prop · G503102 · 1981-12-31 00:00:00 — 1981/82:102 Bilaga1 Försvarsdepartementet 39 Denna inrättades genom beslut av (prop.1962:108, SU 101, rskr 244) och påbörjade sin verksamhet den 1 juU 1962.Förhållandena har dock ändrats , varför det nu kan finnas anledningall se över hur samordningen av totalförsvarsfrågor skall handläggas inomregeringskansliet. Jag återkommer lill regeringen med förslag om en sådanöversyn. Inomregeringskansliet ansvarar ulrikesdepartemenlel för insamling och bedömning avdet utrikespolitiska underlaget. På myndighetsnivå svarar överbefälhavaren föratt samla in och bedöma underrättelser om det militärpolitiska lägel medanrikspolisstyrelsen har motsvarande uppgifter beträffandesäkerhetsunderrältelser. Samordning av den underrällelsein-hämtning sompåverkar eller kan komma all påverka totalförsvarets beredskap åligger chefenför försvarsdepartementet som i fred är ansvarig för samordningen inomtotalförsvaret. Försvarskommitlénanför vidare all uppgifterna för försvarsrådel och totalförsvarets chefsnämndbör prövas i detta sammanhang. verkar i fred för all samordna de centrala myndigheternas verksamhetinom totalförsvaret. har enligt min uppfattning en särskill viktiguppgift som beredningsorgan till försvarsrådet under eller inför kriser somkan leda lill beredskapslillslånd. Jag avser dock all uppdra ål chefsnämndenall se över sin organisation, eftersom utvecklingen efter del alt nämndenorganiserades kan ha medfört all bl.a. representationen i nämndenbehöver förändras. I detta sammanhang bör ställning även las lill omchefsnämnden skall fungera under krigsliUslånd. Deolika totalförsvarsgrenarnas förberedelser måste ske från gemensammautgångspunkter, så alt planer för och verksamhet under beredskap och i krig gesen enhetlig inriktning. Målsättningen för totalförsvaret är en politiskmanifestation. Jag delar därför kommitténs uppfattning att den bör kompletterasmed ytterligare riktlinjer avseende lotalförsvarsgrenarnas konkreta planering.Riktlinjerna skall utfärdas av regeringen. De skall ange inriktningen i stortför de olika loialförsvarsgrenarna och hur de totala resurserna skall samordnasunder kriser och i krig för all ge största möjliga försvarseffekl. De skall äveninnehålla gemensamma utgångsvärden för planläggning av l.ex.beredskapshöjningar, utrymning, undanförsel, förstöring, ansvarsfördelning ochdelegering av beslutsbefogenheter. Till dessa gemensamma rikfiinjer bör fogasde särskilda anvisningar som regeringen anser erforderliga för resp.lolalförsvarsfunklion. Regeringens anvisningar samordnas av chefen förförsvarsdepartementet som i fred är ansvarig för samordningen inomtotalförsvaret. Regeringens anvisningar för totalförsvarets planering riktarsig till de centrala myndighelerna och fill civilbefälhavarna. Deanvisningar, fackvisa bestämmelser, riktlinjer m. m. som de centralamyndighelerna därefter utfärdar för resp. ansvarsområde bör enligl för- 1981/82:102 Bilaga 1 Försvarsdepartementet 40 svarskommilténockså vara samordnade för att underlätta planeringen på lägre nivåer. Jaginstämmer i delta och anser all samordningen bör ske i totalförsvaretschefsnämnd. Densamordnade planläggningen får inle drivas alltför långt eller göras alltfördetaljerad och bör inte heller ändras eller revideras oftare än nödvändigt.Den bör inriktas på att reglera omställningen till krigsförhållanden och iövrigt ge riktlinjer för handlande under kriser och i krig. Vilka åtgärder somskall vidtas i olika situationer måste styras av lägels krav. TiUgängligaresurser måste därvid fördelas lill den lolalförsvarsgren och del geografiskaomräde där de bäsl bidrar lill våra samlade försvarsansträngningar. Jag delarkommitténs uppfaUning all del är viktigt att utnyttja näringslivets egenförmåga all lösa förekommande uppgifter under kriser och i krig vid ledning avverksamheten och fördelningen av befintliga resurser inom bl.a.transportsektorn, livsmedelssektorn, sambandssek-lorn samt byggnads- ochreparalionsområdet. Nuvarandesystem för den civila tolalförsvarsplaneringen i fred behöver anpassas bättretUl utvecklingen i samhället och genomföras i samarbete mellan olika instanser.Civilbefälhavarna bör enligl kommittén få sitt ansvar och sina befogenheter i fredpreciserade. De föreslås också få en mer betydelsefull roll än hillills i olikafrågor. Kommittén anser därför att deras kanslier bör förstärkas. En särskildrapport (DsFö 1981: II) har behandlat civilbefälhavarnas uppgifter i fredm. Chefen för kommundepartemenlet kommer vid sin anmälan lUl dennaproposition såvitt avser kommunde-partemeniels verksamhetsområde alt närmarebehandla civilbefälhavarnas uppgifter och resurser. Jag vill dock för egen delunderstryka betydelsen av att förstärka civilbefälhavarkanslierna. Blandövriga frågor under rubriken ledning och samordning har försvarskommitlénföreslagit all utbildning i folkrätt skall ges totalförsvarets personal redani fredstid. Jag delar kommitténs uppfattning. Jagvill också i det här sammanhanget erinra om all försvarskommittén har behandlatfrågan om civilmotsländ. En särskild utredare har fått lill uppgift att lämnaförslag om uppgifter m.m. för elt svenskt icke-militärt motstånd som komplementlill övriga totalförsvarsålgärder. Utredningen pågår f. n. Regeringenoch övriga offentliga organ har inle någon fullmakt all i nödlägen fritt handlaefter omständigheterna. Del ankommer på regeringen och varje myndighel allfortlöpande beakta den administrativa beredskapen och genom framställningarlill regeringen eller på annat säll säkerställa att myndigheten redan ifredslid får de befogenheter som behövs för att bemästra situationer som kanuppstå i krig eller vid krigsfara. 1981/82:102 Bilagal Försvarsdepartementet 41 detta sammanhang erinra om de statliga myndigheternasskyldighet all under fredslid planera för sin beredskap. Den administrativa beredskapen bidrar lill stabilitet ivårt samhälle när del är krigsorganiseral och skapar därmed respekt förtotalförsvaret. Den bör i all möjlig mån omfatta ell syslem av såvälberedskapsförfaltningar som organisationsplaner för myndighelerna. Systemet börredan i fred ha prövats vid övningar. Delarna i systemet bör i möjligaste månligga i Unje med sina fredslida motsvarigheter, så all övergången lillberedskapsläge inte medför onödiga förändringar eller ter sig främmande förrättsmedvetandet. Förfallningsberedskapen har olika former. Särskildaförfattningar som är intagna i men inle har satts itillämpning och beredskapsparagrafer i författningar som tillämpas redan i fredfinns beslutade och utgivna. Dessutom finns s. k. skrivbordsförfallningar,dvs. utkast lill lagar och förordningar som är avsedda all kompletteras och snabbtutfärdas i ett kritiskt läge. Det kan ibland finnas sakliga skäl att inte förafram författningsarbetet längre än lill delta stadium och att godta en lägreberedskap. Orsaken får emellertid inle vara en låg prioritering av beredskapsfrågor. Organisalionsberedskapen omfattar främst åtgärder enligl 7§ förordningen (1977:55) om vissa statliga myndigheters beredskap, m.m., dvs.upprättande av krigsuppgiftsförteckning, krigsorganisalionsplan m. fl. planerför olika grader av beredskap. viktigt mål för denna beredskap är all skapaförutsättningar för en snabb och effektiv beslutsgång på alla myndighetsnivåer. Den administrativa beredskapen uppvisar vissa brister.Myndigheterna eftersätter ofta detta arbete till förmän för del löpandearbetet. Jag vill bl.a. påminna om all beredskapslagstiftning ochberedskapsavlal ännu nästan helt saknas inom arbetsrätten. Beredning av dennafråga pågår inom och en proposition om arbetsrätteni krig kommer alt läggas . Beredskapsförialtningarna är delvis ålderdomliga lill formoch innehåll och skrivna mol andra hotbilder än de nuvarande. Försvarskommitlénhar dragit konsekvensen av dessa förhållanden och framhåller att resurser måsteavsällas för all ensa, förenkla och komplettera beredskapsförfati-ningarna medhänsyn lill dagens och morgondagens behov. Jag anser del från loialförsvarssynpunkl nödvändigt i allt arbete med författningar, utredningsdirektiv m. m. beaktar hursvårighelerna under kris, krigsfara eller i krig skall bemästras.Författningsmässigt anser jag all delta bör ta sig ullryck i generellaberedskapsförfaltningar eller i särskilda beredskapsföreskrifler i denordinarie författningstexten. 1981/82:102 Bilaga 1 Försvarsdepartementet 42 4.3Utnyttjande av de samlade personaltillgångarna inom totalförsvaret FörsvarskommUlénhar ägnat stor uppmärksamhet ål frågan om hur de samlade personaltillgångarnainom totalförsvaret skall utnyttjas. Kommittén har lämnat förslag som berörsåväl allmänna prioriteringar som underlag för detaljerad planeringbeträffande utnyttjande av värnpliktiga inom det militära försvaret,utnyttjande av värnpliktiga inom de civila delarna av totalförsvaret, vapenfriatjänslepiikfiga, kvinnor i totalförsvaret, frivillig personal samt inskrivningoch redovisning. Enliglförsvarskommitlén skall hotet om elt överraskande angrepp och en samtidigtpåbörjad krigsorganisering ligga lill grund för personalplaneringen. Kommitténföreslär all de verksamheter som krävs för en snabb uppbyggnad av den inledandemotslåndsförmågan hos totalförsvaret skall ha högsta prioritet. De verksamhetersom erfordras för att bygga upp samhällets motståndskraft och som medgerforlsall motstånd under lång fid skall sedan prioriteras. Först därefter skallövrig krigsviktig verksamhet prioriteras. Jag instämmer i kommUléns förslag.Betydelsen av verksamheten skall styra tilldelningen av såväl personal sommateriel. Jaganser all del är betydelsefullt all de av kommittén förordade fördjupadestudierna av bl.a. priorileringsproblemen kommer lill slånd. Sådana studier harredan påbörjats genom totalförsvarets chefsnämnds försorg. 4.4Information om säkerhetspolitiken och totalförsvaret Informationenom säkerhetspolitiken har vid olika tillfällen berörts iriksdagen. Försvarskommitlén har i sill betänkande angett all information omvår säkerhetspolitik är en medborgerlig rättighet i en demokrati. Deenskilda medborgarna måste enligt min mening informeras om vilka påfrestningarsom kan drabba samhället under kriser och i krig och om vad som görs för allmöta sådana påfrestningar. Var och en måste göras medveten om vilka rätfigheteroch skyldigheter gentemot samhället som följer av de bestämmelser som harutfärdats om samhällets förberedelser för och verksamhet i krig. Information omsäkerhetspolifiken och totalförsvaret är mot denna bakgrund nödvändig som engrund för opinionsbildningen och för alt ge människorna möjlighet att påverkaden politiska beslutsprocessen när del gäller dessa frågor. Jag delarförsvarskommitténs uppfattning att information om säkerhetspolitiken ochtotalförsvaret är en medborgerlig rättighet i en demokrati som vår. Liksomförsvarskommitlén anser jag alt informationen kring säkerhetspolitiken börsyfta lill all stimulera den allmänna säkerhetpoliliska debatten genom att bl.a. ställa sakUgl underlag lill förfogande. 1981/82:102 Bilaga 1 Försvarsdepartementet 43 allfå en sådan bredd på debatten all den inle endast engagerar ett redan välinformeratfåtal. InformationenskaU också tjäna lill att belysa bakgrund och motiv för de mål och deninriktning som statsmakterna givit för säkerhets- och försvarspolitiken. Delär angeläget all statsmakterna lämnar sådan information att den enskilde fårvela varför hon eller han kan tas i anspråk för utbildning eller annantjänstgöring enligt någon av plikllagarna. Inte minst är det angeläget attinformera om vilka påfrestningar som kan drabba fredssamhället och medborgarnai händelse av kriser och krig och vad som görs för all möta dessapåfrestningar. Det är ocksä ett allmänt intresse all lämna en god informationom hur aUmänna medel används för försvars- och säkerhetspolitiska frågor. Allatolalförsvarsmyndigheler bör medverka i den säkerhetspolitiska informationenoch tillhandahålla det sakunderlag som kan stimulera den säkerhelspoUtiskadebatten och informationen i massmedier och organisationer. Enliglförsvarskommitlén är del av flera skäl angelägel att upplysningsverksamhetenpå del säkerhetspolitiska området vidgas, så alt den kommer all omfatta inteendast totalförsvaret ulan även andra komponenter i vår säkerhetspolitik. Deåtgärder som kommittén föreslår är bl.a. att myndigheternas information skallförbättras och utvidgas, all skolornas undervisning i säkerhetspolitiska frågorskall förbättras, all de värnpliktiga ges en ökad insikt i dessa frågor och attmassmedier och folkrörelser med olika medel görs intresserade av att i ökadutsträckning engagera sig i den säkerhetspolitiska debatten och informafionen. Försvarskommitlénanser all skolan har en vikfig roll för all ge en grundläggande informafion omsäkerhetspolitiken och totalförsvaret. I den nya läroplanen för (Lgr 80) har detta tillgodosells. Även i läroplanen för gymnasieskolan finnsutrymme för information om säkerhetspolifiken och totalförsvaret. Fortbildningav lärare förekommer i dessa frägor. Del är angeläget all de även behandlas igrundutbildningen av lärare. Iplanerna för grundutbildningen och repelilionsutbildningen av värnpliktiga haravsatts lid för försvarsupplysning. Resultatet växlar emellertid beroende påbefälels förmåga alt informera om och diskutera frågor rörandesäkerhetspolitik och totalförsvar. Detta ställer enligt försvarskommillénsmening särskilda krav på utbildningen av del iruppbefäl som har daglig kontaktmed de värnplikfiga. Den nya befälsordning (NBO) som är under införandekommer enligl min bedömning all ge befälet bättre kunskap och förmåga även inomde områden som berörs här. Jag kommer vidare att vidta åtgärder beträffandeutbildningen inom civilförsvaret och av vapenfria Ijänsleplikliga. JagvUl i detta sammanhang erinra om all den information som ges lill pojkarna förevärnplikten fr. o. m. också ges lill alla flickor i motsvarandeålder. 1981/82:102 Bilaga 1 Försvarsdepartementet 44 Massmedias intresse för säkerhels- och försvarspolitikenär av stor betydelse för informationen lill allmänheten. Försvarskommitlénanser att massmedias intresse för säkerhels- och försvarspolitik bör främjasbl.a. genom att material av allmänt intresse ställs fill deras förfogande ochgenom speciella presseminarier. och Försvar måste härspela en betydelsefull roll. Jag delar försvarskommilléns uppfattning om massmediasnyckelroll för information och debatt om säkerhels- och totalförsvarsfrågor.Jag förordar alt och Försvar under /83 fårutnyttja yllerligare . för särskilda presseminarier. har föreslagit att totalförsvaretsupplysningsnämnd skall få sin uppgift vidgad lill alt omfatta hela vårsäkerhetspolitik. Jag anser att detta är rikligt och avser därför vidtaåtgärder för alt dels ändra upplysningsnämndens instruktion, dels utökarepresentationen i nämnden. Nämnden bör vidare förstärkas med enheltidsanställd sekreterare. Kostnaderna för dessa åtgärder bör under budgetåret1982/83 få täckas med prisregleringsmedel inom utgiftsramen för det militäraförsvaret. I sitl slutbetänkande har försvarskommitlén tagit upp denbetydelse som lekmannaorgan vid mUUära förband kan få när del gäller all föraul information på regional och lokal nivå. Kommittén har därför förordat allen försöksverksamhet skall igångsättas. Jag delar denna uppfattning och förordarvid min anmälan till denna proposition såvitt avser försvarsdepartementetsverksamhetsområde att sådana lekmannaorgan införs på försök vid vissa förband.I denna försöksverksamhet skall bl. a. förutsättningarna prövas all med hjälpav lekmannaorgan på lokal nivå förbättra informationen om säkerhetspolitiken. Beträffande frågan om en särskild lidskrift försäkerhetspolitisk debatt och information delar jag försvarskommillénsuppfattning att del torde vara lillräckligl att stödja de tidskrifter som genomförmera kostnadskrävande projekt inom del säkerhetspolitiska området. Jag vill i detta sammanhang erinra om all regeringen hartillkallal en särskild utredare för all se över former och organisation församhällsinformationen i krig och vid krigsfara. När resultatet av dennaöversyn föreligger kan det bli aktuellt all på nytt pröva de organisatoriskaformerna för totalförsvarets upplysningsverksamhet. Del bör ocksä påpekas attfolk-rältskommitlén f. n. behandlar frågor om information och upplysning angåendefolkrätten i krig. 4.5 Skydd mot kärnvapen samt biologiska och kemiskastridsmedel Försvarskommitlén har ingående övervägt totalförsvaretsutveckling med hänsyn lill risken för all kärnvapen samt biologiska och kemiskastridsmedel utnyttjas i ell framlida krig. Kommittén har funnit att ökad Prop.1981/82:102 Bilaga 1 Försvarsdepartementet 45 uppmärksamhetmåste ägnas ål skyddet och har lämnat förslag lill mera preciseradeutgångspunkter för planeringen vid totalförsvarets myndigheter. Bedömningar av karaktärenav ell framlida krig i är alllid förknippade med stor osäkerhet. Ilikhet med kommittén bedömer jag del som troligt all kriget åtminstoneinledningsvis kommer all föras med konventionella stridsmedel och inte medkärnvapen. Del är däremot inle möjligt alt göra några bestämda uttalanden omsannolikheten för all kärnvapen sedan sätts in. Vi måste därför i vär planeringbeakta riskerna för all delta kan komma att ske. Om lyckas hållasig utanför ett krig i dess konventionella fas, är del mindre troligt altlandet blir angripet sedan en upplrappning lill kärnvapenkrig skett. Däremotmåste vi räkna med risken all drabbas av verkningarna av kärnvapen insalta motmål utanför våra gränser. Med rimliga skyddsåtgärder bör dessa verkningarstarkt kunna begränsas. Om vi är indragna i ellkrig när del trappas upp kan även vi bli utsatta för kärnvapenbekämpning.Förmodligen förlorar dock operationerna i i betydelse i ell sådantläge. Det är viktigt all vi har förmåga all slå emot en begränsad insats avkärnvapen. En sådan förmåga ökar våra möjligheter att slå emot hot omkärnvapeninsalser. Om kärnvapen skulle sällas in mol i stor omfattning,måste totalförsvarets resurser kraflsamlas lill all skydda och undsätta befolkningenoch bereda de skadade värd. Denpågående upprustningen inom maktblocken beträffande kemiska stridsmedel ochskyddet mol dessa kan leda till ökade risker för all dessa stridsmedel kommeratt utnyttjas. Kommitténsöverväganden i det andra delbelänkandet och slulbelän-kandet om riktlinjernaför våra skyddsåtgärder kan jag helt instämma i. Jag delar kommitténsuppfattning all ökad uppmärksamhet måste ägnas ål skyddet mot kärnvapen ochkemiska stridsmedel. Tillverkningoch användning av biologiska stridsmedel är förbjuden. Ett mål för våraåtgärder för skydd mot biologiska stridsmedel bör dock vara att uppnå en sådannivå på skyddet all en angripare tvingas räkna med angreppslyper som är svåraall dölja. Jagövergår nu lill alt behandla sådana förberedelseålgärder lill skydd motkärnvapen saml kemiska och biologiska stridsmedel som bör vidtas inom olikadelar av totalförsvaret. Godförmåga lill indikering, alarmering och ledning saml goda kunskaper omstridsmedlens verkningar och skydd mol dessa måste eftersträvas. Därigenom kanskyddsrum, skyddsmasker och andra enklare typer av skydd utnyttjas så allskadeverkningarna av stridsmedlen begränsas. Skador kan dock aldrig heltundvikas. Räddnings- och röjningsinsalser måste kunna ulföras även efter insatsav kärnvapen saml biologiska och kemiska stridsmedel. Dessa stridsmedel måstebeaktas även i planeringen av sjukvården och folkförsörjningen. Prop.1981/82:102 Bilaga 1 Försvarsdepartementet 46 Förberedelser bör vidtas så att hela befolkningen vid krigeller krigsfara kan informeras om kärnvapen saml biologiska och kemiskastridsmedel, deras verkningar, personligt skydd och samhällets samlade skyddsresurser.Redan i fred bör intresset för detta främjas genom offentlig debatt. Utbildning och övning i skydd mol dessa stridsmedel böringå i värnplikts- och civilförsvarsulbildningen, i självskyddsulbildningenoch i kurser för frivillig personal. Befäl och arbetsledande personal inomtotalförsvaret bör ges fördjupad utbildning. För all ge särskild information och handledning i områdensom drabbats av vapenverkningar bör en särskild beredskap finnas. Radiakskyddsorganisalionen bör i huvudsak baseras påcivilförsvarets och del militära försvarets resurser. Organisationen börutbildas och samövas i ökad utsträckning. Radiakskyddsorganisalionen börkompletteras så alt den också kan ulföra indikering och alarmering för kemiskastridsmedel. De viktigaste ledningsfunktionerna bör ges skydd motverkningarna av s. k. elektromagnetisk puls (EMP). Inom totalförsvaret bör därutöver en kunskapsnivåupprätthållas som möjliggör snabb anpassning till utvecklingen i omvärlden vadgäller kärnvapen saml biologiska och kemiska stridsmedel. Alla resurser börvid behov kunna utnyttjas för koncentrerade undsätlningsinsalser. Förmågan lillledning av samlade undsätlningsoperationer måste beaktas. Inomcivilförsvaret bör tekniska bestämmelser för utformning av skyddsrum beaktakärnvapen och kemiska stridsmedel på det sätt somjag fidigare har redovisat.Som en komplettering till befintliga skyddsrum bör finnas beredskap för attanordna lämpliga utrymmen för skydd mot radioaktivt nedfall och att hänvisaskyddssökande lill dessa. Åtgärder bör vidtas för all skydda befolkningen molkemiska stridsmedel. Som en grund för ell skydd mot biologiska stridsmedel börskyddsaspekten beaktas organisatoriskt och planmässigt vid berörda myndigheteroch institulioner. En ökad samordning av skyddsåtgärderna fordras, om etteffektivt utnyttjande av de resurser som är användbara för skydd skall kunnauppnäs. Beredskap bör finnas för en efter omständigheternaanpassad lokal befolkningsomflyttning och en mer omfattande utrymning.Räddnings- och röjningsinsalser bör kunna ulföras där kärnvapen saml biologiskaoch kemiska stridsmedel har använts. Inom del militära försvaret bör åtgärder vidtas i fråga omtaktik, organisation, materiel och utrustning saml utbildning så alt främstindividens överlevnad främjas inom sådana områden där kärnvapen saml biologiskaoch kemiska stridsmedel har använts. Åtgärder bör vidare vidtas vid deviktigaste förbanden lill skydd mol verkningarna av främst EMP frånkärnvapenexplosioner på hög höjd saml för all öka möjligheterna fill 1981/82:102 Bilagal Försvarsdepartementet 47 fortsallförsvar inom områden som är belagda med radioakliva och kemiska stridsmedel. Inomdel ekonomiska försvaret bör åtgärder vidtas så alt enstaka kärnvapeninsalsereller begränsade insatser av biologiska eller kemiska stridsmedel inleresulterar i en utslagning av försörjningen i dess helhet eller i en avgörandestor del av landet. Försjukvården gäller särskilt alt den möjliga extrema omfattningen och rumoch delvis speciella karaktären av behandlings- och vårdbehovet efter insatserav kärnvapen saml biologiska och kemiska stridsmedel bör beaktas vidplaneringen. Åtgärderbör redan i fred vidtas eller förberedas för all sprida ut eller skyddatillgångar och försörjningsfunklioner av särskild betydelse för våraförsvarsansträngningar, samhällets försörjning och vår långsikliga överiev-nad. Härutöverbör inom hela totalförsvaret åtgärderna för skydd mot kärnvapen samlbiologiska och kemiska stridsmedel fortlöpande bevakas i studie- ochplaneringsverksamheten så att alla skyddsåtgärder vidtas som är möjliga ulanväsentliga merkostnader i förhållande till vad som krävs för skydd molkonventionella stridsmedel. Deriktlinjer för skyddets utformning som jag här har redovisat har i huvudsakkunnat beaktas i förslagen lill de olika lotalförsvarsgrenarnas utveckling. 1978års försvarskommitlé har lämnat vissa förslag om försvarsforskningen och bl.a.anfört alt totalförsvarets myndigheter bör tillförsäkras likställdhet iinflytandet över forskningens inriktning och all överbefälhavarens ställninggentemot försvarels forskningsanstalt bör ändras. Forskningsanstalten bör lydadirekt under regeringen (försvarsdepartementet). Påuppdrag av regeringen har forskningsanstalten lämnat förslag ivissa frågor rörande försvarsforskningen.