prop · G503225 · 1981-12-31 00:00:00 — Vi har inte nu funnit skälatt föreslå ytterligare generella begränsningari reglerna an brukandeförbud. I vissa - mycket sällanförekommande - fall kan de nuvarandebestämmelserna dock leda till attbrukandeförbud inträder trotis att detta enligt vår mening knappast är befogat. Det gäller när skatt har påförts med förlågt belopp därför att enuppgift i registret varit felaktig till följdav ett myndighetsfel. Har fordonet i ett sådantfall övergått till ny ägare innan rätt skatt har fastställts genan beslut enligt 23 §andra stycket VSL och betalar inte den tidigare ägaren den tillkommande skatten incm den tid sombe-skattningsrayndigheten bestämmer, inträder brukandeförbudför fordonet. Den felaktigaregisteruppgiften är i dessa fall ofta en felaktigskattvikt eller cmräkningsfaktör. Enligt vår mening är det i de nu angivna fallen inte skäligt att ett brukandeförbud träffarfordonet i den nye ägarens hand. I dessa fall bör sådana särskilda skälföreligga att brukandeförbudet börhävas enligt 16 § andra stycket och 21 § fjärde stycket VSL. Någon ändring av gällande bestämmelsererfordras därför inte. 5.1 Behov av åtgärder föratt göra brukandeförbudet effektivare Av uppgifterna i kapitel 4 har framgått att skatten i ett stort antal fall Prop.1981/82:225 48 inte betalas i rätttid. Det är inte möjligt att ange i vilken utsträckning fordonen används innan skatten betalas och brukandeförbudet därmed upphör. De uppgifter cm användningen av främst kilcmeterskattepliktiga fordonmed brukandeförbud på grund av obetalda skatter scm vi har redovisattidigare visar dock att situationen ärotillfredsställande. Att redan enregisterkontroll visar att av dessa fordon har använts efter det att förbudet inträdde är anmärkningsvärt. Enligt vår meningvisar dessa förhållanden att åtgärder måste vidtas för att förbättra brukandeförbudetseffektivitet. I åtskilliga fall betalas skatten enkortare tid efter förfallodagen. Det är ett rimligt antagande att brott not brukandeförbudsbestämmelsernaär vanliga i dessa fall. I ganskastor omfattning betalas skatten innan en påmianelsehar skickats ut. I andra fall betalas den förstefter påminnelse eller sedan fordonet harstoppats av polis. Överträdelser av brukandeförbudet torde också vara vanliga i samband med överlåtelser avfordon. Brukandeförbudet gäller ju normalt förden nye ägaren oavsett att det är en tidigare ägaresan är skyldig att betala skatten. Från åklagardistrikthar också uppgetts att den nye ägaren ofta sägersig inte ha känt till förbudet. För att komma till rätta med de nu redovisade formerna av brott not brukandeförbudsbestämmelsernafordras enligt vår mening vissa administrativa åtgärder.Informationen an de gällande bestämmelserna börförbättras. F.n. lämnas exenpelvis inga upplysningarcm brukandeförbudsbestämmelserna på påminnelseavierna. Vi återkanmer i avsnitt 5.3.4 till fråganom en förbättrad information. En annan administrativ åtgärd som enligt vårmening bör övervägas är en regelbunden registerkontroll av den typ som har beskrivits iavsnitt 4.4. Det är inte tillfredsställande att den information om brott not brukandeförbudsbestämmelsernasan finns i registret inte används. Vi återkommer till ävendetta i avsnitt 5.3.4, påpekats i kapitel 4 torde kontrollmärkesrutinerna i viss utsträckning påverkabetalningsviljan för kilometerskatt negativt. En förbättring på denna punkt kan enligt vår mening uppnåscm fordonsskatten och kilemeter- Prop.1981/82:225 49 Denna fråga övervägs f.n. av RSV och TSV. Vidare bör övervägas att utfärdakontrollmärke för varje skatteperiod även när det gällersådana kilaneterskattepliktiga fordonför vilka fordonsskatt debiteras för ett helt skatteår.Vi avser att ta upp denna fråga i vårt fortsatta arbete. Enligt vår mening gerde behandlade fallen av överträdelser av brukandeförbudet inte anledning att nu överväga skärptastraffsanktioner e.d. De ovan nämnda åtgärderna tordeinte få någon större effekt i de fall fordonsägarna mer konsekvent undandrar sig att betalaskatterna för sina fordon. saknar dessafordonsägare trafikförsäkring för sina fordon och betalar inte heller inkomstskatt,arbetsgivaravgifter eller mervärdeskatt. Härigenom uppnåren fordonsägare som bedriver yrkesmässig trafik mycket stora konkurrensfördelar gentenot en seriös åkare scmbetalar sina skatter och avgifter. Vinsterna av det olagliga förfarandet äroftast väsentligt större än desanktioner - höter - scm används. Dessutom ärdet ofta svårt att nå den ansvarige med ett straffprocessuellt förfarande och indrivningen av eventuellt utdömda böter kan möta hinder av olika slag. Upptäcks fordonet återigenoskattat i trafiken leder detta till nya böterscm inte be- . Framför allt för att komma till rätta med dessa fall av mer konsekvent skatteundandragande krävs enligt vårmening åtgärder som mer effektivt kan förhindraen fortsatt användning av ett oskattat fordon. Eftersan den san fullt avsiktligt låter bli att" betala sin vägtrafikskatt ofta inte heller fullgör sina andra skyldigheter - t.ex. beträffande trafikförsäkringen och kontrollbesiktningen - kommer etteffektivt ingripande not oskattade fordon att ha positiva effekter på efterlevnaden av reglerna även på dessa områden. har ett par olikametoder prövats för att kcrima till rätta med försumliga fordonsägare. har undersökt entreprenörersskatteförhållanden innan något uppdrag har lämnats och inte anlitat den som t.ex. harskatteskulder för indrivning. Vidare har personalfrån kronofogdemyndigheternamedverkat i anslutning till bortforsling av felparkerade bilar och vidpoliskontroller. Cm en fordonsägare harhaft någon skatteskuld för indrivning har kronofogdenyndigheten då direkt kunnat utmäta gäldenärens fordon. 4 1981/82. Prop.1981/82:225 50 Enligt lagen (1978:880) om betalningssäkring förskatter, tullar och avgifter får en gäldenärs egendomtas i anspråk för att säkerställa betalning av en fordran påbl.a. De mojligheter scm nu har angetts att ingripa mot försumliga skattebetalare är, även cm deinte särskilt är inriktade påvägtrafikskatt, av betydelse för sådan skatt.Samtidigt är det klart att dessa nöjligheter inte ärtillräckliga. Någon nöjlighet attutmäta eller betalningssäkra ett fordon finns inte cm det ägs av någonannan än den skattskyldige, t.ex. av enavbetalningssäljare, ett .leasingföretag eller en ny ägare. Kontrollen av entreprenörerkan naturligen kcmma i fråga endast cm uppdragsgivaren själv väljer attutföra en sådan kontroll och den kan inte omfatta den som inteuppträder som entreprenör. Vi anser därför att förbättrade nöjligheteratt ingripa mot försumliga vägtrafikskattebetalare behövs vid sidan av redan tillänpade metoder och för användning när dessa inte ärtillräckliga. Ett effektivt ingripande torde kunna ske bara vid enpoliskontroll på vägen. Visserligen står endastbegränsade resurser till förfogande försådana kontroller. Det har dockvisat sig att när särskilda resurser har avsatts förkontroll av t.ex. den tunga trafiken, har ett stort antal överträdelser upptäckts. Vid en kontiroll av viss last±iilstrafik som genanfördes i under hösten1980 kontrollerades 257 lastbilar. Av dessa användes 50 trots att vägtrafikskattvar obetald. 16 av dessa lastbilar användestrots att vägtrafikskatt hade restförts. Vi anser att möjligheten till ett effektivt ingripande mot att sådana oskattade fordon används skulle kunna få en betydande preventiv effekt. Det kan (se kapitel 3) diskuteras an inte redan polisensallmänna befogenheter att ingripa motbrott borde räcka till i förevarande sammanhang. FJnellertid ger dessa allmänna befogenheter otillräcklig vägledningför polisen an hur ett ingripandepraktiskt skall genomföras. I vart fall är det klart att polisen för närvarandeinte vidtar sådana åtgärder att de som avser att sätta sig övergällande regler effektivt hindras därifrån. Vi anserdärför att det erfordras särskilda bestämmelser san reglerar polisens befogenheter atthindra fortsatt färd med oskattade fordon. Sådana regler skulle också för fordonsägarna klargöravilka ingrepp som kan företas. Prop.1981/82:225 51 5.2 Begränsningav åtgärderna till vissa fall Son framgått avavsnitt 5.1, anser vi att nya regler behövsför att brukandeförbudet skall bli effektivare. Reglerna bör i första handinriktas på fall där det kan antas att brukandeförbudet överträds systematiskt och fullt avsiktligt. Det är som vi har framhållit särskiltviktigt att man kan hindra fordonsägareatt i yrkesmässig trafik eller annars för förvärvsverksamhet användaoskattade fordon. Att begränsa åtgärderna till fordon i yrkesmässig trafik och notsvarande är dock mindre länpligt.Även vid allvarligare överträdelserav brukandeförbudet i andra fall bör ett ingripande kunna göras. Vi har även övervägt att begränsa ingripandena till de fall då skatteskulden uppgår till ett visst minsta belopp. Sådanaregler skulle kunna bli enkla att tillänpa.Cm begränsningen skall ha någon betydelse fårbeloppet dock sättas så högt attfordon med låga skattesater - bl.a. personbilar-i praktiken inte kanmsr att omfattas av reglerna. Med hänsyn till att ävenpersonbilar används för yrkesmässig trafik och till betydelsen avatt upprätthålla respekten för brukandeförbudet bördetta inte accepteras. Vi anser att en begränsningtill de allvarligare fallen i stället bör göras på det sättetatt åtgärderna får vidtas först efter skattens förfallodag. Om den skatt scm föranleder brukandeförbudet har förfallit till betalning mycket korttid innan ett fordon stoppas i trafik kan det antas att överträdelsen av förbudet ofta inte sker medvetet. Vidare gäller att det i dessa fall ofta kan vara svårt att vid en kontroll ute på vägen avgöra an skatten ärbetald eller inte. Scm har framgått avkapitel 2 tar det innan en skattebetalning hinner noteras ibilregistret. Cm en fordonsägare hargirerat skattebeloppet strax före förfallodagen kan han efter förfallodagen ha svårt att styrkaskattebetalningen. Dessa skäl talar för att de effektivare åtgärderna vid överträdelser avbrukandeförbudet bör sättas in först har förflutit frånskattens förfallodag. För att med stor säkerhetendast träffa fallen av avsiktligt missbruk bör enligt vårmening avvaktas att skatten restförs.Detta tar scm framgått av avsnitt 2.4 inte fullt efterskattens förfallodag vid ordinarie uppbörd. Dessförinnanhar den skattskyldige - efter Prop.1981/82:225 52 förfallodagen - påmints cm skatten. I dessa fall kan överträdelser avbrukandeförbudet mycket sällan skyllas påbristande kännedan om att skatten i är förfallen tillbetalning och att brukandeförbud gäller. I någotfall kan det vara fråga om att en ny ägare till fordonet använder det ovetande cm brukandeförbudet.Gencm den förbättrade information som vi behandlar närmare i avsnitt 5.3.4 kcniner en sådanovetskap att undanröjas. Man kan därför utgå från attbrukandeförbudet avsiktligt överträds när ett fordon eunvändsefter det att skatten har restförts. Restföringen noteras i bilregistret och frångår direkt avde uppgifter polisen norraalt tar fram vid kontroll av fordon. Ett ytterligareskäl att vidta effektivare åtgärder mot överträdelser avbrukandeförbudet sedan skatt har restförts är att åtgärderna då - scm vi senare skall föreslå - kankaipletteras med åtgärder av kronofogdemyndighet. Vi föreslår därför att särskilda åtgärder sätts in mot fordon som framförs i trafiken trots att fordran på vägtrafikskattför fordonet har lämnats till indrivning. Att de särskilda åtgärderna inte skall vidtas förrän restföring har skett fårgivetvis inte ses som ett uttryck föratt överträdelser av brukandeförbudet i andra fall inte längreskall motverkas. Nuvarande påföljder skall alltjämttillänpas i alla fall när brukandeförbudetöverträds. Om brukandeförbudråder för ett fordon och den skatt son föranlederbrukandeförbudet har lämnats till indrivning skall de effektivare åtgärderna iprincip alltid användas. Åtgärdernaskall, i likhet med vad som gäller enligtde i kapitel 3 nämnda vägtrafikförfattningarna,obligatoriskt vidtas när förutsättningarna är uppfyllda. Åtgärderna mot de fordon som anges i föregående avsnittbör utformas så att goda nöjligheterskapas för att brukandeförbudet i fortsättningenkoraner att respekteras. Vi har övervägt att föreslå en särskildavgift efter mönster av överlastavgiften (SFS 1972:435). Eftersom åtgärderna för att effektivisera brukandeförbudet i förstahand konmer att inriktas på s.k. svartåkare och andra scm är svåra att nå med vanliga indrivningsåtgärder finnsemellertid skäl att anta att en avgift endastskulle läggas till beloppet av obetaldaskatter, böter och överlastavgifter. Ett sådant system skulle därför knappast bli effektivt. Prop.1981/82:225 53 Ett direkt hindrande av 'fortsatt användning av fordonet är enligt vår mening en mer effektiv åtgärd för att upprätthålla respekten förbrukandeförbudet. Till dess att skatten harbetalats bör fordonet inte kunna användas. Närett fordon stoppas vid en kontroll påvägen bör därför vidtas effektiva åtgärder föratt förhindra fortsatt missbruk. Huvudprincipenbör vara att polisman skall hindrafortsatt användning av sådana oskattade fordon som här är i fråga. En sådanbestämmelse skulle motsvara de i kapitel3 beskrivna stadgandena i olika vägtnafikförfattningar om polismans skyldighet att hindrafortsatt färd i vissa fall. Att införa en bestänmelse enbart cm att polisman i vissa fall skallhindra fortsatt färd med fordon med restförd skatt anser vi dock inte vara tillräckligt. Cm inte ett särskilt förfarande anvisas kocimer praktiskaproblem att uppkomna vid ingripandena. Bl.a. kan det bli tveksamt om vilka åtgärder somskall vidtas med ett fordon san har stoppats ute på vägen. Det kanutan en särskild reglering också vara svårtatt avväga hur länge åtgärderna skall bestå.Särskilda problem kan uppkomma om detär någon annan än fordonets ägare som använderfordonet, cm fordonet är köpt på avbetalning med åter-taganderättför säljaren osv. Cm ett särskilt förfarande inte anvisas kan följden därför bli att tillräckligteffektiva ingripanden uteblir i mångafall. Från rättssäkerhetssynpunkt är det ocksåav värde att uttryckliga bestänmelser ges om hur ingripandena skall gå till. Scm nämnts i kapitel 3 finns i vägtrafikförfattningarnainte några bestämmelser cm påvilket sätt fortsatt färd skall hindras. Detta synes inte vålla några större bekymmer vid tillänpningen. Enligt vår meningmotiverar emellertid de särskilda förhållandena vidingripanden not fordon med obetald vägtrafikskattatt särskilda regler införs cm förfarandetm.m. Förfarandet bör san har nämnts utformas så att det oskattade fordonet kcmmeratt tas ur trafik till dess att skatterna har betalats. I övrigt börhanteringen bli så enkel san möjligt förpolisen och andra inblandade myndigheter. Ävende praktiska problem som kan uppkomma fören fordonsägare scm hindras att använda sitt fordon måstei viss utsträckning beaktas. Mot bakgrund avdessa krav på förfarandet har vi funnit det mest länpligtatt införa ett system där polisen påvägen kan avlägsna registreringsskyltarna på ett oskattat fordon. Ett sådant förfarandetillänpas iflera länder, bl.a. i och i Daamark.Vidare bör nöjlighet finnas att döma till fängelse om ett fordon brukas trots att det haravskyltats. Prop.1981/82:225 54 nöjlighet bör ocksåöppnas att förverka ett fordon scm används trots att det har avskyltats. Ccn ettfordon används trots att brukandeförbud råderför det på grund av att vägtrafikskattinte har betalats, och om skatten har restförts,skall polisman för att hindra fortsatt användning av fordonet avlägsna dess registreringsskyltar. Avskyltningen skall göras sedan fordonet har påträffats itrafik. efter det att ett fordon har avskyltats bör detta noteras i bilregistret. Uppgiften bör av polisen tillföras registret så att detta direkt-uppdateras, dvs.så att uppgiften onedelbart finnstillgänglig. Sådana registreringar gör polisen f,n. De omhändertagnaregistreringsskyltarna bör i princip förstöras. Dettakan antingen utföras av polisen, eller också kan skyltarna sändasin till . Cm fordonsägaren betalar in skatten efter avskyltningenbör dock polisen vara oförhindrad att återlämna skyltarna. Detta förutsätter att skyltarna efter omhändertagandet har lämnats in. på en polisstation och att fordonsägaren därföreter bevis cm att den skatt som föranleder brukandeförbudet har betalats. Skyltarna bördärför kunna ligga kvar någon dag på polisstationen innan de förstörs eller sänds till länsstyrelse. Vissa invändningar kanresas not att ett fordons registreringsskyltar tas bort på det sättscm här har angetts. Det är i och försig önskvärt att ett fordon alltid ärförsett med registreringsskyltar så att det lättkan identifieras. Saknas registreringsskyltar kan identifiering endast ske medledning av fordonets chassinummer. Vi har därför övervägt om endast den ena av registreringsskyltarna skalltas bort när fordonet är försett med två skyltar. Detta skulle emellertid inte kunna tillänpas förfordon med endast en skylt (notorcyklar, släpvagnar,traktorer m.fl.). Det skulle också iviss mån minska möjligheterna att upptäcka ett avskyltat fordon ute i trafiken. Ingen registreringsskylt bör därför lämnas kvar på ett avskyltat fordon. Vi har också övervägt nöjligheten att förseett avskyltat fordon med provi- Prop.1981/82:225 55 soriska (gula) registreringsskyltar. Sådana kan nu lämnasut av polismyndighet bl.a. om en registreringsskylt har förstörts eller förkcmmit. Utlämnandeav sådana provisoriska skyltar vidavskyltning av ett fordon ute på vägen skulle innebäravissa praktiska problem. Viktigare äremellertid att utlämnande av provisoriska skyltar för ett avskyltat fordon skulle försvårakontrollen av att fordonet inte används.Vi vill därför inte förorda ett sådant system. Däremotkan, cm så visar sig erforderligt, övervägas att förse fordonet med någon särskild utmärkning. Denna kan utformas på notsvarande sättsom ett körförbudsmärke enligt 95 § fordonskungörelsen(1972:595). Vi lämnar dock inte nu något förslag om ensådan särskild utmärkning av avskyltade fordon. Av tidigare (avsnitt 4.3) lämnade uppgifter frångår att antalet upptäckta fall av överträdelser av brukandeförbudet vidobetalda skatter är knappt 10 000 . Hur mångaav dessa fall som avser fordon för vilkaskatten har restförts är inte känt. De föreslagna åtgärderna börleda till att antalet överträdelser av detta slag minskar kraftigt. Förbättrad information till fordonsägarna börverka i sanma riktning, se vidare avsnitt 5.3.4. Antalet fall där avskyltning fårtillgripas bör därför blir relativt litet. När den skatt scm har föranlett brukandeförbudethar betalats skall anteckningen i bilregistret an brukandeförbud och avskyltning tas bort eller neutraliseras. Ägaren skall dåockså vara berättigad att fåut duplettskyltar för fordonet. Duplettskyltarna bör, cm fordonet inte är avställt, sändas till fordonsägarenutan att någon särskild ansökan görs. Eftersom det normalt efter beställningen innan de nya skyltarna kanerhållas bör provisoriska registreringsskyltar kunna lämnas ut av polismyndighet. För ägaren till ett avskyltat fordon innebär förfarandet, an inte skattenomedelbart kan betalas och registreringsskyltarna återfås, attavgift för duplettskyltar måste betalas. för bil och . för andra fordon. Cm fordonsägaren sedan skatten har betalats men innanduplettskyltar erhålls skaffar provisoriska skyltar är avgiften fördessa . Därtill skall för varje provisorisk skylt deponeras . Detta belcpp återbetalascm skylten återlämnas incm . I övrigt medför avskyltningen inte några kostnader eller andra direkta konsekvenser för fordonsägareneftersom förbudet att bruka fordonet gäller oavsett avskyltningen. Prop.1981/82:225 56 5.3.2 Färdtill avlastningsplats eller uppställningsplats Scm har beskrivits bör förfarandetinriktas på att fortsatt användning av det oskattade fordonet hindras, I principbör därför ett avskyltat fordon inte tillåtas köra från den platis därdet stoppas. Om fordonet ändå måste flyttas skulle det få bärgas. Ett fordon tx)rde ofta inte kunna lämnas påden plats där avskyltningen har gjorts.Fordonet får givetvis inte uppställas såatt trafikfara kan uppkccrma. Det kan ofta vara svårt att finna en länpliguppställningsplats. Om skatten intebetalas, kan fotdonet också behöva stå kvar på platsen en längretid. Har fordonet last scm inte kan vara kvar på det tills vidare (levande djur, kylvaror, m.m.) kan särskilda problem uppstå om färden avbrytis direkt. Förfarandet skulle i sådana fall kunna leda till avsevärdaekonomiska förluster för fordonsägareneller annan. Om avskyltningen sker påen plats där inga andra kcranunikationsmedelfinns tillgängliga måste särskilda åtgärder vidtasför att förare och passagerare skall kunna fortsätta. Föratt avskyltningen inte skall leda till orimliga konsekvenser i fall scm de nu nämnda bördet finnas en möjlighet att köra ett fordon frånden plats där avskyltningen har skett. Polismanbör därför cm så erfordras kunna medge att färden fortsättsen kortare sträcka. Medgivande att förafordonet från platsen bör således om särskilda skälinte talar däremot ges om fordonet inte lämpligen kan ställasupp där det har stannats. Medgivandet skallomfatta körning till närmaste länpligaplats för lossning av lasten eller för uppställningav fordonet. Tillstånd bör inte ges att fortsätta färden till den ursprungliga destinationsorten omdenna är avlägsen. Det kan nämnas att en liknande bestänmelse f.n. finns i 18 § kungörelsen(1974:681) om internationella vägtransporter. Bevis om polismans medgivande att föra det avskyltade fordonet från platsen börlämnas på en särskildblankett. Där bör anges till vilken plats fordonet skall föras, att fordonet skall föras kortast nöjligaväg till denna plats och att färden skall ha avslutats ett angivet klockslag. Bevisetskall medföras under den fortsatta färden och kunna visas upp vid kontroll. Prop.1981/82:225 57 De föreslagna åtgärderna vidvissa allvarligare överträdelser av brukandeförbudet bör få till följd att respektenför brukandeförbudet avsevärt förbättras. Cm avskyltning har fått tillgripas ärdet meningen att det avskyltade fordonet inte skall kunna tas i bruk förrän skattenhar betalats. Det finns enligt vårmening heller inte anledning att befara att avskyltade fordon i någon störreutisträckning karnier att användas i trafik. Risken för upptäckttorde vara stor an fordonet framförsutan skyltar. Avskyltade fordon blir nämligenlätta att upptäcka vid polisens trafikövervakning. Cm övervakningsresursernainte är tillräckliga överalltkan det dock inte uteslutas att avskyltade fordon konmeratt användas i trafiken. Man kan heller inte bortse från nöjlighetenatt ett avskyltat fordon förses med falskaregistreringsskyltar. Registreringsskyltar kan t.ex. tillgripas från något annatfordon. Används falska skyltar är givetvis upptäcktsriskenbetydligt mindre än om fordonet används helt utan skyltar. Upptäcks förfarandettorde den skyldige kunna dömas till ansvar för mär-kesförfalsknihg enligt bestänmelserna i 14 kap. 7 §brottsbalken. Det kan emellertid ocksåtänkas förekaima att en fordonsägare redan före avskyltningen har skaffat sigen uppsättning duplett:skyltar, trots attde ursprungliga registreringsskyltarna funnits i behåll. kan duplettskyltar erhållas även ombrukandeförbud råder för fordonet på grund av obetalda skatter. Denna möjlighet börenligt vår mening tas bort. Därigenom kan riskerna för missbruk av duplettskyltar minskas. Ävenom det inte finns anledning att tro att risken är stor för att ett avskyltat fordon kankorma att användas i trafik anser vi att särskilda och effektiva påföljder måste finnas att tillgå cm så ändå skulle ske. Straffpåföljden vidanvändande av ett avskyltat fordon bör vara avsevärtsträngare än den scm nu tillänpasvid överträdelser av brukandeförbudet. Attanvända ett avskyltat fordon måste nämligen bedömas vara avsevärtallvarligare än att överträda brukandeförbudet i andra fall. tejlighet bör därför finnas att dömatill fängelsestraff cm ett fordon medbrukandeförbud används trotis att det har avskyltats.