prop · G50310 · 1981-12-31 00:00:00 — Vid beräkning av inkomst av anställning skall avdraggöras för koslnader som arbetstagaren haft alt bestrida i innehavd anställning,i den mån kostnaderna, minskade med erhållen kostnadsersättning, . ' Lagen omtryckt 1976: 1015. Senaste lydelse av lagens rubrik 1976: 1015. = Senasie lydelse 1979:651. äger meddela särskilda föreskrifterangående beräkning av sådan inkomst av anställning, som enligt lagen om statliginkomstskatt hänföres lill inläkt av jordbruksfastighet eller intäkt avrörelse. Vidberäkning av inkomsl av annat förvärvsarbete skaU från inkomst av rörelseavdragas underskott fl rörelse under beskatlningsåret. I fråga om inkomst avJordbruksfastighet skall moisvarande gälla beträffande underskott å sådanjordbruksfastighet, som brukats av den försäkrade. får meddela särskilda föreskrifterangående beräkning av sådan inkomst av anställning, som enligt lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt hänförs lill intäkt av jordbruksfastighet ellerintäkt av rörelse. Vid beräkning av inkomst av annat förvärvsarbeteyiår fråninkomst av en viss förvärvskälla inle dras av underskott i annan förvärvskälla. Denna lag träder i kraft och tillämpasförsta gängen vid bestämmande av pensionsgrundande inkomst för . Lag om ändring i lagen (1981:692) om ändring i lagen (1962:381)om allmän försäkring Härigenomföreskrivs att 3 kap. 2§ lagen (1962:381) om allmän försäkring i den lydelseparagrafen erhållit genom lagen (1981:692) om ändring i nämnda lag ochövergångsbestämmelserna till lagen (1981: 692) skall ha nedan angivna lydelse. 3 kap.2§ Sjukpenninggrundande inkomst är den inkomst i pengar eller naturaförmåner,i form av kost, bostad eller bil, som en försäkrad kan antas för år räknatkomma atl tills vidare få för eget arbete, antingen säsom arbetstagare iallmän eller enskild tjänst (inkomst av anställning) eller pä annan grund(inkomst av annat förvärvsarbete). Den sjukpenninggrundande inkomstenfastställs av . Inkomst av anställning och inkomst av annalförvärvsarbete skall därvid var för sig avrundas till närmast lägre hundratalkronor. Vidberäkning av sjukpenninggrundande inkomst bortses från sådan inkomst avanställning och annal förvärvsarbete som överstiger detvid årets ingång gällande basbeloppet. Det belopp som sålunda skall undantas Vidberäkning av sjukpenninggrundande inkomsl bortses från sådan inkomst avanställning och annat förvärvsarbete som överstiger detvid årels ingång gällande basbeloppet. Det belopp som sålunda skall undanias Prop, 1981/82:10 skall i första hand räknas av från inkomst av annatförvärvsarbete. Ersättning i pengar eller naturaförmåner för arbete som någonutför för någon annans räkning utan att vara anställd i dennes tjänst skallanses såsom inkomst av anställning, om ersättningen uppgått tillminsl femhundra kronor. År ersättningen att hänföra till inkomsl av rörelsesom bedrivits av den som utfört arbetet eller av jordbruksfastighet som dennebrukat, skall vad nu sagts gälla endast om denne och den som utgivit ersättningenär ense om detta. I dessa fall skall den som utfört arbetet anses såsomarbetstagare och den som utgivit ersättningen såsom arbetsgivare. skall i första hand räknas av från inkomst av annatförvärvsarbete. Ersättning i pengar eller naturaförmåner för arbete som någonutför för någon annans räkning utan att vara anställd i dennes tjänst skall,såvida ersättningen uppgår till , anses sominkomst av anslällning. Ifråga om ersättning som utgör inkomsl av rörelse sombedrivs av den som utför arbetet eller av jordbruksfastighet som denne brukar,gäller vad nu har sagts endast underförutsättning att den försäkrade och densom utger ersättningen är ense om detta. I nu angivna fall skall den som utförarbetet anses såsom arbetstagare och den som utger ersättningen såsomarbetsgivare. Kan ersättning för arbete för någon annans räkning under årelinte anlas uppå tiU minsl , skall ersättningen från denne inte tasmed vid beräkningen av den sjukpenninggrundande inkomsten i annal fall än dåden ulgör inkomst av rörelse eller jordbruksfastighet. Beräkningen av den sjukpenninggrundande inkomsten skall,där förhållandena inte är kända för , grundas på deupplysningar som kassan kan inhämta av den försäkrade eller dennes arbetsgivareeller som kan framgå av den uppskattning, som vid taxering gjorls av denförsäkrades inkomst. Inkomst av arbete för egen räkning får ej beräknas högreän som motsvarar skälig avlöning för liknande arbete för annans räkning. Ominkomsten helt eller delvis utgörs av naturaförmåner i form av kost och bostad,skall dessa förmåner uppskattas efter de regler som tillämpas vid beräkning avpreliminär skatt. Värdet av naturaförmån i form av bil skall uppskattas enligtde grunder som gäller för värdering av förmånen vid debitering och uppbörd avarbetsgivaravgift lill sjukförsäkringen. Denna lag' träder i kraft . Äldrebestämmelser i 3 kap. 11 § gäller fortfarande för försäkrade för vilkaundantagande enligt 11 kap. 7 § i dess äldre lydelse ägt giltighet. För försäkradesom är födda är 1923 eller tidigare och för vilka undantagande enligt 11 kap. 7§ i dess äldre lydelse ägt giltighet, gäller fortfarande bestämmelserna i 12kap. 2 § och 15 kap. 1 § i deras fönilva-rande lydelse. För försäkrade som ärfödda eller tidigare och för Prop,1981/82:10 vilka sådant undantagande varit gällande under år 1981gäller alltjämt äldre bestämmelser i 3 kap. 2 och 5 §§, 11 kap. 7 §, 13 kap. 2§ och 17 kap. 1 §. Aiimälan som avses i 11 kap. 7 § första stycket i dess äldrelydelse får utan hinder av andra stycket nämnda paragraf återkallas med verkanfrån och med ingången av året näst efter det då anmälan har återkallats. Nyanmälan får inte göras. Äldre bestämmelser i kap. 2 och 6 §§, 19 kap.samt 20 kap. 4 § gäller fortfarande i fråga om avgifter som belöper på tid före ikraftträdan det. Åldre bestämmelser i 3 kap. 2 § andra stycket gällerfortfarande ifråga om inkomsl som belöper på tid före ikraftträdandet. Förekommer i lag eller annan 6. Förekommer i lag eller annan författning hänvisning till föreskrift författning hänvisning lill föreskrift som har ersatts av en bestämmelse i som har ersatts av en bestämmelse i denna lag tillämpas i stället den nya denna lag tillämpas i stället den nya bestämmelsen. Lag om ändring i lagen (1981:691) om socialavgifter Härigenom föreskrivs att 3 kap. 5 § lagen (1981:691) omsocialavgifter skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Vid bestämmande av avgiftsun derlaget skall bortses från ersätt ning för arbele för någon annans räkning, om ersättningen från den ne inte uppgått tiU . Vad nu sagts gäller dock inte om ersättningen ulgör inkomst av rörelse eller jordbruksfastighet. Vid bestämmande av avgiftsun- Vidbestämmande av avgiflsun- dedaget skall bortses frän inkomst deriaget skall vidarebortses från in- som avses i 11 kap. 3 § första komst som avses i 11 kap. 3 § första stycket d) lagen (1962:381) om all- stycket d) lagen (1962:381) om all män försäkring. Vid beräkningen av inkomst av annat förvärvsarbete gälleri tillämpliga delar bestämmelserna i 11 kap. 4 § lagen om allmän försäkring. Denna lag träder i kraft , Prop, 1981/82:10 44 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, , . Åsling, Söder, Krönmark, ,, , , , , , , , , Lagrådsremissom ändrade avdragsregler för egenavgifter, m. m. Densom har inkomst av annal förvärvsarbete än anställning (egenföretagare)betalar s. k. egenavgifter för finansieringen av socialförsäkringarna m.m.Egenavgifierna är avdragsgilla vid inkomsttaxeringen. Hur avdraget beräknasberor på lill vilkel inkomstslag avgifterna hör. Egenavgifter som belöper påinkomst av jordbruksfastighet eller rörelse dras av som omkostnad iförvärvskällan. Vid taxeringen för elt visst beskattningsår medges ettschablonavdrag, vilket är avsett atl så nära som möjligl överensstämma med deslutliga avgifterna för året i fråga. De slutliga egenavgifierna som påförs förbeskattningsåret skall stämmas av mol del tidigare medgivna schablonavdraget. Ifråga om egenavgifter som hänför sig till annan inkomst än jordbruks- ellerrörelseinkomst är avgifterna avdragsgilla som s. k. allmänt avdrag. Avdragetmedges vid taxeringen för det beskattningsår då avgifterna debiterats somslutlig skall. Isilt delbetänkande (Ds B 1980: 15) Samordningen av egenföretagares skatter ochsocialförsäkringsavgifier föreslår kullurskattekommittén (B 1979: 15)' atträtten lill schablonavdrag för egenavgifter utsträcks till atl omfatta äveninkomstslaget tjänst. I syfte atl nå en bättre överensstämmelse mellanschablonavdraget för etl visst beskattningsår och de pä belöpandeegenavgifierna föreslär kommittén vidare en höjning av schablonavdraget. bör även vissa andra ändringar göras i avdragssystemel. kammarrättspresidenten , ordförande, f.d. riksdagsledamöternaSven och samt riksdagsledamöterna ochBo Södersten. 1981/82:10 45 Tillprotokollet i detta ärende bör som bilaga I fogas kommitténs sammanfattningsaml som bilaga 2 kommitténs lagförslag. Eflerremiss har yttranden över betänkandet avgells av ,, kammarrätten i , länsstyrelserna i Slockholms,och län. Centralorganisationen /SR, FöreningenAuktoriserade revisorer. i (LO), (), SHIO-Familjeföretagen, . ,, och (). Elt yttrande har dessutom kommii in frän RolfHolmberg, länsslyrelsen i län. Länsslyrelseni har lill sitt yttrande fogat elt yttrande från lokalaskattemyndigheten i fögderi. Länsslyrelsen i har lillsitt yttrande fogat etl yttrande från lokala skattemyndigheten i Helsingborgsfögderi. Centralorganisationen /SR har bifogat yttranden från , samhällsvetare och ekonomer, , och tandläkarförbund.LRF åberopar etl utlåtande av Lantbrukarnas skattedelegalion. Ensammanställning av remissyttrandena i de frågor som behandlas bör fogas tillprotokollet i detta ärende som bilaga 3. 1980/81: 178, som bygger på pensionskommitténs (S 1970:40) betänkande(SOU 1977:46) Pensionsfrågor m.m., har lagts fram förslag om enhetligare ochenklare regler för beräkning av arbetsgivaravgifter och egenavgifter. 1 detsammanhangel uttalade chefen för att förslag senare skulleläggas fram om de justeringar av schablonavdraget som föranleds av denförordade omläggningen av uttaget av egenavgifter. Idet följande behandlar jag - efler samråd med chefen för -de förslag till ändringar som kulturskattekommittén har lagt fram. Jag tarockså upp de ändringar som föranleds av prop. 1980/81: 178. Densom har utgett sammanlagt minsl . i form av kontant lön ochnaturaförmåner i form av kost, bostad eller bil till en hos honom anställdperson (arbetstagare) är skyldig all erlägga arbetsgivaravgifter förfinansieringen av socialförsäkringarna m.fl. ändamål. Den som har inkomst avannat förvärvsarbete än anställning betalar egenavgifter som i stort settmotsvarar arbetsgivaravgifterna, nämligen avgifterna till sjukförsäkringen,folkpensionen, försäkringen för tilläggspension (ATP), delpensioneringen,arbetsskadeförsäkringen samt barnomsorgen. Prop,1981/82:10 46 erladearbetsgivare och egenföretagare även allmän arbetsgivaravgift enligt dennumera upphävda lagen (1968:419) om allmän arbetsgivaravgift. Viduppdragsförhållanden skall uppdragsgivaren betala arbetsgivaravgifter för denersättning som utgår till uppdragstagaren utom i de fall dä ersättningen för årräknat understiger . eller då ersättningen utgör inläkt av rörelse(jordbruksfastighet) för uppdragstagaren. Även i sistnämnda fall kan dockparterna genom atl iräffa elt s. k. likslällighelsavlal flytta överavgiftsskyldigheten frän uppdragslagaren/egenförelagaren lill uppdragsgivaren. Arbetsgivaravgifternaberäknas pä summan av kontantlöner och naturaförmåner i form av kost, bostadeller bil som har utgått lill arbetstagare. Egenavgifierna beräknaspä den försäkrades inkomsl av annat förvärvsarbete än anslällning enligt 3 kap.2 § eller 11 kap. 3 § lagen (1962:381) om allmän försäkring, AFL. Till grundför beräkningen av inkomst av annat förvärvsarbete läggs i princip denavgiftsskyldiges taxering lill slallig inkomstskatt. Med inkomsl av annatförvärvsarbete avses främst rörelse eller jordbruk men även viss inkomst avtjänst. Skyldighet att erlägga sjukförsäkringsavgift, avgift tillarbetsskadeförsäkringen och barnomsorgsavgift kan vidare i undantagsfalluppkomma på grund av inkomst av annan fastighet (sköisel och förvallning avegen hyresfastighet) och inkomst av kapital (egen självständig rörelse iullandet). Sistnämnda avgifler lorde även teoretiskt sett kunna påföras pågrund av inkomst av tillfällig förvärvsverksamhet (vissa inkomster tillförelagsledare m.fl. i fåmansförelag). Arbetsgivaravgifterdebiteras och uppbärs enligt bestämmelser i lagen (1959:552) om uppbörd avvissa avgifter enligt lagen om allmän försäkring, m. m. Avgifterna beräknas ochdebileras av . Arbetsgivare skall erlägga preliminäraavgifter vid sex betalningstillfällen under det år som avgifterna avser,utgiftsårel. De preliminära avgifterna räknas av mot den slutliga avgiften somfastställs året näst efter utgiftsåret. Egenavgifterdebiteras och uppbärs som skatt enligt uppbördslagen (1953:272). debiterar preliminära avgifter i samband med debiteringen avpreliminär B-skatt. Även den slulliga debileringen ombesörjs av lokalskattemyndighet. Avgifterna uträknas med beräkningen avpensionsgrundande inkomst för ATP och påförs skattsedeln för slutlig skatt. Avdragför arbetsgivaravgifter medges vid inkomsttaxeringen i förvärvskällan somandra kostnader för personal. Även egenavgifter är avdragsgilla vidinkomsttaxeringen. Enligl tidigare gällande regler fick dock avdrag föregenavgifter inte göras i förvärvskällan. Avdraget medgavs i slället säsom etls. k. allmänt avdrag. Detta innebar att egenavgifierna kom alt beräknas pä ettunderlag som inle reducerats med påförda egenavgifter, den s. k.avgifl-på-avgiflseffekten. Vidare avsäg del allmänna avdraget inte det löpandeinkomstårets egenavgifter utan de avgifter som hänförde sig till det Prop, 1981/82:10 47 närmaslföregående aret, den s.k. eftersläpningseffekten. Detta kunde medföraolägenheter för egenföretagare med varierande inkomster och i synnerhel närverksamheten påbörjas eller avslutas. Vid laxeringen för det förstaverksamhetsåret medgavs sålunda intet avdrag för egenavgifter, vilket fick tillföljd att skatte- och avgifisbelastningen detta år ofta blev oijmligt hög. Enegenföretagare som lade ned sin verksamhet fick dra av avgifterna för sistaverksamhetsåret först vid taxeringen för därpå följande år. Det kunde inträffaalt han dä inle hade sä slor inkomsl alt avdraget kunde utnyttjas fullt ut. Isyfle alt råda bot på ölägenheterna och för att uppnå neutralitet iavgiftshänseende mellan olika företagsformer ändrades avdragsreglerna (prop. 197.5/76:178, SkU 68. rskr 408, SFS 1976:460-461, prop. 1976/ 77:41, SkU12, rskr 97, SFS 1976:1094-1098). Reglerna innebär atl egen-förelagarna fr.o.m.1977 års taxering medges ett schablonavdrag vid beräkning av inkomst avjordbruksfastighet eller inkomst av rörelse. Schablonavdraget är såkonstruerat att det ungefärligen skall svara mot summan av egenförelagarensdefinitiva egenavgifter för del aktuella inkomståret. Alt avdraget beräknasschablonmässigt hänger samman med svårigheterna atl pä förhand exaktfaslslälla hur stora de slulliga avgifterna blir. Genom schablonavdragetelimineras i princip såväl avgift-på-avgiftseffek-ten someflersläpningseffekten. För det fall all schablonavdraget visar sig avvika fränsumman av de definitiva avgifterna, får skillnadsbeloppel dras av eller las uppsom inkomst vid taxeringen för del därpä följande beskattningsåret. Somtidigare nämnts är en uppdragstagare, som inte är jordbrukare ellerrörelseidkare, i princip frikallad från skyldigheten alt erlägga egenavgifterför sina uppdragsinkomster. Mot bl.a. denna bakgrund har rätten lillschablonavdrag för egenavgifter begränsats lill jordbruks- och rörelseinkomster.Delta innebär dock inte att avdragsrätlen för egenavgifter, som påförts pågrund av annan inkomsl än jordbruks- eller rörelseinkomst, går förlorad. Avdragför sådana avgifter medges liksom tidigare som allmänl avdrag vid taxeringenför det beskattningsår då avgifterna debiterats såsom slutlig skatt. Lagstiftningenom schablonavdrag för egenavgifter är tekniskt sett besvärlig och har medförtganska omfattande ingrepp i kommunalskattelagen (1928:370), KL. Begreppetegenavgifter definieras i första stycket av anvisningarna lill 41 b § KL. Medegenavgifter förstås sålunda sjukförsäkringsavgift enligt 19 kap. 2 § AFL,socialförsäkringsavgift till folkpensioneringen och ATP-avgift enligt 19 kap.3 § AFL, avgift enligt 7 kap. 2 § tredje stycket lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring,avgift enligt 21 § andra stycket lagen (1979:84) om delpensionsförsäkring,avgift enligl 16 § lagen (1976: 381) om barnomsorg saml avgift enligt 4 § dennumera upphävda lagen (1968:419) om allmän arbetsgivaravgift. I punkt 2 a avanvisningarna till 22 § KL, till vilken punkt 9 a av anvisningarna till 29 § Prop, 1981/82:10 48 KLhänvisar, föreskrivs hur schablonavdraget för egenavgifter skall beräknas.Anvisningarna till 41 b § KL innehåller vidare beslämmelser om hur avstämningenmellan det schablonmässigt beräknade avdraget och de definitivt påfördaavgifterna skall gå lill. Schablonavdragetför egenavgifter beräknas i normalfallet på nettointäkten av jordbruket ellerrörelsen före schablonavdrag. För atl i möjligaste mån uppnå överensstämmelsemellan schablonavdraget och de definitiva egenavgifierna skall emellertid fördel första den del av nelloinläklen (före schablonavdrag) som hänför sig tillsjukpenning enligt AFL eller liknande intäkt frånräknas (egenavgift behöverinle erläggas för sjukpenning e.d.). Vid fastställande av underlaget skallnettointäkten (före schablonavdrag) vidare minskas med underskott som uppkommeri annan förvärvskälla tillhörande samma inkomstslag (vid beräkning avegenavgifter tilläts kvittning mellan jordbruksunderskotl ochjordbruksöverskotl och mellan rörelseunderskotl och rörelseöverskott). Hänsynskall tas endast lill inkomst eller underskott av en i belägenjordbruksfastighet, som brukats av den skaitskyldige, och till inkomst avrörelse, som bedrivits i . För skattskyldiga sombetalar oreducerade egenavgifter har schablonavdraget bestämts lill av dendel av underlaget för avdragsberäkningen som uppgår lill högst , 20%på den del av underiaget som ligger . och lill avden del av underiaget som översiiger . Dessa procentsatser gällerockså för en skattskyldig som - t. ex. lill följd av att särskild karenstidtillämpas vid sjukförsäkringen - betalar lägre avgift. För en mindre grupp avjordbrukare och rörelseidkare har det ansetts att elt schablonavdrag föregenavgifter , resp. av underlaget skulle medföra elt för stortavdrag. Skattskyldig som har fyllt 65 är vid ingången av årel företaxeringsåret eller som har åtnjutit förtidspension eller hel ålderspensionenligl AFL för december månad året före taxeringsåret och inte omfattas avvissa särbestämmelser i 15 kap. 2 § AFL betalade sålunda vid lagstiftningensinförande inte annan egenavgift än allmän arbetsgivaravgift. Ett för stortavdrag skulle också uppkomma i de fall dä avgiftspliktig inkomst avjordbruksfastighet eller rörelse omfattas av s.k. likslällighelsavlal. Har ettsådant avtal träffats skall nämligen inkomsten i socialförsäkringshänseendeanses som inkomst av anställning. En väsentlig minskning av egenavgifiernaäger vidare rum om den skaitskyldige inte är inskriven i allmänförsäkringskassa vid utgången av året före taxeringsåret. För dessaegenföretagare har schablonavdraget bestämts till (ursprungligen ) avunderlaget för avdragsberäkningen. I de fall dä likslällighelsavlal föreliggertillämpas den lägre procentsatsen endasi om inkomsten av jordbruket ellerrörelsen uteslutande eller så gott som uteslutande omfattas av avtalet. Avstämningav schablonavdraget görs i princip på följande sätt. Prop,1981/82:10 49 kommervid debiteringen av slutlig skatt att det schablonmässigt beräknade avdragetvarit för lågt, är skillnadsbeloppet avdragsgillt vid laxeringen för detbeskattningsår då den slutliga skatten debiterats. Har ä andra sidanschablonavdraget överstigit de definitiva egenavgifierna, skall skillnadsbeloppelredovisas som intäkt vid taxeringen för del beskattningsår som omfatlar denlidpunkt dä debiteringen av den slutliga skatten ägt rum. Avslämningsreglernainnehåller särskilda bestämmelser för det fall atl den skattskyldige under detbeskattningsår då de definitiva avgifterna debiterats bedrivit fiera jordbrukeller fiera rörelser eller både jordbruk och rörelse. Särskilda beslämmelserfinns även förfall av ändrad taxering eller debitering. Del kan här dock nämnasalt regeringsrätten funnil alt schablonavdraget inle skall omräknas utankvarstå som avräkningspost med oförändrai belopp, om taxeringen av inläkt avjordbruksfastighet eller rörelse ändras i högre instans efter del atlegenavgifierna för perioden i fråga debiterats (RÅ 1980 1:45). Isin översyn av egenföretagares skatter och socialförsäkringsavgifter harkullurskaltekommillén uppmärksammat vissa brister i samordningen mellan skatte-och avgiftsreglerna. Kommittén har ansett att dessa brister kan - i avbidan påstatsmakternas ställningstagande till pensionskommitténs förslag rörandesocialförsäkringsavgifterna - botas genom ändringar i reglerna omschablonavdrag för egenavgifter. Isyfte att uppnå bättre överensstämmelse mellan schablonavdraget för visstinkomstår och de pä belöpande egenavgifierna föreslår kommitténsålunda att schablonavdrag skall medges av den del av underlaget sominte överstiger , av den del av underlaget som överstiger 20000men inte . och av den del av underlaget som översiiger . Somlidigare nämnts får schablonavdrag f. n. göras endast i inkomstslagen rörelseoch jordbruksfastighet. Kommiilén föreslår att sådant avdrag skall få görasäven i inkomstslaget tjänst i fråga om sådana inkomster som isociaiförsäkringshänseende är all anse som inkomsl av annat förvärvsarbete änanställning. Sädana inkomster är vissa royaltyinkomsler och upp- dragsinkomster. bör också vissa i huvudsak tekniska ändringar göras ischablonavdragsreglerna. Sålunda föreslås att underlaget för avdragsberäkningenskall minskas bl. a. med sådan inkomst som på grund av likställighetsavtalinte skall föranleda egenavgifter. Vidare föreslås att för den som har mer änen avdragsberältigad och avgiftspliktig förvärvskälla avdraget skall göras påde sammanlagda undertagen och inle som på underlaget för varje förvärvskällaför sig. Kommiilén föreslårdessutom vissa ändrade regler om den personkrets som skall medgesschablonavdrag för egenavgifter. Sådant avdrag föreslås sålunda inle skolamedges den som före inkomståret har fyllt eller eljest i egenskap avålderspensionär inte skall betala någon egenavgift. 4 1981/82. Prop,1981/82:10 50 Förvissa grupper som har att betala väsentligt lägre egenavgifter än inormalfallen föresläs schablonavdrag med en enhellig procentsats om . Avdet anförda framgår att kullurskaltekommitténs förslag i första hand innebäratt schablonavdraget skall höjas och att det skall medges också i inkomstslagettjänst. Den föreslagna höjningen har inle mött någon erinran vidremissbehandlingen. Däremot har förslagel om utvidgad rätt lill schablonavdragfått ett blandat mottagande. Remissinslanserna ansluter sig visserligen allmänttill kommitténs uppfattning all rättviseskäl lalar för alt schablonavdragmedges också i inkomstslaget tjänst. Från främst länsstyrelsernas sida hardock kritik riklals mot systemet med schablonavdrag över huvud taget.Tillämpningen av reglerna anses ha förorsakat en stor arbetsbelastning viddeklarationsgranskningen. Arbetsbelastningen förutses komma att öka omschablonavdrag skall medges ocksä vid inkomst av tjänst. Etl par länsstyrelseranser att avdrag för egenavgifter i stället bör ske på grundval av denskattskyldiges bokföring. Även befarar attadministrativa svårigheter uppkommer om rätten lill schablonavdrag ulvidgastill inkomstslaget tjänst. Verkel ifrågasätter därför om inle andra lösningarpå bl.a. kulturarbetarnas skatte- och avgiftsproblem bör övervägas.