prop · G50310 · 1981-12-31 00:00:00 — Vid beräkning av inkomst av anställning skall avdrag göras för kostnader som arbetstagaren haft att bestrida i innehavd anställning, i den män kostnaderna, minskade med erhållen kostnadsersättning, översiiger . får meddela särskilda föreskrifter angående beräkning av sådan inkomst av anslällning, som enligl lagen om statlig inkomstskatt hänförs lill inläkt av jordbruksfastighet eller intäkt av rörelse. Vid beräkning av inkomst av annal förvärvsarbete/År frän inkomst av en viss förvärvskälla inle dras av underskott /' annan förvärvskälla. Värdet av naturaförmån i form av kost, boslad eller bil lillarbetstagare, som avses i 1 § första slyckel lagen om sjömansskatt, skall uppskattasi enlighel med vad regeringen eller efler regeringens bemyndiganderiksförsäkringsverket föreskriver. Värdet av bilförmån skall uppskattas enligtde grunder som gäller för värdering av förmånen vid debitering och uppbörd avarbetsgivaravgifter enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. Vad nysssagts skall jämväl äga tillämpning beträffande förmän av kost, bostad eller bili fall som avses i 3 § första stycket. Vid beräkning av inkomst av anställning skall avdraggöras för koslnader som arbetstagaren haft att bestrida i innehavd anställning,i den mån kostnaderna minskade med erhållen kostnadsersättning . äger meddela särskilda föreskrifterangående beräkning av sådan inkomst av anställning, som enligt lagen om statliginkomstskatt hänföres till intäkt av jordbruksfastighet eller intäkt avrörelse. Vid beräkning av inkomst av annal förvärvsarbete skallfrän inkomsl av rörelse avdragas underskott fl rörelse under beskatlningsåret.1 fråga om inkomsl av jord- ' Lagen omtryckt 1976: 1015. Senastelydelse av lagens rubrik 1976: 1015. - Senaste lydelse 1979:651. Prop,1981/82:10 126 bruksfastighetskall motsvarande gälla beiräffande underskott å sådan jordbruksfastighet, sombrukats av den försäkrade. Dennalag träder i krafl och tillämpas första gången vidbestämmande av pensionsgrundande inkomsl för . Prop,1981/82:10 127 Närvarande: f.d. justitierådet , regeringsrådetHilding, justitierådet Vängby. Enligl lagrådet Ullhandakommet utdrag avprotokoll vid regeringssammanträde har regeringen pähemställan av statsrådet och chefen för budgetdepariementel beslutatinhämta lagrådets yttrande över förslag till 1. lag om ändringi kommunalskatlelagen (1928: 370), 2. lag om ändringi lagen (1970:172) om begränsning av skatt i vissa fall, 3. lag om ändringi lagen (1978:401) om exportkreditstöd, 4. lag om ändringi lagen (1979:610) om allmän investeringsreserv, 5. lag om ändringi lagen (1979:611) om upphovsmannakonto, 6. lag om ändringi lagen (1980:953) om särskilt investeringsavdrag för invenlarieanskaffning, 7. lag om ändringi lagen (1980:954) om särskill investeringsavdrag för byggnadsarbeten m. m., 8. lag om ändringi laxeringslagen (1956:623), 9. lag om ändringi uppbördslagen (1953:272), 10. lag om ändring i skattebrottslagen(1971:69), 11. lag om ändring i lagen (1971: 1072)om förmånsberättigade skaltefordringar m.m., 12. lag om upphävande av lagen(1981:40) om ändring i kommunalskattelagen (1928: 370), 13. lag om upphävande av lagen(1981:41) om ändring i uppbördslagen (1953:272), 14. lag om ändring i lagen (1962:381)om allmän försäkring, 15. lag om ändring i lagen (1959:551)om beräkning av pensionsgrundande inkomst enligt lagen (1962: 381) om allmänförsäkring. Förslagen har inför lagrådet föredragits avkammarrättsassessorn . Förslagen föranleder följande yttrande. Prop.1981/82:10 128 Förslagettill lag om ändring i kommunalskattelagen Punkt2 av anvisningarna lill 22 § Sedanföreliggande förslag remitterades till lagrådet, har fattal beslutsom innebär att lill säväl förevarande punkl som till punkl 9 av anvisningarna lill29 S fogats elt nyll stycke. Vad som föresläs i förevarande remiss innebäringen rubbning av bestämmelserna i de nya styckena. I den kommande proposiiionenskall självfallel de nya slyckena medtagas, vilket lagrådet för ordningensskull velat påpeka. Attbeakta är vidare atl punkterna 5 och 6 i övergångsbestämmelserna fill den nyssberörda av beslutade lagändringen hänvisar lill vissl stycke iförevarande punkt och visst stycke i punkl 9 av anvisningarna till 29 §. Då dennu föreslagna ändringen innebär alt andra stycket säväl i förevarande punkt somi nyssnämnda punkl 9 upphäves och att följaktligen ordningsnumren på slyckena ipunklerna rubbas, erfordras all jämkning göres av de berörda punklerna iövergångsbestämmelserna. Punkt9 av anvisningarna till 29 § Vidpunkt 2 av anvisningarna till 22 § har angivits att i den kommandepropositionen visst tillägg bör göras till den i remissen föreslagna lydelsenav förevarande punkt. Denfördelning av inkomster varom stadgas i första-femte slyckena sker, såsomuttryckligen anges i tredje slyckel, före avdrag för avsättning för egenavgifter.Efter fördelningen skall avdrag för sådan avsättning ske och först därefterframkommer del belopp som utgör den skatlskyldiges nettointäkt avförvärvskällan. Av sjätte slycket, som anger vad som är den skallskyldigesnettointäkt, bör - i likhet med vad som är fallet i gällande lydelse - klartframgå, att avdrag för egenavgifter skall ske. Lagrådet förordar därför atlsjätte slycket gives förslagsvis följande lydelse: "Vad som på varderamaken belöper enligl bestämmelserna i första-femte styckena, sedan därifrånavräknats på maken belöpande del av avsättning för egenavgifter, utgör den skatlskyldigesnettointäkt av förvärvskällan." Prop,1981/82:10 129 Förslagentill lag om ändring i skattebrottslagen (1971:69) och lag om ändring i lagen(1971:1072) om förmånsberättigade skattefordringar m, m. Skattebrottslagenoch lagen om förmånsberättigade skattefordringar m. m. innehåller båda i 1 § enuppräkning av skatter och avgifter på vilka resp, lag är tillämplig. Uppräkningsker i form av hänvisning till den lag eller annan författning enligt vilkenskatten eller avgiften i fråga skall erläggas. Saknas en viss lag bland deuppräknade, kan ansvar inte inträda enligt skaltebrottslagen för förfarandenmed avseende pä skatt eller avgift enligl lagen resp, gäller inle förmånsrättför sådan skatt eller avgift, Iförslagel lill lag om ändring i skaltebrottslagen förs avgifter enligl denföreslagna nya lagen om socialavgifter in under skattebrottslagen, samtidigtsom det föreslås alt hänvisningarna till vissa lagar om sociala avgifter somantingen är upphävda eller föreslås skola upphävas i samband medikraftträdandet av lagen om socialavgifter skall utgå. I övergångsbestämmelsenanges därvid atl den äldre lydelsen av t § fortfarande gäller i fråga omavgifter som belöper på tid före ikraftträdandet. I förslaget till lag omändring i lagen om förmånsberättigade skaltefordringar m. m. tillämpasbeträffande de sociala avgifterna en annan teknik, eftersom dessa förs in underden lagen genom en hänvisning lill lagen (1959:552) om uppbörd av vissaavgifter enligt lagen om allmän försäkring, m. m. Denna skall enligt förslag i prop.1980/81: 178 fortsätta all gälla ehuru med ändrad lydelse och ny rubrik, och beiräffandeden lagen föreslås därför i förevarande lagförslag en ändring av hänvisningentill att avse den nya förfatlningsrubriken. I båda lagförslagen föreslåsdärjämte atl förordningen (1953:396) om accis på feitemulsion m. m,, vilkenupphävts genom SFS 1972:802, samt lagen (1960:258) om utjämningsskatt på vissavaror, vilken föresläs upphävd genom prop. 1980/81:190, skall utgå uruppräkningarna. Ett belydande antal upphävda förfatiningar står trots deltakvar i de båda katalogerna. Nären skatteförfatlning upphävs kan säväl skatlebrollslagen som lagen om förmånsberättigadeskattefordringar därefter behöva tillämpas med avseende på skatteller avgift enligt den upphävda författningen. Dels lillämpas regelmässigl enliglövergångsbestämmelser den upphävda författningen med avseende pä förhållandensom ligger i tiden före den dag då författningen i princip upphörde att gälla.Dels kan det straffprocessuella förfarandel resp. det förfarande i vilkenförmånsrätten görs gällande äga rum efter det att skallen elleravgiften fastställts eller skulle ha fastställts. Lagteknisktkan det förhällandet att skattebrottslagen eller lagen om förmånsberättigadeskattefordringar m. m. alltjämt kan lillämpas i fråga om skatter eller avgiflerenligt upphävda författningar komma till uttryck pä 9 1981/82. Prop,1981/82:10 130 Antingen kan den upphävda författningen fä stå kvar i uppräkningen i 1 §av resp, lag eller också kan författningen i fråga få ulgå ur uppräkningenmedan i en övergångsbestämmelse anges att den äldre lydelsen av uppräkningenalltjämt gäller för äldre förhållanden. Atl döma av del Slora anlal upphävdaförfattningar som slår kvar i uppräkningen synes genomgående den förravägen ha valts. Det finns t. o. m. exempel, i vart fall beträffande lagen om förmånsberättigadeskaltefordringar m.m., pä atl redan upphävda författningar eller tidsbegränsadeförfattningar för vilka giltighetstiden utgått tagils med vid lagens tillkomst;se förordningen (1959: 507) om allmän varuskatt och förordningen (1963:116) om trafikomläggningsskatl.Exempel finns emellertid även på att förfaltningar genom senare ändringar fåttutgå. Nuhar den senare vägen valls, dvs, förslag läggs fram om alt vissa förfaltningarskall utgå ur uppräkningen i resp. 1 § och att i stället en hänvisning tiiläldre lag skall med avseende pä äldre förhållanden göras iövergångsbestämmelserna. Denna ordning synes ocksä vara förenad med vissafördelar. Om uppräkningen i 1 § av resp. lag ständigt byggs på med nyaskalleförfattningar samlidigl som upphävda författningar får slå kvar, blirkalalogerna alltmer oöverskådliga. Det synes ocksä svårt att med hänsyn tillden upphävda lagens fortsatta aktualitet i varje enskilt fall bedöma om den börstå kvar eller inte. En viss konsekvens bör därför eftersträvas. Del kanemellertid inte krävas atl varje gång en skatteförfattning upphävs ellereljest förlorar sin gillighel ändring sker i skaltebrottslagen och/eller lagenom förmånsberättigade skattefordringar m.m. När ändringar likväl görs i 1 § avresp. lag - i regel därför atl en ny förfaltning skall läggas lill synes dellämpligt alt upphävda förfaltningar får utgå. I vart fall bör en översyn avkatalogerna göras med lämpliga tidsmellanrum. Detta kan också medföra den fördelenatl en lag står kvar efter upphävandet, dä det alltjämt kan komma ifråga att mera frekvent tillämpa skaltebrottslagen resp. lagen om förmånsberättigadeskatlefordringar m. m. beträffande skatt eller avgift enligt lagen, medan den intelängre belastar katalogerna när den endast mera sällan kan bli aktuell. Närnu de båda katalogerna rensas från vissa upphävda förfatiningar synes det ikonsekvensens namn lämpligl alt göra en fullständig genomgång. Därvid kananmärkas följande. Iuppräkningarna upptas följande förfatiningar som är upphävda eller till följdav. tidsbegränsning ändå förlorat sin giltighet (inom parentes anges SFS-nummerpä den förfaltning, varigenom den uppräknade författningen upphävts, resp. dentidpunkt dä författningen till följd av tidsbegränsning upphön alt gälla): Bådalagarna: förordningen (1943:477) om skatt ä vissa pälsvaror (SFS 1971:246),förordningen (1948:85) om försäljningsskatt (SFS 1971:247), lagen (1956:545) omomsättningsskatt på motorfordon (SFS 1978:69), Prop,1981/82:10 131 lagen(1960:253) om tillverkning och beskattning av malt- och läskedrycker (SFS1977: 292), förordningen (1961:653) om brännoljeskall (SFS 1973:601),förordningen (1966:21) om särskild skatt på motorbränslen (SFS 1973:604),förordningen (1971:170) om annonsskalt (SFS 1972:266), lagen (1973:602) omsärskild vägtrafikskatt (SFS 1978:118). Enbartskattebrottslagen: förordningen (1970:99) om investeringsavgifl för vissabyggnadsarbeten (), lagen (1977:322) om investeringsavgift för vissabyggnadsarbeten (SFS 1977:1064). Enbartlagen om förmånsberättigade skattefordringar m. m.: förordningen (1959:507) omallmän varuskatt (SFS 1968:430), förordningen (1922:260) om automobilskatt (SFS1973:601), kungörelsen (1951:750) om saluvagnsskatt (SFS 1973:781),förordningen (1963:116) om trafikomläggningsskatl (), traktorskalteförordningen(1969:297) (SFS 1973:601), kungörelsen (1973-.781) om saluvagnsskatt (SFS 1976:339),kungörelsen (1960:235) om avgift för växlskyddskonlroll vid införsel av växter(SFS 1978:685). Medhänsyn till det förut anförda förordas att de uppräknade författningarna färutgå ur 1 § skaltebrottslagen resp. I § lagen om förmånsberättigadeskallefordringar m. m. Del bör tilläggas att genomgången skett med ledning avRegister över gällande SFS-förfatlningar , varför upphävanden sommå ha skett efter utgången av är 1979 inte beaktats. Vidare bör anmärkas attden i skatlebrollslagen upplagna lagen (1955:469) angående omreglering av vissaersättningar enligt lagen (nr 235) om försäkring förolycksfall i arbele m. m. inte innehåller några självständigaavgiftsbestämmelser. I 14 § hänvisas i slället till försäkringsavgifter enligttagen om yrkesskadeförsäkring. I samband med lagändringen angavs (prop.1971:22 s. 66) alt försäkringspremierna enligt lagen om yrkesskadeförsäkring ifortsättningen skulle beräknas sä atl de skulle förslå att läcka ocksåersättning på grund om omreglering. Med hänsyn härtill och då det föreslås attlagen om yrkesskadeförsäkring inte längre skall räknas upp i 1 § skatlebrollslagenbör även den nu akluella lagen utgå ur uppräkningen. Slutligenbör anmärkas atl den i 1 § lagen om förmånsberättigade skaltefordringar m.m.upptagna förordningen (1908: 129) angående en särskild stämpelavgift vid köpoch byte av fondpapper numera har rubriken lagen (1908:129) med vissabestämmelser om handel med fondpapper (SFS 1979: 1059). Görsde uteslutningar av upphävda författningar som förordats i det föregående börövergångsbestämmelserna till de båda lagförslagen ändras så att därav framgår atlden äldre lydelsen av resp, 1 § fortfarande gäller i fråga om "skatter ochavgifter" som belöper på tid före ikraftträdandet. Det förhållandel attskatter och avgifter enligt åtskilliga av författningarna upphört att utgå viden betydligt lidigare lidpunkt synes inte behöva inverka på utformningen avövergångsbestämmelserna. Prop.1981/82:10 132 Förslagettill lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring Förslagetatt arvoden som understiger men sammanlagt uppgår till delta beloppicke skall medföra förmåner som den allmänna försäkringen bereder kan leda tillatt den försäkrade i ett fall blir berättigad till vissa förmåner medan i ett annalsnarlikt fall sämre förmåner kommer atl ulgå. Sådan verkan är emellertidförbunden med nästan varje gränsdragning och del framstår ej som sannolikt atlproblemen av denna arl vid en reform sådan som den föreslagna skulle ha denomfattning atl de måste anses utgöra ett hinder mot densamma. Anledning attavstyrka reformen kan därför ej anses föreligga. När det gäller hurreformen lagtekniskt skall genomföras bör man dock för att uppnå en enhelligsystematik välja en annan lösning än den det remitterade förslagel innehåller.I AFL bör sålunda anges i vilken utsträckning inkomsterna är förmånsgrundande,medan avgiftsskyldigheten bör regleras i den lag om socialavgifter, varom förslagnyligen förelagts (prop, 1980/81:178). Ienlighet med det anförda bör i kap. 2§ ges följande lydelse: "Sjukpenninggrundandeinkomst hundratal kronor. Vidberäkning av sjukpenninggrundande inkomst bortses frän sådan inkomst avanställning och annat förvärvsarbete som översiiger detvid årels ingång gällande basbeloppet. Del belopp som sålunda skall undantasskall i första hand räknas av från inkomst av annat förvärvsarbete. Ersättningi pengar eller naturaförmåner för arbete som någon utför för någon annansräkning utan att vara anställd i dennes tjänst skall, såvida ersättningen underett år uppgår till , anses som inkomst av anställning. I frågaom ersättning som utgör inkomst av rörelse som bedrivits av den som utförtarbetet eller av jordbruksfastighet som denne brukat, gäller vad nu har sagtsendast under förutsättning atl den försäkrade och den som har utgivitersättningen är ense om detta, I nu angivna fall skall den som har utförtarbetet anses såsom arbetstagare och den som har utgivit ersättningen säsomarbetsgivare. Har ersättning för arbete för någon annans räkning under åretinte uppgått till , skall ersättningen från denne inte tas medvid beräkningen av den sjukpenninggrundande inkomsten i annat fall än då denutgör inkomst av rörelse eller jordbruksfastighet. Beräkningenav till sjukförsäkringen." Som kommentar till denföreslagna lagtexten bör vidare redovisas följande. I andra stycket fjärdemeningen behandlas frågan om likställighetsavtal för vissa inkomslerhänförliga till rörelse eller jordbruksfastighet. Beslämmelsen fick sin lydelsegenom beslut av vid 1975/(prop. 1975/76:46; SfU1975/76:17; rskr 67). Säsom den är utfor- Prop,1981/82:10 133 madavser den ersättning för uppdrag som utförts av en person som etl led i avhonom bedriven yrkesmässig förvärvsverksamhet (rörelse eller jordbruk). Denändring i formuleringen av denna mening som föreslås i lag-rädsremissen har ingelsamband med ändringsförslagen i övrigt. Någon kommentar till ändringen har integivits. Enligt lagrådels mening synes lydelsen böra bibehållas i oförändraiskick. Ikonsekvens med förslaget beträffande 3 kap. 2§ bör // kap. 3§ ges följandelydelse: "Medinkomst av annat förvärvsarbete avses a) inkomst av här i riket bedrivenrörelse; b) inkomst av här belägen jordbruksfastighet, sombrukas av den försäkrade; c) ersättning för arbete för någonannans räkning i pengar eller naturaförmåner i form av kost, bostad eller bil;samt d) sjukpenningenligl denna lag eller lagen (1976:380) om arbetsskade försäkring eller motsvarande ersättning som utgår enligt annan förfaltning eller på grund av regeringens förordnande, i den män ersättningen träder i stället för inkomst som ovan nämnts; allti den mån inkomsten inte enligt 2 § är att hänföra till inkomst av anställning. Tillinkomst- ringa omfattning. Harinkomst som avses i första stycket a) eller b) inle uppgått till förår, tas den inte i beräkning. Ej heller tas sådan ersättning som avses i förstastycket c) i beräkning, om ersättningen från den, för vilken arbetet utförts,inte uppgått till ." Denu förordade ändringarna av AFL förutsätter, som lidigare , att ändringgörs även i den i prop, 1980/81:178 föreslagna lagen om socialavgifter. Detföreslås att 3 kap. 5§ nämnda lag - i analogi med 2 kap. 4§ lagen -erhållerföljande ändrade lydelse: "Vidbestämmande av avgiftsundertaget skall bortses frän ersättning för arbete förnågon annans räkning, om ersättningen från denne inte uppgått till500 kronor. Vad nu sagts gäller dock inte om ersättningen utgör inkomst avrörelse eller jordbruksfastighet. Vidbestämmande av avgiftsunderlaget skall vidare bortses från inkomst som avses i11 kap. 3§ första stycket d) lagen (1962:381) om allmän försäkring. Vidberäkningen allmän försäkring." Hildingär av skiljaktig mening på sätl framgår av följande yttrande: "F.n.gäller i fråga om s.k. småinkomster (. för år) atl arbetsgivareninte är skyldig att erlägga arbetsgivaravgift för sådana inkomster, om de församme arbetstagare understiger nämnda belopp. Om emellertid den enskildearbetstagaren har fiera småinkomster från olika håll, som sammanlagt uppgårtill eller överstiger , har han atl 1981/82:10 134 erlägga egenavgift för dessa. Å andra sidan är dessainkomster såväl sjukpenninggrundande som lilläggspensionsgrundande. Vidremissbehandlingen av pensionsförsäkringskommilténs belänkande (SOU 1977:46)Pensionsfrågor m.m. föreslog att debiteringen av egenavgifteri nu nämnda fall skulle slopas, då den medförde adminislraliva koslnader sominte stod i rimlig proportion till de avgifter som fiöt in. Verket anknyterhärtill i silt remissyttrande över kullurskaltekommitténs nu ifrågavarandeförslag. I lagrådsremissen (avsnilt 2.2) förklarar departementschefen atl handelar uppfattning. Etl slopande av avgiftsskyldighelenbör dock enligt departementschefen leda till alt möjligheten all förvärvaförmåner inskränks i moisvarande män. I enlighet härmed föreslås i remissen attskyldigheten alt belala egenavgift för småinkomsterna upphävs och alt samtidigtsådan ändring görs i lagstiftningen, atl de inte heller blir förmånsgrundande.Departementschefen anför i anslutning härtill att allt talar för att sådanainkomster endasi har en synnerligen marginell betydelse för de försäkrade. Mol detta påstående synes emellertid vissa invändningarkunna resas. Sålunda har intjänandet av 30 poängår en avgörande betydelse förtilläggspensionens storlek (har jag ex.vis 25 poängår, får jag bara 25/30 avfull ATP; pensionens storlek är sedan i sin lur beroende av genomsnittet av defemton bästa poängåren - som alltså kan "bättras på" ex.vis vidövergång från dellids- till heltidsarbete). Det har inte belysts i remissen,hur förlusten av förmånerna frän småinkomsterna kommer atl inverka på antalet poängår.Låt mig la följande exempel. A och B arbetar båda deltid som affärsbiträden och tjänarpä delta vardera . Båda har dessuiom städningsarbete i privatfamiljer. familj 1 450: - " 3 450: - " 4 450: - familj 1 550: - " 2 550: - " 4 550: - Prop,1981/82:10 135 Afår enligt del remitterade förslagel inte räkna något poängår (kommer under ettbasbelopp, när småinkomsterna räknas bort) men det får däremot B. Delkan vidare nämnas alt den sjukpenninggrundande inkomslen är avgörande förlivräntans storlek inom arbetsskadeförsäkringen. Sådanaslumpvisa ulfall av försäkringssystemet, som angivits, kan enligt min meninginte godtagas. Förslaget synes också kunna medföra betydande svårigheter i denpraktiska lillämpningen. Jag kan pä grund av det anförda inte tillstyrka detremitterade förslaget i denna del. Om lagstiftaren inle anser sig kunna slopa egenavgifiernapå dessa småinkomster utan atl göra motsvarande inskränkning på förmänssidan,är det enligt min uppfattning lämpligare all i sin helhel bibehålla gällandeordning i fråga om dessa inkomster. Skulledet emellertid anses önskvärl atl det remitterade förslaget genomförs i sak,är jag i fråga om den lagtekniska lösningen ense med övriga lagrådsledamöter.'' Lagrådet:Förslagen lämnas utan erinran. Prop,1981/82:10 136 Närvarande: statsministern , ordförande, och stalsrådenUllsten, , , , Åsling, Söder, , , ,, Elmstedt, Tilländer, Ahrland, Proposition om ändrade avdragsregler för egenavgifter, m. m. Föredraganden anmäler lagrådets yttrande' över förslag lill 1. lag om ändring i kommunalskaltelagen (1928:370), 2. lag om ändringi lagen (1970:172) om begränsning av skatt i vissa fall, 3. lag om ändringi lagen (1978:401) om exportkredilstöd, 4. lag om ändringi lagen (1979:610) om allmän investeringsreserv, 5. lag om ändringi lagen (1979:611) om upphovsmannakonto, 6. lag om ändringi lagen (1980:953) om särskill investeringsavdrag för inventarieanskaffning, 7. lag om ändringi lagen (1980:954) om särskilt investeringsavdrag för byggnadsarbeten m. m., 8. lag om ändringi taxeringslagen (1956:623), 9. lag om ändringi uppbördslagen (1953:272), 10, lag om ändring i skattebrottslagen(1971:69), 11, lag om ändring i lagen (1971:1072)om förmånsberättigade skatlefordringar m. m., 12, lag om upphävande av lagen(1981:40) om ändring i kommunalskattelagen (1928:370), 13. lag om upphävande av lagen(1981:41) om ändring i uppbördslagen (1953:272), 14. lag om ändring i lagen (1962: 381)om allmän försäkring, 15. lag om ändring i lagen (1959:551)om beräkning av pensionsgrundande inkomst enligt lagen (1962: 381) om allmänförsäkring. Föredraganden redogör för lagrådets yttrande. ' Beslut om lagrådsremiss fattat vid regeringssammanträdeden . Prop,1981/82:10 137 Förslagettill lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) Lagrådethar i allt väsentligt godtagit förslaget. Jagansluter mig till det av lagrådet föreslagna förtydligandet av sjätte stycketav anvisningarna till 52 §.