prop · G50310 · 1981-12-31 00:00:00 — En företagare som haranslällda gör vid bokslutet en beräkning av skulderna för arbetsgivaravgifterna.Skulden bokförs som en driftskostnadsskuld och den påverkar rörelsensresultat. En avstämning av den beräknade och slutliga avgiften görs automatiski räkenskaperna. Rent principiellt skulle etl sådant system kunna lillämpas iinkomslslagen jordbruksfastighet och rörelse för egenavgifierna. Man kaninvända mol förslaget att del inte tar hänsyn till de ändringar i avgiftensstorlek, som uppstår då nettointäkten ändras vid taxeringen. I sådana fallskulle möjligheten all begära ändring av bokslutet stå den skaitskyldige lillbuds. För inkomsl av tjänst finge man länka sig den nuvarande metoden. Om inget görs ål de regler, som gäller ifråga om schablonavdragen för egenavgifter kommer ökningen av deras omfattning(inkomst av Ijänsl) atl förorsaka elt merarbete, som sänker ambitionsnivån fördel egenlliga kontrollarbetet. Schablonavdragen har redan påverkat dennaambitionsnivå markant och länsslyrelsen vill i sammanhanget påpeka, altarbetsuppgiften med schablonavdraget inte fanns med vid bemanningsberäkningarnaav . hemställer därför atl del övervägs ändringi linje med vad som ovan skisserats. Alternativt kan dagens system förbättrasgenom all vissa beloppsgränser bestäms för ändring av schablonavdraget isamband med ändring av deklarationen. Prop.1981/82:10 79 i län ifrågasätter om etl systemuppbyggt pä så invecklade och sofistikerade metoder verkligen ger myndighelernaden lättnad i skatteläggningsproblematiken, som är en förutsättning för ettrationellt skattesystem. I stället borde målet vara en mera genomgripandereform på hela avgiftsområdet där ledstjärnan skall vara etl enhetligtavgiftsunderlag och en uUagsprocent som lar sikte på samtliga försäkringsavgifter.Arbelel med schablonavdrag kräver enligl länsslyrelsen redan nu alltför slora resurseroch reglerna kan i mänga fall inte tillämpas strikt i brisl på tid. Om de ibetänkandet föreslagna ändringarna genomförs minskas ytterligare möjligheternaatl hinna med taxeringsarbelel. , som i och för sig tillstyrker de föreslagnahöjningarna av schablonavdragen, anser att systemet med schablonavdrag harvissa brister. Det ligger inbyggt i schabloniseringen alt avvikelser frånvad som är en riktig avgift ofta uppslår och atl dessa avvikelser i enskildafall kan bli betydande. Dessuiom kommer de nu föreslagna schablonavdragen,liksom de 1977 införda, sannolikt vara för låga efler några är. föreslårdärför att egenavgifierna fastställs och inkomstskatten beräknas direkt itaxeringen. Del bör med nuvarande datateknik vara enkell atl göra. : Del är enligt samfundetsuppfattning angeläget alt reformarbetet avseende socialförsäkringsavgifterdrivs vidare. Vad avser sättet alt bestämma avdrag vill samfundet ifrågasättaom det med dagens datateknik finns skäl all behålla systemet medschablonavdrag. Sedan avgiftsunderlaget fastställts för en avgiftsskyldig bordemed datorns hjälp avgifterna kunna beräknas exakl med beaktande avavdragsrätlen. Genom etl sådant system kan betydande förenklingar uppnäs i lagtextoch i den praktiska hanleringen, såväl för de skattskyldiga som för myndigheterna.Behovel av procentsatser för schablonavdrag inskränker sig därmed till atlprocentsatserna blir etl hjälpmedel för de skattskyldiga att i förväg beräknasin slutliga skatt och bedöma det eventuella behovet av fyllnadsinbetalning.Inget nytt lagstiftningsarbete krävs heller när avgifterna ändras. 2 Procentsatser och inkomstgränser vid beräkning avschablonavdrag för egenavgifter Nuvarande regler leder i allmänhet till attschablonavdragen i betydande grad kommer atl understiga de slutliga avgifterna.I syfte att uppnå sä nära överensstämmelse som möjligt mellan schablonavdragetför visst inkomstår och de på belöpande egenavgifierna har kommitténföreslagit atl schablonavdrag skall medges av den del av underlaget sominle överstiger , ' av den del av underlaget som överstiger 20000kr, men inte . och av den del av underlaget som översiiger 160000kr. Nuvarande procenttal är 10, 20 och 15 samt gränsbeloppen 10000 och 100000kr. Höjningen av schablonavdraget och övriga Prop.1981/82:10 80 föreslagna ändrade bestämmelser föresläs bli lillämpligafr.o.m, . Deföreslagna procentsatserna har godtagils i princip eller lämnats utan erinranav samlliga remissinstanser. Några remissinstanser, ,och , pekar dock på den översyn avreglerna för socialförsäkringsavgifier som har lett fram lill förslageni prop. 1980/81: 178. : förbereds inomregeringskansliet en lagändring som planeras träda i krafl den 1 januari 1982.Åndringen innebär bl.a. alt avgiften till tilläggspensioneringen liksom övrigaegenavgifter i princip ber-äknas pä hela inkomslen och inle som f. n. päinkomster överstigande ell men inle sju och elt halvt basbelopp. Antages ensådan lag innebär det, att behovet av olika procentsatser för olikainkomstinlervall i princip bortfaller och alt nya regler för beräkning avschablonavdraget bör ulformas fr. o. m. . Riksskatteverket:En översyn av beräkningsgrunderna för socialförsäkringsavgifterna pågår inomregeringskansliet. Denna översyn kan leda till att andra och enklareavgiftsregler blir akluella. : Enligt vad vi erfarit väntas all tar slällning tilletl förslag om genomförande av pensionskommitténs intentioner om förenkladeberäkningsgrunder för egenavgifter fr. o. m. . Ettgenomförande härav medför all de föreslagna justeringarna av procentsatsernaendasi kommer att lillämpas under . Mol en sådan bakgrund kanman i och för sig ifrågasätta om förslaget i denna del bör genomföras. Medhänsyn till alt - såsom framgår av tabellen på sidan 27 i belänkandet - i delenskilda fallel de nuvarande procentsatserna leder till avsevärdaeflersläpningseffekler tillslyrker vi emellertid förslaget i denna del. Ejheller mol övriga föreslagna ändringar har vi något atl erinra. Lantbrukarnas skattedelegalion framhåller att det ärangelägel all möjligt rätta till nuvarande misstämning mellanschablonavdrag och faktiska egenavgifter och all frågan har slor betydelse vidnyetablering och avveckling av företag. Delegationen kan inle godta att fråganförhalas i avvaktan på en reform av socialförsäkringsavgifterna. 3 Schablonavdrag i inkomstslaget tjänst Enligl nuvarande beslämmelser får schablonavdrag görasendast frän inkomsl av här i rikel bedriven rörelse eller här i riket bedrivenjordbruks-faslighet. Egenavgifter kan emellertid las ut ocksä för andrainkomster. T.ex. synes inkomsl av royalty i socialförsäkringshänseendegenerellt behandlas som inkomsl av annat förvärvsarbete (rörelse) ochföranleder därför avgiftsplikl. Sådan inkomst kan i skattehänseende bedömas sominkomsl av tjänst. Vidare föreligger avgiftsplikl om en skattskyldig från Prop, 1981/82:10 81 olikauppdragsgivare fått arvoden som frän varje uppdragsgivare understiger 500 kr.för år men sammanlagt översiiger detta belopp. År verksamheten inteyrkesmässigl bedriven betraktas den inte som rörelse i skattehänseende ochschablonavdrag fär därför inte göras. Enligt kommitténs förslag skallschablonavdrag få göras även vid inkomst av tjänst. Remissinstansernaansluter sig allmänt till kommitténs uppfattning att rättviseskäl talar för attschablonavdrag medges också i inkomstslaget tjänst. Med hänsyn särskilt tillbefarade administrativa problem ifrågasätts dock förslaget av riksförsäkringsverketoch . anser alt rätten atl göra schablonavdrag i princip böröverensstämma med skyldighelen att erlägga egenavgifter. Enligt verkets meningär det dock Iveksaml om rätten att göra schablonavdrag bör utvidgas lillinkomstkällan tjänst, bl. a. med hänsyn till alt detta, som tidigare nämnts,kan påverka förmånssidan. villvidare framhålla alt det inte bara är inkomsl av royally och inkomst av vissauppdrag som grundar skyldighet alt erlägga egenavgift ulan alt motsvarande rättatl göra schablonavdrag föreligger. Bland övriga inkomstslag kan t.ex. nämnasinkomst av utlandsrörelse och inkomsl av annan fastighet i vissa fall. Det kanocksä vara fråga om lön till en anställd. Verket vill särskilt framhålla alt enersällning lill en anställd frän en arbetsgivare understigande 500 kronormedför skyldighel alt erlägga sädana egenavgifter som grundas på atl denförsäkrade haft inkomst av annat förvärvsarbete enligt 11 kap, 3 § AFL. a.för kulturarbetare är del inle ovanligt med sädana inkomstposter. Förslagetinnebär således atl om en inkomsl understiger fär schablonavdraggöras om inkomslen härrör från ett uppdrag men däremot inte om den härrör frånarbete som anställd. Berörda skattskyldiga torde ha svårl alt inse detmotiverade i den skilda behandlingen. Förslagel innebär också att deadministrativa svårigheter som den olika regleringen av arbete som anställdrespektive uppdragstagare innebär kommer att öka, eftersom skillnaden nu ocksämåste beaklas vid laxeringen. Begreppen arbetstagare och uppdragstagare harinte samma innebörd inom socialförsäkringslagslift-ningen som inomskattelagstiftningen. Taxeringsmyndigheterna saknar erfarenhet av vad somgäller i socialförsäkringssammanhang. Det finns därför risk för atlifrågavarande inkomster kommer alt bedömas olika vid beräkningen avschablonavdrag och vid beräkningen av egenavgifter, vilkel medför inte baraadministrativa problem utan ocksä svårigheter för den Riksförsäkringsverketifrågasätter om inte andra lösningar på här aktuella problem bör övervägas.Som kulturskatlekommiltén anför kan man genom lagstiftning uppnå att inkomst avroyally behandlas lika inom skatte- och socialförsäkringslagstiflning.Beträffande ifrågavarande inkomsler kan nämnas att verket iandra sammanhang förordat att avgift inte skall las ut. Mot bakgrund av detanförda anser verket all frågan om en utvidgning av rätlen till schablonavdragbör övervägas ytterligare. Beiräffandedet föreliggande förslaget atl införa schablonavdrag vid inkomsl av royalty ochvissa uppdrag vill vidare påpeka följande. Enliglförslaget skall schablonavdraget dras av som kostnad i förvärvskällan Ijänsl,vilket innebär att del redovisas under punkt 6 1981/82. Prop,1981/82:10 82 VII,6b i den allmänna självdeklarationen. Vid beräkningen av pensionsgrundandeinkomst ulgår del nuvarande datorsystemet från att kostnaderna under dennapunkl proportioneras mellan Ijänsteinkomslerna 1. och 2. Då schablonavdragetgivetvis skall hänföras till tjänst 2. innebär detta alt de maskinellaförslagen till fördelning alltid kommer att bli felaktiga och således attgranskningspersonalen inte har möjlighet att utnyttja avsell datorstöd. förslag leder till lagstiftning, bör därfördeklarationsblanketterna ändras pä sådant sätt att schablonavdraget redovisasseparat. Riksskatteverket:Systemet med schablonavdrag har utsatts för kritik bl.a. frånlaxeringsfunktionärer. Det anses krångligt och för med sig mycketkorrigeringsarbete. En stor del av laxeringsliden går åt för atl görakorrigeringar. Motbakgrund härav kan en utbyggnad av schablonavdraget lill inkomstslaget tjänstifrågasättas ur taxeringsleknisk synpunkt. Del framgår inte av belänkandet hurmänga skallskyldiga som berörs av den tilltänkta utbyggnaden avschablonavdraget. I avsaknad av sådana uppgifter saknas underlag för atl bedömahur merarbelel totalt sett kommer att drabba taxeringsnämnderna. Underde har taxeringsnämnderna varil hårt pressade tidsmässigt ocharbetsmässigt av de nyheter som införts i taxeringsarbelel. RSV erinrar därförom viklen av atl noga överväga de konsekvenser förslagel kan få förtaxeringsarbetet om det genomförs. Försl.agetförutsätter atl en särskild underbilaga används för schablonavdragsberäkningen.RSV befarar dock all innehållet i den allmänna självdeklaralionen och ikontrolluppgiften även kan komma all beröras. Tryckningen avsjälvdeklaralionen och kontrolluppgiften måsle påbörjas redan iaugusti/september månad året före laxeringsäret. Upplagorna är nämligenbetydande. skall blankettförslagen remissbehandlas. Vid en eventuelllagstiftning måste ikraftti-ädandet komma mycket snabbi. Det kan nämnas altarbetsgivarna vid senaste ändringen av kontrolluppgiften krävde alt få kännedomom förestående ändringar före beskattningsårets ingång förall hinna göra om sina dataprogram. i fögderi pekar på att kommittén inte harföreslagit ändring av beloppsgränsen på . under vilken belopp inte skallredovisas på arbetsgivaruppgift. Delta innebär att likslällighelsavlal inleheller i fortsättningen kan slutas för inkomsl under denna gräns. Även om del iavvaktan pä genomförandet av pensionskommitténs förslag enligt lokalaskattemyndigheten saknas anledning till ändring i nämnda avseende villmyndighelen redovisa följande synpunkler: Däresltillfälligt uppdrag för mottagaren är atl betrakta som inkomsl av tjänst skallkontrolluppgift lämnas till inkomsttaxeringen under förutsättning atl uppbureninkomsl överstiger . Sådan ersätfning skall också anges påuppbördsdeklaration enligt uppbördslagen. Föralt undvika iröskeleffekler av det slag som anges på sid 36 f i belänkandetborde också inkomsler . kunna räknas som pensionsgrundandesom inkomst av anställning och avgiflsdebileringen anpassas härtill. Det börvidare utredas om inle samma förfarande Prop,1981/82:10 83 ocksåskall kunna tillämpas för den som i övrigl utför uppdrag för annans räkning mensom i övrigl anses bedriva yrkesmässig verksamhel. Till denna grupp kanhänföras bl.a. ai-kitekter, konsulter, lokalvårdare m.fl. som normall har lågomkostnadsdel och som helt eller i viss utsträckning utför arbelel iuppdragsgivarens lokaler. Sistnämnda gruppers inkomster, till den del deunderstiger , kan nämligen mer hänföras till bisyssla än yrkesmässigverksamhet. Idet fall LSMS' förslag inle kan genomföras bör hänvisningen till 3 kap. 2§lagen om allmän försäkring som grund för schablonavdrag utbytas mot 11 kap. 3§.I annal fall kommer t.ex. flertalet musiker och tidningsmedarbetare somerhåller ersättning/arvoden . att fråntagas rätten lillschablonavdrag. Deras och med dem likställdas avgifler till tilläggspension,folkpensionering och delpension uppgår nämligen till c:a två tredjedelar avfull avgift medan arbets-Zuppdragsgivaren svarar för resterande avgifter. Närdet gäller samordningen mellan inkomster och avgifter anser Lantbrukarnasskattedelegalion att mera långtgående åtgärder behöver vidtas än vad kommitténföreslagit. Delegationen efterlyser en ordning som innebär atlinkomsttaxeringen blir avgörande för avgiflsdebileringen. Somläget nu är kan taxeringsnämnden ha en uppfattning och lokala skattemyndighetenen annan uppfattning vid avgiflsdebileringen. Som exempel härpå kan nämnasförfattairoyally, där inkomsten regelmässigt betraktas sorn rörelseinkomst vidavgiflsdebileringen men i vissa fall bedömls som inkomst av tjänst vidinkomsttaxeringen. Om bedömningen vore enhellig skulle egenavgifter inte ulgåvid beräkning av inkomsl av tjänst i dessa fall. Vad gäller de fall då uppdragstagareerhållit fiera ersättningsbelopp, som vart och elt understiger men somsammanlagt överstiger denna summa, har delegationen i tidigare remissutlålandeuttalat, atl man bör kunna avstå ifrån atl ta ul egenavgifter då inkomstenskall redovisas som inkomst av tjänst. Man skulle härigenom undvika problemenmed egenavgifter vid beräkning av inkomst av tjänst. Delegationen vill ocksä isammanhanget ta upp en speciell fråga rörande jordbruksfastighet som kräver enlösning. Som förutsättning för uttag av egenavgifter, bortsett frånsjukförsäkringsavgiften, gäller all vederbörande är brukare avjordbruksfastighet. Begreppet brukare har av försäkrings-överdomslolen tolkatssä atl nyckfulla effekter uppkommit framförallt i fräga om skogsinkomst. Här harformen för försäljning av skog fält en avgörande betydelse. Omskogsförsäljningen skett som avverkningsrätt eller som ett netloredovisatavverkningsuppdrag har detta inte medfört att skogsägaren betraktats sombrukare om denne inle pä annal sätt varit aktiv på fastigheten. Har däremolförsäljningen skett i form av leveransvirke har detta bedömts som brukande ävenom skogslikviden bara uppgått till några . Delta har bl.a. medförtatt skogsägare i vissa fall av avgiftsskäl avstått från att ta hand om skog ochsälja den. En försäljning av en mindre post leveransvirke har kunnal utlösaavgifler på myckel betydande rolpostlikvider. Enligtdelegationens uppfattning bör inkomsttaxeringen vara styrande föravgiftsdebiteringen beträffande jordbruksfastigheter. 1981/82:10 84 pen A- och B-inkomsl finns kvar är det naiuriigt att läggadessa till grund för avgiftsdebiteringen. Man bör följaktligen la ul avgiflernär fråga är om A-inkomst men ej dä det handlar om B-inkomsl. 4 Fördelning av schablonavdrag på flera förvärvskällor Enligl nuvarande regler görs schablonavdrag i varjeförvärvskälla för sig med hänsyn enbarl till den förvärvskällans nettointäkt(underskott i en förvärvskälla kvittas dock mot överskott i en annan förvärvskällainom samma inkomstslag). Egenavgifierna beräknas däremot pä den sammanlagdanettointäkten av annat förvärvsarbete än anställning. Med hänsyn tillbasbelopps- och maximeringsavdragen vid beräkning av ATP-avgiften är det enliglkommittén naturligt alt den, som har nettointäkt av två eller fieraförvärvskällor inom vilka schablonavdrag får göras, beräknar schablonavdragetpå de sammanlagda avdragsunderlagen och fördelar avdraget proportionelltmellan de olika schablonavdragsberättigade förvärvskällorna. Kommittén föreslåren regel med delta innehåll. tillstyrker uttryckligen kommitténsförslag i detta avseende. Länsslyrelsen i län delar också kommitténsuppfattning men föreslär dessuiom alt den intäkt eller del avdrag som uppkommervid avstämningen påföljande taxeringsår också proportioneras pä de olikaförvärvskällorna. En praktisk fråga inställer sig i de fall skattskyldig harförvärvskällor i skilda kommuner. Dä måste underrättelse om földelning avschablonavdrag/avstämning mellan inbo- och ulbokommun ske vid ändring av denskallskyldiges uppgifter ulan alt förvärvskällan som sådan är föremål för någonmateriell laxeringsändring. Delsamma blir förhållandet om länsrätten tillföljd av ändring av taxeringen ändrar schablonavdraget. Häi- blir dockförfarandet omständligare och därmed dyrbarare dä länsrätten i det länlaxeringen sker till inkomstskatt måste underrättas och beslut fattasom ändral schablonavdrag - trots alt någon materiell ändring av taxeringen inteskett. Lokala skattemyndigheten i Slockholms fögderi är kritiskmot förslaget. LSMS är väl medvelen om vikten av en så långt möjligtriktig inkomslre-dovisning under olika inkomstslag och mellan olika berörda kommuner.Om endast detta emellertid är kommitténs skäl för den schablonmässigafördelningen mellan olika förvärvskällor synes motivel väl svagt. Schablonfördelningmedför ju i sig att exaktheten försvinner. Dessutom torde antalet förekommandefall vara så litet att fördelningen - om den inte kan ske ADB-mässigt - orsakaronödigt merarbete. Påpekas kan all det av RS-ulredningen framlagda förslagelinnebär alt deklarationsgranskningen i större utsträckning skall inriktas påall upptäcka fall av väsentligt skal-leundandragande och att undvikabagaielländringar. Prop.1981/82:10 85 Av denna anledning föreslår LSMS alt schablonavdragetvisserligen beräknas på summan av samlliga berörda förvärvskällor men alt detsedan hänförs till endast en förvärvskälla, förslagsvis den med högstainkomsten. Om i denna både .\- och B-inkomst förekommer bör avdraget i förstahand göras från A-inkomsten. A-inkomst drabbas nämligen normalt hårdare avegenavgift än B-inkomsl. Enligt kommiilén bör underlaget för schablonavdragetavrundas till helt hundralal kronor. Eftersom de föreslagna nya procentsatsernai regel leder lill elt något för lågt avdrag föreslår kommittén altavrundningen sker uppåt. Förslaget har kommenterats endast av lokalaskattemyndigheten i fögderi, som anför: Vid beräkning av avgifter m.m. inomsocialförsäkringsområdet sker avrundning normall nedåt till närmasle hundralalkronor. Enligl LSMS' uppfattning bör denna regel gälla också för underlaget förschablonavdraget. Effekten pä schablonavdraget jämfört med avrundning uppåt,som kommittén föreslår, kan i sammanhanget anses så liten all undanlag från dennormala regeln inle ler sig försvarbar. Lokala skattemyndigheten i Slockholms fögderi tar ocksåupp frågan om uppgiftsskyldighet dä likslällighelsavlal har slutits.Myndigheten anför: Kontrollsystemen för skaller och avgifler bygger normaltpä att utgift för en näringsidkare skall svara mot inkomsl för en annan. Dettagäller också i fråga om kommunikationen mellan arbetsgivar-avgifl ochegenavgifter. Om uppdragsgivare och uppdragstagare sluter sklikslällighelsavlal skall detta (37 § 2 mom laxeringslagen) framgå avkontrolluppgift lämnad enligt 37 § 1 mom första, andra och sjunde punklen. Moisvarande uppgiftsskyldighel saknas emellertid vidlikställighetsavial när uppdragstagaren är rörelseidkare. När uppdragstagareanger alt viss del av rörelseinkomslen är alt hänföra till likställighetsavialkontrolleras inte atl uppdragsgivaren upptaeit moisvarande belopp påarbetseivarupp-gift. Vissa uppdragsgivare lämnar ocksä frivilligtkontrolluppgift för utbetalning till rörelseidkare - varvid i brist på annalovan angivel konliollupp-giftsformulär används - vilkel kan skapa förvirringvid beräkningen av pensionsgrundande inkomsl. LSMS föreslär därför att en aviserlngsrutin utfärdasmellan uppdragstagare och uppdragsgivare för kontroll av all överenskommelsenockså godtagils av uppdragsgivaren, alt kontrolluppgiftsformulär utformasavsett för frivilligt irppgifislämnande av uppdiagsinkomslen gällanderör-elseid-kare saml atl den blankett till deklarationsbilaga, varom talas ibetänkan-del (sid 41), kompletteras med en uppställning över inkomster avseendelikslällighelsavlal. Taxeringsnämndernas arbete skulle härigenom förenklas. 1981/82:10 86 Medhänvisning till en dom av regeringsrätten (RÅ 1980 1:45) tar riksskatteverketupp frågan om högre instans skall göra ny bei-äkning av schablonavdrag ianledning av atl den ändrar beräkningen av inkomsten. Avanvisningarna lill 41 b § tredje si. kommunalskaltelagen framgår att avdragskall medges för bl. a. belopp som medgivet schablonavdrag för ett visstbeskattningsår har reducerats med i samband med ändring av taxeringen. Somintäkt las upp bl.a. belopp som schablonavdrag för ell vissl beskattningsår isamband med ändring av taxeringen medgivits med utöver lidigare åtnjutetschablonavdrag. Regeringsrättenfastslår i rubricerad dom bl.a. följande. Om taxeringen av intäkt avjordbruksfastighet eller rörelse ändras i högre instans efler del altegenavgifierna för perioden i fråga debiterats, skall schablonavdraget medhänsyn till dess syfle inte omräknas utan kvarstå som en avräkningspost medoförändrat belopp. Enöversyn av bestämmelserna i kommunalskattelagen bör göras för atl bättreklarlägga om schablonavdraget skall ändras eller inle vid ändringar avtaxeringen som påverkar underlaget. Sverigesadvokatsamfund anför beiräffande egenföretagares rätt till avdrag förpensionsförsäkringspremier: föreslagna ändringarna synes även i någon män kunna bidra till attöka neutraliteten i beskattningshänseende mellan verksamheter som drivs iolika företagsformer. I detta hänseende framför samfundet åter som skett iflera tidigare remissyttranden tiil budgetdepartementet - sin hemställan omlikabehandiing mellan arbetsgivares och egenföretagares avdragsrätl förpensioneringskoslnad. Inga sakliga skäl har påvisats föreligga för attegenförelagarna skall behöva förbli skyldiga alt betala högresocialförsäkringsavgifter än arbetsgivarna på grund av atlpensions-försäkringspremier för egenförelagarna enligt gällande regler skalldras av som allmänt avdrag. Olägenheterna härav har bl.a. påvisats av ulredningenom beskattning av tjänstepensioner i delbelänkandel "Avdragsrätt förutländska pensionsförsäkringspiemier m.m. (Ds B 1978: 13) sid 48-56). Genom atlell stort antal aktiebolag förutses bli avvecklade vid ulgången av 1981 är delnu mycket angelägel atl snarasl komma till rälla med denna oförsvarligaskillnad mellan olika företagsformer. 1981/82:10 87 Lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370)