prop · G503150 · 1981-12-31 00:00:00 — kräver en översyn av demedel som står till förfogande inom både arbets-marknadspoUtikens ochulbildningspolifikens område. Jag har i denna fråga haft samråd med statsrådetTilländer och en helhetslösning kommer atl presenteras för regeringen så snartsom möjligt. Den nya uppgiften för kommunerna kräver särskildalagbestämmelser. Ett förslag till lag om ändring i skollagen (1962:319) harupprättals inom . Jag har i denna fråga samrått medstatsrådet . Lagförslaget bör fogas till protokollet i detta ärendesom underbUaga 4:1. Med hänvisning lill vad jag nu anfört hemställer jag attregeringen föreslår dels all antaga inom upprättatförslag lill 1. lagom ändring i skollagen(1962:319), dels alt 2. lill Sysselsättningsskapande åtgärder /83 ut över vad som föreslagils i prop. 1981/82:100, bil. 15, under tolfte huvudtiteln anvisa ett reservationsanslag om . Särskilda sysselsättningsskapande åtgärder iNorrbottens län Inget annat län har en så ogynnsamsysselsältningssituation som . Antalet arbetslösa och sysselsatta iberedskapsarbeten ligger långt över riksgenomsnittet. Den industri som finnshar delvis drabbats av stmkturproblem. av länels industrisysselsättning finns inom gruv-,järn- och skogsindustrin, dvs. inom branscher med stora problem.Sysselsättningen Prop.1981/82:150 10 inombyggnads- och anläggningssektorn minskar och den tidigare kraftigasysselsättningsökningen inom den offentliga sektorn har i del närmaste upphört. Anställningsstopphar rått vid länels basindustrier. och harunderrättat länsarbetsnämnden om all de fillsammans har en övertalighel om ca I700 personer. förhandlar med de fackliga organisationerna om varsel omuppsägning av ytterligare 900 arbetstagare. Imars 1982 fanns det 9740 kvarstående arbetslösa i länet, 4780 i beredskapsarbetePch drygt 3400 i aibelsmarknadsutbildning. Totalt var det 17950 personer somsaknade fotfäste på arbetsmarknaden. Detta är ca 2 100 fler än vid motsvarandetidpunkt . Trotsde betydande insatser scm gjorts för alt främja sysselsättningen i Norrbpltenanser jag det motiverat att särskilda medel anvisas för ytterligaresysselsättningsskapande åtgärder i länet. För alt mildra sysselsättningsproblemenföreslår jag därför alt en särskild medelsram inrättas för Norrbollens län. bör därför ställas tUl regeringens förfogande för statliga bidraglill särskilda insatser i länet. Malmfältskommunerna samlPajala kommun bör prioriteras vid medelstilldelningen. Dessamedel bör vidare anvisas, utöver, de särskilda regionalpolitiska medel somföreslås i den regionalpolitiska propositionen (prop. 1981/ 82: 113) somnyligen överiämnals lill . Medlenskall disponeras av regeringen och ansökan om medel skall ställas filllänsarbetsnämnden i länet, som tillsammans med skall göra enbedömning av projektets livskraft och sedan med eget yttrande överlämnaansökningen lill regeringen. Regeringen bör också ha möjligheten all självinitiera användningen av medlen för visst ändamål. Det är viktigt atl debedömningar som görs av de regionala myndighetema tar hänsyn lill objektetslämplighet och sysselsättningsskapande åtgärder såväl på kort som på långsikt. Projekt som stimulerar sysselsättningen på lång sikt bör prioriteras. Eftersamråd med chefen för industridepartementet anser jag vidare all dessa medel iförsta hand bör användas för investeringar inom industri-, mineral- ochenergisektorerna, men även insatser för turistnäringen bör kunna göras. Bidragbör även kunna ges lill projektering av kommunala objekt, vilka beräknas kunnatidigareläggas av sysselsätlningsskäl. Inomramen för regeringens prövning bör det också vara möjligt all exempelvis kunnapröva framställningar om ytterligare medel för projekt i glesbygd och projektför nyföretagande och företagsutveckling. Föratl säkerställa lönsam verksamhet i de med stafliga stöd uppförda kommunägdaverksamheterna är del viktigt att kommunerna gör en noggrann ekonomisk analysav de föreslagna projekten. Länsslyrelsen eUer den regionala utvecklingsfondenbör kunna medverka i detta arbete. Bidragetbör kunna kombineras med annal statligt slöd såsom l.ex. statsbidrag lillberedskapsarbete och regionalpolitiskt slöd. Som huvudregel bör gälla all detsammanlagda statliga stödet utgår med högst av kostnadema. Medlenbör kunna disponeras för investeringar som påbörjas före utgången /84. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag atl regeringen föreslårriksdagen altfill Särskilda sysselsättningsskapande åtgärder i Norrbollens län /83 under tolfte huvudtiteln anvisa elt reservationsanslag om150000000 kr. C3 Särskilda åtgärder för arbetsanpassning och sysselsättning Somjag har redovisat i prop. 1981/82: 125, bil. 7, med anmälan om tilläggsbudgetIII lill statsbudgeten för /82 har utgifterna för programmetSärskilda åtgärder för arbetsanpassning och sysselsättning, delprogrammetAnställning med lönebidrag, överstigit för ändamålet anvisade medel. Därförföreslogs ytterligare 355 milj. kr. lill lönebidrag för innevarande budgetår. Vadgäller frågan om en anslagshöjning för /83 avser jag alt föreslåregeringen atl återkomma längre fram när de faktiska utgifterna bättre kanbedömas. Därvid kan också beaktas det medelsbehov som kan uppstå lill följd avinsatser för arbetshandikappade som friställs från iLandskrona. Prop.1981/82:150 12 Lag om ändring i skollagen (1962:319) Härigenom föreskrivs i fråga orn skollagen (1962: 319)'dels att 2 § skall ha nedan angivna lydelse, dels atl ilagen skall införas en ny paragraf, 9 a §, av nedan angivna lydelse. a) sörjaför undervisningen av barn b) främja åtgärder i syfte all bereda ungdom undervisning i gymnasieskola ävensom c) i övrigt vårda skolväsendet i kommunen, såvitt ej handhavandet därav ankommer på annan. b) bedrivauppföljande stiidie-och yrkesorientering och vidta andra åtgärder till stödför ungdomar som inte har fy Ut och som efter avslutad grundskola integenomgår UtbUdning eller har jäst anstäUning, c) främja åtgärderi syfte att bereda ungdom undervisning i gymnasieskola ävensom d) i övrigt vårda skolväsendet i kommunen, såvitt ej handhavandet därav ankommer på annan. Skolstyrelsen skall ha hand om förvaltning ochverkställighet inom det område som avses i 2 § h). i den mån dessa uppgifterinte tillkommer någon annan enligt bestämmelser som regeringen meddelar ellerenligt beslut som avses 13 kap. 14 § kommunallagen (1977:179). Skolstyrelsen skall fullgöra de uppgifter som följer avsärskilda föreskrifter om statligt bidrag till åtgärder för utbildning ocharbete åt ungdomar . Denna lag träder i kraft . Lagen omtryckt 1970: 1026. Senaste lydelse 1975: 159. Sysselsättningsskapande åtgärder inom bostadsdepartementetsverksamhetsområde Regeringens prop.1981/82:150 Bilaga 5 Anmälantill slutlig reglering av statsbudgeten för /83 såvitt avserbostadsdepartementets verksamhetsområde Bostadsförsörjning m. m. 1 Sysselsättningsskapande åtgärder inom bostadsbeståndet m. m. Somjag framhöU i årets budgetproposifion (prop. 1981/82:100 bil. 16) harbostadspolitiken tidigare i hög grad varit inriktad på nyproduktion avbostäder. De bostäder som vi kommer att bmka är tillallra största delen redan byggda. Ett gmndläggande drag i 1980-taletsbostadspolitik blir därför enligt min mening att bygga om, underhålla ochbättre förvalla de bostäder som redan finns som man vidtar olikaåtgärder för att spara energi. Självklart behövs också en nyproduktion avbostäder. Enbetydande ökning av byggnadsverksamheten i form av ombyggnader och underhållhar skett . Framför aUt beroende på energisparverksamhetenökade ombyggnadsinvesteringarna kraftigt på 1970-talet.Bostadsbeståndets ålderssammansättning har vidare medfört atl omfattningen avunderhållet stadigt har ökat. Detta har gjort alt den totala byggproduktionen ibostadssektorn mätt i fasta priser trots nedgången av nybyggandet var av sammaomfattning som . Ombyggnader och reparationer avbostäder har härigenom fått en sådan omfattning att de är av största vikt försysselsättningen och produktionen i byggbranschen. Vimåste i framlider, sträva efter att utnyttja bostadsbeståndet och andrasamhällsresurser mer effektivt. Del finns elt omfattande behov avombyggnad och uppmstning av omoderna och halvmoderna lägenheter. Det storabehovet av förnyelse dokumenteras bl. a. av stadsförnyelsekommittén ibetänkandet (SOU 1981:99) Stadsförnyelse och bostadsförbättring. är det bestånd som behöver förnyas så stort all, trots ökade insatser,endast en mindre del kommer alt beröras . Kommitténunderstryker vidare atl även behovet av under-1 1981182. 1981/82:150 2 hålloch mindre förbättringar ökar starkt trots att ombyggnaderna förutsätts öka. Behovetav insatser i bostadsbeståndet är motiv för att noggrant följautveckUngen av den svenska byggnadsindustrins produktionskapacitet. Det finnsäven skäl. att påpeka att vid en given ekonomisk volym ombyggnads- ochförbättringsverksamheten ger fler arbetstillfällen än nybyggnad. TUlgängUgauppgifter tyder på att den totala byggproduktionen kommer att minska under år1982. Bostadssektorn utgör en viktig del av del totala byggandet och har desenaste åren svarat för av byggproduk-fionen. Del finns emellertid f.n.skäl att befara all denna verksamhet nu stagnerar och minskar särskilt underden om inga åtgärder vidtas. En sådan utveckling skulleleda till en ytterligare nedgång av den totala produkfionen ochsysselsättningen i byggandet. Motbakgmnd härav och med hänsyn fill den stora enighet som råder om behovet avökade insatser i bostadsbeståndet kommer jag i det följande alt föreslååtgärder för att sfimulera ombyggnader och underhåll i bosläder. Förslagenskall ses som tillfälliga åtgärder med syfte alt främst motverka den hotandenedgången i byggandet /83. Först vUl jag emellertid för riksdagenskännedom redovisa min syn på hur den fortsatta beredningen av vissa stadsförnyelsefrågorbör bedrivas. Denfortsatta beredningen av frågoi' om stadsförnyelse Närjag efter regeringens bemyndigande tUlkallade sladsförnydsekom-mittén (Bo1979:04) angav jag som en huvuduppgift för kommittén att behandla frågor omstadsförnyelsens lämpliga inriktning och omfattning . Idirekfiven sägs bl.a. atl förnyelsen bör öka i omfattning men att den bör skei varsammare former än fidigare. Man bör också visa större respekt för denbefintliga miljöns kvaliteter och för de boendes önskemål. Betydelsen av alt fåbo kvar i sitt hus eller bostadsområde betonas särskUt. Kommittén skulle ocksåkomma med förslag som underlättade genomförandet av stadsförnyelsen. Kommitténhar lämnat ell första betänkande (SOU 1981:99) Stadsförnyelse ochbostadsförbättring. I betänkandet redovisas vissa överväganden ombostadsbeståndets förnyelse under 1980-lalet. Förslag lämnas tiU ändringar avbl. a. byggnadsstadgan (1959:612, omtryckt 1981:873) ochbostadsfinansieringsförordningen (1974:946, omtryckt 1980:329, ändrad senast1982:30) som syftar till alt underlätta en varsam ombyggnad av bostadshus.Betänkandet remissbehandlas f. n. Jag har för avsikt atl så fort somremissbehandlingen är avslutad överväga kommitténs förslag, inle minst medhänsyn till den stimulanseffekt som de kan få för ombyggnads-verksamheten. Ettannat viktigt skäl härför är att man måste ta fillvara alla möjligheter attförenkla och underlätta verksamheten. Beredningen inom departementet kommerdärför att ske med den inriktningen alt en proposition skaU läggas fram förriksdagen för behandling under nästa . Stadsfömyelsekommilténanser atl del bör ställas krav på en ökad varsamhet vid ombyggnad. I begreppetvarsamhet ligger enligl kommittén bl.a ett krav på atl man skall ta lill varabefintliga resurser. Kommittén anför alt det är viktigt allombyggnadsverksamhelen präglas av ett medvetande om den äldre bebyggelsensrent tekniska kvaliteter och en respekt för det byggnadskunnande som oftakommer till uttryck i äldre hus. Jag delar helt kommitténsuppfattning atl de värden och kvaliteter som finns i bebyggelsen måsle las lillvara vid ombyggnader. Såväl ekonomiska som miljömässiga skäl talar för detta,liksom hänsynen lill dem som använder byggnaden. En gmndläggande utgångspunktvid all ombyggnad bör vara all utnyttja den befintliga resursen effektivt. Manbör inte vidla mer omfattande åtgärder än som behövs med hänsyn till defunktionella och tekniska krav som enligt byggnadsstadgan måste ställas på enbyggnad. effektivt utnyttjande av befintliga resurser innebär bl.a. att manså långl möjligt skall bevara eller återanvända befintliga inredningar,ytskikt, planlösningar m.m. Elt sådanl krav bör dock inte uppfattas somabsolut. Självfallet måsle det vara möjligt att göra en avvägning mellan denbefintliga byggnadens kvaliteter i fråga om material och utförande, å enasidan, och, å den andra, den mer praktiska utformning som kan följa med att modernamaterial och inredningar används. Även faslighelsekonomiska hänsyn måste kunnalas, särskill till behovet av framlida underhåll. är det dockviktigt alt inle enbart de båda sistnämnda faktorerna, som ofta sker , istor utsträckning får styra innehållet i ombyggnadsverksamhelen. En ökadmedvetenhet hos fastighetsägarna om bebyggelsens kvaliteter måste eftersträvas. Kommitténhar föreslagil att vissa generella åtgärder vidtas i detta syfte inom ramen förbyggnadslagstiftningen. Vissa åtgärder är dock möjliga all vidta även inom detstatliga bostadsfinansieringssyslemet. En åtgärd är all begränsa möjlighetemaatl få slafiigt finansieringsstöd för ombyggnad av bostadshus så att bostadslåninte kan erhållas för sådana ombyggnader som leder tiU en standard som är högreän normal standard vid nybyggnad. Den nuvarande möjligheten att få statligtstöd även till ombyggnader som leder till en högre standard än vid nybyggnadbör således upphöra. En annan åtgärd som kan vidtas är all komplettera nuvarandeförutsättningar för statliga ombyggnadslån med ett krav på atl befinfiigakvaliteter hos huset tas tUl vara vid ombyggnad. Enligtmin mening bör åtgärder redan nu vidtas inom bostadsfinansieringssyslemet isyfte atl uppnå en ökad varsamhet vid ombyggnader, särskiU vid ombyggnader avbostadshus. Jag förordar därför alt den nuvarande möjligheten atl fåbostadslån för sådana ombyggnader som leder fill högre standard än vidnybyggnad upphävs. I fortsättningen bör gäUa som en lånefömlsättning alt lägenhetensstandard efter ombyggnaden inte får 1981/82:150 4 översliganormal standard i nybyggda lägenheter. Vidare förordar jag alt det som en nylånefömlsättning uppställs krav på hänsynstagande till befintliga kvahteter hoshuset. Huruvidatillräcklig hänsyn i det särskilda fallet tas till befintliga kvaliteter är enfråga som i första hand måsle bedömas av kommunen med beaktande av bl.a. dekrav som ställs i byggnadsstadgan. Förmedlingsorganet bör i sitt yttrande överansökan om bostadslån för ombyggnad särskih ange om befintliga kvaliteterenligt dess bedömning las lill vara på ett tiUfredsställande sätt. Deändringar i fömlsättningarna för statliga ombyggnadslån som jag nu harföreslagit bör träda i kraft . De nya reglerna bör dock inletillämpas i sådana ärenden i vilka bostadslån eller, i fall byggnadslov krävs,byggnadslov för ombyggnaden har sökts före ikraftträdandet. Idetta sammanhang vill jag ta upp frågan om lån för underhållsåtgärder somutförs i samband med ombyggnader. Från några håll har nämligen uppgetts attombyggnader i vissa fall görs onödigt ingripande för alt den byggande skallkunna få bostadslän även för eftersatt underhåll. Bostadslån kan beviljas försådana löpande underhållsarbeten som är direkt föranledda av andra arbeten förvilka lån kan beviljas. Enligl föreskrifter får vid en merafullständig ombyggnad eftersatt underhåll räknas in i låneunderlaget omunderhållet måste utföras i samband med ombyggnad för alt ge helheten ell gottoch varaktigt resultat. Vid mindre omfattande ombyggnader eller ombyggnader ietapper är endasl sådanl underhåU som är betingat av åtgärderna i övrigtlåneberälligande. Om gränsen mellan underhåll och ombyggnad är svår attfastställa anger slutligen styrdsens föreskrifter atl bedömningen inle skallvara restriktiv. Enligtmin mening är gällande föreskrifter väl avvägda. Det av mig förordadekravet på varsam ombyggnad som förutsättning för bostadslån är inte avsett attinskränka möjligheten alt bevilja bostadslån för underhåll i samband medombyggnad. Avslutningsvisvill jag redovisa min syn på hur förslaget om krav på varsam ombyggnad somlåneförutsättning påverkar bestämmandel av panlvärdel. Enligl gällande reglerbestäms panlvärdel med utgångspunkt i pantvärdet för en motsvarande nybyggnad,dock lägst fill del belopp som motsvarar låneunderlagel. Enligtbostadsstyreisens föreskrifter skall avvikelser från resultatet för enmotsvarande nybyggnad som har väsentlig betydelse för byggnadens funktionföranleda reduktion av nybyggnads-pantvärdet. Vid begränsade ombyggnader gällersärskilda föreskrifter för bestämmande av panlvärdel. Milt förslag om krav påvarsam ombyggnad som en fömtsättning för bostadslån torde inte leda fill lägrepantvärden vid ombyggnad än f. n., eftersom det inte lar sikte på sådanafunktioner som är av väsentlig betydelse för byggnaden. Ändraderegler för finansiering av till- och påbyggnader EnligtgäUande regler får bostadslån lämnas för ny- eller ombyggnad av hus fill dendel det i färdigt skick innehåller utrymmen för bostadsändamål eller sådanautrymmen för annat ändamål (lokaler) tUl vilka hänsyn las vid beräkning avlåneunderlagel. För nybyggnad och ombyggnad gäller skUda finansieringsvillkor ivissa avseenden. De väsenfiigasle skiUnaderna är all s.k.produktionskostnadsanpassad belåning kan medges vid nybyggnad men inte vidombyggnad och att s. k. uppskjuten amortering fillämpas för lån för nybyggnad. Enligtbostadsstyrelsens föreskrifter skall tillbyggnad anses som ombyggnad.Stadsförnyelsekommittén har föreslagit att såväl tiUbyggnader som påbyggnadersom har samband med andra fömyelseåtgärder i etl hus eller ett bostadsområdeskaU ges samma finansieringsvillkor som gäller för nybyggnad. Försammanhangets skull vill jag redovisa atl jag delar stadsförnyelsekommitténsuppfattning att tUl- och påbyggnader av hus i ett bostadsområde kan utgöra ettangeläget inslag i förnyelsen och all jag anser alt starka skäl talar för altkommitténs förslag reaUseras. Enligt vad jag har erfarit har ,mot bakgmnd av sin bedömning att delta ligger inom styrelsens kompetensområde,beslutat att ändra fmansieringsreglerna på ett sätt som slår i huvudsakligöverensstämmelse med vad stadsförnyelsekommittén har föreslagit. Stödtill kulturhistoriskt värdefull bostadsbebyggelse Riksdagenfastställer en ram för de antikvariska myndighelemas fillslyrkan avombyggnader som bör komma i fråga för förhöjt låneunderlag och/ellertilläggslån för kulturhistoriskt värdefull bostadsbebyggelse. harriksdagen medgett (prop. 1981/82:100 bil. 16, CU 1981/ 82:24, rskr 1981/82:238)att ramen för tillstyrkande av förhöjt låneunderlag och tiUäggslån bestäms till30 milj. kr. har i skrivelse hemställt attramen för vidgas med 20 milj. kr. tiU 50 milj. kr. och febmari 1982 har de antikvariska myndigheterna tillstyrkt sådanaombyggnader fill ett belopp av drygt 24 milj. kr. Av detta belopp avser 20 milj.kr. anger AB och behov av ytterligare sammanlagt 16 milj. kr. När det gällerGöteborgs och län har belopp på 3,5 milj. kr. tillstyrkts, ochytterligare 5 milj. kr. kan komma att behövas. Enligtbostadsstyrelsen är läget på vissa håll allvarligt. AB och ABFamiljebostäder har milande produktionsplaner för att genomföra nödvändigaombyggnader av kulturhistoriskt värdefull bebyggelse. Med hänsyn tiU attStockholms kommun inte lämnar beslut om kommunala 1981/82:150 6 bidragförrän de antikvariska myndigheterna har tillstyrkt förhöjt låneunderlag ochtiUäggslån för projektet innebär den nuvarande begränsade ramen att arbetenastoppas. Även för i kan den begränsade ramen hindra enangelägen förnyelse. Motbakgmnd av de dokumenterade behoven förordar jag all de antikvariskamyndigheternas lUlstyrkanderam för vidgas med 20 milj.kr. ochfastställs lill 50 milj.kr. Ombyggnader av kulturhistoriskt värdefullbostadsbebyggelse är arbetskrafts intensiva och ger därför högre direktsysselsättningseffekt än andra ombyggnader. Jag räknar inle med all förslagelfår effekt på statsbudgeten fbrrän /84. Riksdagenbeslöt på gmndval av regeringens förslag i prop. 1980/81:202 omsfimulansålgärder inom ombyggnads- och underhåUssek-torn /82(CU 1980/81:41, rskr 1980/81:401). Ålgärderna var tidsbegränsade. Efter förslagi prpp. 1981/82:17 beslöt om en viss föriängning av giltighetstiden(CU 1981/82:2, rskr 1981/82:18). Ettsärskilt bidrag kunde lämnas med högsl . fill sådana ombyggnader avflerbostadshus som skedde med stöd av statliga bostadslån. Som fömtsättning förbidrag gällde bl. a. all arbetena påbörjades under fiden den 1 augusfi 1981-den31 . Arbetena skulle vara i huvudsak avslutade senast den 30 juni1982. Vidare krävdes att arbetskraften hade anvisats eUer godkänts av denoffenfiiga arbetsförmedlingen. Ombyggnader av hus i varundantagna från bidrag. Möjlighetenatt få elt särskill bidrag för ombyggnad av flerbostadshus har lett tUl en ökadombyggnadsverksamhet och har haft goda effekter på vintersysselsättningen. Jagförordar därför att denna stödform återinförs. Det maximala bidragsbeloppet böremellertid kunna sänkas något. Bidrag bör därför lämnas av den gpdkändaombyggnadskostnaden, dock högst med . per lägenhet efter ombyggnaden. Bidragbör liksom tidigare kunna lämnas enbart för sådana ombyggnadsprojekt somgenomförs med stöd av bostadslån. Som en fömtsättning för bidrag bör vidaregälla atl arbetena påbörjas tidigast den och är i huvudsakavslutade . Härigenom åstadkommer man en styrning motarbeten . Regeringen bör utverka bemyndigandealt förlänga giltighetstiden. Bidragsgivningenbör omfatta samtliga län. Del bör ankomma på regeringen att meddela deytterligare bestämmelser som kan behövas med hänsyn tiU syftet med bidragen. Anslagsbehovetför de av mig föreslagna bidragen beräknar jag lill 110 milj. kr. Eftersombidragen är tillfälliga bör något särskill anslag för detta ändamål inteinrättas. Bidragen torde lämpligen kunna betalas ul frän anslaget Vissbpstadsförbättringsverksamhet m. m. Jag räknar med att mitt förslagi det föregående endast kpmmer att föranleda begränsade utbetalningar /83 med hänsyn lill den tid som förflyter mellan preliminärtbeslul och utbetalning. Somen stimulansåtgärd /82 kunde statliga lån temporärt lämnasför reparationer av vissa byggnadstekniska brister (reparationslån). Som enförutsättning för lånen gällde all reparationsarbetena påbörjades under fidenden 28 februari 1982. Arbetena skulle vara i huvudsakavslutade . Enligt bostadsstyrelsensredovisning har den tillfälliga långivningen haft goda effekter påreparalionsverksamhelen. Totalt har ca 80 milj. kr. beviljats i lån, varav 75milj.kr. till flerbostadshus och 5 milj.kr. av medlenhar använts för atl åtgärda fönsterskador pch ungefär en tredjedel för altreparera balkpnger. Erfarenheternaav långivningen visar dpck atl tiden har varit för kort för att nödvändigplanering och projektering skulle kunna hinnas med. I många län har därförendasl en begränsad verksamhet kommit igång. Med hänsyn lill det klartdokumenterade behovel av reparationer av byggnadstekniska brister ibostadsbeståndet anser jag alt det från såväl sysselsättningssynpunkt spmbostadspolitisk synpunkl är angeläget all sådana reparationer ges stöd ocksåinför kommande vinter. Jag förordar därför att lån för vissa byggnadslekniskaåtgärder (reparalionslån) återinförs temporärt. Somfömtsättning för de temporära lånen bör tills vidare gälla atl arbetenapåbörjas tidigast den och är i huvudsak avslutade senast den 31mars 1983. Regeringen bör dock liksom beträffande ombyggnadsbidragen utverkariksdagens bemyndigande atl förlänga giltighetstiden. Medbegreppet byggnadstekniska brister bör avses brister både i byggnadenskonstmktion och i byggmaterialet. Reparationslånen kunde fidigare lämnas för iförsta hand åtgärder som behövdes för att undanröja mögel-, röt- ochkorrosipnsskador. Enligl min mening bör som ändamål för vilka lån kan medges nuanges även fuktskador.