prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — Jagförutsätter all såväl enskilda högskoleenheter som UHÄ i sitl fortsallaplaneringsarbete ägnar denna fråga stort intresse. Jag går överlill vissa frågor rörande den grundläggande högskoleutbildningen. En omfattandeförnyelse och utveckling av den grundläggande högskoleutbildningen harskett sedan högskolereformen . har den ekonomiska situationeni landet medfört all högskoleutbildningen inle har kunnat tillförasökade resurser i någon större omfattning. harreformverksamheten därför finansierats i huvudsak genom omprioriteringar. Enförbättrad planering hos högskolemyndigheterna och en ökad insikt om viklen av överblick ochframförhållning i planeringen har bidragit fill alt sådana omprioriteringar varit möjligaall göra. I föregåendebudgetproposition betonade jag all högskolan under del närmaste decennietkommer att slå inför svåra planeringsproblem. Jag framhöll därvid alt denstrukturomvandling av näringslivet, som måste främjas inom ramen för densvenska ekonomiska politiken, under en följd av år framöver ställde nya krav pähögskolan när del gäller både att variera utbildningsutbudet och all öppna nya forskningsområden.Dessutom erinrade jag om all efterfrågan på högskoleutbildning kunde väntas stigaunder 1980-lalel beroende på de stora ungdomskullar som går igenom gymnasieskolan. Jag återkommer till dessafrågor. Prop.1981/82:100 Bilaga 12 359 UniversUels- ochhögskoleämbetet (UHÄ) har i sin anslagsframställning för /83lagt fram förslag i fråga om dimensioneringen av högskoleutbildningen under 1980-talel.Min framställning i del följande byggerpå UHÄ:s underlag. Antalet ungdomar ökar markant under endel av 1980-talel. Ca 115000 fler ungdomar fyller under 1980-lalel än omårskullen20-åringar hade legat kvar nivå. Omkring 1990 är antalet 20-åringar tillbaka pådenna lägre nivå. Ökningen av antalet 20-åringar kulminerar omkring år 1984.Om ungdomsgruppen i stället betraktas i ålders-inlervallet , blir ökningeninle lika markerad ulan fördelar sig jämnare över ell antal år. Utvecklingenillustreras av följande figur: // v »' Antaletungdomar i åldern i befolkningen. Huvuddelen avungdomarna genomgår efter avslutad grundskoleutbildning förr ellersenare någon form av gymnasial utbildning. Sambandet mellan gymnasieskolaoch högskola är mera komplicerat än sambandet mellan grundskola och gymnasieskola.Detta hänger samman med all åldersspridningen hos dem som efterfrågarhögskoleutbildning är stor och att behörigheten för sådan utbildning varierar beroendepå vilken gymna- Prop.1981/82:100 Bilaga 12 360 sieutbildning den sökande gått igenom. Del ärdärför svårt att ange hur stor andel i en årskull som söker ellerpåbörjar högskoleutbildning. Antalet sökande lillgrundläggande högskoleutbildning ökade markant inför höstterminen 1981.Ökningen var särskill stor till de utbildningslinjer där antagning skercentralt genom UHÄ, medan ökningen av antalet sökande lill enstaka kurser varmera måttlig. Också antalet anmälningar lill den kommunala högskoleutbildningenökade. Del går dock inte all redan nu fastslå om denna ökade efterfrågan endastberor på del ökade antalet ungdomar som börjar komma in i högskoleålder.Ökningarna kan nämligen också hänga samman med all ändrade urvalsregler skallträda i kraft från och med antagningen lill utbildning som börjar hösten 1982.Dessutom kan situationen på arbetsmarknaden bidra till all såväl äldre somyngre vill stärka sin konkurrenskraft. Även inför vårterminen1982 har antalet anmälningar lill utbildningslinjer ökat kraftigt. Ökningeninför höstterminen kan således inle betraktas som tillfällig. Den totala efterfrågan påhögskoleutbildning går inle all fastslå i bestämda tal. Grova skattningar kanemellertid göras av övergångsfrekvensen mellan gymnasieskola och högskola. Islutet av beräknas sålunda av alla ungdomar hapåbörjat högskoleutbildning . Om denna andel skall hållasoförändrad när ungdomskullarna ökar under 1980-talel, behöver högskolantillföras 23000 nybörjarplatser under detta decennium. Under slutet av 1970-lalethar andelen ungdomar som antagits lill gymnasieutbildning stigit och detta harbl.a. berört de tre- och fyraårigalinjerna. Om en oförändrad övergångsfrekvens per linje lill högskolan skallvara utgångspunkten, innebär detta sammantaget med de demografiskaförändringarna ett behov av totalt yllerligare 45000 nybörjarplatser under1980-lalel. Den här redovisadeutvecklingen visar enligl min mening att efterfrågan på högskoleutbildning medstor sannolikhet kommer all öka kraftigt under 1980-lalet. Förblir antaletnybörjarplatser i högskolan oförändrat, innebär del all betydligt fler sökandelill högskoleutbildning än fidigare kommer alt avvisas. kan mankonstatera all tillgängen på kvalificerade sökande kommer all vara större inleminst därför all ungdomarna i varje årskull är flera. Av vad statsrådetTilländer har anfört framgår all en yllerligare ökning av denyrkesinriktade utbildningen i gymnasieskolan är angelägen och hon har därförförordat en sådan. Även om andelen yrkesinriktad utbildning i gymnasieskolanblir större , kommer dock ett ökat anlal ungdomar all undersamma lid lämna gymnasieskolans sludieförberedande Unjer. Dessa ungdomarbehöver en yrkesinriktad utbildning som påbyggnad lill sin gymnasieutbildningför all förbättra sina möjligheter på arbetsmarknaden. De som inle får en sådanutbildning Prop.1981/82:100 Bilaga 12 361 konkurrerar om anställning med bl.a. yngrearbetssökande ulan gymnasieutbildning. Arbetslösheten bland dessa ungdomar skulleunder sådana förutsättningarkomma all öka yllerligare. Möjligheten allerbjuda högskoleutbildning till de ungdomar som har fått sludieförberedandegymnasieutbildning påverkar således arbetsmarknads-utsikterna inte bara för dessaungdomar, ulan också för de ungdomar som inle har gått igenom gymnasieskolan. De alternativakoslpader i form av l.ex.ulgifler för arbetsmarknadsutbildning som kan bli en konsekvens härav måste självfallet vägas mot kostnaderna fören reguljär utbildningsinsats. Tilldetta kommer kravet på en likvärdig behandling i fråga om tillgång till högskoleutbildning av ungdomar i småoch ungdomar i stora årskullar. Enoförändrad dimensionering av högskoleutbildningen skulle medföra all mycket högapoäng skulle krävas för tillträde lill högskoleutbUdning. Grundtanken ihögskolereformen är all dimensioneringen skall bestämmas, förutom avsamhällets efterfrågan på utbildade, av individernas behov av ochefterfrågan på utbildning. Jag förordar mol denna bakgrund alt ett riktmärkeför dimensioneringen av den grundläggande högskoleutbildningen skall vara allge de växande ungdomskullarna samma möjlighet -relafivt sett - till sådanutbildning som ungdomskullarna hade. Därigenom tillgodoses också,vilket enligl min mening är ell vägande argument, samhäUets intresse av att fillvarata den resurssom ungdomarna utgör. Genom ökadeutbildningsinsatser under 1980-talel kommer del all finnas fillgång lill ettstörre anlal välutbildade personer . Delta är, som jag redaninledningsvis anförde, en tillgång för vårt land och är dessutom en avförutsättningarna för en expansiv näringspolifik. Redan i föregåendebudgetproposition noterade jag all en hög andel av dem som tjänstgjorde inom högskolan och som hade långutbildning skulle komma alt gå i pensionunder 1990-lalel och all förhållandel troligen var likartat inom den offentliga sektorn i övrigt och inomnäringslivet. Även från denna synpunktsynes del angeläget all nu ge elt ökat anlal ungdomar högskoleutbildning och därmed tillgodose kommande behov avhögskoleutbildad arbetskraft. Som jag fidigare harberört framträder behovet av all öka dimensioneringen av den grundläggandehögskoleutbildningen som kraven päbesparingar inom statsverksamheten är stora. I detta läge har jag emellertid bedömt alt de besparingsmöjlighetersom kan finnas inom högskolan börutnyttjas för all skapa yllerligare utbildningsplatser. Jag har fidigareframhållit att högskolan visat sig beredd all göraomprioriteringar, som knappast hade varit möjliga att åstadkomma tidigare. Dåtillgodosågs nya ändamål i första hand genom resursliUskoll, även om de var relativt små. Jag vill strykaunder all de krav som måste ställas pä högskolannu är betydligt hårdare än de som hiftills har gällt. Prop.1981/82:100 Bilaga 12 362 Som jag har nämnträknar UHÄ med all minst 23 000 nybörjarplatser bör tillföras högskolanunder . Ämbetet föreslår därför att planeringsramarna förallmänna utbildningslinjer under vari och ett av budgetåren 1982/83-1984/85ökasmed i genomsnift ca 1000 platser. Därefter bör kapaciteten hållasoförändrad fram fill slutet av , då en nedirappning kan påbörjas så all nivån under1990-lalel i huvudsak motsvarar dagens. Den föreslagnadimensioneringen som innebär ell fillskott av 23000 nybörjarplatser ärenligt min mening väl ägnad att ligga lill grund för planeringen avhögskoleutbildningen under 1980-lalet. Detta är del huvudalternativ ufifrånvilket man bör utgå i den fortsatta planeringen. Beredskap måsteemellertid finnas för all yllerligare öka utbildningskapaciteten, om delta skulle visasig angeläget. Jag förordar därför all högskolemyndigheterna ocksåöverväger en alternativ planeringsnivå innebärande ell tillskott av 32000nybörjarplatser. Enligl min mening är del motiverat all bygga upp den ökadeutbildningskapaciteten i snabbare takt än vad UHÄ föreslagit. Jagförordar därför all ca 1 500 nya platser av de tolalt 3 000 nya platserna underbudgetåren 1982/83-1984/85 som erfordras för att uppnå nivån 23 000nybörjarplatser ställs fill förfogande /83. För en sådanförhållandevis kraftig uppgång lalar inte minst, somjag har nämnt, desvårigheter för ungdomen på arbetsmarknaden som väntas råda de närmaste åren.Den ökade efterfrågan på utbildning som anmälningarna till högskolan är ell uttryck för lalar också för en satsning av denna storlek. I anslutning härtillvill jag ta upp frågan om möjligheterna för sådana sökande all genomgå enlängre högskoleutbildning som redan har en lång sådan utbildning eller endast har ellfåtal år av sin yrkesverksamma tidframför sig efter avslutad utbildning. Jaghar senast i mina förslag om ändringari reglerna för tillträde till högskoleutbildning (prop. 1979/80:158) berört frågan och framhållit all del ankommer påUHÄ all följa utvecklingen och vid behov föreslå lämpliga åtgärder. Densituation som jag beskrivit med en väntad ökad efterfrågan påhögskoleutbildning från ungdomarnassida föranleder enligl min mening all frågan ägnas skärpt uppmärksamhet. Jagräknar därför med all UHÄ lägger fram förslag lill ändring av gällande bestämmelser, om ungdomarnasmöjlighet till högskoleutbildning därmed kan förbättras. Vad angår denframlida planeringen av högskoleutbildningen förutsätter jag all UHÄ ianslagsframställningen för /84 redovisar en plan för hur detökade utbildningsbehovet skall kunna tillgodoses och hur ennedirappning sedermera skall kunna göras. Somjag tidigare anfört bör huvudalternativet i en sådan planinnebära all plats bereds åt ytterligare23000 nybörjare och det kompletterande alternativet innebära att 32000nybörjarplatser fiUkommer. En oförändrad resursram för grundläggande högskoleutbildning är enförutsättning för båda alternativen. Prop.1981/82:100 Bilaga 12 363 Högskolemyndigheternahar genom de riktlinjer jag nu har angivit fält klarare förutsättningar än tidigare försin långsiktiga planering. Detta är enligt min mening nödvändigt för afthögskoleorganisationen på ett rimligt sätt skall kunna möta de krav som ställs på den. Genomen långsiktig plan för 1980-lalel bör svårighelerna att genomföra meraomfattande förändringar bli mindre. kommer del all bli nödvändigt att noga pröva varjeutgiftspost och la fill vara alla tillfällen lill besparingar och rationaliseringar. Del är särskillangelägel all möjligheterna lill besparingar inom administration ochförvaltning beaktas. Jag räknar därför i likhet med innevarande budgetår med enviss besparing för delta ändamål inom ramen för det s. k.huvudalternativet. Uppföljningskommitten (U 1979:03) har i uppdrag att göra enöversyn av den administrativa verksamheten inom högskoleorganisationen i syfteatt finna organisatoriska och administrativa förenklingar som kan möjliggörabesparingar inom denna. Jag har erfarit aft kommittén kommer altlägga fram förslag i detta avseende . Inriktning m. m. av högskoleutbildningen I föregåendebudgetproposition framhöll jag all högskolan kommer all behöva utbilda fören arbetsmarknad som i slutet av 1980-lalel och i början av 1990-talel har enkanhända klart annorlunda sammansättning än dagens. Eftersom mångautbildningar inom högskolan är långa, blir effekterna av en förändradutbildningskapacitet märkbara på arbetsmarknaden först efter del alldimensioneringsbeslulen har fallats. Detta gör all delvis ganska osäkra anlagandenom den framlida arbetsmarknaden måste ligga lUl grund för besluten.Högskoleutbildningen skall emellertid heller inle passivt anpassas fill enväntad utveckling på arbetsmarknaden. Dess möjligheter alt påverkasamhäUsutvecklingen bör också tas till vara. Detta gäller naturligtvisi första hand innehållet i utbildningen, men även dimensioneringen av olikautbildningar har betydelse i detta sammanhang. (U 1981:03) har i uppdrag all med utgångspunkt i bl.a.utbildningen som en förnyelsefaklor pröva frägan om utbildningens innehåll, organisation ochdimensionering m.m. Jag föriil-sälter all högskolemyndigheterna i sitlplaneringsarbete håUer nära kontakt med utredningen. UHÄ föreslår attutbildningen av civilingenjörer, naturvetare och ekonomer skall få ökadkapacitet. Syslemvelenskaplig utbildning och bl.a. låg- ochmellansladielärarulbildningarna bör också enligl UHÄ öka. Utbildningeninom vårdområdet och för den offenfiiga förvaltningen bör enligl UHÄ dimensioneras med utgångspunkt i hurden offentliga sektorn utvecklas. En stor del av dentillkommande kapaciteten i högskoleutbildningen bör från deutgångspunkter jag har angett avse teknisk och naturvetenskaplig UtbUdning.En ökning bör också göras av kapaciteten för ekono- Prop.1981/82:100 Bilaga 12 364 misk och datainriktad utbildning. En ökning avkapaciteten på utbildningslinjernabör skapa utrymme för nya inriktningar och ge de studerande ökade möjligheter all välja alternativa kurser.Den framlida arbetsmarknaden får därmed tillgång lill bl.a. ingenjörer,naturvetare och ekonomer med en bred allmänkompelens men också med skilda specialkunskaper. Den tekniskautbildningen är förhållandevis kostnadskrävande och del är enligl minmening angeläget att frigöra resurser för en omprioritering lill bl.a. delta område. UHÄ har i sinanslagsframställning tagit upp frågan om dimensioneringen avläkarutbildningen. bibehållande av nuvarande utbildningskapacitet kan enligl minuppfattning komma all leda lill elt överskoll av läkare. Dimensioneringen avlandläkarlinjen kan ifrågasättas från samma utgångspunkter. Härtill vill jag foga behovet av allomprioritera resurser inom högskoleområdet.Jag avser därför all i del följande förorda all planeringsramarna fördessa utbildningar minskas. Alltsedanhögskolereformens ikraftträdande har de mindre högskolorna uppmärksammatslivligt i debatten. Det har inle minst gällt under de tvä senaste budgetårendä högskolan blivit föremål för vissa besparingar. Det ger miganledning all betona all jag för egen del inle ser några skäl all minska antalet högskoleorter. Tvärtommenar jag alt del är angeläget all de mindrehögskoleenheternas utveckling tryggas och att de orter som har en interimistisk organisation ges en merpermanent sådan. Jag vill också understryka att dendimensioneringsökning som, enligl vad jagtidigare har redogjort för, kommer all bli aktuell under 1980-talel ökar de mindre högskoleenheternas betydelse. Måletatt ge elt större antal sökande tillträde lill högskolan förutsätter en godgeografisk spridning av utbildningen. De krav på effektivhushållning som kommer att ställas på högskolan under 1980-lalel innebär dock även alltillgängliga resurser måste utnyttjas rationellt. Del betyder all några mer omfattandemöjligheter all förstärka de mindre högskoleenheternas resurser genomomfördelningar från andra högskoleenheter enligl min bedömning inle kommer allfinnas. En breddning av de mindre högskoleenheternas bas måste därför i förstahand ske inomramen för det nytillskoll av platser och utbildningar som kommer lill stånd . När del gäller allkonsolidera utbildningsutbudet vid de mindre högskoleenheterna erbjuderde närmaste åren alldeles specieUa problem. Utbildningen avförskollärare ökade kraftigt under 1970-lalel till följd av utbyggnaden av denkommunala barnomsorgen. Förhållandet var likartat medfritidspedagogulbildningen, när den kommunala frilidshemverksam-heten utökades.Återhållsamheten med de kommunala utgifterna gör att behovet av förskollärareoch fritidspedagoger nu sjunker i förhållande fill tidigare planering.En omfattande nedskärning av utbildningskapaciteten är alltså motiveradav arbetsmarknadsskäl. Prop.1981/82:100 Bilaga 12 365 bedömningar läggs till grund för övervägandena om utbildningskapaciteten,bör denna minskas kraftigt vid vissa högskoleenheter på utbyggnads-orter.Samtidigt kan del konstateras all nu nämnda utbildningar utgör basen i flertalet mindre högskoleenhetersutbildningsutbud. En kraftig nedskärningav utbildningskapaciteten vid dessa enheter skulle därmed äventyra derasfortsatta utveckling. Vid planeringen påkort sikt är del därför nödvändigt all la hänsyn lill utbildningensbetydelse för den enskilda högskoleenhetens basorganisation. StatsrådetTilländer förordar i det följande en minskad kapacitet för förskoUärar- ochfrilidspedagogulbildningarna, varvid sådan hänsyn har tagits när detgäller fördelningen av minskningen på högskoleenheter. Vidare förordar hon - med hänvisning till att en utökning av kapaciteten för låg- ochmellansladielärarulbildningen är motiverad - all sådana utbildningar nyetableras vid några högskoleenheter.Härigenom blir del möjligt all inomflertalet mindre högskoleenheter hålla utbildningskapaciielen på en i huvudsakoförändrad nivå lotall sett. I anslutning härtill räknar jag dessutom med vissamedel för all förslärka de mindre högskoleenheternas biblioteksresurser. De mindre högskoleenheternahar i olika sammanhang alltmer kommit aft uppfattas som en väsentlig resursinom sina regioner med möjligheter alt bidra lill en allmän stimulans av den regionalautvecklingen. Möjligheterna all genom utbildning främja industriell och ekonomiskutveckling har jag redan betonat och delta gäller också i ett regionalt perspektiv. Delär därförulomordenlligl angelägel all de mindre högskoleenheterna utnyttjar möjligheterna tillsamarbete med lokala förelag, myndigheter och organisationer. Under 1980-lalelhar högskoleenheterna på alla berörda orter en viktig uppgift i att ge de storaungdomskullarna högskoleutbildning. Högskolans möjligheter att bidra lill regionalutveckling bör las tillvara i delta sammanhang. som ungdomen i regionenges möjlighet till högskoleutbildning, bör den kunna utbildas för sädana behov som är vikfiga för bl.a. näringslivet i regionen. De lokala linjerna kom till bl.a.för att tillvarata särskilda lokalaförutsättningar och speciella resurser på en ort eller en läroanstalt. En intensifierad planering bör nukomma lill slånd inom de skildaregionerna i syfte att skapa ell större utbud av lokala utbildningslinjer förall ge framför allt ungdomar yrkesutbildning. I den planeringen bör del vara möjligt att utnyttja både kunskaperoch resurser hos förelag, myndigheter och organisationer inom resp. region.Regionstyrelserna bör i dettaavseende också samverka med länsstyrelserna, som har bl.a. det regionalpolitiska ansvaret inom resp.län. Mol denna bakgrund kommer jag allförorda all 500 nybörjarplatser tillkommer för lokala linjer nästa budgetär. Mina förslag i delföljande innebär, somjag har antytt, inle bara en ökaddimensionering av den grundläggande högskoleutbildningen ulan också en förnyelse av den. Prop.1981/82:100 Bilaga 12 366 UHÄ har lagt framförslag om förstärkning av högre utbildning och forskning inom dataområdet pägrundval av ell omfattande utredningsarbeteoch därpå följande remissbehandling. Detta ger möjlighet fill ell samlat ställningstagande inom ell område, där enkraftfull satsning är angelägen medhänsyn fill den utveckling som har skett under senare lid. Jag kommer därföratt i det följande förorda att en ny allmän utbildningslinje, dalavetenskapliga linjen, inrättas och altutbildning på dalalekniklinjenanordnas, förutom vid i , där antalet nybörjarplatserutökas, vid , i och högskolan i . För all bygga upp forskninginom dalaområdet förordar jag vidarealt ell anlal professurer inrättas och all medel ställs till vissa högskoleenhetersförfogande för kompetensuppbyggnad. Vad beträffarhögskoleutbildningen i övrigt förordar jag att följande nya allmännautbildningslinjer inrättas, nämligen grafisk industri-linjen, texlil-och konfeklionsinduslriUnjen, textil- ochkonfeklionslekniklinjen, slyr-ochreglertekniklinjen och radiokommunikafionsUnjen. Vidare förordar jag att en ny sammanhållen psykologlinje ersätternuvarande psykologulbild-ningar och att en ny receplarielinje saml enrehabiliteringslinje och en social omsorgslinje inrättas. I en rad sammanhanghar under senare är betonats viklen av alt alla berörda inom högskolan målmedvetetarbetar för all höja utbildningens kvalitet. Detta arbete som inom vissa områden redan hargell goda resultat måste fortsätta parallellt med all dimensioneringen ökar.Genom gemensamma åtgärder från de inom högskolan verksamma kan kvalilelshöjande åtgärder genomföras utan att det fordrasresurstillskott. Jag beräknaremellertid resurser för en kvalitativ förstärkning och utveckUng av bl.a.ekonomlinjen. Vissa tillskott för de konstnärliga och de humanistiskt inriktade utbildningarna saml förinternationalisering av hög-skoleutbUdningen förordas också. UHÄ har lagt framförslag om förstärkning av resurserna för vissa utbildningar för all nya kurserskall kunna rymmas inom dessa. Jag är medveten om all förnyelse av en utbildning ibland kanbehöva ske språngvis och att det då behövs ökade resurser. Högskolemyndigheterna måste emellertid inuvarande budgetläge fortlöpande se över fördelningen av resurser mellanolika utbildningar och utnyttja möjligheterna att genom elt förnyelsearbete skapa ekonomiskt utrymme även för relativt kostnadskrävandereformer. Betydande insatserifråga om den grundläggande utbildningen måste , som jag tidigareframhållit, riktas mot ell ökat anlal platser på och en förnyelse av deallmänna utbildningslinjerna. Trots delta måste fortsatta ansträngningar görasför att inom högskolan också fillgodose behovet av fortbildning ochvidareutbildning av redan yrkesverksamma. Del skall i första hand ske inomramen för enstaka kurser. Det är enligt min mening angelägel all de resurser som en högskoladisponerar för delta ändamål Prop.1981/82:100 Bilaga 12 367 används för alt erbjuda kurser även utanför den egnahögskoleorten. Högskolans uppgifter i fråga om fortbildning och vidareutbildning, somde harangivils av riksdag och regering i tidigare beslut, ändras givelvis inle genomåtagandena gentemot de stora ungdomskullarna. Många yrkesverksamma har engrundutbildning som ligger långt tillbaka i liden och behöver därför kompletterasina kunskaper för att kunna bidra till utvecklingen inom sill arbetsområde. Andra behöver nya kunskaper lill följd avteknikutvecklingen ochstrukturomvandlingen i näringslivet. Högskolans möjligheter all tillgodose nunämnda behov är unika fill följd av den kunskapskompetens som byggs upp genom forskningen och grundutbildningen. I detta sammanhangvill jag framhålla att del är angelägel all högskolan i den utsträckning detär lämpligt ställer resurser fill förfogande för uppdragsutbildning. Delta ärpå samma säll som för uppdragsforskning möjligt under förutsättning allhögskolan får ersättning för sina kostnader och uppdragsutbildningen inleinkräktar på den ordinarie utbildningen.