prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — Resullalni-vån inom förelaget är dock fortfarandeotillfredsställande och fortsalla strukturåtgärder har aviserats av företaget i syfte attuppnå lönsamhet och konkurrenskraft. Åven inom Ncb pågåren omstrukturering av verksamheten. Förelagets olönsamma enheter beräknas vara avvecklade under är 1982.Resultatet för beräknas bli enförlust om 65 milj. kr., varav dock avvecklings-enheterna svarar för nästan hela förlusten. beräknas ettpositivt resultat kunna uppnås. blev isamband med budgelreformen är 1912 affärsdrivande verk. Nya riktlinjer förverksamheten fastställdes genom beslut av riksdag (prop. 1968:103, JoU1968:32, rskr 1968:269). 1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 199 Verket skall drivaskogsbruk, virkesförädling och annan därmed sammanhängande verksamhet,förvalla den fasta egendomen och andra tillgångar som hör fill domänverkelsfond samt förvalla och öva tillsyn över vissa andra allmänna skogar. Målet för verksamhetenvid domänverket är all gemensamt med . 'SSI på lång sikt åstadkomma bästamöjliga samlade ekonomiska utbyte och därvid prestera ett fränföretagsekonomisk synpunkt rimligt årsresultat. Verksamheten viddomänverket och aktiebolag under verkels förvaltning skall bedrivas så alt denbidrar lill all målet för verksamheten uppnås. leds av en verksstyrelse. Chef för domänverket ären generaldirektör med en överdirektör som ställföreträdare. Koncernledningenbestår av generaldirektör, överdirektör, skogsdirektör och ekonomidirektör.Till ledningens förfogande finns en koncernstab med ell antal sektioner. Direktunder koncernledningen finns sex skogsregioner, en nylljaderätlsdivision,och en enhet för gemensam administrativ service, centralservice. förvallar aktierna i ell anlal dotterföretag. Domänverkelsskogsmarksinnehav, exkl. renbelesQällens skogar, uppgår i runt tal lill 4milj. hektar produktiv skogsmark, varav ca är belägna ovanförskogsodlingsgränsen. Verkels skogsmarksinnehav utgör närmare en femtedel avlandels produkfiva skogsmark. Det bokförda nettovärdet av verkets skogs- ochjordbruksfastigheter uppgick lill 876 milj. kr. Motsvarandetaxeringsvärde uppgick lill 2690 milj. kr. omsättningomfattar intäkter för skogsprodukter, skogs-entreprenader, utarrendering avjordbruk, tomter, materialiniäkler, jakt och fiske samt uthyrning av bosläder.Försäljningen av skogsprodukter utgör av omsättningen. Försäljningen avvirke framgår av följande sammanställning. 1976 1977 1978 1979 1980 Milj.mfub' 6,5 6,5 7,0 7,2 6,8 ' fub = fast mätt underbark 1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 200 ekonomiska resultat underåren 1976-1980 framgår av följande sammanställning (milj. Produktions-, försäljnings- och Finansiella och extraordinära poster -8,2 -16,0 -21,4 -16,2 -12,7 -h9,6 -47,9 i % av i medeltal disponerat statskapital Avsammanställningen framgår att omsättningen har stigit starkt under åren 1976-1980.Under år 1981 beräknas omsättningen komma att uppgå lill ca I 500 milj.kr. Domänverkels resultat före bokslutsdispositioner och skatt beräknas bli ca 200 milj. kr. Domänverkelsinvesteringar framgår av följande sammanställning (milj. 1976 1977 1978 1979 1980 maskiner och inventarier 96,1 94,5 81,5 56,4 93.6 Investering i byggnader ochmark anläggningar 14,2 34,9 36,9 24,4 27,8 Till skillnad från övriga affärsdrivandeverk erhåller domänverket i princip inlenågra invesleringsmedel över statsbudgeten. Verkels medelsbehov tillgodoses genom tillgäng tillröriig kredit i riksgäldskontorel, vilken f n. får uppgå till högst 500milj. kr., och genom disposition av tUlgängliga vinst- och fondmedel. Domänverkelsekonomiska ställning vid utgången av vart och elt av framgår avföljande sammanställning (milj. Eget kapital (Domänfonden) Summa skulder och eget kapital 1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 201 Antalet anställda inomdomänverket framgår av följande sammanställning. 1976 1977 1978 1979 1980 Anställda 6500 6 500 6500 6400 6400 På grundval av en avdomänverket upprättad femårsplan för verket har regeringen den 16 oktober 1980bestämt den inbetalning av vinst lill staten som verket skall fullgöraför . Kravet innebär all verket skall till stateninleverera 30 milj. kr. plus av årsvinsten, dock sammanlagt lägst 40 milj.kr. Den del av vinsten som återstår skall tillföras verkels disposilionsfond. inlevererades83,6 milj. kr. Inleveransen beräknas bU74milj.kr. Verkels investeringsfondfår utnyttjas för inköp av fasl egendom och lill investeringar med envaraktighet av minst lio år, l.ex. byggnader och skogsbilvägar. Genomavsättning lill värdeminskningskonlo för investeringar hålls fondens kapitalintakt. Köpeskillingen för försäljning av kronoegendom lUlförsinvesteringsfonden. Uppläggningen avdomänverkets finansiering av drift- och kapitalutgifter medför att endastanslag lill verket av speciell natur redovisas på statsbudgeten. På grund av skogsindustrinsträngda läge har ett stort utbud skelt av skogsmark. Genom ell särskillförlagslån av 500 milj. kr. 1978/ 79:125 s. 71, NU 1978/79:54, rskr1978/79:447) har domänverket erhåUU finansiella resurser för att kunna förvärvaen del av denna skogsmark. Till följd härav har domänverket och1980 från skogsindustrin förvärvat drygl 48000 ha mark för 275 milj. kr.Jämsides härmed har lantbruksstyrelsen kommit överens med domänverket om attverket skall överlåta drygl 20000 ha mark belägen på en mängd ställen i landetlill jordfonden. förvallaraktierna i ett förvaltningsbolag. , som finansiellt ochadministrativt samordnar verksamheten i ett anlal dotterbolag. medaktiebolagen under verkels förvaltning utgör domänkoncernen. Domänkoncemens utvecklingåren framgår av följande sammanställning. 1976 1977 1978 1979 1980 Omsättning 1180,0 1326,5 1436,1 1883,6 2090,8 Resultatföre bokslutsdispositioner och skatt 203,2 121,7 128,2 117,2 206,9 Anställda 6847 6970 7096 7656 7916 utger en årsredovisning ochen delårsrapport. 1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 202 Ersättning till domänverkets fond för utgifter förövertalig personal 1980/81 Utgift 1981/82 Anslag 1982/83 Förslag Från anslagetbestrids ersättningar som föranletts av beslut av riksdag (prop.1933:233, BaJou 1933:1, rskr 1933:269) angående indragning av viss personal vid domänverket. Domänverketberäknar kostnaderna lill ca . Av kostnaderna beräknas kyrkofonden enligl sedvanligaberäkningsgrunder svara för . föreslär därför alt anslagetförs upp med . Jag har ingenerinran mot domänverkets beräkningar och förordar därför all anslaget förs uppmed . Jag biträder vidare elt av verket lämnat förslag lillfördelning enligl sedvanliga regler av de verkliga kostnaderna för mellan anslaget ochkyrkofonden. Jag hemställer alt regeringen föreslår alt 1. besluta allkyrkofonden för skall ersätta domänverkets fond för utgifierför övertalig personal med , 2. till Ersättningtill domänverkets fond för utgifter för övertalig personal för /83 anvisaett förslagsanslag av . 1980/81 Utgift 1981/82 Anslag 1982/83 Förslag Anslaget avses förbidrag lill investeringar i byggnader m. m. på kronolägenheler, tillflytlningsbidrag och avträdesersättning ät innehavare av kronolägenhetersamt för att bestrida vissa andra utgifter för lägenheterna. Genom riksdagensbeslut (prop. 1979/80:74, NU 1979/80:64, rskr 1979/80:414) om upplåtelsevillkorför kronolorp m. m. infördes ökade möjligheter för arrendatorer av kronolorp m.m. attförvärva torpen. Beslutet innebar även generösare beräkning avavträdesersällningarnas storlek. Antalet torp beräknas minska från 372 budgetåret1981/82 till 336 budgetåret1982/83. Prop.1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 203 angeratt under /83 utlöper ett färre anlal lorpkontrakt än under innevarandebudgetår. Verket räknar emellertid med enökning av anlalel friköp under löpande avtalsperiod i enlighet med denya reglerna. räknarmed fortsall restriktivitet när del gäller underhåll och investeringarpå torpen. Trots detta måste vaije år ell anlal värmepannor, spisar, vallen- och avloppsledningarrepareras eller utbytas, något som enligtverket är naturligt med hänsyn till byggnadsbeståndets ålder. Sammantagetberäknar domänverket anslagsförbrukningen för /83 fill 2,1 milj. kr. I enlighet med domänverkets förslag förordar jag attanslaget för budgetåret1982/83 tas upp med 2,1 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen all lill Kostnader för kronotorp /83 anvisa ell förslagsanslag av . Förenade fabriksverken: Byggnader och utrustning 1980/81 Utgift 70004045 Reservation 7462424 1981/82 Anslag 91 lOOOOO' 1982/83 Förslag 65000000 ' Varav 21,4 milj. kr. anvisats på tilläggsbudget J(prop. 1981/82:25, bil. 10, NU 1981/82:18, rskr 1981/82:126). Förenade fabriksverken (FFV) inrättadessom affärsdrivande verk och fickhuvuddragen av sin nuvarande organisation och verksamhetsinriktning efterriksdagens beslut (prop. 1975/76; 122, NU 1975/76:62, rskr1975/76:420). FFV skall utveckla, tillverka, försälja och underhålla försvarsmateriel och civilaindustriprodukter. Efter beslut av riksdagenvåren 1979 (prop. 1978/79; 125 bil. 11, NU 1978/79:54, rskr 1978/ 79:447) har verksamheterna vid de tidigaresektorerna Industriprodukter och Allmalerielförts över till resp. . FFV är organiserat itvå sektorer, nämligen Försvarsmateriel och Underhåll. Dessutom finns enkoncernledning, koncernstaber och vissa ser-viceenheler, vilka sysselsätter ca 200personer i . Inom sektor Försvarsmateriel finnsproduklenheler för grovkali-bermaleriel med tillverkning vid Zakrisdalsverken iKaristad (Z), Vingåkersverken i (Vå), Gällöverken i (Gv); förfmkaliberma-leriel med fillverkning vid Gevärsfaktoriet i EskUstuna (GF) ochVanäsver-ken i (V); för torpeder med tillverkning vid Centrala Torped- 1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 204 verkstaden i (CTV); för krut med tillverkning vidÅkers krutbruk i (ÅKB). Sektorn sysselsätter ca 2 175 personer. Inom sektor Underhåll finns följandeproduklenheler; Flygplan, Motor, Elektronik, Compro (nya produkter), Basmateriel,Tillverkning och Maleriallaboralorium.Produktionen bedrivs vid verksläder i (CVA),(CVM) och (CVÖ). Sektorn sysselsätter ca 3575personer. FFV förvaltar statens akfier i . FFV Företagen innehar akfieroch andelar i följande bolag: (), FFV IndustriprodukterAB (), (), (), (), AB Samefa(), Projeclion (14,), Projeclion KB (14,)samt i de ullandsbaserade företagen . (),FFV A/S () och . FFV förvallar också statens aktier och andelar iUnited () AB ()och KB United Sfiriing () (37,) samt i (). Ekonomisk översikt m. m. Regeringen hargenom beslut föreskrivit att FFV:s räkenskapsår fr. o. m. år1981 skall vara kalenderår. / 80 har därför föriångts t. o. m.utgången av . Del siffermaterial som lämnas i den fortsalla beskrivningenför /80 omfattar därfören verksamhetsperiod av 18 mänader. FFV:sresultaträkning framgår av följande sammanställning (milj. 1979/80' intäkter och kostnader men före -18,5 -1,0 ' Ijuli 1979-31 december 1980 Den totalafaktureringen vid FFV uppgick under det föriängda /80tiU 1899 milj. kr. jämfört med milj. kr. föregående verksamhetsår (12månader). Av faktureringen hänför sig 894 milj. kr. till sektorFörsvarsmateriel, 988 milj. kr. lill Sektor Underhåll. Faktureringen av varoroch tjänster pä den svenska marknaden ökade med 8 milj. kr. till888 milj. kr. och exportfaktureringen ökade med 39 milj. kr. Prop.1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 205 Den totalaorderingången hos FFV uppgick lill 1121 milj. kr. jämfört med milj. kr. Beställningarna från den svenska marknaden minskademed 75 milj. kr. lill 820 milj. kr. Exportbeslällning-arna minskade med 47 milj. kr. Antalet anställda var vid utgången av är 1980 5950. FFV;sinvesleringsanslag och medelsförbrukning för investeringar de senaste budgetårenredovisas i följande sammanställning (milj. kr. löpande priser). 1978/79 1979/80 1980/81 1981/82 83,6 83,0 65,7 91,1' 88,2 75,4 70,0 94,9' ' Inkl. anslag pä tilläggsbudget. Förenade fabriks verken Allmänna frågor FFV framhåller i sinanslagsframställning all FFV sedan lång lid fillbaka fält del av svenskaförsvarets anskaffningsplaner vad gäller planerade beställningar inomFFV:s malerielområde. Planerna har visatstor stabilitet år för år. har de däremot inneburitupprepade och kraftiga nedskärningar speciellt inom sektor Försvarsmalerielsproduktområde. De minskande beställningarna inom delta produktområde från delsvenska försvaret från en årlig nivå på ca 450 milj. kr. (penningvärde) under mittenav 1970-lalel lill knappt 200 milj. kr. har endast i vissutsträckning kunnat kompenseras framför allt genom en intensifieradexportförsäljning. En relativt god lönsamhet har dock kunnat upprätthållasäven under /80. Sektor Försvarsmaleriels utveckling kommeri hög grad alt vara beroende av möjlighet lill export i framliden. Del är avavgörande betydelse all försvarsbeslut kommer all medge en rimlig kompensation förförsvarels ökande kostnader. Sekiorn genomför elt ålgärdsprogram i syfte allbegränsa den nu förutsedda lönsamhelssvackans storlek och varaktighet. För attnå detta mål måste såväl defensiva åtgärder, dvs. en anpassning avsektorns resurser lill den förväntade marknaden, som offensiva åtgärderi form av en intensifierad marknadsföring, främst på exportmarknaden ochden civila underleveransmarknaden i saml en fortsalt kraffig satsningpä militär produktutveckling genomföras. har ettantal projekt påbörjats i syfte att renodla och precisera koncernens fortsattaverksamhetsinriktning och struktur, främst avseende civila verksamheter ochsalsningsområden. Syftet är att koncentrera de civila satsningarna fill ettfåtal affärsområden inom vilka FFV:s existe- Prop.1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet randekompelens kan utgöra basen för marknadsorienterade och lönsamma verksamheter. Dessa skaU i största möjligautsträckning vara renodlade frånFFV:s militära huvudverksamhet. I linje med denna inriktning har inom sektor Underhåll bildals en nyresultatenhet benämnd Compro, somsysslar med nya produkter och ijänster inom den civila marknaden. På motsvarande sätt pågår en medveten koncentrafionfill Gevärsfaktoriet i av sektor Försvarsmaleriels civUa produkfion,vUken främst utgörs av långsikliga underleveranlörsålaganden. För sektorUnderhåll är den framlida utvecklingen vad gäller efterfrågan från del svenskaförsvaret svår all bedöma. Elt anlal offentliga utredningar pågår och de beslutsom kommer alt fallas med anledning av dessa påverkar sektorn i fleraavseenden. Besluten rörande framlida flygplansanskaffning och fredsorganisalion förunderhåll av flygvapnets materiel är centralaför sektorns framfid. FFV framhåller de betydande specialresurser som finns inom sektorn för främst centraltunderhåll av flygvapnets materiel.Under 1970-lalel har omfattande moderniseringar gjorts av anläggningarna i och för aU deskall motsvara de krav som specielltden nya flygmaterielen ställer på verkstadsmiljöer, rationell och kvalificeradunderhållsproduklion m. m. Den sannolikautvecklingen inom försvarsmaterielområdel och därmed sammanhängandelönsamhets-, beläggnings- och resursutnyttjandeproblem ställer storakrav på FFV såväl vad gäller anpassning av befintliga resurser i form avanläggningar, maskiner och personal som på en utökning av den civilaverksamheten. Delta kräver i sin lur yllerligare renodling av koncernens olikaverksamhetsgrenar, främst vad avser militär och civil verksamhet samlliUgång lill kapital för alt på elt betryggande säll kunna genomföra satsningar ochstrukturförändringar. I de regler somutarbetats angående investeringsplaneringen inom FFV har föreskrivits all delför varje investeringsprojekt skall finnas en dokumenterad lönsamhetsbedömning.Den tillämpade kalkylränlan vid maskininvesleringarär f n. De planeradeinvesteringsobjekten utgör ett led i den långsiktiga utvecklingen av FFV. Iföljande sammanställning lämnas uppgifter om faktisk och av FFV beräknad medelsanvändningbudgetåren 1980/81-1982/83 (milj. Faktisk 1980/81 27,6' 40,0 94,9' Prop.1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 207 Investeringsbehovetuppgår för /83 totalt lUl 90,8 milj. kr., varav 56 milj. kr.avser investeringar för militär produktion och datorutrustning och 34,4milj. investeringar för civil produktion. För all kompensera deminskande beställningarna av försvarsmateriel kommer FFV att inom vissaföretagsekonomiskt bärkraftiga områden öka den civila verksamheten. Som ett led i dessasträvanden pågår ett målmedvetet arbete attomstrukturera verksamheten vid Gevärsfaktoriet till i huvudsak civil produkfion främst i form avunderleveransälaganden. Långsikliga avtalavseende sådan produktion har ingåtts med flera kunder. Investeringarna fördenna produktion bedöms under liden /83-1985/86 uppgå lill ca 80milj. FFV har undersenare delen av 1970-talel genomfört ell omfaUande moderniseringsprogramframför allt på byggnads- och anläggningssidan. Den totala investeringsvolymen harockså kunnat sänkas, vilket framgår av följande uppgifter, framräknade av FFV.Sammanställningen visar utvecklingen av den tolala investeringsvolymen försektorerna Försvarsmateriel och Underhäll uttryckt i 1982/beräknadepenningvärde. Prop.1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet FFV;s behov av invesleringsmedel för budgetåret1982/83 framgår av följande sammanställning (milj. verkstad (CTV) Högspänningsledning (Z) produktion (GF) Sektor Underhåll Pågående investeringar Provningsverkstad(CVM) Nyinvesteringar Om- och tillbyggnadpersonal-rest. verkstad (CVM) Förråd (CVÖ) Div. om- och tillbyggnader Totalt för /83 Med hänsyn lillden beräknade behållningen vid budgetårets början resp. slut har FFV räknat med en medelsförbrukning av91,6 milj. kr. De föreslagnainvesteringarna under /83 kommer trots ökade investeringar för den civilaproduktionen alt lotall vara lägre än underslutet av 1970-talel. Investeringarna för försvarsmalerielproduktion är lägre än och med en ökadinriktning mot rafionalisering ochmodernisering av maskiner och utrustningar. Energibesparande samt miljö- och säkerhelsbetingade objekt har ocksärelativt sell fäll större utrymme.De planerade investeringarna är elt led i den långsikliga utvecklingen av FFV.Investeringarnas inriktning och volym bedöms vara nödvändig dels för bibehållande av konkurrenskrafteninom nuvarande verksamhet, dels för en successiv omlruklurering avinriktningen mol och satsningen på nya produkter och affärsområden. FFV:s omsättning var /80 (18 månader) 1 917milj. Större delen av verksamheten vid FFV avser att tillgodose Prop.1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 209 behov hos det svenska försvaret. FFV är landels näststörsta leverantör lill det svenska försvaret. FFV sysselsatte vid utgången av år1980 ca 6000 personer. Inomde bolag som är knutna lill FFV sysselsattes ca 2000 personer. Verksamheteninom bolagsgruppen har under åren 1980 och 1981präglats av ell omfattande rekonstrukfionsarbete beträffande . FFV;sverksamhetsinriktning, organisation m. m. fastställdes av (prop.1975/76; 122, NU 1975/76:62, rskr 1976/77:420). Besluten innebar bl. a.alt verksamheten i ökad utsträckning skulle koncentreras till tillverkningoch underhåll av försvarsmateriel saml lill viss kompletterande civil produkfion. Som en följd härav harvissa sektorer inom FFV avvecklatsgenom all verksamheten förts över lill annan huvudman eller lill bolag underFFV . Statens aktier i detta bolag förvallas av FFV. FFV är f n. organiserat i enkoncernledning med staber och tvä sektorer, Försvarsmateriel ochUnderhåll. FFV:s främstauppgift är all under krav på lönsamhet tillgodose del svenska försvarelsefterfrågan på tillverkning och underhåll av sådan försvarsmateriel somFFV har på sill program. Som komplettering förekommer export.Försvarets behov av varor och tjänster från FFV minskar fortlöpande. FFV kandärför få svårt all upprällhålla den nuvarande sysselsättningen vidverkets alla enheter. De civila satsningar som görs inom sektorFörsvarsmateriel kommer all lill stor del koncentreras lill en enhet. Vid övrigaenheter inom sekiorn kan det civila inslaget endast bli marginellt. För sektor Underhållkan de förslag som lagts fram av under-hållsulredning i betänkandet (Ds Fö1981:7) Försvarels materielunderhåll under 1980-talel få konsekvenser om degenomförs. Betänkandet har remissbehandlats och är f. n. föremål för beredning inomregeringskansliet. FFV har i sinanslagsframställning för /83 begärt 90,8 milj. kr. lillinvesteringar, varav för sektor Försvarsmateriel 39,3 milj. kr. häri inräknade 34,4 milj. kr. för civilproduktion - och för sektor Underhåll 9 milj. kr. För reinvesteringar iutrustning har FFV beräknat 42,5 milj. kr. Med hänsyn lill denosäkerhet som råder om den framlida efterfrågan på FFV;s produkter ochtjänster är det av vikt all investeringarna tillgodoser långsikliga behov.De projekt som FFV redovisat är enligt min mening så gott som heU av dennakaraktär. Med hänsyn till vad jag anfört i prop. 1981/82:25 bil. 10 (s.107) ärjag inle beredd att tiUslyrka investeringar för vissa civila projektinnan ytterligare beslutsunderlag föreligger. Jag räknar med all återkomma senare till regeringen i dennafråga. Jag beräknar nu 65,4 milj. kr.för investeringar inom FFV för /83. Anslagsbeloppet bör beräknas med en marginal av (3,3milj. utöver investeringarna för all möjliggöra en eventuellt påkallad ökning av 1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 210 Den ingående behållningensom förutses finnas vid budgetårets början, 3,7 milj. kr., skall vidberäkningen dras ifrån. Del eribrderliga anslaget för /82 blirdå (65,4-H 3,3-3,7)= 65 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen att lill Förenadefabriksverken: Byggnader och utrustning för /83 anvisa ettreservafionsanslag av . Betalning av ränta och amortering påstatens skuld till 1980/81 Utgift 64471938 Reservation 84483 1981/82 Anslag 42300000 1982/83 Förslag 41 100000 bildades ienlighet med beslut av (prop. 1977/78:87, NU 1977/78:45, rskr1977/78:198) eU nyU handelsstålföretag, , vars ägarkapilalnumera är fördelat på och på vardera GrängesAB och staten. all fullmäktige i bemyndigades att utfärda skuldebrevdels lill pä högst 356 milj. kr. och dels fiU del nyahandelsstålbolagel på högst 350 milj. kr. Vidare anvisade riksdagen104 milj. kr. för /79 lill betalning av ränta och amortering påde sålunda uppkomna skulderna. Med slöd av bemyndigandethar fullmäktige i riksgäldskontorel utfärdat eu skuldebrev lill på 343,3 milj. kr. Staten skall betala skulden genom årliga amorteringarunder enligl en upprättad betalningsplan. Vidare har fullmäktige iriksgäldskontorel utfärdat ett skuldebrev liU på öre. Enligl detta skall staten betala skulden under loppet av enliglupprättad betalningsplan. Den sista avbetalningen gjordes . På den vid varje tidpunktutestående kapitalskulden utgår en fast årlig ränta av . Kostnaderna föramorteringar och räntor för skuldebreven har under /81 uppgåttlill 64,5 milj. kr. och beräknas under /82 komma aU uppgå lill42300000 milj. kr. Delta innebär all det inte kommer all finnas några medelkvar pä anslaget. Under /83beräknas kostnaderna för amorteringar och räntor komma all uppgå lill 41,1milj. Ett anslag för ändamålet bör därför föras upp med 41,1 milj. kr. Jag hemställer all regeringen föreslårriksdagen. all lill Betalning avränta och amortering på statens skuld tUl för budgetåret1982/83 anvisa ett reservationsanslag av . 1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 211 Täckande av förlusterpå grund av garantier till den statliga varvskoncernen 1980/81 Utgift 225817022 1981/82 Anslag 800000000 1982/83 Förslag I 100000000 Riksgäldsfullmäklige hargenom skilda beslut av , (prop. 1981/82:56, NU 1981/82;13, rskr 1981/82:82), bemyndigats aU lämna särskilda värdegarantier omsammanlagt 3350 milj. kr. lill före utgången av år 1984.Värdegaranlin är en förbindelse från staten all läcka de förluster som kanuppslå på grund av varvens fartygs-produktion för egen räkning och påkundfordringar. Ett förslagsanslag av 800 milj. kr. har anvisats för budgetåret1981/82 för att täcka kostnaderna för infrianden av ställda värdegarantier.