prop · G503106 · 1981-12-31 00:00:00 — Del är inte bra, hävdar SFS,att med hjälp av lagtexter "tvinga" in forskare i nyttiga sammanhang. Tvåremissvar är av den karaktären att de hamnar litet vid sidan av den grupperingsom i del föregående gjorts under detta avsnitt, nämligen yttrandena frånSveriges industriförbund och (). sägersig dela FOSAM: s uppfattning att myndigheter i framliden bör åläggas all i förstahand undersöka om högskolan kan ulföra forskningsuppdrag, om inte särskildainstitut etablerats eller sökprocessen inom högskolan blir för omständlig.Självfallet måste högskolan då ha motsvarande skyldighet att besvara inkomnaförfrågningar. Förbundet vill dock understryka all denna process inle fårformaliseras. 1 många fall bör den kunna ske muntligt. Förbundet anser sig intekunna bedöma om gällande lag måste ändras för att tillgodose dessa syften ellerom ett preciserat uttalande från är lillräckligl. I samma anda ansluter sigLIF lill utredningens åsikt all högskolan bör vidga sin verksamhet när delgäller sekloriell och industriell forskning. Om detta skall leda tiU en ändringav nuvarande lagtext kan ifrågasättas. Del avgörande är under alla förhållandenom del finns intresse och kunnande hos en institution eller enskild forskareför en forskningssamverkan. Prop.1981/82:106 328 HÖGSKOLOR MED FASTA FORSKNINGSRESURSER Vad gäller förslaget om skyldighet för seklorsorgan all iförsta hand vända sig till högskoleinstitution, är det sex styrelser som inlelar ställning. Kl tillstyrker liksom KTH, som föreslår en annan formulering,medan UU efterlyser elt klarare ställningstagande. UL och CTH anser att denföreslagna förordningen ej behövs. Beträffande elt nyll stycke i 14 § högskolelagentillstyrker UUm och CTH. UU föreslår ell tillägg med kortare skrivning ianslutning lill 3§. KTH kan acceptera filläggel, om "forskning" inletolkas som "FoU". UL kan tänka sig att högskolans samverkansroll börkomma lill ullryck i högskolelagen, men föreslår att paragraftexten överses. USanser all förslaget ej bör föranleda åtgärd, och Kl anser all tillägget ej ärsärskill angeläget. Övriga tar ej ställning. FOSAM: s allmänna tolkning (och utvidning) av innebörden iriksdagsbeslutet om högskolans roll vad gäller sektorsfinansieradforskning sätts i allmänhet inte i fråga. Däremot finns olika meningar om deförfattningsmässiga konsekvenserna av beslutet. Utredningens förslag till ändring i högskolelage (14§)tillstyrks av jur.fak. US (men otympligt språk och fel placering av nyastycket), mat.-nat.fak. UU (med vissa ändringar), med.fak. UUm, tekn.fak. KTH(kan accepteras; egentligen onödigt), F-KTH, Lith, Förslaget avstyrkes avsamhv.fak. US och UG, med.fak. Kl och UG, mat.-nat.fak, UL, tekn.fak. FOSAM har också lagt in ett allmänt krav på vissbalansfunklion för fakultets/sektionsnämnder (se kapitel 10) som blirnödvändigt om riksdagsbeslutet konkretiseras. Författningsmässigt måste då elttil 1 ägg göras lill högskoleförordningen (HL 14 kap. 20§ 6 b). US och UU, medan tekn.fak. KTH kan acceptera förslaget fast delknappast behövs. UL är kritisk och kräver omformulering av texten,samhv.fak. UG avstyrker förslaget. FOSAM: sförslag all seklorsmyndighel skall ha viss skyldighet all vända sig i förstahand för sin sektorsforskning till högskolan, och den särskilda förordning somdärför bör utfärdas, har fått ell blandat mottagande. Förordningen tillstyrksav LiTH liksom av mat.-nat.fak. UU (med betoning alt särskilt förordningensbestämmelser om undanlag är viktiga). Kritik av förslaget och dess språkligautformning förs fram av hum.sekt: a UG, jur.fak. UU, tekn.fak. Klartavvisande ställer sig samhv.fak. UUm, jur.fak. US (ev. dockunderrättelseskyldighet till högskolan). Den särskilda anbudsskyldighelen som isammanhanget skulle gälla för högsko- Prop.1981/82:106 329 lan tillstyrks av hum.fak. UUm men kritiseras både avsakliga skäl och med hänsyn lill administrativa belastningen av med.fak. UG,mat.-nat.fak. UL, M-UL. Friheten alt avvisa erbjudande om forskningsprojektbetonas i flera yttranden, l.ex. Förslagen i detta kapitel berörs ej av , LundlMalmöeller Förslaget lill en utvidgning av högskolelagen stöds av . HÖGSKOLOR UTAN FASTA FORSKNINGSRESURSER är tveksam lill förslaget om förordning angående statsmyndigheternas beställning av forskning hoshögskolan. SundsvaUl anser all frågan om forskningens ochforskarens frihet borde ha analyserats mer ingående i samband med förslagetlill tillägg i § 14 i högskolelagen, men man ställer sig i princip bakom ell sådanttillägg. Övriga berör ej närmare detta kapitel. FOSAM: s förslag om kostnadstäckning tillstyrks avflertalet av dem som yttrat sig i frågan. I några yttranden främst från branschforskningsinstituten,krävs enhetliga regler för högskolan, statlig myndighet och forskningsinstitutom alt full kostnadstäckning skall tillämpas. däremot anser all olika villkor börtillämpas vid skilda högskolor. Enligl styrelsen för u-landsforskning bör anslag fråninlernalionella organisationer få samma särställning som forskningsråden ochSTU. Liknande förslag förs även fram i andra yttranden. a. ocharbetarskyddsstyrelsen förordar enhetligt pålägg från alla projekt som tillförsexterna medel. Enligt UHÄ åsamkas högskolan vid ökad forskningssamverkankostnader av olika slag. Ökade personalkostnader uppslår genomvikariatsmer-koslnader i samband med sjukdom och barnledighet och kan ävenuppslå på grund av trygghetslagarna vid eventuell övertalig personal. Vidarekan ell ökat behov av personalutbildning uppkomma. Ökade kostnader förförvaltning och administration kan också förväntas uppstå genom krav på ökadservice från högskoleenhetens serviceenheter l.ex. En någotannorlunda kostnad är den som uppkommer för handledning och seminarieverksamhetetc. knuten lill projektverksamhet. Beträffande de merkostnader som uppkommerpå en högskoleenhet i samband med forskningssamverkan anser UHÄ att det måsteankomma på resp. högskoleenhet att beräkna pålägg för alt uppnå ensjälvkoslnadsnivå. UHÄ finner del naturligt all externa intressenter som önskartillgodogöra sig högskolans Ijänster skall till fullo finansiera de kostnadersom uppslår inom denna. 1981/82:106 330 Samtidigtmåste del vara möjligt för en enhel all anta ell projekt som inle ger fullkostnadsläckning men i stället på ett värdefullt sätt kompletterar befintligverksamhet. Övervägandena om ett uppdrag skall antas eller inle och graden avkostnadstäckning bör grundas både på ekonomiska, personalmässiga ochvetenskapliga bedömningar. () framhåller alt man ännu inle inom högskolesystemet uppnått den ekonomiadministrativa nivä som FOSAM: s förslag om kostnadstäckning förutsätter,varför RRV anser att del formella kravet på full kostnadstäckning fills vidarebör bibehållas. Ett borttagande skulle enligl RRV: s mening snarare försvagaden vetenskapliga forskningens och grundutbUdningens möjligheter att ställaanspråk på gemensamma instilu-fionsresurser. Såvitt RRV förstått skulle inleheller de föreslagna nya koslnadsfördelningsprinciperna helt undanröjaincitamenten för institutioner att klassificera uppdragsforskningsmedel somgåva, bidrag eller motsvarande. Norrlandsfondenframhåller all nuvarande procentuella pålägg bör omprövas med motiveringen allen alltför hög kostnadsnivå är ell hinder för forskningssamverkan. Frågorsammanhängande med avtal om uppdragsforskning tas endasi upp i ell fåtal avyttrandena. Dock går meningarna isär. SÖoch SACOISR tillstyrker trepartsavlal medan STU förordar avtal meduppdragstagaren. IVAföredrog fria avtalsförhållanden medan arbetarskyddsstyrelsen önskar enhetligaregler över hela högskolan. understryker alt det bör finnas riktlinjer för avtal så attmissförstånd och i.vister i möjligaste mån kan undvikas när arbetet väl kommerigång. UHÄerinrar om alt FOSAM: s överväganden i fråga om avtalens innehåll mynnar ul iförslag att rektorsämbetet skall låta utarbeta en eller flera principiellamodeller för samverkansavlal. UHÄ delar FOSAM: s uppfattning all sådanamodeUer bör vara vägledande snarare än bindande vid utformningen av enskildaavtal eftersom de speciella förutsättningarna för varje forskningsprojekt måstekunna på rimligt sätt beaktas. Enligt UHÄ: s bedömning bör det också varaangeläget att antalet modeller begränsas för all undvika alt särskilt störreuppdragsgivare ställs inför starkt varierande avtalsulformning vid olikahögskolor. när viss praktisk erfarenhet vunnits avmodelltillämpiningen, bör enligl UHÄ: s mening övervägas om inte ettvägledande notmavtal för samtliga högskoleenheter skall tas fram. Äveni sekretessfrågan föreligger ell fåtal yttranden som emeUertid belyser fråganfrån skilda intressenter. att sekretessen är nödvändig förnäringslivet medan SACOISR understryker att del är direkt olämpligt attsekrelessbelägga forskningsprojekt som utförs inom ramen för Prop.1981/82:106 331 avhandlingsarbete och att sekretess i övrigt bör användasreslrikfivl på grund av att merilvärderingssystemel kräver all resultaten kananvändas i dessa sammanhang. UHÄ anserliksom FOSAM att å ena sidan sekretessfrågorna alllid skall ingå iövervägandena redan då avtalet sluts, å andra sidan alt sekretess aldrig börföreskrivas ulan all mycket vägande skäl talar för detta. Restrik-tivilelen ärhär av yttersta vikt inle minst eftersom samverkansforskningens kvalitetannars undandras den normala vetenskapliga kontrollen. en fri publiceringav forskningsresultaten uppstår också lätt problem vid doktorand- ochspecimineringsarbelen inom ramen för uppdragsforskning. Skullesekrelessbeläggningen bli rulinförfarande kommer i värsta fall högskolansansvar för en kritisk och objekfiv kunskapsutveckling alt bli urholkat. De fåyttranden som berör uppfinningar visar behovel av en avlalsreglering. framhåller alt del är av största viktalt en avlalsreglering av frågan kommer lill stånd. Enligl SACOISR är huvudregeln att den anställde har rätlentill uppfinningen om man inle från början kommit överens om annat. och Svenskautvecklingsbolaget är anhängare av en reglering enligl modell . TUl fråganom bisysslor förordar STU en positiv inställning och industriförbundliberala regler medan Norrlandsfonden och RRV delar utredningens förslag om enstriktare kontroll. RRV framhåller härvid att rådande missförhållanden vadgäller bisyssle- och uppdragsverksamheten inte kan accepteras och all enöversyn av gällande regler och deras tUlämpning är ytterst angelägen. Statskontoret ser vissa skäl för staten att inom ramenför gällande bestämmelser om bisysslor i lagen om offentlig anställning precisera villkoren för rätlighelen all bedriva bisysslor inom högskolan ochdärmed stärka tilltron till forskarnas integritet. ansluter sig lill kommitténs förslag om bisysslor och lUläggerföljande. Bedömningen av bisyssla är en komplicerad fråga. Del lorde ocksågälla sådant fall som avses i 8§ 1 mom. AST, dvs. fråga om en tjänstemansbisyssloinnehav skall anses påverka hans sätt att utöva tjänsten. Några enklalösningar lorde knappast slå alt finna. När del gäller den kvantilafivaaspeklen får arbetsgivarverket erinra om all lärare/forskare vid högskolan haren särskild förlroendeslällning i arbetslidshänseende. Enligl verkets meningbör en arbetslidsreglering i förening med det förverkligadelärartjänslutredningens förslag om bemanningsplaner och en ny tjänste- ocharbetsorganisation vara ägnad - även om bisyssloproblemen härigenom knappastkan lösas i sin helhet - att underlätta högskolans och tjänstemannensmöjligheter alt på ett riktigt säll bedöma dessa frågor. Enligt UHÄ torde det knappast vara möjligt att ändra degällande gene- 1981/82:106 332 rellabestämmelser rörande bisysslor, som återfinns i bl.a. lagen om offenlliganställning. Inom ramen för nuvarande regler bör dock kunna uppställas vissavillkor för bedrivande av bisysslor, som bidrar lill alt stärka tiUlron lill forskarnasintegritet. UHÄ anser alt en översyn av gällande regelsystem bör göras och ärberett att medverka vid en sådan. Elltrettiotal remissinstanser lämnar synpunkter på förslaget om en särskildorganisation för forskningssamverkan. Flertalet tillstyrker någon form avsärorganisalion. Det föreligger dock stora skillnader bl. a. när och hur ensärorganisalion skall verka. STUhar som elt led i beredningen av yttrandet över FOSAM: s förslag omsärorganisalioner besökt SINTEF i . I besöket deltog även ledamöter iSTU:s industriella och vetenskapliga råd. SINTEF är en särorganisalion påkommersiell bas knuten lill i . Denmarknadsför och genomför uppdragsverksamhet och kan sluta avtal, utjämnaarbelslillgång och penningflöde, anställa forskare och köpa eller hyrautrustning. SINTEF strök under riskerna med alltför stor administration ochvarnade för detaljreglering. SINTEF har låga over-headkoslnader somforskarna stimuleras genom ekonomiska fördelar, också till institutionerna.SINTEF betalar högre löner än högskolan men lägre än industrin. Institutionernafår själva välja om de vill knytas till SINTEF i efi "A-lag" med egetinflytande eller i eU "B-lag" med lösare anknytning. STU inser all enfungerande lösning i inte utan vidare kan överföras tiU . Likvälhävdar att erfarenheterna från SINTEF visar att del inle är deorganisatoriska formerna som är avgörande för en framgångsrikuppdragsforskning. Avgörande är tillgången till kvalificerade personer som ärstimulerade och ekonomiskt motiverade av uppdragen. Mot denna bakgrundtillstyrker STU FOSAM: s förslag all särorganisafioner i form av stiftelseretc. I första hand förordar STU decentraliserade, enkla lösningarfria från detaljprövning på central nivå. Industriförbundetoch välkomnar all FOSAM inte skrivU fast enlösning utan lämnar möjligheten öppen för en lokal anpassning. Sverigeslantbruksuniversitet förordar stiftelseform och understryker behovel av atthögskoleenheten ges insyn i denna. EnliglUHÄ:s mening bör samverkan normall sell kunna ske mellan högskolan ochnäringslivet utan att speciella särorganisalioner inrättas. 1 vissa faU kandock speciella organisatoriska lösningar vara motiverade för att kunnatillgodose särskUda samverkansbehov. UHÄ menar att vidgade möjligheter attinrätta särorganisafioner sannolikt kan bidra fill all minska av privatakonsultföretag knutna lill befattningshavare inom högskolan. De av FOSAMföreslagna typerna av särorganisalioner bör var för sig kunna tiUämpas inomolika områden av högskolan. Det bör enligl UHÄ vara naturligt att följa och iskilda avseenden utvärdera verksamheten inom de särorganisalioner som kommerfill slånd. 1981/82:106 333 EnligtSFS bör utgångspunkten vara stor reslriklivilel vad gäller nyasärorganisalioner. a. varnar SFS för en aUlför optimistisk syn på särorganisalionernasförmåga all lösa högskolans samverkansproblem. Enligt SFS talar försärorganisalioner bl. a. lönekonkurrensen, effektivitets- och snabbhelskravensaml alt institut, stiftelser etc. ofta kan utgöra goda fillväxtmiljöer för nyauppfinningar m.m. innan dessa kan bli kommersiellt utnyttjade. TCOvill inle avvisa möjligheten för enskilda högskolor all la initiativ lillsärorganisafioner på privalrältslig grund. Alternativet synes enligl TCO varaall den nuvarande oreglerade utvecklas ytterligare och att en samladplanering av FoU möjliggörs som möjligheterna lill samverkan medindustrin försvåras. Det år dock nödvändigt att dessa säror-ganisalioners sättatt fungera noga följs. Landstingsförbundetanser del naturligt all del i första hand vidtas förändringar inomhögskoleorganisationen för all få lill slånd en bättre forskningssamverkan. Förviss verksamhet främst riktad mol näringslivet t. ex. för medverkan iutvecklandet av industriell och annan sysselsättning ställer sig dock förbundetpositivt till möjligheten att i nära anknytning fill högskolan kunna bildasärorganisalioner. Någraremissinstanser anser all försöksverksamhel med särorganisalioner bör inledasmedan andra förordar fortsatt utredning. anser all beslut mot att särskUda institut försekloriell forskning inrättas bör tolkas så, alt redan etablerade statligaeller statsunderstödda institutioner skall utnyttjas mer effektivt, snarare änalt nya byråkratier av typer särorganisalioner, tillskapas. Ä/?V framhåller all tungt vägande mofiv bakom FOSAM: s förslag synes vara desvårigheter de tekniska högskolorna upplever all lönemässigl kunna konkurreramed den privata sektorn. Enligt RRV: s mening uppträder sådana problem inlebara inom högskolan ulan även på många andra håll inom statsförvaltningen.Således rör det sig om ell generellt problem som bör tas upp i ett vidaresammanhang. Rent principiellt anser RRV all offenllig verksamhet skall drivasunder offentliga verksamhetsformer. Alt lösa konkurrensproblem visavi denprivata sekiorn genom övergång fill privalrättsliga verksamhetsformer är inlelämpligt. Vidare har enligt RRV: s mening FOSAM inte lagt fram övertygandebevis för all nyttan med den föreslagna nyordningen skulle uppväga de betydande"kostnader" man kan befara - minskade incitament för satsningar pågrundutbildning och vetenskaplig kunskapsutveckling, uppkomst av "A- ochB-lag" inom högskoleinstitutionen och de betydande svårigheter som skulleuppstå för de lokala högskolemyndigheterna all utöva den tillsyn och kontrollsom FOSAM förutsätter. RRV avstyrker med bestämdhet FOSAM: s förslag vadgäller särorganisalion bedriven i privaträtlsliga former. ansluter sig till kommitténs principiella övervä- Prop.1981/82:106 334 gandenoch förslag men släUer sig tveksamt till förslaget därest inrättandet avsärorganisalioner mofiveras av önskemålet alt kunna fillämpa en friarelönesättning för forskare än vad som är möjligt inom högskolan. Arbetsgivarverketstveksamhet befingas av all de aktuella stiftelserna ju avses överta uppgiftersom eljest ankommer på högskoleenhet. Vidare erinrar verket om den möjlighetlill konlraklsanställning som gällande avtal ger. I ett kontrakt kan l.ex.regleras de inskränkningar i rätten fill uppfinningar etc. som bör göras. Deverksamhetsformer som enligt statskontorets mening kan komma i fråga försärlösningar eUer "särorganisalion" är, i den mån så erfordras,långtgående samarbelsavtal med l.ex. kollektivforskningsinslitui, som innebärgemensamt ulnylljande av personal och utrustning, särskild inrättning enligl16 kap. högskoleförordningen samt program för utveckling inom högskoleenheten. Däremotavstyrker statskontoret i detta fall stiftelseformen med hänsyn lill derättsliga komplikationer av olika slag som då kan uppkomma med hänsyn lillgällande lagsiiftning, bl. a. när det gäller ekonomiskt ansvar ochansvarsullagande. 1 avvaktan på en ny lagstiftning om stiftelser och stiftelsebildning grundad på de förslag stiftelseulredningen (Ju 1975:01) väntas lämna föresommaren 1982 förordar statskontoret en synnerligen restriktiv håUninggentemot alla förslag all omorganisera offentlig verksamhet i privalrättsligaformer genom sfiflelsebildning. Riksarkivetframhåller att de föreslagna stiftelserna kommer alt överta delar avverksamheten vid statliga myndigheter. De får nämligen ansvaret för enverksamhet, som egentligen åvilar högskolan, och som har slor betydelse förforskning och utbildning. finner det därför starkt motiverat, attde föreslagna nya stiftelserna i enlighet med FOSAM: s förslag underkastasstatliga bestämmelser. Till skillnad från FOSAM anser att äventryckfrihetsförordningen bör göras tillämplig på stiftelserna. I allahändelser synes det böra tillses, alt arkivförfallningarna kommer all gällaför dem. Del betydelsefulla forskningsmaterial, som kan väntas uppslå hosstiftelserna, måste skyddas mol godtycklig förstörelse liksom mot obehöriginsyn och på elt betryggande säll bevaras för framlida forskning. Sågott som samtliga remissinstanser förordar en förstärkning av högskolansforskningsinformation och beställarnas kompetens liksom ett ökat personalutbylemellan högskolan och sektorsorganen. Däremot skiljer sig remissinstanserna åt isynen på formerna för all förbättra forskningsinformationen ochbeslällarkompelensen. FOSAMföreslår all ansvaret för ledning och samordning av kontakl-ochinformationsverksamheten läggs på en person vid institutioner med omfattandeverksamhet. Arbelarskyddsslyrelsen och statens institut förpersonaladministrafion och utbildning (SIPU) tillstyrker förslaget. STUavstyrker förslaget eftersom det enligt STU bör åvila de enskilda forskarna 1981/82:106 335 attengagera sig i informations- och konlaklarbete för alt erhålla ytterligareuppdrag. TCO ser inte någon motsättning mellan FOSAM: s förslag och förslag all forskningsinformation bör vara en angelägenhet för allaakademiska lärare. TCO fillstyrker därför båda utredningarnas förslag. UHÄframhåller att högskolans vidgade roll som FoU-resurs i samhället innebär skärptakrav på dess organisation för kontakt- och uppdragsförmedling. FOSAM förordaratt särskilt kontaktsekretariaten vid de större högskoleenheterna förstärks ochatt basorganisation på insfitulionsnivå byggs upp. Vidare framhåUs atthögskolans insatser för nylljarinformafion saml för information ochdokumentalionsservice fill samhället bör förstärkas. Remissinstanserna inomhögskolan instämmer i allt väsentligt i FOSAM: s bedömningar. Kontaktsekretariatenhar under de drygt lio år de existerat spelat en väsentlig, i vissa delar heltavgörande, roll för uppbyggandet av forskningssamarbete mellan högskolan särskill de tekniska högskolorna (motsvarande) - och näringslivet.Sekretariatens inriktning på kontaktförmedling och service lill småförelag harinneburit nya möjligheter för förelag utan egna FoU-resurser att dra nytta avhögskolans forskningsresurser. IFOSAM: s belänkande föreslås att kontaktsekretariaten förstärks med femheltidstjänster. Det är enligt UHÄ: s uppfattning nödvändigt all - i enlighetmed de allmänna riktUnjer som FOSAM anger - kraftfullt utveckla högskolansorganisation för kontakt- och uppdragsförmedling saml för spridning avinformation om forskning och forskningsresuUal. Någon enhetligorganisationsstruktur är varken möjlig eller lämpUg i sammanhanget. I ställetmåste flexibla former utvecklas vid de enskilda högskoleenheterna medutgångspunkt i den egna forskningsorganisationen och de FoU-behov somföreligger såväl i närsamhällel som på elt nationellt plan. UHÄförordar mot denna bakgrund att en systematisk utvecklings- ochförsöksverksamhet bedrivs avseende dels högskolanskontaktorganisation, dels organisation och former för spridande av informationom forskning och forskningsresultat. Del bör uppdras åt UHÄ alt samordna ensådan utvecklings- och uppdragsförmedling. Andra utgångspunkter förutvecklingsarbetet bör vara att söka finna former för en institutionsbaseradbasorganisation i samverkan med elt för resp. högskoleenhet gemensamtkontaklsekretariat. Det föreligger vidare starka behov av en nära kopplingmellan kontaklorganisalionen och högskoleenheternas resurser för bibliotek ochdokumentationsverksamhet i övrigt. Man bör i detta sammanhang särskill försökaförslärka konlaklor-ganisationens möjligheter att främja industrielltillämpning av nya forskningsresultat inom högskolan. De erfarenheter somvunnits vid t. ex. CTH bör därvid särskilt uppmärksammas. UHÄerinrar också om regeringens uppdrag till FRN och UHÄ att utreda behov avbättre nyttjarinformation i fråga om forskning och forsk- Prop.1981/82:106 336 ningsresultal.Det utvecklingsarbete avseende högskolans kontaktorganisalion som förordats idel föregående bör nära samordnas med delta utredningsarbete. FOSAM:s förslag om ökade resurser lill kontaktsekretariaten för all nå s. k.forskningssvaga grupper tillstyrks av SIPU, BFR, SIND och . BFRerinrar om den kontaktverksamhet som iUSA bedriver. SIND framhåller all de ökade resurserna främst bör användas tillatt föra ut information om högskoleforskningen tiU små och medelstora förelagsom hiltills haft lite kontakt med högskolan. De regionala utvecklingsfondernabör utnyttjas för detta ändamål. vill utöka kontaktsekretariatensverksamhet när del gäller humanistisk, kullursociologisk och kullurpolitiskiorienterad forskning. Arbetslivscenlrumanser del angelägel alt samarbetet mellan universiteten och sektorsorganenökar. 1 huvudsak bör samarbetet äga rum mellan seklorsorgan och institutiondirekt.