prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — Inomsjökartläggningen har verksamheten under /81 präglats dels avdel omfattande arbetet med all föra in det nya utmärk-ningssyslemel(syslem A) i sjökorlen, dels fortsatta ansträngningar all minska deneftersläpning som föreligger ifråga om all slutligt utvärdera sjömälningarnasresultat och redovisa detta i s. k. djupkartor saml all föra in dessa i sin helhet i befintligasjökort. Förutom reguljärsjömätning i bl. a. , och har s. k.farledskonlroller genomförts i relativt stor omfattning. Farledskontrollernainnebär en punktvis undersökning av l.ex. fyrseklorer, fyrposilioner och djupkurvor i vissafarleder för att därigenom ytterligare öka säkerheten i farlederna. Beträffandenyproduktion av sjökort så har arbetet med att förse hela mednya sjökort avslutats genom utgivning av två sjökort under /81.Produktionen av nya kort i (Arholma-Landsort), Landsort-Södertäljesamt i har påbörjats. Vidare har sjökarteavdelningen underverksamhetsåret avslutat den andra etappen av system A-arbetet som i huvudsakomfattat kuststräckan från Hanöbuklen t.o.m. Gävlebuklen inklusive , Hjälmarenoch . Brutlokostnaden förverksamheten /83 under anslaget Fariedsverksamhel exkl. isbrytning beräknas avsjöfartsverket lill 375902000 kr.Brutlokostnaden för innevarande budgetär är beräknad till . Pris- och löneomräkningen jämteautomatiska kapitalkoslnadsökningar uppgår enligt verket fill 36299000 kr.Intäkterna under anslaget somhuvudsakligen utgörs av bidrag från försvars- (.) och joidbmksdeparlemenlelshuvudtitlar (.) beräknas lill 27522000kr. Bidragen avser kostnader för den militära sjökarlläggningen resp.fritidsbåtarnas och fiskets andel av kostnader för 1981/82:100 Bilaga 9 101 Efter avdrag för intäkter underanslaget blir anslagsbelastningenför /83 enligl förslag . aft jämföra med . för innevarande budgetår. I verkels förslagingår volymökningar på . för ytterligare fem tjänster inomsjökartläggningen och för en tjänst lill redaktionen för underrättelser försjöfarande. Beträffande sjökarlläggningen anser verket i sin anslagsframställningall nuvarande produktionsresurser är otillfredsställande. Stora delarav våra farvatten är endast mätta med handlod frän liden . Vidaremåste enligt verket av totalt ca 140 sjökort ersättas med nya. För närvarandeproduceras ca 2 nya sjökort . Vidareär enligl verket arbelsbalansen med all föra in slutresultatet från sjömätningarna i befintliga sjökort myckel stor.För all avhjälpa existerande brister har vidtagit fleraåtgärder. a. har som en temporär åtgärdnysjömätningarnas omfattning minskals vilket minskar mängden av inkommandesjömälningsdala. Frigjorda resurser har därigenom kunnat sättas in för altminska arbelsbalansen. För alt öka effektiviteten har vidare kartografiska sektionen och sjömälningsseklionen omorganiserats.Samtidigt har en kraftig satsning inletts med all automatisera vissa delar iutvärderings- och ritningssarbetet. Försök pågår också under innevarande sjömälningssäsong med kontinuerligsjömälning för att utnyttja fartygenunder i princip mätningssäsongens . För att åstadkomma ytterligareförbättringar krävs del emellertid, enligl verket, extra resurser. Verket redovisarockså i sin anslagsframställning vissa förslag till rationaliseringar ochomprioriteringar. Inom lotsvåsendel föreslår verket en rationalisering på400000 kr. Do frigjorda medlen vill verket använda för lolsulbildning ochför chefsutbildning. Inom fyrväsendet föreslås, beträffande fartygsdriflen,indragning av ell mindre tjänslefarlyg som i verkets förslag beräknas geen besparing på . Inom fyrväsendel föreslås vidare vissa smärreåtgärder ifråga om farledsanordningar som beräknas ge ca . I verkelsbesparingsallernaliv uppgår anslagsbelastningen lill , vilket jämförtmed ell alternativ med realt oförändrade resurser innebär en besparing på . I del följanderedovisas sjöfartsverkels förslag lill besparingar enligl besparingsallernalivel. Prop.1981/82:100 Bilaga 9 102 Delprogram Besparingar (I 000kr.) Radionavigeringsstationer, fyrar och I fråga omdelprogrammet Administration resulterar besparingen på . i enindragning av tjänster vid lotsdislriklsexpedilionerna. Inom fyrväsendetinnebär den redovisade besparingen dels all indragningen av eltmindre tjänslefarlyg las upp till sitt fulla belopp, , jämfört med iverkets eget förslag upptagna , dels indragning av fariedsanordningar och släckning av fyrbelysning ivissa inomskärsleder (. Inom delprogrammetLotsväsendet innebär skillnaden i besparing mellan besparingsallernalivel och verkelseget förslag (2,4 milj. indragning av personal på ell flertal platser längs kusten vilket enligl verketleder till en påtaglig serviceförsämring. I fråga omdelprogrammet Sjöräddning sker besparingen genom minskad utbildning isjöräddningsljänsl. För delprogrammet Sjökartläggning innebär besparingsallernalivel enminskning av sjökartläggningens resursermotsvarande . Volymminskningen har inle närmare preciserats, men vaije minskning innebär enligt verketpåtagliga försämringar av verksamheten. Sjöfartsverketsuppgift i farledssyslemel är all verka för en effektiv och säker framkomlighet för sjöfarten.Insatserna i det avseendet förutsätter eltsamspel mellan olika medel l.ex. farledsulmärkning, lotsning och sjökartläggning och avvägningar mellan olikaåtgärder. En viktig utgångspunkt för verksamheten under anslaget är delprogram för ökad farledssäkerhet som verket utarbetat.Handlingsprogrammet som bl.a. redovisats förriksdagen i propositionen (prop. 1980/81:119) om miljösäkrare sjötransporter innebär fömtom en ökad betoningav sjösäkerhelsfrå-gorna också en systematiserad syn påsjösäkerhetsarbelet. Programmet utgörvidare en viktig bas för de prioriteringar som måste göras i verksamheten. Omfattningen ochinriktningen av verksamheten under anslaget måste vidare avvägas medstor hänsyn till intressenternas faktiska efterfrågan på verkels tjänster. De statligasjöfartsavgiflerna som belastar handelssjöfarten ger endast i begränsadomfaftning ell uttryck för den faktiska efterfrågan på verkels tjänster. måste därför, vilketockså verket Prop.1981/82:100 Bilaga 9 103 betonar i sin anslagsframställning, i olika frågor haell nära informationsutbyte med sina intressenter som underlag för planering avverkets insatser ochprioritering av resurserna. Hösten 1978presenterade ell förslag lill ny organisafion. Därefter redovisade en särskild utredarei i sill belänkande (SOU 1979:43-45)- program för miljösäkra sjötransporter ell förslag till ny organisation av den statliga kust-och sjöfarlsverksamheten genom ett sammanförande av ochtullverkets kustbevakning. Statskontoretfick regeringens uppdrag aft belysa besparingsmöjligheter och andra effekter vid ellsammanförande. Statskontoret redovisade sill uppdrag i maj 1981.Statskontorets rapport har varit föremål för en omfattande remissbehandUng.Ärendet bereds f.n. inom . Jag övergår nu liUall redovisa mina ställningstaganden fill sjöfartsverkelsanslagsframställning för anslaget Farledsverksamhel exkl. isbrytning /83. hari sitl förslag beräknat brutlokostnaden lill , vilket överstigerdel s. k. huvudförslaget med . Av skillnaden utgör . endirekt volymökning varav . avser fem tjänster inom sjökartläggningen.Den ogynnsamma arbelsbalansen inom sjökarteavdelningen och det uppdämda behovet av nya sjökortmotiverar enligt verketvolymökningen. För egen del villjag först erinra om all /79 fick enresursförstärkning på . för tjänster lill sjökarteavdelningen. Verket harvidare tUlförts nya resurser på sjömälningssidan genom del sjömälningsfartygsom levererades . Vidare beräknas en ny ledarmolorbållevereras . Sjökarteavdelningen har vidare fåll särskUdainvesleringsmedel bl. a. för del pågående utvecklingsarbetet med allautomatisera sjömälningen och även för den tekniska utvecklingen inomsjökortsframsläUningen. Av intresse i sammanhanget är också att verket vidtagiten rad åtgärder bl. a. av organisatorisk natur för all öka effektiviteten inomdelprogrammet. Del framgår vidare av anslagsframstäUningen all verket inomdelprogrammet omprioriieral medel motsvarande ca 1 milj. kr. lill förmån för en personalökninginom sjökarteavdelningen. Mol bakgrund av deresurser sjökarfiäggningen disponerar, de genomförda ralionaliseringsåtgärderna och denpersonalförslärkning som har skett genom omprioritering bör en närmareresultatanalys presenteras innan jag ärberedd att ta ställning till frågan om ytterligare resursförstärkningar.Verksamhetens mål, inriktning och resultat bör vidare belysas mol bakgrundav olika medelsramar. När del gällerbmttokoslnaden för Farledsverksamhet exkl. isbrytning nästa budgetår harjag vid mina överväganden utgått från verkets s.k. huvudförslag. Jaganser all rationaliseringar och besparingar motsvarande Prop.1981/82:100 Bilaga 9 104 enligt huvudförslaget kan genomföras med istort sett bibehållen ambitionsnivå för verksamheten. För all inle deregionalpolitiska strävandena skall motverkas, särskilt när det gällerkänsliga kust- och skärgårdsområden, förordar jag emellertid en delvis annaninriktning av besparingarna än vad verket redovisat. I stället för att drain tjänster motsvarande . inom den regionala administrationen börverket enligl min mening kunna uppnå en besparing av samma storlek inom dencentrala förvaltningen. Med hänsyn lill att fyrautomaliseringsprogrammetslutförts, alt investeringar i nya säkerhetsanordningar förutsätts ligga kvar påen i stortsett oförändrad nivå och vidare all nyanskaffningen av fartyg i och med att de stönetjänslefarlygen successivt byts ut torde varaavslutad framåt bör en nedskärning kunna ske inom cenlralförvallningenstekniska enheter. Jag föreslår vidarealt ell mindre fartyg som planerar all la ur drift, säljs isådan tid all minskade underhålls-, kapital- och personalkostnader på ca 2,2 milj. kr. kan uppnåsinom fyrväsendet /83 jämförtmed i verkets huvudförslag beräknade 0,9 milj. kr. När det gäller bål- ochfartygsunderhållel i övrigt, drivmedel och allmänna omkostnader anser jag delmöjligt all nå besparingar på ca . jämfört med verkelsberäkningar. Genom rationaliseringar inom lotsväsendet räknar jag med en besparing på 1,2 milj. kr.Rationaliseringen kan uppnås genom s.k. naturlig avgång. I stället för ytterligare besparingar i fråga om tjänster inom lotsväsendet eller inom sjökarfiäggningen,som verket lar upp i sitl huvudförslag,förordar jag en minskning inom utvecklingsverksamheten på . Verket föreslår i det sammanhanget altden tidigare anslagspos-len utvecklingsverksamhet slopas som särskilldelprogram med hänvisning fill altmerparten av kostnaderna för utvecklingsarbetet belastar övriga delprogram. Jag har inget alt erinra mol den avverket förestagna programändringen. Bidrag från andrahuvudtitlar och andra inkomster under anslaget beräknarjag i likhet med verketlill ca 27,5 milj. kr. Efter samråd med chefen för jordbmksdepartemenlel förordar jagemellertid all friiidsbållrafikens andelav kostnader täcks med medel från huvudtitel istället för som tidigarefrån tionde huvudtitelns (jordbmksdepartemenlel)anslag I 2. Stöd lill friluftslivet. Den föreslagna ordningen innebär attersättningen för fritidsbållrafiken som bl.a. avser sjöräddning,ål sjöfarten, underskottet i Falsterbo-kanalen och samkostnadsbidrag förfarledsverksamhelen anvisas direkt lill istället för som tidigarevia . Omläggningen innebärföljaktligen en budgelteknisk förenkling i enlighet med förslag i anslagsframställning.Sjöfartsverket bör emellertid i anslagsfrågor som rörfritidsbållrafiken fortsättningsvis samråda med den nya organisation för rekreations- och friluflsfrågor som chefen för jordbmksdepartemenlelsenare denna dag kommer alt föreslå bli inrättad fr.o.m. den Ijufi 1982. 1981/82:100 Bilaga 9 105 Den föreslagna budgetomläggningenbör enligt min mening inle innebära en ändring av gällande koslnadsansvarsprinciper.Friiidsbållrafikens kostnader bör även fortsättningsvis bestridas av statsmedel.Jag förordar därför att medel för ersättningen avseende frilidsbåltrafikensandel av sjöfartsverkels kostnader las upp under anslag E5.Övrig verksamhet,men redovisas som inkomst under anslaget El. Iarledsverk-samhel exkl. isbrytning. Jag beräknar ersättningen för nästa budgetårtill , varav I 250000 kr.för att läcka underskottet i Falslerboka-nalen. Fiskets andel avsjöfartsverkels kostnader under anslaget E 1 beräknar jag efter samråd medchefen för lill . Efter samråd medchefen för försvarsdepartementet beräknarjag bidraget från fjärdehuvudtiteln lill . för den militära sjökarlläggningen. Sjöfartsverketskostnader för farledsverksamhelen inom del ekonomiska försvaret beräknarjagefter samråd med chefen för till . ersättning lill för radiotjänstål sjöfarten beräknarjag under anslaget fill . för nästa budgetår.Jag förordar därför ett anslag på ca 343,3 milj. kr. för /83. Mitt förslag tillmedelsförbmkning för anslaget E 1. Farledsverksamhel exkl. isbrytning fördelatpå delprogram framgår av följande sammanställning. 1980/81 Ulfall 1981/82 Anvisat Beräknat 1982/83 tioner, fyrar och andra Sjöräddning m. m. Bidrag från andra huvud- Summa utfall/anslag Jag hemställer att regeringen föreslår att till Farledsverksamhet exkl. isbrytningför /83 anvisa elt förslagsanslag på . Prop.1981/82:100 Bilaga 9 106 E 2. 1980/81 Utgift 1981/82 Anslag 1982/83 Förslag Från anslaget betalasden del av utgifterna under programmet Farledsverksamhel som är all hänföra lillstatens isbrylningsverksamhel. För budgetåret1980/81 anvisades enligl förslag i budgetpropositionen 135 milj. kr. I enlighet med senare förslag i den s.k. besparingsproposilionen(prop. 1980/81:20) beräknades anslaget lill 130 milj. kr. Besparingen på 5 milj. kr. förutsatte att ytterligare enisbrytare, förutom isbrytarenThule, skulle hållas i beredskap men inle utnyttjas under normala förhåUanden.Beroende på den milda vintern och all inga haverier inträffade bland övrigaisbrytare kunde också dessa förutsättningar hållas ulan hinder förvintersjöfarten. Trots avtalsenliga löneökningar på 1,8 milj. kr. blev del verkliga utfallet päanslaget 129,5 milj. kr. För budgetåret1982/83 beräknar kostnaderna för isbrytningen lill 168440000kr. besparingsallernaliv uppgår lill ,vilket innebär en besparing på . Besparingen medför, enliglverket, all mindre resurser kan avsällas för drivmedel, vilket innebär ellminskal gångullag för isbrytarna. Förisbrytarverksamheten nästa budgetår beräknarjag kostnaden lill ca 166,0 milj. kr. Jag ulgår då från all tvåav de äldre isbrytarna hålls i materiellberedskap och all besparingar på driflsidan kan uppnås i enlighet med verkels huvudförslag. Min kostnadsberäkningbaseras också på ell antagande om något lägre underhållskostnader ån vad verketfömlser. Fördelningen på delprogram framgår av följande sammanställning. 1980/81 Utfall 1981/82 Anvisat Beräknat 1982/83 Avgår intäkter Under anslaget Summa utfall/anslag Prop.1981/82:100 Bilaga 9 Jag hemställer aft regeringen föreslår att fill Isbrytningför /83 anvisa ell förslagsanslag på . 1980/81 Ulfall 26468000 1981/82 Anvisat 27654000 1982/83 Förslag 29983000 Från anslagetbetalas utgifterna för uppgifter som gäller säkerheten ombordpå fartyg, skyddet av den miljön från påverkan av fartyg och last samlde ombordanslälldas sociala förhållanden på fartygen. Förutomtillsynsuppgifter inrymmer verksamheten kontroll av farleders utmärkningoch arbete med normer och föreskrifter. För budgetåret1980/81 anvisades 24 milj. kr. under anslaget Fartygsverksamhel. Utfalletpå anslaget blev trots avtalsenliga löneökningar på 3 milj. kr. Besparingen på anslaget förklaras av ett stort antal vakanser underbudgetåret. Genom att internrekrytering skett i betydande utsträckning harvakansläget enligt verket på ell icke önskvärt sätt varit i stort sell oförändrat . Verksamhetensinriktning och omfattning styrs främst av fasfiagda nationella och internationellabestämmelser. Dimensioneringen påverkas ävenav den svenska handelsflottans storiek och trafiken pä de svenska hamnarna. är medlem i ett flertalintemationella organisationer på sjöfartensområde och deltar på olika sätt i arbetet. Syftet är all åstadkomma mellanslafiiga överenskommelser som innefattarnormer och regler för sjöfarten. Efterhand som fartygen blivU allt större ochmer tekniskt sofistikerade samlderas last och laslhanlering mer komplicerad ägnas också säkerhetsfrågorna för de ombordanställda ett ökatintresse. Verksamheten underanslaget redovisas under fem delprogram varav tyngdpunkten i arbetet Ugger pådelprogrammet m. m. arbete kan i stort delas in ifartygsinspektionsfrägor inklusive arbelsmiljöfrågor och typprovning avfritidsbåtar, frågor som rör skyddet av den miljön saml bemanningsfrågor. Den fortlöpandekontrollen av all fartyg uppfyller gällande bestämmelser, såväl nationella sominternationella, sker genom besiktning av nytillkomna fartyg saml genom periodisktåterkommande besiktningar och oannonserade inspektioner. Den totala resurslillgången förtillsynsverksamheten beräknas till 90000 limmar perår. Av delta åtgår drygl Prop.1981/82:100 Bilaga 9 108 hälften för besiktningar och inspektioner.Utöver den lid som rapporteras för del direkta besiktnings- ochinspeklionsarbelel krävs stora resurser för annan tillsynsrelalerad verksamhet.Hit räknas norm- och författningsarbete, utbildning och andra åtgärder för allfölja den tekniska utvecklingen, arbetsplanering, olycksulredningar ochdellagande i sjöförklaringar saml internationellt arbete. Resursbehovet förverksamheten är starkt beroende av tillförseln av nya fartyg till den svenskahandelsflottan vilken enligt verket är svår att överblicka. Beträffandeinspektionsverksamheten redovisar verket att denna tagiti anspråk resurser motsvarande . Verksamheten bedöms avverket som särskilt angelägen. En utökning av denna fortlöpande kontroll kommeratt krävas genom del avtal som avses bli undertecknat omskärpt hamnstatskonlroll. Den sammanlagda resursåtgången för den direktabesiktnings- och inspektionsverksamheten samt det internationellasjösäkerhetsarbelet beräknas av verket ta i anspråk resurser motsvarande drygt51 000 limmar /82. I takt med all nyainternationella överenskommelser som l.ex. SOLAS 74 och MARPOL 73 medtillhörande protokoll börjar tillämpas ökar också enligl verket anspråken påinsatser från sjöfartsinspektionens sida. Med hänsyn lill de knapparesurser som enligl verket ställs lill förfogande för tillkommandetillsynsuppgifter, förbereder sjöfartsinspektionen vissa ytterligareorganisatoriska förändringar och en omprioritering av arbetsuppgifterna. Somen följd av otillräckliga resurser har verket träffat avtal medklassificeringssällskap om alt dessa skall överta vissa arbetsuppgifter. Vidarekommer tillämpningen av de nya reglerna enligl SOLAS- och MARPOL-prolokollen omobligatoriska ärliga besiktningar all begränsas lill de farlygsslorlekar ochtyper som anges som minimum i konventionerna. Verket anser del emellertidnödvändigt med extra resurser motsvarande två tjänster för att ulföra dentillsyn som blir nödvändig när MARPOL 73/78 träder i kraft. Även när delgäller bl.a bemanningskonlroller och arbelsmiljöfrågor anser verket attambitionsnivån är otillfredsställande. För /83begär elt anslag för Fartygsverksamhel på . Ibeloppet ingår en volymökning med . för tidigare nämndainspektörsljänsler. Verket föreslår också en omfördelning av medel frånverksamheten vid kontrollstationerna motsvarande . tiU förmån förtillsynsverksamheten. Verksamheten vid kontrollstationerna har under senare årminskal främst i fråga om kontroll och certifiering av lanternor. Detta berorpå alt cerlifikalen för lanternor, sedan typgodkännande införts, numera ärobegränsade i liden. anser del möjligt all reduceraverksamheten vid samtliga kontrollstationer utom den i . I verkels besparingsallernaliv som med 930000kr. 1981/82:100 Bilaga 9 109 eget förslag bortfaller den begärda volymökningen på350000 kr. Vidare föreslås en avveckling av sjömansnämnden vilket skulle ge enbesparing på ca . hänvisar i den delen lillunderhandsuppgifler om all den s. k. mönslringsulredningen kommer attföreslå en avveckling avnämnden. I sinanslagsframställning begär verket under anslaget Fartygsverksamhel, med hänvisninglill internationella överenskommelser och konventioner, en volymökning på . för bl.a. tväinspektörsljänsler. Verket föreslår vidareen omfördelning av medel genom en reducerad verksamhet vid de s. k.konlrollslalionerna till förmån för annan verksamhet inomsjöfartsinspektionen. Senast i regeringensproposition (prop. 1980/81:119) om miljösäkrare sjötransporter betonades värdet av detinternationella arbete som bedrivs i fråga om sjösäkerhet och förebyggande avhavsföroreningar från fartyg. deltar också aklivi i detta arbete. I delsammanhanget konstaterades att tyngdpunkten i del internationellaarbetet kommit all förskjutas från normgivning lill ansträngningar i syftealt underlätta ikraftträdandet och tillämpningen av internationellaöverenskommelser och all göra kontrollen av efterlevnaden av internationellaregler mera effektiv. Det är enligl min mening naturligt all detta också fåråterverkningar på sjöfartsverkels arbetsuppgifter och slutligen på resursbehovet. som verketunder programmet Fartygsverksamhel successivt tillförts nya uppgifter har ocksåförändringar skett inom sjöfarten som påverkar resursbehovet i motsatt riktning. Den svenskahandelsflottan har l.ex. Vidare har,främst beroende på ökande farlygsslorlekar, antalet fartygsanlöp iutrikes fart på svenska hamnar minskat meddrygl . För att möta fillkommande arbetsuppgifterhar verket budgetåren 1978/79 och 1980/81fåll reala resursförstärkningar motsvarande 3 tjänster för bemanningskonlroll och inspektion. Det kansamtidigt konstateras alt verket beroende på sill rekryteringsförfarande inleutnyttjat anvisade resurser fulltul under budgetåret. har bundits upp i vakanser vilket är, som också verket framhåller isin anslagsframställning, klart otillfredsställande. När det gälleranslaget för nästa budgetår år jag inte beredd att föreslå realt ökaderesurser för tillsynsverksamheten. Jag anser att den ökade arbetsbelastning somsjöfartsverket åberopar måste mötas genom effektiviseringar och omprioriteringar inomramen för tillgängliga resurser. Jag tillstyrker därför verkels förslag om alt omfördelamedel motsvarande . från kontrollstationerna lill förmån för tillsynsverksamheten inomsjöfartsinspektionen. Av de som enligl verket är disponibla förtillsynsverksamheten bör vidare en större andel än vad som är Prop.1981/82:100 Bilaga 9 110 fallet, kunna utnyttjas för den direkta tillsyns- ochinspektionsverksamheten. Jag anser vidareatt del bör finnas elt rationaliseringsutrymme för besparingar på anslagetmotsvarande huvudförslagels ca . Verket har för sin delföreslagit en avveckling av sjömansnämnden. Även mönslringsulredningen har isitt belänkande (Ds K 1981:10) Enklare mönstring och bättre registrering avsjömän. Del II, föreslagit en avveckling av nämnden. Jag vill isammanhanget erinra om all jag i propositionen (prop. 1981/82:74) om enklare mönstring av sjömän aviseratell förslag lill all avvecklasjömansnämnden fr.o.m. . I avvaktan på beslut i denna fråga lar jag formellt uppmedel för sjömansnämnden under anslaget för nästa budgetår. Jagförutsätter all besparingen kan realiserassedan tagit ställning lill förslaget om avveckling av sjömansnämnden. Förfartygsverksamhelen förordar jag för nästa budgetår ell anslag på ca 30,0 milj.kr. Efter samråd med chefen för har jag då beräknatbidraget från tionde huvudtiteln till . Mitt förslagfördelat på delprogram framgår av följande sammanställning. 1980/81 Utfall 1981/82 Anvisat Beräknat 1982/83 m. m. Summa utfall/anslag Jag hemställer all regeringen föreslår all lillFartygsverksamhet för /83 anvisa ell förslagsanslag på . 1981/82:100 Bilaga 9 111 1980/81 1981/82 1982/83 verket 47900 89200' 144 160 45 700 49918 106508 137 360 ' Varav 52200 anvisats med stöd avfinansfullmakten. Varav 19000 avser beställt tjänstefartyg. Från anslaget betalasutgifterna för sjöfartsverkels investeringar i fartyg, bålar, fyrar, fyr- och lelematerielsaml farleder m. m.