prop · G503134 · 1981-12-31 00:00:00 — Föreligger ej hinder för delgivning men har trots rimligaförsök delgivning inte kunnat ske och begär borgenären inle att själv få ombesörjafortsatta delgivningsförsök, får ansökningen också avvisas. Hänskjutsmål fill rättegång, skall rätten förordna om målets fortsatta handläggning. Kanmålel anses tillräckligt förberett genom den tidigare handläggningen, får delgenast utsättas till huvudförhandling eller, om det skall handläggas enligtlagen (1974; 8) om rättegången i tvistemål om mindre värden, lill sammanträdeenligt den lagen. Har mål om belalningsföreläggande vid sammanträde införrätten hänskjutils lill rättegång bör, om ej hinder möter, muntlig förhandlingäga rum i samband med sammanträdel. I så fall gäller ifråga omrättens domförhet vad som föreskrivs 130 §. Hänskjutsmål fill rättegång, skall rätten förordna om målels fortsatta handläggning. Kanmålel anses tillräckligt förberett genom den tidigare handläggningen, får delgenast utsättas till huvudförhandling eller, om del skall handläggas enligllagen (1974; 8) om rättegången i tvistemål om mindre värden, lill sammanträdeenligt den lagen. Har mål om betalningsföreläggande vid sammanträde införrätten hänskjutils till rättegång bör, om ej hinder möter, muntlig förhandlingäga rum i samband med sammanträdel. I så fall är rätten domför meden lagfaren domare. Är den tingsrätt som har handlagt målet inte behörig attefter återvinning pröva målet, skall detta överiämnas fill den tingsrätt som ärbehörig. Beslut om överlämnande får inle överklagas. Om den tingsrätt som harmottagit målet finner sig obehörig, skall den visa målet åter till dentingsrätt som har överiämnat det. När ett mål har överlämnats, gäller förstastycket i fråga om den tingsrätt till vilken målet har överiämnals. Denna lag träder i kraft . ' Lydelse enligt prop. 1980/81:88. Prop.1981/82:134 2 Förslag till Förordning om ändring i kimgörelsen (1974:811) omersättning för inkassokostnad och kostnad i mål om lagsökning ellerbetalningsföreläggande Härigenomföreskrivs atl 2 8 kungörelsen (1974:811) om ersättning för inkassokostnad ochkostnad i mål om lagsökning eller betalningsföreläggande skall ha nedanangivna lydelse. Ersältningför kostnad i mål om lagsökning eller betalningsföreläggande ulgår förborgenärens eget arbete med anledning av målet samt för arvode till ombud ellerbiträde. Ersättningen utgår med skäligt belopp, dock högsletthundra-sjuttiofem kronor i lagsökningsmål och i målom betalningsföreläggande om ej särskilda skäl föreligger. Ersättningför kostnad i mål om lagsökning eller betalningsföreläggande utgår förborgenärens eget arbete med anledning av målet samt för arvode till ombud ellerbiträde. Ersättningen utgår med skäligt belopp, dock högsletthundra-sjuttiofem kronor i lagsökningsmål och i målom betalningsföreläggande om ej särskilda skäl föreligger. Har borgenäreneller ombudet gett in en ansökan som är uppenbart ofullständig, skallersättningen bestämmas till lägre belopp än vad som annars skulle ha utgått. 1 mål som avses i första stycket ulgår dessutom ersältningför ansöknings- och expeditionsavgifter, delgivningskostnad saml kostnad förregistrerings- eller mantalsskrivningsbevis, om sådant behövts. Borgenären harvidare rätt till skälig ersättning för översättning av inlaga eller annanhandling samt för avskrifter eller fotokopior, i den mån antalet sådanaöverstiger Qugofem. Har inkassoåtgärd vidtagits före ansökan om lagsökningeller betalningsföreläggande utgår ersättning även för sådan åtgärd enligl 18. Denna förordning träder i kraft . ' Senaste lydelse 1980:775. 1981/82:134 92 Förordning om ändring i expeditionskimgörelsen (1964:618) Härigenom föreskrivs atl bilagan tillexpeditionskungörelsen (1964:618)' skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Expeditioneroch ansökningar vid domstol Ansökan varigenom mål anhängiggörs ............................ 120 Avgift ulgår icke för ansökan i mål om åtgärd enligl 27kap. 5 8 andra slycket . Underrätts beslut om avvisning i mål om lagsökning eller betal ningsföreläggande ......... 120 Överrätts dom som utges till lösningsskyldig part när domen utfärdas i förenklad form............................. 40 i annat fall..................................................................... 100 Denna förordning träder i kraft . ' Kungörelsen omtryckt 1976:383. " Prop, 1981/82:134 93 Förordningom försöksverksamhet med handläggningen av mål om betalningsföreläggande 1 6 Försöksverksamhet medhandläggningen av mål om belalningsföreläggande får äga mm vid de tingsrättersom bestämmer. Vid sådana tingsrätter gäller denna förordningjämte förordningen (1975:511) med fingsrättsinstmktion. 2 6 Domstolsbiträde, som hargenomgått av föreskriven utbildning, får förordnas att på egetansvar handlägga mål om belalningsföreläggande. Förordnandeenligt första stycket får ej avse 1. avvisningsbeslut, 2. mål, vari ansökan återkallatseller förfallit och gäldenären framställt kostnadsyrkande, 3. mål med udändsk juridisk personsom part, 4. mål som i övrigt är avvidlyftig eller svår beskaffenhet eller vars handläggning av annan orsakkräver särskild erfarenhet. Förordnandeenligt första stycket meddelas i fråga om domstolsbiträde vid ,eller av tingsrätten och i fråga om domstolsbilrädevid annan tingsrätt av hovrätten. Dennaförordning träder i kraft den . Prop, 1981/82:134 94 Efter remiss har yttranden över promemorian avgetts avSvea hovrätt. , , tingsrätt.Lunds tingsrätt, , , (), , datainspektionen, postverket, (),rälte-gångsutredningen (Ju 1977:06), , ,föreningsbankers förbund. Post- ochKreditbanken, och ,samhällsvetare och ekonomer (). allmänna hypoteksbank har bifogat yttrande frånFöreningen mellan ombudsmännen hos landshypoteksinslitution. : I promemorian framförs förslag lill olikaåtgärder - i avbi dan på en mer genomgripande reform - i syfte att åter få den summariska processen all fungera som en snabb, enkel och billig processform. Hovrät ten kan i stort tillstyrka de framlagda förslagen . : På gmnd av mycket pressandearbetsförhållanden har tingsrätten inte haft möjlighet all på sedvanligt sättstudera promemorian för att kunna avge ett meningsfullt yttrande i deskiftande spörsmål, som tagits upp fill överväganden. Tingsrätten som förnärvarande har det mycket bekymmersamt med hanteringen och handläggningen avmål om lagsökning och betalningsföreläggande vill emellertid helt allmänt uttryckaönskemålet, att allt som kan göras blir gjort med det allra snaraste för attden summariska betalningsprocessen skall bli rationellare. Vad som ipromemorian föreslås är sannolikt av stort värde och torde kunna genomförasutan atl några grundläggande rättsprinciper träds för när. Förhoppningsvistorde än ytterligare rationaliseringsåtgärder kunna vidtagas. : Tingsrätten instämmer i vad somkonstaterats i promemorian om att en kraftig målökning på Bf-sidan, parallelltmed bl.a. ökade delgivningssvårigheter, leder lill svårigheter ihandläggningen. Vid har tillströmningen av Bf-mål sedanlänge kommit att överskrida organisationens ramar. Prognosen för pekarpå en fortsatt hög inströmning, ca 11 000 Bf-mål. De personalramar som givitstingsrätten medger endasl 2,5-3 domstolsbilräden på Bf-sidan. Balansen är dennadag 5 765 Bf-mål. Cirka 800 av dessa inrymmer påtagliga delgivningssvårigheter. Prop, 1981/82:134 95 Tingsrättenanser att del finns ell väl dokumenterat behov av alt förenkla verksamheten.Flertalet av de åtgärder som föreslås i promemorian finner tingsrätten varariktiga och ändamålsenliga. Inte minst behovet av att förstärkastämningsmannaorganisalionen med resurser för register-forskning bör kraftigtunderstrykas. Med hänsyn till tingsrätts förut nämnda knappapersonalresurser är del inte troligt alt föreslagna åtgärder får tillräckligeffekt på tingsrättens målbalans. Situationen är emellertid sådan atl vaQerationalisering av verksamheten ses med tillfredsställelse. Stockholmstingsrätt: Tingsrätten ansluter sig till uppfattningen att omedelbara åtgärderbör vidtas för att få den summariska processen att åter fungera som den snabba,enkla och billiga processform som varit avsedd. Såsomangivits i promemorian är huvudproblemen brister eller oklarheter iansökningarna samt svårigheter i samband med delgivning och med alt avslutamålen när delgivning trots flera försök inte kunnat genomföras. Tingsrättenvill i sammanhanget därvid framhålla att vissa brister och oklarheter iansökningar från några inkassobyråer svarar för merparten av problemen. Mångaav dessa felaktigheter är av sådan art all de med lätthet borde ha kunnatundvikas. Tingsrätten har uppfattningen alt arbetsuppgifter ibland medvetetvältras över på domstolarna. Lundstingsrätt: Till följd av den ständiga ökningen av L- och Bf-mål en ökning som inte kunnat mötas med ökad personal är vid åtskilligatingsrätter arbetsläget nu sådant alt omedelbara åtgärder erfordrasbeträffande den summariska betalningsprocessen för atl förhindra uppkomsten aven ohållbar situation. Tingsrätten har för sin del vidtagit vissa åtgärder, somkan hänföras till vad i promemorian benämns "vardagsrationalisering"(s. 9 m). Som exempel härpå må nämnas följande. Tingsrättenhar begränsat behörighetskontrollen enligt 11 kap. 4 8 RB (Se bilaga 1)'. Föratt förenkla arbetet med utskrift i Bf-mål har särskilda blankettset trycktsför "massborgenärer", l.ex. På dessa förtryckta blanketter finns uppgifter som regelbundetåterkommer, vilket gör aft vissa blanketter behöver kompletteras endasl medgäldenärens namn och fordringsbeloppet (Se bilaga 2f. Adressetiketter föradressering till massborgenärer framställs genom fotokopiering. Tingsrätten,som tidigare använt förkortad liggetid för delgiv-ningsförsändelser med postrek m.m., har övergått till att tillämpa ordinarie liggetid för att därigenomkomma i åtnjutande av postens påminnelse-förfarande. Föratt komma tillrätta med den rådande arbetssituationen fordras emellertid ocksålagstiftningsåtgärder. Rällegångsulredningen väntas komma med förslaghärutinnan innevarande år. Tingsrätten hälsar emellertid med tillfredsställelseatt vissa förslag till rationalisering nu framlagts som en 'Bilagan utesluten här. Bilagan utesluten här. Prop, 1981/82:134 96 delreformi avbidan på rättegångsutredningens förslag. Tingsrätten ansluter sig i alltväsentligt till de i promemorian framförda synpunkterna och förslagen. Av dessabör såsom särskilt praktiskt värdefulla framhållas lättnaderna ibehörighetskontrollen (avsnitt 6.2 med förslag till lagändring, 31 a 8).Tingsrätten ställer sig dock tveksam till vad som föreslagits under avsnitten6.1, 6.3, 6.4 och 9, Tingsrätten återkommer lill dessa frågor under B.Tingsrätten vill vidare ifrågasätta om inte delreformen kunnat ges en någotvidare omfattning utan att man därigenom föregripit rätlegångsutredningenskommande förslag. Malmötingsrätt: Handläggningen av mål om lagsökning och betalningsföreläggandeutgör ell allt större problem för tingsrätten liksom uppenbarligen förtingsrätterna i allmänhel. Ökningen av framförallt målen om betalningsföreläggandekan i nuvarande statsfinansiella läge inte mötas med ökade personalinsatser.Delta innebär i sin tur att alll står till buds för handläggning avvaQe enskilt mål. kan konstateras alt ansökningarna allt oftare ärbristfälliga. En förklaring lill detta kan vara att även ingivarna ägnar mindretid åt varje ansökan. Vidare har en hel del ovana ingivare börjat använda sigav den summariska processen för indrivning av fordringar. Denna gmpp ingivareförekommer i förhållandevis stor utsträckning vid fingsrälten. Mot bakgrund av detanförda ställer tingsrätten sig positiv lill promemorians förslag omomedelbara åtgärder för atl, med bibehållen rättssäkerhet, förenklahandläggningen av den summariska betalningsprocessen. Göteborgstingsrätt: Tingsrätten tillstyrker förslagen i promemorian. Behovet av enklarehandläggningsrutiner är påtagligt och förslagen är ett steg i rätt riktning, Rikspolisstyrelsen:Rikspolisstyrelsen är föreskriftsmyndighet för delgivningsverksamheten iriket. Dessutom uppträder styrelsen i viss utsträckning som borgenär i bf-mål.Mot denna bakgrund får styrelsen anföra följande. Ändringsförslagenbeträffande den summariska processen tillstyrks till alla delar. Den förenkladebehörighetsprövningen av borgenärens företrädare bör självfallet även kommamyndigheter till godo, när de uppträder som borgenärer. ; De förslagsom förs fram i promemorian ligger väl i linje med strävan attrationalisera den summariska betalningsprocessen. Den kraftiga ökningen avfrämst målen om belalningsföreläggande gör det angelägel att åtgärder snarastvidtas för att underlätta domstolarnas arbete. Mot den bakgrunden anserdomstolsverket del rikligl atl , innan resultatet avrättegångsutredningens arbete presenterats, vidtaga sådana åtgärder altdomstolarna bättre kan tillgodose tankarna bakom den summariskabetalningsprocessen. tillstyrker därför förslaget i huvudsak. Datainspektionen:Inledningsvis belyser promemorian hur inkassoverk- 1981/82:134 97 samhetökat i volym , främst genom uppgifter om ökningen av antaletansökningar om betalningsförelägganden. Inspektionen har i sin verksamhel somtillsyns- och tillståndsmyndighel enligl inkassolagen (1974:182) erfaritökningen som innebär att inspektionens tillsyn blir än mer stickprovsbelonadmed beaktande av att cirka en miljon årliga inkas-soärenden skall övervakas avtvå handläggare vid datainspektionen. Över 400 tillstånd enligl inkassolagenhar meddelats och därutöver utövas inkassoverksamhel av ett okänt antal"större och mindre" fordringsägare som är underkastade lagen utan attvara lillståndspliktiga. Inspektionen kan verifierauppgifter i promemorian att gäldenärerna har alll på sig atl betalaefter förfallodagen innan domstolsansökan görs. Orsaken härtill är givelvis iviss mån de kärva tiderna, men är också en följd av inkassolagen, som i principinnebär alt inkassokrav kan utsändas dagen efter en fordrans förfallodag, ochom betalning inle inflyter eller ärendet eljest avslutas, att domstolsansökankan göras ell par veckor efter utsändandet av inkassokravet. Ipromemorian påpekas vidare att domamppgtften i den summariska betalningsprocessenpraktiskt taget helt ombesörjs av tingsnotarier. Datainspektionen har gjortsamma erfarenhet. Detta medför bland annal att kontinuiteten i handläggningenbland lagsökningsdomare blir begränsad vilket har flera lätt insedda negativaföljder. Möjligenkan ett pågående arbete i regi med utarbetande av handböckerför hanteringen av den summariska processen medverka till atl förbättrasituationen. Datainspektionen är representerad i en referensgrupp som knutitstill handboksarbetet. Ipromemorian redovisas det närmast katastrofarlade handläggningsläget vidstorsladsdomstolarna avseende del förfarande som "snabbi, enkelt ochbilligt skall fram lill ett verkställbart avgörande". Väntetider på månaderinnan en inkommen ansökan åtgärdas ger åtskilliga negativa följder för såvälborgenärer och borgenärsombud som för gäldenärer. En följd härav är atl denövervakning som uppdragsgivarna själva förväntas upprätthålla av attinkassoföretag redovisar influtna medel utan dröjsmål har blivit av-tmbbad. Detfordrar i sin tur skärpta insatser från inspektionens sida. Problemen blirinte mindre av att även kronofogdemyndigheterna är svårt överbelastade medarbele som föranleder utdragen handläggningstid. Somen av de tillgripna nödåtgärderna vid hårt belastade tingsrätter anges attarkivering av avslutade mål lagls åt sidan. Detta kan få negativa konsekvenserdå kreditupplysningsföretag enligt 12 8 kreditupplysningslagen skall undersökaom viss notering är oriktig eller missvisande för eventuell rättelse, därvidtingsrätternas arkiv är en viktig replipunkt. Promemoriannoterar vidare atl exempelvis inkassobyråer ofta ger in oklara ellerofullständiga ansökningar som medför onödigt merarbete för domstolarna.Inspektionen har i tillståndsprövningen för varje inkassobyrå gjort engenomgång av hur en domstolsansökan skall göras, men ytterligare insatser -även från inspektionens del - erfordras uppenbarligen. 7 1981/82. Prop, 1981/82:134 98 Riksskatteverket:Den summariska betalningsprocessen utgör elt väsentligt bidrag till samhälletssträvanden för atl upprätthålla en god betalningsmoral. I promemorian harvisats att förfarandet hos vissa tingsrätter inte fungerar så snabbi, enkeltoch billigt som borgenärerna bör kunna kräva. Enligt riksskalteverkets (RSV)mening är det därför befogat att redan innan rättegångsutredningen framlagt sinöversyn av processformen vidta speciella åtgärder i syfte att minskaölägenheterna. RSVkommer närmast i egenskap av administrativ centralmyndighet för kronofogdemyndigheterna i kontakt med meddelade lagsökningsulslag och betalningsförelägganden. I synnerhet när utsökningsbalken träder i kraft är det angeläget också för kronofogdemyndigheterna att nå kontakt med gäldenärer. Förslag om att sökanden i fortsättningen skall lämna flera uppgifter om gäldenären kommer indirekt också den verkstäl lande myndigheten till godo. Förslagel tillstyrks därför av RSV. Rällegångsulredningen:Syftet med promemorian är att genom ändringar i lagsökningslagen åsladkommaomedelbara åtgärder för alt förbättra arbetssituationen vid domstolarnaslagsöknings- och betalningsföreläggan-deavdelningar. Därigenom vill man söka fåden summariska processen all fungera som en snabb, enkel och billigprocessform. Vihar till uppgift att åsladkomma en rationellare domstolsprocess i allmänhet. uppgiften ligger givetvis också att åstadkomma förenklingar som kan minskaarbetsbelastningen vid domstolarna. Vårt förslag, som kommer alt innefattaockså en total nyordning av den summariska processen, kan emellertid inleföranleda lagsfiftning förrän . Vihar därför i princip ingenting att invända mot att man nu genom snab ba särlösningar undanröjer vissa oformligheter i systemet och därigenom förbättrar arbetssituationen vid domstolarna. Vad vi däremot anser oss ha anledning reagera mot är om sådana särlösningar går stick i stäv mot vad vi snart kommer atl föreslå i etl delbetänkande rörande processen vid tings rätt. Att vi i princip är positiva lill atl det redan nu görs något åt rådande missförhållanden får alltså inte uppfattas så som om vi vore positiva till en skildheterna i förslagel. Tvärtom måste vi - som senare skall framgå - på åtskilliga punkter vara starkt kritiska. Utmärkandeför svenskt lagstiftningsarbete på processrättens område har länge varit attden egentliga tvistemålsprocessen och andra civilprocesser vid allmän domstolbehandlats i skilda lagar. Promemoriangår vidare på den vägen och avser uteslulande den summariska processensutformning. Processen enligl RB berörs knappast med etl ord. Vi vill ta uppreformförslaget ur etl vidare perspekfiv. Vihar den uppfattningen att lagstiftningsarbetet på processrättens område måstebedrivas från den principiella utgångspunkten att man försöker se sambandetmellan olika processformer. Enligt vår mening bör man således inte vid enprocessreform stirra sig blind på den ena eller andra processen utan ha ögonenöppna för huruvida skälen bakom en tänkt reform har Prop.1981/82:134 99 bärkraftöver hela processområdet eller inte. Det är inte endasl så all sådana övergripandelösningar i allmänhet bör bli bättre än särlösningar åstadkomna i skildasammanhang. Övergripande lösningar underlättar också förståelsen av systemet. Denpressade arbetssituationen vid tingsrätterna får enligt vår uppfattning inteföranleda att man nu kastar sig in i olämpliga ändringar av lagsökningslagenulan hänsynstagande till vad som gäller enligt RB. I den mån de föreslagnaändringarna är bra för den summariska processen är det enligt vår mening iallmänhet lämpligt att också göra motsvarande ändringar i RB. Våröversyn av rättegångsväsendet innebär inget principiellt hinder mot sådanalösningar. Enannan viktig princip vi vill framhålla är att del processuella systemet intefår ändras med alltför täta mellanrum. Det tar tid innan en processuell reformfår genomslagskraft och det kostar pengar. Vi tänker därvid bl.a. på denutbildningsverksamhet för Qänstemän som ofrånkomligen måste bedrivas även isamband med en mindre reform av det slag den remitterade promemorianinnehåller. Vi tänker också på kostnaderna för själva lagstiftningsåtgärderna,för blanketter och för det prakfiska genomförandet hos borgenärsombud och hosdomstolen. För enskilda personer måsle upprepade ändringar av en och sammaregel närmasi förefalla tyda på ett dåligt samarbete på Qänsiemannaplanet. Tilldel sagda vill vi lägga några synpunkter på alternativa möjligheter all möta enpressad arbetssituation inom domstolarna. Denremitterade promemorians utgångspunkt är att det gäller att för den summariskaprocessens del åsladkomma förenklingar vid fingsrätternas lagsöknings- ochbetalningsföreläggandeavdelningar. Att ändra måltillströmningen tilldomstolarna synes däremot inte ha varit avsikten och de negativa verkningar somförslaget kan komma att få för arbelet på tvistemålsavdelningarna vidtingsrätt berörs inte. Viarbetar med delvis andra perspektiv. För del första är del sålunda för ossväsendigt alt mål inle går lill domstol i onödan. Vi försöker undvika allregelsystemet utformas så att gäldenärer kan utnytQa processmaskinerietseftersläpning som en billig kredilform. Detfinns ytteriigare problem att ta upp när del gäller att minska en onödigtillströmning av mål fill fingsrätler. I det sammanhanget vill vi peka på attdet numera ifrågasätts om stat och kommun skall åtnjuta frihet från skyldighetall betala ansökningsavgift. Deras krav rör sig med nuvarande regler ofta ombelopp understigande . Den statliga och kommunala friheten frånexpeditionsavgifter övervägs f.n. av budgeldepartementet. En annanviktig fråga som vi vill ta upp gäller den summariska processens förhållandetill den egendiga tvislemålsrältegången. Enligt vår uppfattning är detnödvändigt med en helhetssyn på tingsrättsarbetet. Förutom vad vi förut sagtom alt samma regler bör gälla för samma situationer 1981/82:134 100 anser vi det viktigt att mål hanleras i den processformsom enklast kan åstadkomma ett avgörande. Vi vill gå så långt all vi påstår atldet vore avsevärt bättre att tingsrätternas lagsökningsavdelningar blevytterligare belastade, om del ledde till all de egenlligatvistemålsavdelningarna kunde avlastas i minst samma utsträckning. Del gäller atl åstadkomma en process som i varje enskiltfall är så billig och enkel som möjligt inte atl genom processrättsliglagstiftning motverka att arbetssituationen blir alltför pressad på den enaeller andra avdelningen. Problem av det slaget kan i stället med fördel mötasmed ändrad fördelning av resurser och personal. Den summariska processen kan enligt vår mening i en någotmera kvalificerad lappning sålla bort en del oegentliga tvister från denegenlliga tvistemålsprocessens område. Detta är viktigt eftersom densummariska processen är ett ojämförligt mycket billigare alternativ än denegentliga tvistemålsprocessen. Vid en reform av del slag vi tänker oss blirdet ofrånkomligt med en överföring av vissa personalresurser fråntvistemålsavdelningarna till lagsökningsenheterna vid tingsrätt. : Antalet mål om lagsökning ochbetalningsföreläggande har ökal kraftigt . I vissa tingsrätterhar uppstått oacceptabla balanser, som har medfört svårbemästradehandläggningsproblem. I det rådande statsfinansiella lägel lorde del inte varamöjligt att förstärka tingsrätternas resurser i sådan grad att förhållandenadärigenom kan göras tillfredsställande. För att situationen skall förbättrasär det därför nödvändigt att såsom föreslås i promemorian genomföraändringar i förfarandet, som tar sikte på alt effektivisera handläggningen itingsrätterna. Vissa av förslagen i promemorian innebär atl slörre krav'in ställs på sökanden.