prop · G503106 · 1981-12-31 00:00:00 — Även statens industriverk förordar etappavgångar i forskarutbildningeninom leknisk och malemalisk-nalurvetenskaplig fakultet liksom inomekonomisk-statistiska ämnen inom samhällsvetenskaplig fakultet. viduniversitetet i menar all den totala examinationen frånforskarutbildningen (ca 800 examina/år) synes vara irimlig balans med behovet av vetenskapligt utbildad arbetskraft, och lordeförbli så . På något kan del dock inleuteslutas att efterfrågan på personer med forskarutbildningsbakgmnd kommer altöka i takt med all behovel av alt snabbi tillgodogöra sig forskningens resultati samhället ökar. vid iStockholm anser det angeläget att finna åtgärder för all sfimulera lillforskarutbildning i språkvetenskap. Medicinska fakultetens fakultetsnämnd viduniversitetet i menar att en underdimensionering av läkare medforskarutbildning kan befaras , om inle den negativa trend som, enliglnämnden, funnits under ett flertal år vänder. UHÄ:shuvudförslag i rapporten är att dimensionering av forskarutbildningen istället för genom antagningslal e.dyl. i huvudsak skall göras i samband medforskningsplaneringen och dimensioneringen av resurserna för forskning. DeltalUlstyrksav flertalet remissinstanser, l.ex. statskontoret, styrelsen för teknisk utveckUng(STU), , . ,, , , lantbruksuniversUetoch en rad organ inom högskolan, bl.a. juridiska fakultetsnämnden viduniversitetet i , odontologiska fakultetsnämnden vid karoUnskainstitutet, fakultetsnämnden vid tekniska högskolan i , rektorsämbetetvid i , humanistiska sektionsnämnderna vid iGöteborg och tekniska fakultetsnämnden vid högskolan i . fåtal remissinstanser anser alt UHÄ: s förslag ärotillräckligt. Mol bakgmnd dels av alt en relativt stor andel forskarutbildaderedan nu är verksamma inom områden där sådan utbildning inte krävs, dels attdel föreligger förslag om krav på forskarutbildning för tjänster som inle ärrena forskartjänster anser och statens historiska museerall del är svårt all som UHÄ föreslår bedöma dimensioneringen av forskamlbildningenenbart utifrån forskningsbehovet. betonar all det finns eltväsentligt behov av forskningslränad arbetskraft inom näringslivet. Del innebärall dimensioneringen av forskarutbildningen inom främst de tekniska ochekonomiska ämnena är av stor industripolitisk betydelse. Den forskningslränadearbetskraften är en mycket viktig resurs för de svenska industriföretagen. Del gäUersärskilt mol bakgrund 1981/82:106 396 av den förändring mol en mer kunskapsinlensiv produktionsom nu sker. TCO framhåller dels all dimensionering avforskarutbildningen måste ske med utgångspunkt från övergripandeforskningspolitiska prioriteringar och samhällets/arbetslivets behov av forskarutbildade,dels all forskarutbildningen skall ske inom ramen för tjänster varför dimensioneringsbeslulenskall avse anlal forskamlbildningsljänsler inom olika områden. De remissinstanser som behandlar frågan om ''resursspärrar''tillstyrker sädana. Det gäller bl.a. arbetarskyddsstyrelsen, ,, , tekniska fakultetsnämnden viduniversitetet i , rektorsämbetet och matematisk-naturvetenskapligafakultetsnämnden vid i . Flertalet remissinstanser instämmer i förslaget alt UHÄskall ha ansvar för fortlöpande bevakning av tillgång och efterfrågan på forskarutbildade.TUl dessa remissinstanser hör bl.a. RRV, FRN, NFR, ochstatens historiska museer. , och många organ inom högskolan l.ex. språkvetenskapligasektionsnämnden och historisk-filosofiska fakultetsnämnden vid iSlockhoim, odontologiska fakultetsnämnden vid instUutet, filosofiiskafakultetsnämnden vid i , teologiska fakultetsnämndenvid i , samhällsvetenskapliga fakultetsnämnden vid universiteteti och medicinska fakultetsnämnden vid i . FRN menar allt UHÄ i samband med denna bevakningsuppgiftmåste vidta åtgärder som gör del möjligt alt beräkna antalet behöriga sökande lillforskamlbildning. Några remissinstanser betonar långsiktighelen i UHÄ: s uppgifter.Matematisk-naturvetenskapliga fakultetens sektionsnämnder vid iStockholm anser all redovisningar av förändringar i forskarutbildningensdimensionering inte borde behöva göras åriigen. 1 slällel förordas Ireårsrapporter.Enligl rektorsämbetet vid i bör UHÄ: s analyser i förstahand inriktas mol mer strukturella förändringar i samhällets behov av forskningoch forskarutbildad arbetskraft. Humanistiska sektionsnämnderna vid iGöteborg framhåller alt UHÄ: s bevakning av tillgång och efterfrågan på forskamtbildadeinte får leda lill ökade krav på information från institutionerna. anför all del bör ankomma påstyrelsen för att i samarbete med UHÄ ansvara fören fortlöpande bevakning av tillgång och efterfrågan på forskamtbildade inomlantbruksuniversitetets sektorsområden. STU menar att UHÄ bör ha ansvaret för detta arbete bl. a.i samverkan med STU och sektorsorgan och nied dessa aktualisera förändringarnär så behövs. vid i all del Prop.1981/82:106 397 ur medicinska fakultetens synpunkt knappast finns någotbehov av all UHÄ centralt svarar för fortlöpande bevakning av tillgång ochefterfrågan på forskarutbUdade på riksnivå. UHÄ:s förslag rörande de lokala högskoleorganens uppgifteri samband med dimensioneringen av forskarutbildning e n las upp endasi i ettmindre antal yttranden och möter i regel inga invändningar. Fakultetsnämndenvid matematisk-naturvetenskapliga fakulteten vid i alt förslagen om planering på lokal nivå inle får medföra onödigaarbetsinsatser inom sektions- och fakultelsnämnder. ansluter sig lill förslaget attlokala högskolemyndigheter i anslagsframställningarna skall redovisa behov avåtgärder för modifiering av den lokala forskamlbildningen. Förbundet vill dockförorda att denna centrala resursfördelning kompletteras med lokala medel somkan användas flexibelt. Det är viktigt att man också under löpande budgetår kanknyta bra studenter tiU forskamlbildningen, innan de ger sig in på andrayrkesbanor. Många remissinstanser delar UHÄ: s uppfattning att detbehövs åtgärder för att förbättra forskarutbildningens effektivitet. Framförallt anser man del angelägel alt förbättra studie finansieringen fördoktoranderna. Till de remissinstanser som önskar förbättradstudiefinansiering hör bl.a. arbetslivscentrum, arbetarskyddsstyrelsen, ,, juridiska fakultetsnämnden och matematisk-naturvetenskapligafakultetens sektionsnämnder vid i , tekniska fakuUetensfakultetsnämnd vid universUetet i och medicinska fakultetsnämnden viduniversitetet i . framhåller alt forskarstuderande som har assistenltjänsteller utbildningsbidrag ofta står ulan försörining när tjänsten resp. bidragettar slut och alt de då kan stoppas i sin utbildning trots att de står nära enexamen. skulle situationen kunna förbättras genom all flerkontrollstationer införs i forskarutbildningen och all (för assistenterna)andelen övrig tjänstgöring reduceras. Några organ inom högskolan bl. a. temarådet vid universUeteti , matematisk-naturvetenskapliga fakuUetsnämnden vid iLund, fakultetsnämnden vid matematisk-naturvetenskapliga fakulteten viduniversitetet i - önskar förändringar vid fördelningen av studiefinansieringslillfällenaså att större hänsyn tas fill behovel av forskning inom oUka ämnen och/ellerantalet aktiva forskarstuderande. vid i all det för en forskarstuderande inom medicinsk fakultet är väsentligtall få klinisk anknytning. Detta innebär att skUlnaden i privatekonomi underforskning resp. klinisk tjänstgöring blir mindre resp. att vederbörande fårräkna kliniska tjänsteår han har åtta limmars förordnande/vecka. Prop.1981/82:106 398 Det borde vara möjligt, framför alll på de störreklinikerna, all genom samordning låta doktoranderna svara för en kliniskverksamhet och därmed förhindra att utgifterna för läkarlönerna skulle ökautöver vad som budgeterats. Fakulteten anser del väsentligt alt förhandlingarkommer lill stånd mellan stat och landsfing så all ett arrangemang med åttalimmars klinisk tjänstgöring/vecka blir möjlig. anser ai:l särskUt stöd förforskarutbildning bör riktas till områden som inte kan påräkna insatser frånsektorsorgan. FRN menar alt situationen inom vissa områden torde vara såallvarlig att extraordinära insatser bör övervägas, l.ex. specialfinansierad, projeklba-seradforskamlbildning. Enligl nämndens mening bör UHÄ inleda diskussionermed i första hand forskningsråden för att utröna behoven av ochförutsättningarna för sådana "forskamlbUdningsprograni". Remissinstanserna tar även upp andra åtgärder för allförbättra forskarutbildningens effektivitet. Bl.a. Svenska arbetsgivareföreningenoch medicinska fakultetsnämnden vid i betonar behovelav att förbättra handledningen inom forskarutbildningen. ArkUektförbundetframhåller all ell flexibelt syslem med större jämställdhet mellanlärartjänsterna skulle göra det möjligt all bättre utnyttjahandledarresurserna. anser att det bör bli möjligtall bättre än pröva de sökandes fömlsällningar all genomföraforskarstudierna. Liknande synpunkter anförs av bl. a. vid i . odontologiska fakultetsnåmnden vid universUetet i , samhällsvetenskapligafakulletsnämnden vid i framhåller betydelsen av forskamtbildningensmeritvärde. 1 några remissyttranden - l.ex. från RRV,(), styrelsen för arbetarskydd.sfonden, berörs allmänt behovet av samverkan med sektorsorgan i samband med dimensioneringav forskamlbildning. Expertgruppen för forskning och regional utvecklingkonstaterar att man för sin verksamhet är helt beroende av fillgången påutbildade forskare och forskare under utbUdning. Samfidigt påverkarexpertgruppen genom sin verksamhet sannolikt också tillströmningen av forskaretill vissa ämnen liksom forskningens omfattning och inriktning inom dessa. SFS framhåller att regering och riksdag måste uppmärksammaall satsningar inom ett sektoriellt forskningsområde (typ energiforskning),för att få konsekvens och sammanhang i prioriteringarna, kräver satsningar inomforskamlbildningen. "Det går inle att gräva fram kompetenta forskare urintet. Därför måste nya forskningsområden planeras noga och ej sjösältas med fömtsällningenalt del redan finns kompetenta forskare inom området. Enligt SFS: s uppfattningbör varje större program - initialt -inriktas på all intressera studerande föratt börja forskarutbildning inom Prop.1981/82:106 399 Därefter skall resurser avsättas för altfinansiera forskamlbildningen och först efter - låt oss säga - fyra lill femår kan man inleda den stora satsningen då också kompetensuppbyggandel redaninletts." UHÄföreslår en försöksverksamhel med särskill stöd för forskarutbildning ianslutning lill projektfinansierad forskning. Detta förslag fillstyrks av bl.a.Sveriges , , matematisk-naturvetenskapliga fakultetenssektionsnämnder vid i , teologiska och tekniskafakultetsnämnderna vid i saml humanistiska sektionsnämndenvid i . Enligt fakultetsnämnden vid tekniska högskolan iStockholm bör försöksverksamheten omfatta såväl rena seklorsorgan som STU ochforskningsråd. STU däremot framhåller all försöksverksamheten inte bör omfatta STU:s program för kunskapsutveckling. och statens historiska museerframhåller all sektorsorgan inom det humanistiska området har små eller ingamedel för seklorsforskning. Dessa sektorsorgan kan i praktiken inte delta iförsöksverksamhet av det slag som föreslås om inle särskilda medel anvisasöver statsbudgeten. och statens historiska museer villmed kraft understryka, att frågan hur man behandlar seklorsforskning inomområden som saknar sektorsforskningsmedel bör las upp fill diskussion. Arbetarskyddstyrelsen anser all det utöver projektfinansieradforskamlbildning också bör skapas bättre reglerade former för forskamlbUdningeninom sektorsforskningen. RRV menar all UHÄ: s insatser utöver försöksverksamhetenbör omfatta uppföljande studier av hur seklorsforskningsprojekt hillills harsamspelat med pågående forskarutbildning. menar all försiktighet bör iakttas närdel gäller speciellt utformad forskarutbildning för sektorsorganens behov. SÖ avstyrker den av UHÄ föreslagna försöksverksamheten. Styrelsen för arbetarskyddsfonden lar avstånd från att seklorsorganenskulle ställa särskUda medel till förfogande för forskarutbildning. "Möjligenbör en försöksverksamhel initieras som bygger på frivUliga överenskommelsermellan seklorsorganen och högskolan. Även om del inom prioriterade sektorsområdeni aUmänhel finns behov av både projektstöd och forskarutbildning bör dock i ensådan försöksverksamhel beaktas att den relativa angelägenheten i dessa behovoch möjligheterna all tillfreds-slälla dem kan variera avsevärt. En fömtsältningslösdiskussion bör därför i de enskilda fallen las upp mellan högskolan och seklorsorganen." 1 ell fåtal yttranden framförs synpunkter på UHÄ: sfortsatta utredningsarbete. RRV har inget att invända mot de fortsatta undersökningarsom skisseras i skrivelsen, men vill peka på betydelsen av all man inletappar bort resurs- och kostnadsaspekterna. En väsentlig del av UHÄ: s Prop.1981/82:106 400 fortlöpandebevakning måste vara all tillse alt inle oförklarliga och oacceptablaobalanser i resurstilldelningen uppslår t. ex. genom all fluktuationer i liUströmningenleder till all vissa utbildningsvägar drabbas av extrem "resursulspädning"medan andra får en oproportioneriigt hög resursandel. Vidare bör UHÄ som ellled i sUt eget metodutvecklingsarbete arbeta vidare med problemet all finna slyrparamelrarsom de facto skulle kunna möjliggöra en medveten långsiktig styrning av forskamlbildningssyslemet.Slutligen vill RRV peka på behovet av fördjupad analys av förhållandel mellansektorsforskningens expansion och forskarutbildningen. Detvore enligl styrelsen för arbetarskyddsfonden av värde om UHÄ i det fortsallaarbetet kunde ge exempel på ämnen eller grupper av ämnen för vilka merdetaljerade prognoser borde kunna göras redan nu saml för dessa föreslå ochpröva lämpliga planeringsmodeller för forskarutbildningens dimensionering. Socialstyrelsenfinner del angelägel att UHÄ i det fortsatta arbetet analyserar och föreslåråtgärder för all stimulera forskning inom eftersatta men prioriterade områden. SFS vUlsärskiU understyrka all utredningsarbetet bör fortsätta och ges ett stöd iregeringens forskningspoliliska proposition. Kunskapsuppbyggande inom områdena"forskning och forskarutbildning" och "forskning omforskning" är nödvändiga för all kunna få en överblick över och rationelltprioritera den svenska forskningsinsatsen. SFS menar också att UHÄ: s projektbör kunna dra fördel av de lokala forskarutbildningsundersökningar somgenomförts vid bl.a. i , KTH och viduniversitetet i . SFSmotser också med intresse utfallet från kartläggningen av tillgången på externamedel för avlöning av handledare och studerande inom forskarutbildningen. anser att UHÄ i planeringen av det fortsatta arbetet bör beakta detutredningsförslag rörande behörighet och meritvärdering i samband med forskarutbildningsfrågorbeträffande de nya lärarutbildningarna och den somAndrénska kommittén föreslår all UHÄ skall genomföra. i understryker behoven av fortsall analys av forskarutbildningensstrukturproblem. De initiativ som härvid tagils av UHÄ alt med hjälp av SCB: sstatistik och andra karlläggningar skapa en mer nyanserad och mångsidig bildav forskarutbildningens fömtsältningar, bör vidareutvecklas. Det påpekas dock alldel centrala forskamlbildningsregistrel bygger på material som i vissaavseenden är bristfälligt. Del vore därför lämpligt alt den centrala stafistikbearbelningenkompletterades med undersökningar på lokal nivå. Del skulle vidare underlättaden lokala planeringen och bidra lill all på lokal nivå öka kunskapen om defaktorer som påverkar t. ex. rekrytering och genomströmning, om SCB-slalislikenanpassades lill lokala planeringsbehov. Prop.1981/82:106 401 Utredningen (U 1979:10) om forskningens och forskarutbildningenssituation i den nya högskolan. Betänkandet (SOU 1981:30) Forskarutbildningensmeritvärde. Denuppgift som ålades kommittén genom tilläggsdirektiven var dels allkartlägga vilket meritvärde forskarutbildningen har för olikayrkesområden främst inom den offentliga sekiorn (och i samband därmed redovisade förändringar som ägt rum), dels alt lägga fram de förslag som motiveras avkartläggningen. Kommitténsutgångspunkt vid utformandet av förslagen har varit alt del - bådemed hänsyn till forskarutbildningens värde för arbetsuppgifterna och med tanke på behovel alt stimulera rekryteringen fill forskarutbildning ärbefogal att i större utsträckning än ställa upp krav på forskarutbildning för vissa typer av ijänster och all ge forskarutbildningen ett högre meritvärde än vad den nu har. Kommitténkonstaterar all forskarutbildningens meritvärde har minskat avsevärt undersenare år, särskilt under 1970-talel. På en rad områden har fidigarebehörighetsvillkor slopats, och i många fall tillmäts utbildnings-meriternumera ett tämligen ringa värde. Enförändring i detta avseende är enligl kommitténs mening nödvändig. Skall statsmaklernassatsning på forskning fä de avsedda effekterna, måste samhället åter geforskarutbildning elt reellt värde i arbetslivet. Enhöjning av forskamtbildningens meritvärde är motiverad inle enbart avrekryteringshänsyn ulan främst därför alt den vetenskapliga utbildningen geren allmän metodskolning och träning i problemanalys, som är av värde för deflesta arbetsuppgifter av kvalificerad art. Kommitténger en översikt över de statliga tjänster för vilka tidigare krav påforskarutbildning eller vetenskaplig kompetens upphävts. Det förefaller enligtkommittén ha varit en medveten strävan att ta bort krav av delta slag under 1970-lalel,åtminstone i den mån behörighetsvillkoren uttrycktes som krav på viss examen. 1de fall kravet på vetenskaplig bakgmnd inle har uttryckts som krav pådoktorsexamen eller licentiatexamen har emellertid bestämmelserna ofta fåttstå kvar. I dessa fall rör det sig i regel om mera renodlade forskartjänster,som inle sällan tillsätts efter sakkunnigprövning. Prop.1981/82:106 402 Utvecklingen har gått i riktning mol en minskad centralreglering av behörighels- och merilvärderingsfrågor. 1 praktiken har dettamedfört en lägre värdering av teoretiska ulbildningsmeriler, framför alll närdel gäller vetenskaplig utbildning. Enligt kommittén måste utvecklingen brytas,vilket förutsätter att centralt fastställda kompetenskrav återinförs i viss omfattning. Kommittén anser därför alt doktorsexamen bör ställas uppsom behörig-helsvillkor åtminstone för vissa befallningar inom den offentligasektorn och att i flera andra fall forskamlbildning bör anges som en önskvärdmerit. 1 de fall behörighetsvillkoren inle regleras genomgenerella föreskrifter bör frågan om kompetenskrav bedömas från fall lill fall,l.ex. i samband med fastställande av befattningsbeskrivningar. Till ledning förmyndigheternas bedömning i dessa fall bör del finnas av regeringen fastställdariktlinjer. - all regeringen utfärdar vissa allmänna riktlinjerom forskarutbildningens meritvärde, förslagsvis i form av ett cirkulär genom vilket statsmyndig heterna åläggs all vid fastställande av befattningsbeskrivningar och vid tillsällning av tjänster särskill beakta behovel av vetenskaplig kompe tens för arbetsuppgifterna. Tillgodoräknande av forskarutbildningen som tjänstetidKommittén föreslår - all regeringen i förordning föreskriver alt densom avlagt doktorsexamen får räkna sig till godo som förtjänst vid tillsättning av statlig eller statligt reglerad tjänst. På motsvarande sätt bör den mellanexamen licentiatexamen - som kommittén föreslår få tillgodoräknas som två tjänsteår. Kommitténs synpunkter beträffande forskamtbildningensmeritvärde i lönehänseende kan sammanfallas på följande sätt: - Del är rimligtoch nödvändigt alt en avslutad forskarutbildning normalt ger högre lön än engrundexamen. - För statligaoch statligt reglerade tjänster bör regler härom fastställas i kollektivavtalmellan de centrala parterna. - Kommitténkonstaterar all frågan har aktualiserats avtalsrörelse och avslårdärför från all lägga fram preciserade förslag. Den mellanexamen - licentiatexamen - som kommittén föreslårtorde komma alt inrättas främst inom områden där elt klart arbetsmarknadsbehovav en kortare päbyggnadsutbildning med vetenskaplig inriktning kanidentifieras. 1981/82:106 403 De allmänna riktlinjer angående forskarutbildningensmeritvärde som kommittén föreslår all regeringen skall utfärda kommer alt fåmotsvarande tillämpning på licentiatexamen. Vidare föreslår kommittén attlicentiatexamen skall få tUlgodoräknas som motsvarande två tjänsteår vidtillsättning av statlig eller slalligl reglerad Ijänsl. Kommittén har däremot inlepreciserat om licentiatexamen skall ställas upp som behörighetsvillkor förnågra tjänster. 1 fråga om de tjänster där man föreslår cenlraU fastställdakompetenskrav bör doktorsexamen krävas. Forskarutbildningens meritvärde inom olika yrkessektorer Kommitténs förslag beträffande de vetenskapligabiblioteken innebär i korthet följande: - Forskarutbildning bör vara ell vUlkor förbehörighet liU tjänst som överbibliotekarie och förste bibliotekarie vid högskolebibliotek saml Ijänsl som förste bibliotekarie vid biblioleksavdelningen vid kungl. Högskoleförordningens bestämmelser ommeritvärdering vid tillsällning av bibliolekarieljänsler bör ändras så, att vetenskaplig skicklighet ges ökat meritvärde. - För dem som avlagi doktorsexamen bör en särskildutbildningsgång (eller kortare variant av bibliolekarielinjen) övervägas. Beträffande arkivväsendet föreslår kommitténsammanfattningsvis - all som behörighetsvillkor för chefstjänster ochtjänster som förste arki varie (motsv.) vid de statliga arkiven skall gälla doktorsexamen i ämne av betydelse för arkivens verksamhet saml framstående skicklighet inom arkivväsendet. Kommittén föreslår -all doktorsexamen eller motsvarandekompetens saml framstående praktisk skicklighet inom tjänstens område skall krävasför behörighei lill tjänster som förste antikvarie/förste intendent ochhögre tjänster vid de statliga cenlralmuseerna, all motsvarande behörighetsvillkorövervägs även för tjänsterna vid , all kravet på vetenskapligtutbildad personal vid de regionala museerna kommer lill klart ullryck ikulturrådets tillämpningsföreskrifler för statsbidrag lill regionala museer. 1981/82:106 404 följande åtgärder för att bibehålla och stärkaforskarutbildningens meritvärde för lärartjänster i det allmänna skolväsendet: - Lektorsinstitutionen måstebibehållas. Den bör utvidgas lill all omfatta också gymnasieskolans tvåårigateoretiska linjer. Den bör även finnas inom den kommunala vuxenutbildningen ochgmndskolan. - Doktorsexamen bör ävenfortsättningsvis vara behörighetsvillkor för lektorsljänsler. För tjänster itekniska ämnen bör doktorsexamen införas som alternativt krav ibehörighetsvillkoren. - Doktorsexamens meritvärde vidtillsättning av adjunklsljänster bör stärkas. Del nu gällande poängtalet enliglandra befordringsgrunden bör fördubblas för gymnasieljänster. För ijänster igrundskolan bör poängtalet vara 3/4 av vad som gäller för gymnasieljänster. - Meritvärdet av kurser på nivån61-80 poäng bl. a. i s. k. blockämnen bör ej som reduceras för den som avlagidoktorsexamen. - Vid meritvärdering enligltredje befordringsgrunden (tjänsteår) bör doktorsexamen tillgodoräknas sommotsvarande lärartjänst. - Lektorsljänsler bör inle få ståvakanta under lång lid. Uppskov med ledigförklarande bör bara kunna ges för ettår, vilket innebär att en vakant lektorsljänsl måste ledigförklaras åtminstonevartannat år. - Lektorsljänsler bör normall ledigförklarassom alternativt ell- eller Ivåämnesljänsler. - Antalet lektorsljänsler böröka. Regeringen bör fastställa normer för beräkning av limunderlagel för lektorsljänsler.Härvid bör även undervisningen på de tvååriga teoretiska gymnasielinjernamedräknas. Kommitténssynpunkter och förslag beträffande forskarutbildningens meritvärde inomhögskolan kan sammanfattas på följande säll: - För alla tjänster förundervisning och forskning i högskolan, som inle uttryckligen är avsedda somrekryteringstjänster för forskarstuderande, bör doktorsexamen eller motwarandekompelens vara ett behörighels-villkor. Dispens bör ges mera restriktivt än hillillsochbara efter yttrande av fakultetsnämnd (motsv.