekommer också hos andra myndigheter.Fömtsättningarna för statisliksekreless är all slatistikframsläll-ningen skerulan anknytning till något särskilt ärende och att verksamheten är organiseradsom en egen enhet eller liknande (prop. 1979/80:2, Del A, s. 263). torde uppfylla fömtsättningarna för attstatistiksekretessen är tillämplig. Delta torde också gäUa för kommuner ulanegen statistikenhet, men där verksamheten med framställning av stafistik ändåär avgränsad från annan verksamhet, i första hand sådan som avser enskildaärenden. Med hänsyn härtill torde ifrågavarande uppgifter normalt kunna lämnasut av SCB till kommunerna med stöd av generalklausulen i 14 kap. 3 § SekrL. Jaganser därför inte att del finns något behov av en regel om uppgiftsskyldighel iämnet. Stadskanslieti framhåller alt sekretess kan gälla i en statlig myndighetsverksamhet som består i bl. a. planering med avseende på näringslivet. Någonmotsvarande sekretess påstås inle gälla i en myndighets planering (jfr8 kap. 6 och 7 §§ SekrL), Enligt stadskansliet skulle kommunernasplaneringsverksamhet med avseende på näringslivet markant underlättas, om sammasekretesskydd skulle gälla där som för de statliga myndigheterna. Föregen del vill jag framhåUa alt sekretess kan gälla i kommunernasplaneringsverksamhet enligt bl. 8 kap. 3 § SekrL. I paragrafen reglerassekretess angående uppgifter som lämnas i vissa planeringsfrågor m. m. Jag villockså i delta sammanhang peka på alt den s. k. plansekretessen avskaffades såsent som . a. ansågs att sekretessen stred mot kravet på offentligdebatt (jfr prop. 1977/78:38, s. 31). Vad jag nu har sagt talar mot en sågenerell utvidgning av sekretessen på del kommunala området som stadskansliet iStockholm efterlyser. Jag har emellertid förståelse för alt del i viss kommunalplaneringsverksamhet som rör 1981/82:186 41 näringslivet kan finnas behov av att hemlighålla uppgifterom enskildas affärs- och driftförhållanden. närmare utredning av frågan ärjag emellerfid inle beredd alt föreslå några ändringar i den gällandeordningen. Efter samråd med chefen för kommundeparlemenlet har jag kommit framfill all frågan bör övervägas ytterligare i . Jag avser altåterkomma till frågan i lämpligt sammanhang. 2.3.6 Sekretess hos tUlsynsmyndighet i konkurs Med anledning av ett förslag från Föreningen om all sekretess bör gälla för uppgifter hos fillsynsmyndighet ikonkurs vill jag framhålla alt jag inle anser all det finns skäl att föreslånågon sådan sekretess. Jag delar föredragande statsrådets synpunkter på dennafråga i proposifionen fill den nya sekretesslagen (prop. 1979/80:2, Del A, s.290). 2.3.7 År sekretessen tillämplig på praktikanter? lar upp frågan i vilken utsträckningprakfikanler och vissa andra grupper omfattas av sekretessregleringen. Jag villmed anledning härav erinra om all del i 1 kap. 6 § SekrL anges vilka personersom omfattas av sekretesslagen. Bundna av sekretessen blir i första hand de somär anställda hos en myndighet. Lagen omfattar emellertid även uppdragstagareoch likställda som har en viss anknytning fill en myndighet. För alt sådana personerskall bli bundna av sekretessen fordras att de deltar i myndighetens verksamhetför det allmännas räkning. Personer som i och för sin utbildning deltar iarbetet på en myndighet inom hälso- och sjukvården eller har somregel en sådan anknytning lill myndigheten att de blir bundna avsekretessregleringen; det arbete som de utför skulle i allmänhet kunna skötasav den ordinarie personalen hos myndigheten. Annorlunda förhåller det sig medsådana elever och studenter som endast besöker myndigheter i studiesyfte.Gränsdragningsproblem kan givelvis uppkomma, men dessa får överlämnas tillrättstillämpningen, I alla händelser anser jag alt någon ändring isekretesslagen inte är påkallad. Sekretesslagengäller i princip inle den som är anställd hos ell privat rättssubjekt. Om enmyndighet har träffat avtal om t. ex. viss experthjälp med ett enskilt företag,kan del emellertid te sig naturligt att arbetstagarna hos företaget får lydaunder bestämmelserna i sekretesslagen. Som exempel nämns i förarbetena fillsekretesslagen att en arbetstagare har ställts till en myndighets förfogandeoch deltar i dess verksamhet på samma sätt som om myndigheten hade ingåttuppdragsavtal med vederbörande själv. Det är med tanke på sådana och liknandefall som 6 § angetts gälla även den som på "annan liknande grund"deltar i en myndighets verksamhet (prop. 1979/80:2, Del A, s. 128). Mot bakgrund av det anförda kan konstateras alt t, ex,personal från en 1981/82:186 42 konlorislförening eller ett bevakningsföretag som regelinte torde vara bundna av sekretesslagen. Jag vill emellertid erinra om all detoftast är möjligt att undvika olägenheter som kan uppkomma till följd häravanfingen genom att del enskilda företaget sluter avtal med sina anställda omtystnadsplikt eller genom att en myndighet ställer upp förbehåll om attuppgifter som arbetstagare som inte är offentliga funktionärer får kännedom omi sin verksamhet inte får röjas för utomstående (jfr 14 kap. 9 § SekrL). Dettaförfarande kan tillämpas t, ex, när en myndighet anlitar en skrivbyrå förutskrift av handlingar som innehåller sekretessbelagda uppgifter. Enligt minmening finns det inte behov av någon ytterligare lagregel i detta avseende. 2.3.8 Sekretess för uppgifter i ansökan om att ensjukjournal skall förstöras har väckt frågan huruvida sekretess gällerför sådana uppgifter om någons personliga förhållanden som lämnas i en ansökanfill om att en sjukjournal skall förstöras (jfr 11 §lillsynslagen). Enligt bör 7 kap. 1 § SekrL vara tillämplig. Jag delar uppfattning att sekretess kangälla för sådana uppgifter enligt 7 kap. 1 § SekrL, I denna paragrafs andrastycke föreskrivs att sekretessen enligt första stycket också gäller i den särskildatillsynen över hälso- och sjukvården. befattning med ärendenenligt 11 § tillsynslagen får anses ske inom ramen för styrelsenstillsynsverksamhet, Nägra ytterligare föreskrifter i ämnet behövs enligt minmening inte. 2.3.9 Sekretess till skydd för offentliga funktionärer ivissa faU anser att bestämmelserna i 7 kap. 6 §SekrL till skydd för den som lämnar uppgifter till hälso- ochsjukvårdsmyndigheterna eller socialtjänstmyndighelerna om andras förhållandenäven skall omfatta offentliga funktionärer som gör anmälan i tjänsten. Jag vill erinra om att de ifrågavarande bestämmelserna harutformats just med avsikten att de inte skall vara tillämpliga i fråga omanmälan m, m, som görs av en myndighet eller av en offentlig funktionär itjänsten. Enligt min mening bör offentliga funktionärer inle ha någotanonymitetsskydd i förevarande fall. Jag är därför inte beredd att föreslånågon ändring på denna punkt. 2.3.10 Sekretess för uppgifter i vissa anmälningar enligtsjukvårdskungörelsen tar upp frågan huruvida sekretess gällerför uppgifter i en anmälan till enligt 10 § tredje stycketsjukvårdskungörelsen 1981/82:186 43 (1972:676), den s, k, lex , Om någon åsamkasallvarlig skada eller sjukdom i samband med behandling på sjukhus elleranledning föreligger att befara att sådan skada eller sjukdom senare uppkommerpå grund av behandlingen, skall överläkaren enligt 31 § 6 sjukvårdskungörelsenunderrätta chefsläkaren eller styresmannen om förhållandet. Sjukhusledningenskall vidare enligt 10 § tredje stycket underrätta och polisen. Jag delar uppfattning att uppgifterna ien anmälan fill kan vara sekretessbelagda enligt 7 kap, 1 §andra stycket SekrL, Görs däremot en anmälan fill hälso- och sjukvårdensansvarsnämnd, är själva anmälan, som styrelsen påpekar, en offentlig handling(7 kap, 2 § 4 SekrL). Nämnden har en domstolsliknande karaktär. Därför är detsärskilt viktigt att allmänheten har viss insyn i nämndens verksamhet. 2.3.11 Partssekretessen hos utskrivningsnämnderna m. m. har, med hänvisning till 18 och 24 §§lagen (1966:293) om beredande av sluten psykiatrisk vård i vissa fall, påpekatatt även nära anhöriga lill en patient kan besvära sig över exempelvis enutskrivnings-nämnds beslut om vägrad utskrivning. Eftersom de därigenom kan fåställning som part kan de med slöd av 14 kap. 5 § SekrL få del av uppgifterrörande patienten som annars hade varit sekretessbelagda för dem enligt 7 kap,1 § SekrL. anser att de anhöriga inle bör ha en sådan rätt tillinsyn. Styrelsen erinrar också om alt besvär - kommunalbesvär - kan anföras avenvar i kommunen över ett beslut enligt 5 § SoL om alt slöd och hjälp skall gesål en enskild. Eftersom den klagande därigenom får ställning som part kan hanfå del av uppgifter om den enskilde som annars hade varit sekretessbelagda förhonom enligt 7 kap, 4 § SekrL, Styrelsen anser att sådan rätt till insyn inteheller här bör föreligga. När det gäller tillämpningen av 14 kap, 5 § SekrL, sominnehåller bestämmelser om parters rätt till insyn i mål och ärenden, vill jagerinra om att paragrafen inle reglerar en myndighets skyldighet alt lämna ulhandlingar eller uppgifter i annan form. Huruvida en part är berättigad att fådel av material i ell mål eller ärende framgår av regler i annan lag eller avrättspraxis eller allmänna principer om förfarandet vid myndigheter, Iparagrafen är en sådan rätt förutsatt. Vad 14 kap, 5 § reglerar är alltsåkollisionen mellan den rätt till partsinsyn som kan finnas föreskriven på annathåll än i sekretesslagen och sekretesslagens bestämmelser om sekretess. De fall som tas upp av gällerhandläggningen av ärenden hos utskrivningsnämnder och socialnämnder.Förvaltningslagen (1971:290), FL, reglerar handläggningen av ärenden hosförvaltningsmyndigheterna. Utskrivningsnämnderna och socialnämnderna är exempelpå förvaltningsmyndigheter, I ett ärende hos en myndighet är dockförvaltningslagen inte tillämplig om ärendet avgörs genom ett beslut somöverklagas Prop.1981/82:186 44 Ett beslut enligt 5 § SoL kan baraöverklagas genom kommunalbesvär, I princip är alltså förvaltningslagen inletillämplig på handläggningen av ärenden enligt 5 § SoL. I 54 § SoL haremellerfid föreskrivits att vissa bestämmelser i förvaltningslagen, bl. 14 §om parts rätt fill insyn, skall gälla i alla ärenden hos en socialnämnd somavser myndighetsutövning mol en enskild. Detta gäller alltså oavsett ombeslutet i ärendet överklagas genom förvallningsbesvär eller kommunalbesvär.Del sagda innebär att frågor om parts rätt fill insyn skaU handläggas enhgtförvaltningslagen både i ärenden hos en utskrivningsnämnd om utskrivning och i sådanaärenden enligt 5 § SoL hos en socialnämnd som innebär myndighetsutövning motenskild. 114 § FL föreskrivs all sökande, klagande eller annan parthar rätt att ta del av del som tillförts ärendet med de begränsningar somföljer av 14 kap. 5 § SekrL. Enligt den sistnämnda paragrafen får handlingeller annat material inle lämnas ul i den mån "del av hänsyn till allmänteller enskilt intresse är av synnerlig vikt alt sekretessbelagd uppgift imaterialet inle röjs". Om en myndighet med tillämpning av dennabestämmelse inle anser sig kunna lämna ul en sekretessbelagd uppgift till densom är part i ärendet, skall myndigheten på annat sätt lämna denne upplysningom vad materialet innehåller i den mån det behövs för alt parten skall kunna talill vara sin rätt och det kan ske utan allvarlig skada för det intresse somsekretessen skall skydda. När det gäller frågan om en parts insyn i ärenden hos enutskrivningsnämnd vill jag erinra om alt den nya sekretessregleringen på dennapunkt inte har medfört några nyheter jämfört med tidigare ordning. Av vad jagnyss har sagt framgår att del finns ganska små möjligheter att begränsa insynenför en part, även om parten inle är identisk med den som ärendet rör. Jag villinle bestrida att detta i vissa fall kan tänkas leda lill ölägenheter av delslag har berört. Olägenheterna är enligt min mening dock inteså betydande alt det finns skäl att f. n. föreslå någon lagändring.Frågan om enparts insyn i ärenden enligt 5 § SoL hos en socialnämnd rör egentligen närmastden princip som har kommit till uttryck i 54 § SoL, där det föreskrivs attvissa bestämmelser i förvaltningslagen skall gälla även i sådana ärenden somöverklagas genom kommunalbesvär trols att sådana ärenden normalt är undantagnafrån förvaltningslagens tillämpningsområde. Det problem som nupekar pä när del gäller insyn i en socialnämnds verksamhet rör i första handutformningen av socialtjänstlagens bestämmelser och förhållandet mellan dessabestämmelser och förvaltningslagen. Denna fråga, som egentligen inte är ensekretessfråga, bör inle tas upp i detta lagstiftningsärende. Sammanfattningsvis är jag inte beredd att nu föreslå någraändringar med anledning av påpekanden i denna del. 1981/82:186 45 2.3.12 Skyldighet att lämna uppgifter tiUsocialstyrelsens råd för vissa rättsliga sociala och medicinska frågor påpekar att råd för vissarättsliga sociala och medicinska frågor som regel måsle infordra äldresjukjournaler för att kunna avge yttranden på begäran av en myndighet. I sådantfall då sekretess gäller för uppgifterna i journalerna, kan dessa normall intelämnas fill rådet. hemställer därför att en regel om skyldighetall lämna uppgifter på rådels begäran införs. råd för vissa rättsliga sociala ochmedicinska frågor har enligt 12 § förordningen (1981:683) med instruktion försocialstyrelsen lill uppgift att handlägga vissa typer av ärenden hossocialstyrelsen. Rådet handlägger rättsmedicinska ärenden, ärenden omfastställelse av könstillhörighet eller tillstånd fill ingrepp i könsorganenligt lagen (1972:119) om fastställande av könsfillhörighel i vissa fall, ärenden om tillstånd fill sterilisering, kastrering, ingående av äktenskap ochabort samt andra ärenden i vilka på begäran av en myndighetskall avge utlåtande om någons hälsotillstånd (29 §). Något hinder för att få del av journaler iden ifrågavarande typen av ärenden torde i huvudsak inle ha förelegat före dennya sekretesslagens tillkomst. Eftersom del inle finns någon anledning altåstadkomma någon förändring på denna punkt, anser jag att del bör införas enregel om skyldighet för hälso- och sjukvårdspersonal alt lämna ut uppgifter ursjukjournaler o. d. lill rådet för vissa rättsliga sociala och medicinskafrågor när det behövs för alt rådet skall kunna fullgöra sin verksamhet.Uppgiftsskyldighelen, som bör gälla personal i både aUmän och enskild tjänst,måste föreskrivas i lag, lämpligen i tillsynslagen. Jag vill här fillägga altuppgifterna normall är sekretessbelagda hos rådet med stöd av 7 kap, 1 § SekrL. 2.3.13 Meddelarfriheten på vårdområdet anser alt det är oklart i vilkenomfattning meddelarfrihel råder på hälso- och sjukvårdsområdet. Omfattningenav meddelarfriheten inom hälso- och sjukvården och regleras,såvitt nu är av intresse, i 16 kap. 1 § SekrL. Där framgår att det med ettundantag inle råder någon meddelarfrihel för uppgifter som är sekretessbelagdaenligt 7 kap. 1 eller 4 § SekrL. Meddelarfrihel gäller endast beträffandeuppgifter som, hänför sig lill verkställigheten av ett beslut omomhändertagande eller av ett beslut om vård utan samtycke, dvs. Med beslut om vård ulan samtycke avses beslut om vårdoberoende av samtycke enligt lagen om beredande av sluten psykiatrisk vård, LVUoch LVM. Med verkställighet av ell beslut om frihetsberövande avsesde olika åtgärder som vidtas för att genomföra frihetsberövandet. 1981/82:186 46 permission eller hålls isolerad är exempel påverkställighetsåtgärder. Åven en patients medicinering eller ett beslut om allen patient har meddelats besöksförbud är omständigheter som kan hänföras tillverkställigheten. Däremot kan knappast uppgifter om en patients diagnos ansesavse verkställigheten av ett beslut om frihetsberövande. Enligt min mening harområdet för meddelarfriheten preciserats på ett godtagbart sätt. Del finnsdärför inte anledning att föreslå några kompletterande bestämmelser på dennapunkt. F. ö. övervägs hela frågan om meddelarfrihetens omfattning avyttrandefrihetsutredningen (Ju 1977:10). 2.3.14 Sekretess för vissa beslut av psykiatriska nämndenm.fl. föreslår alt beslutsoffentlighetenenligt 7 kap, 2 § 1 SekrL begränsas fill beslut som angår frihetsberövandeåtgärder. Enligt psykiatriska nämnden fattar de nämnder som avses i punktenäven beslut som inte rör frihetsberövande åtgärder. Det kan vara beslut omavvisande av allmänna klagomål över vården, som det inle ankommer på nämndernaatt avgöra och andra beslut av liknande slag. För egen del anser jag att det inte finns något behov avsekretess i de fall nämnden åsyftar. Någon ändring föreslås därför inle, 1 detta sammanhang vill jag tillägga all jag inte helleranser det påkallat alt, som förordar, ändra uttrycket"lagsfiftningen om viss psykiatrisk vård" i 7 kap, 2 § 2 och 19 §första stycket 2 SekrL till "lagen om beredande av sluten psykiatrisk vårdi vissa fall". 2.3.15 Uppgifter tiU grund för beslut om slutenpsykiatrisk vård anser att det behövs lättnader isekretessen så att en tjänsteman, som blir medveten om alt en person är ioundgängligt behov av sluten psykiatrisk vård, kan lämna sådana uppgifter somleder fill alt vården kommer till stånd. För egen del anser jag att det inle finns något behov avföreskrifter om sådana lättnader i sekretessen som nämnden efterlyser. I förstahand torde 1 kap. 5 § SekrL göra del möjligt alt lämna uppgifter i här aktuellasituationer. Därfill kommer att sekretessen kan brytas i nödsituationer. Ensocialtjänsteman kan t. ex. lämna ul uppgifter om en klient om del är nödvändigtför all avvärja fara för liv eller hälsa (jfr 24 kap. 4 § ). i och socialförvaltningeni påpekar att personakter inom måsle förvaras därhandläggarna finns. behöver emellertid personalen på annat håll,exempelvis på gruppcentraler och förskolor, fillgång till uppgifter ur 1981/82:186 47 Dessa uppgifter borde kunna tas in i ettregister av typ servicekortsom förvaras hos gruppcentralen eller förskolan. Frågan omvad som farstå i olika slags personregister inom socialtjänsten-personakter medsökregister och sammanställningar av klientuppgifler -regleras isocialtjänsfiagen. Till register av del sistnämnda slaget räknas bl. a.korlregister över utbetalningar, bevakningsregister av olika slag ochservicekorl. I sådana register får inle tas in integritetskänsliga uppgifterrörande t. ex. sjukdom, arbetsförmåga, missbruk, kriminalitet (59 § SoL).Angående bakgrunden härtill kan hänvisas lill socialutredningens slutbetänkande(SOU 1977:40 s. 740). Del saknas anledning alt i detta sammanhang övervägaändringar i dessa regler. Här kan dock framhållas att del endast mera sällaninom förvaltningen under en socialnämnd eller inom en förvaltning som ärgemensam för flera nämnder lär förekomma en organisatorisk uppdelning på olikaverksamhetsgrenar med skilda slag av verksamheter (jfr 1 kap. 3 § SekrL). Om ensådan uppdelning inte finns, kan sekretessbelagda uppgifter i princip lämnasfritt inom förvaltningen. Som exempel på alt självständiga verksamhetsgrenar isekretesslagens mening ändå förekommer inom en förvaltning, kan nämnas de falldå hälso- och sjukvårdsverksamhet bedrivs inom ramen för . Dettaär fallet vid de alkoholpolikliniker som socialnämnden är huvudman för. 2.3.17 Sekretessen hos förtroendenämnderna lar upp frågan om sekretess hos sådanaförtroendenämnder som skall finnas inom hälso- och sjukvården enligt ensärskild lag (1980:12) och efterlyser en precisering av sekretessen.