prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — Som exempel på några av de större kan nämnasBolidens Inred-process för stålframslällning, mine-ratfiberbaseradepappersprodukler, skrivare för datorer, konstruktions-center ochhalvledarlaboralorium för integrerade kretsar saml hydrauliskt drivsystem förstadsbuss. Fonden har f. n. beslutat om stöd för drygl 350 milj. kr. De av riksdagenbeslutade nationella utvecklingsbolagen - ,och - harnyligen påbörjat sin verksamhet. Inom alla de tre bolagen kommer verksamhetenatt inriktas på teknikupphandling i syfte alt främja produktion medinternationell konkurrenskraft. Prop.1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 156 De statliga satsningarna på rymdområdetsyftar bl.a. lill att främja svenskindustris konkurrenskraft på den expansiva marknaden för rymd-tekniskaprodukter. Utveckling av rymdlekniken medför även bonusef-fekler för övrigsvensk industri genom att den avancerade teknik som har utvecklats pårymdområdel sprids. En annan fördel av rymdverksamheten är att vi inom landet får beslutsunderlag förframlida utnyttjande av rymdteknikens tjänster. I jämförelse medtidigare år kommer en omprioritering av del statliga stödet att göras iså motto att bidragen till verksamheten inom det europeiska rymdorganel ()minskas fill förmån för nafionella induslriulvecklingsprojekt. Arbetet med attbygga den vetenskapliga sateUitenViking pågår och den s.k. definitionsfasen för den experimentellatelesaleUilen Tele-X genomförs f. n. Arbetet medViking-satelliten kommer alt bredda syslemkunnandel för sateUitutvecklingvid svensk industri. Elt ambitiöst mätprogram kommer att genomföras med siktepå all göra nya vetenskapliga rön i en praktiskt taget outforskad del avmagnetosfären. Projektet kommer all genomföras inom en starkt begränsadekonomisk ram, vilket öppnar dörren för en ny klass relativt billiga satelliter somkan sändas upp tillsammans med tyngre nyttosalelliler. Kostnaderna för vetenskapliga experimenti rymden kan härigenom minskas till nytta för framlida forskningsprojekt. Tele-X kommer attkunna erbjuda olika teletjänster. Arbetet med att definiera satellitensnyttolast sker i intimt samarbete mellan Rymdbolaget, svenska ochmyndigheter i och . Under definitionsfasen för Tele-X skall projektetstekniska förutsättningar och kommersiella värde klarläggas. Utöver kostnadernaskall länkbara användargrupper, möjligheter till internationeUtindustrisamarbete samt möjligheter fill medfinansiering studeras. Avsikten medTele-X är all förbereda användare, leverantörer, upphandlare och operatörer avsalellilkommunika-tionssystem för framlida satellitnäl. Eftersom regeringarna i och harbeslutat sig för att dellaga i arbetet kommer särskilt möjligheterna fill ettnordiskt industrisamarbete i Tele-X-arbelet att studeras. kanenligt min mening leda till ell intressant nordiskt samarbete som ger nordisk industri kompetens påden expanderande marknaden för rymdlekniska produkter och tjänster. Projektetkan också ge de nordiska televerkenen intern kompetensuppbyggnad som ell led i förberedelserna för att möta denframfida teletrafikutvecklingen samt ökade kunskaper beträffandemarknadseflerfrågan av olika telesatellittjänster. Jag kan även nämna alt ett avtal kommeratt slutas mellan statens delegafion förrymdverksamhet och myndigheter i och om svensk industrisdellagande i elt konsortium förutveckling av en tung satellitplattform, användbar för telesalelliter. En följdav detta avtal blir bl.a. alt svenska förelag kommer all få leverera Prop.1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 157 delar till samtliga plattformar som konsortietlevererar. Denna typ av plattform kommer även all utnyttjas för del tysk-franskaTV-saleUitprojek-let och förTele-X. I sammanhanget börnämnas all har enats om riktlinjerför ett nordiskt samarbete avseende satelliterför TV, radio och andra teletjänster. Statensprovningsanstalt har uppvisat stora förluster för verksamheteninom sin regionala och lokala organisation. har inomprovningsanslalten utarbetats ett förslag till neddragning av dennaorganisation. Förslaget bereds f. n. inom . Jag avserföreslå regeringen aft ta upp dessa frågor i en särskild proposition lill under våren1982. Genom riksdagsbeslutet om energipolitikenvåren 1981 har riktlinjer lagts fasl föromfaftning, inriktning och genomförande av verksamheten inom Huvudprogram Energiforskning förtreårsperioden /82-1983/84, dentredje sedan verksamheten inom huvudprogrammet påböijades. En ekonomisk ram om 1 400 milj. kr. har safts förverksamheten. Verksamhetenkoncentreras till sådana för vär energiförsörjning angelägna och fruktbara utvecklingslinjer som kan leda till ellkommersiellt utnyttjande och ge betydelsefuUa bidrag lill energiförsörjningenredan på kort och medellång sikt.Samtidigt bibehålls bevakning av den tekniska utvecklingen, nationellt ochinternationellt, så att kompelens vidmakthålls på områden som främst pä lång sikt kan få betydelse för vårenergisiluation. Efterhand somverksamheten inom energiforskningsprogrammel fortsätter kommer allt flerutvecklingsprojekt all närma sig elt skede då de är tekniskt mogna förintroduktion i praktisk tillämpning. Detta gäller bl. a. flera projekt inomområdena solvärme, värmepumpar, vindkraft och inhemska bränslen såsom skogsavfall ochtorv. Energiforskningsprogrammel kan därigenom ge ell värdefullt bidrag lill denindustriella förnyelsen i vårt land. Somjag tidigare nämnt har en studie påbörjatsi IVA:s regi för att bl.a. närmare utröna olika vägar all i ökadutsträckning använda programmet somen drivkraft till vär industriella förnyelse. Den omfattandeforskningsverksamhet som äger rum inom programmet ställer också höga krav påvåra tekniska högskolor. Förslag lill åtgärder för att säkerställa attbasresurserna och kompetensen avseende energiforskning vid högskolorna tas tillvara ochvidareutvecklas har lagtsfram av delegationen för energiforskning. Vissa åtgärder med detta syfteföresläs. Prop.1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 158 Vårt forsknings-och utvecklingssamarbete inom ramen för del internationella energiorganet, lEA, fortsätterall utvecklas. Vår internationellt settstarka satsning på energibesparing och förnybara energikällor gör att vi kanspela en aktiv roll inom dessa områden. Flera samarbelsprogram inom dessaområden leds eller initieras således från svensk sida. Verksamheten inomenergiforskningsprogrammet finansieras fr.o.m. innevarande budgetår genom ensärskild avgift på oljeprodukter, varför den inle direkt belastarstatsbudgeten. I enlighet medriksdagens beslut kommer en ny myndighetsorganisation inomenergiområdet all genomföras . För energiforskningsprogrammelsdel betyder detta att ell särskilt organ, energiforskningsnämnden, kommer allsvara för långsikliga och övergripande frågor rörande energiforskningen. Huvuddelen avforsknings- och utvecklingsverksamheten inom energilillförselområdel kommer altorganisatoriskt integreras med bl.a. genomförandel av oljeersällningsprogrammet ien ny centralenergimyndighet, statens energiverk. deltar ävenutöver vad som redan har nämnts i det inlernalionella tekniskt-velenskapligasamarbetet såväl multilateralt genom arbete inom internationeUa organisationer som genombUalerall samarbete. Industridepartementetdeltar, tillsammans med och ett anlal myndigheter, iarbetet inom ;s kommitté för vetenskaps- och teknologipolifik (CSTP).Arbetet omfattar frågor som rör grundläggande forskning och tekniskt utvecklingsarbete,u-landsrelalioner på forskningsområdet, forskningspolitik och forskningsstatistik. har underbehandling ell förslag all vid sidan av CSTP bilda en särskild kommitté för dala- ochinformalionspolilik (ICCP). Industridepartementetsamordnar vidare deltagande i samarbetet meUan EG-slalerna och tio andrastater i på forsknings- och utvecklingsområdet, del s. k. COST-samarbetet. Arbetepågår inom nio skilda teknikområden: datateknik, teleteknik, transporter, havsfrågor,metallurgi,miljövård, meteorologi, jordbruksforskning och livsmedelsteknik. Arbetet med allkoppla samman datanät med EG-stalernas datanät för teknisk-vetenskapliginformation, del s. k. Euronel, har praktiskt taget slutförts. Därigenom får svenskadataanvändare förenkladfillgång lill dalabaser på kontinenten. Verksamheten vid styrelsen för teknisk utveckling Styrelsen förteknisk utveckling (STU) är central förvaltningsmyndighet för statens imtialivoch stöd fill teknisk forskning och industriellt utvecklingsarbete. Prop.1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 159 STU har lill uppgiftbl. a. all följa den tekniska utvecklingen, alt initiera forsknings- ochutvecklingssamarbete, all la initiativ lill och stödja teknisk forskning ochindustriellt utvecklingsarbete, all ge råd och slöd ål uppfinnare samt attförmedla forskningsresultat till kommersiellt utnyttjande. STU leds av enstyrelse. Chef för ämbetsverket är en generaldirektör. Inom verket finns femprojeklenheler, en serviceenhel, en inlernalionell enhet, en administrativenhet saml en planeringsenhei. Vid STU fanns den Ijuli 1981 295 tjänster, varav 180 var chefs- och handläggartjänster. Vid STU tillämpas programbudgetering med följandeprogramindelning Industriellt ochsamhällsinriktal tekniskt utvecklingsarbete ProgrammetIndustriellt och samhällsinriktal tekniskt utvecklingsarbete indelas i följande delprogram. STU:s verksamhetunder programmen 1-4 finansieras från reservationsanslaget F I. Styrelsen förteknisk utveckling: Teknisk forskning och utveckling. Under samma anslag har även medel beräknatsför delegationen för rymdverksamhet, under anslagsposten Rymdverksamhet, ochför delegationenför vetenskaplig och teknisk informationsförsörjning, under anslagspostenInformationsförsörjningsverksamhel. Slöd tillforsknings- och utvecklingsarbete inom energiområdet lämnas under särskilda program frän anslagetEnergiforskning. Program 5 redovisasunder förslagsanslaget . Styrelsen för teknisk utveckling: Drift avforskningsslalioner. Detta anslag får i princip inle belastas. För altlösa tillfälliga eller säsongmässiga likviditetsproblem för drift avforskningsslalioner disponerar STU en rörlig kredit i riksgäldskontorel på . För finansiering avinvesteringar i utrustning anvisas medel under reservationsanslaget F3. Styrelsen för teknisk utveckling: Utrustning. Prop.1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet Styrelsen för teknisk utveckling: Teknisk forskningoch utveckling '457550000 539000000 588000000 1980/81 Utgift 1981/82 Anslag 1982/83 Förslag ' Disponerat 472057000 Odisponerat 5 543 000 Följandesammanställning ger en ekonomisk översikt av verksamheten under detta anslag (milj. 1982/8: Styrelsen för teknisk utveckUng, m. m. STU;s framställningulgår från del treåriga program för stöd lill teknisk forskning ochutveckling under budgetåren 1981/82-1983/84 som slalsmaklerna harbeslutat om (prop. 1980/81; 130, NU 1980/81:64, rskr 1980/ 81:425) och ärbaserat på det planeringsunderlag för budgetåren 1981/82-1983/84 som STUredovisade i anslagsframställningen för / 82. Prop.1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet Inom den ram somstatsmakterna har anvisat har alla möjligheter tillvaratagits liU ökadeinsatser i enlighet med de prioriteringar som regering och riksdag harförordat. Detta innebär en fortsall koncentration av insatser inom elt anlalteknikområden som bedömts ha stor strategisk betydelse för den industriella utveckUngen i ,nämligen MateriaUeknik - nyamaterial, Kemiteknik- särskUt tillverkning och användning av preslalionskemi-kalier, Teknikför hälso- och sjukvård. För budgetåret1982/83 planeras dessutom kraftigt ökade insatser inom området havsteknik. STU;s insatser pådelta område syftar lill all - underlättaför svensk industri alt öka sina marknadsandelar påfrämst den del av offshoremarknaden som kräver lek-nikintensiva produkter, system ochmetoder, - bidratill all svensk industri fär bättre kännedom om tekniska problem och vidgademarknadskontakter med etablerad offshoreinduslri, i första hand i , - bidrafiU att svensk forskningskompetens byggs upp främst inom nyckelområden, dvs.forskningsdiscipUner av grundläggande betydelse för en framtida industriell offshoretekniskutveckling. STU:s totalasatsningar inom området havsleknik framgår av följande sammanställning. och 2 (milj. STU föreslår att arbete inom ell nyttinsatsområde påbörjas under budgetåret1982/83, nämligen djupprospektering. STU:s insatser syftar lill att bidra lill alt utveckla fungerande syslem ochstrategi för prospektering efterdjupt belägna malmkroppar, i första hand sulfidmalmer och legeringsförande . Satsningen sträcker sig över enfemårsperiod med en total kostnad på 19 milj. kr. För /83 blirkostnaden 2,5 milj. kr. STU framhåUerallmänt all ökad inlernalionell orientering och kontakt är angelägen och ensådan kommer all i ökad utsträckning eftersträvas för samtligaSTU:s program. Prop.1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 162 Statens delegationför rymdverksamhet, som under innevarande budgetär disponerar . för nationell rymdverksamhetunder detta anslag, föreslår en uppräkningav detta belopp lill . för /83. Medlen fördelas påtre av delegationens delprogram. Delegationens förslag innebärföljande. Inom delprogrammetRymdforskning utnyttjas medel från detta anslag bl.a. för studier avmelaUers slelningsprocesser och diffusionsprocesser i flytande metaller. Under delta anslag föreslås6016000 kr. Inom delprogrammetFjärranalys utnyttjas medel från detta anslag för bl.a. metodutvecklingoch demonstrationsprojekt som avser användning av dala från Qärranalyssalelliler inom olika områden såsom skogsbrukoch geologi, för bedömning avvallenkvalitet i sjöar och för torvinventering. Totalt föreslås 7 326000kr. för detta delprogram. Inom delprogrammetIndustriutveckUng används medel från detta anslag för förberedande arbete med nya projekt.Delegationen föreslår under detta anslag . Delegationen för vetenskaplig och tekniskinformationsförsörjning (DFI), som under dettaanslag innevarande budgetår disponerar . för teknisk forskning,utvecklingsarbete och viss serviceverksamhet inom området vetenskaplig och teknisk information och dokumentationföreslår alt detta belopp höjs lill . för /83. DFl:s verksamhet äruppdelad på tre program; Planering och samordning. Forskning och utveckUng samlNationella serviceuppgifter. DFF.s verksamhet finansieras dels via ett anslag underutbildningsdepartementets huvudtitel, dels via detta anslag. Den del avverksamheten som finansieras under detta anslag faller lill helt övervägandedel under programmet Forskning och utveckling men viss finansiering av övrigaprogram avses också ske. DFI föreslår all följande tre områden prioriteras, nämligen - bättreutnyttjande av befintliga informationstjänster, - forskningsom ger underlag för den långsiktiga utvecklingen av informationsförsörjningen . Av grundläggandebetydelse för den industriella utvecklingen och förnyelsen är dentekniska forskningen och utvecklingen. Huvuddelen av statens slöd tillsådan verksamhet kanaliseras genom STU som härigenom utgör elt viktigtindustripolitiskl instrument i del längre lidsperspektivet. Genomriksdagsbeslut (prop. 1980/81; 130, NU 1980/81:64, rskr 1980/81:425)har riktlinjer för omfattning, inriktning och genomförande av verksamhetenvid STU lagts fasl. Riktlinjerna innebär väsentligen all sammanlagt 1774milj. satsas på STU;s stöd till teknisk forskning och 1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 163 utveckling /82-1983/84. Avbeloppet har 539 milj. kr. anslagits för innevarande budgetår. En betydande del av dennasatsning avser s. k. prioriterade områden, dvs. områden där såväl behoven avförstärkta satsningar som potentialen för svensk industri har bedömts vara störst och därföljaktligen huvuddelen av resursförstärkningen bör sättas in. Dessaområden är elektronik och dalateknik, bioteknik, materialteknik nya material,verkstadsteknik, kemiteknik - särskill tillverkning och användning avpreslationskemikalier, iräleknik, massa- och pappersteknik saml teknik förhälso- och sjukvård. Jag vill emellertid betona all dessa prioriteringar inle innebär allandra områden är undantagna från STU:sslöd. STU bör alllid, oavsett område, ha en beredskap för projekt därSTU:s slöd kan leda lUl betydelsefulla satsningar. STU har i ensärskild rapport, STU-perspekliv 1981, pekat på den industriellaförnyelsens ökade inlernalionella beroende. Jag har noterat all STU under denärmaste åren därför i ökad utsträckning kommer all eftersträva eninlernalionell orientering och kontakt i sin verksamhet. Jag har under dettaanslag beräknat ett totalt medelsbehov för /83 av 588milj. Jag har vidare gjort en preliminär fördelning av anslaget påprogram, delprogram och programelemenl. Del ankommer på regeringen attbesluta om den slutliga fördelningen på program, delprogram ochprogramelemenl sedan STU har redovisat sin detaljerade planering av verksamhetenför kommande budgetår. STU:s slöd lill teknisk forskning och utveckling bör undernästa budgetår fortsätta i enlighet med de av statsmakterna fastlagda riktlinjerna men med vissakompletteringar som jag nuavser att närmare gå in på. Under innevarandebudgetår pågår inom program 1. IndustrieUt och samhäUsinriktat teknisktutvecklingsarbete verksamhet inom 15 olika s. k. insatsområden. Verksamheten består avstörre, fleråriga men tidsbegränsade insatser som syftar lill all uppnå specifika mål.Verksamheten inom de påbörjade insatsområdena bör fullföjas enligl tidigare uppgjordaplaner. I enlighet härmed kommer insatserna inom ell av dessa områden - Framtida järnverk sannolikt att vara avslutade vid utgången av innevarande budgetår. Härigenomskapas utrymme för verksamhet inom ett nytt insatsområde. STU har somnytt insatsområde föreslagit Djupprospektering. För all säkra denframlida malmproduktionen och sysselsättningen inom de traditioneUa svenskagruvdistrikten krävs prospekteringsinsatser för all öka malmbasen. Väsentligatillskott inom dessa områden kan endast förväntas genom prospektering av djuptbelägna . Jag finner det därför angeläget all teknik och strategi utvecklas för detta.Jag föreslär att elt nytt insatsområde - Djupprospektering - las upp enliglföljande sammanställning och beräknar medel för detta under budgetåret1982/83. Prop.1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 164 De begränsademöjligheterna att tillgodose världens behov av basresurser, såsomenergi, råvaror och livsmedel, på konventionellt sätt från landområden har kraftigt ökat intressetför havsexploalering. Haven täcker ca 70%av jordens yta och rymmer stora naiurresurslillgångar. Havsteknik är ett samlande begrepp för ett stort anlal grundvetenskaper, teknikområden och affärsidéer. Olje- ochgasutvinning till havs -offshore-leknik - är ur ekonomisk synvinkel denmest betydelsefulla havstekniskaverksamheten . Offshore-marknaden är stor, global och starktväxande. industritradition och tekniskakunnande bör utgöra en god grund för ellökat svenskt engagemang på offshore-marknaden. Svensk industri har ocksäunder ökat ansträngningarna för att komma in på offshore-marknaden och flera svenska förelag har framgångsriktetablerat sig på denna marknad. Med tanke påoffshore-marknadens karaktär med korta serier och relativt snabbtföränderliga produkter och produktionsförutsättningar bör en svensk industriellprofil med forsknings- och ulvecklingsinlensiva produkter och Ijänster passa väl in. STU:s stöd filloffshore-lekniken har bidragit lill alt svensk industris kompetens på detta områdehar ökat påtagligt under 1970-lalel. Industrins eget intresse att investera i offshore-tekniskl utvecklingsarbete harockså ökat. Vidare har en konkurrenskraftig forskningskompetens byggts upp inom vissa teknikområden. Dennaforskningskompetens utgör en bas för framtida industriell verksamhet. Ytteriigareinsatser erfordras nu för mer omfattande industriell offshoreteknisk produktutveckling. Jag har mol dennabakgrund genom omfördelningar inom givna ramar beräknat medel för betydandeökning av insatserna inom del havstekniska området främst under delprogram Ib. Teknikområden menäven under program 2. Insatserna inom kunskapsutvecklings-programmet hartyngdpunkten pä forskning medan insatserna inom leknik-områdesprogrammel ihuvudsak avser industriellt utvecklingsarbete. Jag har vidareberäknat medel under såväl program Ib som under program 2 för försöksprogramför att stärka de tekniska högskolornas bidrag liU ny förelagandel. Jag avseråterkomma till detta vid senare tillfälle. Under anslagspostenRymdverksamhet har jag beräknat medel för fortsalt verksamhet inom områdenarymdforskning, fjärranalys och förberedandeinduslriulvecklingsprojekt. Under anslagspostenInformationsförsörjningsverksamhet har jag beräknat medel för en konsolidering avverksamheten på nuvarande nivå. STU bör hamöjlighet alt för delar av sin verksamhet göra ekonomiska åtaganden under enfemårig planeringsperiod. För /82 har regeringen i likhet medtidigare budgetår genom beslut getts möjlighet all godkänna avtal och beslutrörande slöd lill teknisk forskning 1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 165 och industriellt utvecklingsarbete m.m. som innebäråtaganden för flera budgetår. Sålunda har medgivit all regeringenunder budgetåren 1982/83-1983/84, utöver under /82 ejdisponerade medel, får använda I 235 milj. kr. för STU:s stöd till tekniskforskning och utveckling. Vidare har regeringen bemyndigats ikläda statenekonomiska förpliktelser i samband med slöd liU teknisk forskning ochinduslrieUl utvecklingsarbete m. m. som, inberäknal löpande avtal ochbeslut, innebär åtaganden om högst 200 milj. kr. under vart och ett avbudgetåren 1984/85-1985/86. Detta bemyndigande avser också bidrag lill denteknisk-vetenskapligaallachéverksamhelen. Eftersom innevarandetreårsprogram för verksamheten under delta anslag sträcker sig /84 erfordras inget ytterligare bemyndigande för budgetåret1983/84. sådant erfordras däremot för de därpå följande tre åren för all möjliggöra en femårig planeringsperiodför STU. Jag förordar därför allregeringen inhämtar bemyndigandealt under /83 få falla beslut om slöd lill nämnda ändamål som,inberäknat löpande avtal och beslut, innebär åtaganden om högst 220 milj. kr. under vart och ett avbudgetåren 1984/85-1986/87. Lämnasbemyndigande ankommer det på regeringen att meddela de närmareföreskrifter som behövs. Med hänvisning lUlvad jag nu har anfört hemställer jag all regeringen föreslår all 1. bemyndiga regeringen all /83, i enlighet med vad jag har anfört, ikläda staten ekonomiskaförpliktelser i samband med stöd lill teknisk forskning och industriellt utvecklingsarbete m. m.som, inberäknal löpande avtal och beslut, innebär åtaganden om högst 220000000 kr.under vart och ell av budgetåren1984/85-1986/87, 2. tillStyrelsen för teknisk utveckUng: Teknisk forskning och utveckling /83 anvisa ett reservationsanslag av . Styrelsen för teknisk utveckling: Drift avforskningsstationer 1980/81 Utgift 1981/82 Anslag 1000 1982/83 Förslag 1000 Under anslaget, somlas upp med formeUl , redovisas kostnader och intäkler förprogram 5, som avser drift och förvaltning av forsknings-slafioner. En forskningsslaiions uppgift är att ställa lämpligaforskningslokaler och 1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 166 därtill anknuten service till förfogande förmindre forskargrupper och institut. Programmet omfattar f.n. endast forskningsslalionen i , vars drift handhasav en särskild stiftelse. Jag hemställer alt regeringen föreslår alt lill Styrelsen förteknisk utveckling: Drift av forskningsstationer för /83 anvisaelt förslagsanslag av . Styrelsen för teknisk utveckling:Utrustning 1980/81 Utgift '22061989 Reservation 11585846 1981/82 Anslag 13200000 1982/83 Förslag 14600000 ' Disponerat 13420000 Odisponeral534000 Över anslaget anvisasmedel för anskaffning av dyrare apparater och instrument för teknisk forskningoch induslrieUl utvecklingsarbete. Nyttjare av utrustning som har anskaffatsmed medel från anslaget belastas med kostnader för avskrivningar ochförräntning. Medel motsvarande dessa kostnader omförs fill särskildinkomsttitel i statsbudgeten. Styrelsen för teknisk utveckling