prop · G503106 · 1981-12-31 00:00:00 — Det är angeläge' all UHÄ: s arbete med allförverkliga planerna på en sådan cenlmmbildning vid i i samband med den plan för verksamheten vid expertgmppen förinvandringsforskning (EIFO) som statsrådet senare kommer att anmälaskall utformas av en arbetsgmpp inom . UHÄhar för de samhällsvetenskapliga fakulteterna inle i samma utsträckning som förde humanistiska exemplifierat forskningsutvecklingen . Ämbetetföreslår för budgetåren 1983/ 84-1984/85 inrättande av följande tjänster somprofessor. Basresurser4- 1 975 000 PiADB UU P i förvahningsforskning P i freds- och konfliktforskningUG Ospec. Basresurser4- I 975 000 En allmän förstärkning av kompetensen inomsamhällsvetenskaperna liksom en betoning av förvahningsforskning och forskningmed regionalpolitisk inriktning saml utbyggd forskning kring arbetslivetsvillkor ingår i de övergripande prioriteringar jag har förordat. Dessa åtgärderbör utgöra tyngdpunkter i den fortsatta planeringen för desamhällsvetenskapliga fakulteterna. Den del av UHÄ: s förslag för budgetåren1983/84 och 1984/ 85 som har preciserats stämmer väl överens med delar av deövergripande prioriteringarna. UHÄföreslår följande utbyggnad av de medicinska fakulteterna budgetåren1983/84-1984/85. Resursertill ULi 4- 1000000 Resursertill ULi 4- I 000000 Prop.1981/82:106 55 UHÄ:s förslag synes väl avvägt i förhållande lill de övergripande prioriteringarna.Jag vill för egen del endasi tillfoga all forskning kring psykiska ochsomafiska sjukdomsförlopp som hänger samman med bl.a. arbetsmiljönsförhållanden bör ges en något högre angelägenhetsgrad . Närdel gäller de malemalisk-nalurvelenskapliga fakulteterna anger UHÄ endast trepreciseringar, nämligen inrättande av tjänster som professor budgetåret1983/84 i oceanografi och naturgeografi vid resp. i ochuniversitetet i samt /85 inom dataområdet vid universiteteti . 1 övrigi räknar ämbetet med, somjag har redovisat,betydande allmänna resursförstärkningar. Jag instämmer i UHÄ: s uppfattningatt särskild vikt måste läggas vid alt förstärka nyaforskningsinriktningar som har börjat byggas upp. Forskning i anslutning lilldataområdet är ett exempel härpå. Jag erinrar här om vad jag har anfört ibudgetpropositionen om utbildning och forskning inom detta område. Andrainriktningar av slor betydelse som bör ges ökat utrymme under planeringsperiodenär grundforskning med anknytning till utveckling av bioteknik, naturvård ochmarina förhållanden. De malemalisk-nalurvelenskapliga fakulteterna innefattaren stor mängd gmndforskningsområden inom vilka hävdar sig väl vid eninternationell jämförelse. Många av dem är dessutom vitala för Sverigeskonkurrenskraft på lång sikt bl. a. därför all de forskningsresultat deavkastar också vidgar basen för teknisk utveckling. En prioritering av vissaforskningsinriktningar får därför inte leda till allmänna vetenskapliga kompetensen inom de matemafisk-naturvetenskapligafakulteterna eftersatts. UHÄföreslår för de tekniska fakulteterna följande utbyggnad budgetåren1983/84-1984/85. 1983/84 1984/85 Basresurser4- 7 436 000 Basresurser 4- 7 823 000 P inom dataområdet P inom dataområdet P i miljö- och naturresurs- P i keramteknologi med pulver information KTH metallurgi KTH P i industriell marknadsföring CTH P i verkstadsteknik HLu P i bioteknik UL Ospec. P P i biomedicinsk instrument teknik ULi UHÄ:s bedömning rörande de tekniska fakulteternas utveckling är enUgt min meningockså den en god utgångspunkt för den fortsalla planeringen. Forskning ochforskarutbildning vid teknisk fakultet måste utvecklas med hänsyn fill delsinomvetenskapliga bedömningar, dels strategiskt betydelsefulla områden för densvenska industrin, så alt dess internationella konkurrenskraft stärks, delsockså andra samhälleliga behov. Prop.1981/82:106 56 Sverigehar ett ovanligt rikt differentierat näringsliv. Det spänner över de flestateknikområden och baserar sig i växande utsträckning på eget eller förvärvatutvecklingsarbete och på kunskapsinlensiv produktion. I delta avseende harSverige endast motsvarighet i de stora industriländerna. En fortsalt ekonomiskutveckling i landet och ell återställande av balansen i våra affärer medullandel kommer att kräva breda insatser inom industrin. De ökande kostnadernaför forsknings- och utvecklingsarbete och de allt större satsningar som görs ivåra konkurrentländer kräver emellertid all framlida resursförstärkningar ihögre grad styrs mot områden av särskilt slor betydelse för svensk industrisframlida konkurrenskraft. Det är emellertid nödvändigt aft visstutrymme även säkerställs för ökade satsningar på ar dra områden där detbedrivs en internationellt högtstående forskning eller där det finns forskaresom kan förväntas driva en förstklassig forskning. Riksdagenhar med anledning av prop. 1980/81:130 Industri-pohfikens inriktningm. m. beslutat om ett program för statens slöd lill teknisk forskning ochindustriellt utvecklingsarbete för treårsperioden /82-1983/84. Huvuddelenav detta stöd förmedlas av STU. De teknikområden i treårsprogrammet för STU:sverksamhet som utpekas som särskill vikliga för svensk industrisinternationella konkurrenskraft överensstämmer myckel väl med de bedömningarsom gjorts i ell flertal utredningar och har således en bredförankring. Enökande andel av STU: s treärsprogram för slöd lill teknisk forskning ochutveckling har fåft karaktären av större samlade fleråriga satsningar. Dessahar enligt min mening verksamt bidragit lill en ökad profilering mellan olikahögskoleenheter. Härigenom har dels vikliga kompetensområden snabbt fåttresurser, dels en effekfiv arbetsfördelning mellan olika institutioneruppnåtts. Med tanke på de begränsade resurser som slår lill högskolansförfogande är del nödvändigt alt en ökad profilering mellan olikahögskoleenheter kommer till slånd i syfte all nå ell rationelltkompe-lensutnylljande. Ilikhet med vad chefen för industridepartementet har gett ullryck för i annatsammanhang anser jag ai:t del är angeläget all ytteriigare utvecklasamordningen av de insatser som görs för alt stödja teknisk forskning ochindustriellt utvecklingsarbete genom anslag under induslridepartemenlelshuvudtitel med de satsningar som görs för all stödja forskning och utbildningvid de tekniska fakulteterna över anslag under utbildningsdepartementetshuvudtitel. Härigenom bör eU ökat bidrag lill uppbyggnad av industrielltkunnande och kompelens uppnås. Somchefen för industridepartementet har framhållit i prop. 1980/81:130Industripolitikens inriktning m.m. måste svensk industri i ökad utsträckningorientera sig mol leknikinlensiva produkter, processer och system. Här harsvensk industri stora konkurrensfördelar, vilket blir alltmer accentuerat selli elt längre tidsperspekfiv. Prop.1981/82:106 57 eninom högskolan bör här kunna spela en viktig roll men för detta krävs enkraftig förstärkning av basresurserna inom de tekniska fakulteterna. Jag harberäknat medel för sådana förstärkningar i de senaste årens budgetpropositionerliksom också i årets. Vid inriktningen avforskningen inom de tekniska fakulteterna är det viktigt all beakta de områdensom har utpekats som särskilt betydelsefulla i den industripoliliskapropositionen, nämligen elektronik och datateknik, bioteknik, materialteknik -nya material, verkstadsteknik, kemiteknik -särskill tillverkning och användningav preslationskemikalier, Iräleknik, massa- och pappersteknik saml teknik förhälso- och sjukvård. Dessa industripolitiskl orienterade krav måste vägas molinomvetenskapliga. Det är emellertid väsentligt all huvuddelen avbasresursförslärkningarna vid de tekniska fakulteterna styrs mol de områden somindustripolitiskl prioriteras för all STU: s stora anvisningar av medel lilllångsiktig kunskapsuppbyggnad inom dessa områden skall kunna utnyttjaseffektivt. Eftersamråd med chefen för industridepartementet förordar jag som riktlinje förhögskolemyndigheternas planering all ca två tredjedelar av de förstärkningarsom går till de tekniska fakulteterna bör lasi anspråk för ämnesområden som kan anses tillhöra de nämndateknikområdena. Vid fördelning av medel inom de olika högskoleenheterna skallhänsyn tas fill kravet på profilering. Förstärkningarna bör företrädesvis gåtill s. k. mellantjänster men också lill övriga basresurser inom deprioriterade områdena. Jag erinrar om vad jag i prop. 1981/82:100 bil. 12 haranfört rörande extra Ijänster som forskarassistent och docent. Den återståendetredjedelen av resursförstärkningarna bör enligl min mening fördelas påinlernalionelll högtstående forskning inom teknisk fakultet oberoende avämnesområde. Slorrestriktivitet måste gälla i fråga om inrättande av nya tjänster som professoroch det måste fömtses alt behovet av tjänster av detta slag normall måstefillgodoses genom omprövning av inriktningen av ledigblivande professurer. Regeringenbör inhämta godkännande av de av mig förordade riktlinjerna för denfortsatta långsikliga planeringen av forskningen inom resp. fakultelsområde. Vissafrågor rörande regional forskning och utveckling Ianslutning till vad jag nu har anfört rörande UHÄ: s långsikliga bedömningarav utvecklingen av högskolans forskningsorganisation vill jag också ta upp ettområde som ligger något vid sidan om denna men ändå är av intresse inte minstför kunskapsutvecklingen inom de skilda regionerna. Samhällets allmännakunskapsutveckling hämtar näring inle endasi från den vetenskapligaverksamheten ulan också från de erfarenheter som görs på arbetsplatserbl.a. ute i industrin, inom den offentliga sekiorn och i verksamhet inomföreningar och politiska partier. Prop.1981/82:106 58 erfarenheterkan när de bringas i kontakt med forskning ge uppslag lill nya infallsvinklarpå problem och vara allmänt stimulerande. Omvänt kan också forskningen lyftafram kunskaper, göra dem tydligare och skärpa människors observans påertarenheler som kan vara av betydelse för utveckling i olika avseenden. I enlångsikfig forskningsplanering måste därför enligt min mening också dettaförhållande beaktas. Genomatt gmndläggande högskoleutbildning har byggts upp på ett antal orter utanföruniversitetsorterna, har berörda regioner fått en förstärkning av personal medforskningskompetens. Lärare vid de nya högskoleenheterna har sålunda vid sidanav sin undervisningsverksamhet i många fall engagerat sig i forsknings-,utvecklings- och utredningsuppdrag givna av företag, organisationer ochmyndigheter inom regionerna. Problem av lokalt och regionalt intresse somtidigare inle har kunnat angripas har därmed börjat bearbetas. Detta både utgören stimulans för den regionala utvecklingen och har märkbart ökat intressetinom olika regioner för forskningsmedverkan när del gäller att lösa problem.Genom de kontakter lärarna har med högskoleenheter med fasta forskningsresurserkan de också medverka lill alt forskare från dessa engagerar sig i forskningkring större problem av forskningsbar natur. DennaulveckHng är både glädjande och sfimulerande och den bör följas meduppmärksamhet. Jag anser också all del förtjänar att närmare undersökas vilkaåtgärder som skulle behöva vidtas för att vid berörda högskoleenheter ge enviss stadga åt denna utveckling. Jag vill genast stryka under alt syftet härmedinte är att bygga upp fasta forskningsresurser utanför de högskoleenheter somnu har sådana. ställningstagande i denna fråga i samband medbehandlingen av proposifion om vissa frågor rörande forskning ochforskarutbildning bör gälla under nu överblickbar lid. Däremot finns det allanledning all på elt effekfivt säll ta fill vara den kompelens för forsknings-,utveckUngs- och utredningsarbete som finns hos personalen vid de nyahögskoleenheterna för all bl. a. främja den regionala utvecklingen. De förslagjag i del följande för fram vid mitt ställningstagande till forskningssamverkanskommilléns(FOSAM) betänkande kommer all leda lill en förbällring av möjligheterna förlärarna vid de mindre högskoleenheterna all engagera sig i uppdragsverksamhet.Innan ställning kan tas till i vilka former forskning och utvecklingsarbeteskall bedrivas vid dessa högskoleenheter saml hur en förbättrad kompetenshärför skall kunna åstadkommas och bibehållas måste dock de hittillsvarandeerfarenheterna analyseras ytterligare. Jag erinrar om att regeringen har givitUHÄ i uppdrag all utreda dessa frågor i sådan ordning att del blir möjligt attåterkomma tiU dem i näsla forskningspoliliska proposition. Jaghar erfarit alt chefen för industridepartementet kommer alt föreslåregeringen att förelägga en proposition om den framtidaregionalpolitikens inriktning. I samband därmed kommer han också alt ta uppvissa forskningsfrågor. Efter samråd med honom viU jag med Prop.1981/82:106 59 anledninghärav anföra följande. Intresset för forskning med regional eller regionalpolitiskinriktning är stort. Verksamheten i en rad organ för information och kontaktmeUan högskolan och samhället i övrigi är av särskill intresse frånregionalpolitisk utgångspunkt. Del gäller t. ex. verksamheten vidkontaktsekretariaten inom högskolan, FOSAM: s försöksverksamhet medkontaktforskare, expertgmppen för forskning om regional utveckling m.fl. Ianslutning till flera av de mindre högskoleenheterna håller vidare organ medsyfte att stimulera regionall tillämpad forskning på att byggas upp. Några avde här nämnda organen har också forskningsinifierande uppgifter. Sammantagna ärförväntningarna högt ställda på vad man med forskning kan åstadkomma förregional utveckling. Frågan är i vilken utsträckning högskolan med de resursersom står lill dess förfogande kan uppfylla de samladeförväntningar som fmns på olika håll. Denregionala problembilden är mångfacetterad och spänner över aUasamhällssektorer. Det kan därför krävas insatser från flera kunskapsområdenför att på ett liilfredsslällande säll behandla oUka frågor inom denna. Urregionalpolifisk synvinkel kan del således bli nödvändigt all dels förslärkaforskningens resurser i vissa avseenden, dels öka samordningen av redanbefinfiiga forskningsresurser. nämnda propositionen om den framlida regionalpolifikens inriktning kommerchefen för industridepartementet alt förorda efter samråd med mig att ellcenlmm för regionalpolitisk forskning bör inrättas vid i . Hanknyter därvid an dels till det förslag om inrättande av ell regionallutvecklings- och forskningsinstitut i , som har lagts fram av en särskildutredare i betänkandet (DsB 1980:18) Lokalisering av ny verksamhet tillVästerbotten. Del 3, dels lill en skrivelse från glesbygdsdelegationenangående ett cenlmm för glesbygdsutveckling i (,dnrG81/A16:U). Genomatt utgå från den kompelens söm finns vid högskoleenheterna inom Umeåhögskoleregion saml med vissa liUskolt lill de basresurser som forskningen inomdessa redan förfogar över bör det vara möjligt alt åstadkomma en effektiv ochstimulerande forskningsmiljö. Forskningeninom den samhällsvetenskapliga fakulteten vid i är i slorutsträckning redan nu inriktad på regionala problem. Inom ämnen somförelagsekonomi, nationalekonomi, kulturgeografi, sociologi, statsvetenskap,ekonomisk historia m.fl. har en betydande kompetens på den regionalaforskningens område byggts upp. inrättades också en tjänst somprofessor i regional ekonomi vid i . 1981/82:100 bil. 12 har jag förordat att en tjänst som professor iförvallningsforskning med regional inriktning inrättas vid iUmeå. Högskolani har inom sin tekniska fakultet omfattande resurser som kan utnyttjas iutvecklingen av regionens näringsliv. 1981/82:106 60 högskoleenheteri regionen förekommer eller planeras forskning av intresse i detta sammanhang.Verksamheten vid de olika enheterna visar på den bredd som denregionalpolitiska forskningen har, från den traditionella samhäUsvetenskapligaforskningen vid i och den tekniska forskningen vidhögskolan i till en praktiskt tillämpad glesbygdsforskning vid högskolani . Densamlade kapacitet och kompelens som finns i högskoleregion ger ulan tvekangoda fömtsätlningar för alt successivt utveckla och förbättra delkunskapsunderlag som regionalpoHfiken skaU vila på. Enskilda discipliner äremellertid i huvudsak inriktade på den ämnesspecifika teori-och metodutvecklingen,medan de regionala problemen ofta är komplexa till sin natur. Genom allsamordna forskningsresurser i regionens olika delar och underlätta enintegration av olika discipliners kompetens i tvärvetenskapligt inriktadeprojekt bör betydande vinster kunna nås. Av särskilt intresse är möjlighelemaatt knyta samman samhällsvetenskaplig och teknisk forskning. Huvuduppgiftenför ett centmm för regional forskning bör vara all ta inifiafiv tiU ochsamordna tvärvetenskapligt inriktade projekt inom det regionalpolitiska områdetoch sådana områden inom l.ex. teknisk och naturvetenskaplig forskning som kanvara av betydelse för den regionala utvecklingen. Cenlmmet bör vidare fungerasom en länk meUan forskningen och skilda samhäUsintressen i regionen. I dettaavseende bör samarbete ske med andra kontakt- och informafionsorgan i regionen. Chefenför industridepartementet, kommer senare att föreslå regeringen all uppdra ålstyrelsen för i alt skyndsamt utreda den lämpligaorganisationen för ett cenlmm av del slag som här har skisserats. Somutgångspunkt för arbetet kommer därvid att särskilt framhållas behovel avkoppling mellan cenlmmet och det forsknings- och utvecklingsarbete kringinlandets glesbygdsproblem som pågår vid högskolan i saml delutvecklingsarbete som bedrivs i anslutning tiU högskolan i med syfte attstimulera näringslivet i . Därvid kommer också att anges attcenlmmets styrelse lämpligen bör ha en sammansättning som liknar den som ERU: sregionala samverkansgmpp i högskoleregion har. Vidare kommer att anges attsamtliga högskoleenheter i regionen bör vara representerade i styrelsen, liksomatt ett visst inslag av riksrepresen-talion bör ingå i denna. Regeringenhar i skilda sammanhang uppdragit åt forskningsrådsnämnden (FRN) alt redovisa erfarenheternaav tUlgången till särskilda resurser för dyrbar vetenskap-Ug utmslning ettplaneringsunderlag för framtida investeringar i utmslning i anslutning till s.k. big science 1981/82:106 61 elllångsiktigt planeringsunderlag för investeringar i det slag av projekt-anknutendyrbar vetenskaplig utmslning vartUl kostnadsramen Till forskningsrådsnämndensdisposition har använts saml förslagliU resursmässig avvägning mellan de två nämnda slagen av utmslning. FRNhar redovisat nämnda uppdrag i rapporten vetenskapligutmslning. Erfarenheter, planering, Big Science. I rapporten anförs i huvudsakföljande. FRNtillämpar följande kriterier vid fördelning av de särskilda resurserna lillFRN: s disposition för dyrbar utmslning. a) är angelägen med hänsyn lillstörre satsningar inom forsknings- och problemområden som görs avforskningsråden, STU, FRN och andra berörda organ b) bedöms vara motiverad med hänsyn fill behov avkoncentration och profilering av resurserna för forskning nafionelll ochregionalt c) bedöms vara motiverad förvetenskapligt högt kvalificerade forskares/ forskargmppers verksamhet. DärtUlkan utmslning prioriteras som d) möjliggöreffektivt utnyttjande av engagemang i internationellt forsk ningssamarbete eller e) harelt brett användningsområde. Kriteriernasom är förhållandevis allmänt håUna vägs samman vid bedömning avansökningarna. Den vetenskapliga kvaliteten i de projekt ansökningarna avser ärdärvid av avgörande betydelse. Nämnden konstaterar att det ofta har förelegaten för flera forskningsslödjande organ gemensam intressesfär för anskaffning avde utruslningsobjekt för vilka den beviljat medel. För att undvika problem börvid en tänkt samfinansiering med FRN;s medel och resurser från andra källoralllid den totala kostnaden för ulmslningsobjektet redovisas i ansökan. FRNavser alt fortsättningsvis ägna ökad uppmärksamhet åt gränsdragningar mellan användningenav de egna resurserna för utrustningsanskaffning och andra källor. Nämndenkonstaterar vidare att den nuvarande anslagskonslmklionen i stort sett harfungerat väl. Konstruktionen med delramar för beställnings-bemyndigande harenligl nämnden upplevts som posifiv men har hillills endast i mindreutsträckning använts för en successiv uppbyggnad av mycket storautrustningsobjekt. Nämnden har vidare uppmärksammat behovel av all avsättamedel för kostnadsökningar i samband med valutaförändringar och förändringar iden ekonomiska politiken. Samrådetmed och högskoleenheterna har utvecklats men behöver enligtnämnden följas kontinuerUgt. Registreringav existerande utmslning är enligt nämndens uppfattning viktig. Frågan bearbetasav FRN i samråd med UHÄ och UUH. Prop.1981/82:106 62 FRNhar i sin redovisning av planeringsunderlag för investeringar i projeklanknutendyrbar vetenskaplig utmslning utgått från aktuella anslagsframställningar frånforskningsråden och STU, långsikliga program för teknisk forskning,energiforskning m.fl. områden, FRN:s eget underlag till regeringen inför dennaproposition redovisat i rapporten 1982-1986 Vägar,värderingar, val samt slufiigen sådana ämnesvisa prioriteringar som hittUishar framkommit i anslutning fiU fördelning av den särskilda kostnadsramen fördyrbar vetenskaplig utmslning. Tyngdpunkten har därvid komrait alt ligga påmaterial som anknyter till hittillsvarande prioriteringar. Nämndenredovisar prioriterEide ämnesområden inom MFR: s, STU: s, NFR: s, skogs- ochjordbmkels forskningsråds () samt : s verksamhetsområden. Nämndenanser vidare all den vid beslut om fördelning av resurser för utmslningdessutom bör uppmärksamma behov av långsiktig kompetensuppbyggnad inomyllerligare områden som företräds av sektorsorgan eller ligger i gränszonenmellan etablerade ansvarsområden. Dit hör fömtom vissa områden där FRN självhar tagit initiafiv sådana som representeras av organ som Riksbankensjubileumsfond. mol cancer, delegationen för rymdverksamhet,styrelsen för u-landsforskning etc. Nämndensäger sig vidare vilja verka för att en större samordning och samplanering skergenom att flera forskningsgmpper samlas kring gemensamma förslag till lösningav sina ulmslningsproblem. Del skulle då kunna vara möjligt all salsa påavancerad utmslning som annars skulle vara oöverkomlig i de enskilda fallen ochdärigenom saknas inom landets gränser. att den inte har antagit något program för resursfördelningen denärmaste iiren utan anser all denna i princip kommer att vara avhängig avkvaliteten hos den forskning som är relaterad lill föreslagnautmslningsanskaffningar. 1 praktiken är del enligl nämnden emellertid klart attdet är inom naturvetenskap och teknik samt medicin som de flesta angelägnaansökningarna finns och att dessa ämnesområden kommer alt dominera även vidfortsatta resursfördelningar. Nämnden anser dock att utmslning för denlångsikliga kompetensuppbyggnad som stöds av ,arbetarskyddsfonden, statens råd för byggnadsforskning och DFR miisle få enväsentligt ökad andel av resurserna i framliden. kommer också enliglnämndens bedömning markekologiskt inriktad gmndläggande forskning alt medföraökade krav på dyrbar utmslning. Nämndenkonstaterar ifråga om utmslning för s.k. big science inledningsvis att sådanamyckel kostnadskrävande investeringar i utmslning varom del här är fråga, 10milj.kr. eller mer, i huvudsak kan hänföras till NFR: s ansvarsområde. NFR tari sin anslagsframställning för /83 SärskUt upp behovel avutmslning för astronomi, elemenlarparti- Prop.1981/82:106 63 kelfysik,synkrolronljusforskning, acceleratorbaserad forskning, geokos-mofysik ochplasmafysik, atom- och molekylfysik saml kondenserade materiens fysik under1980-talet. Rådet har uppskattat resursbehovet för utmslning enligl nu kändaplaner inom de angivna forskningsområdena fill ca 60 milj. kr. Dåen sådan resursnivå bedömts som orealistisk har rådet i stället vall alt inomramen för tre olika nivåer, nämligen 5, 10 resp. 18 milj. kr. per årexemplifiera sina prioriteringar. FRN:s bedömning utifrån detta material är att vissa av de projekt som ingår i NFR:s exemplifiering knappast har nått en sådan grad av konkretion att de förnärvarande kan ligga till gmnd för en resursplanering.