prop · G503197 · 1981-12-31 00:00:00 — när underlaget inte överstiger 19 basenheter enligt lagen(1977:1071) om basenhet: av den del av underlaget som överstiger 16basenheter; 19 men inte 20 basenheter tilläggsbeloppet för 19 basenheter och av återstoden 20" " 21" 21" " 23" 23" " 26" 26" " 45" 6 § Vid 1984 och1985 års laxeringar skall de nya bestämmelserna i 11 § 3 mom. lagen (1947:576)om statlig inkomstskatt inte tUlämpas. I stället fillämpas vid dessa taxeringaräldre bestämmelser i 9§ 3 och 4 mom. samt 11 § 1 mom. Qärde-nionde styckenasamma lag. Därvid skall dock, i stället för de äldre bestämmelserna i 11 § 1mom. åttonde stycket första meningen nyssnämnda lag, tillämpas de nyabestämmelserna i 11 § 3 mom. tredje stycket andra meningen samma lag. 7 § Vid 1984 årstaxering skall, i stäUet för de nya reglerna i 12§ andra stycket lagen(1947:576) om statlig inkomstskatt, gälla att gmndbelopp inte skall tas ut iden mån det överstiger ett belopp motsvarande minskat med den kommunala skattesatsen påinkomstdelar som inte överstiger 30 basenheter, minskat med den kommunala skattesatsen påinkomstdelar som överstiger 30 men inle 45 basenheter, minskat med den kommunala skattesatsen påinkomstdelar som överstiger 45 basenheter. 8 § Vid taxering skall, i stället för de nyareglerna i 12 § andra stycket lagen (1947:576) om slallig inkomstskatt, gälla alt grundbelopp inte skaU las ut i den mån del överstiger ett belopp motsvarande minskat med den kommunala skattesatsen påinkomstdelar som inte överstiger 30 basenheter. 1981/82:197 15 65procent minskat med den kommunala skattesatsen på inkomstdelar som överstiger30 men inte 45 basenheter, 62procent minskat med den kommunala skattesatsen pä inkomstdelar som överstiger45 basenheter. 9 §Vid 1984 och taxeringar skall vad som i 12 § första och Qärde styckena lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt sägs om filläggsbelopp. A-underlag och B-underlag i stället avse gmndbelopp, beskattningsbar A- inkomsl och beskattningsbar B-inkomst. 10 § Vid taxering skall ifråga om förvärvskälla för vilken beskattningsåret har börjat före den 17 april1982 iakttas följande. Underlaget för tilläggsbelopp skall inte ökas medsådant avdrag för underskott i förvärvskällan som avses i 10§ 3 mom. förstastycket 1 lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt i den mån underskottetbelöper på tid före nyssnämnda dag. Härvid skaU - om den skattskyldige intevisar annat - så stor del av underskottet anses hänförligt till tid före den 17april 1982 som svarar mot förhållandet mellan den del av beskattningsåret sominfaller före nämnda dag och hela beskattningsåret. Motsvarande skall gälla ifråga om räntetillägg enligt 10 § 6 mom. första-tredje styckena. 11 § Vid beräkning av underlag förtilläggsbelopp skall den beskattningsbara inkomsten inte ökas med förlustavdragsom hänför sig till beskattningsår för vilket taxering skall ske ellertidigare, avdragför underskott som hänför sig till beskattningsår som nämnts men enligt 4§1 mom. första stycket 3 lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt inte fått drasav, underskottsom har uppkommit tiU följd av att reparationskostnader hänförliga till sådantbeskattningsår som nämnts fördelats med stöd av reglema i punkt 8 avanvisningarna till 25 § kommunalskattelagen (1928:370). 12 § Vid beräkning av underlag förtilläggsbelopp fär avräkning enligt de nya bestämmelsema i 10§ 5 mom. lagen(1947: 576) om statlig inkomstskatt inte ske av underskoll som har uppkommitunder beskattningsår för vilket taxering skall ske eller tidigare. 13 § Beslut enligt äldrebestämmelser i 12 § lagen (1947:576) om stafiig inkomstskatt fillämpas sistagången i fråga om förra hälften av /83. Lagom ändring i lagen (1977:1071) om basenhet enligt 10 § 1 mom. lagen (1947:576)om statlig inkomstskatt Härigenom föreskrivsatt rubriken fill lagen (1977: 1071) om basenhet enligt 10 § 1 mom. lagen(1947:576) om statlig inkomstskatt samt l-3§§ lagen skall ha nedan angivnalydelse. Basenhetenligl 10 § I mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt faslslälles avregeringen varje är före utgången av september månad. Basenhetenligt 10 § 1 morn. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt fastställes avregeringen/ran och med före utgången av september månad. Basenhet utgör för varjelaxeringsår ett belopp som motsvarar mulfiplicerat med åretsjämförelsetal. Basenheten av-mndas nedåt lill helt hundratal kronor. Basenhet utgör för varjetaxeringsår ett belopp som motsvarar multiplicerat med åretsjämförelsetal. Basenheten av-mndas nedåt till helt hundratal kronor. Jämförelsetalet förtaxeringsåret är det tal som anger förhållandet mellan det allmänna prisläget iaugusti månad före taxeringsåret och augusti månad . Därvidskall förändringarna i det allmänna prisläget beräknas med bortseende frånindirekta skatter, tullar, avgifter och ändringar i energipriser samt tillägggöras för subventioner. Jämförelsetalet för taxeringsåretär det tal som anger förhållandet mellan det allmänna prisläget före taxeringsåret och augusti månad . Därvid skallförändringarna i det allmänna prisläget beräknas med bortseende från indirektaskatter, tullar, avgifter och ändringar i energipriser samt tillägg göras försubventioner. Dennalag träder i kraft den och tillämpas första gången vid 1984 årstaxering. Basenheten skall vara , 7700 kronorför och . 'Senaste lydelse 1980:1060. Senaste lydelse 1980: 1060. Lagom ändring i lagen (1970:172) om begränsning av skatt i vissa fall Härigenomföreskrivs att 3-6 §§ lagen (1970:172) om begränsning av skatt i vissa fall'skall ha nedan angivna lydelse. Vidprövning av skatlebegräns-ningen faslslälles ett spärrbelopp med hänsyn tUl denbeskattningsbara inkomst som beräknats för den skallskyldige enligt lagen(1947:576) om statlig inkomstskatt vartiU skallen hänför sig. Denbeskattningsbara inkomsten, minskad med , skall ökasmed särskilt investeringsavdrag, ökasmed påförda egenavgifter enligl lagen (1981:691) om socialavgifter och avdragför avsättning för egenavgifter, minskasmedresliluerade, avkortade eller avskrivna egenavgifter samt till beskattningåterfört avdrag för avsättning för egenavgifter, aUlunder förutsättning att den skattskyldige vid beräkningen av den beskattningsbarainkomsten erhålUt avdrag eller beskattats för intäkt av här angivet slag. Omden skaltskyldige erlagt sjömansskatt under beskattningsåret, skall denbeskattningsbara inkomsten ökas med den till sjömansskatt beskattningbarainkomsten och enligt I § 2 mom. lagen (1958:295) om sjömansskatt skattepliktigdagpenning. Vidprövning av skattebegränsningen fastställs ett spärrbelopp med hänsyn tUl denbeskattningsbara inkomst och del underlag för lillläggsbelopp som beräknatsför den skattskyldige enligt lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt, iförekommande faU efler sådan justering som skall ske enUgt andra och tredjestyckena. Denbeskattningsbara inkomsten och underlaget för tilläggsbelopp skall ökas med vidlaxeringen medgivet särskilt investeringsavdrag. Omden skaltskyldige erlagt sjömansskatt under beskattningsåret, skall denbeskattningsbara inkomsten och underlaget för tilläggsbelopp ökas med dentill sjömansskatt beskattningsbara inkomsten och dagpenning som ärskattepliktig enligt 1 § 2 mom. lagen (1958:295) om sjömansskatt. 'Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:772. Senaste lydelse 1981: 1151. 2 1981/82. Spärrbeloppet utgör av den del av denskattskyldiges enligtförsta stycket beskattningsbara inkomst, ökad ellerminskad enligt andra och tredje styckena, som ej överstiger 30 basenheterenligt lagen (1977:1071) om basenhet enligt 10 § I mom. lagen (1947:576) omslalUg inkomstskatt och av överskjutande belopp. Spärrbeloppet utgörs av summan av 50procent av den justerade beskattningsbara inkomsten, 25procent av det justerade underlaget för tilläggsbelopp till den del dettaunderlag inte överstiger 45 basenheter enligt lagen (1977:1071) om basenhet, 30procent av det Justerade underlaget för tilläggsbelopp till den del dettaunderlag överstiger 45 basenheter enligt nämnda lag. Spärtbelopp enligt 3 § jämförs med sammanlagda beloppet av slallig inkomstskatt, förmögenhetsskatt och inkomstskatt som beräknats för den skattskyldige pä gmnd av taxeringen (skattebeloppet). I skattebeloppet inräknas även sjömansskatt, om den skattskyldige erlagt sådan skatt under beskattningsåret. Spärtbelopp enligt 3 § jämförs med sammanlagda beloppet avstatlig inkomstskatt, förmögenhetsskatt, inkomstskatt ochegenavgifter enligt lagen (1981-691) om socialavgifter som beräknats för denskaltskyldige på gmnd av taxeringen (skattebeloppet). I skattebeloppetinräknas även sjömansskatt, om den skattskyldige erlagt sådan skatt underbeskattningsåret. Är denskattskyldige berättigad till nedsättning av statlig inkomstskaft ellerförmögenhetsskatt genom skattereduktion som avses i 2 § 4 mom. uppbördslagen(1953:272), 2 § lagen (1978:423) om skattelättnader för vissa sparformer eller5 § lagen (1980:1047) om skattereduktion för aktieutdelning eller genomavräkning av utländsk skatt enligt särskilda föreskrifter, skall skattebeloppenligt första stycket beräknas som om skattere-dukfion eller avräkning av skattinte hade skett. Omskattebeloppet enligt 4 § är högre än spärtbeloppet nedsätts den statligainkomstskatten och förmögenhetsskatten med överskjutande belopp. Förmögenhetsskallenfår dock med tillämpning av denna lag inte bli lägre än skatten pä 50 procentav den skattskyldiges beskattningsbara förmögenhet. Omskattebeloppet enligt 4 § är högre än spärtbeloppet nedsätts den statligainkomstskatten och förmögenhetsskatten med överskjutande belopp. Nedsättningav statlig inkomstskatt får avse både grundbelopp och tilläggsbelopp.Tilläggsbelopp får dock inte nedsättas med större belopp än som motsvarartilläggsbelopp beräknat på den beskattningsbara inkomsten enligt lagen (1947:576)om statlig 'Senaste lydelse 1981:1151. " Nedsättning sker av den statliga förmögenhetsskatten ominfe en annan ordning kan antas vara förmånligare för den skattskyldige.Skat-lenedsättning som avses i 4 § andra stycket verkställs sedan nedsättninghar sketl enligl första stycket i denna paragraf. Förmögenhetsskatten får inte nedsättas såatt skatten blir lägre än skatten på av den skatlskyldigesbeskattningsbara förmögenhet. Nedsättningsker av den statliga förmögenhetsskatten om infe en annan ordning kan antasvara förmånligare för den skattskyldige. Ifråga om inkomstskatt skallnedsättning i första hand ske av grundbelopp. Skattenedsältning som avses i 4 §andra stycket verksläUs sedan nedsättning har skett enligt första stycket idenna pragraf. För makarsom levt tillsammans under beskattningsåret skall, såvitt angår senarebeskattningsår än del under vUkel äktenskapet ingåtts, skaltebegränsningen skemed hänsyn till makamas sammanlagda beskattningsbara inkomst och derassammanlagda skattebelopp enligt 4§. Förmakar som levt fillsammans under beskattningsåret skall, såvitt angår senarebeskattningsår än det under vilket äktenskapet ingåtts, skattebegränsningen skemed hänsyn till makarnas sammanlagda j'm5-leradebeskattningsbara inkomst, sammanlagda justerade underlag för tilläggsbelopp ochsammanlagda skattebelopp enligt 4 §. Det belopp, varmed nedsättning av till-läggsbelopphögst .får medges enligt 5 § första stycket, beräknas dock med utgångspunkt iden beskattningsbara inkomsten för var och en av makarna. Har vid beräkningav tilläggsbelopp B-underlag hos ena maken sammanlagts med andra makensunderlag för till-läggsbelopp skaU vid denna beräkning motsvarande belopp avförstnämnda makes beskattningsbara inkomst, dock högst hela denna inkomst,sammanläggas med den andra makens beskattningsbara inkomst. År makarnasA-underlag lika stora skaU sammanläggningen ske hos den make, vars beskattningsbarainkomst med lägst belopp understiger underlaget för till-läggsbelopp.Spärrbelopp och det belopp, varmed nedsättning av till-läggsbelopp högsl fårmedgivas, fördelas på makarna efler förhål- Prop.1981/82:197 20 landetmellan deras justerade beskattningsbara inkomster. Ombeskattningsbar förmögenhet fastställes gemensamt för makar eller för föräldraroch barn enligt 12 § 1 mom. lagen (1947:577) om statlig förmögenhetsskatt, skallberäkning enligt 5 § första stycket av den statliga förmögenhetsskatten ske av den gemensamt bestämda beskattningsbara förmögenheten. Ifall som avses i andra stycket fördelas det belopp, varmed nedsättning av skatthögst får medgivas, på makar och barn efter förhållandet mellan derasskattepliktiga förmögenheter. Bestämmelsernai första, andra och tredje styckena om makar äger motsvarande tillämpning påskattskyldiga som avses i 65 § sista stycket kommunalskatlelagen (1928:370). Dennalag träder i kraft den och tillämpas första gängen i fråga om skattsom påförs på grund av taxering. I fråga om 1984 års taxering skaUdock de i 3 § tredje stycket angivna procenttalen vara 67, 8 och 10 samt ifråga om 1985 års taxering 58, 17 och 20. Lagom ändring i lagen (1958:295) om sjömansskatt Härigenom föreskrivsatt 7 och 8 §§, 9 § 2 mom., 12 § 1 mom. samt de tabeller som avses i 7 § 1 mom.och 8 § lagen (1958:295) om sjömansskatt' skaU ha nedan angivna lydelse. Här i riket bosatt samt bosatt i , , eller skall erlägga sjömansskatt pä beskattningsbar månadsinkomst. a) vid anställning ombord på fartyg,som huvudsakligast användes i Qärrfart, enligt vid denna lag fogad tabell F,samt b)vid anställning ombordpå annat fartyg enligt vid denna lag fogad tabeU. a) vid anställning ombord pä fartyg,som huvudsakligast användes i Qärrfart, enligt vid denna lag fogade tabellernaF och FT, samt b)vid anställning ombordpå annat fartyg enligl vid denna lag fogade tabellerna N och NT. 1. ogift utan barn skatt enligt kolumn 1, 2. gift skatt enhgt kolumn 2-3, samt 3. ogift med barn skatt enligt kolumn 4. Skattebelopp enligt tabellerna utgår i heU krontal, varvid öretal över femtio avmndas uppåt och annat örelal bortfaller. Bestämmelserna i 65 § kommunalskatlelagen äga motsvarande tillämpning i fråga om sjömansskatt. 2 mom. I särskilda fall måsjömansskattenämnden föreskriva, att sjömansskatt skall erläggas enligt tabellF jämväl vid anställning ombord på fartyg, som huvudsakligast användes inärfart. Nämnden mä i särskildafall medgiva, att denna lag tillämpas vid anställning ombord på lastfartyg,som huvudsakligast användes i inre fart, om fartyget har certifikal för storkustfart och även nylQas i sådan fart samt är försett med giltigsjömansmUa. Därvid skall sjömansskatt erläggas enligt tabeU N. (Se vidareanvisningarna.) 2 mom. I särskilda fall måsjömansskattenämnden föreskriva, att sjömansskatt skall erläggas enligttabellerna F och Fr jämväl vid anställning ombord på fartyg, som huvudsakligastanvändes i närfart. Nämnden må i särskildafall medgiva, att denna lag fillämpas vid anställning ombord på lastfartyg,som huvudsakligast användes i inre fart, om fartyget har certifikal för storkustfart och även nyttjas i sädan fart samt är försett med giltigsjömansrulla. Därvid skall sjömansskatt erläggas enligt tabellerna N och NT. (Sevidare anvisningarna.) 'Lagen omtryckt 1970:933. Senastelydelse av lagens rubrik 1974: 777. Senaste lydelse 1974: 777. ' För , som icke skall erlägga sjömansskatt enligt 7 §1 rnom. (utländsk ), skall sjömansskatt utgå pä beskattningsbar månadsinkomst a) vid anställningombord pä fartyg, som huvudsakligast användes i Qärrfart, enligt vid denna lagfogad tabell F kolumn U, samt b) vid anställningombord pä annat fartyg enligt vid denna lag fogad tabeU N kolumn U. Skattenligt första stycket utgår icke, om sjömannen på godtagbart sätt visar, atthan är skattskyldig i annat land för inkomsten ombord. Bestämmelsemai 7 § 1 mom. tredje stycket och 7 § 2 mom. äga motsvarande tillämpning i frågaom skatt enligt denna paragraf (Se vidare anvisningarna.) Bestämmelsernai 7 § 1 mom. tredje stycket och 7 § 2 mom. till-lämpas också i fråga om skattenligt denna paragraf. Därvid skaU dock i fall som avses i 7 § 2 mom. förstastycket skatt erläggas enligt tabell F kolumn U och i fall som avses i andrastycket av samma lagrum enligt tabell N kolumn U. (Se vidare anvisningarna.) 2 mom.'Skatten på engångsbelopp beräknas för sig och utgår med den procentandel, somskatten på den beskattningsbara månadsinkomsten under den månad, närengångsbeloppet avräknas, utgör av månadsinkomsten jämte värdet av fri kost.Har sjömannen icke varit anställd i redarens Qänst under nämnda månad, bestämmesprocenttalet med hänsyn fill hans närmast uppburna månadsinkomstoch värdet av fri kost. Ojämnt procenttal jämnas uppåt till närmast hela tal.Skatten på engångsbelopp erlägges i helt antal kronor, varvid överskjutandeöretal bortfaller. (Se vidare anvisningarna.) 2 mom.Skatten pä engångsbelopp beräknas för sig och utgår med den procentandel, somskatten på den beskattningsbara månadsinkomsten under den månad, närengångsbeloppet avräknas, utgör av månadsinkomsten jämte värdet av fri kost.Beräkningen skaU iförekommande fall ske särskUt för skatt enligl tabell F ochskatt enligt tabeU FT eller skatt enligt labeU N och skatt enligt tabell NT.Har sjömannen icke varit anställd i redarens tjänst under nämnda månad,bestämmes procenttalet med hänsyn till hans närmast uppburnamånadsinkomst och värdet av fri kost. Ojämnt procenttal jämnas uppåt fillnärmast hela tal. Skatten på engångsbelopp erlägges i helt antal kronor, varvidöverskjutande öretal bortfaller. (Se vidare anvisningarna.) * Senaste lydelse 1974:777. 'Senaste lydelse 1971:814. 1981/82:197 23 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 12 § / mom. Gör , som har att erlägga sjömansskattenligt 7 §, sannolikt att han året efter beskattningsåret vid taxering enligtlagen om statlig inkomstskatt skulle kunna påräkna avdrag för a) underskott åegen eller makes förvärvskälla, b) utbetalning avperiodiskt understöd, c) avgift försådan pensionsförsäkring, som avses i 46 § 2 mom. första stycket 6)kommunalskatlelagen (1928:370), d) sådant underhåll av icke hemmavarande barn, somavses i 46 § 2 mom. första stycket 4) kommunalskattelagen, eUer e) nedsatt skatteförmåga må genom beslut om jämkning föreskrivas, att den eljestbeskattningsbara inkomsten skaU minskas med belopp motsvarande vad av sådantavdrag kan antagas icke bliva utnyttjat vid nu nämnd taxering. Jämkning i fall som avses vid a)- Jämkning i fall som avses vid a)- d) må dock endast medgivas, om d) må dock endast medgivas,om den tiU sjömansskatt beskattnings- den till sjömansskatt beskattnings bara inomsten därigenom nedsättes bara inkomsten därigenom ned- med . som avses vid a) skaU minskning av inkomsten inte ske vidbestämmande av skatt enligt labeU FT eller NT. Senaste lydelse 1978:916. Tabeller för beräkning av sjömansskatt TabeU F kolumn 1 (Ogift utan bam) gräns, kr. Tabeil F kolumn 2-3 gräns, kr. " Senaste lydelse 1979: 1160 Tabell F kolumn 4 (Ogift med bam) gräns, kr. +85,0 be- Tabell F kolumn U gräns, kr. TabeU N kolumn 1 (Ogift utan bam) gräns, kr. Tabell N kolumn 2-3 gräns, kr. Tabell N kolumn 4 (Ogift med bara) gräns, kr. Tabell N kolumn V gräns, kr. Föreslagen lydelse Tabeller för beräkning av sjömansskatt (Ogift utan bara) gräns, kr. 7 200- 7 800 Tabell F kolumn 2-3 gräns, kr. TabeU F kolumn 4 (Ogift med bam) gräns, kr. Tabell F kolumn U gräns, kr. Tabell FT kolumn 1-3 (Ogift utan bam samt gift ) Beskattningsbar månadsinkomst, kr. Skatt på inkomst vid skiktets nedre gräns, kr. Skatt på inkomst utöver skiktets nedre gräns 9000- 9600 9600-11400 11400-12000 12000-13800 + + + 3,+ 5, + 7,+ 8,+ 10, Tabeli FT' kolumn 4 (Ogift med bam) Beskattningsbar månadsinkomst, kr. Skatt på inkomst vid skiktets nedre gräns, kr. Skatt på inkomst utöver skiktets nedre gräns 14000-15 800 15800-27400 27400- + 2,+ 3,+ 5, + 7,+ 8,+ 10, Tabell N kolumn 1 (Ogift utan bam) gräns, kr. TabeU N kolumn 2-3 gräns, kr. 3 600- 4 200 7 200- 7 800 Tabell N kolumn 4 (Ogift med bam) gräns, kr. Tabell N kolumn U gräns, kr. TabeU NT kolumn 1-3 (Ogift utan bam samt gift ) Beskattningsbar månadsinkomst, kr. Skatt på inkomst vid skiktets nedre gräns, kr. Skatt på inkomst utöver skiktets nedre gräns 9000- 9600 9600-11000 11 000-11 800 11800-13 600 + 1,+ 2,+ + 5, + + 8,+ 10, Tabell NT kolumn 4 (Ogift med bam) Beskattningsbar månadsinkomst, kr. Skatt på inkomst vid skiktets nedre gräns, kr. Skatt på inkomst utöver skiktets nedre gräns 9000- 9600 9600-11200 11 200-11 800 11800-13 600 13600-15 600 15 600-27000 27000- + + 2,+ 3,+ 5, + 7,+ + 10, Denna lag träder i kraft . Äldre lydelsegäller beträffande sjömansskatt som har erlagts eller skulle ha erlagts föreikraftträdandet. 3 1981/82. Lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) Härigenomföreskrivs atf 33 § 2 mom., 46 § 2 mom., 65 §, punkt 9 av anvisningarna till 29§, punkt 6 av anvisningarna till 41 § samt punkt 5 av anvisningarna till 46 §kommunalskattelagen (1928:370) skall ha nedan angivna lydelse. 2 mom.' Skatlskyldig, som haft intäkt av tjänst, skallanses hava haft utgifter, som i I tnotn. sägs, fill ett belopp av minst 100kronor. Överstiger summan av de utgifter, för vilka avdrag må ske, ,skall avdraget, därest nämnda summa icke utgör helt hundratal kronor, avrundasuppåt lill det hela hundratal kronor, som är närmast högre ån summan avutgifterna. Vad i första stycket sägs skall icke gälla, om summan avutgifterna uppgår lill eller överstiger summan av intäkterna, ej heller i denmån avdraget genom tillämpning av nämnda stycke skulle komma att överstigasumman av intäkterna. (Se vidare anvisningarna.) 2 mom. Skattskyldig, som haft intäkt av tjänst i form avkontant lön eller sådan annan ersättning, som enligl II kap. 2 § lagen (1962:381) om allmänförsäkring skall anses som inkomst av anställning, skall utöver kostnader somavses i punkterna 3 och 4 av anvisningarna anses ha haft utgifter till ettbelopp av . Avdraget får dock inte överstiga avintäkten avrundat lill närmast högre hundratal kronor. Skattskyldig, som haft intäkt av tjänst, i annat fall änsom avses i första stycket, skaU anses ha haft utgifter som avses i I mom. tillett belopp av . Vad i första och andra styckena sägs skall inle gälla, omsumman av utgifterna uppgår till eller överstiger summan av intäkterna, ochinte heller i den mån avdraget genom tillämpning av nämnda stycken skullekomma att överstiga summan av intäkterna. (Se vidare anvisningarna.) 2 mom. I hemortskommunen får skattskyldig, som varitbosatt här i riket under hela beskattningsåret, dessutom göra avdrag: 1) för periodiskt understöd eller därmed jämförligperiodisk utbetalning, som inte får dras av från inkomsten av särskildförvärvskäUa, i den utsträckning som framgår av punkt 5 av anvisningarna; ' Senaste lydelse 1955; 122. Senaste lydelse 1981:1202. 1981/82:197 35 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2) för påfördaegenavgifter enligt lagen (1981:691) om socialavgifter som inte får dras av fråninkomsten av särskild förvärvskälla; 3) förpremier och andra avgifter, som skatlskyldig erlagt för .försäkringar avföljande slag. vilka ägs av honom själv eller, i före kommande fall, hans makeeller hans omyndiga barn, nämUgen kapital-försäkring, till den del avdrag förpremien ej medges enligl punkt 2 av anvisningarna till 22 § eller punkt 9 avanvisningarna lill 29 §, arbetslöshetsförsäkring, om avdrag ej medges enligtnyssnämnda lagrum eUer punkt 6 av anvisningarna till 33 §, saml sådan .sjuk-eller olycksfallsförsäkring, därunder inbegripen avgift till sjukkassa förbegravningshjälp, som ej avses i 33 § och som ej utgör sjukförsäkring enligt2-4 kap. lagen (1962:381) om allmänförsäkring; 4) för belopp somden skattskyldige enligt vid självdeklarationen fogat intyg eller annatskriftligt bevis under beskattningsåret har betalat för eller tillgodoräknatssom underhåll av icke hemmavarande barn intill dess barnet fyllt ellerintill dess det fyllt om det genomgår grundskola, gymnasieskola ellerdärmed jämförlig grundutbildning, dock högst med för varje barn; 6) för avgift som den skaltskyldige har betalat underbeskattningsåret för annan pensionsförsäkring än tjänstepensionsförsåkring, somägs av arbetsgivare, om försäkringen ägs av den skattskyldige.