prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — Av dessa har 23 faslighetsbildningsuppgiflersom hänger samman med jordbrukels och skogsbrukets rationalisering medan enhar uppgifter som rör utvecklingen av tätbebyggelse. Chef förfastighetsbildningsmyndighei med lantmäteridislrikl som verksamhetsområde ären distriklslantmälare och för annan statlig fastighetsbildningsmyndighei enlänslantmätare. Lantmäteriet bedriver enomfattande uppdragsverksamhet. Denna ul-8 1981182. Prop.1981/82:100 Bilaga 16 114 förs såväl centralt som regionalt och lokalt. För alt manbättre skall kunna utnyttjade tekniska resurser som lantmäteriet förfogar över har bildats åtta regionalas. Del stafiigalantmäteri- och kartväsendel sysselsatte ca 3000 personer varavnärmare 900 vid lantmäteriverket. Utanför den nu beskrivnastatliga organisationen men underordnad denna i tillsynshänseende finns dels 42kommunala fastighetsbildningsmyndigheter för utveckling av tätbebyggelse, dels 24statliga och 33 kommunala fastighetsregistermyndigheter. Statligafastighetsregislermyndigheter är länsstyrelserna, inom vilka ärenden omfastighelsregistrering handläggs av lanlmälerienhelerna. Lanlmälerielsverksamhet delas fr. o. m. /83 in i följande fyra program. Den nya indelningeninnebär all den verksamhet som hänger samman med lanlmäleriels inslruklionsenligahuvuduppgifter, nämligen dels tekniska, ekonomiska och rättsliga uppgifter ifråga om fastigheter och fastighetsbildning m.m., dels allmänkarfiäggning och uppgifter som knyter anlill grundmaterialet m. m. lilldenna kartläggning, har förts samman undervar sill program plangenomförande och landskapsinformation. Härigenom har bl.a. den utvecklings- och rådgivningsverksamhet som lantmäteriet utför knutits till de huvudområden som verksamheten avser. Medel las upp under följande anslag. Lantmäteriet: Utrustning m. m. Anslag D 1 är eltförslagsanslag som las upp med ell formellt belopp på . Under anslagetredovisas in- och utbetalningar för lanlmäleriels hela verksamhet. Anslag D 2 är eltförslagsanslag som i huvudsak skall finansiera utvecklings- ochrådgivningverksamhet saml arbete med fastighelsregistrering inom program 2.Fastighetsbildning m. m. inom samma program finansieras genom avgifterutom i fråga om de fall då nedsatt lantmäteritaxa tillämpas pä vissaärenden m. m. eller då statsbidrag ulgår lill kostnader för faslighelsbildningsförrällningarm. Anslagen D 3 och D4 är reservaiionsanslag som skall finansiera verksamheten inom program 3 och 4. Anslag D 5 är ettreservationsanslag som skall finansiera lanlmäleriels behov av s.k. strategisk utrustning.Anslaget fungerar som ett lån som Prop.1981/82:100 Bilaga 16 115 amorteras lill en inkomsttitel på statsbudgeten i taktmed all utrustningen skrivs av. Frän anslaget finansieras vid behov ocksåtillskoll av statskapital. 1980/81 Utgift 1981/82 Anvisat 1982/83 Förslag Anslaget motsvarasunder budgetåren 1980/81 och 1981/82 av del formella anslag på . somför dessa budgetår har tagits upp för förrättnings- och uppdragsverksamhet. Under anslagetredovisas samtliga in- och utbetalningar för lanlmäleriels olika verksamheter. Anslaget las upp medell formellt belopp och får normall inle belastas. Verksamheterna inomolika program beskrivs i del följande under de anslag varifrån medel beräknaspå statsbudgeten. Lanlmäleriels uppdragsverksamhet (program 1) finansieras emellertid helt genomavgifter. En kortfattad redovisning för denna verksamhet lämnas därför under förevarande anslag. Som en särskildpost under anslaget tas upp vissa särkostnader för revisionskonlorel vidlantmäteriverket med . Verksamheten vid revisionskonlorel finansieras genom allmedel förs om frän verkets alla program. Programmet är indelat i två delprogram: 1 a Inrikes uppdrag Uppdragsverksamheten bedrivs på affärsmässiga grunder. Rörelsen budgetåren1980/81-1982/83 framgår av följande tabell (1 OOO-tal kr.). Ikostnaderna ingår beräknat behov av avsättningar för osäkra fordringar,realiserade prisförändringar i anläggningstillgångar och slalskapilal. Som intäkter redovisas faktureradebelopp och värdet av utförda men ännu inle fakturerade uppdrag. 1980/81 Utfall 1981/82 Beräknat Intäkter Kostnader Resultat Balanserat resultat 118049 123625 -5 576 -1962 135 201 133 201 + 2000 + 38 145 753 143 753 + 2000 +2 038 145 753 143 753 + 2 000 +2 038 1981/82:100 Bilaga 16 116 Delprogrammet Inrikesuppdrag omfattar uppdrag inom landet beträffande bl.a. framställning av kartoroch annan landskapsinformation, tekniska och faslighetsrätlsliga frågor samlfastighetsvärdering. Verksamheten utförs såväl centralt som regionalt ochlokalt i organisationen. DelprogrammetUllandsuppdrag omfattar alla uppdrag i utlandet. Verksamheten marknadsförsunder namnet Swedsurvey. En ledningsgrupp vid lantmäteriverket ansvarar för attmarknadsföra, planera och samordna verksamheten. Personal och utrustning hyrs iviss utsträckning in frän konsultföretag. Underskottet budgetåret1980/81 (ca 5,6 milj.kr.) hänför sigtill de inrikes uppdragen. Exklusive extraordinära kostnader och intäkter ärunderskottet ca 4,5 milj. kr. varav ca 2,7 milj. kr. hänförs lill verksamhetenpå lokal och regional nivå och ca 1,8 milj. kr. lill verksamheten vidlantmäteriverket. Efterfrågan på lanlmäleriels uppdrag förutsesvara god under innevarande budgetär. För /83planeras ökad satsning pä marknadsanalyser och marknadsföring i syfte attbättre anpassa utbudet av tjänster till efterfrågan. Handlingsberedskap skallfinnas för alt avveckla verksamheter till förmån för andra efter hand somefterfrågan och konkurrensläget ändras. Inom utlandsseklorn väntas åtminstonenågot av de anbud som lantmäteriverket lämnar på stora uppdrag leda lillkontrakt. Som framgår av lantmäteriverkets redogörelse haruppdragsverksamheten under /81 lämnat ett underskott om ca 5,6milj.kr. Jag förutsätter att lantmäteriverket vidtar kraftfulla åtgärder för attmotverka denna negativa utveckling. Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen alt till Lantmäteriet /83 anvisa ell förslagsanslag av . 1980/81 Utgift 38052 155 1981/82 Anslag 33 555000 1982/83 Förslag 35233000 Uppgifterna förbudgetåren 1980/81 och 1981/82 grundas på schablonmässiga omfördelningar frännu gällande anslag till den anslagsindelning som skall gälla fr. o. /83. Under anslaget redovisaskostnader för program 2 Plangenomförande till de delar verksamheten finansierasöver statsbudgeten. Prop.1981/82:100 Bilaga 16 Programmet delas in i fyra delprogram: 2a Fastighetsbildning m. m. Delprogram 2afinansieras i huvudsak genom avgifter. Ersättning ulgår enligtlantmäteritaxan (1971:1101, ändrad senast 1981:1100). Ersättningen skall i princip täcka lanlmälerielskostnader för verksamheten. Till en mindredel finansieras fastighetsbildningen genom bidrag från anslag. Rörelsen budgetåren 1980/81-1982/83 framgår avföljande tabell (1000-tal kr.). Ikostnaderna ingår beräknade avsättningar för osäkra fordringar, realiserade prisförändringar ianläggningstillgångar och statskapital (/81). Som intäkterredovisas fakturerade belopp och värdet av utförda men inte faktureradeärenden. 1980/8! 1981/82 Beräknat Bidragen las uppunder tre delposter under anslaget D 2., nämligen kostnader förnedsällningsbelopp enligl lantmäteritaxan, för den särskilda skiflesverksamheteni och för socialt betingade statsbidrag lill sakägare.Av följande sammanställning framgår bl. a. den beräknade utvecklingen av bidragen (1 OOO-talkr. Statsbidrag till sakägare Summa Övriga delprogram finansieras helt underanslaget. Till en del kan utveckling och rådgivning finansieras genomavgifter, men verksamheten redovisas då under program I eller delprogram 2 a. 9 1981/82. Nr IOO Bilaga 16 Prop.1981/82:100 Bilaga 16 118 Under budgetåret1980/81 har efterfrågan på faslighelsbildningsålgärder minskal med någotmer än . Verksamheten har gett full kostnadstäckning. Antaletavslutade och slutförda åtgärder har ökat under budgetåret och den inneliggandebalansen har minskal. De mål som lantmäteriverket har ställt upp förverksamheten har dock inte helt uppnåtts. Lantmäteriet har sålunda inleavslutat eller slutfört så många åtgärder som var planerat. Äldre ärenden harinle arbetats av i beräknad omfattning. Arbetet med attslutföra de återstående laga skiftena i har inte nått så långtsom planerats i den avvecklingsplan som lantmäteriverket presenterade ianslagsframställningen för /81. Huvudsakligen berordetta på all arbetsmoment måst skjutas framåt i liden lill följdav att anförda besvär inte har avgjorts i beräknad tid och alt resursbehovet förfastighetsvärdering har underskattats. Under innevarandebudgetår väntas efterfrågan på fastighetsbildning m.m. minska.Efterfrågan väntas därefter inle ändras /83, medan antaletavslutade åtgärder bedöms minska. En forlsall förskjutning förutses ske molmer komplicerade åtgärder och från nybildning av fastigheter till andra förrältningsålgärder. För den särskildaskiflesverksamheten i lån bedöms medelsbehovel under /83till , vilket är en minskning med ca . jämfört med /82. Beloppet ligger väl inom ramen för huvudförslaget. Skiftenabedöms fortfarande kunna varaavslutade vid utgången av /84. Den fastighetsbildningsmyndighei som utför förrättningarna försökerfinna möjligheter all begränsaarbetsuppgifternas omfattning i fråga om två av de laga skiftena. Delta förutsätter markägarnas godkännande ochskulle kunna medföra en besparing om ca . Lantmäteriverketarbetar fortlöpande med all söka rationalisera faslig-helsbildningsverksamhelen.Insatserna beslår av föreskrifter, anvisningar, information, ledning, tillsyn,uppföljning och metodutveckling. Särskilda insatser utförs i form avralionaliseringsprojekl. Insatserna syftar lill att fä verksamheten vidfastighelsbildningsmyndighelerna och överlantmätar-myndighelerna attlöpa så effektivt som möjligt inom de ramar som lagstiftningen lägger fast. När det gällernedsältningsmedlen kan besparing åstadkommas endast genom all man ändrarnedsältningsbeloppen i lantmäteritaxan. Om nuvarande regler behålls kan medelsbehovelväntas öka bl.a. tillföljd av ett ökat intresse föromarronderingar i . Om reglerna för nedsältningsmedlen ändras ibesparingssyfte torde antalet faslighelssane-ringar minska. Saneringsåtgärder är emellertid angelägna från allmänsynpunkt. Nedsällningsreglerna prövas av den tillsatta lantmäteritaxe-uiredningen(Bo 1980:03). Prop.1981/82:100 Bilaga 16 119 Genomförandet avfaslighelsdalareformen fortlöper under /82 i enlighetmed statsmakternas beslut om fastighetsdata-verksamheten (prop.1977/78:15, CU 1977/78: 5, rskr 1977/78: 134). När det gäller takten ireformgenomförandel lägger lantmäteriverket fram tvä förslag. Förslagen harutarbetats i samråd med och . Huvudförslaget ärell besparingsalternativ.' Inom ramen för huvudförslaget bör resursnedskärningen enligtverket inle tillåtas drabba takten ireformgenomförandet med hänsyn lillall genomförandel i hela landet ändå kommer all la sä lång lid som ca 20 år.Eftersom detta är en orimligt längomläggningslid bör istället takten i överföringsarbetet ökas sä snart det är möjligt. förordardärför all omläggningen successivtökar så att den /83 omfattar 300000 fastigheter per år.En sådan ökning förutsäller ökade insatser på länsnivå. För de centrala insatserna vid lantmäteriverket behövs idelta alternativ en förstärkning avresurserna dels för själva registeromläggningen, dels för ledningsfunktionen främst när del gäller arbetet medden reform av fastigheternasbeteckningar (beleckningsreformen) vilken ingår som elt led i faslighelsdalareformen. I förslaget inryms också enökad satsning pä uppföljning ochunderhåll av faslighetsregislersyslemet för all man skall kunna utvinna de rationaliseringseffekter som del nyafaslighelsregislrel kan ge förverksamheten hos fastighelsbildningsmyndighelerna. Ju snabbare faslighelsdalareformen genomförs desto störrebetydelse har del alt rationaliseringsvinsterna identifieras och las till vara. Totalt innebär förslagetom en snabbare takt i överföringsarbetel ett ökat medelsbehov om ca ,varav . för lantmäteriverket och . Lantmäteriverkethar också i särskild ordning väckt frågan om möjligheten all finansierafastighelsregistreringen med avgifter för all på så sätt minska utgifternapå statsbudgeten. Verket skisserar i en promemoria som har ställts lillbostadsdepartementet fyra alternativ lill hur driften av faslighelsregislrel skulle kunnafinansieras genom avgifter. I sammanhanget anger verket också att en särskild registeromläggningsavgifl skullekunna, finansiera de kostnader som isamband med faslighelsdalareformen uppstårnär nuvarande sladsregisler och jordregisler förs över lill drift med ADB. Utvecklingsverksamheteninom program 2 planeras med i huvudsak oförändrad inriktning. Rationalisering avfastighetsbildningen prioriteras. förslag fill en ny plan- och bygglag kan väntasställa krav på utvecklingsinsatser från verkets sida i samråd med bl. Ocksårådgivningsverksamheten inom programmet planeras för i huvudsak oförändrad inriktning. Överlanlmälarnahar bedömt att behovet av medel /83 Prop.1981/82:100 Bilaga 16 120 ökar för rådgivning och service framför allt tillkommunerna vad gäller faslighelsrältsligaoch värderingstekniska frägor. Särskilt vikliga kommer informationsinsatser avseende förutsättningar föroch möjligheter lill plangenomförandei plan- och bebyggelseprocessen att vara. Detta gäller särskilt mol bakgrundav all bostadsbyggandet förskjuts frän nyexploalering tillförnyelseverksamhet. Rådgivning lillkommunerna förekommer bl.a. ianslutning lill de normala löpandekontakterna då förrätlningsärenden eller uppdragsärenden behandlas. Särskill i kommuner som saknar egenexpertis ökar kravet på lanlmäleriservice. Även vid en verksamhet enliglhuvudförslaget bör servicen fillkommunerna bibehållas på i huvudsak oförändrad nivå. Till följd av en sådan prioritering kommer i första hand denservice att minska som ges till statliga myndigheter. haranalyserat förutsättningar för all uppnå en besparing underfemårsperioden fr. o. m. /83. Genom ett flertal mindrerationaliseringsålgärder vid lantmäteriverket bör medelsbehovel budgetåret1986/87 kunna vara ca . lägre än /83. Ökadavgiftsfinansiering föreslås i fråga om lantmäteriverkets rättsfallsregisler,kurser samt service åt offentliga utredningar. Genom en översyn av fördelningenav utvecklingskostnaderna mellan anslag och avgifter kan medelsbehovet underanslaget minska ytterligare. Sammanlagt bedöms de åtgärder som syftar till all ökaavgiftsfinansieringen kunna minskamedelsbehovel så att det /87 är ca 1000000kr. lägre /83. Också när det gällerrådgivningsverksamheten i lanlmäleriels regionala och lokalaorganisation bedöms del vara möjligt att genom rationaliseringsålgärder minskakostnaderna. Storleken härav har dock inle kunnat bedömas, bl.a.på grund av all förhållandena varierar mellan de olika fastig-hetsbildningsmyndighelerna och mellan kommunerna. Regeringen har isärskilda anvisningar för lantmäteriverkets arbete med anslagsframställningenför /83 anmodat verket att särskilt pröva möjligheterna altspara genom att se över reglerna för beteckningreformen. Verket har senarefått i uppdrag all komplettera sitt arbete i denna del och därvidsamråda med , ,, dialekt- och ortnamnsarkiven samt svenskt visarkiv,och . Den korta tid som har stått till verkels förfogandehar inle medgett en så grundlig översyn attfrågan om att upphöra med eller ändra förutsättningarna för beleckningsreformen har kunnat belysas i hela sinvidd. hari översynen särskilt studerat fyra besparingsallernaliv. De olika alternativenskiljer sig ål genom att förutsättningarna ändras i fräga om de fyra huvudmomentsom verket anser att reformen beslår Prop.1981/82:100 Bilaga 16 121 av, nämligen namninventering, regislerområdesreform,lätorlsreform och namnöversyn. I alla alternativen genomförs ennamninventering, dvs. en inventering av de beteckningar på fastigheterna somanvänds i de befintliga jord-och stadsregisiren. Däremot har verket i samtliga fyra alternativ ulgåll från all namnöversynen upphör. I dennaingår bl.a. en språklig och enkulturhistorisk granskning av registernamnen. Lantmäteriverketsalternativ 1 innebär att namnöversynen i princip upphör. Alternativ 2innebär därutöver all de kommuner som så önskar inle behöver genomförabeteckningsändringar i tätorter (lälortsreformen). I alternativ 3behålls i princip nuvarande beteckningssystem i jord- och sladsregisler. Kommunkan dock i särskilda fall välja all ändra beteckningar isladsregisleromräden. Regislerområdesreformen, som innebär att kommun blirregislerområde i stället för socken och stadsregislerområde, genomförs inte i alternativ 3. Ialternativ 4 förs nuvarande register i huvudsak oförändrade över i det nyaADB-baserade registret. Endast sådanabeteckningar ändras vilka skulle kräva omfattande ändringar av datasystemet om de behålls. Alternativ 3 förutsätteren återgång lill socken och stadsregislerområde som regislerområden för dekommuner där beleckningsreformen redan har genomförts. I alternativen 2 och 4görs däremot inga ändringar avbeteckningarna i områden där reformen är genomförd. I alternativen 2, 3 och 4 krävs att nuvarande ADB-system byggs om.Lantmäteriverket bedömer attalternativ 3 leder lill alt faslighelsdalareformen måste ligga nere under ombyggnadsliden. I alternativ 2 och 4 kan överföringen fortsätta enligl hittillsvaranderegler under ombyggnadsliden. Avbesparingsallernaliven förordar lantmäteriverkel alternativ 1. Verket anser emellertid allövervägande skäl lalar för all forlsälla med beteckningsreformenenligt nuvarande regler. Reformen bedöms vara lönsam genom attden väsentligt bidrar till att skapa ett väl fungerande och rationellt fastighetsregister. Av de myndigheteroch organisationer som verket samråttmed förordar samtliga utom all beteckningsreformen drivs vidare enligt gällanderegler. Jag konstaterar medtillfredsställelse alt fastighetsbildningen m. m. harkunnat bedrivas med full kostnadstäckning. Den utredning (Bo1980:03) som har till uppgift all se över lantmäteritaxan väntas komma med sitt belänkande 1982. Jag bedömer alleventuella ställningstaganden med anledning av betänkandet påverkar lantmäteriettidigast /84. harväckt frågan om att finansiera fastighetsregistreringen medavgifter. Verkels utredning i frågan är endast översiktlig och jag anser altytterligare underlag behövs för elt ställningstagande tillförslaget. Bl.a. finns sambandmellan förslaget om avgiftsfinansiering och den pågående översynen avlantmäteritaxan. Jag vill isammanhanget deklarera 1981/82:100 Bilaga 16 122 att jag har samma principiella uppfattning ifrågan om finansiering av både inskrivnings- och faslighelsregislrel somjustitieministern har gett ullryck för, nämligen alt den fortsattafastighetsdalaverksamheten i allt väsentligt bör finansieras genomavgifter. Efter all ha samrått med justitieministern och kommunministernbedömer jag alt det under är 1982 skall kunna läggas fram förslag beträffandefinansiering av fastighets-registerverksamheten. Inle heller när detgäller möjligheterna lill besparingar genom alt ändra reglerna förbeleckningsreformen anser jag alt det utredningsmaterial som lantmäteriverkethar redovisat ger tillräckligt underlag för regeringen all nu la ställning.Frågan bör därför beredas vidare. För näsla budgetär börmedel för program 2 beräknas med utgångspunkt i huvudförslaget. När det gälleromläggningen av faslighelsregislrel lil! ADB hänvisar jag lill vadjustitieministern tidigare denna dag har anfört i fräga om anslag . Jag beräknar därutöver all anslaget kanminskas med . lill följd av ell minskat behov av medel för densärskilda skiflesverksamheten i . Jag hemställer att regeringen föreslår all lill Lantmäteriet:Plangenomförande för /83 anvisa ett förslagsanslag av . 1980/81 Utgift 88861205 Reservation 352 1981/82 Anslag 83904000 1982/83 Förslag 90640000 Uppgifterna förbudgetåren 1980/81 och 1981/82 grundas på schablonmässiga omfördelningar frännu gällande anslag lill den anslagsindelning som skall gälla fr. o. /83. Under anslaget redovisaskostnader för program 3 Landskapsinformafion. Programmet delas in i älta delprogram: 3b Ekonomiska kartor (skala större än 1:25000) 3c Topografiska kartor (skala 1:25000 ochmindre) 3d Flygfolo och ortofolokartor 3e Försäljning av allmänna kartor 3f Medgivanden till följdproduklion Prop.1981/82:100 Bilaga 16 123 Programmet omfattarframställning av grundläggande landskapsinformation för att läcka behov inom olika samhällssektorer.Huvudprodukten utgörs av de allmännakartorna och grundmaterial lill dessa. Verksamheten omspänner helakarlläggningsproceduren, dvs. geodeliska, fotogram-metriska och karlografiskaarbeten, samt utvecklings- och rådgivningsverksamhet. I verksamheten ingår flygfotografering ochbildframställning såväl för denallmänna karlläggningens behov som för all tillgodose en bredare efterfrågan på flygbilder i samhället.Vidare ingår s. k. geodeliska riksnälsarbeten och särskilda geodeliskaprojekt, bl.a. internationella. Inom ramenför de geodeliska arbetena utförs en översyn av riksgräns. Vidare ingår i programmet försäljningav de allmänna kartorna och denverksamhet som hänger samman med att lantmäteriverket skall lämna medgivandentill följdproduklion från det allmänna kartmaterialet. ProgrammetLandskapsinformation omfattar en rad insatser som syftar lill att tillgodosebehov av landskapsinformation inom flera olika samhällssektorer. Verket sersom sin uppgift all samla in landskapsinformation och tillhandahållainformationen på ell ändamålsenligt sätt. Under budgetåret1980/81 har i förhållande lill planerade 620 allmänna kartor utgivits 618. 526blad avser ekonomiska kartan. 77 blad topografiska kartan och övriga blad översiktskartoretc. Försäljningen avallmänna kartor har lämnat ett litet överskoll medan medgivandena lill följdproduklion hargett underskott om ca . eller ca50%. Del senare beror på all verksamheten, som är ny för verket, harbelastats med kostnader för alt utforma rutiner för verksamheten. Vidare har endast ell litet anlal ärendenbehandlats. Under budgetåret har bidragfrån försäljning av allmänna kartor och medgivanden till följdproduklionresulterat i all ca 1,9 milj. kr. har levererats in till statskassan. Enligt regeringensbudgetanvisningar skall lantmäteriverket göra en långtidsbedömning med förutsättningen all anslagen skallminska under budgetåren1982/83-1986/87. Totalt sett beräknar lantmäteriverket för femårsperioden en rationaliseringseffekt för programmet om1,2 milj. kr., vilket motsvararnågot av tillgängliga anslag. Möjligheter lill ökad avgiftsfinansiering finns främst inom den allmännakarlläggningen. Yllerligareresursminskning måste mötas med ambitionssänkning. Verket framhåller att en nedskärning avanslaget skulle innebäraallvarliga konsekvenser för bild- och karlförsörjningen i landet. Arbetet medalt revidera och hålla ä jour såväl den ekonomiska som den topografiska kartan befinner sig redan i en i detnärmaste ohållbar situation. Intervallen mellan de tillfällen då ekonomiskaoch topografiska kartan kan förnyasi olika delar av landet är sålunda redan oacceptabelt långa. Samfidigt ökarkraven från många avnämare på en mer aktuell landskapsinformation. En nedskärningmed skulle ytterligare allvariigt försäm- Prop.1981/82:100 Bilaga 16 124 ra kartförsörjningen i landet och delta skulle ske i ensituation dä mycket lalar för att förslärka resurserna för bild- ochkarlframställningen. Nedskärningen ianslagen lill kart verksamheten framstår för lantmäteriverket som ologisk av följande skäl. avmotiven för begränsning av offenllig verksamhet är all resurser skallfriställas och expansion åstadkommasinom industrin med åtföljande exportökning. 1 detta sammanhang ägnas skogsbruket och skogsindustrin särskillintresse. En annan huvudlinje i denekonomiska politiken är att genom satsning på inhemska energikällor begränsa vår oljeimport. I båda dessahänseenden spelar försörjning med flygbilder, kartor och annanlandskapsinformation en grundläggande roll. En ytterligare generell neddragningav anslagen lill bild- och karlförsörjning bör enligt verket därförundvikas.