prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — Även flertalet andra polisdistrikt har uttalat att ordningenförbättrats markant . Antalet omhändertaganden av berusadepersoner har likaledes minskal, särskill i de lägre åldersgrupperna. har en tydligattitydförändring lill bruket av alkohol inträffat under de allra senaste åren.Debatten kring alkoholproblemen har varit mycket omfattande och blivit alltmernyanserad och realistisk. Intresset för missbruksproblemen har breddats ochfördjupals. Allt detta visar att viunder har lyckats vända en lång lids negativ utveckling inomdetta område. Det fär emellertid inle undanskymma att alkoholskadorna alltjämtär ett av de stora folkhälsoproblemen. Alkoholkonsumtionen medför kostnader församhället som har uppskattats till åtskilliga miljarder kronor . Tilldessa kostnader hör bl. a. vårdutgifler och produktionsbortfall genom ökadfrånvaro. Del finns också ell samband mellan alkoholberusning och kriminalitet.Alkoholen är vidare en viktig faktor bakom flera typer av olyckor. Överdödlighetenbland alkoholmissbrukare är stor. Alkohol är en av de viktigaste orsakerna tillsjukdom och för tidig död. En myckel betydande del av sjukvärdens resurser lasi anspråk av människor med sädana sjukdomar och skador som orsakals av alkohol.Inom utgör människor med missbruksproblem en 1981/82:100 Bilaga 8 187 av de stora klientgrupperna. Del är mol denna bakgrundnödvändigt att genom fortsatta intensiva insatser pä skilda områden reducera deskador som alkoholen vållar. Politiken bör syfta lill all undanröja socialabakgrundsförhållanden lill missbruk. Den bör också innefatta åtgärder riktadedirekt mol bruket och överkonsumtionen av alkohol. För att samordna ochintensifiera de alkoholpolitiska insatserna tillsatte regeringen våren 1980Samordningsorganet för alkoholfrågor (SAMO). avlämnade SAMO sinförsta rapport (Ds S 1980:10) Om alkoholpolitiken. Rapporten redovisade förslagtill åtgärder i ell kortare fidsperspektiv. SAMO:s förslag behandlades delvis iförra årets budgetproposition. På förslag ibudgetpropositionen beslöt om medel för ökad information ochopinionsbildning i drogfrägor, effektivare missbruksförebyggande insatser iskolan, utvecklingsarbete inom vårdområdet och särskilda insatser för kvinnormed missbruksproblem. Till SAMO:s förslag i övrigt återkom regeringen senareunder i en särskild proposition (1980/81:179) om vissa åtgärderinom"alkoholpolitiken. Genom beslut (SkU 54, rskr 330) medanledning av proposifionen höjdes slraffmaximum för olovlig fillverkning ochöverlåtelse av alkoholdrycker m.m. För att motverka överlåtelse avalkoholdrycker fill ungdomar infördes en särskild regel om förbud och straffför gåva och lån av alkoholdrycker fill underåriga. I enlighet med riksdagensbeslut genomfördes även, som jag har nämnt, ett försök medlördagsstängda systembutiker . En särskilttillsatt arbetsgrupp har i uppgift alt ansvara för en utvärdering av försökelseffekter. Resultaten av utvärderingen beräknas föreligga i början av år 1982.Innan utvärderingen är klar kan några definitiva slutsatser inle dras. Depreliminära uppgifter från polisen som berörts talar dock för att försökethar haft gynnsamma verkningar. lämnadeSAMO en rapport (Ds S 1981:25) Om alkoholpolitiken II med förslag lillytterligare åtgärder. I rapporten behandlas ohka möjligheter alt minskaalkoholkonsumtionen genom information, atfitydpäverkan och begränsning avalkoholens tillgänglighet. Frågan om ansvarsfördelningen för den framtidainformationsverksamheten tas också upp. SAMO har vidare lagt fram förslag bl.a. i fråga om tidiga vårdinsatser för personer pä väg in i missbruk samt om enförsöksverksamhet med eftervård av missbrukare. I enlighet med SAMO:s förslagbör medel anvisas för en sådan verksamhet med syfte all utprova olika modellerför eftervård. Jag beräknar 1 milj. kr. för detta ändamål. SAMO har också lagtfram förslag lill visst utvecklingsarbete kring vårdens innehåll. Jag återkommerfill denna fråga i samband med min redogörelse för missbruket av narkotika m.m.Utredningen har även uppmärksammat vissa oegentligheter och missförhållandeninom restaurangbranschen. 1981/82:100 Bilaga 8 188 I rapporten behandlasvidare vissa frågor om forskning och statisfik. SAMO har i en särskild rapport(Ds S 1981:23) Alkoholpolitiska restriktioner dokumenterat ellforskarseminarium kring restriktionernas roll i alkoholpolifiken. Vidare harSAMO belyst kunskapslägel kring alkoholkonsumtionen och dess skadeverkningar(Ds S 1981:21). SAMO har slutligen ienlighet med sina direkfiv utrett de tekniska förulsällningarna för ransoneringoch registrering vid inköp av alkoholdrycker. Resultatet av denna utredninghar redovisats i en expertrapport (Ds S 1981:22). Jag har för avsikt attsenare återkomma lill regeringen med förslag om en särskildproposition om åtgärder mol alkohol- och narkotikamissbruket. Under avsnittetMissbruk av narkotika m.m. kommer jag att redogöra ytterligare för dennapropostition. Den under höstenpåbörjade Aktionen mol droger fortsätter även . Aktionengenomförs under ledning. En rad olika myndigheter ochorgan, som berörs av alkohol- och narkotikafrågorna, samarbetar i aktionen. Aktionen syftar lill altfördjupa och bredda informationsarbetet, inte minst inom skolan. Viktigamålgrupper är ungdomar och föräldrar. Målet för aktionen mol droger är bl. a. althöja debutåldern för alkoholkonsumtion och sänka den totalaalkoholkonsumtionen, att kraftigt motarbeta alla andra droger och att fortsättaopinionsbildningen mot langning. En huvudprincip i aktionens arbete är attstimulera lokala aktiviteter och samarbete mellan lokala förvaltningar ochföreningar. Intensiva riksomfattandeinformationsinsatser av detta slag bör enligt min mening vara avgränsade iliden. Annars riskerar man att en mättnadseffekl uppstår och att intressetmattas av. De nu pågående centrala aktiviteterna skall vara avslutade underinnevarande budgetår. är det dock viktigt att del arbete som harkommit igång ute i landet fortsätter. Jag föreslår att 2,5 milj. kr. avsättsunder nästa budgetär för all stimulera en sådan uppföljning av aktionen moldroger och för vissa kompletterande informationsinsatser i övrigt. Härutöver föreslår jagatt fär 4,1 milj. kr. all fördela tillungdomsorganisationer. för alkoholfrågor bör fådisponera 9,25 milj. kr. för informationsinsatser inom alkoholområdet. Riksrevisionsverkel (RRV)har i en revisionsrapport granskat de statliga insatsernaför alkoholinformation. Revisionen har avsett det statliga systemet församordning av bidragsgivning till och produktion av alkoholinformation. Demyndigheter och organ som berörts är i första hand ,, . Centralförbundetför alkohol- och narkotikaupplysning, och Systembolaget.RRV:s bedömning är bl. a. alt betydande effektivitetsvinster bör kunna uppnäsgenom en förbättrad samordning av alkoholinformationen och genom vissaorganisatoriska förändringar. 1981/82:100 Bilaga 8 189 förändringar redovisas i rapporten somremissbehandlas. Dessa frågor bör därefter beredas ytterligare inomregeringskansliet med sikte på ell ställningstagande i anslutning fill nästaårs budgetproposition. Vården av alkoholmissbrukare förändrasväsentligt till följd av socialtjänstlagen (1980:620). I lagen stadgas enuttrycklig skyldighet för socialnämnderna alt arbeta för att förebygga ochmotverka missbruk av alkohol och andra beroendeframkallande medel. Socialtjänstensinsatser för all bekämpa missbruk förutsätts bli en viktig del av verksamheten.Insatser för att motverka missbruk bland barn och ungdomar bör få särskilduppmärksamhet. Jag har i inledningenlill föregående avsnitt om ungdomsvård m.m. lämnat en mera ingående redogörelseför socialtjänstreformen och det ändrade huvudmannaskapet som berörungdomsvårdens, nyklerhelsvårdens och narkomanvårdens institutioner. Genomhuvudmannaskapsreformen, som träder i kraft , skapasförutsättningar för en bättre fungerande vårdkedja inom bl. /82gäller i anslutning lill socialtjänslreformen lagen om vård av missbrukare ivissa fall. Den lagen ger, som jaghar nämnt, möjlighet att bereda missbrukare av både alkohol och narkofika vårdoberoende av samtycke pä institutionen under en vårdtid av normalt högst tvåmånader med en möjlighet till förlängning under ytterligare högst tvä månader.Någon direkt motsvarighet till 58 §Nvl kommer inte att finnas i LVM - frivillig vård på insfitulion får ske enbartmed stöd av socialtjänstlagens regler. Enligl övergångsreglerna lill LVM får vård enligl den nya lagen gespå de allmänna vårdanstalterna för alkoholmissbrukare under övergångsåret1982, dvs. fram till de kommunala huvudmännens övertagande den 1 januari 1983.Vård enligt LVM skall annars enligt huvudregeln ges på elt landsfingskommunalteller kommunalt hem för vård eller boende enligl 11 § LVM. Jag har i propostitionen1981/82:8 om LVM uttalat bl.a. att man knappast . skall behöva befara någondramatisk förändring av antalet ansökningar med anledning av den nyalagstiftningen. Det är emellertid inte möjligt att göra några helt säkraprognoser i detta avseende, eftersom den nya lagstiftningen inrymmer inslag somkan komma att påverka utvecklingen på olika sätt: vård av narkotikamissbrukareoberoende av samtycke och vårdlider som är annorlunda än tidigare, m.m. Jag är angelägen om altunderstryka alt den nya lagstiftningen och dess följder för insfitutionsvårdenkommer all följas med stor uppmärksamhet . Alkoholmissbrukarna har istor omfattning kontakt med en lång rad av samhällets vård- och serviceorgan. Många erhåller växelvis vård inom 1981/82:100 Bilaga 8 190 Trots mångainsatser i riktning mot samarbete mellan olika enheter är brislen på samverkanmellan medicinska och sociala insatser alltjämt ett av de stora problemen inommissbrukarvården. På förslag av SAMO anvisades ett engångsanslag på 2,5 milj.kr. under /82 för all möjliggöra lokala utvecklingsprojekt isyfte att stimulera både vårdhuvudmännen och missbrukarvärdens personal attfinna bättre samverkansformer. I enlighet med SAMO:s förslag har en särskild arbetsgruppför samverkansprojekl inom missbrukarvården inrättats. I gruppen ingårföreträdare för , och de bådakommunförbunden. De dolda missbrukarna ochsvårighelerna alt tidigt få kontakt med dem utgör ett särskill problem. Dessasvårigheter är särskill uttalade när del gäller kvinnor. Pä förslag av SAMOanvisades för innevarande budgetär medel för alt inom ramen för det s.k.KARTAD-projektet vid sjukhuset göra vårdinsatserna bättre anpassadetill de kvinnliga missbrukarnas särskilda behov. En enhet för kvinnor medtidiga alkoholproblem har inrättats vid sjukhusels alkoholklinik,kliniken. Jag anser del angelägel att den verksamheten stöds ochberäknar i del följande 1,1 milj. kr. för verksamheten nästa budgetår. Jag vill i dettasammanhang nämna del delbetänkande om åtgärder mot missbruk under graviditet(Ds S 1981:6) som socialberedningen överlämnade . Socialberedningenframhåller bl.a. all åtgärder mot missbruk under graviditet i första hand måsteinnebära en ökad satsning på information lill blivande föräldrar och till deyngre åldersgrupper som kan komma att bilda familj. Denna informationbör kombineras med en utökad utbildning av personalen inom främst mödravårdenmen även inom i syfte att förbättra möjligheterna all i tiduppmärksamma de blivande mödrar som är i behov av hjälp för missbruksproblemoch all ge dem del stöd som behövs. När del gäller omfattande missbruk undergraviditet anser beredningen vidare alt såväl den föreslagna LVM som iförekommande fall LVU kommer all bli tillämplig i del fall del inte går attkomma tillrätta med situationen genom olika slag av frivilliga åtgärder.Riksdagen har vid behandlingen av propositionen om LVM (Prop. 1981/82:8, SoU22, rskr 91) i denna fråga i allt väsentligt anslutit sig lill beredningensöverväganden. Även enligl min mening bör del vid mera omfattande missbruk undergraviditet vara möjligt att fillämpa LVM i de troligen mycket fä fall, där maninle kan komma lillrälia med situationen genom intensiva frivilliga åtgärder. I sin första rapportunderströk SAMO vikten av att blivande föräldrar får ökad information ommissbruksfrågor och vid behov ökat stöd under graviditeten. ställderegeringen 1,7 milj. kr. till förfogande för all i samverkanmed landstingsförbundet genomföra en utbildning för personaj inom mödra- ochbarnhälsovården. Andra exempel på, tidiga insatser för att nä storkonsumenter eller 1981/82:100 Bilaga 8 191 missbrukare i tidigt skede är att med biokemiskametoder (t. ex. GT-analys) fidigt kunna diagnostisera alkoholbetingad sjukdom.Socialstyrelsen har regeringens uppdrag alt kartlägga forskningens nuvarandeläge beträffande denna teknik. har ävensvarat för en verksamhet med utveckling av behandlingsmetoder vid sexnytillkommande alkoholpolikliniker. Dessa polikliniker har i relativt storutsträckning fått kontakt med människor som befinner sig i riskzonen förmissbruk. Den försöksverksamhet medtillnyktringsenheter som har bedrivits, och som i en del orter fortfarandepågår, har omfattat totalt tio enheter, nämligen i , , ,, , , , , och . Enheterna harutformats olika och resurserna har varierat. Gemensamt för dem alla är all desvarar för ell medicinskt och socialt omhändertagande av berusade personer. Försöket i skiljersig frän de övriga genom att lillnyktringsenheten är inrymd i en del avpolisens arresllokaler. För alt ge vistelsen en humanare inramning hararresllokalerna byggts om. Sedan början av år 1981pågår även en försöksverksamhet med .sjukvårds-utbildad personal i anslutningtill polisarresten i . För denna försöksverksamhet har medel ställtsfill förfogande från huvudtitel. Försöksverksamheten harfortlöpande utvärderats under ledning av en arbetsgrupp inomsocialdepartementet. En preliminär slutrapport för hela försöksverksamheten harnyligen redovisats. En definitiv version av slutrapporten kommer all föreliggai . Med anledning av den preliminära slutrapporten har den inomsocialdepartementet bildade arbetsgruppen framfört vissa synpunkter påförsöksverksamheten. Liksom arbetsgruppenanser jag att även om ett system med tillnyktringsenheter ger möjlighet mera ändamålsenlig vård än vad som kan tillhandahållas ipolisarrest är det uppenbart all en utbyggnad av tillnyktringsenheter över helalandet enligt någon av de modeller som har prövats i försöksverksamheten skullemedföra betydande kostnader. Jag anser därför attförutsättningarna att omhänderta akut berusade personer även i andra och mindreresurskrävande former bör undersökas. De hittillsvarande erfarenheternafrån försöksverksamheten med sjukvårdspersonal i anslutning till polisarrestär positiva. Enligt min bedömning bör möjligheten till nya försöksmodeller medsjuk- och socialvårdspersonal i anslutning fill polisarrest undersökas. Innan försöksverksamhetenavslutas bör modeller som ökar möjligheterna lill samverkan mellan polis,sjukvårdspersonal och socialarbetare särskilt undersökas. Personaltäthet ochkompetens för att omhänderta de berusade bör också studeras. Jag beräknarstatens kostnader för en sådan ny försöksverksamhet lill 2 milj. kr. Jag har för avsikt att 1981/82:100 Bilaga 8 192 föreslå regeringen att la i anspråk återståendemedel av innevarande budgetårs anslag för detta ändamål. Resurserna för de öppnaoch frivilliga vårdformerna inom nyklerhetsvår-den har successivt byggts ul.Den 1 juli 1981 fanns ca 120 alkoholpolikliniker i 110 kommuner. Vidinackorderingshem fanns 1 738 platser. Jag räknar med all antalet platser idrift vid dessa hem vid 1982 ärs utgång skall ha ökat lill 1 990.Maximibidragel lill driften av inackorderingshemmen bör höjas från högst 60 000kr. per plats och år. Vid vårdanstalterna finnssammanlagt 2 409 platser, varav 1 556 vid allmänna anstalter. Efterfrågan påplatser vid de allmänna anstalterna ökar alltjämt. Beläggningen vid dessaanstalter uppgick lill är 1980. Antalet Ivångsinlagningar vid sammaanstalter var av totala antalet intagningar och år 1979.Antalet beslut om ivängsinlagning har efter en nedgång lill 1977återigen ökat och uppgick lill 1 1980. Antalet vårdinstitiaioner och platser den 1 juli1981 framgår av följande sammanställning Missbruk av narkotika m.m. Enligt den karlläggning som genomförts avutrednigen om narkotikamissbrukets omfattning, (S 1977:04) omfattar dettunga narkotikamissbruket 10 000-14 000 personer. Av dessa är 7 500-10 000injektionsmissbrukare. 1 500-2 000 injicerar eller så gott somdagligen. Brottsförebyggande rådetsnarkolikagrupp gör återkommande bedömningar av narkofikasituationen i landet.Enligl narkotikagruppen dominerar fortfarande missbruket av centralstimulantia.Under senare år har tillgången pä centralstimulantia varit liten. Sedan våren1981 har dock situationen förändrats. Tillgången har ökat och insmugglingen äromfattande. Produktion sker numera även på illegala laboratorier i . Tillgången på heroin ärstor i landet. Del heroin som missbrukas i kommer till huvuddelen frånMellersta Östern. Genom årets rekordskördar av opium i är riskenstor att tillgången på heroin kommer att öka i . Prop.1981/82:100 Bilaga 8 193 Missbruk av kokainhar varit mycket begränsat. finns dock teckenpå ökning av detta missbruk och på att kokain i större utsträckning saluförs på gatumarknaden. Tillgången på cannabis är stor i hela landet. Oroande ärockså att missbruket tycks ha spridits till grupper som har en socialt etablerad situafion. redovisade 1981delbetänkandet (Ds S 1981:11) Ungdom, droger och förebyggande arbete. Enhgtberäkningar som utredningen har gjort har ca 200 000 ungdomar i åldrarna prövat narkotika. Huvudsakligen har dessa rökt hasch. Av dessa ungdomar harca 30 000 använt narkotikade före utredningens undersökning. kommer undervåren 1982 att avsluta sitt arbete. I sitt slutbetänkande väntas utredningenbl. a. föreslå olika metoder för att följa missbrukets utveckling i framliden. Samhällets åtgärdermol narkofikamissbruket bygger på uppfattningen all allt bruk avnarkofika som inte är medicinskt mofiverat är missbruk och skall bekämpas med kraft. Till grund församhällets åtgärder mot narkotikamissbmkel ligger bl. a. det omfattande åtgärdsprogram somriksdagen antog (prop. 1977/78:105, SoU 26, rskr 363). beslutinnebar bl.a. att medel ställdes fill förfogande för en omfattande utbyggnadav behandUngshem för narkotikamissbrukare. fanns 180 statsbidragsberättigadebehandlingshemsplalser. Den 1 juli 1981hade antalet platser ökat fill 352. För innevarandebudgetår finns medel för anordnande av 40 nya platser. Därutöver finns medelför ytterligare 48 platser, som kvarstår på gmnd av försenad utbyggnad. beslut omändrat huvudmannaskap för instilufionsvården för missbrukare kommer alt innebära att delnuvarande statsbidraget för att anordna och driva behandlingshem upphör fr.o.m. den 1januari 1983. Jag räknar med att antalet platser i drift vid dessa hem vid 1982 års utgånguppgår fill440. Bidraget till drift av behandlingshemmen bör höjas så att del ulgår med högst . per plats och år. Den öppna vården ären viktig resurs i behandlingen av narkotikamissbrukare. Olika behandlingsmetoder harutvecklats som syftar fill att öppenvården skall kunna nå fler missbrukare med adekvatahjälp- och stödinsatser. Sålunda drivs vid bl. a. vårdcentraler i ochVästerås speciella projekt med insatser som har karaktär av utbildning ocharbetsträning. fanns 26 vårdcentraler. Ytterligare tvåberäknas fillkomma undervåren 1982. Vård i enskilt hemär elt betydelsefullt komplement till insfitutionsvården. placerasomkring 400 narkotikamissbrukare i familjevård. som har haft i uppgiftatt initiera, samordna och Prop.1981/82:100 Bilaga 8 194 utvärdera viss försöksverksamhet med familjevård förmissbrukare överlämnade sift belänkande (Ds S 1981:17) Delförstärkta familjehemmet. Utredningens förslag remissbehandlas . har med skrivelse den 22juli 1981 lill regeringen överlämnat - svenska erfarenheter i nordisk och internationelljämförelse. I rapporten föreslås all metadonbehandlingskall drivas som en reguljär regionsjukvårdsverksamhet centrerad lill en plats i landet. BehandUngenskall inledas vid i , och inte omfatta fler än150-200 klienter. Nytt ställningstagandelill meladonprogrammets fortsättning skall enligl rapporten ske efteren femårsperiod. I rapporten föreslås all cirkulär om förordningen av narkotiska läkemedel ivissa fall (MF 1972:28) upphävs och ersätts av en ny författning i enlighet medvad som anges i rapporten. Frågan ommetadonbehandling av narkotikamissbrukare har diskuterats inomsocialdepartementets sjukvårdsdelegation. Inom delegationen uttrycktes stöd för att verksamheten medmetadonbehandling vid bör fortsätta under i första hand treår enligt den principiella inriktning somföreslås i rapporten. Därvid bör omfattningen av verksamheten begränsas till högst 150 patienter ochupptagningsområdet bör vara helalandet. bör följa verksamheten och utvärdera denna i slutetav treårsperioden. Rikspolischefen överiäggningar i anslufit sig till synpunkter somredovisats i sjukvårdsdelegafionen. Jag ansluter migtill den uppfattning som framkom vid sjukvärdsdelegationens överläggning. Resultatet av enutvärdering bör presenteras mot slutet av treårsperioden. Regeringen haröverlämnat skrivelse till sjukvårdsdelegalionen för fortsatthandläggning. Den 1 januari 1982träder lagen om vård av missbmkare LVM, i kraft. Detta innebär att de institutioner somär inriktade på vården av vuxna narkotikamissbrukare nu också i vissa fall skallkunna vårda missbrukare även utan deras samtycke. Som jag tidigare angivit skallvård enligt LVM enligt huvudregeln ges på elt kommunalt eller landsfingskommunalt vårdeller boende enligl 11 § LVM. Detta innebär att berörda behandlingshem lill viss del måste förändra sinverksamhet. I SAMO:s rapport(Ds S 1981:25) Om alkoholpolifiken II föreslås aft särskilda medel anvisasfill projekt för utveckling av vård enligt den nya lagsfiftningen.Syftet med en sådan verksamhet skall enligt förslaget vara alt personal vidinsfitutioner för vård av missbrukare genom utbildningsinsatser ochförsöksverksamhet skall få bättre kunskaper om mofivationsskapande arbete. Jagåterkommer lill frägan om möjligheterna all utveckla behand-lingsinnehållel samtlill frägan om familjevård för missbrukare i den särskilda proposition omåtgärder mot alkohol- och narkotikamissbruket som jag skall 1981/82:100 Bilaga 8 195 föreslå regeringen alt förelägga undervåren. Brottsförebyggande rådelsnarkotikagrupp har lill uppgift all följa de olika försöksverksamheter ochutredningar som beslutade . Som ett led i dettauppföljningsarbete publicerade narkofikagruppen en lägesrapport över deoUka försöksverksamheterna. Samtliga försöksverksamheter och utredningaravslutades . Narkotikagruppen väntas framlägga enredovisning över resultatet av de olika verksamheterna. I rapporten lämnasockså en omfattande beskrivning av myndigheternas arbete motnarkotikamissbruket. Rapportens syfte är att berörda myndigheter,organisationer och personalgrupper skall få information om myndigheternasarbete och problem på narkotikaområdet. Som jag tidigare angivitavser jag alt föreslå regeringen att i en särskild proposition föreslåriksdagen ytterligare åtgärder mol alkohol- och narkotikamissbruket.Regeringen har givit frågan om bekämpning av alkohol- och narkotikamissbrukethögsta prioritet. Propositionen kommer inle alt vara begränsad lillsocialdepartementets ansvarsområde ulan kommer även att innefatta åtgärder inompolisens, tullens, kriminalvårdens och skolans område. Jag beräknar att fördessa insatser erfordras sammanlagt ca 7,5 milj. kr. utöver de medel somberäknats i budgetförslaget för nästa budgetår. Narkotikaproblemet är ettglobalt problem. För att stoppa tillgången på narkotika krävs ett intensifieratinternafionellt samarbete. beslutade omett väridsomfatlande strategi- och policyprogram mot narkotikamissbruket.Programmet innehåller också ett aktionsprogram som skall genomföras de närmastefem åren. har arbetat aktivt för all FN-programmet skall bli så konkretsom möjligt saml för all erforderliga ekonomiska resurser skall ställas tillförfogande för programmets genomförande. harregeringen anvisat 2 milj. kr.