prop · G503106 · 1981-12-31 00:00:00 — [ Totalt"] /bl3 = av BNP Bidrag till internationella organisationer I ZWO I I KIJAH I I "De fem stoU'j [ Övricj j I 1 Delvis upskattade värden, särskiltvad beträffar universiteten och industrin. ' De fem största industriföretagen i 'ä//a; Forskningsbudgeten 1981. 18 1981/82. 1981/82:106 274 Delamerikanska forskningssystemet är mycket komplext; ingen enskild institutionkan sågas ha ell samlat ansvarför landels forskningssatsningar. formulerar forskningspolitiken i breda termer men varje departementoch myndighet har relativt stor frihet all utforma forskningsprogram till slödför resp. verksamheter. Storlekenoch komplexiteten medför all följande beskrivning av amerikanskforskningspolitik med nödvändighet blir bristfällig. Uppgifter om humanisfiskforskning ingår inle. Beskrivningen bygger främst på publicerat ochopublicerat OECD-malerial. Kongressenantog en "National Science and Technology, Organizafion andPriorities Acl", som innebar att en femårsbedömning av behovet avFoU-insalser för all lösa vissa nationella problem skulle förberedas. År1980 presenterades en rapport av () undermedverkan av (), myndigheter och enskilda medtiteln . Rapporten innehöll sammanställningar ochbedömningar av olika FoU-områden. Den utmynnade bl.a. i följanderekommendafioner; Innovafion och produktivitet inom industri och jordbruk börstimuleras. Tillgången på energi och ickeförnyelsebara energikällor måstesäkras. Den vetenskapliga och teknologiska basen för riskbedömningar börvidgas. Befolkningens hälsotillstånd måste förbättras. ledande ställninginom vetenskap och teknik måste vidmaklhåUas. En förutsättning för att dessamål skall uppnås är att vitaliteten inom FoU-systemet måste upprätthållas. Efternågra års expansion av välfärdsprogram och social FoU i slutet av 1960-laleloch efter en period av skepsis gentemot teknik och naturvetenskap synes dessaåterigen kommit i fokus i den amerikanska politiken. harsåledes intresset för teknik och vetenskap ökat inom och kongressen;ett utslag därav är presidentens budskap om vetenskap och teknik i oktober1979. Närpresident aviserade sin avsikt alt revidera federala budgetbefarade många att drastiska nedskärningar inom FoU-områdel skulle äga rum. Isjälva verket blev nedskärningarna mindre inom forskning och utveckling äninom mänga andra områden. 1 löpande priser blev minskningen 2,förFoU-salsningarna jämfört med 9,för regeringens övriga program (exkl.försvarsseklorn). Försvarsforskningenökade sin andel från 42,av de totala federala FoU-ulgtflerna i 1980 årsbudget tUl 46,reviderade budget. Energiforskningen minskade sinandel något, från 17,5 fill 16,, men är fortfarande del näst störstaFoU-områdel. Rymdforskningen kommer därefter med 14,revideradebudget. Försvarsforskningen, energiforskningen och hälften av rymdforskningen(Space Transportation Sys- Prop.1981/82:106 275 lemsR&D) utgör forskning som påverkas av inlernalionella hänsynstaganden ochstrategiska nalioneUa intressen. Sammantaget utgör dessa av dentotala federala FoU-insatsen. Avden federala regeringens förväntade FoU-ulgifter om tolalt US$ 37,4 miljarder i1981 års budget beräknas grundforskningens andel lill , tillämpad forskningoch utvecklingsarbete till ; återstående utgörs av FoU-kringkostnader. Försvarsforskningenomfattar alll från slöd lill grundforskning, främst inom det fysikaliskaområdet, lUl utveckling av produkter. Försvarsforskningens främsta syfte ärall utveckla strategiska och taktiska vapen och alt stödja system somförbättrar landels försvar. ,som inrättades , har ansvar för planering, koordinering och utförande avenergi-FoU. finansierar även FoU som är relaterad lillutveckling och test av kärnvapen; ell program som utgör en fjärdedel avdepartementets totala FoU-satsningar. Inomenergiforskningen kommer större insatser all göras när del gäller solenergi,fossila bränslen och fusionsenergi och en stark grund för kärnenergi kommeralt bibehållas. Denfederala regeringens bidrag lill NSF utgör 2,av regeringens FoU-utgifler.NSF stöder långsiktig grundforskning inom samtliga vetenskapsområden, tillämpadforskning på utvalda områden saml undervisning. Den största delen av NSF:sanslag utdelas fill forskare vid universitet och högskolor. NSFavser alt stödja forskning inom vissa utvalda områden, l.ex. dalaforskning, ingenjörsvelenskap, fysik, kemi, materialforskning, astronomi, forskning om jorden och havet. Särskilda insatser göfs''öiik'så för alt främja leknisk förnyelse samt samarbete mellan industrin, urilveri- leten och regeringen. Närdet gäller forskningsutförandet har delvis elt nytt mönster vuxit fram i USAunder . Industrin har ökat sin andel som FoU-ulförande organ förden federala regeringens FoU-satsningar. Industrin är också nu den främstefinansiären av den FoU som den själv utför. finansierade den federalaregeringen över hälften av den FoU som utfördes inom industrin. Denna andel harstadigt minskat lill ca en tredjedel . Följandetabell visar den förväntade fördelningen av landels FoU-resurser påulförandeseklor. Industrin kommer således att bidra med , den federalaregeringen med ca 49 och universitet och högskolor . Industrins roll somFoU-ulförande organ är större; den utför av forsknings- ochutvecklingsverksamhet. 1981/82:106 276 Uppskattad fördelning av FoU-ulgiflerna i löpandeUS dollars' (miljarder) per ulförandeseklor. ' Beloppen utgör löpande driftkostnader och baserar sig påuppgifter frän utförandesektorer. De motsvarar därför inle beloppen i 1981 årsbudget. Kapitalkostnader ingår i allmänhet inte. Källa: WSF, data för National Patterns of R&DResources, 1953-1981. Av den FoU som industrin utför utgör utvecklingsarbetet78%, den tillämpade forskningen och grundforskningen . Av den FoU somindustrin finansierar är motsvarande siffror 74, 22 och . kännetecknades den federala FoU-verksamhelenav all varie departement svarade för FoU inom sitt område medan nationella målsom ekonomisk tillväxt i stort lämnades ål industrin alt uppfylla. Regeringensansvar i FoU-frågor var att upprätthålla en balans mellan olika FoU-områden ochatt se lill all en leknisk och vetenskaplig bas för framtida regeringsåtgärderoch ekonomisk utveckling upprätthölls. Innovalionsprocessen logs mer ellermindre för given och den ekonomiska politiken koncentrerades tillmakro-ekonomiska frågor. Den ekonomiska politikens oförmåga att få bukt medinflation och arbetslöshet saml minskad produktivitet och innovalionsförmåga idel amerikanska näringslivet har främjat integrationen mellan vetenskaps- ochteknikpolitik och ekonomisk politik. En industripolitik har växt fram. I president tal lill nationen i oktober 1979lanserades nya initiativ för alt främja förelagens innovationsförmåga.InUialiven var resultatet av en on Industrial Innovation därkonsultationer med hundratals grupper och individer från industrin,arbetstagarorganisationer, universitet oeh allmänheten hade ingått.Innovationsåtgärderna omfattade bl.a. - all främja informationsöverföring genomskapandet av ett nytt centrum för användning av federal teknologi vid National TechnicalInformation Service (NTIS), 1981/82:106 277 - all utöka dentekniska kunskapsbasen genom all inrätta fyra centra för grundläggandeteknologi av betydelse för elt flertal tillämpningsområden, - all stärkapatenlsystemel genom lagstiftning för all skapa en uniform palenlpolitik, - klarläggaeffekterna av lagstiftningen mol konkurrensbegränsning, - alt främjautvecklingen av små innovalionsrika förelag genom ell särskill program inomNSF och genom inrättandet av två Coorporalions for Innovation Development somskall hjälpa förelag alt få tillgång lill kapUal för investeringar, - att möjliggörafederal upphandling av innovalionsprodukler, - alt minska denegativa konsekvenserna av lagar och förordningar som berör förelagensverksamhet genom att utarbeta femårsprognoser vad avser reformer inomarbetsmiljöområdet, - alt underlättaanpassningen till tekniska förändringar genom alt inrätta ett Labor-TechnologyForecasling Syslem, - all upprällhålla elt federalt positivt klimat förinnovationer, bl. a. genom all inrätta ell årligt pris för tekniska innovationer och genom alt stödja en årlig konferens för dekaner vid handelshögskolor och tekniska hög skolor i syfte att sfimulera en förbättrad utbildning inom dessa områden. Genomförandet av flera av innovationsåtgärderna har skjutits på framli den eller fördröjts genom revisionen av budgeten. Meningen var redan från börian att de flesta åtgärderna skulle kunna genomföras ulan några finan siella åtaganden. Endast 50 milj. dollar anslogs; beloppet har skurils ner lill 36 milj. dollar i den reviderade budgeten. Vissa åtgärder har redan vidtagits, bl.a. inrättandet avett "()" och ellvidgande av NTIS:s ansvar. Planering av "Cooperalive Generic TechnologyCenters" vid universiteten och andra privata institulioner har påbörjats.De skall finansieras gemensamt av industrin och regeringen. Patenlsystemel harreformerats och program har utvecklats för alt stödja små innovativa företag. Endasi av amerikansk FoU utförs vid universiteten. Merän av landels grundforskning utförs däremot vid universiteten. Den federalaregeringen finansierar två tredjedelar av universitetens FoU. Närmare trefjärdedelar av de federala bidragen kommer från tre källor, nämligen NationalInsfitules of Health (NIH), NSF och (). Enligt statistik fanns del lotall 3047institutioner för högre UtbUdning i . Forskning bedrivs emellertid endastvid 184 forsknings-universitet och universitet med forskarutbildning. Dessauniversitet är i sig relativt olika; vissa är små medan andra är gigantiska,vissa är specialiserade och andra är framstående på många forskningsområden.Forskning bedrivs även vid institufioner som inte tillhör universitetssystemet,l.ex. 1981/82:106 278 vissaläkarulbildningsanstalter och medicinska centra och vissaingenjörs-ulbildningsanslaller. 70%av aU FoU som utförs vid universiteten är grundforskning. Något mer än hälftenav all FoU utförs inom området medicin och biologi. utgörs av FoUinom teknik-, fysik-, miljö-, matematik- och dataområdena. Federala ochicke-federala bidrag fördelar sig relativt likartat på de olikavetenskapsområdena. Ilöpande priser växte resurserna för universitetsforskningen och med 14,1972-1979.1 penningvärde varökningen 10,för den första perioden och 2,för den andra. FoU-resursernaper anställd forskare penningvärde ökade med 4,och minskade med0,under resp. perioder. Ungefärhälften av del federala stödet liU universitetsforskningen utgår i form avbidrag fill små traditionella forskningsprojekt (mindre ån $ 150000 ).Ytterligare 10 % går till likartade projekt men där är bidraget över $ 150000per år. Återstående bidrag går fill stora forskningssatsningar som kräversärskilda administrativa arrangemang. Dessa satsningar avser för det mesta"big science"-projekl. Endynamisk utveckling av forskningen ägde rum i och1960-talen. Utvecklingen kännetecknades dels av att resurserna för forskningoch utveckling ökade fram lill , då FoU-utgiflerna utgjorde 2,av BNP,dcL av att en mängd nya forskningsorgan skapades. harFoU-lillväxlen dämpats; utgjorde FoU-ulgifterna 1,av BNP ochstabiliserades därefter vid 1,. Vidmitten av stod inför många problem som visserligen ocksåförekom i andra industrialiserade länder men som i fick direktakonsekvenser för forskningssystemet. Problemen avsåg bl.a. en inflation av ettknappast tidigare skådat slag, höjda oljepriser och en hårdnande konkurrensfrån andra länder, l.ex. Denna situation ledde fill en nyorientering avforskningspolitiken, först och . Regimskiftet i Frankrikeår har också redan nu medfört vissa förändringar i forskningspolitiken ochandra är att vänta inom en snar framlid. Demål för forskningspolitiken som ställdes upp omfattade bl. a.finansieringen och inriktningen av forskningen saml forskarpersonalen. Somövergripande mål fastställdes alt borde inta en ledande ställning ifråga om volym och kvalitet på FoU-verksamhelen, främst i förhållande fillVästtyskland och . Den privata sektorns bidrag till landets FoU-verksamhelborde öka och de statliga FoU-utgifterna öka genomsnittligt mer än övrigastatliga utgifter. Grundforskningen skulle skyddas genom att de statligabidragen växte åtminstone i samma omfatt- 1981/82:106 279 ningsom övriga statliga FoU-anslag. Sådan forskning som hade direkta konsekvenserför ekonomisk och social utveckling skulle prioriteras. En tillväxt om perår i anlalel anställda forskare skulle säkras och rörligheten bland forskarnaborde uppgå lill . Eltannat ullryck för forskningens ökade betydelse var inrättandet av leSecrétarial d'Elat ä la Recherche (SER) som sorterade direkt underpremiärministern. Denne betonade i ell tal inför nationalförsamlingen i april1978 det nödvändiga i all forskning och utveckling främjade Frankrikesekonomiska utveckling. Utvecklingenefter svarade i stort mol de mål som slälUs upp; den privata sekiornökade sina FoU-insatser, anlalel anställda forskare ökade med m. m.Däremot ifrågasattes huruvida del centrala målet hade uppnåtts, nämligen denledarposition när det gällde omfattning och kvaliteten på FoU-verksamhelen someftersträvats. SERfick presidentens uppdrag att utarbeta en nationell forskningspolitikomfattande en period . Vägledande för utformningen av forskningspolitikenvar bl.a. all på relativt kort sikt uppnå samma förhållande mellan FoU-ulgifteroch BNP som och , alt öppna forskningssystemet dels genom eltökat inlerdisciplinårt samarbete, dels genom alt utveckla samarbetet mellanforskningen och andra samhällssektorer. SERöverlämnade ijuli 1979 elt förslag lill FoU-strategi till det centralaplaneringsrådet (le Conseil central de Planificalion) vilket innehöll forskningsprioriteringaroch dess konsekvenser pä det ekonomiska och organisatoriska planet. Rådetbiföll förslaget och detta fick till följd att följande beslut fattades av leComité central de Planificalion, som ansvarar för utformandet av de centralafem-årsplanerna. De statliga FoU-ulgifternaskulle växa så all deras andel av BNP närmade sig andra,FoU-inlensiva industriländers. Möjligheterna för nyaforskarutbildade all bedriva forskning skulle öka genom all rörligheten blandforskarna uppmuntras. Forskningssatsningarna bordeinriktas mol sådana områden som har nått en vetenskaplig och teknologisk"mognad" (t. ex. informationsteknologi och telekommunikationer,rymd- och havsforskning och biologi) och borde intensifieras på områden avbetydelse för energi- och råvaruförsörjningen. 1 syfte all förbättraeffektiviteten i FoU borde programbudgetering införas vidforskningsinstitutionerna. Särskilda bidrag borde utgå tillforskningslaboratorier som i samarbete med andra ägnar sig åt forskning inomprioriterade områden. alt inrätta några nyaorgan borde samarbetet mellan forskningslaboratorier och mellan privata ochoffentliga forskningsorgan öka. Särskilda forskningsområden,där en särskilt hög kvalitet måste eftersträvas, skulle definieras och nyastora forskningssatsningar borde utvecklas. Prop.1981/82:106 280 För tung vetenskapligutrustning skulle utarbetas en flersekloriell tioårig plan och särskilduppmärksamhet skulle ägnas forskning inom ramen för internationellt samarbete,t. ex. inom EG. En vUbok om forskningens bidragtill utveckling skulle utarbetas inte iform av en uttömmande kalalog över forskningssatsningar utan snarare som ettunderlag för allmänna reflektioner över sambandet mellan vetenskap ochsamhälle. 1den 8:e finansplanen som presenterades /80 fick forskningen högstaprioritet. Enligt en särskild forskningskommillé för finansplanen var denvetenskapliga och teknologiska situationen i i stort selltillfredsställande. Kommittén utfärdade vissa rekommendationer för allförbättra FoU-siluationen i . Fördel första borde salsa 2,av BNP på forskning ochutveckling. (Del är den siffra som gällde för .) Deltabetyder all FoU-utgifterna mäsle öka från 48 miljarder Fr. fill 70,4 år1985 i fasl penningvärde. Denna ökning innebär att antalet heltidsanställdaforskare och ingenjörer måste öka med totalt 8000 inom offenllig ochprivat FoU-verksamhet. Den procentuella ökningen bör vara ungefär lika slor förde statliga och privata FoU-ulgiflerna. Skattelättnader bör införas för allatyper av ökningar av forskningsinsatsen. Stödet till innovationer börutvecklas. Fördel andra måste en ny balans skapas mellan de olika delarna iforskningssystemet. Som exempel kan nämnas all en mycket slor del avforskarpersonalen inom offenllig och privat verksamhet kommer från ingenjörshögskolorna,där forskningsverksamheten är av mycket blygsam omfattning. Forskningen viddessa skolor måste förstärkas och kontakterna med universitetscentra ochoffenfiiga och privata forskningsorgan förslärkas. Närdet gäller universiteten förordade kommittén särskilt en utbyggnad avforskningsbiblioteken inom humaniora. Kommitténansåg också att uppmärksamhet bör ägnas åt utvärdering av forskningen. Delgäller såväl grundforskning som tillämpad forskning även om olika metoderanvänds. Fördel tredje måste informationen och kunskaperna om FoU förslärkas. Härdiskuterades massmediernas roll, utbildningens kvalitet och kontakterna med ullandelm. Fördel fjärde ansåg kommittén att del franska forskningssystemet präglas av enextrem slutenhet. Få kontakter och myckel lite samarbete mellan olikaforskningsinstitutioner förekommer. Uppdragsforskning förekommer lite ijämförelse med andra länder. Kommitténföreslog att varje departement och större forskningsorgan inrättar ell programför ökad rörlighet och kontaktverksamhet. Inom näringslivet borde möjligheteratt delta i FoU kunna ingå som ett reguljärt inslag i karriären. Prop.1981/82:106 281 Sedanden nya socialistiska regeringens tilllräde i har vissa förändringarinom FoU-politiken inträffat. har fåll ett eget departement förforskning och teknologi. Forskningsminislern har tilldelats del samladeansvaret för hela den statliga politiken beträffande forskning och lekniskutveckling och har från premiärministerns kansli övertagit ansvaret för delcentrala stafiiga forskningspoliliska organet DG RST (Delegation Générale ä laRecherche Scientific et Technique) samt det inter-ministeriellainformalionsorganet MIST (Mission Inlerministerielle de Fln-formationScienlifique et Technique). Från industridepartementet har ansvaret förinnovalionsorganen (Agence pour la valorisalion de la recherche) och DIT(Delegafion ä LTnnovalion et ä la Technologie) över-lagUs. Vidarehar universilelsdepartemenlet avskaffats. Forskningsfrågorna har överförts filldet nya forskningsministeriet och den högre utbildningen tillulbildningsdepartemenlel, vilket tidigare endasi ansvarade för skolutbildningen.Samtidigt har regeringen annonserat sin avsikt all höja budgetanslaget förforskning och teknologisk utveckling med . 1 september 1981presenterade den franske forskningsminislern ell stort franskt projekt om ett"nationellt kollokvium" om forskning och teknologi. har projektet förlöpt. anlal konferenser på regional nivå har ägtrum och kollokviel avslutades med ett fyra dagars möteden i . har synpunkter inhämtatsfrån vetenskapsmän, industrin, fackföreningarna m.fl. beträffande främst sexämnesområden. Del första avsåg forskning, teknologi och samhälle, inkl.vetenskapsmännens ansvar. Det andra avsåg balansproblem inom forskningen ochnyckelområden, och del tredje forskning och teknologi som drivkraft för allövervinna den ekonomiska krisen, där bl.a. den vetenskapliga och teknologiskautvecklingens konsekvenser för ekonomiska och sociala förhållandendiskuterades. Del fjärde ämnesområdet handlade om människor och strukturer, ochtog upp frågor som utbildning och utkomstmöjligheter, institutioner, FoU iförelag och regionala aspekter på FoU. Inom del femte området diskuteradesinflytandefrågor och vetenskaplig och teknisk information. Inom det sjätteområdet undersöktes de medel och resurser som behövs för alt verkställa denforskningsplan som avser den närmaste fyraårsperioden bl.a. med hänsyn till delpolitiska kravet på decentralisering av forskningen. Syftetmed kollokviel var att man inför den kraftiga ökning av FoU-budgelen somplaneras skulle ha en bred diskussion om prioriteringarna i del program förstatens forskningsinsats som skall låggas fram förparlamentet . FoU-ulgiflernas andel av BNP skall enligl de nyamålsättningarna utgöra 2,. Forskningsminislernlanserade ytterligare ett initiativ , nämligen lillsällningen avsärskilda delegationer för sex utvalda forskningsområden: bioteknologi,"eleklronikblock" (la filiére electronique). Prop.1981/82:106 282 robotaroch automatisering, sysselsättning och arbetsmiljö, vetenskapligt och teknisktsamarbete med samt nya energikällor. Delegationerna har tilluppgift all kartlägga forskningsområdel och alt föreslå en forskningspolitiksom avser utbildning och utrustning. Delegationernas arbete skall föreläggasparlamentet i samband med budgelbehandlingen . nu förstärker samordningen av forskningspolitiken i genom attinrätta elt särskilt forsknings- och teknologiminislerium betyder inle all deltidigare saknats mekanismer för samordning av forskningsfrågorna. Redan under1950-talet bildades samordningsorgan på det nationella planet, vilka senareomorganiserades . Del var le Comité inter-ministériel de la Recherchescientific et technique (CIRST), le Comité consultatif de la Recherchescienlifique et technique (CCRST) vilket främst bestod av representaniler förforskarsamhället, och DGRST. DGRST har ullört det främsta administrativa ochfinansiella organet i den tidigare forskningspolitiken. DGRST har såledesförberett, initierat och koordinerat den nationella forskningspolitiken.Delegationen har bl. a. utarbetat den årliga rapporten om FoU som regeringenpresenterat för parlamentet i samband med budgetpropositionen. DGRST har ocksåadministrerat de s. k. forskningsfonderna (les Fonds de la Recherche). Dessaskapades och har fill syfte all orientera forskningen mol prioriteradeområden. Anslagen som DGRST fördelar är förhållandevis små (ca 200000 Fr. igenomsnUl) och utgör totalt sett endasi en bråkdel av de stafiigaforskningsanslagen men är av slor betydelse för möjligheterna all genomföra ellforskningsprojekt. Förutomovan nämnda samordningsorgan har det funnits samordningskommittéer (descomilés de coordinalion) för särskilda forskningsområden, l.ex. inombiomedicin, informationsteknologi och energiforskning. Kommittéerna har beståttav företrädare för departementen och berörda forskningsorgan och har fungeratsom ell slags föriängning av CCRST. De har haft nära samarbete med DCiRST. Äveninom departementen har det funnits särskilda avdelningar (les cellulesministérielles d'animaUon) med uppgift att inifiera forskning inom resp.departements verksamhetsområde. Som exempel kan nämnas "la Mission de laRecherche" vid del tidigare universilelsminisleriel. Denna avdelning harspelat en avgörande roll för planering, styrning och utvärdering avuniversitetsforskningen och har disponerat ungefär hälften av de statliga anslagenlill forskningslaboratorierna vid universiteten. Den andra hälften av anslagentill universitetsforskningen har kommit från "le Centre national de laRecherche scienfifique" (). CNRSär en statlig forskningsinstitution som har lill uppgift all främjagrundforskning och fillämpad forskning inom alla vetenskapliga discipliner delsgenom egen forskning, dels genom all lägga ul forskningsuppdrag. Prop.1981/82:106 283 CNRSsorterade tidigare under universilelsminisleriel men ligger nu under forskningsministeriet. Ändafram var forskningen väsentligen en uppgift för universUelen ochnågra andra skolor för högre utbildning, l.ex. "le College deFrance". inrättades under sill nuvarande namn. Därefterskapades en rad statliga forskningsinstitut och laboratorier med en mer ellermindre specialiserad inriktning. Bland dessa kan nämnas CEA (kärnenergi), INRA(jordbruksforskning), CNES (rymdforskning) och INSERM (hälsovård och medicinskforskning). Avde totala nafionella FoU-ulgiflerna svarade staten, universiteten ochicke-vinsldrivande forskningsinstitutioner (dvs. sammantagna "lesadministrations publiques") för . Företagens andel var således .