prop · G5039 · 1981-12-31 00:00:00 — Jag anser att behövliga uppgifter i dessa fall bör kunna inhämtasfrån med den enskildes samtycke och ansluter mig följaktligen till socialutredningens förslag. Arbetsgruppen inom bör även pröva konsekvenserna av en slopad uppgiftsskyldighet idessa ärenden. I överensstämmelse med de överväganden som har åter-gettsnu har i prop. 1979/80:1 föreslagits att 39 § körkortslagenkompletteras med ett nytt tredje stycke av följandeinnehåll. Finns det anledning att anta att någon ijite börha körkort eller traktorkort på grund av sina nykterhetsförhållanden, får länsstyrelseneller domstolen höra socialnämnden, om nämndensyttrande har betydelse för ärendets avgörande. I socialutskottets betänkandehar förslaget i de.nna del lämnats utan erinran. Utskottet har uttalat (SoU1979/80: '+U- s. 97) att socialtjänstreformensinriktning på frivillighet och ökat skydd förden personliga integriteten måste bygga på ett välutvecklat förtroende mellan klient och vårdorgan samt att en sådan behandlingslinje är svår att förenamed en obligatorisk rapporteringsskyldighet för socialnämnden. Utskottet har eraelle:-tidsamtidigt understrukit vikten av att arbetsgruppens förslag tillgodoser även de krav som måste ställas fråntrafiksäkerhetssynpunkt. har godtagit socialutskottets betänkande (rskr 1979/80:385), Enligt beslutskall socialtjänst-reformen träda i kraft I982. Det bör här anmärkas att en av närmast redaktionella skäl betingad ändring i 39 § körkortslagenföreslås i prop. 1979/80:178 om fortsatt körkortsreform.Förslaget innebär att länsstyrelsesbefogenhet att i nu aktuella fall hörasocialnämnden behandlas i 39 § tredje stycket medan motsvarande befogenhet för förvaltningsdomstoltas upp i andra meningen av en ny 42 §.Någon ändring i sak i förhållande till förslaget i socialtjänstpropositionen innebär inte förslaget.Det bör; emellertid ytterligare anmärkas att det i prop. 1979/80:178 föreslås att ett tvåpartssystem i körkortsprocesseninrättas genom att ett till knutet allmänt ombud skall förord- 1981/82:9 37 nas i varje länför att föra det allmännastalan i vissa körkortsmål.Det allmännaombudet får samma utredningsbefogenheter somförvaltningsdomstol (47 § första stycketenligt förslaget). I propositionen uttalasatt de här senast berörda ändringarnainte bör träda i kraft förrän de frågor som ankommer på arbetsgruppen ärlösta. Enligt propositionen skallbestämmelserna därför träda i kraft den dag regeringen bestämmer. I enlighet med de uttalanden av chefen för som har redovisats i föregående avsnitthar arbetsgruppen fått till uppdrag o att föreslå ett system som kan ersätta de sociala nämndernasnuvarande rapporteringsskyldighet i körkortsärenden och det rutinmässiga inhämtandet av uppgifter frän nämnderna i sådana ärenden, o att undersökavilka föreskrifter som behövs för den nyaformen för medverkan i körkortsärenden, o att prövakonsekvenserna av att skyldigheten försocialtjänsten att lämna uppgifter slopas i fråga om de övrigaärenden där en prövningav en persons pålitlighet i nykterhetshänseende skall ske (vapen-ärenden, ärendenom anställning i bevakningsföretag etc.), o att prövaförutsättningarna för medverkan i körkortsärendenav den nya sociala enheten inom . 5 ÖVERVÄGANDEN OCH FÖRSLAG 5.1.1 Behovet av ytterligare registrering Arbetsgruppen anser sig först ha att ta ställning till frågan i vad måndet nya systemet för socialnämndernas medverkan i ärenden om körkortstillstånd m.m. leder till ett behov av ytterligareregistrering. 1979/80:1 har i detta hänseende främst omhändertaganden enligt LOB varit föremål för uppmärksamhet. 1981/82:9 38 Av vad som föruthar redovisats framgår att nykterhetsförhållandenatillmäts stor vikt vid prövningen i körkortsärenden. Nuvarande ordning bygger på den uppfattningen att ett omhändertagande pågrund av berusning kan inge misstanke om opålitligheti nykterhetshänseende. Det har därför ansettsbetydelsefullt att förekomsten av ett sådant omhändertagandekommer till körkortsmyndighetens kännedom. I fall närden omhändertagne redan har körkort sker detta genom anmälan frånpolisen till körkortsmyndigheten. När däremot densom har omhändertagits enligt LOB senare söker körkort,kommer omhändertagandet enligt nuvarandeordning till körkortsmyndighetens kännedom genom att socialnämnd/nykterhetsnämndlämnar uppgift om förhållandet isamband med polisens personutredning. Skall i enlighet med vad som har förutsatts i prqp. 1979/80:1 nämnderna befrias från att lämna dessa uppgifter, måste ett annat system för registrering införas, om man även i fortsättningenvill ha garantier för att körkortsmyndigheten i förekommande fall får kännedom om att sökanden har varit omhändertagen enligt LOB. Arbetsgrupper, ärmedveten om att det är en omdiskuterad fråga huruvida omhändertagandenpå grund av berusning bör anses ha såstor betydelse för körkortsprövningen att en registrering för detta ändamål är motiverad.Enligt vad gruppen har inhämtat övervägs denna fråga f.n. av LTO/ . 1979/80:1har emellertid en sådan registrering uttryckligen förutsatts. Arbetsgruppen har därför ansett sigha att utgå från det betraktelsesätt somligger till grund för gällande ordning och som innebäratt omhändertaganden på grund av berusning även i fortsättningen skall komma till körkortsmyndigheternas kännedom. Detta förutsätter då att sådana omhändertagandenregistreras även i fall då den omhändertagneinte har körkort (traktorkort). Till skillnad frånva' som gäller om omhändertaganden enligt LOB förutsätter ett LTO-omhändertagande inte att den som tas om hand är berusad. Det äremellertid ingalunda ovanligt att de som omhändertasenligt 3 § LTO är alkohol-eller narkotikapåverkade.I dessa fall rapporterar polisen ofta omhändertagandettill nykterhetsnämnd eller social centralnämnd. Prop.1981/82:9 39 bär att återrapportering av sädana omhändertaganden i samband medpersonutredning för körkbrtsprövning skall ske bara om omhändertagandet härföranlett någon nämndens ät--gärd, ett fallsom torde vara mycket ovanligt. har också uttalat att den omständigheten att en person har varit omhändertagen enligt LTO inte skall tillmätas betydelse vid körkortsprövningen (se /76:28 s. 7). Med beaktande avdet anförda finner arbetsgruppen att detinte finns tillräckliga skäl att fördet ändamål som är aktuellt nu föranstalta om en allmän registrering av LTO-omhändertaganden. Gruppen är medvetenom att det kan förekomma även höggradigberusning bland dem som omhändertasenligt LTO när omhändertagandet sker under förhållanden som medföratt LOB inte är tillämplig, t.ex. närett omhändertagande för att avvärjaen straffbelagd gärning äger rum påett privat område som inte gränsar till en allmänplats. Undantagsvis kan förhållandena vara sådana att polisen finner skäl att med anledning av omhändertagandet göraanmälan till körkortsmyndigheten. har nämligen enligt 87 § körkortsförordningenen allmän skyldighet att göra anmälanså snart den beträffande en körkortshavareeller en innehavare av traktorkort finner anledning till återkallelse föreligga. En sådan anmälan kan dock f.n. inte göras i annat fall ännär den omhändertagne var körkortshavareeller innehavare av traktorkort för omhändertagandet. Inom arbetsgruppenhar den uppfattningen förts fram att polisen borde genom ensärskild regel åläggas att vidLTO-omhändertaganden av den typ som nuavses sörja för en registrering av den omhändertagneäven i fall då denne inte har körkorteller traktorkort. Därmed skulle en uppgift om händertagandet finnas tillgänglig fördet fall att den omhändertagne ansöker om körkortstillstånd eller traktorkort efter omhärrdertagandet. Det praktiska värdetav en sådan regel skulle dock bli ytterstbegränsat som den skulleriskera att skapa oklarhet i regelsystemet. Prop,1981/82:9 40 ter är det en fördel om ingripanden enligt LTO kan generellt tasundan från registrering. Med hänsyn härtilloch till intresset av att det i förevarandesammanhang finns så klara och entydiga regler som möjligt har arbetsgruppen stannat för att inte förordanågon ny registrering av vissa slags LTO-omhändertaganden. Arbetsgruppen har ocksåövervägt i vad mån ett behov av registrering avandra uppgifter än sådana som avser omhändertagandenkan tänkas uppkomma i och med att den socialanämnden inte längre skall yttra sig under personutredningen i ett ärende om körkortstillstånd. Det skulle i så fall närmast gälla polisingripanden vid lägenhetsbråkoch liknande, där den sociala nämnden ibland underrättas. Emellertid vill det synas som om det f.n. i utomordentligt litenutsträckning förekommer att nämndernahar underlag för att lämna uppgifter om händelser av denna typ som svar påpolisens förfrågningar. Arbetsgruppen anser sig därför inte ha någonanledning att ifrågasätta någon ny registrering avpolisingripanden av sådan art. Det bör erinras om att det genom brottsregistreringen är sörjt för att uppgifter om brott kommer till körkortsmyndighetens kännedom i de fall då brottet medhänsyn till sin art kan ha betydelseför prövningen. Arbetsgruppens slutsats blir sålunda att den nya formen för socialnämndernasmedverkan i körkortsärenden inte förutsätter någonutvidgad registrering i annat hänseende än när det gäller LOB-omhändertaganden,Framställningen i det följande begränsasdärför till att avse denna fråga. Det finns f,n. inte någrasäkra uppgifter om hur storgenomsnittlig andel av de LOB-omhändertagnasom saknar körkort och som sålunda skulle omfattas av en utvidgad registrering.Vissa mätningar tyder emellertid på att det rörsig om av de omhändertagna. Dådet sammanlagda antalet omhändertagna utgörca 120 000, skulle sålunda den utvidgade registreringsom här förut- Prop, 1981/82:9 41 sätts omfatta drygt 100 000 anmälningar , Den utvidgade registrering av LOB-omhändertaganden som har förutsatts skall syfta till att tillgodose främst länsstyrelsernasbehov av att vid prövningen av ansökningar om körkortstillständ få kännedom om eventuella nykterhetsanmärkningar. Det ärdärför naturligt att dessa uppgifter försin i det centrala körkortsregistret. Man behöver då inte lägga upp ett nytt register för ändamålet. Som har framgått förut antecknas redan f,n. i körkortsregistret alla de LOB-tnmälnirgar som avser omhändertagande av körkortshavare eller innehavare avtraktorkort. Detsamma gäller personer för vilka spärrtidlöper, dvs. som har fått sitt körkortåterkallat eller en ansökan om körkortavslagen pä bestämd tid. Uppgifterna i körkortsregistretbestår av identitets-, körkorts- och belastningsuppgifter, Identitetsuppgifternaomfattar namn, adress och personnummer beträffandeden registrerade. Körkortsuppgifterna består av olika beslut som rör körkortstillståndet eller körkortet.Belastningsuppgifterna består av delsdomar, förelägganden och andra beslut som rörbrott som är av betydelse för rätten att hakörkort, dels vissa anmälningar frånnykterhetsnämnd, läkare och polis, bl.a. de nu aktuella LOB-anmälningarna. Identitets- och körkortsuppgifterna är offentliga, medan belastningsuppgifterna är sekretessbelagda. förs av trafiksäkerhetsverketgenom automatisk databehandling utom i frågaom sådana belastningsuppgifter somavser brott.Såvitt gäller dessa belastningsuppgifter förs registret regionalt hos länsstyrelse genom att bevarar ett registerblad som upptar denbrottslighet som den registrerade har dömtsför. framställs av trafiksäkerhetsverketsedan verket från har fått en underrättelseom domen eller beslutet. hämtar uppgifterna ur rättsväsendets informationssystem (Rl-systemet), 1981/82:9 42 I prop, 1979/80:178 om fortsatt körkortsreform förutsätts att länsstyrelsernasmanuella register efter hand skall kunna slopas, I propositionen föreslås också att körkortsregistretskall utvidgas så att det kan omfatta även andra ändem som är innehavare av körkort eller traktorkort. Vidare föreslås attrehabiliteringsregler införs, dvs, regler om att vissa äldre uppgifter i registret inte skall lämnas ut. Som allmäntid för rehabilitering föreslås . Enligt propositionen skall det vidare för körkortsregistretfastställas enhetliga gallringsregler,dvs, regler om när en uppgift skall föras ut ur registret och om hur den sedan skallarkiveras. Om alla LOB-omhändertagandenskall antecknas i körkortsregistret uppkommer frågan om registreringen skall ske via Rl-systemet somförs av eller omanteckningen skall tas in i den del av körkortsregistretsbelastningsdel som förs av trafiksäkerhetsverket. Eftersom det är fråga omingripanden som har gjorts av polisen kan det synas ligga nära till hands att låta svara förregistreringen. Som framgår av redovisningen i avsnitt 2.3har också polisen inte sällan behov av att i sin verksamhet få ta del av nykterhetsanmärkningar ävenför andra ändamål än personutredning i körkortsärenden. Mot en sådan lösning kan emellertid invändas att Rl-systemet i enlighet med vadstatsmakterna har förutsatt liksom bör begränsastill att innehålla uppgifter om brott. Dessutomsker den registrering av LOB-anmälningar somförekommer f.n. i den del av körkortsregistret som förs av trafiksäkerhetsverket. De rutiner som harutarbetats för detta ändamål bör med fördelkunna användas även för LOB-anmälningar avseende personer som inte är körkortshavare.Från såväl principiella som praktiska synpunktertorde det därför vara att förorda att registreringen sker iden del av körkortsregistrets belastningsdelsom förs av trafiksäkerhetsverket. Arbetsgruppen föreslår denna lösning. Prop, 1981/82:9 43 5,1,3 Rehabiliteringstid Som har redovisats under 2.2 innebär nuvarande anvisningar rörande de sociala nämndernas uppgiftsskyldighet i körkortsärenden att uppgift om ett omhändertagande enligt LOB skall lämnas, om omhändertagandethar ägt rum "". Något förbud mot att lämna uppgift om ett omhändertagande som ligger längretillbaka i tiden finns visserligen inte. Det torde emellertid kunna antas attanvisningarna i praktiken har samma effekt som en regel om tvåårig rehabiliteringstid. Som har nämntsföreslås i prop. 1979/80:178 att rehabiliteringsregler skall införas beträffandekörkortsregistret. Sådana regler bördå självfallet gälla även i fråga om uppgifter angående LOB-omhändertaganden.Från saklig synpunkt anserarbetsgruppen att en rehabiliteringsfrist är godtagbar. Ett omhändertagande som ligger längre tillbaka i tiden torde nämligen som regel sakna intresse för körkortsprövningen eller annat ändamål, I prop, 1979/80:178 förutsättsemellertid ett enhetligt system med en femårigrehabiliteringstid, vilket överensstämmer med ett tidigare riksdagsbeslut (jämför prop.1975/76:155 s. 127). Med hänsyn till det intresse som inteminst från praktisk synpunkt föreligger av en generell och enhetlig reglering anserarbetsgruppen att en femårs-frist bör kunna godtas ävenför de nu aktuella uppgifterna. Dettabör gälla även om senare uppgifter av sammaart skulle finnas i registret. Om den person för vilken en uppgift om omhändertagandehar tillförts registret inte har fått körkortstillstånd eller traktorkort , bör uppgiftenom möjligt tas bort ur registret.Principen bör vara att uppgifterna angående LOB-omhändertagandenomfattas av samma gallrings- och rehabiliteringsregler som kommer att införas för andrauppgifter i körkortsregistret. Prop, 1981/82:9 44 5.1,4 Rapportsystemet Förfarandet vid anmälan och registrering av LOB-anmälningar i ett utvidgat system kan utformas enligt något av följandetre alternativ. Det första innebär att man sånära som möjligt anknyter till de rutiner för LOB-anmälningartill körkortsregistret som finns i dag.Med denna utgångspunkt bör den polismyndighet som har gjort ingripandet anmäla det till en länsstyrelsesom sedan svarar för att uppgiften förs in i körkortsregistret.Anmälan bör kunna ske på samma blankett som den som används i dag.förfall då den omhändertagne ärkörkortshavare, I fråga om anmälningarbeträffande körkortshavare gällerf,n. att dessa skall sändas till den länsstyrelse som har meddelat körkortstillståndet.Denna regel är givetvis inte möjlig att tillämpai fall när den omhändertagne inte har körkort. I dessa fall bör uppgifternadärför sändas till länstyrelsen i det län där ingripandet har ägt rum. Eftersom införing i registret kan göras av varjelänsstyrelse bör det vara möjligtatt även när det gäller körkortshavare tillämpadenna ordning. Från praktisk synpunkt skulle ett sådant system vara till fördel förpolismyndigheterna. Det andra alternativet äratt polisen sänder alla underrättelser om LOB-omhändertaganden till trafiksäkerhetsverket,som sedan svarar för att uppgiften förs in i körkortsregistret. Det tredie alternativet innebär att polisen svarar för att LOB-anmälningen förs in i körkortsregistret.Inom varje polisdistrikt finns minst en arbetsenhet med en textskärmsterminal som ärkopplad till ADB-system. Detta system är genom en dator-till-datorförbindelse kopplat till trafiksäkerhetsverkets ADB-system. En transaktion som utförs vid polisens textskärrtisterminal skulle därför kunna tas emot av trafiksäkerhetsverkets Prop, 1981/82:9 45 ADB-system påi princip samma sätt som en transaktion från en länsstyrelseeller trafiksäkerhetsverket. Samtliga alternativ förutsätter att trafiksäkerhetsverketsänder ett registerblad till varje gång som en LOB-anteckning har förtsin beträffande en körkortshavare. Fördelarna med de två förstnämnda alternativen är dels att varje polismyndighet kan sända alla underrättelser om LOB-omhändertaganden till samma myndighet,.dels att både länsstyrelsenoch trafiksäkerhetsverket har färdiga tekniska och organisatoriska system för hanteringen av de aktuella uppgifterna. Det tredje alternativet har den fördelen, att polisen över huvud taget inte behöversända några underrättelser till en utomstående myndighet. Därmedminskas kostnaderna för tjänstebrev och för en del polismyndigheter möjligen ävenexpeditionstiden. Riskerna förfelexpedieringar och andra misstag minskar också, A andra sidan torde detta alternativ kräva ett någotstörre programmeringsarbete än de två förstnäm.ndaalternativen. Vidare krävs utbildning för den personal hos polisen som i så fall skulle svara för införingen av uppgifterna. Slutligen förutsätter alternativeten väsentlig utökning av antalet terminaler hos polisen. Fastän det tredje alternativet på längre siktkan öppna möjlighet förrationaliseringsvinster torde det med hänsyntill framför allt kostnaderna för en förstärkning av terminalförsörjningen inte kunna förordas i nuvarande läge. Arbetsgruppen vill emellertid erinra om att polisutredning i betänkandet (SOU 1979:9) Polisen (s 235 - 237) har förordat en decentralisering av vissa uppgifter på till de lokalapolismyndigheterna. Genomförs det förslaget, vilket dock endast är möjligt på , ökar förutsättningarna förett genomförande av det sist diskuterade alternativet. 1981/82:9 46 F.n. står sålunda valet mellan de båda förstnämnda alternativen. För polisens del torde dessa vara likvärdiga. Med hänsyn till att det här blir frågaom en betydande mängd registreringar måste man emellertid i det andra alternativet räkna med att ökaderesurser hos trafiksäkerhetsverket behövs för stansningoch annan behandling av de inkomna uppgifterna. Från arbets- och kostnadssynpunkt är det en fördelom detta arbete i stället sprids ut på de 24 länsstyrelsernapå det sätt som förutsätts idet första alternativet. Arbetsgruppen anser sig därför böra förorda det första alternativet som alltså innebäratt alla underrättelser från polisen om LOB-omhändertaganden sänds till i det län där ingripandet har ägt rum, 5.1,5 Utlämnandeav uppgifter ur registret. Frågan i vilka fall uppgifter ur körkortsregistrets belastningsdel får lämnas utregleras f.n. i förordningen (1976:807) om utlämnande av belastningsuppgifter ur körkortsregistret. Enligt 1 § förordningen gäller att belastningsuppgifter på begäran skall lämnas ut till bl.a. allmän förvaltningsdomstol,polismyndighet, länsstyrelse och länsrätt. Vidare föreskrivs bl,a, att en myndighet som handlägger ett körkortsärende och i ärendetinhämtar yttrande från en annan myndighet skall lämna denna besked om belastningsuppgift som behövs för avgivandeav yttrandet . Från de synpunkter som arbetsgruppenhar att beakta fordras ingen annan ändringi bestämmelserna om utlämnande av belastningsuppgifter än att det uttryckligen anges att polismyndigheten för att fåreda på innehållet i en LOB-anteckning beträffande en person som inte har eller har haft körkort eller traktorkort skall vända sig till länsstyrelseni det län där omhändertagandet har ägt rum (jfr 3 §nyssnämnda förordning). Kan polismyndigheten få dessa uppgifter via terminal - en fråga till vilken arbetsgruppen strax återkommer - behövsinte någon sådan föreskrift. Prop, 1981/82:9 47 I enlighet med vad som f,n, föreskrivs i 1 §förordningen om utlämnande av belastningsuppgifter ur körkortsregistret kommer det i ett ärende om körkortstillstånd att åviladen länsstyrelse som remitterar ärendet till vederbörande polismyndighet att underrättadenna i fall då anteckning om LOB-omhändertagande föreliggerbeträffande sökanden. Arbetsgruppen vill påpekaatt polismyndigheterna kommer att ha behov av uppgifter från registret i ett förhållandevis stort antal ärenden av den typ som har angetts i avsnitt 2,3.Beträffande en del av de ärendegrupper som det här gäller,t.ex. frågor om tillståndtill skrothandel eller hotell- och pensionatrörelse ,kan det visserligen ifrågasättas om uppgifter från registret behöver inhämtas rutinmässigt.Enligt arbetsgruppens mening börrikspolisstyrelsen överväga denna fråga i samband med den översyn av styrelsens anvisningar som blir nödvändig inför övergången till det nya systemet. Man måste emellertid räknamed att uppgifter måste inhämtas bl.a. i ett förhållandevis stort antal vapenärenden. Det skulle mot denna bakgrund vara ägnat att leda till rationaliseringsvinster, ompolismyndigheterna fick möjlighet att genom terminal få besked huruvida belastningsuppgift för en viss person finns eller inte. Framför allt inbesparas tjänstebrevskostnader, eftersom den handläggande tjänstemannen vid en polismyndighetunder angivna förutsättning skulle kunna via internpost eller på annat sättfå ett sådant besked frånen arbetsenhet inom myndigheten med tillgångtill terminal. Tekniska möjligheter för att åstadkommadenna ordning föreligger genom att polisväsendets och trafiksäkerhetsverkets ADB-system har förbindelsemed varandra genom dator-till-datorkoppling. För övrigt kan nämnas att polismyndigheterna tidigare hade möjlighet att fåde aktuella beskeden via terminal. Eftersom inget praktiskt behov av att kunnafå beskeden förelåg, slopadesemellertid systemet. Arbetsgruppen förordaratt detta system åter införs, dock endast såvittavser de nu aktuella uppgifterna om LOB- Prop.1981/82:9 48 Det bör påpekas attdet i 3 § tredje stycket förordningen om utlämnandeav belastningsuppgifter ur körkortsregistretredan nu är förutsatt att myndighet som genom terminal är ansluten till trafiksäkerhetsverkets datamaskinanläggning skall kunna få besked av den art som det härgäller. Såvitt gällerpersoner som inte är eller har varit Innehavare av körkort eller traktorkort kan det aktuella beskedetutformas på två sätt. En lösning äratt polismyndigheten via terminalen fårreda på att ett LOB-omhändertagande har ägtrum och inom vilket län det har skett, vilket innebär att polismyndigheten hos fårinhämta uppgift om tidpunkten för omhändertagandetliksom i mån av behov uppgift ompolisdistriktet. En annan utväg är att polismyndigheten direkt på terminalen kan avläsa tid och plats för omhändertagandet, dvs. samma uppgifter som beträffande körkortshavareanges i registerutdrag. Den sistnämndalösningen är naturligtvis mest praktisk. 5.2 Formen försocialtjänstens medverkan i körkortsärendenoch andra ärenden med nykterhetsprövning 5,2.1 Körkortsärenden