prop · G503197 · 1981-12-31 00:00:00 — För nedan angivna skattskyldiga utgör grundbeloppet: a) för svenskaaktiebolag, sparbanker, sparbankernas sä kerhetskassa,ekonomiska förm eningar som ingå i jordbruks- kasserörelsen, svenska aktie fonder, svenska försäkrings anstalter som icke äro aktie- bolag samt sådana utländska juridiska personer som ej be skattas enligt 10 § 1 mom.: fyrtioprocent av den beskattningsbara inkomsten, i den mån skatten icke skall beräknas enligt c) härnedan; b) för andra svenska eko nomiska föreningar än sådana. 'Lydelse enligt prop. 1981/82:30. 'Lydelse enligt 1975:261. som ingå i jordbrukskasserörelsen, och sambruksföreningar ävensom förSveriges allmänna hypoteksbank. KonungariketSveriges stadshypotekskassa, hypoteksföreningarsamt sådana juridiska personer som enligtförfattning eller på därmed jämförligt sätt bildats föratt förvalta samfällighet och som skola erlägga skatt förinkomst; av den beskattningsbara inkomsten; c) för livförsäkringsan stalter såvitt angår försäk ringsrörelsen: tioprocent av den beskattningsbara inkomsten; samt d) för andra skattskyldiga än dem som avses i 1 mom, eller under a), b) eller c) här ovan; femton procent av den beskattningsbara inkomsten. som ingå i jordbrukskasserörelsen, och sambruksföreningar ävensom förSveriges allmänna hypoteksbank. KonungariketSveriges stadshypotekskassa, hypoteksföreningarsamt sådana juridiska personer som enligtförfattning eller på därmed jämförligt sätt bildats föratt förvalta samfällighet och som skola erlägga skatt förinkomst; av den beskattningsbara inkomsten; c) för livförsäkringsan stalter såvitt angår försäk- - rinqsrörelsen; tioprocent av den beskattningsbara inkomsten; samt d) för andra skattskyldiga än dem som avses i 10 § 1 mom. eller under a), b) eller c) här ovan: femton procent av den beskattningsbara inkomsten. 10 § 3mom.' Statliginkomstskatt skall utgå i helt antal kronor, därvid iakttages att skattebeloppet vid öretal överfemtio av-rundas uppåt och vid annat öretal avrundas nedåt till närmaste hela krontal. Statliginkomstskatt skall utgå i helt antal kronor, varvidskattebeloppet vid öretal över femtio skall avrundas upp-åt och vid annat öretalnedåt till närmaste hela krontal. Senaste Ivdelse 1953:275. Avdrag, som i 9 § 2 mom. första stycket sägs, beräknas för vardera maken för sig, varvid bestämmelserna i 52 § 1 mom. fjärde och femte styckena kommunalskattelagen (1928:370) tillämpas. _1_ mom. Xkta makar, som under beskattningsåret levt tillsammans, taxeras en var för sin inkomst, varvid anvisningarna till 52 § kommunalskattelagen (1928:370) äga motsvarande tillämpning. drag, varom i 4 § å den ena ma- kens inkomst, må I fall då endast enamaken har beskattningsbar inkomst, beräknasskatten på hans be-skattningsbara inkomstutan uppdelning i beskattningsbar A-inkomst och beskattningsbar B-inkomst. Har båda makarna beskattningsbarinkomst, beräknas skatten enligt sjätte-åttondestyckena. 2_ mom.Äkta makar, som under beskattningsåret levt tillsammans, taxeras envar för sin inkomst, varvid anvisningarna till 52 § kommunalskattelagen (1928:370) tillämpas. Vid beräkningav beskattningsbar inkomst tillämpas bestäm melserna i andra och tredje styckena. Har enamaken helt eller delvis inte kunnat utnyttja sådant avdrag som avses i 4 § 1mom, avräknas återstående del från andra makens inkomst. Har makarna som sammanlagt överstiger skall A-underlag och B-underlagberäknas för dem bådaenligt följande. Härvid anses som A-inkomst den del av makarnas B-inkomstersom inte överstiger . Beloppetavräknas i första hand hos den make som har den lägstaB-in- Senaste lydelse 1979:1156. Skatt på beskattningsbar A-inkomst beräknas förvardera maken för sig. BeskattningsbarB-inkomst hos make, som har den lägstabeskattningsbara A-inkomsten, sammanläggsmed andra makens beskattningsbara inkomst. Därefterberäknas skatt med tilllämpning av 10 §1 mom, på sum-man av nämnda B-inkomst och andra makens beskattningsbarainkomst. Skatten på makarnas B-inkomster utgör skillnaden mellan den sålunda beräknadeskatten och den skatt som belöper på den i nämndasumma ingående beskattningsbara A-inkomsten.Skatten på B-in-komst fördelas påmakarna efter förhållandet mellan deras beskattningsbara B-inkomster. Bestämmelserna i 10 §3 mom, skall därvid iakttas. Vid tillämpning avdetta moment skall, om det sammanlagda beloppet av makars B-inkomster inte Överstiger , dessa inkomster anses somA-inkomst. Vidare skall av vardera makens beskattningsbarainkomst anses som beskatt-ningsbar A-inkomst. B-underlagutgörs av det sammanlagda beloppet avden skattskyldiges B-inkomst, dock högsthela underlaget för tilläggsbelopp. Som B-inkomst anses .även sådant räntetilläggsom avses i 10 § sjätte - åttonde styckena, om inkomst av förvärvskällan utgörB-inkomst. B underlaget avrundas nedåt till helt hundratal kronor. A-underlagutgörs av skillnaden mellan underlagetför tilläggsbelopp och B-underlaget. Tilläggsbelopp påA-underlag beräknas för vardera maken för sig. B-ionderlag hos make, som har det lägsta A-underlaget, sammanläggs med andra makens underlag. Därefter beräknastilläggsbelopp med tillämpning av 10 §1 mom, tredje stycket på summan av nämnda B-underlag och andra makens underlag. Tilläggsbeloppet påmakarnas B-underlag utgör skillnaden mellan det sålunda beräknadetilläggsbeloppet och det tilläggsbelopp som belöperpå det i nämnda summa ingåendeA-underlaget. Sanmianlagdabeloppet av skatt på makes beskattningsbara A-inkomstoch B-inkomst utgör makes statliga inkomstskatt. Tilläggsbeloppet påB-underlag fördelas på makarna efter förhållandet mellan deras B-underlag. Bestämmelserna i 10 b §skall därvid iakttas. Sammanlagdabeloppet av tilläggsbelopp på makes A-underlag och B-underlag utgör makes tilläggsbelopp. 10 a §' Vid beräkning av statlig in-komstskatt gäller följaridei fråga om fysisk person, som varitbosatt här i riket under hela eller någon del av beskattningsåret, och föroskiftat dödsbo efter den som vid sin död var bosatt här. Statlig inkomstskatt tas inte ut i den mån den tillsammans med inkomstskatt överstiger av någon del av den beskattningbara inkomsten upp till30 basenheter och av någondel av den beskattningsbara inkomsten därutöver. Har skattskyldig inkomst som enligt kommunalskattelagen(1928:370) beskattas i annan kommun änhemortskommunen anses inkomst i hemortskommunen utgöra den högstadelen av av tilläggsbeloppgäller följande i frågaom fysisk person, som har varit bosatt häri riket under hela eller någon del avbeskattningsåret, samt för dödsbo efterden som vid sin död var bosatt här. Tilläggsbelopp tas inte ut i den mån det pånågon inkomstdel överstiger vad som motsvarar minskat medden kommunala skattesatsen. Med den kommunala skattesatsen avses skattesatsen i den kommun, där denskattskyldiges till kom-munal inkomstskatt beskattningsbara inkomst ärstörst. Är därvid inkomsterna lika stora i två eller flera kommuner, avses den högsta av skattesatserna i dessa kommuner. Senaste lydelse 1979:1156. Har skattskyldig inkomst i två eller flera kommuner utom hemortskommunen skallden största av dessa inkomster anses utgöra den högstadelen av den sammanlagda inkomsten i nämndakommuner. Uppgår inkomst i två eller flera kommuner till samma belopp skallinkomst i den kommun som har den högstaskattesatsen, anses utgöra den högsta delen av den sammanlagda inkomsten. Motsvarandeskall gälla vid sådan för-delningsom avses i 60 § kommunalskattelagen . Skall makars inkomster läggas samman enligt 11 § 1 mom- beräknas statlig inkomstskatt med utgångspunkt i de regler som enligt tredje stycket ovangäller för make som har den högsta beskattningsbara A-inkomsten. Bestämmelserna till-lämpas därvid som om denne make var skattskyldig även för andramakens beskattningsbara B-inkomst. Har makarna skilda hemortskommuner anseshemortskommunen för maken med den högsta beskattningsbara A-inkomsten vara makarnas gemen-samma.Är makarnas beskatt-ningsbaraA-inkomster lika stora skall den kommun därskattesatsen är högst anses som hemortskommun. ten i denkommun, vars skattesats enligt vad nu sagts skall ligga till grund för beräkningen,skall beskattas i flera församlingar, gäller motsvarande i fråga om skat-tesatserna i de olika för-samlingarna. Tilläggsbelopp på underlag som har sammanlagts enligt 11 § 1 mom., beräknasmed utgångspunkt i de regler som enligttredje stycket ovan gäller för den make som har det högsta A-underlaget. Bestämmelserna tillämpasdärvid som om denna make var skatt-skvldigäven för andra makens B-underlag. lika stora skall vid tillämpning av denna paragraf makarnas B-underlag anses ha sammanlagts medA-underlaget hos den make för vilken denhögsta kommunala Skattesatsen gäller enligt tredje stycket. Prop.1981/82:197 104 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse bestämmes med vilka procenttal av de i 10 § 1 mom, omförmälda grundbelopp statlig inkomstskatt skall ingå i preliminärskatt dels för nästkornmande budgetårs förra hälft dels ockför detta budgetårs senare hälft;därvid iakttages att procenttalet för nästkommandebudgetårs förra hälft skall vara lika medprocenttalet för det löpande budgetåretssenare hälft. Slutlig skatt på grund av taxering visst år skall utgåefter det procenttal av grundbeloppen, som bestämts med avseende å preliminär skatt föråret näst före taxeringsåret. Lag om ikraftträdandeav lagen (1982:000) om ändring i lagen (1947:576) omstatlig inkomstskatt Härigenom föreskrivs följande. 1 § Lagen (1982:000) om ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt träder i kraft och tillämpas förstagången vid taxering om inte annat följer av 2-10 §§nedan. 2 § Vid taxering utgörgrundbeloppet enligt 10 §: när beskattningsbar inkomst inte överstiger 4 basenheter enligt lagen (1977:1071) ombasenhet: av den del av den beskattningsbara inkomsten somöverstiger 1 basenhet; när beskattningsbar inkomst överstiger 4 men inte7 basenheter grundbeloppetför 4 basenheter och av återstoden 3 § Vid taxering utgörtilläggsbeloppet enligt 10 §: när underlaget inte överstiger 19 basenheter enligt lagen (1977:1071) ombasenhet: av den del av underlaget som överstiger 16 basenheter; 19 men inte 20 basenheter 20 " ." 23 " 23 " " 26 26 " " 45 45 basenheter tilläggsbeloppetför 19 bcisenheter och av återstoden: II 20 " " " " " 23 " " " " II 26 " " " " 45 .1 I. 4 § Vid taxering utgör grundbeloppet enligt 10 §: närbeskattningsbar inkomst inte överstiger 4 basenheter enligt lagen (1977:1071) om basenhet; av den del av den beskattningsbara inkomsten som Överstiger 1 basenhet; iv aters 1 1 4men inte 7 basenheter: grun(3beLoppet för 4 basenheter och av återstcxäen; 9 10 12 13 14 15 16 20 30 5 § Vid taxering utgörtilläggsbeloppet enligt 10 §: När underlaget inte överstiger 19 basenheter enligt lagen (1977:1071) ombasenhet: av den del av underlaget som överstiger 16 basenheter; 19 men inte 20 basenheter 20 " " 21 " 21 " " 2323 " .1 26 26 " " 45 " , 45 basenheter 20 21 23 26 45 tilläggsbeloppet för19 basenheter och av återstoden 6 § Vid 1984 och 1985 årö taxeringskall i stället för bestäm melserna i 11 § 1 mom. fjärde-nionde styckena vid beräkning av grundbelopp för makar som under beskattningsåret har levt till sammans tillämpas äldre bestämmelser i 9 § 3 och 4 mom. samt 11 § 1 mom. fjärde-nionde styckena. 7 § Vid taxering skall i stället för de nya reglerna i 12 § andra stycket gälla att grundbelopp inte skall tas ut i den mån det överstiger ett belopp motsvarande minskat med den kommunala skattesatsen på inkomstdelar som inte överstiger 30 basenheter, minskat med den kommunala skattesatsen på inkomstdelar som överstiger 30 men inte 45 basenheter, minskat med den kommunala skattesatsen på inkomstdelar som överstiger 45 basenheter. 8 § Vid taxering skall i stället för de nya reglerna i 12 § andra stycket gällaatt grundbelopp inte skall tas ut i den måndet överstiger ett belopp motsvarande minskat med den kommunala skattesatsen på inkomstdelar som inte överstiger 30 basenheter. Prop.1981/82:197 108 minskat med den kommunala skattesatsen på inkomstdelar som överstiger 30 men inte 45 basenheter, minskat med den kommunala skattesatsen på inkomstdelar som överstiger 45 basenheter. 9 § Vid 1984 och taxeringar skall vad som i 12 § fjärde stycket sägs om tilläggsbelopp. A-underlag och B-underlag i stället avse grundbelopp,beskattningsbar A-inkomst och beskatt ningsbar B-inkomst. 10 § Vid beräkning av underlag för tilläggsbelopp skall den be skattningsbara inkomsten inte ökas med förlustavdrag som hänför sig till beskattningsår för vilket taxering skall ske år1983 el ler tidigare. Detsamma gäller i fråga om underskott som uppkommit till följd av att reparationskostnader hänförliga till sådant be skattningsår som nämnts fördelatsmed stöd av reglerna i punkt 8 av anvisningarna till 25 §kommunalskattelagen (1928:370). Lag om ändring i laqen(1977:1071) om basenhet enligt 10 §1 mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt Härigenom föreskrivs i frågaom lagen (1977:1071) om basenhet enligt 10 §1 mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt att rubriken till lagen samt 1- 3 §§ skall ha nedan angivna lydelse. Basenhetenligt 10 § 1 mom. lagen (1947:576) om statliginkomstskatt fastställes av regeringen före utgången av september månad. Basenhetenligt 10 § 1 mom.. lagen (1947:576) omstatlig inkomstskatt fastställes av regeringenfrån och med år J.985 varje årföre utgången av september månad. Basenhetutgör för varje taxeringsår ett belopp som motsvarar 6 400kronor multiplicerat med årets jämförelsetal.Basenheten avrundas nedåt till helt hundratal kronor. Basenhetutgör för vapje taxeringsår ett belopp sojp motsvarar 8 100kronor multiplicerat med årets jämförelsetal.Basenheten avrundas nedåt till helt hundratal kronor. Jämförelsetalet för taxeringsåretär det tal som anger förhållandetmellan det all- Jämförelsetalet för taxeringsåretär det tal som snger förhållandetmellan det all- Senaste lydelse 1980:1060, Senaste lydelse 1980:1060. manna prisläget iaugusti månad före taxeringsåretoch augusti månad . Därvid skall förändringarna idet allmänna prisläget beräknasmed bortseende från indirekta skatter, tullar,avgifter och ändringar i energipriser samt tillägg göras för subventioner. manna prisläget iaugusti månad före taxeringsåretoch augusti månad . Därvid skall förändringarna idet allmänna prisläget beräknasmed bortseende från indirekta skatter, tullar,avgifter och ändringar i energipriser samt tillägg göras för subventioner. Denna lag träderi kraft och tillämpas första gångenvid taxering. Basenheten skall vara7 , för taxeringsåret1985 och . Lag om ändring ilagen (1970:172) ojm begränsning av skatt i Härigenom föreskrivsatt 3-6 §§ lagen (1970:172) om begränsning av skatt i vissa fall skall ha nedanangivna lydelse. Vid prövning av skattebegränsningen fastställes ett spärrbelopp med hänsyntill den beskattningsbara inkomst som beräknatsför den skattskyldige enligt lagen(1947: 576) om statlig inkomstskatt fördet år vartill skatten hänför sig. Den beskattningsbara inkomsten j;_jTunskad_med_45£0 kronor, skall ökasmed särskilt investeringsavdrag, ökas med påförda egenavgifterenligt lagen (1981:691) om 'socialavgifter och avdrag för avsättning för egenavgifter, minskas med restituerade', avkortade eller avskrivna egenavgiftersamt till beskattning återfört avdrag för avsättning för egenavgifter. Vid prövning av skattebegränsningen fastställs ett spärrbelopp med hänsyntill den beskattningsbara inkomst och det underlag för tilläggsbeloppsom beräknats för den skattskyldige enligt lagen (1947:576) omstatlig inkomstskatt, i förekommande fall efter sådan justering som skall ske enligt andra och tredjestyckena. Denbeskattningsbara inkomsten skall ökasmed medgivet särskilt investeringsavdrag . Senaste lydelse av lagens.rubrik 1974:772. Lydelse enligt prop.1981/82:10. allt under förutsättning att den skattskyldige vid beräkningen av den beskattningsbara inkomsten erhållit av-draq eller beskattats för intäktav här angivet slag. Om denskattskyldige erlagt sjömansskatt under beskattningsåret, skall den beskattningsbara inkomsten ökas med den till sjömansskatt beskattningsbara inkomsten och enligt 1 § 2 mom. lagen (1958:295) om sjömansskatt skattepliktig dagpenning. Spärrbeloppet utgör av den del av den skattskyldigesenligt första styck-et beskattningsbarainkomst, ökad eller minskad enligt andra ochtredje styckena, som ej överstiger 30 basenheter enligtlagen (1977:1071) om basenhet enligt 10 §1 mom, lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt och av överskjutande belopp. Om den skattskyldige erlagt sjömansskatt under beskattningsåret, skall den beskattningsbara inkomsten och underlagetför tilläggsbelopp ökasmed den till sjömansskatt beskattningsbarainkomsten och dagpenning som är skattepliktigenligt 1 § 2 mom. lagen (1958:295) om sjömansskatt. Spärrbeloppet utgörs av summan av avden justerade beskattningsbara inkomst-en, avdet justerade underlaget för tilläggsbelopp till den del detta under-lag inte överstiger 45 basenheter enligt lagen (1977:1071) ombasenhet , avdet justerade underlaget för tilläggsbelopp till den del detta under-lag överstiger 45 basenheter enligt nämnda lag. Spärrbelopp enligt 3 § jämförs med sammanlagda beloppet av statlig inkomstskatt, förmögenhetsskatt och inkomstskatt som beräknats för den skattskyldige på grund av taxeringen (skattebeloppet). I skattebeloppet inräknas även sjömansskatt, om den skattskyldige erlagt sådan skatt under beskattningsåret. Spärrbelopp enligt 3 § jämförs med sammanlagda beloppet av statlig inkomstskatt,förmögenhetsskatt_£_ inkomstskatt och egenavgifterenligt lagen (1981:691) om socialavgifter som beräknats för den skattskyldige på grund av taxeringen (skattebeloppet). Iskattebeloppet inräknas även sjömansskatt, om den skattskyldige erlagtsådan skatt under beskattningsåret. Ärden skattskyldige berättigad till nedsättning av statlig inkomstskatt eller förmögenhetsskattgenom skattereduktion som avses i 2 §4 mom. uppbördslagen (1953:272), 2 § lagen (1978:423) om skattelättnader förvissa sparformer eller 5 § lagen (1980:1047) omskattereduktion för aktieutdelning eller genom avräkning av utländskskatt enligt särskilda föreskrifter, skall skattebelopp enligt första stycket beräknassom om skattereduktion eller av räkningav skatt inte hade skett. Om skattebeloppet enligt 4 § Sr högre än spärrbeloppet nedsätts den statliga inkomstskatten och förmögenhetsskattenmed överskjutande belopp. Om skattebeloppet enligt 4 § är högre än spärrbeloppet nedsätts den statliga inkomstskattenoch förmögenhetsskatten med överskjutandebelopp. Lydelse enligt prop. 1981/82:30. Lydelse enligt prop.1981/02:10. mögenhetsskatten får dock med tillämpning av denna lag inte bli lägre än skatten på av den skattskyldiges beskattningsbara förmögenhet. sättning av statlig inkomstskatt får avse bådegrundbelopp och tilläggsbelopp. Tilläggsbelopp fårdock inte nedsättas med större belopp änsom motsvarar tilläggsbelopp beräknat påden beskattningsbara inkomsten enligt lagen (1947:576) om statliginkomstskatt. Förmögenhetsskatten får inte nedsättas så attskatten blir lägre än skatten på av den skattskyldigesbeskattningsbara förmögenhet . Nedsättning sker av den statliga förmögenhetsskattenom inte en annan ordning kan antas vara förmånligare förden skattskyldige. Skattenedsättning somavses i 4 § tredje stycket verkställs sedan nedsättninghar skett enligt första stycket i denna paragraf . För makar som levt tillsammans londer beskattningsåret skall, såvittangår senare be-s.kattningsår än det undervilket äktenskapet ingåtts, skattebegränsningenske med hänsyn till makarnas sammanlagda beskattningsbarainkomst och deras sammanlagda skattebelopp enligt 4 §, För makar som levt tillsammans under beskattningsåret skall, såvittangår senare beskattningsår än det undervilket äktenskapet ingåtts, skattebegränsningenske med hänsyn till makarnas sammanlagdajusterade beskattningsbara inkomst, sammanlagda justerade underlag för tilläggsbeloppoch sammanlagda skattebelopp enligt 4 §. Prop.1981/82:197 115 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Det belopp, varmed nedsättningav tilläggsbelopp högst får medgesenligt 5 § första stycket, beräknas dock med utgångspunkt i den beskattningsbara inkomsten för var och en av makarna. Om beskattningsbar förmögenhetfastställes gemensamt för makar eller förföräldrar och barn enligt 12 §1 mom. lagen (1947:577) om statlig förmögenhetsskatt, skall beräkning enligt 5 §första stycket av den statliga förmögenhetsskattenske på av den gemensamt bestämda beskattningsbara förmögenheten. I fall som avses i andra stycket fördelas det belopp, varmed nedsättning av skatt högstfår medgivas, på makar och barn efter förhållandetmellan deras skattepliktiga förmögenheter. Bestämmelserna i första,andra och tredje styckena cm makar ägermotsvarande tillämpning på skattskyldiga som avses i 65 § sista stycket kommunalskattelagen (1928:370). Denna lag träderi kraft och tillämpasförsta gången i frågaom skatt som påförs på grund av taxering, I frågaom taxering skall dock de i 3 § tredje stycket angivna procenttalen vara 67, 8 och10 samt i fråga om 1985 års taxering 58, 17 och 20. 1981/82:197 116 Lag om ändring ilagen (1958:295) om sjömansskatt Härigenom föreskrivs att 7 §samt 12 -S. 1 mom. lagen (195f 295) om sjömansskatt skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Häri riket bosatt samt bosatt i mark, , eller skall erläggasjömansskatt på beskattningsbar månadsinkomst, a) vid anställning ombord a) vid anställning ombord påfartyg, som huvudsakligast på fartyg, som huvudsakligast användesi fjärrfart, enligt användes i fjärrfart, enligt vid denna lag fogadtabell F, vid denna lag fogade tabeller-samt n£ F och FT, samt b) vid anställning ombord b) vid anställning ombord påannat fartyg enligt vid pä annat fartyg enligt vid denna lag fogad tabell N. denna lag fogade tabellerna N och NT. 1. ogift utan barn skatt enligt kolumn 1, 2. gift skatt enligt kolumn 2-3, samt 3. ogift med barn skatt enligt kolumn 4. Skattebeloppenligt tabellerna utgår i helt krontal, varvid öretalöver femtio avrundas uppåt och annat öretalbortfaller. Bestämmelserna i 65 § kommunalskattelagen äga motsvarande tillämpning i fräga om sjömansskatt. 2 mom. I särskilda fall 2 mom. I särskilda fall må må sjömansskattenämnden före- sjömansskattenämnden föreskri- skriva, att sjömansskatt va, att sjömansskatt skall er- skall erläggas enligt tabell läggas enligt tabell F respek- Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:777, Senaste lydelse1974:777. senaste lydelse 1974:777. F jämväl vid anställning ombord på fartyg, som huvudsakligast användes i närfart. Nämnden må i särskilda fallmedgiva, att denna lag tillämpas vidanställning ombord på lastfartyg, som huvudsakligast användes i inre fart, om fartyget har certifikat för stor kustfart och även nyttjas i sådanfart samt är försett med giltig sjömansrulla. Därvid skall sjömansskatterläggas enligt tabell N. (Se vidare anvisningarna.) tive FT jämväl vid anställningombord på fartyg, som huvudsakligast användes i närfart. Nämnden måi särskilda fall medgiva, att denna lagtill-lämpas vid anställning ombord pålastfartyg, som huvudsakligast användesi inre fart, om fattyget har certifikat förstor kustfart och även nyttjas i sådan fart samt ärförsett med giltig sjömansrulla. Därvidskall sjömansskatt erläggas enligt tabell N respektive NT. (Se vidare anvisningarna.) Gör , som har att erlägga sjömansskatt enligt 7 §, sannolikt att han året efterbeskattningsåret vid taxering enligt lagen omstatlig inkomstskatt skulle kunna påräkna avdrag för a) underskott å egen eller makes förvärvskälla, b) utbetalning avperiodiskt understöd, c) avgift för sädanpensionsförsäkring, som avses i 46 § 2 mom. första stycket 6) kommunalskattelagen (1928:370), d) sädant underhållav icke hemmavarande barn, som avses i 46 § 2 mom. första stycket 4) kommunalskattelagen, eller e) nedsatt skatteförmåga mä genom beslut om jämkning föreskrivas, att den eljest beskattningsbarainkomsten skall minskas med belopp motsvarande vad av sådant avdrag kan antagas icke bliva utnyttjat vid nunämnd taxering. Senaste lydelse 1978:916.