prop · G503169 · 1981-12-31 00:00:00 — ett första stegi ett övergångsförfarande, bör krävas att anmälan föregås av en noggrann besiktning av fastigheten', särskilt rörandeunderhållsfrågor och nödvändiga förbättringar, samt att en tämligennoggrann ekonomisk kalkyl inkluderande finansieringsalternativ upprattats. Motdenna bakgrund kan man inte acceptera en ideell förening som Itapabel att göra enintresseanmälan. I stället bör här krävas en ekonomisk förening, d v s en bostadsrättsförening. Endastdärigenom kan hyresgästerna i ett enskilt fall anses ha visat sa starktintresse för förvärvet att ett övertagandeintresse av den art som avses i kommitténs betänkandekan vara för ha:iden. För hyresgästernasdel måste det dessutom vara av största värde i en övertagandesituation att den juridi. Prop.1981/82:169 202 ärbildad redan från början. Själva föreningsbildningen bör inte medföra någrabeaktansvärda problem, då redan fungerande organisationer på bostadsmarknaden kan vara hyresgästkollektivet behjälpligt i detta hänseende till en förhållandevis måttlig kostnad._ Enligt kommittéförslaget skall vid en avyttring av flerahyresfastigheter genom samma överlåtelse, hyresgästernai en fastighet kunna förvärva endast den fastighet de anmältintresse för. Denna ordning kan inte godtas.Det är ofta av vital betydelse för köpare eller säljare att det fastighets-kom.plex man avtalat om isin helhet övergår. Från organisatorisk och ekonomisksynpunkt kan det rent objektivt vsra av synnerligen stor betydelse attfastighetskomplexet inte splittras. I detta fall bör sålunda ett övertagande avse antingen samtliga fastigheter elleringen. I den föreslagnalagtexten anges ingen begränsning av den tid föreningen har påsig frän antagandet av hembudet tillundertecknandet av köpehandlingarna. Det förutsättas emellertidatt någon tidsutdräkt av betydelse inte skall tolereras. Då skriftligt köpea-vtal ärett villkor för övergång av äganderättenmenar samfundet atrt man här bör göra det tillägget att förköpsrätten förfaller såvidainte föreningen inom närmare angiven tidsfrist, som bör vara mycket begränsad, påtecknat köpehandling som grundas på hembudet. I direktiven ingårbl a att. kommittén skall överväga huruvidainförande av viss reglering av prisetvid överlåtelse av bostadsrätt är lämplig. Prop.1981/82:169 203 Samfundet,som avstyrker förslaget att införa priskontroll i vidare mån än somredan är möjligt, vill här hänvisa till vad experterna i särskilt yttrande angivit. Samfundethar ingen erinran mot att bostadsrättsförening, i likhet med andra associationsrättsligaformer, ges möjlighet att i sina stadgar införaskyldighet för bostadsrättshavare att före överlåtelsehembjuda bostadsrätten till lösen av bostadsrättsföreningen.Samfundet kan inte biträda förslaget om hembudsskyldighet till rikskooperativorganisation, allmännyttigt bostadsföretag eller kommun.Samfundet vill framhålla vikten av att frågan om införandeeller borttagande av hembudsskyldighet avgöres av föreningenensamt utan påverkan från organisation till vilken föreningen är ansluten. Ikommittéförslaget laboreras med olika majoritetsregler. Vidfrivilliga överlåtelser föreslås att hyresgästerna till minst 2/3 av de uthyrda lägenheternaskall på en föreningsstämma biträda beslut om fastighetsförvärv. X förköpssituationenerfordras vid intresseanmälan anslutning från hyresgästerna iflertalet uthyrningslägenheter medan bevakning och antagande erfordraranslutning av minst 2/3 av hyresgästerna. föreskrifter fordras för schablonbeskattning attminst av taxeringsvärdet kan hänföras till bostadslägenheter som är upplåtna med bostadsrätt.Enligt anvisningarna till bostadsfinansieringsförordningen fordras för högstastatliga bostadslån att av bostadslägenheternahar tecknats med bostadsrätt. Samfundetmenar att det synes rimligt att en och samma m.ajo-ritetsregel gäller församtliga fall, nämligen enkel majoritet, och förordar här att mani kommunalskattelagen vidtar ändring som ger möjlighet tillschablonbeskattning så snart av bostadslägenheternaupplåtits med bostadsrätt. Prop.1981/82:169 204 Samfundettillstyrker att man lagstiftningsvägen underlättar en övergång från hyresrätt till bostadsrätt. Förfarandetmåste tidsmässigt kraftigt koncentreras i förhällandet-till vad som framgår av kommitté för slaget. Samfundetavstyrker varje form av prisreglering vid överlåtelse av bostadsrätt. samma majoritetsregel bör gälla för de olika skedena i övertagandeproceduren och ibeskattningssammanhang. 1981/82:169 205 har deltagit i utarbetandet av detremissyttrande som avgivits av instämmer i vad byggnadsdelegationen anför. Delegationen taremellertid i sitt yttrande inte upp vissa av kommitténs förslag, vilka harspeciellt intresse för kreditmarknaden. Det gäller särskilt kommitténs övervägandeni olika finansieringsfrågor. får därför utöver vad NäringslivetsByggnadsdelegation anför för egen del anföra följande. Formellt syftar kommitténs förslag till att förbättra förutsättningarnaför ombildning av hyresrätt dll bostadsrätt. Som NäringslivetsByggnadsdelegation påvisar är det tveksamt om sådan ombildning verkligenfrämjas av de framlagda förslagen. Rent faktiskt innebär förslagen emellertidatt stora fördelar ges dll de hyresgäster soni vid tillfället för övergångentill bostadsrätt har hyresrätten tUl berörda lägenheter. De får enligtkommitténs förslag bl a förmånen av gynnsamma finansieringsvillkor. Dessaförmåner kommer emellertid att betalas dels av fastighetsägarna och delsförmodligen av skattebetalarna, dvs bl a alla de som inte är i tillfälle attutnyttja de erbjudna förmånerna. Kommittén har inte anfört några beaktansvärdaskäl varför just den nämnda gruppen skall 1981/82:169 206 gynnasframför andra grupper på bostadsmarknaden. De gynnade har samtliga enhyresrätt med besittningsskydd och är på inget sätt undanträngda på bostadsmarknaden.Förslagen kan uppfattas som en orättvisa gentemot dem som av olika skälbefinner sig i trångmål i fråga om sin bostadssituation. haringet att erinra mot en strävan att främja bildandet av nya bostadsrätter.Detta är tvärtom värt att uppmuntra. Eftersom det emellertid frän de nuvarandefastighetsägarnas sida - i vart fall de privata - intevisats någon ovilja motdessa strävanden, finns det enligt bankföreningens uppfattning mot bakgrund avvad som sagts om den tvivelaktiga rättvisan i reformen inte skäl att medtvångsåtgärder i form av t ex lagstiftning främja bildandet av bostadsrätter. Förslagenhar emellertid ännu ett syfte. Förslagen kan nämligen ses som ett försök attgenomföra en prisreglering av hyresfastighetsmarknaden. Läget påfastighetsmarknaden är dock f n sådant att inga skäl finns att införa någonform av prisreglering. Principiellt bör strävandena för övrigt enligtbankföreningens uppfattning vara att regleringarna pä bostadsmarknadensuccessivt minskas. Ifråga om finansieringen 'vill bankföreningen ytterligare anföra följande. Kreditertill en nybildad bostadsrättsförening för förvärv av fastigheten avses enligtförslaget i huvudsak lämnas från bostadsinstituten på marknadsmässiga villkor.Bankföreningen har inget att invända däremot. En finansiering påmarknadsmässiga villkor skulle dock öka kostnaderna för lägen-hetsinnehavamajämfört med deras tidigare situation med en hyra som enUgt bruksvärdeprincipenär bestämd bl a av den lägre kostnaden för de allmännyttiga bostadsföretagensupplåning. Vadgäller lånen tQl nybildade bostadsrättsföreningar för att ersätta uteblivnagrundavgifter är avsikten att dessa skall lämnas av bankerna. En sådankreditgivning är inte godtagbar därför att den innebär att föreningen lånar uppriskkapital - att likställas med eget kapital - inte frän sina medlemmar utanpå kreditmarknaden. Detta strider mot de grundläggande kra- Prop.1981/82:169 207 på föreningsverksamheten, dels på bankernas kreditgivning. Sådana krediterskulle dessutom på grund av räntekostnaderna innebära en belastning påbostadsrättshavarna, medan de kvarvarande hyresgästerna inte kan åläggas någotkostnadsansvar för länen utöver vad som ryms inom hyran som ju bestäms enligtbruksvärdet och därför inte kan höjas av detta skäl. Också dessa lån skullesåledes vara ofördelaktiga för bostadsrättshavarna. Så länge de varithyresgäster hade de inte behövt betala mer för sitt boende än som var bestämtgenom bruksvärdet. Efter en ombildning skulle de utöver kostnaderna för de egnalägenheterna tillsammans också ha att svara för kostnaderna för grundavgiftersom egentligen borde belasta andra personer. Ifråga om lån till de enskilda bostadsrättshavarna vid ombildning kan statligtsubventionerade lån givetvis inte komma i fråga. Detta följer enligt bankföreningensuppfattning redan av det nuvarande budgetläget. Det skulle dessutom strida motde inlednings-vis framförda rättviseskälen i förhållande till andra bostadskons umenter. Kommitténsalternativ med statligt garanterade banklån skulle innebära svårigheter itider med kreditrestriktioner. Sådana krediter kan inte anses så angelägna attde i restriktionstider särskilt skulle främjas. Eventuella beslut omamorteringsfrihet och eftergift skulle dessutom bli en belastning på statensekonomi samt medföra besvärande byråkrati. Bankföreningenanser på grund av det nu anförda att det inte bör införas några nyafinansieringsformer, utan de möjligheter som redan finns på kreditmarknaden böranses tillräckliga. avstyrker jJltså förslagen i denna del. Bankföreningenvill avslutnings-vis ta upp några detaljfrågor som hänger samman medfinansieringen. Kommitténhar redogjort för bankinspektionens och bankföreningens uppfattningar ombostadsrätters säkerhetsvärde som pant (betänkandet s 256). Prop.1981/82:169 208 Vad som där anförs har sin bakgrund i bestämmelsen i 59 §lagen (1955:183) om bankrörelse om att bank får bevilja kredit endast motbetryggande säkerhet i form av pant eller borgen, dock med en frihet att av summan av eget kapital och inlåning bevilja kredit utan sådansäkerhet, s k blanco-kredit. Det uttalande från bankinspektionen somkommittén redovisat ger vid handen att inspektionen skulle anse kreditgivningmot säkerhet av bostadsrätt som blancokreditgivmng. Det innebär således attinspektionen skulle frånkänna bostadsrätten värde som säkerhet enligt 59 §banklagen. vill emellertid framhålla att om kreditgivning skermot pant av bostadsrätt säkerhetskravet i 59 § banklagen själ'vfallet äruppfyllt. En cinnan sak är att man inte därav kan dra slutsatsen att enbostadsrätt alltid skulle vara en mycket god säkerhet för lån. Bostadsrättenssäkerhetsvärde i det enskilda faUet hänger givetvis samman med dessmarknadsvärde. Av betydelse är .också möjligheten att, i det fall enbostadsrätt ligger som pant, kunna sälja bostadsrätten exekutivt vidbetalningsförsummelse från gäldenärens sida. Bostadsrätten skulle kunna blimer lämpad som pantsäkerhet om det möjliggjordes att någon form av registerpanti bostadsrätt kunde förekomma. Frågan om ett inteckningssystem eller liknandei fråga om bostadsrätt är emellertid mycket komplicerad och kräver vittgåendeöverväganden. Inom ramen för ägarlägenhetsutredningen (Ju 1980: 04) görsemellertid sådana överväganden i hithörande frågor. Det kan därför finnas skälatt när denna utredning slutförts ånyo ta upp frågan om pantsättning av bostadsrätttill prövning. Det är -vidare viktigt att den, som lämnat kredit motsäkerhet av bostadsrätt, av bostadsrättsföreningen underrättas om att enbostadsrättshavare försummat sin betalningsskyldighet gente.not förerangen.Kommittén har föreslagit en sådan bestämmelse i 37 § tredje stycketbostadsrättslagen. anser det väsentligt för att underlättakreditgivningen mot säkerhet av bostadsrätt att förslaget i den delen genomförs. Post- och , PKbanken, har deltagit ihandläggningen av detta ärende och har anslutit sig till vad som här framförts. Prop.1981/82:169 209 S'VEtTSKA SPARBAMKSFÖREHIHGEH Kommitténkonstaterar att utvecklingen av bostadspolitiken under en följd av ärhar kännetecknats av bl a ett uttalatsyfte att öka likställdheten mellan de olika besittningsformerna pä bostadsmarknaden - äganderätt, bostadsrätt och hyresrätt.Detta har särskilt gällt de ekonomiska villkoren. Likställighet mellan besittningsformerna är emellertid inte enbart.en ekonomisk fräga utan ocksäen Jräga om de boendes möjligheter att utövainflytande över sina egna boendeförhällanden. Sparbanksföreningenanser att en utveckling mot större likställdhet mellan besittningsformerna är riktig och önskvärd. Föreningen är därför principiellt positiv till förslag som syftar till att underlätta mer omfattande övergäng frSn hyresrätt lill bostadsrättför dem som sä önskar. Kommittén föreslär i sitt betänkande att förunderlättande av sädan övergäng skall förhyresgästerna en förköpsrätt införassom fär formen av en hembudsskyldighet för fastighetsägaren.Den långfristiga finansieringen av ett sädant fastighetsförvärv - av uppskattningsvärdet - skall ske pä den oprioriterade marknaden genom huvudsakligenstadshypoteksinstituten eller kreditaktiebolagen. För den enskildes kontantinsats föreslär kommittén att behovsprövadestatliga län införs och erbjuds dem som av ekonomiska skäl annars kan tvingas avstäfrän att delta i ombildningen. I defall en eller flera lägenheter efter ombildningenfortfarande upplätes med hyresrätt kommer grundavgiften att kunna bli högre för deenskilda bostadsrättshavarna än om alla lägenheterupplätes med bostadsrätt. Kommitténanser att i dessa fall bankerna börengageras för att ge län till bostadsrättsföreningen i syfte att nedbringa grundavgiftensstorlek. haringa erinringar mot kommitténs förslag i ovannämndadelar men vill göra följande tillägg. Föreningen förutsätter att denav ärligen angivna ramen för oprioriterade krediter i bostadsinstitutenanpassas till den vidgade verksamhet kommitténs förslag kan komma att medföra. En allmän princip för kreditförmedlingi samhället bör vara att de etablerade institutionerna används pä ettnaturligt sätt. Därigenom kan bl a en minskad belastning pä statsfinanserna uppnäs. Etttillgodoseende av hushällens kreditbehov för egen insats i en bostadsrättsförening skernaturligen i första hand genom kredit i bank.Kommittén har ocksä pekat pädenna lösning i andra hand men samtidigtuttalat att man bör pröva möjligheten att ocksä föra över insatslänentill bankerna om man i samband med pägäende översyn avbostadsfinansieringssystemet finner det vara lämpligt att föra över de statliga bostadslånentill bostadsinstituten. Sparbanksföreningenhar inget att erinra mot en sädan överföring avinsatslänen om en sädan ätgärd kan förenasmed en administrativt enkel hantering i bankerna sä att kostnadstäckningkan uppnäs. Kommitténs förslag att förbättra bostadsrättensom pant för kredit är 1 detta sammanhang värdefullt. Generellt sett anser sparbanksföreningen att pantförskrivning av bostadsrätt bör fä enbetydligt starkare ställning som säkerhet förkredit än fallet i allmänhet är . 14 1981/82. 1981/82:169 210 27 KOMUMGABIKET SYSRIGSS STADSHYPOTEKSKASSA har haft till uppgift att utreda och föreslå åtgärder i syfte att få till stånd en mera omfattande övergång från hyresrätt till bostadsrätt. Kommittén har sökt belysa olika aspekter i sammanhanget. Vad gällerkommitténs förslag vill kassans styrelse ta upp de delar som berör finansieringsfrågor. Styrelsen anser sig däremot inte böra gå in påövriga förslag även om dessa på olika sätt kan komma att påverka bostads-och fastighetsmarknaderna. Ett avsnitt som direkt berör stadshypoteksinstitutionens verksamhet gäller finansieringen av fastighetsförvärv. Kommittén utgår från att den långfristiga finansieringen av fastighetsförvärvet måste ske på den oprioriterade marknaden och att bottenlåneinstituten är de mest ändamålsenliga kreditgivarna. Kassastyrelsen vill understryka att denna kommitténs utgångspunkt är den enda rimliga bl a med hänsyn till förutsättningarna på kapitalmarknaden. Stadshypoteksinstitutionen är beredd att så långt det är möjligt medverka i en sådan kreditgivning. Detta synes särskilt naturligt för institutionens del eftersom stadshypoteksföreningarna redan torde ha en stor del av de objekt det här är fråga om i sina låneportföljer. Vadgäller de behov av långfristiga lånemedel som kommittén redovisar vill kassastyrelsen understryka att underlaget för beräkningarna ärbristfälligt. Kommitténs prognos om den årliga frekvensen avombildningar är osäker. Det är även i övrigt svårt att bilda sig en uppfattning om det reella lånebehovet. Väsentligt är att statsmakterna vid ett positivt ställningstagande till kommitténs förslag även bedömerde finansieringsmässiga förutsättningarna så att vidutformningen av kreditpolitiken blir i stånd att beakta det ökade lånebehov som kan uppstå till följd av kommitténs förslag. Under förutsättning att detta blir fallet torde instituten ha möjligheter att medverka till den långfristiga finansieringen på det sätt som kommittén föreslår. Prop.1981/82:169 211 Beträffande tekniken vid långivning i samband med fastighetsöverlåtelser torde, som kommittén ocksåutgår ifrån, få gälla att säljaren binder en del av försäljningssumman hos det långivande institutet. Denna meverkan från säljarens sida förutsätter i princip frivillighet, vilket kan komplicera förfarandet vid förköpsfallen. Över huvud taget kan det befaras att tidsfristerna i samband med förköp kan visa sig svåra att hålla. Om instituten har tillräckliga lånemedel till förfogandeoch förutsatta kontakter kommer till stånd, synes emellertid förfarandet kunna fungera på förutsatt sätt. Med anledning av kommitténs förslag om att lån mot säkerhet i fastigheten bör tas upp av bostadsrättsföreningen och inte avmedlemmarna personligen, vill kassastyrelsen erinra om att stadshypoteksinstitutionens författningsbestämmelser lägger hinder i vägen fören annan ordning. I fråga om lånemöjligheter avseende kontantinsatser vid förvärv av bostadsrätt föreslår kommittén särskilda behovsprövade statliga, lån. Denna lånemöjlighet skulle stå till buds enbart vid övergång från hyresrätt till bostadsrätt. Lånet föreslås kunna utgå med högst avgrundavgifterna. Såvitt gäller detta kommitténs förslag vill kassastyrelsen av olika skäl starkt ifrågasätta lämpligheten. Den typ av lån det här är fråga om, nämligen relativt kortfristiga personkrediter mot säkerhet av bostadsrätten, är inte att jämföra medden låneverksamhet som f n bedrivs av bostadsmyndigheterna. Att nu bygga upp en sådan verksamhet hos bostadsmyndigheterna kan inte vararationellt. Det skulle också med dagens förutsättningar framstå som tveksamt att ytterligare öka statens upplåningsbehov för detta ändamål. Kassastyrelsen avstyrker därför detta kommitténs förslag. I stället synes vid sidan av rimliga egna insatser av sparmedel en finansiering via bankerna vara den naturliga formen för denna kreditgivning. För attgöra det möjligt för hushåll som inte kan erbjuda ev erforderliga säkerheter bör kommunerna, på sätt som beskrivs i betänkandet, kunnalämna borgen. Prop.1981/82:169 212 28 SPARBAInKERIT.iS IITTECKHIHGSAKTIEBOLAG (SPIHTA3) Kommitténkonstaterar att bostadspolitiken under en följdav år har inriktats mot önskvärdheten attlikställa olika besittningsformer på -bostadsmarknaden - äganderätt, bostadsrätt och hyresrätt.Detta gäller såväl ekonomiskavillkor som de boendes möjligheter att utöva inflytande översina egna boendeför-hållanden. Bolaget anser att en ökadlikställdhet mellan besittningsformerna är riktig och att man bör sträva mot lösningar förökad likställdhet. I princip har vi därför en positiv inställningtill förslag som syftar till att underlätta övergång från hyresrätt till bostadsrättför dem som så önskar. Kommittén föreslår att långfristiga krediter av uppskattningsvärdet lämnaspå den s k oprioriterade marknadenav kreditinstitut typ SPAFI, PK-kredit, Stadshypoteksinstitutionen m f1. Isamband därmed föreslår kommittén att fastighetssäljarenplacerar en viss del av kreditbeloppet i kapitalmarknadsrevers eller iobligationer, en teknik som tillämpats på marknaden i stor skala och som bl a elimineratavarterna av s k säljarreverser. Dennakreditverksamhet är begränsad genom upplåningsramar,som fastställs av . Prop.1981/82:169 213 Bolaget- delar kommitténsuppfattning om förslag till lösningar, men förutsätter dåatt upplåningsramar ökas i motsvarande grad för att inte belasta ramarna, sora f n hänförs tillkrediter i samband med köp och försäljning avegnahem/fler-bostadshus. En viktig förutsättning ärockså att fastighetssäljaren medverkar till en försäljning,genan att placera medel i form av kapitalmarknadsrevers/-obligation. Om däremot fastighetssäljaren inte ärberedd att låsa medel i form avkapitalmarknadsrevers/obligationer måste- såvitt vi kan bedöma - bostadsrättsföreningen i samarbete med förmedlande bank aktivt.verka för att annan placerare tillskjuter medel i form avkapital-marknadsrevers. Detta.är ett intealltför lättlcst problem. Kommittén föreslår attbehovsprövade statliga insatslån lämnas till desom av ekonomiska skäl annars kan tvingas avstå från att deltai ombildningen från hyres- till bostadsrätt. Primärt anser vi det naturligt attkrediter till insatser i bostadsrätterskall lämnas av bostadsinstituten (altbanker/kreditinstitut) som medelst sina förb-.ndelsermed bostadskonsumenterna genori 3.7"jCbankkontor i landet även ges möjlighet till ekonomisk rådgivning och god hushållningsekonomi till gagn förkonsumenten. Den primära säkerheten bör bestå i pantsättningav själva bostadsrätten och amorteringstider varierande mellan 10 och20 år tror vi behöver till-lämpas(ev enl serieplan). Möjlighet till statlig garanti för kredi-terna börfinnas. Den typ av insatslån,som beskrivits ovan anser vi -i normalfallet bör kunna övertagas av nykredit-tagare/bostadsrättshavare vid en framtida försäljning avbostadsrätten. Bolaget anser att bostadsrätten representerar ett ekonomiskt värde,vilket bl a återspeglas i rätten att utnyttja lägenheten och att överlåta lägenhetengenom exempelvis försäljning i öppna marknaden. 1981/82:169 214 Kredit bör kunna lämnas mot säkerhetgenom pantförskrivning av bostadsrätten inom rimliga gränser av det av särskild sakkunnig åsatta uppskattningsvärdet. Med en sådan värdering, de analogier som anses kunna dras från annan lagstiftning, bl a skuldebrevslagen och stöd av uttalanden, främst då punkt 7,4 och förslaget till ändringav § 37 Bostadsrättslagen enligt betänkandet anser vi att tillräckligtskydd för fordran mot säkerhet av pant i bostadsrätt föreligger.Bostadsinstituten (stadshypoteksinstitutionen, BOFAB och SFINTAB) borde därför kunna gesmöjlighet att lämna krediter mot säkerhet av pant i bostadsrätt.Detta kan åstadkommas genom ett tillägg i bostadsinstitutens bolagsordningar vilka f nej medger kreditgivning mot säkerhet avpantsättning i bostadsrätt. Om banker/kreditinstitut skulle kräva tilläggssäkerhet, skulle kanske flera kommuner kunna medverkagenom borgensåtaganden i likhet med , och Malmöm fl kommuner. För att tillgodose behov av kreditersåväl vid överlåtelse av bostadsrätt på fria marknaden som vid renovering o d har Spi.ntab sedan en tidtillbaka aktivt drivit frågan att få bilda ett nytt finansbolag (al-t kreditaktiebolag)med inriktning på långfristig kreditgivning till bostadsrätter med bostadsrätten såsom pant. En sådankreditgivning skulle lämpligen kunna finansieras genom attutge kapitalmarknadsreverser/obligationer, där bostadsrättssäljaren rimligen bör avkrävas viss motprestation, t ex genom att teckna av kiaJi_tjloppet såsom kapitalmarknadsrevers. Sammateknik/system kan självfallet användas vid finansiering i samband med renovering.Ingen diskrepans behöver heller föreligga mellan bostadsrätter i äldreresp nya fastigheter. Huruvida krediterna börlämnas av banker eller av långkreditgivare/finansbolag sammanhänger främstmed kreditens längd och storlek och kostnader iform av årsavgift till bostadsrättsföreningenetc. Generellt set-t anser vi att gränsengår vid tänkta löptiderpå . Givetvis har säkerhetensart också en stor betydelse om komraunborgenställs kanske kredittiden kan utsträckas? Bolaget delar kommitténsuppfattning beträffande det föreslagna systemet. Prop.1981/82:169 215