prop · G503167 · 1981-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1981/82:167 om ändringar iskollagen (1962:319) m. m.; Regeringenföreslår alt anta de förslag som har tagits upp i bifogade utdrag avregeringsprotokoll. Ipropositionen föreslås bl. a. vissa mindre ändringar i skollagen (1962:319). Medanledning av den nya läroplanen för grandskolan föreslås ett par ändringar avterminologisk karaktär i vissa paragrafer. Ibesvärsbestämmelseraa föreslås ändringar mot bakgrand av beslut omförenklad instansordning inom skoladministrationen. Bestämmelsemaom upplåtelse av skolans mark och lokaler för andra behov föreslås bli upphävda. Propositioneninnehåller också förslag till bestämmelser om undervis ning i sådana hem förvård eUer boende inom som tjU sin art motsvarar de tidigareungdomsvårdsskolorna. Lagändringarnaföreslås träda i kraft . 1981/82:167 2 Lag om ändring i skollagen (1962:319) Härigenom föreskrivs i fråga om skollagen (1962:319)' delsalt 50 § skall upphöra all gälla, dels alt24, 25, 28 a, 53 och 54 §§ skall ha nedan angivna lydelse, dels att i lagenskall införas tre nya paragrafer, 6 a, 54a och 54 b §§, av nedan angivnalydelse. Under vistelse i ett sådant hem som avses i 12 § lagen(1980:621) med särskilda bestämmelser om vård av unga skall skolpliktiga barnsom inte lämpligen kan fullgöra sin skolplikt på något av de sätt som angesnedan i 6 kap. i stället fullgöra skolplikten genom att delta i undervisningvid hemmet. Sådan undervisning skaU anordnas genom huvudmannens försorg. Denskall med nödvändiga avvikelser motsvara undervisningen i . Inte längre skolpliktiga unga som vistas i hem som avses iförsta stycket skaU genom huvudmannens försorg ges möjlighet att få undervisningsom de behöver och inte lämpligen kan få på annat sätt. Regeringeneller myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om undervisningensnärmare innehåU, dess organisation och tillsynen över den. 24 §Grandskolan omfattar nio årskurser, betecknade 1-9 och fördelade på lågstadium,mellanstadium och högstadium, vart och ett om tre årskurser. Inomgrundskolan anordnas dels olika studievägar, avpassade efter barnensstudieinriktning, dels ock specialundervisning för sådana Utöverden för alla elever gemensamma undervisningen anordnas på grundskolanshögstadium olika kurser med hänsyn till skilda ' Lagen omtryckt 1970:1026. Senaste lydelse av 50 § 1975: 159. barn, vilka ha svårt att följa den vanliga undervisningen. intresseinriktningar hos eleverna. På samtUga stadieranordnas undervisning för elever med behov av särskUt stöd. För barn, som på grand av handikapp, långvarig sjukdomeller sjukdom som tvingar till upprepad kortare frånvaro ej kunna deltaga ivanligt skolarbete, anordnas särskild för dem lämpad undervisning. Studievägför elev i väljes av föräldrarna efter samråd med eleven och sedanupplysningar lämnats av skolan. Uttagning till specialundervisning av elev i grundskolansker genom skolans försorg. Alternativ i fråga om kurser i väljs avelevens föräldrar efler samråd med eleven och sedan upplysningar lämnats avskolan. Uttagningtill sådan undervisning för elever med behov av särskilt stöd som avses i 24 §andra stycket andra meningen sker genom skolans försorg. 28a§'' Specialskolan omfattar tio årskurser, betecknade I-10 och fördelade på lågstadium, mellanstadium och högstadium enligtbestämmelser som regeringen meddelar. Bestämmelserna i 24 § andra och tredje styckena om studievägar, specialundervisning och särskUd undervisning äga motsvarande tillämpning på specialskolan. Inom specialskolan anordnas olika studievägar avpassadeefter elevernas studieinriktning. Bestämmelserna i 24 § andra stycket andrameningen och tredje stycket gäller även för specialskolan. För elev ispecialskolan som icke kan följa undervisning enligt första och andra styckenameddelas undervisning anpassad efter hans utveckling. Förspecialskolan äga bestämmelserna i 25 och 2628 §§ motsvarande tUlämpning.Fråga om att förvägra elev befrielse enligt 27 § prövas av den lokalastyrelsen. Studievägför elev i specialskolan väljs av föräldrarna efter samråd med eleven och sedanupplysningar lämnats av skolan. na i 25 # andra stycket och 2628§§ gäller även för specialskolan. Fråga om att förvägra elev befrielse enligt27 § prövas av den lokala slyrel- Senaste lydelse 1971:630. * Senaste lydelse1975:159. ti /82. Över beslut av skolstyrelsen eller utbildningsnämnden ifall, som sägs i 10 § första och andra styckena eller 20 d §, må besväranföras hos länsskolnämnden. Om besvär över skolstyrelsens eller utbildningsnämndensbeslut i sådana mål och ärenden, vilka sty-. relsen eller nämnden eljest haratt handlägga på grund avföreskrifter i särskilda författningar, gäller vad idessa författningar för varje fall finnes stadgat. Om besvär över annat beslut av skolstyrelsen ellerutbildningsnämnden gäller vad som stadgas i kommunallagen (1977:179). Över beslut enligt denna lag av lokal styrelse förspecialskolan må besvär anföras hos länsskolnämnden. Skolstyrelsens beslut enligt 35 § överklagas hoskammarrätten genom besvär. Skolstyrelsens beslut i andra fall som avses i 10 §första stycket eller i faU som avses i 10 § andra stycket överklagas hos skolöverstyrelsengenom besvär. Utbildningsnämndensbeslut i fall som avses i 20 d § överklagas hos genom be- Andra beslut av skolstyrelsen eller utbildningsnämndenenligt denna lag får överklagas endast genom kommunalbesvär enligtföreskrifter i kommunallagen (1977:179). Beslut av lokal styrelse för specialskolan enligt 39 a §jämfört med 35 § överklagas hos kammarrätten genom besvär. Andra beslut av lokalstyrelse för specialskolan enligt denna lag överklagas hos skolöverstyrelsengenom besvär. 54 Mot länsskolnämndsbeslut i ärende, på vilket 35 eller 39 § äger tillämpning, föres talan hos kammarrättengenom besvär. I samma ordning föres talan mot beslut som avses i 51 § andrastycket. Talan mot annat beslut av länsskolnämnd ellerskolöverstyrelsen enligt denna lag föres hos regeringen genom besvär. beslut enligt 39 § eller 39 a § jämförtmed 39 § överklagas hos kammarrätten genom besvär. Andra beslut av länsskolnämndenenligt denna lag överklagas hos genom besvär. Beslut som avses i 51 § andra stycket överklagas hoskammarrätten genom besvär. ' Senaste lydelse 1979:212. * Senaste lydelse 1975:159. Beslut som enligt denna lag har fattatsåsom första instans överklagas hos regeringen genom besvär, om inte annatföljer av 54 § andra stycket. Följande beslut som har fattat såsomandra instans överklagas hos regeringen genom besvär, nämUgen 1. beslutenligt 34 § eller 39 a § jämfört med 34 §, 2. beslutenligt 27 § eller 28 a eller 29 § jämfört med 27 §. Övriga beslut som har fattat enligtdenna lag såsom andra instans får inte överklagas. Enskilda får inte föra talan mot beslut enligt denna lagom vilken eller vilka kommuner eller landstingskommuner eller delar därav somskall ingå i elevområde. Denna lag träder i kraft den 1 juli 1982.1 fråga omöverklagande tillämpas de äldre bestämmelserna, om beslut i första instans harmeddelats före . 1981/82:167 6 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , , ,, , , Elmstedt, Tilländer, Ahrland Propositionom ändringar i skollagen (1962:319) m. m. 1skollagen (1962:319) finns bl. a. bestämmelser om skolplikten samt grundläggandeföreskrifter dels om grandskolan och andra skolor i vilka skolplikten kanfullgöras, dels om gymnasieskolan. Skollagenhar setts över av skolförfatlningsutredningen (U 1979:12). Översynenhar huvudsakligen gällt språkliga och författningstekniska frågor. Utredningenavlämnade delbetänkandet (DsU 1981:4) Skollagen. Del innehållerförslag liU en ny skollag. Skolförfattningsutredningensbelänkande har remissbehandlats. Jag avser att ta upp frågan om enny skollag, som kan träda i kraft tidigast den . I del sammanhangetämnar jag också behandla vissa ytterligare förslag rörande skollagen som harlagts fram av andra utredningar. Vissamindre lagändringar på skolans område måsle eller bör emeUertid genomförasinnan en ny skollag kan träda i kraft. Jag anhåller nu om alt få ta upp frågorom sådana ändringar som enligt min mening bör gälla fr. o. m. . Jagvill även ta upp bl. a. en fråga om tjänstgöring i svensk grundskola förklasslärare från andra nordiska länder. 2 Termer för viss undervisning i m. m. Emligt24 § andra stycket skollagen anordnas inom olika studievägaravpassade efter barnens studieinriktning. I 25 § första stycket föreskrivs attstudieväg för elev i grandskolan väljs av föräldrarna - 1981/82:167 7 varmedavses vårdnadshavare (se 6§ andra stycket) efter samråd med eleven och sedanupplysningar lämnats av skolan. Pågrandval av beslut (prop. 1978/79:180, UbU 1978/79:45, rskr1978/79:422) har en ny läroplan fastsläUts för grandskolan (läroplan, Lgr80). Den nya läroplanen skall med vissa övergångsanordningar tUlämpas isamtliga årskurser av grandskolan fr. o. m. /83. EnligtLgr 80 förekommer inte olika studievägar i grandskolan. Lgr 80 bygger på ettannat syslem och en annan terminologi. I stället för olika studievägar skalldet på högstadiet finnas möjligheter tiU sludieval genom tUlvalskurser ochgenom alternalivkurser (en allmän och en särskild kurs) i engelska ochmatematik. Motdenna bakgrand föreslår jag att 24 § andra stycket skoUagen ändras genom attföreskrifterna om studievägar byts ut mot föreskrifter om att del påhögstadiet, utöver den för alla elever gemensamma undervisningen, anordnas olUcakurser med hänsyn till skilda intresseinriktningar hos ele-vema. Somen följd av ändringen i 24 § andra stycket föreslår jag vidare att föreskriftemai 25 § första stycket ersätts av föreskrifter om att alternativ i fråga omkurser i grandskolan väljs av elevens föräldrar efter samråd" med elevenoch sedan upplysningar lämnats av skolan. Jag vill i sammanhanget påpeka attdenna föreskrift liksom den nuvarande har till främsta syfte alt markera attdel inte är skolan som skall göra valet (jfr 25 § andra stycket). Enligt ett avregeringen lUl lagrådet remitterat lagförslag skall föräldrarna ifrågor som rör bamets personliga angelägenheter i takt med bamets stigandeålder och utveckling la allt större hänsyn till barnets synpunkter och önskemål(se lagrådsremiss den 18 febraari 1982 om vårdnad och umgänge m. I24 § andra stycket skollagen finns också bestämmelser om att specialundervisninganordnas i grandskolan för elever som har svårt att följa den vanligaundervisningen. Enligt 25 § andra stycket sker uttagning till specialundervisninggenom skolans försorg. om specialundervisning i grandskolan finns i skolförordningen(1971:235). Bl.a. föreskrivs i 5kap. 38§ skolförordningen att specialundervisninganordnas inom arbetsenheten eller klassen och, för elever med uttaladesvårigheter, i särskild undervisningsgrupp. TiU dessa bestämmelser anknytervissa föreskrifter om lärartjänster. ILgr 80 föratsätts att extra undervisningsinsatser - inom arbetsenheten ellerklassen och i särskUd undervisningsgrapp - skall göras för elever med behov avsärskilt slöd. Termen specialundervisning används emellertid inte i Lgr 80.Enligt min mening behövs det inle i skollagen någon särskild beteckning för denverksamhet som åsyftas. Jag föreslår därför en ny formulering av bestämmelsernai 24 § andra stycket och 25 § andra stycket. Jag avser alt senare återkommatill frågan huravida termen specialundervisning eller någon annan särskildbeteckning fortfarande bör användas i skolförordningen och andra förordningar. 1981/82:167 8 Minaförslag till ändringar i 24 och 25 §§ skoUagen får följder för bestämmelsemaom specialskolan. Del är en skolform som staten anordnar för barn som på grandav synskada eller dövhet eller hörsel- eller talskada inte kan följaundervisningen i grandskolan. Grundläggande bestämmelser om specialskolan finnsi 28 a § skollagen som innehåUer hänvisningar till 24 § andra och tredjestyckena och 25 § samma lag. I budgelproposhionen(prop. 1981/82:100 bil: 12 s. 289) har regeringen föreslagit att undervisningeni specialskolan endast delvis skall bedrivas i enlighet med Lgr 80 läsåret1982/83. Under en övergångstid behålls därför vad som fortfarande kan kallasstudievägar. De nuvarande hänvisningarna i 28a§ tiU 24 och 25 §§ kommer inleatt stämma heU, om dessa senare paragrafer ändras enligt mitt förslag i detföregående. Därför behövs vissa tekniska ändringar i 28a§. 3 Undervisning vid hem för vård eller boende inom Barnavårdslagen(1960:97) upphörde alt gälla vid utgången av år 1981.1 barnavårdslagen fannsföreskrifter om att staten skulle inrätta och driva ungdomsvårdsskolor. Dessahade till ändamål att bereda vård, fostran och utbildning åt ungdomar som hadeomhändertagits för samhällsvård och inskrivits som elever vid skolorna.Socialstyrelsen var enligt barnavårdslagen centralmyndighet för skolorna. fanns i stadgan (1960:728) för ungdomsvårdssko-loma, vilken ävenden upphörde all gälla vid utgången av . Enligt stadgan skulle de skolpliktigaeleverna erhålla skolundervisning, medan övriga elever borde få lämpligyrkesutbildning eller annan träning. Förundervisningen vid ungdomsvårdsskolorna skulle enligt stadgan gälla sammaregler som för motsvarande undervisning i övrigt inom riket, om inte annatföljde av den läroplan som fastställt för skolan eller avandra särskilda föreskrifter. Där så var möjligt och lämpligt skulle en elevberedas tillfälle att delta i undervisning och yrkesutbildning på orten. Somframgår av det följande gäUer vissa av föreskriftema i barnavårdslagen ochstadgan för ungdomsvårdsskoloma fortfarande övergångsvis intill utgången avjuni eller . Socialtjänstreformenoch hem för vård eller boende Socialtjänstlagen(1980:620) och lagen (1980:621) med särskilda bestämmelser om vård av unga (LVU)trädde i kraft . Dessa lagar ersätter bl. a. bamavårdslagen. Enligtsocialtjänstlagen skall varje kornmun svara för inom sittområde. För all fullgöra dessa uppgifter skaU det finnas en socialnämnd.Socialstyrelsen har tiUsyn över i riket. 1981/82:167 9 Isocialtjänstlagen finns bestämmelser om vård i hem för vård eller boende.Socialnämnden skall sörja för att den som behöver det tas emot i ett sådant hemoch för att den som kommit dit genom nämndens försorg får en god vård. Behovetav hem för vård eller boende inom varje landstingskommun skaU tillgodoses avlandstingskommunen och kommunerna i området. Vården skall bedrivas i samrådmed socialnämnden. En enskUd person eller sammanslutning kan få tUlslåndatt inrätta ett hem för vård eUer boende. SocialtjänstlageninnehåUer inga bestämmelser som möjliggör vård utan samtycke. Det gör däremot LVU,som innehåller föreskrifter om vård av den som är - eller i vissa faUunder - när det kan antas att behövlig vård inte kan ges den unge medsamtycke av vårdnadshavare och, om den unge fyllt , av honom själv. Beslutom vård med stöd av LVU meddelas av länsrätten efler ansökan av socialnämnden.När ett sådant beslut har fattats bestämmer socialnämnden hur vården skallordnas och var den unge skall vistas . Förvård av unga som på grand av drogmissbruk, brottslig verksamhet e. d. behöverstå under särskilt noggrann tillsyn skall del enligt 12 § LVU finnas hem som äranpassade för sådan tillsyn. Regeringen eUer, efter regeringens bestämmande,beslutar vilka hem som skaU-. anses som hem för sådan särskildtillsyn. Unga som nämnts får hindras att lämna hem för särskild tillsyn. Isocialtjänstförordningen (1981:750, omtryckt 1981:1226) finns föreskrifter omvård och andra insatser enligt bl. a. socialtjänstlagen och LVU. Föreskriftersom rör undervisning för dem som har tagits emot i hem för vård eller boendefinns i 12 och 13 §§ socialljänstförordningen. Enligt 12 § skall en klient somär skolpliktig beredas möjlighet att fullgöra skolplikten genom skolgång igrundskolan eller på annat sätt. Och enligt 13 § bör en klient, vars skolplikthar upphört, vid behov ges möjlighet till kompletterande undervisning ochlämplig yrkesutbildning. Dessa bestämmelser gäller för alla hem för vård ellerboende inom och för alla som vårdas där, oavsett ålder ochoavsett om de vårdas med eller utan eget samtycke. ÖvergångsbestämmelsernaliU sodaltjänstiagen, LVU och socialtjänstförordningen innebär att vissabestämmelser i bamavårdslagen och stadgan för ungdomsvårdsskolorna skall tiUämpasintill utgången av juni eller . Behovet av hem för vård ellerboende skall fram lUI tillgodoses inom ramen för denorganisation som fanns vid utgången av . De institutioner som vid dentidpunkten var ungdomsvårdsskolor skall anses vara sådana hem somavses i 12 § LVU. Därvid utövas huvudmannaskapet av . Statenhar med och träffat avtal omövergång av huvudmannaskapet för ungdomsvårdsskolor- Prop.1981/82:167 10 na till kommuner och landstingskommuner fr. o. m. den 1januari 1983 och om statsbidrag tiU verksamheten. Behovet av lagbestämmelser om undervisning vid hem förvård eller boende Efter samråd med chefen för socialdepartemenlel får jaganföra följande. Den som vistas i ett hem för vård eller boende kan i fiertalelfall delta i undervisning utanför hemmet. måsle dock undervisningen skevid hemmet. För fall där skolplikten inle fullgörs i grandskolan ellermotsvarande utan genom deltagande i undervisning som anordnas vid hemmet krävslagbestämmelser. När barnavårdslagen inte längre gäller bör enligt min meningde lagbestämmelser som krävs las in i skollagen. Det är vid sådana hem för särskUd tillsyn som avses i 12§ LVU- alltså hem som motsvarar ungdomsvårdsskolorna - som undervisningsverksamhetbehövs, Uksom . Jag föreslår att det i skollagen tas in bestämmelserom att skolpliktiga som vistas i ett sådant hem och som inte lämpligen kanfullgöra sin skolplikt på något av de sätt som anges i lagens 6 kap. i stället skaUfullgöra skolplikten genom all delta i undervisning vid hemmet, vilken skaUanordnas genom huvudmannens försorg. Det bör föreskrivas alt sådan undervisningmed nödvändiga avvikelser skall motsvara undervisningen i grandskolan. Dettaöverensstämmer med vad som har tillämpats under det statligahuvudmannaskapet för ungdomsvårdsskolorna. Föreskrifter om undervisningensnärmare innehåll, dess organisation och liUsynen över den bör meddelas avregeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. Vid de hem som tidigare kallades ungdomsvårdsskolorbedrivs.nu med statligt huvudmannaskap undervisning för såväl skolpliktiga sominte längre skolpliktiga elever. De inte längre skolpliktiga unga som vårdas i dessa hemhar i regel haft en bristfällig skolgång. De har sällan kunskaper motsvarandedem som grandskolan avser att ge. Många har läs- och skrivsvårigheter.Åtskilliga saknar slutbetyg från årskurs 9 i grandskolan. Erfarenheterna frånungdomsvårdsskolorna visar alt det föreligger ett stort behov av undervisningi framför allt svenska, matematik och samhäUsorienlerande ämnen på grundskolansnivå. Självfallet har dessa unga också behov av yrkesutbildning och annan utbildningsom bygger på grandskolan. Dessa behov tillgodoses inom ramen för de resurser somhemmen under det statliga huvudmannaskapet har. Del är angelägel allbehoven kan tillgodoses även i framliden. I skollagen bör föreskrivas att inte längre skolpliktigaunga som vistas i hem av nämnda slag genom huvudmannens försorg skall gesmöjlighet all. få undervisning som de behöver och inle lämpligen kan få påannat sätt. Pröp.1981/82:167 11 Föreskrifterom undervisningens näfrnäre innehåll, dess organisation oCh tillsynen Övéf dénbör meddelas av regeringen eller myndighet som rege- ringeti bestämmer. Deöverenskommelser som staten har träffat i fråga om ändrat huvudmannaskap förungdomsvårdsskolorna ff. o. m. innebär bl. a. att den hittiilsbedrivna utbildningsverksamheten skall fortsätta. De resurser sorti de nyahuvudmännen övertar öch de statsbidrag som de får till följd avöverenskommelserna inbegriper således även denna verksamhet: Jäg villunderstryka att mitt förslag orh bestämmelser i skollagen därför inte ändrar föratsältningamaför överenskommelserna. Enligtiriin mening är del f. n. från förfaltningsteknisk synpunkt enklast att låta delagbestämmelser som jag föreslår bilda en ny paragraf, 6a §, i skollagensinledande kapitel. Införtillkomsten av en ny skollag bör emellertid övervägas Offi bestämmelserangående undervisning vid hem för vård eller boende bÖr tas in i någon annanlag till vilken skollagen hänvisar. 4 Upplåtelse av skolans mark och lokaler för andra behov i48-50 §§ skoUagen finns vissa bestämmelser om kommunernas och landstingskommunemasskyldigheter i fråga om grandskolan och gymnasieskolan. Omstöire olägenhet inte vållas verksamhet i grandskola eller gymnasieskola börenligt 50 § första stycket mark och lokaler som disponeras för skolan upplåtasför annat än skolans behov. Enligt 50 § andra stycket skall i ett sådant fallupplåtelse medges för frivillig bildningsverksamhel och Hknande verksamhet. Omersättning därvid tas ut, får ersättningen motsvara högst den av upplåtelsenföranledda omedelbara ökningen av kommunens eller landstingskommunenskostnader. (U 1978:17) har ulöver sitt belänkande avlämnat promemorianDecentralisering och förenklingar av vissa skoladministrativa frågor (PM 29daterad ). Promemorian innehåller en rad förslag i mindre frågor. Bl.a. föreslås utan närmare motivering all reglema om ersättning i 50 § andrastycket skoUagen skall upphävas. Vidremissbehandlingen av PM 29 har detta förslag från skoladministrativakommittén tUlstyrkts av de flesta remissinstanserna. a. skolöverstyrelsenoch två länsskolnämnder anser dock alt reglerna om ersättning bör vara kvar.Ett par remissinstanser anser att hela paragrafen borde kunna upphävas. Skolförfatlningsutredningenhar i sitt förslag till ny skollag inle tagit med någon motsvarighet till 50 §i den nuvarande lagen. Utredningen har därvid anfört att kommunerna ändå börkunna ta ansvar för dessa frågor. Deremissinstanser som har yttrat sig över vad skolförfatlningsutredningen haranfört på denna punkt delar i allmänhet utredningens synsätt. Prop, 1981/82:167 12 Frågorom kommuners och landstingskommuners upplåtelse av skolornas mark och lokalerför andra behov bör enligt min mening inte regleras i författning utan vararent kommunala angelägenheter, när statsbidrag inle lämnas. Kommuneroch landstingskommuner har enligt förat gällande bestämmelser kunnat fåstatsbidrag till investeringar i skolbyggnader. Detta system skall vara heltavvecklat vid utgången av så fill vida, att inga ytteriigare bidragskall kunna beviljas (prop. 1979/80:90 bil. 3, FiU 1979/ 80:25, rskr1979/80:287). Mångaav de nuvarande skolbyggnaderna har tillkommit med hjälp av statsbidrag. Jaganser emellertid inte att det förhållandet utgör tiUräckligt skäl för altbehålla regleringen i 50 § skollagen och föreslår därför att paragrafenupphävs. Jag föratsätter att kommunerna ändå tar erforderlig hänsyn tiU denfrivilliga bildningsverksamhetens behov. Föreskrifteri huvudsak motsvarande dem i 50 § skollagen fanns ur-sprangligen i 2 kap. 26 § skolstadgan(1971:235), numera benämnd skolförordningen. Enligt 8§ förordningen (1971:424)om och statlig vuxenutbildning skall den tidigare bestämmelsen i 2kap. 26 § skolstadgan äga motsvarande tUlämpning i fråga om ochstatlig vuxenutbUd-ning. TUI bilden hör alt lokaler för bl. a. gymnasieskolornaofta används även för andra skolformer. Omriksdagen beslutar om upphävande av 50 § skoUagen kommer enligt vad jag harerfarit chefen för att föreslå regeringen att göramotsvarande ändring i förordningen om och statlig vuxenutbildning. 5 Skollagens besvärsbestämmelser m. m. I53 och 54 §§ skollagen finns bestämmelser om överklagande av beslut enligtlagen. Bestämmelserna innebär sammanfattningsvis följande. Beslutav kommunernas skolstyrelser och landstingskommunernas ut-bUdningsnämnder ivissa särskilt angivna frågor får överklagas hos länsskolnämnden. TiU dessafrågor hör för skolstyrelsernas del tillstånd för barn att börja sin skolgång iförtid (32§), godkännande av en skola med enskild huvudman för skolpliktensfullgörande saml återkallelse av sådant godkännande (34 §), befrielse frånskolgång för barn som får enskUd undervisning (35§), medgivande att avslutaskolgång (36 §) och fullföljande av skolgång efter skolpliktensupphörande (37§).