prop · G503143 · 1981-12-31 00:00:00 — SAMO framhåller vidare att den nuvarande beslutsprocessenför skattehöjningar och gällande beskattningsregler inte utgör något hinderför att de båda huvudprinciperna för prispolitiken skall kunna följas. När det gäller frågan om alkoholens tillgänglighet är ävenetableringen av systembutiker av stort intresse. 1 samband med alkoholpoliliskareform konstaterades att en restriktiv etableringspolitik är motiverad frånalkoholpolitiska synpunkter. underströks emellertid att allmänhetenhar ett berättigat intresse av att det skall finnas en systembutik inom rimligtavstånd från hemorten. Riksdagsbeslutet innebar atl en viss ökning av butiksetableringenborde komma till stånd. ansåg vidare atl butiksetableringen borde skei nära samråd med regeringen och att frågan borde regleras särskilt.Bestämmelser utfärdades därför som bl. a. ålägger Systembolaget atl etappvisbygga ut butiksnätet med iakttagande av de övergripande besluten omalkoholpolitiken. Systembolaget har hemställt att regeringen skall utfärdariktlinjer för ytterligare en utbyggnadsetapp. SAMO har uttryckt tveksamhettill den av bolaget föreslagna etableringstakten, som skulle kunna innebäramaximall sex nya bufiker . SAMO betonade redan i sin första rapport att en hög täthetav försäljningsställen utgör en risk för ökad konsumtion och därmed även enökning av alkoholskadorna. SAMO hänvisade till erfarenheterna i , där ökning av antalet försäljningsställen resulterade i en kraftig uppgång ialkoholkonsumtionen. Effekterna av denna långtgående liberalisering av etableringsreglernai berördes i propositionen 1980/ 81:179. SAMO har i sin slutrapport också berört frågan ombutikernas storlek och placering. Härvid föreslår SAMO att Systembolagetsregler för etablering preciseras och atl alla ärenden om förläggning av butikerremitteras till kommunfullmäktige i den berörda kommunen. Försök med lördagsstängda systembutiker Krav på lördagsstängning av Systembolagets butiker harunder de senaste årens alkoholpolitiska debatt förts fram från olika håll. Bl.a. förordade en rad organisationer och flera kommuner en sådan stängning. Prop.1981/82:143 13 aktualiserades också i riksdagsmotioner. 1 Finlandhar upprepade försök genomförts med lördagsstängning av ,motsvarigheten till våra systembutiker. Dessa försök bedöms ha haft klartgynnsamma effekter. Med hänvisning lill att ett försök som det i skulleha utsikter atl ge betydelsefulla alkoholpolitiska och andra vinster även iSverige, föreslog SAMO i sin första rapport atl en försöksverksamhet med lördagsstängdasystembutiker skulle genomföras. Försöket skulle enligt SAMO:s förslag pågåunder . 1propositionen (prop. 1980/81:179) om vissa åtgärder inom alkoholpolitikenbehandlades SAMO:s förslag. En försöksperiod skulle enliglregeringens mening medföra "issa olägenheter för verksamheten inomSystembolaget varför en försöksverksamhet förordades med lördagsstängningunder . beslutade i enlighet med propositionen.Stängningen ägde rum . I juni1981 tillsattes en särskild expertgrupp med uppgift att svara för utvärderingav försöket. Några resultat av gruppens arbete förelåg inte då SAMO lämnade sinslutrapport. SAMO konstaterade dock atl det dittills inte hade kommit framuppgifter som motsade att lördagsstängningen skulle ha haft de positivaeffekter som förutsågs när SAMO presenterade sitt förslag i frågan. Omresultatet av utvärderingen skulle bekräfta detta förhållande ansåg SAMO attdet finns starka skäl att överväga att permanent införa lördagsstängning avsystembutikerna. Expertgruppenlämnade en preliminär redovisning från sitt arbete. Av dennaredovisning framgår att försöket med lördagsstängda systembutiker lett till enpåtaglig minskning och av antalet omhändertaganden avberusade personer, antalet ingripanden på grund av lägenhetsbråk, antaletmisshandelsfall och antalet ordningsstörande handlingar. Gruppen har intekunnat konstatera att någon motsvarande ökning skett under andra veckodagar.Sedan hänsyn tagits till den allmänna utvecklingen i dessa avseenden bedömerexpertgruppen alt minskningen ligger i storleksordning 5till enbart till följd av försöket. Enligl de beräkningar som gjortsav försökets effekter uppgår minskningen av antaletomhändertaganden av berusade personer till omkring 5 000, ingripanden vidlägenhetsbråk till omkring 900, ingripanden vid "annat bråk" tillomkring 700 och misshandelsbrott till omkring 500. När detgäller alkoholkonsumtion, skadegörelser, besök vid sjukhusens akutmottagningaroch vägtrafikclyckor med personskada konstaterar expertgruppen att tillgängligadata inle ger belägg för att försöket har haft någon effekt. 1 fråga omalkoholkonsumtionen framhålls att även en påtaglig faktisk effekt skulle varasvår att mäta. var dock alkoholförsäljningen betydligtlägre än 1980. Langningen av alkoholdrycker är ocksåsvårmätbar. Gruppen har dock inte funnit några uppgifter som lyder på attlangningen skulle ha ökat under Prop.1981/82:143 14 Försökets förläggning till några sommarmånader kan ha haftbetydelse för vilka allmänna slutsatser som kan dras av de redovisaderesultaten. Genom att september månad, vilken är en mer "normal"månad än övriga försöksmånader, ingår i försöksperioden, anser gruppen attvissa försiktiga slutsatser av allmänt slag ändå kan dras. Del finns således enliglgruppens mening ingenting som visar all en lördagsstängning inle skulle ha molsvarandeeffekter under andra delar av året. För alt studera allmänhetens uppfattning om ocherfarenheter av försöket gav expertgruppen i uppdrag att genomföra enintervjuundersökning. av detillfrågade ansåg att lördagsstängningen var en bra idé medan ansågatt det var en dålig idé. uppgav sig vara tveksamma eller inte vela. EnHgten särskild undersökning i vissa glesbygdsområden ansåg avbefolkningen atl försöket var en bra idé. Även om man räknar bort personer med förhållandevis myckellåg inköpsfrekvens och dryckesfrekvens fanns en majoritet för uppfattningen atllördagsstängningen var en bra idé. Bland dem som handlar i systembutik en gångi månaden eller oftare och bland dem som dricker alkoholdrycker en gång imånaden eller oftare hade den uppfattningen. Ju högre inköpsfrekvensoch dryckesfrekvens, desto lägre var andelen positiva. av dem somåtminstone handlade i systembutik ansåg att lördagsstängningen inte inneburilnågra nackdelar för dem personligen. Den skattefria alkoholen i utlandstrafiken har vid ett flertal tillfällen uttalat att den s.k.turistspriten, dvs. den skattefria alkoholen i utlandstrafiken, är ettallvarligt problem både från alkoholpolitisk och fiskal synpunkl. Under desenaste åren har framför allt färjetrafiken expanderat snabbt och problemen medden oregistrerade konsumtionen av turistsprit har därmed blivit alltmeraktuell. diskuterade under vårriksdagen 1980 (SkU1979/80:44) dels hur man effektivt skulle kunna förhindra smugglingen avalkoholdrycker, dels om det finns möjlighet att begränsa eller stoppa denskattefria s. k. turistspriten. Utskottet ansåg att dessa frågor bordebehandlas av SAMO. I sin första rapport log SAMO därför upp problemenmed bl. a. smuggling av turistsprit. I propositionen 1980/81:179 lämnades enutförlig redogörelse för denna fråga. Sammanfattningsvis kan nämnas alt SAMO ansåg det svårt attse något förnuffigt motiv för att en resande skall få skattefrihet för bl. a.vissa kvantiteter alkoholdrycker enbart av del skälet att han företagit enutlandsresa. SAMO konstaterade vidare att om inga motåtgärder sätts in, talarallt för att den skattefria resandeinförseln kommer att fortsätta att öka och atlsamma förhållande kan befaras vad gäller smugglingen. Prop.1981/82:143 15 a. minska den olovliga införseln i färjelrafiken togtullmyndigheterna i , och upp frågan medberörda rederier. Rederierna accepterade att vidta en rad åtgärder, som bl. a.innebar att systemet med fribiljetter skulle slopas, att visst lägstabiljettpris skulle tillämpas och att biljetterna skulle datumslämplas för attunderlätta kontrollen av den s. k. Resultatet av rederiernasåtgärder väntades inte kunna avläsas med tillförlitlighet förrän tidigast undervåren 1981. 1 nämndaproposition betonades vikten av åtgärder mot den skattefria alkoholen. Härvidkonstaterades att det borde vara av gemensamt nordiskt intresse att smugglingeni samband med färjetrafiken upphör. Om det i framfiden skulle visa sig attproblemen med bl. a. smugglingen skulle kvarstå, trots rederiernas åtgärder,borde den legala skattefria införseln begränsas. Om en sådan avveckling avinförseln skulle bli nödvändig borde det mot bakgrund av sysselsättningsproblemoch rederiernas ekonomiska intressen ske etappvis. Under detsenaste året har generaltullstyrelsen noggrant följt utvecklingen och studeratresultatet av rederiernas åtgärder. iakttagelserpresenteras i SAMO:s slutrapport. Av den statistik som fanns tillgänglig då SAMOavslutade sitt arbete framgår atl den totala försäljningen av spritdrycker påde berörda färjorna har minskat. Chefen förhandelsdepartementet kommer senare att behandla denna fråga. Återkallelse av serveringstillstånd m. m. SAMO har i sin slutrapport föreslagit vissa ändringar ilagstiftningen om servering av alkoholdrycker. I korthet innebär förslaget attreglerna om omprövning av serveringstillstånd skall förtydligas. Det klargörsatt ett tillstånd kan återkallas då ekonomisk misskötsamhet föreligger och tillståndshavarendärmed inte kan anses lämplig atl driva rörelse med försäljning avalkoholdrycker. På grundval av SAMO:s förslag har det inom socialdepartementetupprättats ett förslag till lag om ändring i lagen (1977:293) om handel meddrycker. 1.2.4 Vården av alkoholmissbrukare Vården av alkoholmissbrukare ges delvis nyaförutsättningar lill följd av socialtjänstlagen (1980:620). 1 lagen stadgas enuttrycklig skyldighet för socialnämnderna alt arbeta för att förebygga ochmotverka missbruk av alkohol och andra beroendeframkallande medel.Socialtjänstens insatser för att bekämpa missbruk förutsätts bli en viktig delav verksamheten. 1981/82:143 16 Ändrat huvudmannaskap för vissa institutioner Regeringen har- efter bemyndigande - godkäntden överenskommelse som har träffats med landstingsförbundet och om ett ändrat huvudmannaskap för ungdomsvårdsskolor och nykterhetsvårdsanstalterm.m. Enligt överenskommelsen skall berörda kommuner och landstingskommuner den1 ta över dels huvudmannaskapet för de statligaungdomsvårdsskolorna och nykterhets-vårdsanstalterna, dels de rättigheter ochåtaganden som staten har i fråga om Margretelunds och Råby yrkesskolor, erkändaoch enskilda nykterhetsvårdsanstalter samt inackorderingshem ochbehandlingshem för alkohol- och narkotikamissbrukare. Överenskommelsen innebär att kommuner ochlandstingskommuner gemensamt skall svara för att behovet av hem för vård ellerboende inom blir tillgodosett. Syftet med huvudmannaskapsförändringen är alt skapaförutsättningar för en bättre fungerande vårdkedja inom såväl ungdomsvården sommissbru-karvården. En särskild överenskommelse om statsbidrag har träffatssom innebär atl staten skall utge bidrag till kommuner och landstingskommunerför driften av de hem för vård eller boende som avses iprincipöverenskommelsen. Bidraget har med ulgångspunkt i statens kostnader förden nuvarande verksamheten fastställts till 570 milj. kr. Statenskall vidare lämna sammanlagt 5 milj. kr. som bidrag till projektering av vissaanläggnings- och husbyggnadsarbeten och sammanlagt 150 milj. kr. Lagen om vård av missbrukare i vissa fall beslöt att anta en nysociallagstiftning - socialtjänstlagen (1980:620) och lagen med särskilda bestämmelserom vård av unga, LVU (1980:621), med ikraftträdande . 1anslutning fill riksdagsbehandlingen tillsattes socialberedningen, med uppgiftatt bl. a. utarbeta ett förslag till regler orn vård oberoende av samtycke avvuxna missbrukare. Socialberedningens förslag utmynnade i proposition 1981/82:8om lag om vård av missbrukare i vissa fall m.m. (LVM), som antogs av riksdageni . LVM trädde i kraft , dvs. somsocialtjänstlagen och LVU. Både alkohol- och narkotikamissbrukare kan få vård enligt LVMom de inte kan beredas vård i frivilliga former. För beslut om vård enligt LVMkrävs att den enskilde är i trängande behov av vård till följd av ettfortgående missbruk och att vårdbehovet inte kan tillgodoses genom insatser enliglsocialtjänstlagen eller annan lag. Därutöver krävs atl den enskilde till följdav missbruket utsätter sin fysiska eller psykiska hälsa för allvarlig faraeller till 1981/82:143 17 följd av missbruket kan befaras komma att allvarligt skadasig själv eller någon närstående. Enligt beslut skall utreda om detfinns skäl lill vård enligt LVM. Finner att det föreligger sådanaskäl, skall ansöka om LVM-vård hos länsrätten. Länsrätten fattarbeslut, efter muntlig förhandling där missbrukaren är biträdd av etl offentligtbiträde. Fram fill gäller dock övergångsvis en ordning, enligt vilkenutrednings- och ansökningsansvaret ligger på kommunernas socialnämnder och intepå länsstyrelserna. Missbrukaren skall inledningsvis vårdas på sjukhus om detanses lämpligt med hänsyn till den planerade vården i övrigt ochförutsättningar för sjukhusvård är uppfyllda. Enligt huvudregeln skall vårdenligt LVM ges på ett kommunalt eller landstingskommunall hem för vård ellerboende enligt 11 § LVM. Så snart del kan ske med hänsyn till den planeradevården bör den som vårdas enligt LVM beredas tillfälle att lämna det hem somavses i § 11 för att på försök värdas i annan form eller vistas i eget hem.Vårdtiden är fastställd . I särskilda fall kan vårdtidenförlängas med ytterligare . För detta krävs att den enskilde tillföljd av sitt hälsotillstånd behöver ytterligare vård eller att det finns andrasynnerliga skäl för förlängning. Samhället satsar betydande resurser på vård och behandlingav alkoholmissbrukare. Vården ges såväl inom särskilda enheter avsedda föralkoholmissbrukare som inom den allmänna sjuk- och socialvården. F. n. finns det ca 130 särskilda öppna mottagningar föralkoholmissbrukare. Dessa alkoholpolikliniker har som regel primärkommunalthuvudmannaskap. Poliklinikerna har övervägande medicinsk inriktning, men socialku-rativainsatser förekommer också. fanns ca 50 vårdanstalter för alkoholmissbrukaremed sammanlaget ca 2 400 vårdplatser. Inackorderingshem för alkoholmissbrukare har med fåundantag primärkommunalt huvudmannaskap. finns ca 120 sådanahem med sammanlagt drygt 1 700 platser. Därutöver förekommer vissa andraspecialinstitutioner som drivs bl. a. i form av enskilda vårdhem. Det sammanlagda antalet vårdplatser på olika typer avsociala vårdinsfitu-fioner enbart eller huvudsakligen avsedda föralkoholmissbrukare uppgår fill ca 6 000. Förutom vårdinstitutioner finns främst i de störstakommunerna ungkarls-eller bostadshotell, natthärbärgen och liknande. Den psykiatriska sjukvården spelar en stor och undersenare år växande roll i vården av alkoholmissbrukare. Särskilt inom denpsykiatriska akutvården utgör missbrukarna en betydande grupp blandpatienterna. av alla vårdtillfällen i sluten psykiatrisk vård sker under 2 1981/82. Prop.1981/82:143 18 Alkoholmissbrukarna svarar emellertid fören betydligt lägre andel av den totala vårdkonsumtionen, vilket hänger sammanmed att missbrukarna har kortare genomsnittliga vårdtider än övriga patienter. Även en stor del av kroppssjukvårdens resurser tas ianspråk av patienter med alkoholproblem. Olika studier tyder exempelvis på atlca av alla pafienter som söker på sjukhusens akutmottagningar haralkoholproblem. Också studier av inneliggande patienter på kliniker förkroppssjukvård tyder på att överkonsumtion av alkohol har samband med sjukdomeni en hög andel av fallen. Många ideella frivilliga organisafioner bedriver enomfattande verksamhel för alkoholmissbrukare. De frivilliga organisationernautgör ett viktigt komplement till samhällets vård. som de organisatoriska förändringarna genomförsinom den sociala sektorn, pågår ett omfattande utvecklingsarbete kring vårdensinnehåll och utformning. Denna metodutveckling bedrivs inom flera delar avvårdområdet. En fråga som ofta aktualiseras i dessa sammanhang ärsamverkan mellan vårdsystemets olika delar. I sin första rapport log SAMO uppdelta problem. Alkoholmissbrukarna har i stor omfattning kontakt med en långrad av samhällets vård- och serviceorgan. Framför allt gäller att mångaväxelvis erhåller vård inom sjukvården och . Trots många insatseri riktning mot samarbete mellan olika enheter konstaterade SAMO, att bristen påsamverkan mellan medicinska och socialvårdande instanser alltjämt framstår somett av de stora problemen inom missbrukarvården. Efter förslag från SAMO inrättades ensärskild arbetsgrupp för samverkansprojekt inom missbrukarvården. Gruppendisponerar 2,5 milj. kr. för denna verksamhet. De flesta människor som har alkoholproblem är inle kändahos myndigheter och vårdorgan som missbmkare eller alkoholproblematiker.Svårigheterna att tidigt få kontakt med alkoholmissbrukare är särskiltuttalade för kvinnor. Denna fråga togs upp av SAMO i den första rapporten. SAMOföreslog i samband härmed, att fortsatt stöd skulle ges till alkoholklinikenvid för det s. k. (Dependence), vilket lill viss delinriktas på att göra vårdinsatserna bättre anpassade till de kvinnligamissbrukarnas särskilda behov. En enhet för kvinnor med tidiga alkoholprobleminrättades vid kliniken . har regeringens uppdrag att kartläggaforskningens läge för att med biokemiska metoder (t. ex. GT-test) tidigt kunnadiagnostisera alkoholbetingade sjukdomar. En särskild expertgrupp har i enrapport till styrelsen40 nstateral att det sker en GT-ökning vidalkoholmissbruk, men alt Prop.1981/82:143 19 variationen i GT-värde är så stor från individ fillindivid att man inte med ledning av GT-värdel kan beräkna individensalkoholkonsumtion. Expertgruppen avråder från att biokemiskametoder används för upptäckt av alkoholmissbruk. Man föreslår dock fortsattforskning kring dessa metoder och att de i första hand används i samband medbehandling av redan kända missbrukare som försöker avstå från sitt missbruk.Socialstyrelsen skall redovisa sitt uppdrag . Sedan år1977 bedrivs en undersökning vid , alkoholkliniken,avseende kartläggning och prevenlion av dold alkoholism bland medelålders män iett storstadsområde varvid GT-test använts. Undersökningen, som finansieras avsocialdepartementet via delegationen för social forskning, redovisas som endoktorsavhandling . Socialstyrelsenhar även ansvarat för en försöksverksamhet med utveckling avbehandlingsmetoder vid sex s. k. nytillkomna alkoholpolikliniker.Erfarenheterna av verksamheten visar att poliklinikerna i relativt hög utsträckninghar fått kontakt med människor som befinner sig i "riskzonen" förmissbruk på grund av psykiska och/eller sociala problem. De har också fåttkontakt med andra missbrukargrupper än alkoholmissbrukare. SAMO har i sin slutrapport lämnat förslag till vissainsatser för atl förbättra möjligheterna att ge fidig hjälp. Olikaformer av utvecklingsarbete bedrivs också när del gäller atl utveckla vårdenför personer med allvarliga skador till följd av missbruk. Försöksverksamhetmed tillnyktringsenheter har bedrivits vid ett tiotal orter. Enheterna harutformats olika och resurserna har varierat. Försöksverksamheten harfortlöpande utvärderats under ledning av en arbetsgrupp inomsocialdepartementet. Till följd av arbetsgruppens utvärdering har kunnatkonstateras, att även om ett system med tillnyktringsenheter ger möjlighet tillmera ändamålsenlig värd än vad som kan tillhandahållas i polisarrest så är detuppenbart, atl en utbyggnad av tillnyktringsenheter över hela landet enligtnågon av de modeller som har prövats i försöksverksamheten skulle medförabetydande kostnader. Möjligheten till nya försöksmodeller bör därförundersökas. 2 milj. kr. finns disponibla för en sådan försöksverksamhet. Även SAMOhar berört vissa frågor som gäller personer som har allvarligaremissbruksproblem eller har genomgått behandling för sådana problem. SAMOföreslår i sin slutrapport insatser för atl utveckla LVM-vården och för attförstärka de eftervårdande insatserna. Jag återkommer i det följande till dessaförslag. Prop.1981/82:143 20 1.3 Åtgärder för att bekämpa narkotikamissbruket Samhällets åtgärder mot narkotikaproblemen bygger påuppfattningen att allt bruk av narkotika som inte är medicinskt motiverat ärmissbruk och skall bekämpas med kraft. Kampen skall föras inom allasamhällsområden. Narkotikamissbruk är ett svårt socialt och medicinsktproblem. Dess skadeverkningar är omfattande. harmissbruket fått en allt allvarligare karaktär. Denna utveckling delar Sverigemed de flesta länder i världen. Missbruket har blivit ett hot mot den socialavälfärden i många länder. har stora ansträngningar gjorts i vårtland för atl vända denna negativa utveckling. antog ettförslag om åtgärder mot narkotikamissbruk (prop. 1977/78:105, SoU 36, rskr363). Förslaget byggde på ett niopunktsprogram som presenterats av den s. k.ledningsgruppen för narkotikalrågor. Huvudvikten i förslaget låg på en kraftigutbyggnad av vårdresurserna kvantitativt och kvalitativt. Vikten avförebyggande insatser framhävdes. Vissa insatser inom kriminalvården ingickockså bland förslagen. Försöksverksamheter initierades inom en rad olikaområden. Brottsförebyggande rådets narkotikagrupp fick till uppgiftatt följa upp beslut. Spm ett led i uppföljningsarbetet publiceradenarkotika-gruppen en lägesrapport över de olika försöksverksamheter sominitierades i samband med beslut. Samtliga försöksverksamheter ochutredningar avslutades . publiceradenarkotikagruppen en ny rapport om försöksverksamheterna. I rapporten lämnasockså en allmän beskrivning av myndigheternas insatser mol narkotikamissbruket. Jag kommer att redovisa de berörda myndigheternasinsatser. har olika myndigheter satsat intensivt påinformation om narkotika och attitydpåverkan i syfte att motverka drogkulturen.Jag har ovan redogjort för den opinionsbildande verksamheten, en verksamhel somomfattar information om såväl alkohol som narkofika. Jag vill dessutom här pekapå en del av de informationssatsningar som gjorts beträffande narkotika desenaste åren. gav h-nämnd ut en ny faktabok, . Med anledning av den oroandeutvecklingen av cannabismissbruket gav ochBrottsförebyggande rådets narkotikagrupp ut broschyren "Fakta om Haschoch Marijuana" i samarbete med h-nämnd ochskolöverstyrelsen. Broschyren spreds via myndigheter och organisationer tillsamtliga gymnasie- och högstadieelever i landet. Alla landets undervisandelärare fick en lärarhandledning i samma ämne. Under hösten 1980publicerade på uppdrag av regeringen en handbok för 1981/82:143 21 skolans undervisning i drogfrågor. Denna bok, som heter"Vad kan vi göra? ", vänder sig i första hand till skolpersonalen ochinnehåller fips och idéer om hur man i skolan kan arbeta med drogfrågor. 1.3.2 Tidlens verksamhet i narkotikabekämpningen Narkotikaproblemen har getts hög prioritet i tullensarbete. Tullkontrollen har successivt utvecklats och effektiviserats genomolika organisatoriska åtgärder och utbildningsinsatser, upprustning på denmateriella sidan samt ett intensifierat samarbete med polisen och med utländskatullmyndigheter. En välfungerande underrättelsetjänst för insamling, bearbetning och vidarebefordranav iakttagelser och spaningstips, är av väsentlig och ofta avgörande betydelsei kampen mot den organiserade narkotikasmugglingen. Tullens underrättelsetjänsthar successivt byggts ut och effektiviserats. Den leds centralt av generaltullstyreisenstullbevakningssektion och bedrivs i nära samarbete med ochandra länders tullspaningsorgan. Vidare finns regionalt inrättade tullkriminalsekfioner. Det ökadeinternationella samarbetet har medfört mer informationer om smuggling, enbättre uppföljning av smugglingsläget och gemensamma kontrollaktioner med andraländer. Ett avtal om ömsesidigt bistånd i tullfrågor mellan och övriganordiska länder beräknas träda i kraft . Inom ramenför tullsamarbetsrådet () CCC, bedrivs ettomfattande samarbete inom narkotikabekämpningens område. I detta ingår bl. a.att göra analyser av trender i smuggling av plika narkotiska ämnen.