prop · G503123 · 1981-12-31 00:00:00 — Överstyrelsen för ekonotniskt försvar (ÖEF) anser detmycket viktigt atl informera beträffande de risker och den sårbarhet somdatoriseringen innebär saml ge råd om hur risker och sårbarhet kan minskaseller undvikas. har i sill yttrande begränsat sig till dehandelspolitiska aspekter om aktualiseras med anledning av förslagen och "har med hänsyn till nämnda faktorer ej funnit allåtgärderna bör föranleda några handelspolitiska komplikationer och vill motden bakgrunden ej motsätta sig de föreslagna åtgärderna." vill fränprocessindustrieli synpunkt anföra att man ser "det som mer angeläget för samhället att stödjaåtgärder som rör tillämpningen av den nya tekniken inom näringsliv (och förövrigt också inom offentliga funktioner) än att stödja utveckling ochproduktion i av datorer och elektronikkomponenter." Institutet noterar att betänkandets förslag till åtgärderhar sin tyngdpunkt inom det Verkstadstekniska området och menar att dennaavvägning inte är självklar. Bland annat är kunskapskraven, och därmedresursbehoven, enligt institutet, större vid processindustriellatillämpningar. Metallurgiska Forskningsstationen (MEFOS) framhåller all: "Då en stor del av den kvalificerade personalen idagär knuten till olika systemleverantörer och programvaruhus borde även dessaföretag vara en målgrupp i 's åtgärdspaket." En från övriga remissorgan avvikande uppfattningbeträffande ätgärdsförslagen redovisas av . RRV instämmer iatt det ofta är 1981/82:123 Bilaga 5 26 svårtatt isolera datateknikens effekter på sysselsättning och arbetsmiljö fråneffekter beroende av industrins strukturomvandling men säger att: "Föralt man skall kunna bedöma i vilken omfattning och på vilka sätt datateknikenkan utnyttjas bör alternativa framudsbilder av den svenska ekonomins utvecklingskisseras. för inga sädana resonemang." Medutgångspunkt frän atl DEK:s analys bland annat ses spm alltför partiell finnerRRV "detdärför pmöjligt att pä nu redovisat material tillstyrka någon del i detåtgärdspaket som föreslår." synpunkter avser verket därför närmast det fortsatta utredningsarbetet.RRV efterlyser därvid en analys av olika branschers och produktområdensutveckling i ett svenskt industripolitiskt perspektiv. Det finns enligt RRVrisk att vid jämförelser med länder som är ledande på data- ochelektronikområdet påverkas av FoU-strategier som inte är relevanta för svensktvidkommande. Den teknikspridningsmodell som utnyttjar som en viktiggrundval för älgärdsprogrammets utformning kan enligt RRV:s uppfattningbegränsa valet av alternativ som övervägs. En alternativ utgångspunkt för enåtgärdsdiskussion kan, framhåller RRV, vara att försöka stimulera dragkraftenfrån efterfrågesidan. En sådan utgångspunkt skulle, enligt RRV,"sannolikt leda fram till ganska olikartade åtgärdsprogram, vilket böravspeglas i kommande betänkanden i syfte alt skapa ett mer allsidigtbeslutsunderlag." Statskontoretkonstaterar att av DEK:s utredningsunderlag framgår att utveckling av nyakonstruktioner för befintliga produkter, nya material och framtagning av heltnya produkter eller produktvarianter ofta ger betydligt störreproduktivitetsvinster än enbart förbättringar i tillverkningstekniken. satsar på kunskapsutveckling enbart inom området produktionsteknikgör, enligt statskontoret, det "svårt att ta ställning till rimligheten ide förslag som kommittén presenterar." som avlämnat remissyttrande anser att: "Utredningenhar alltför lättvindigt förbigått hur de datatekniska åtgärderna skaWförankras i industrin. Utredningen genomsyras av en övertro på fprskarna Pchderas insikt och kompetens beträffande behovsidentifiering. De flesta forskareär ofta unga människor, som inte varit ute i industrilivet och därför saknarden erfarenhet som behövs för att anpassa datorstödet på ett industrielltriktigt sätt. Det är i industrin som behoven föds och del är inom industrin somåtgärderna skall ge resultat. Näringslivet har haft för få representanter iutredningen." Saab-ScaniaAB anser att även bort överväga stöd lill inhemsk CAD/CAM-induslri. Dettamot bakgrund av dels risken för utlandsberoende, dels den snabbt växandemarknaden för CAD/CAM-program-varor. 1981/82:123 Bilaga 5 27 3 De enskilda förslagen 3.1 Behovav samordnade teknikinsatser Fleraav remissinstanserna understryker vikten av att teknikspridningsinsatsersamordnas och att de kollekliva forskningsinstituten kan ha viktiga funktioneratt fylla när det gäller forskning, information och erfarenhetsförmedling.Svenska Träforskningsinstitutet () konstaterar utifrån sina erfarenheteratt det finns ett gap mellan industritillämpningar och grundläggande forskningoch utveckling vid lekniska högskolor/universitet. Mot bakgrund averfarenheterna inom massa- och pappersindustrin framhåller institutet att dekollektiva forskningsinstitutens ställning och kompetens ger "unikamöjligheter att förmedla forskningsbehov fill högskolor/universitet och attbidra lill atl teknik som framtagits inom "den vetenskapliga världen"kommer till snabb industriell tillämpning." Förslagetatt ge de kollektiva forskningsinstituten en mer aktiv roll i samband medindustripolitiska åtgärder stöds endast av Tekniska () vars yttrande bifogats UHÄ:s remissvar. ,och däremot avvisar detta förslagoch menar att institutens roll måste förbli klar så atl man kan behällaföretagens förtroende. 3.2 Teknikutvecklingoch långsiktig kompetensuppbyggnad Fleraremissinstanser berör i mera allmänna ordalag sambanden mellan forskning ochnäringsliv, forskningens roll och styrning etc. Vikten av att anpassahögskoleforskningens inriktning och organisation till industrins krav betonasav bland andra IVA, STFI, Centralorganisationen /SR, LRF, och KF. Att bryta de traditionella institutionsgränsernages bland annat som exempel på en sådan anpassning. Upprättaklarare avgränsningar mellan olika slag av forskning Förslagetatt skapa klarare gränser mellan olika slag av forskning vid högskolornainklusive finansiering av basanslag genom styrelsen för teknisk utveckling (STU)har väckt skilda reaktioner hos remissinstanserna. Bland annat TCO och KFtillstyrker dessa förslag utan närmare motivering. LO och ABansluter sig till förslaget om att upprätta klarare gränser mellan olika slagav forskning medan CF ställer sig positivt till att även STU skall kunnafinansiera basanslag vid högskolorna. SHIO understryker att eventuellaförändringar av STU:s verksamhet inte får gå ut över uppgiften att stödja FoU-verksamheti små företag. 1981/82:123 Bilaga 5 28 Deremissinstanser som berört frågan om STU och basanslagen närmare anför dockkritiska eller avvikande synpunkter. Del gäller, förutom de remissorgan somciteras i det följande, bland andra /SR samt IVA. /SR menar bland annatatt förslaget om atl STU skall kanalisera basresurserna till högskolornanärmast strider mot tidigare fattade riksdagsbeslut. Remissorganen är allmäntöverens om behovet av att stärka basresurserna ifråga (detta framhålls särskiltav remissinstanserna inom högskoleväsendet) men menar att en sådan förstärkningbör kanaliseras den traditionella vägen. "dagenssituation, där högskolans brist på basresurser reellt binder en ökande del av STUsanslag, inte är effektiv vare sig ur institutionernas eller STUs synvinkel.Även frän industripolitisk synpunkt är det angeläget att flexibiliteten isystemet ökas genom att högskolans basresurser förstärks." UHÅmenar i sitt remissvar att det mest angelägna problemet när det gällerbasanlagen är att behålla den kompetens vid högskolorna som byggs upp genom STU:sramprogram inom dataområdet. Ämbetet framhåller att: "Enmöjlighet skulle vara att medel för en permanentning av sådan forskningöverförs från STU-anslag till de berörda fakulteternas anslag. UHÄ finner detsåledes mera angeläget att en metod utvecklas för att göra en sådan överföringmöjlig än atl STU anvisar oprioriterade komplelte-ringsanslag för fri akademiskforskning. har resurser för flera forskargrupper somfinansieras genom anslag frän forskningsråd överförts från råden tillhögskoleorganisationen. UHÄ förordar att motsvarande permanentning av STU-finansieradforskning kan ske. Enförstärkning av de berörda fakulteternas basanslag är allmänt angelägen. UHÄföreslår därför att medel för den ovan föreslagna förstärkningen anvisas avriksdagen direkt till fakulteterna." Isammanhanget påpekar UHÄ alt den i betänkandet använda benämningen "UHÄ-anslag"inte är formellt korrekt, eftersom de medel som avses, tilldelashögskoleenheterna och fakulteterna direkt av . Uppsalauniversitet framhåller i sill yttrande att det inte är möjligt eller önskvärtatt skilja mellan olika typer av forskning såsom förutsätts i DEK:s förslag.Universitetet betonar att: "Ihögskolans verksamhet är sambandet mellan grundutbildning, fors-kamtbildning,forskning, utveckling och informationsverksamhet så intimt att de förutsättervarandra." Detkan dock enligt finnas skäl att administrera vissa typer avforskning på särskilt sätt. Vad beträffar finansieringen bör huvudansvaret förbasverksamheten vila på UHÅ och för övrig forskning på sektoriella organ. 1981/82:123 Bilaga 5 29 Närdel gäller möjligheterna att upprätta klarare avgränsningar mellan forskning avolika slag menar KTH att "itillämpande ämnen av här aktuellt slag är detta förenat med svårigheter,varför ambitionen att ställa upp klara regler bör begränsas. Praktiken visaratt det i del enskilda fallet är relativt lätt att avgöra vilken finansieringsformoch uppläggning ett visst projekt bör ges." STUkonstaterar i sitt remissvar att statsmakterna genom beslut i delsäven fortsättningsvis givit prioritet åt en uppbyggnad av basresurserna på de matematisk-naturvetenskapligaoch tekniska områdena, dels angivit atl STU inte skall finansiera uppbyggandenav basresurser vid högskolorna. Med stöd av delta "avvisarSTU DEKs förslag om alt STU skall ge oprioriterade komplet-. teringsanslag tillfri akademisk forskning. STU skall således inte komplettera rent utbildningsmässigaprioriteringar med stöd i form av basanlag." STUframhåller atl den önskvärda samordningen mellan högskolans basresurser och STU:sflexibla resurser uppnås genom en bred samverkan med högskolor och UHÄ kring STU:slångsikliga ramprogram för kunskapsutveckling. Vidare konstaterar STU attstyrningen genom ramprogram innebär "delsatt viktiga kompetensområden snabbi får resurser och dels att en effektivarbetsfördelning mellan olika institutioner kommer till stånd." Förslagetalt organisera s. k. strategiska projekt berörs av ett drygt 15-talremissinstanser. Remissorganens syn på förslaget är tämligen splittrad. UHÅkonstaterar alt de nya strategiska projekt som föreslår kommer attinnebära en stark central styrning och samordning av forskning som utförs vidett stort antal institutioner. 1 flera av de yttranden som bifogats UHÄ:sremissvar redovisas också tänkbara nackdelar med dylika projekt.Sammanfattningsvis tillstyrker UHÄ dock de strategiska projekten men "finnerdet angeläget att de synpunkter som remissinstanserna framförtbeaktas i den fortsatta planeringen av dessa projekt. Speciellt vill UHÄunderstryka att en satsning på strategiska projekt inte får medföra enförsämring av villkoren för den fria grundforskningen vid universitet ochhögskolor." STUdelar i princip DEK:s uppfattning om värdet av spjuispetsforskning men menaratt DEK:s strategiska projekt närmast motsvaras av STU:s s. k. insatsområden. STUåterger också, tillsammans med en principiell redogörelse för insatsområdenasuppbyggnad, som exempel beskrivningar av två insatsområden av relevans förbetänkandets ämnesområden. Prop.1981/82:123 Bilaga 5 30 Inteheller IVA ser någon anledning till speciella åtgärder för att få till ståndstrategiska projekt. instämmer i betänkandetskrav på att STU:s ramprogram borde elappindelas och styras hårdare men menarsamtidigt att STU:s nuvarande insatsområden väl svarar mot detta sätt attarbeta. framhåller att man kan "anslutasig till att en samlad överblick av den produktionstekniska forskningen är avvärde. Enligt vår mening är dock den översiktliga samordning som redan skerhos STU helt tillräcklig. Vi kan inte biträda tankarna om större "hårdstyrdaSTU-projekl", eller, som de också benämns av , s k spjutspetsprojekl.Just när det gäller nya kunskapsområden är det mycket riskabelt atl binda del av forskningen i landet kring en eller ett par linjer, särskilt omdessa genom att klassas som "prestigeprojekt", tenderar att dra tillsig majoriteten av de bästa forskarna. Svårigheten att avveckla sädanaprojekt, om utvecklingen skulle gå åt annat håll, är väl känd. Det är dessutomsynnerligen tveksamt om eventuella samordningsvinster vid sådana storprojekt,med många högskolor involverade, skulle kunna uppväga de oundvikliga effektivitetsföriuslerna,i synnerhet på grund av den omfattande administrativa överbyggnad som kommitténskisserar. En lämpligare väg, att driva projekt som kräver näraindustrisamarbete, är kollektivforskningen." ÄvenSACO/SR understryker kraven på "en mycket flexibel organisation, medförmåga lill omprioriteringar och snabba resursinsatser där behovuppkommer" när det gäller forskning inom del datatekniska området. Mekanförbundetanser del viktigt att STU:s stöd till produktionsteknisk högskoleforskningkoncentreras till ett begränsat antal större projekt av strategisk betydelsemen betonar vikten av att verkstadsindustrin och dess organisationerfår inflytande på val av projekt. TCOfinner för sin del att behovet att initiera spjutspetsforskning är specielltangeläget och betonar vikten av att "delångsiktiga samhälleliga konsekvenserna av ny teknik bedöms i samband med att tex spjutspetsforskning genomförs. Ertarenheten visar att denna grundläggandeaspekt ofta förbises i forskningsarbetet." LOansluter sig till betänkandets krav på en starkare styrning och ökadtvärvetenskaplighet i STU;s nuvarande ramprogram dvs. en organisation i form avstrategiska projekt. LO framhåller vidare atl det från facklig synpunktframstår som helt nödvändigt att ramprogrammen får en stark betoning på användarintressen.Organisationen fortsätter: "Användarinflytandetmåste därför utvecklas och förstärkas. Forskningen bör därför i stprutsträckning behandla frågor spm gäller datateknikens användning ochkonsekvenser för sysselsättning och arbetsmiljö och denna helhetssyn bör ocksåförankras i pågående projekt." Prop.1981/82:123 Bilaga 5 31 LOanser avslutningsvis att "det är ofrånkomligt att STU, för att genomförade ambiuösa planerna får resurser för detta." , vars yttrande bifogats LO:s remissvar, instämmer ibehovet av en långsiktig och övergripande forskningspolitik. Förbundet anserdock att DEK:s förslag bör förtydligas och framhåller vidare att: "Denomställning som förutsätts i förslaget kräver sannolikt anslag för sittgenomförande. förutsätter de fackliga organisationernas deltagande i styrgmpperför nationella projekt. Vi anser att facklig representation även i de forskningsinitieradeorganen är nödvändig. MoUveringen för detta är bl a att de grundläggandevärderingarna kring ny teknik ansätts i detta tidigare skede. Vimenar att de fackliga organisationerna borde ha möjligheten att initieraforskning kring teknikens effekter på tidigast möjliga stadium." , vars yttrande likaledes bifogats LO:sremissvar, måste som ett litet land prioritera användningen avforskningsresurserna inom det produktionstekniska området. Förbundet instämmeri betänkandets förslag att det är nödvändigt alt bedriva långsiktiga projekt avspjutspetskaraktär för att få god framförhållning. Vidare menar förbundet att "ettlyckosamt genomförande av strategiska projekt kräver en klar målinriktning pchstyrning samt ett aktivt engagemang från industrins sida. Möjligheten att läggadelar av de strategiska projekten i företag bör även prövas." Kopplingenmellan strategiska projekt och statlig upphandling bör enligt förbundet betonasmer än vad som görs i betänkandet, genpm att staten exempelvis lägger ut väl specifieradeutvecklingsuppdrag pä företagen. De företag som berörtförslaget om att inrätta strategiska projekt betonar vikten av industrinsmedverkan. framhåller betydelsen av att tillräckligt storaresurser satsas på målinriktad teknikutveckling och anser att"satsningarna på strategiska projekt förefaller kunna vara ett lämpligtsätt alt åstadkomma detta." Företaget föreslår att: "Föratt säkerställa att tillräckliga utvecklingsresurser tilldelas ett strategisktprojekt bör dylika projekt kunna genomföras också av en enskild industrisutvecklingsavdelning eller som samarbetsprojekt mellan olika industrier,högskolor och/eller branschforskningsinstitut." "Dessutomanser vi det viktigt att om möjligt engagera industrins utvecklingsavdelningari aktivt arbete inom projekten i samarbetet med högskolor,branschorganisationer och utvecklingscentra. Detta bör speciellt påpekas ieventuella direktiv." Prop.1981/82:123 Bilaga 5 32 Långsiktiga program för utrustningsanskaffning Enighet råder bland de remissinstanser som berört fråganbeträffande behovet alt höja utruslningsstandarden inom högskolan. Det gäller,förutom de remissinstanser som citeras fortsättningsvis, bl.a. IVA, utvecklingsfondeni samt KF. Främst remissinstanserna inom högskoleväsendet serdet som ologiskt att pekar på de bristande basresurserna utan att föreslåatt anslagen skall ökas eller atl ange hur annars behövliga omprioriteringarskall göras. Möjligheterna atl upprätta långsiktiga investeringsprogramoch att öka graden av samutnyltjande av utrustning har remissinstanserna merdivergerande åsikter om. Bland andra CF och KF saml några andra remissinstanserstödjer dock utan närmare motiveringar dessa förslag. och högskolor (UUH)menar mot bakgrund av den nuvarande anslagssituationen alt det "inom högskolesektorn saknas förutsättningar för altunder nå en genomsnittlig avskrivningstid som väsentligtunderstiger för den datatekniska utrustningen, om inte situafionen förandra apparatområden skall avsevärt försämras." Beträffande samutnyltjande av utrustning anser UUH att enförutsättning för såväl sådan, som försäljning av utrustning, är välfungerande inventarieregister. Nämnden påpekar också att man i åretsanslagsframställning begärt att medel för uppläggning av datorbaseraderegister vid högskoleenheterna skall få tas i anspråk ur UHÄ-ramen och atl detär viktigt att även övriga intressenter som är aktuella för att samutnyttjautrustning lägger upp motsvarande register. Enligt nämndens bedömning har intresset för samutnyttjandeav utrustning ofta varit stort i inhialskedet men försvårats av atl parterna inlekunnat komma överens om främst fördelningen av driftkostnaderna förutrustningen. Det bör därför enligt UUH:s mening utarbetas riktlinjer för hurkostnaderna skall fördelas vid gemensamt utnyttjande av utrustning. Likaså börföreskrifterna om återförande av medel från försäljning av utmstning ses överför att bättre slimulera till sådan försäljning. Avslutningsvis menar UUH att det nuvarande samarbetetmellan fackdepartement pch anslagsfördelande myndigheter när det gällerutrustningsanskaffningen fungerar bra, men att man givetvis bör söka förbättrasamarbetet. Enligt UUH:s mening skulle sannolikt "planeringen vid såväl UUH som övriga berördamyndigheter underiäi-tas, om förutsättningarna kunde skapas för att ta framlångsiktiga investeringsprogram för utrustning." Tekniska () kan inte utan vidareinstämma i förslaget om långsiktiga program för utrustningsanskaffning. Prop.1981/82:123 Bilaga 5 33 framhåller KTH vikten av att utrustningsanskaffning kanske snabbt och i direkt anslutning till de forskningsprogram ochforskningsuppgifter som skall genomföras. KTH föreslår vidare att "högskolan och branschforskningsinstilutet gemensamtfår ansvar för att se till att anskaffad utrustning utnyttjas effektivt då denhar anskaffats hellre än att i stor skala samordna utrustningsanskaffningen somsådan." UHÅ har i sitt remissvar anslutit sig till ovanslående ochvill även peka på den samordning som sker vid fördelning av tung utrustninginom ramen för forskningsrådsnämndens anslag för delta ändamål. Andra tänkbara nackdelar med DEK:s förslag rörandeutrustningsanskaffningen framförs från vars yttrandebifogats UHÄ:s remissvar. vid högskolans sektion för elektronikmenar att "man måste vara ytterst observant på risken att vidminsta lilla glidning mot "köp svenskt-direktiv" ett direkt hot mothögskolans kompelens (och den berörda industrins konkurrenskraft) lättuppstår." STU ställer sig i princip positiv till utruslningsanskaffninghos svensk industri men framhåller fortsättningsvis att: "Betydelsefullt är alt forskarna måste ha tillgångtill moderna instrument för alt kunna bedriva framgångsrik forskning. Attinvänta en svensk utveckling är sällan ett realistiskt alternativ." Beträffande möjligheterna till samutnyttjande avutrustning mellan industri och högskola framhåller attkollektivforskningen alltid kommer att ha bättre möjligheter alt utnyttjamoderna maskiner i företagen. Även om förbundet instämmer i att högskolan bordekunna få tillgång lill en mordernare maskinpark genom samordning, gäller,enligt förbundet, alltid att man "inom en undervisningsinstilution intekan motivera en investeringsnivå motsvarande företagens". Såväl TCO som LO och dess medlemsförbund stödjer förslagetom att långsiktiga planer för utrustningsanskaffning skall upprättas och attsamordningen ulmstningsfinansiärerna emellan bör förstärkas. Förbunden betonarsärskilt teknikupphandlingens betydelse i sammanhanget. 3.3 Tillämpningsgenombrott och första spridning 3.3.1 Industriellt utvecklingsarbete vid hranschforskningsinstitutVerkstadstekniska utvecklingscentra Ett drygt 30-tal remissinstanser har berört förslaget altinrätta regionala Verkstadstekniska utvecklingscentra (VUC). De flesta av dessaställer sig i princip positiva till förslaget men är tveksamma till om centrakan byggas 21 1981/82. Prop.1981/82:123 Bilaga 5 34 uppi den takt som anges i betänkandet. Flera remissinstanser efterlyser såledesytterligare utredningsarbete för att få frågan om uppbyggnadstakten belyst motbakgrund av tillgången på kvalificerad personal etc. Andra synpunkter som försfram är att verksamheten måste ha en flexibel organisation och i hög grad utgåfrån industrins behov och krav. Uppbyggnads-taklen och omfattningen avverksamheten måste anpassas till företagens efterfrågan på tjänster och vilja atlfinansiera verksamheten. Sådana synpunkter framförs av exempelvis STU,och . I fleraremissvar framförs tanken att uppbyggnaden av VUC inledningsvis bör begränsastill en eller två enheter tills ytterligare erfarenheter vunnits. anser alt en ökning av den kollektiva verkstads-tekniskaforskningen - såsom uppbyggnaden av VUC - endast är berättigad om industrin ärberedd att stå för en väsentlig del av finansieringen och att utredningensförslag inte förankrats genom tillräckliga diskussioner med industri, kpllektivinstitut,STU etc. Beträffande' VUC:s tänkta arbetsuppgifter menar förbundet atl detknappast förefaller realistiskt atl VUC skulle kunna samordna högskoleforskningen.Förbundet fortsätter: "Mekanförbundethar en verksamhet som i nära samarbete med IVF är inriktad på teknikspridningav väsentlig omfattning. Det synes oss mera ändamålsenligt att stödja ochstärka redan etablerad verksamhet än att bygga upp något liknande inom VUC." Medhänsyn till det träffade avtalet om ett ramprogram för kollekuvverksladsieknisk forskning anser det inte sannolikt attverkstadsindustrin skulle vara beredd att nu göra ytterligare, väsentligainsatser för alt öka den kollektiva forskningens omfattning. () framhåller i sitt remissvar attde lönsamhetsproblem som en stor del av den svenska verkstadsindustrin nu harkan förutses leda till att industrin är mindre benägen till stora nysatsningarsom inte har direkt och omedelbar inverkan på det egna rörelseseresullatet.Enligt institutet är det väsentligt atl en eventuell sänkning av ambitionsnivånför betänkandets förslag sker genom en minskning av antalet lokala enheter ochinte genom nedskärning av storleken pä dessa lokalt planerade Verkstadstekniskautvecklingscentra och CAD/CAM-centraler.