prop · G503102 · 1981-12-31 00:00:00 — Vetskapenom att de civila förlusterna kan begränsas ökar viljan fill motstånd. Ellvälutvecklat civilförsvar bidrar därmed fill befolkningens molslåndsförmågaoch omvärldens tilltro till vår vilja alt motstå angrepp och påtryckningar ochbidrar på detta sätt lill totalförsvarets fredsbevarande funktion.Försvarskommitlén grundade sina överväganden om civilförsvaret i sitl förstabetänkande bl.a. på del 1 av civilförsvarsslyrelsens perspeklivplan. 1sill slutbetänkande (DsFö 1981:14) Totalförsvaret 1982/1987 anger 1981/82:102 Bilaga 2 Försvarsdepartementet 245 försvarskommitlénatt den vid sina fortsalla överväganden har funnit att nämnda gmnder förcivilförsvarsverksamhelen alltjämt bör gälla. Till underlag för de fortsallaövervägandena har legal bl. a. del 2 av civifförsvars-styrelsensperspeklivplan, programplanen för perioden /83-1986/87, 1975 årsskyddsmmsulrednings promemoria (Ds Fö 1980:7) Befolkningens skydd i krig ochrapporten (DsFö 1980:4) Civilförsvaret och kommunerna från den särskildaexpertgmpp (den s.k. CK-gruppen) som på försvarskommilléns uppdrag har haftall överväga en ökad samordning mellan civUförsvarel och den kommunalaverksamheten. Försvarskommitténanser att begreppet civilförsvar skall beteckna en verksamhet och inle enorganisation. I begreppet sammanfallas all civil-försvarsverksamhel oberoendeav vem som utför den. Kommittén anser också att bestämmelserna itilläggsprotokollel den lOjuni 1977 till den 12 augusti1949 rörande skydd för offren i inlernalionella konflikter utgör en viktiggmnd för såväl civU som miUlär personals fullgörande av civilförsvarsuppgifleri krig. Dessa bestämmelser utgör vidare en god gmnd för all samordnat ochanpassat lill situationens krav utnyttja våra samlade lolalförsvarsresurser. Försvarskommitlén anseralt del är både naturligt och önskvärt all den kommunala ledningen har sammaansvar i krig som den har i fredslid för kommuninnevånarnas gemensammaangelägenheter. Kommittén föreslår därför all kommunerna får ansvaret förledningen på den lokala nivån för civilförsvarsverksamheten i krig. Med dettaföljer elt visst planläggningsansvar i fred. Civilförsvaret bör dock även ifortsättningen ses som en del av totalförsvaret och därmed som en stafiigangelägenhet. Kostnaderna för den förstärkning av resurserna som måste ske vidkrigsorganisering liksom för de fredslida förberedelserna bör därför i principbetalas av staten. Kommittén anser all enhemskyddsorganisalion bör införas inom den kommande femårsperioden.Hemskyddsorganisafionens ledningsgrupper kan bli en viktig länk mellan olikamyndigheter och befolkningen för ledningen i krig, inle enbart när del gällercivifförsvarsverksamhel ulan även för totafförsvaret som helhet. Införandel börsamordnas med övergången lill kommunall ledningsansvar i krig förcivilförsvarsverksamhelen på lokal nivå. Försvarskommitlén harangett hur planeringen av skyddet för befolkningen i krig och vid utrymningbör inriktas. fungerande förvarnings-och alarmeringssyslem är en nödvändigfömlsättning för all de möjligheter fill skydd som finns skaU kunna utnyttjaspå bästa sätt. Vistelse i skyddsmm och utrymning bör komplettera varandragenom att brister i tillgången på skydd skall kunna uppvägas av en begränsadutrymning. Kommitténanser all systemet med skyddsplaner för varje kommun bör införas underplaneringsperioden. Införandet och den provplanläggning som behövs börsamordnas med övergången lill kommunall ledningsansvar i krig förcivilförsvarsverksamhelen på lokal nivå. 1981/82:102 Bilaga2 Försvarsdepartementet 246 Kommitténföreslår all kommunerna successivt med böijan senast under /85tar över ansvaret för ledningen av civifförsvarsverksamhelen på lokal nivå ikrig och del planläggningsansvar i fred som hänger samman därmed. Övertagandelbör samordnas med att hemskyddsorganisalionen införs och med all arbetet medskyddsplanerna påbörjas i kommunerna. Denändrade ansvarsfördelningen mellan staten och kommunerna kommer att påverkaden nuvarande administrationen, särskiU på regional nivå. Huruppgiftsfördelningen mellan länsstyrelserna och kommunerna skall vara i fredbör enligl kommittén bestämmas på grundval av vad som från kostnads- ocheffeklsynpunkl är gynnsammast för olika områden av civilförsvarsverksamhelen. Föratt få ytteriigare underiag för en slutlig uppgiftsfördelning mellanlänsstyrelserna och kommunerna bör en provplanläggning genomföras.Planläggningsarbelel bör lidssluderas för all få underlag för bestämmelser omersättning lill kommunerna för deras arbete. Försvarskommitlén föreslår att enkommitté (delegation) filisätts med uppgift att leda provplanläggningen. Kommitténanser all del är viktigt att den ändrade ansvarsfördelningen på lokal nivå,arbetet med skyddsplanerna och uppbyggnaden av hemskyddsorganisalionengenomförs pä stor bredd och så snabbi som möjligt sedan erfarenheterna avprovplanläggningen och av den försöksulbildning av hemskyddsorganisalionen somgenomförs under /83 väl har bearbetats. Kommitténanser vidare all produktionen av skyddsrum bör ökas och all åtgärder bör vidtasför all vidmakthålla det äldre beståndet av skyddsmm i användbart skick.Skyddsmasker bör vara anskaffade för hela befolkningen . Civifförsvarsstyrelsenhar preUminärt redovisat en krigsorganisation om ca 150000 personer. Kommitténanser alt civilförsvarsslyrelsen bör sträva efter att ökaundsällningsorganisafionen genom att minska underhålls- ochförtådsorganisationen mer än vad som framgår av civitförsvarsslyrelsensprogramplan. Totalförsvarelsammunitionsröjningsverksamhel har utretts alltsedan år 1949. Utredningarna harhilinfills inle lell fram liU någon praktisk lösning som tillgodosertolafförsvarels behov av ammunilionsröjningskapacilet. Kommittén föreslårdärför all överbefälhavaren får i uppdrag all lämna förslag till hur enammunilionsröjningsorganisalion som täcker hela totalförsvarets behov börutformas och all redovisa resursbehovet härför. ,CK-gruppen och räddningsljänstkommittén har föreslagit altcivifförsvarsstyrelsen, statens brandnämnd och skaU slås samman fill en ny myndighel. Försvarskommitlén föreslåratt en kommitté tillsätts med uppgift all närmare överväga om dennasammanslagning bör genomföras och alt i så fall lämna förslag härom. Prop.1981/82:102 Bilaga 2 Försvarsdepartementet 247 Försvarskommitlénanser all befallningsanalyser bör genomföras och kvalifikationskrav utformasför civilförsvarels krigsorganisation för att kunna ta ul personal lillcivilförsvaret på ell effektivare säll. I samma syfte bör del övervägas allgenomföra inskrivningen i fiUämpliga delar enligt del system som används förförsvarsmakten. Omden tillgängliga utbildningskapaciteten vid civilförsvarelsulbild-ningsanläggningar medger det anser kommittén att den föreslagna integreringenav utbildningen för den krigs- och fredslida räddningstjänsten bör genomföras. Försvarskommitlénbedömer att den inriktning av verksamheten som kommittén har angett medför verksamhet som inle avser skyddsmm bör kunna genomföras inom en ekonomiskram av 1780 milj.kr. i prisläget för perioden /83-1986/87.Behovel av betalningsmedel beräknas lill ca 320 milj.kr. för budgetåret1982/83 för all därefter successivt stiga . Kommitténanser all verksamhet som avser skyddsmm inle bör styras genom en femårigplaneringsram ulan genom all ell bemyndigande för kommande budgetår fastställsårligen. Kommitténbedömer all del för /83 behövs ell bemyndigande för verksamhetsom avser skyddsrum om ca 390 milj. kr. i prisläget febmari 1981. Medelsbehovelför samma budgetår bedöms vara ca 270 milj.kr. Fleraav de betydelsefulla åtgärder som angavs försvarsbeslut omcivilförsvaret har enligt kommitténs mening inle genomförts. Bristande överensstämmelsemellan planerna och de ekonomiska resurserna har i en del fall varit detfrämsta skälet. I andra fall har avsaknaden av nödvändiga ledningshjälpmedelvarit huvudorsaken. Kommitténhar den uppfattningen alt civilförsvarsslyrelsen ännu inle har funnit delämpligaste arbetsformerna efter sin omorganisafion. Kommittén anser del varanödvändigt all nu börja en inriktning mol ett effektivt genomförande av enkommunal ledning av civilförsvarsverksamhelen i krig. Försvarskommitlénanser alt övergången till ledning i krig och arbetet med att införaett system med skyddsplaner och en hemskyddsorganisalion fill sin huvuddel börvara genomfört . Del är viktigt alt tillgängligaledningsresurser sätts in på detta arbete. Styrelsen bör dock hela liden ägnastor uppmärksamhet ål sitt ansvar för att krigsorganisationen har en godmobiliseringsberedskap och en snabb insatseffekt. Jagvill inledningsvis erinra om vad jag har anfört vid min anmälan lill dennaproposition såvitt avser säkerhetspolitiken och rikfiinjer för total- 1981/82:102 Bilaga 2 Försvarsdepartementet 248 Civilförsvarets roll i totalförsvaret skall ses mot dennabakgrund. 1981/82:100 (bil. 7) log jag i avvaktan försvarskommiltésslutbetänkande inle ställning lill civilförsvarels utveckling på längre siktoch inle heller lill planeringens inriktning för perioden /83-1986/87. Medanledning av kommitténs arbete var det inte heller lämpligt att då presenteraramberäkningar för /83 eller planeringsramar för perioden1982/83-1986/87. 1978års försvarskommitlé har i sill slutbetänkande (DsFö 1981:14) Totalförsvaret1982/1987 lämnat förslag lill grunder för den fortsalla utvecklingen avcivilförsvaret och för inriktningen av planeringen för perioden1982/83-1986/87. Jag redovisar i del följande mina ställningstaganden i dessafrågor. Försvarskommitlénhar ansett all huvudinriktningen av civilförsvarsverksamhelen skall vara allge befolkningen skydd mol verkningarna av konventioneUa stridsmedel men allökad uppmärksamhet måste ägnas ål skyddet mot kärnvapen och kemiskastridsmedel. Vidare skall förmågan att möta verkningarna av ell övertaskandeangrepp ökas. Delta medför ökade krav på civifförsvarsorganisationensberedskap. Bl.a. bör den i organisafionen krigsplacerade personalen gesregelbundet återkommande övning. Strävan skaU vara att åstadkomma en starksamhällsanknylning och att skapa fömtsätlningar för befolkningen all aklividelta i civilförsvarsverksamheten. Vidare måste ledningsorganisationen haförmåga att handla med hänsyn fill det aktuella lägel och all utnyttja desamlade resurserna för befolkningens skydd. Jaganser i likhet med försvarskommUlén all dessa aUmänna utgångspunkter bör gällaför planeringen av civilförsvarsverksamhelen. Jaganser också i likhet med försvarskommitlén all begreppet civilförsvar skallbeteckna en verksamhet och inle en organisation. I begreppet sammanfattas aUcivilförsvarsverksamhet, oberoende av vem som utför den. Jag delar kommitténsuppfattning alt bestämmelserna i tilläggsprotokollet tiUGenévekonventionerna den 10 augusfi 1949 rörande skydd för offren iinternationella konflikter utgör en viktig gmnd för såväl civU som militärpersonals fullgörande av civilförsvarsuppgifter i krig. Dessa bestämmelserutgör vidare en god gmnd för all samordnat och anpassat fill situationens kravutnyttja våra samlade lolalförsvarsresurser. Försvarskommitténhar föreslagit att ansvaret för ledningen på den lokala nivån avcivifförsvarsverksamhelen i krig förs över tiU kommunerna. Med detta följerett visst planläggningsansvar i fred. Civilförsvaret bör dock även ifortsättningen ses som en statlig angelägenhet. Enligl försvarskommitlén bördärför kostnaderna för civifförsvarels krigsorganisation för de fredstidaförberedelserna i princip betalas av staten. Jag ansluter mig i huvudsak tUlförsvarskommilléns förslag. Jag anser dock att slufiig ställning lill ansvarsfördelningm. m. bör tas först när fömlsätlningarna är bättre kända. Jag återkommer tilldetta i del följande. Prop.1981/82:102 Bilaga 2 Försvarsdepartementet 249 Civilförsvarsslyrelsenföreslår i sin programplan all hemskydd organiseras för alla människor. Förvarje hemskydd utses en hemskyddsledare. För ledning av hemskyddel med desshemskyddsledare behövs ca 8 000 ledningsgmpper med tre personer i varje gmpp.Dessa utbildas och övas i fredstid. Försvarskommitlén anser atthemskyddsorganisafionens ledningsgmpper kan bli en viktig länk meUan olikamyndigheter och befolkningen för ledningen i krig inte enbart i vad gällercivifförsvarsverksamhel ulan även för totalförsvaret som helhet.Försvarskommitlén föreslår att organisationen lill sin huvuddel införs underplaneringsperioden, alt alla tre i ledningsgmpperna utbUdas i fredsfid och altutbildningen om möjligt förläggs tiU hemkommunerna. Jag ansluter mig tillkommitténs förslag. Detta innebär bl.a. all utbildningstiden görs betydligtkortare än vad civilförsvarsslyrelsen har ulgåll från. Liksomförsvarskommitlén anser jag alt ell fungerande förvarnings- ochalarmeringssyslem är en nödvändig förutsättning för all de möjligheter fillskydd som finns skall kunna utnyttjas pä bästa säll. Det är därför viktigt allcivilförsvarsslyrelsen avdelar tillräckliga resurser för all i nära samarbetemed chefen för flygvapnet på bästa säll anpassa förvarnings- och alarmeringssyslemeltill den utveckling av flygvapnets slridslednings- och luftbevakningssyslemsom planeras . 1 detta sammanhang bör prövas omansvaret för alarmeringsfunklionen i luftförsvars-centralerna kan överförasfrån civifförsvarsstyrelsen lill chefen för flygvapnet. Jag bedömer i likhetmed kommittén all en sådan ändrad ansvarsfördelning är rationell. Försvarskommitlénframhåller all en hårdare styrning av skyddsmmsprodukfionen fill riskområdenoch lill prioriterade samhällsverksamheter bör vara möjlig och all det därförbör övervägas alt undanta vissa lågriskområden och vissa typer av verksamhetfrån skyddsrumsbyggande även inom skyddsmmsorter. Den gmndsyn förskydd/utrymning som gäller innebär att skydd för befolkningen iskyddsmmsorter främst bör ges i skyddsmm. Vistelse i skyddsrum och utrymningbör komplettera varandra genom all brister i fillgången på skydd skall kunnauppvägas av en begränsad utrymning. 1975års skyddsmmsulredning har föreslagit att skyddsplaner upprättas för allakommuner. Civifförsvarsstyrelsen framhåller all tillkomsten av skyddsplaner ärav väsentlig betydelse för all man effektivt skall kunna utnyttjaskyddslUlgångarna och kunna genomföra kompletterande utrymningar. Jag anser iUkhet med försvarskommitlén alt systemet med skyddsplaner lill sin huvuddelbör införas . Den riskanalys som ingår som ell led iskyddsplanearbetet bör kunna leda lill revidering av gäUande skyddsmmsplaner,varvid undantag görs från kravet på skyddsmmsbyggande för vissa lågriskområdenoch vissa typer av verksamhet. 1975års skyddsmmsulredning har vidare föreslagU all alla skyddsmm 1981/82:102 Bilaga 2 Försvarsdepartementet 250 skallkontrolleras regelbundet för all säkerställa all de har avsedd skydds-förmågaoch all de snabbi kan ställas i ordning från fredsanvändning fill användning ikrig. Felaktigheter som upptäcks vid sådana kontroller bör rättas till.Utredningen föreslår all vissa brister och felaktigheter i skyddsmmmen, sominte kan hänföras till försumlighet hos ägaren, skall få avhjälpas med vissersättning av statsmedel. Jag ansluter mig i denna del lUl utredningensförslag. Däremot bör inle, som utredningen också föreslår, en särskildbesiktningsorganisation om 25 besiktningsmän anställda hoscivilförsvarsstyrelsen men placerade på 20 länsstyrelser tillskapas förändamålet. I slällel bör del vara möjligt all anlita de byggnadsinspektörer somfinns i kommunerna, och som har hand om slutbesiktning av nybyggdaskyddsrum, för all även ta hand om kontrollen av del äldre skyddsmmsbeståndet. Jaganser i likhet med försvarskommitlén all produktionen av skyddsmm t. v. börstyras med hjälp av bemyndiganden som ger täckning för byggande av skyddsmm itakt med den förväntade nyproduktionen av byggnader och anläggningar sedanreducering gjorts för de byggnader och anläggningar som ligger i lågriskområdenoch för byggnader och anläggningar som är avsedda för verksamheter som antasinle komma att fortgå i krig. Vidare bör bemyndigandena ge utrymme förprodukfion av skyddsmm ulan samband med nyproduktion av byggnader ochanläggningar för att del därigenom skaU bli möjligt att avhjälpa en del av deallvarligaste bristerna bl.a. i de största kommunernas innerområden. Dessutombör bemyndigandena ge utrymme för kontroll och underhåll av del äldreskyddsmmsbeståndet. Underlag för beslut om all undanta vissa lågriskområdenoch vissa typer av verksamhet inom skyddsmmsorterna från kravet påskyddsmmsbyggande kommer inte alt finnas förrän skyddsplaner har utarbetats.Del är dessutom svårt alt på lång sikt med rimlig säkerhet fömtse den kommandenybyggnadsverksamhetens omfattning. Med hänsyn härtill bör ställning tiUbemyndigandenas storlek las . Någon styrning genom en femårigplaneringsram bör inte ske. Ilikhet med försvarskommitlén anser jag all nuvarande principer för allfaststäUa verkskyddsplikt bör ändras. Förelags och verksamheters betydelse ikrig och deras risksitualion bör få ell avgörande inflytande vid fastställandetav verkskyddsplikl. De enskilda verkskydden bör bättre än f.n. anpassas tlU debehov och de risker som finns vid resp. förelag. bättre samulnytljande avpersonal och materiel bör eftersträvas för företagens räddningstjänst i krigoch fred. Härigenom kan verkskydden bidra till alt öka vår förmåga alt mötaverkningarna av elt överraskande inlett angrepp. Civilförsvarsslyrelsen anger isin programplan alt styrelsen avser att lämna förslag lill nya normer förfaslställande av verkskyddsplikl och för verkskyddens organisafion ochutbildning. Jag återkommer senare lUl regeringen i denna fråga. Civifförsvarsstyrelsenföreslår att självskyddsulbildningen av allmänhe- Prop.1981/82:102 Bilaga 2 Försvarsdepartementet 251 Vidare avser civilförsvarsslyrelsen all iöverläggningar med verka för alt obligatorisksjälvskyddsulbildning införs i . Jag anser i likhet med försvarskommitlénatt del är angelägel all den av civilförsvarsslyrelsen föreslagna inriktningenav självskyddsulbildningen fullföljs. Försvarskommitlénanser all målsättningen för anskaffning av skyddsmasker och motsvarande skyddför barn bör vara all anskaffa sådana för helabefolkningen. Kommittén betonar viklen av alt dels det planeradeutvecklingsarbetet beträffande en ny skyddsmask genomförs, dels riktlinjer förfördelning och utlämning av skyddsmasker utfärdas. Jag delar kommitténsuppfattning i dessa frågor. Civilförsvarsslyrelsenhar i sin programplan redovisat en krigsorganisation om lotall ca 150 000personer. Redovisningen är preliminär i avvaktan på närmare kännedom om vilkenpåverkan på organisationen som övergången lill kommunaU ledningsansvar förcivilförsvarsverksamhelen i krig kan komma all få. Jag anser i likhet medförsvarskommittén all i del fortsatta arbetet börsträva efter all öka undsätlningsorganisalionen genom att minska underhålls-och förrådsorganisalionen mer än vad som framgår av programplanen. Civilförsvarsslyrelsenframhåller i sin programplan alt civilförsvaret saknar både resurser förammunitionsröjning och kompelens alt informera befolkningen och ledaundsällningsverksamhel i områden där del finns blindgångare och ammunifion medförsal eller fördröjd utlösning. Överbefälhavaren, som har huvudansvaret förammunUionsröjning inom totalförsvaret, redovisar i sin programplan attförsvarsmaktens kapacitet all röja ammunition endast i myckel begränsadomfattning kan komma civilförsvaret tillgodo. Jagdelar försvarskommilléns uppfattning all del är nödvändigt att tillse dels attde resurser som behövs för ammunilionsröjning för totalförsvaret tillskapas,dels att civilförsvarets lednings- och undsättningsorganisalion får förmåga allhanlera de problem som hänger samman med all verka i områden där det finnsblindgångare m. m. Jag avser all föreslå regeringen att uppdra ålöverbefälhavaren att lämna förslag lill hur en ammunilions-röjningsorganisalionsom läcker hela totalförsvarets behov bör utformas och all redovisaresursbehovet härför. 1 avvaktan på resultatet härav bör utbildning av personalinom civilförsvarets lednings- och undsättningsorganisalion påbörjas.Utbildningen bör syfta lill all ge denna personal förmåga alt upptäckablindgångare m.m., om möjligt identifiera dem, bedöma risksilualionen och allvälja insatsförfarande med hänsyn härtill vid räddningsinsatser. Utbildningenbör ske i samråd mellan och överbefälhavaren ochgenomföras med utnyttjande i första hand av de resurser som finns inomförsvarsmakten. Jaganser i likhet med försvarskommitlén all del är nödvändigt allbefattningsanalyser görs och kvalffikalionskrav utformas för civilförsva- 1981/82:102 Bilaga2 Försvarsdepartementet 252 relskrigsorganisation för att man skall få lill slånd en effektivare utlagning avpersonal fill civilförsvaret. I samma syfte bör övervägas all genomförainskrivningen i tillämpliga delar enligl det system som gäller förförsvars-maklen. Försvarskommitlénanser att del är nödvändigt all allvarliga ansträngningar görs för att kommalill rätta med de svårigheter all öka andelen kvinnor i civilförsvarelskrigsorganisafion som civifförsvarsstyrelsen anför i sin programplan. Jag delardenna uppfattning. Jag anser i likhet medförsvarskommitlén all de ca 300 vapenfria Ijänste-pUkliga som fårvapenfri gmndulbildning i brandljänst vid luftfartsverket liksom tidigare böröverföras lill civilförsvaret där de efter en kort civifförsvarsutbildning kankrigsplaceras som befäl i undsältningspluloner. Överföringen bör ske snarastefter del all luftfartsverket bedömer all de vapenfria tjänstepliktiga inlebehövs inom verkets krigsorganisation. Jag anser också i likhetmed försvarskommitlén all ca 100 vapenfria tjänslepiikfiga bör ges engmndulbildning som gör del möjligt all krigsplacera dem ikvalfficerade befallningar i civilförsvarels undsättnings- ochunderhåUsorganisalion och som bUrädande instruktörer med uppgift att medverka ikomplelleringsulbildning av civilförsvarspersonal under elt beredskapsskedeeUer efter mobilisering. Civilförsvarsslyrelsenföreslår i sin programplan alt ett efterhand ökande anlal (50-500 )vapenfria Ijänsleplikliga ges en 8-12 veckors utbildning fill befäl ochspecialister inom området skydd mol ABC-slridsmedel. Försvarskommitlén anserall civifförsvarels tillgång tiU skyddsul-bUdad personal är av betydelse förskyddet av befolkningen och all utbUdning av sådan personal är angelägen. Jag delar uppfattningenall liUgången fill skyddsulbildad personal inom civifförsvaret bör öka. Till endel bör behovel av specialister kunna fillgodoses genom utbUdning av ett antalvapenfria Ijänsleplikliga. Jag är emellertid inle nu beredd all la slutligställning tiU hur del totala behovet av befäl och specialister ikrigsorganisationen skall fillgodoses. Denna fråga måste belysas yllerligare ikommande planering. Civilförsvarsslyrelsen haräven föreslagit all vapenfria ijänsleplikliga som har genomgått gmndulbildninginom tjänsigöringsområden där de inle skall krigsplaceras gescivifförsvarsutbildning så att de kan krigsplaceras som manskap icivilförsvarels krigsorganisation. Försvarskommitlén erinrar om altstatsmakterna i samband med all vapenfrilagsliflningen ändrades år 1978uttalade all huvudalternativet för den vapenfria tjänsten alltjämt skulle varautbUdning och tjänstgöring inom civilförsvaret. Kommittén anser altcivilförsvarets planering bör utgå från all dessa vapenfria Ijänsleplikligainom rimlig tid skall ges civifförsvarsutbildning och tillföras civilförsvaretskrigsorganisation och all en avkortning av den av civilförsvarsstyrelsenangivna ulbildningsfiden borde övervägas i syfte alt därigenom fåökad plats för denna kategori av vapenfria Ijänsleplikliga iutbildningsorganisationen. Prop.1981/82:102 Bilaga 2 Försvarsdepartementet 253 Jag ansluter mig till försvarskommilléns uppfattning attsamtliga här berörda vapenfria Ijänsleplikliga på lämpligt säll bör utbildasoch krigsplaceras i civifförsvaret. I likhet med försvarskommitlén bedömer jagall utbildningstiden i många fall kan göras väsentligt kortare än . Brandväsendets personal är en viktig personalgrupp icivifförsvarels krigsorganisation.