prop · G503209 · 1981-12-31 00:00:00 — Om inte åtgärder vidtas förutses ökade produktionsöverskott som i huvudsak måste avsättas till låga priser utomlands. Dessa överskott medför stora svårigheter att upprätthålla jordbrukarnas inkomster,eftersom ökade exportkostnader kommer attmedföra minskade avräkningspriser. En förutsättning för att inkomstmålet skall kunna uppfyllas är därför att balans skapas mellan produktionenoch inhemsk efterfrågan. Sådan balans har också förutsatts gälla på animaUeområdet i de Jordbrukspolitiskariktlinjerna . Mot denna bakgrund föreslås i det följande vissa åtgärder som syftar till att stimulera konsumtionenoch begränsa produktionen. 1981/82:209 52 4 NUVARANDE SYSTEM FÖR INFLATIONSSKYDD, INKOMSTFÖLJSAMHET OCH PRISREGLERING Inflationsskyddet under de båda senaste regleringsperioderna (1juli 1978 - resp 1 juli 198I - ) har syftat till attge jordbruket och viss livsmedelsindustri kompensation för prisstegringar på inköpta förnödenheter och för ökade lönekostnader. Vidare har avsetts attföljsamhet skall nås för jordbrukarnas inkomster av egetarbete ooh eget kapital till inkomstutvecklingen för jämförbara grupper. Justeringar av priser och införselavgifter till följd av prisutvecklingen för inköpta produktionsmedel har skettvarje halvår , per den 1 julioch per , överläggningar om ersättningen för eget arbete ooh eget kapital hari princip skett en gång omåret (per ). Till grund för kostnadskompensationen till Jordbruket har legat utvecklingen avpriserna för Jordbrukets produktionsmedel, mätt enligt lantbruksekonomiska samarbetsnämndens produktionsmedels prisindex(PM-index). Beträffande kostnaderna för uppsamling ooh förädling inom ramen för jordbruksprisregleringen harkostnaderna kompenserats med hänsyn till den faktiska kostnadsutvecklingen. Som utgångspunkt för överläggningarna om denna kompensationhar legat kostnadskalkyler som granskats av stråtens pris- ooh kartellnämnd (SPK). Till utgångspunkt för Justeringarna av prisnivån, enligt regeln om inkomstfölJseunhet, har legat löneutvecklingen för de stora kollektiven. Därvid har beaktatsrationaliseringsutvecklingen inom näringen. Vidare har beaktats ändringar av arbetsgivaravgift eller liknande avgift, i vad gäller den s k egenavgiften. Även andra ändrade förutsättningar för näringen till följd av statsmakternas beslut harkunnat tas upp för att efter överläggningar beaktas vid prissättningen. Av tablån nedan framgär debelopp som utgått inom jordbruksregleringen fr o mden . samhet (inkl sociala kostnader ),m m Mkr 1 Vid överläggningarna rådde olika uppfattningar om hurbeloppet skulle framräknasmen enighet nåddes om totalbeloppet, . Den åsyftadeprisnivån inom landet upprätthålls genom två olika regleringar, nämligen dels genom ett särskilt gränsskydd i form av införselavgifter som erläggs på importerade livsmedel, dels genommarknadsregieringar inom landet. Genom de sistnämnda avsätts pristryckande överskott antingen inom landet ellerpä export. 1981/82:209 54 5 JORDBRUKSPRISREGLERINGENS ALLMÄNNA UTFORMNING FÖR PERIODEN 1 1982 - 30 JUNI 1984 5.1 £ordrukarna£ j.nkomser £rån_ejge 'JSJE.' ka£ia 1,_m_m Enligt statsmakternas beslut (prop 1977/78:19, JoU1977/78:10, rskr 1977/78:103) skall, som tidigare nämnts, ett huvudsyfte med jordbrukspolitikenvara att tillförsäkra dem som är sysselsatta inom jordbruket ialla delar av landet en ekonomisk och social standard, som är likvärdig med den som jämförbara grupper uppnår. Detta syfte skall särskilt beaktas vid prissättningen på jordbruksprodukterna. Ipropositionen och utskottsutlåtandet har inkomstmålet inte preciserats och det har inte heller angetts vilka grupper somskall jämföras och hur Jämförelsen skall tillgå. Det framhålls att hänsyn måste tas till säväl ekonomisk som social standard,varför det är svårt att göra exakta mätningar. I förstahand skall enligt nämnda beslut inkomstmålet avse heltidssyssélsatta inom jordbruket. Rimligakrav skall ocksåställas på effektivitet i produktionen.Enligt beslutet är det nödvändigt att göra särskilda låginkomstsatsningar för att inkomstmålet skall uppnås för så stora grupper Jordbrukare som möjligt. En strävan skall därvid vara att nå en ökad utjämning av inkomsterna mellan olika jordbrukarkategorier.Likaså skall enligt beslutet såsom utgå särskilt stöd till jordbruket i norra att kompensera de högre produktionskostnaderna som där föreligger. Detta är en förutsättning om inkomstmålet skall avse sysselsatta inomjordbruket i alla delar av landet. Det anses vidare i riksdagsbeslutet speciellt värdefullt att, inom ramen för särskilda låginkomstsatsningar, åtgärder kunnat vidtas för att förbättra Jordbrukarnas socialastandard, bl a i form av avbytarverksamhet. 1981/82:209 55 Beträffande systemet för inkomstföljsamhetframhålls i jordbruksutskottets utlåtande att inflationsskyddets grundkonstruktion bör bibehållasoch kompletteras med ett system förinkomstföljsamhet enligt i huvudsak tidigaretillämpad metod. Detta innebär inte någonlåsning i fråga om detaljerna för utformningen av inflationsskyddet ooh inkomstföljsamheten. Det börsålunda vid överläggningarnafinnas utrymme för successiva anpassningar med hänsyn till utvecklingen och vunna erfarenheter. Parterna är nu överens om att i förstahand bör även i fortsättningen statistiskt material rörande löneutvecklingenför de stora kollektiven beaktas.Parterna är ookså ense om att sökabredda Jämförelseunderlaget. Även inkomst- och lönsamhets-förhållanden förandra småföretagargrupper bör kunna beaktas, när ett tillförlitligtstatistiskt underlag härför föreligger. Vid, .de_ årliga överläggningarna om inkomstföljsamheten bör möjligheter vidare föreligga attta hänsyn till de olika förhållanden sompåverkar den ekonomiska och socialastandarden inom jordbruket. Rationaliseringsutveoklingen inom näringen börbeaktas på i princip samma sätt som under nuvarande prisregleringsperiod. Parternaär emellertid ense om attrationaliseringsvinsten under kommande prisregleringsperiod, bl a till följd av minskad produktionsvolym, kan komma att bli lägre än vad somvarit fallet . Ändringarav arbetsgivaravgift eller liknande avgift, i vad gäller den s k egenavgiften, bör liksom beaktas vid första möjligaJusteringstillfälle. Även andra ändrade förutsättningar för näringen underregleringsperioden - t ex ändringar i beskattningsregler -till följd av statsmakternas beslut bör kunna tas upp till överläggningar och efter överenskommelse beaktas vid prissättningen. 1981/82:209 56 Parterna har enats om att fr o m avveckla detsärskilda stödet till smågrisproduktionen samt att undanta ålderspensionärer från att erhålla leveranstillägg på mjölk. Det har förutsatts att de medel som utgår för dessa ändamål även fortsättningsvis får användas för produktionsanpassningsåtgärder främst inom fläsk- och mjölkproduktionen samt för åtgärder inom låginkomstsatsningarnas ram (sevidare avsnitt 6 ooh 8). I övrigt bör de låginkomstsatsningar ooh andrasociala satsningar som gjorts fortsätta efter i huvudsak samma grundersom förut ooh utgå inom ramen för de överenskommelser som kan komna attträffas. Parterna har överenskommit att jordbruket, utöver vad som kan erhållas genom rationaliseringar, bör tillföras ett belopp om den 1 juli1982. Vid de överläggningar som förutsätts ske inför I983 bör ersättning utgå motsvarande förtjänst-/löneutveoklingsgarantin för de stora lönekollektiven samt hänsyn tas till en eventuell tillämpning av den s k prisgarantiregelni löneavtalen. överläggningar om inkomstföljsamheten för det andra avtalsåret fär ske inför . Parterna är ense om att ytterligare fördjupa studierna om arbetsinsatserna i jordbruket. Vidare bör resurser sättas in för att inkomstutvecklingen för olika typer av jordbruk skall kunnaberäknas med större tillförlitlighet än . Härmed avses t ex heltidsjordbrukaremed låg sysselsättning utanför jordbruket resp deltidsjordbrukare, nystart:ade jordbrukare kontra etablerade ooh jordbruk med olikaproduktionsinriktning. Omfattningen av detta utredningsarbete blir beroende av ivilken utsträckning särskilda medel ställs till förfogande. 1981/82:209 57 5.2 ?leel_ fö£ £tablering£sWd och jtiH konsumionssimulerande åtgärder Parterna har enats om att Jordbruket bör tillföras ett belopp om som skallanvändas till konsumtionsstimulerande åtgärder och för etablerlngsstöd (se vidare avsnitt 6 och 8). Den1 bör ytterligare tillföras för detta ändamål. För etableringsstödet har kostnaderna /83beräknats till ea ooh under1983/84 till ca . Återstående medel bör användas till konsumtionsstimulerande åtgärder. Medlen kan ställas till förfogandeantingen genom prishöjningareller genom att nya budgetmedel tillförs varvid i senare fallet dessa bör avräknas från totalbeloppen fr o m den 1 juli1982 resp . Väljes alternativet prishöjningar kan medlen tillföras regleringsekonomin antingen genom omfördelning avlivsmedelssubventionerna eller genom avgifter pä produktionen. 5.3 Kostnadsutve£klingen_inom Jo£druket JN och delegationerna är ense om att under den tvååriga prisregleringsperioden (1juli 1982 - ) bör mittpriaer, prisgränser ooh införselavgifterJusteras varje halvår per och den 1 januari.Till gnuid för justeringarna bör i enlighet med prop 1977/78:19 läggas normerade värdevolymer över jordbnikets kostnader för Inköpta produktionsmedel och utvecklingenav produktionsmedelsprisindex (PM-index). Justeringsbeloppet bör beräknas genom att utvecklingen av PM-index under närmast föregående halvårsperiod, respapril-oktober multipliceras med den normerade värdevolymen för jordbrukets kostnader. Mednormerad värdevolym avses här jordbrukets totala kostnader(exklusive kostnader föreget arbete.ooh eget kapital) under ett normalt år. 1981/82:209 58 Liksom bör kostnadskompensationen utgå enbart för den produktion som avsätts inom landet (inklutbyteshandel). Fördelningen avkompensationsbeloppet påolika produkter bör ookså ske på grundval av inom landet försålda kvantiteter. Den normerade värdevolymen för jordbrukets kostnader bör således reduceras medexportproduktionens andel (exkl utbytesexport). Exportproduktionens andel bör beräknas som exportintäkternas andel av totalaproduktionsvärdet. Den reducerade värdevolymen bör användas som underlag vid beräkning av kompensationsbeloppet.Motsvarande reducering börockså göras vid beräkning av kostnader för uppsamling och förädling samt vid beräkning av de belopp som tillförs i inkomstföljsamhet. I likhet med tidigare bör värdevolymen oniräknas en gång per regleringsår. Vid övriga regeltillämpningar bör den justeras med hänsyn till utfallet vid närmast föregäende Justeringstillfälle. Möjligheterbör även fortsättningsvis föreligga att vid regeltillämpningarna ta upp till övervägande huruvida det registreradeindexutfallet ger en rättvisandebild av den faktiska kostnadsutvecklingen. PM-index registrerar inte förändringarna i kostnaderna för den lejda arbetskraften ijordbruket. Om det kan påvisasatt markanta awikelser frånfaktisk kostnadsutveckling (inkl för den lejda arbetskraften) föreligger, som leder till inte avsedda effekter, bör detta kunna beaktas vidinflationsskyddets tillämpning. Under överläggningara har frågan om kompensationen för avskrivningskostnadernadiskuterats. Parterna har enats om att Jord-bmiket under normala förhållanden bör kompenseras för avskrivningskostnaderna enligtnuvarande principer. med t ex starka förändringar i investeringsvolym ochinflation samt stora ändringari den ekonomiska politiken, som markant ändrar förutsättningarna för beräkningarna, kan överläggningar om kompensationen för avskrivningskostnaderna tas uppen gäng i samband med diskussionerna om inkomstföljsamheten. Sådana överläggningar kan ske första gängen inför . Prop.1981/82:209 59 övriga kostnader bör kompenseras enligt nu gällande riktlinjer. köpfodermedel i PM-index skall såsom tidigare tillämpas ett tremånadersmedeltal. i PM-index påverkas av ändringar i införselavgifter på fodermedel inomjordbruksprisregleringen. Inflytande införselavgifter, som tillförs jordbruket, påverkar storleken av beloppet för avgiftsmedel inom fördelningsplanen. Dessa förhållanden kan i vissa fall leda tillatt över- eller underkompensation för jordbruket uppkommer vid regelutlösningar. Det belopp som skall tillföras jordbruket vid regelutlösningar bör därför, på sätt som skett, korrigerasvid ändringar i influtna införselavgifter på fodermedel. Det sagda innebär att, om avgiftsmedlen under ett regleringsår överstiger , skall överskjutande medel - utom för fodersäd utöver normerade kvantiteter - avdrasfrån beloppet för kostnadskompensation. Understigerbeloppet , skall ingen korrigering ske. Parterna är ense om att den avgift på handelsgödsel som föreslås införd (se avsnitt 7) i likhet med vadsom gäller för fodermedel inte bör kompenseras inominflationsskyddet via PM-index, eftersom intäktema av denna avgift förutsätts användas inom jordbruksprisregleringen. Oordbruket tillfördes ett engångsbelopp om som kompensation för vissa eftersläpningseffekter i kostnadskompensationen.Då denna effekt delvis kvarstår har parterna enats om attbeloppet bör utgå också /83. bör, med hänsyn till inflationens ooh kostnadskompensa-tionensutveckling, prövas om beloppet skall utgå också för tiden därefter. 1981/82:209 60 5.4 Kotnae£ £ö£ up£saml.ing_ooh_f2rdling Beträffandekostnaderna för uppsamling och förädling inom ramen för Jordbruksprisregleringen harparterna enats om att kompensationen bör utformas på i huvudsak samma sätt som . Hänsyn bör således tas till den faktiskakostnadsutvecklingen, varvid även prisutvecklingen för biprodukter vid slakt bör beaktas till 75 $. Utgångspunkt för överläggningarna om denna kompensation bör vara kostnadskalkyler somgranskats av SPK. För övrig livsmedelsindustri har vid SPKsprisövervakning uppställts vissa riktlinjer med bl a kravpå viss produktivitetsutveckling.Parterna är överens om att samma riktlinjer somgäller för andra livsmedelsindustrier, vilkaär föremål för prisstopp och prisövervakning av SPK, också bör gälla för uppsamling och förädling inom jordbruksprisregleringen.Härför talar vidare bl a attstatsmakterna har beslutat att effektivitetsutvecklingen på sistnämnda område skall mätas i efterhand ooh skäligheten bedömas. Härvid får hänsyn tas till de särskilda förutsättningar som gäller för ifrågavarande industrier. bör parallellt med sedvanliga beräkningar göras kostnadsberäkningJU' baserade på indexmätningar enligt det system somutretts inför nu avslutade överläggningar. Slutlig ställning till en eventuell övergåiig till kompensationsberäkningar baserade på indexmätningar får tas därefter. Partema har enats om att ta upp frågan om hur kompensationen för kapitalkostnaderna skall beräknas samt hur volymförändringar skall beakt:as vidkompensationsberäkningarna vid de överläggningar som förutsätts ske inför . Prop.1981/82:209 61 5.5 Prisgränssystemet m m genomfördes vissa ändringar i prisgränssystemet. Bl a justerades mittprisernaså att dessa i huvudsak överensstämde med de faktiska priserna. Isamband härmed anpassades införselavgiftema till de nyamittpriserna. Införselavgifterna Justerades vidregelutlösningarna I981 och den 1Januari 1982 med hänsyn till det behov av gränsskydd som då bedömdes föreligga. En särskild korrigeringsregel infördes, vilken innebär att eventuell över- eller underkompensation i förhållande till mittpriserna delvis kanbeaktas i efterhand. Denna korrigeringsregel innebar att dittillsvarandeVM-klausul kunde utgå. För flertalet av de prisgränssatta produkterna företogs bl a en krympning av spännvidden mellan prisgränserna. Parterna har enats om att de omläggningar av prisgränssystemet som genomfördes från bör kvarstå under kommande regleringsperiod.Detta innebär bl a att införselavgifterna varje halvår, per och den 1juli, bör justeras med hänsyn till det behov av gränsskydd som då bedöms föreligga. Utgångspunkterna för fastställandet av gränsskyddet bör redovisas för de båda delegationerna, medan detankommer på JN att till regeringen lämna förslag om normalinförselavgifternas storlek. Vidare bör en eventuell tillämpning av korrigeringsregeln ske,förutom som tidigare överenskommits , vidde överläggningar som förutsätts äga rum inför och den 1 juli1984. Som förutsättning för att produktionsanpassande åtgärder (se avsnitt 6) genomförs bör gälla att återhållsamhet visas vid prissättningen. Parterna är dock ense om att som villkor för produktionsbegränsande åtgärder inte skall krävas att priset sätts under mittpriset. Detta hindrardock inte att priset i dessa situationer kan komma att ligga under mittpriset. 1981/82:209 62 Om väsentligtändrade förutsättningar för utrikeshandeln, häri inberäknat mera betydande växelkursändringar, inträffar , bör det liksom ankomma på JN att efter överläggningar med de båda delegationerna lägga fram förslag till de åtgärder som kan anses påkallade för att syftet med det nu framlagda förslaget skall uppfyllas. 5.6 Ut by teshan de 1. Beträffandeutbyteshandeln med kött oohfläsk bör de regler som gällt för regleringsperioderna 1 1978- gälla ookså för tiden efter . 5.7 PrS£ätning£n_p£ spannmål spannmålsskörd lämnade för de flesta grödor en högre hektaravkastning än normalt, överskottet är nu till största delen avsatt på export. Den ekonomiska ställningen i regleringsföreningen , ekonomisk förening, som vid ingången till regleringsäret 1981/82 visade ett överskott av ea beräknas vid ingången till nästa regleringsår förbytas till ett underskott om oa 83Mkr. De internationella spannmålspriserna har visat enfallande tendens. har i sina prognoser därförinte vågat räkna med högre exportpriser än de som i genomsnitt erhållits /82. Vid normalskOrd1982 beräknas därför underskottet i regleringskassan för spannmål stiga kraftigt. Parterna harenats om att underskottet i spann-mälsregleringen vid normalskörd ooh nu förväntad internationell prisnivå /83 ej bör överstiga . Lantbrukarnas förhandlingsdelegation har förklarat sig berett att av regleringsmedelsom tilldelas jordbruket överföra medel till kassan så att den vid nämnda förhållanden vid utgången av 1982/83 ej har större underskott än . Skulle skörden bli större än normalt kommer jordbruket liksomtidigare år att antingen få tillskjuta ytterligare medel ellergodta en sänkning av de preliminära prisema. 1981/82:209 63 Om världsmarknadsprisernablir lägre än som antagits bör en ökning av underskottet kunna medges.Hur detta ytterligare underskott slutgiltigt skall finansieras bör tas upp vid kommande överläggningar. Förslagetinnebär ej att vare sig staten, konsumentemaeller jordbruket binder sig för hur underskottet skall betalas. Spannmålsregleringens finansiering bör enligt statsmakternas beslut prövas en gång per regleringsär. Förslagtill ändringar av mittpriser, prisgränser och införselavgifter samt till fördelning av de totala beloppen vid kommcmdejusteringstillfällen bör som läggas fram av JN efter överläggningar med Lantbrukarnas förhandlingsdelegation oohkonsumentdelegationen för attprövas av statsmakterna. De totalbelopp som skall tillföras jordbruket i samband medjusteringarna bör fördelas mellan de olika varuslagenbl a med hänsyn till önskemål om produktionens utveckling oohinriktning samt rationaliseringsutveoklingen i jordbruket. Fördelningen på olika varuslag bör så långt som möjligt ske på sådant sätt att jordbruket bedöms erhålla avsedd inkomstförbättring. I övrigtbör, där annat ej framhålls, regleringen bygga på de regler som gäller under innevarandeprisregleringsperiod. 1981/82:209 64 6 ÅTGÄRDER FÖR KONSUMTIONSSTIMULANS OCH 6.1 nl,edning Med hänsyn till den rådandeoch förväntade obalansen mellan produktion oohkonsumtion är parterna ense om att ätgärder bör vidtas som syftar till att stimulerakonsumtionen och begränsa produktionen.Enligt parternas uppfattning krävs en kombination av åtgärder för att produktionsbalansen skallkunna återställas inom rimlig tid. 6.2 Konsumti£n£sMmulerande_ ätgärder Parterna är ense om att det är angeläget att stimulera konsumtioneninom landet av framförallt nötkött och fläsk. Särskilda medel föreslås därför avsatta för detta ändamål (se avsnitt 5.2). Parterna är dessutom ense om att inom ramen för köttregleringen bekosta ytterligare åtgärder för att främja den inhemska kött- och fläskkonsumtionen under förutsättning att kostnaden härför i stort sett ej bedöms bli högre än för motsvarande export. En arbetsgrupp med representanter bl a från JN och delegationerna kommer atttillsätt:as för att ta fram förslag till konsumtionsstimulerandeätgärder. Som exempel pä åtgärder kan nämnas rabattering av nötkött ooh fläsk till skolmåltider. Parterna har också diskuterat om inte sådana åtgärder borde omfatta även övriga animalieprodukter. En rad skäl talar dock för att åtgärderna i första hand bör avse nötkött ooh fläsk, eftersom den största obalansen råder och förvänt:as råda för dessa produkter.Konsumtionsminskningarna har ookså varit störst här. Dessa produkter beräknas dessutom komma att svara för en allt större del av de ökande exportkostnaderna. 1981/82:209 65 Som framhållits är det inte möjligt att inom rimlig tid återvinna balans på animaUeområdet endast genom att stimulera konsumtionen.Även produktionsbegränsande åtgärder måste vidtas. Vid överläggningarna har bl a följande ätgärder diskuterats. Frågaiiom en tidsbegränsad investerlng.3kontroll hcu~varit uppe till diskussion vid överläggningarna. Olika uppfattningar råder säväl mellan delegationerna som inom nämnden om det lämpliga i att genomföra en sådan åtgärd. Lantbrukarnas förhandlingsdelegation förordar en investeringskontroll,medan konsumentdelegationen inte anser sig kunna acceptera denna åtgärd. Animalieproduktionen kan hällas tillbaka genom att helt eller delvisminska det statliga stödet för investeringar på detta område. En sädan åtgärd bör i så fall ges en tidsbegränsad giltighet. Under budgetåret 198O/81 bifölls610 ansökningar på totalt ca avseendestatligt stöd till byggnadsinvesteringar.Motsvarande siffror för1979/80 var 907 ansökningar och ca . Ett allmänt villkor förstatligt stöd är att detta utgår endast om sökanden med hänsyn till ekonomisk ställning och kreditmöjligheter annars inte kan genomföra investeringen på skäliga villkor. Producenter med godtillgång på eget eller lånat kapital kan dock genomföra Investeringar utan statligt stöd. 5 1981/82. 1 saml Nr 209 1981/82:209 66 Lantbruksstyrelsen har i cirkulärskrivelse föreskrivit att lantbruksnämnderna med hänsyn till marknadsläget för fläsk i princip inte tillsvidare skallbevilja statligt stöd till investeringar i dennaproduktionsgren. Om starka skäl föreligger för stöd skall beslutet underställas styrelsens prövning. Lantbruksstyrelsen avser attefter samråd med JN ta ställning till en eventuell begränsning av statligt stöd till investeringar för övriga animaliegrenar. Oljekraftfoder är belagt med Importavgift. Dennuvarande införselavgiften på oljekraftfoder syftar främst till att ge oljekraftfoder en iförhållande till fodersäd anpassad prisnivå. Avgiften får även användas som styrmedel. En höjningav oljekraftfoderavgiften utöver en anpassning till fodersädspriserna verkar återhållandepå produktionsutvecklingen inom animalieomrädet och stimulerar odling avinhemska proteingrödor. erhålls medel för finansiering av jordbruksprisregleringen. De proteinfodermedel som f n är belagda med avgift är sojamjöl, rapsmjöl, övrigt oljekraftfoder samt glutenfoder.För att erhålla någon betydande effekt på produktionen krävs avgiftshöjningar, utöver vad som är motiverat med hänsyn till fodersädspriserna , av storleksordningen 1kr per kg. Detta skulle innebära en tredubbling av avgiften, vilket skulle ge en höjning av priset med 50 J. Vid en så stor avgiftshöjning bör en avgiftsbeläggning ske på allt proteinfoder för att undvika konkurrenssnedvridandeeffekter. Detta skulle Innebära att även fiskmjöl skulle avgiftsbeläggas, vilket av handelspolitiska skäl torde stöta på svårigheter. Endast en begränsad höjning av avgiften på oljekraftfoder är därför lämplig. 1981/82:209 67