prop · G50357 · 1981-12-31 00:00:00 — (Av 3 § första stycketpunkt 4 i stadgarna framgår att kraven på denna praktiska utbildning är att sökandenefter att ha avlagt föreskriven examen under på tillfredsställande sättutövat praktisk juridisk verksamhet,varvid han under skall ha ägnat sig åtatt yrkesmässigt tillhandagå allmänhetenantingen som biträde hos advokat eller på rättshjälpsanstalt eller för egen räkning; enligt andra stycket får, om särskildaomständigheter föreligger, till ledamot antas sökande, som inte utövat praktisk juridisk verksamhet av sådant slag eller . )Enligt första stycket krävs vidare att sökandengjort sig känd för redbarhet och även i övrigt befinns lämpligatt utöva advokatverksamhet. Den som är omyndig eller försatti konkurs får enligt andra stycket inte antastill ledamot. Detsamma gäller enligt tredje stycket för vissa närmare Prop.1981/82:57 46 angivnabefattningshavare, t ex lagfaren domare i allmän domstol. Ansökan ominträde i prövas enligt 3 § av samfundets styrelse. Bestämmelserom advokatyrkets utövning finns i 4 §. Enligt förstastycket skall advokat vid utövande av sin verksamhet redbart och nitiskt utföra deuppdrag som anförtrotts honom och i allt iaktta god advokatsed. Iandra stybket stadgas att verksamhet som advokat inte fårbedrivas i bolag med annan än advokat eller i aktiebolag, om inteadvokatsamfundets styrelse medger undantag Det åligger enligt tredje stycketadvokat att hålla penningmedel och andra tillgångar, somtillhör hans huvudmän, skilda från vad som tillhör honom. Enligt6 § första stycket utövar advokatsamfundetsstyrelse tillsyn över advokatväsendet. Styrelsen har att tillse, att advokat såväl vid utförande avtalan inför domstol som i sin övriga verksamhet fyller de 'plikter som åvilar honom. Av paragrafens förstastycke följer vidare att advokat är skyldigatt lämna styrelsen de uppgifter som erfordras för dennatillsyn. (Enligt 46 § i stadgarna har styrelsen möjlighetatt bl a förordna om räkenskapsgranskning.) Justitiekanslern () ägerenligt andra stycket hos styrelsen eller, i den mån så bestämts isamfundets stadgar (se avsnitt 4.2.2) , annat organ inom samfundet påkalla åtgärd motadvokat, som åsidosätter sin plikt eller ej längre är behörig attvara advokat. I7 § behandlades bl a de disciplinära åtgärder som kan vidtas mot en advokat. Advokat, som isin verksamhet uppsåtligen gör orätt eller som eljest förfar oredligt, skall enligtförsta stycket uteslutas ur ; är omständigheternamildrande kan i stället varning tilldelas honom. Åsidosättereljest advokat de plikter, som åvilar honom som advokat, kan han Prop.1981/82:57 47 enligt andra stycket tilldelas varning eller erinran; är omständigheternasynnerligen försvårande kan han uteslutas ur samfundet. Fråga om disciplinär påföljd för advokat prövas enligt tredje stycket avsamfundets styrelse eller, i den såbestämts i stadgarna (se avsnitt 4.1 och4.2.2), av annat organ inom samfundet. I fjärdestycket regleras den situationen att en advokat inte längre uppfyller de formella behörighetsvillkor som uppställs i 2 §.Om en advokat t ex upphör att vara svensk medborgare ellerförsätts i konkurs, är han sålunda skyldig att genast utträda ur samfundet. Om han inte gör det, skall samfundets styrelse besluta om hans uteslutning.I femte stycket stadgas vidare att i beslut, varigenom någon uteslutits ur samfundet, kan förordnas att beslutet genast skall gå i verkställighet. I 8 § ges närmare bestämmelserom klagorätt. Den som vägrats inträdei eller uteslutits ur kan enligt första stycket föratalan mot beslutet. Av första stycket framgår vidare att, dådet organ inom sam.fundet som äger vidta åtgärd enligt 7 § meddelat beslut i fråga som avses i sagda paragraf, talan mot beslutet kan föras av JK. Enligt andra stycket skall talan isamtliga fall föras genom besvär till högstadomstolen. Också på andra ställen i RB än i 8 kap. finns bestämmelser om advokater. Enligt 21 kap. 5 § gäller sålunda att till offentlig försvarare skall i princip förordnas advokat, som befinns lämplig. Vidare regleras advokats vittnesplikt i 36kap. Bestämmelser om advokater ges även utanförRB. Som exempel på detta kan anges rättshjälpslagen(1972:429; omtryckt 1979:240) och stadgandet i 17 kap. 15 § tredje stycket (BrB), enligt vilketden som obehörigen ger sig ut för advokat dömsför föregivande av ställning såsom advokat till böter. 1981/82:57 48 Nyligenhar regeringen lagt fram förslag till sekretesslag m m (prop 1979/80:2). Förslaget rör också vissasekretessfrågor på advokatväsendets område. Avsikten bakom de föreslagnaförändringarna på detta område är bl a att göra det möjligt att ingripa mot en advokat som bryter mot sintystnadsplikt genom att meddela uppgifter för publicering eller självoffentliggöra uppgifter i tryckt skrift. Somhar framgått av det tidigare sagda skall advokatsamfundetsstadgar fastställas av regeringen. De nu gällandestadgarna fastställdes genom Kungl. Maj:ts brev till samfundet den1 3; transumt av detta brev (SFS 1963:580) finns intaget ilagbokseditionen under 8 kap. RB. Ändringar i stadgarna har av regeringen fastställtssenast (SFS 1977:953). Stadgarna har i sin helhet intagits i bilaga 1(stadgarna finns för övrigt i sin helhet intagna i advokatsamfundetsledamotsförteckning). Stadgarnareglerar verksamhet och anknyter på olika sätt tillbestämmelserna i 8 kap. RB. Sålunda innehåller stadgarna på vissa punkter motsvaranderegler som i RB (se t ex 8 kap. 4 § första stycket RB och 34 § förstastycket i stadgarna). Vidare behandlar stadgarna de frågor ivilka det på vissa ställen i 8 kap. RB hänvisas till vad som föreskrivsi stadgarna (se t ex 8 kap. 2 § första stycket RB och 3 § förstastycket punkt 4 i stadgarna). Allmänt kan sägas attstadgarna behandlar dels frågor, som rör den offentligrättsliga regleringen avadvokatväsendet enligt 8 kap. RB och som därför är av särskiltallmänt intresse, dels frågor som rör advokatkårens mer interna angelägenheter.Stadgarna innehåller t ex sådana Prop.1981/82:57 49 bestämmelsersom reglerar det disciplinära förfarandet och sådana som anger vilkaavgifter advokater har att erlägga till . I8 kap. 4 § första stycket RB stadgas att advokat vid utövande avsin verksamhet redbart och nitiskt skall utföra de uppdrag som anförtrottshonom och i allt iaktta god advokatsed. Motsvarande bestämmelsefinns intagen i 34 § första stycket i stadgar. Vad somligger i begreppet god advokatsed har inte närmare preciserats i RBeller samfundets stadgar. Inom advokatkåren har det emellertid genom årens lopputbildats vissa yrkesetiska principer. Vad som är förenligtmed god advokatsed kommer sålunda till uttryck främst i den disciplinäraverksamheten inom . Ar1971 antog styrelse vägledande regler om god advokatsed (se bilaga 2).Vid reglernas tillkomst framhöll styrelsen att reglerna, som hade till syfte attvara vägledande för samfundets ledamöter, i allt väsentligtendast utgjorde en kodifiering av de normer som dittills tillämpats ochupprätthållits i samfundets disciplinäraverksamhet. Styrelsen underströk vidare att reglerna inte på långt när var uttömmandeoch inte fick uppfattas så att allt som inte uttryckligen var förbjudetskulle vara tillåtet. A andra sidan innebar reglerna enligtstyrelsen inte heller att varje avsteg från dessa nödvändigtvis måste föranleda disciplinär påföljd.Detta var en fråga som enligt styrelsen fick bedömas med hänsyn tillomständigheterna i det enskilda fallet. Idetta sammanhang förtjänar också att nämnasatt en tidigare generalsekreterare i , advokaten , genom den år 197 3 utgivna boken (ifortsättningen förkortad )gjort en systematisk framställning över vad som ligger i begreppet god advokatsed. Prop.1981/82:57 50 Enligt8 kap. 6 § första stycket RB och 8 § förstastycket i stadgar utövar samfundets styrelse tillsyn överadvokatväsendet. En viss tillsyn utövas också av JK,som enligt 8 kap. 6 § andra stycket RB äger att hos styrelsen eller,i den mån så bestämts i stadgarna, hos annat organ inom samfundet påkalla åtgärd motadvokat, som åsidosätter sin plikt eller ej längre är behörig attvara advokat. Enväsentlig del av tillsynen över advokatväsendet hänför sig till den disciplinäraverksamheten. Enligt 8 kap. 7 § tredje stycket RB prövas fråga omuteslutning på disciplinär grund, varning eller erinran av samfundetsstyrelse eller, i den mån så bestämts i stadgarna, av annat organ inom samfundet.Styrelsen har enligt 8 § andra stycket i stadgarna att i den omfattning somnärmare anges i 40 §i stadgarna pröva fråga om disciplinärt ingripande mot advokat.Av 14 § i stadgarna framgår att en särskild nämnd har att ta befattning med frågor omdisciplinärt ingripande mot advokat i enlighet med vad som närmare sägs i 40och 42 §§ i stadgarna och att det ankommer på närandenatt besluta om uteslutning, varning och erinran enligt 8 kap. 7 § förstaeller andra stycket RB. Denna nämnd - disciplinnämnden - har funnits sedan år 1964och inrättades för att ge styrelsen nödvändigarbetslättnad i fråga om den disciplinära verksamheten. Av8 kap. 8 § första stycket RB följer att talan motdisciplinnämndens beslut om uteslutning kan föras avden som uteslutits och att JK kan föra talan mot alla beslut av disciplinnämnden.Enligt 8 kap. 8 § andra Prop.1981/82:57 51 stycket RB skall talan i samtliga fall föras genom besvärtill högsta domstolen. 4.2.1 Styrelsens handläggning av disciplinära frågor Enligt stadgar (2, 5, 11 och 17 §§) gäller bl a följande regler angåendestyrelsens sammansättning och arbetsformer. Styrelsen,som väljs av samfundets fullmäktige, bestårav ordförande, vice ordförande samt nio andra ledamöter jämte niosuppleanter. Väljs ledamot eller suppleant i styrelsen till ledamot av disciplinnämnden och mottar han detta uppdrag, skall han frånträda sittuppdrag i styrelsen. Generalsekreteraren ärinte valbar till ledamot eller suppleant i styrelsen. Styrelsen är beslutfördå minst sju ledamöter eller suppleanter för dem ärnärvarande. Omröstning inom styrelsen sker öppet och beslut fattas med enkel röstövervikt. Vidlika röstetal gäller den mening, som ordföranden biträder.Vid val sker dock avgörandet genom lottning. Görs hos anmälan mot en advokat eller uppkommer eljest fråga om disciplinärtingripande mot en advokat upptas ärendetjämlikt 40 § första stycketi stadgarna av styrelsen. Som tidigare nämntshar vidare JK enligt 8 kap. 6 § andrastycket RB befogenhet att hos styrelsen påkallaåtgärd mot en advokat, som åsidosätter sin plikt. Finner styrelsen att åtgärd enligt 8 kap. 7 § första eller andra stycket RB - dvsuteslutning, varning eller erinran - inte ärpåkallad, äger styrelsen avgöraärendet; i annat fall skall ärendet hänskjutastill disciplinnämnden (40 § första stycketi stadgarna). Innan styrelsen fattar beslut i ett disciplinärende skall styrelsen, där inte särskildomständighet Prop.1981/82:57 52 föranleder annat, bereda den advokat ärendet rörtillfälle att yttra sig (41 § första stycketi stadgarna). Advokaten är pliktig att efter anmaning avgeyttrande och att förete de handlingar, som styrelsen ålägger honomatt tillhandahålla (41 § andra stycket i stadgarna); av 52 § i de vägledandereglerna om god advokatsed framgår attadvokaten är skyldig att, utan hinder av dentystnadsplikt som åvilar honom, fullständigt och sanningsenligt besvara framställda frågoroch lämna begärda uppgifter. Disciplinärt förfarande mot en advokat inleds i de flesta fall på grund av att en anmälan mot advokaten inkommer till samfundet. Vanligt är emellertid att styrelsen på anmälan avgeneralsekreteraren upptar ett disciplinärendemot bakgrund av t ex en tidningsnotis eller vad som framkommit vid en räkenskapsgranskning. Det kan också vara pådet sättet, att styrelsen finner attdisciplinär åtgärd mot en advokat kan ifrågasättas i något annat hänseendeän vad som påtalats av den som gjort anmälan. Disciplinärendenahandläggs som regel på följande sätt. Ärendenabereds på samfundets kansli avgeneralsekreteraren och dennes medhjälpare.När en anmälan mot en advokat inkommer delges denne anmälan med anmodan att inkomma med skriftligt yttrande över denna . Tillfälle bereds anmälarenatt avge påminnelser, då yttrandet inkommit. Fortsatt skriftväxling och kommunikation sker regelmässigt till dess parterna inte har något ytterligare som de vill anföra. Det som sagts gäller i tillämpliga delar också i de ärendensom initieras av generalsekreteraren utan att anmälan föreligger. Det är generalsekreteraren som avgör när ett ärende ärberett så att det kan tas upp tillbehandling i styrelsen. Om denne vid sin granskning av handlingarna i ettdisciplinärende kommer till uppfattningen attanmälan inte bör föranleda någon åtgärd av styrelsen, överlämnas 1981/82:57 53 akteni ärendet, tillsammans med generalsekreterarens förslagtill beslut, till två av styrelsens ledamöter eller suppleanter förkontrolläsning. Övriga ledamöter av styrelsen får endast del avgeneralsekreterarens förslag till beslut i ärendet. Om de två ledamöter ellersuppleanter som kontrolläst handlingarna i ärendet delargeneralsekreterarens bedömning att ärendet inte bör föranleda någon disciplinär åtgärd, föredras ärendet vid sammanträde med styrelsen. Därvid säger desom kontroll-läst handlingarna sin mening först. Omgeneralsekreteraren vid sin handlingsgranskning gör den bedömningenatt disciplinär åtgärd eller särskilt uttalande kan ifrågasättas,brukar denne från början skicka ut alla handlingar som är avbetydelse i ärendet till styrelsens ledamöter ochsuppleanter. Det förekommer också att generalsekreteraren i ställetskickar ut en kort promemoria jämte ett urval av handlingarna i ärendet. Självfalletinträffar det att generalsekreterarens bedömning att ett ärendeinte bör föranleda någon åtgärd inte delas av de två avstyrelsens ledamöter eller suppleanter, som fåtthandlingarna i ärendet för kontrollläsning. På samma sätt förekommer det att, sedan generalsekreteraren och desom kontrolläst handlingarna kommit till uppfattningen att ingenåtgärd bör vidtas,någon av övriga ledamöter eller suppleanter vid styrelsens sammanträde harannan uppfattning. I dessa situationer skickas handlingar ut på det sätt somnyss har sagts angående de fall då generalsekreteraren från börjanansett att disciplinär åtgärd eller särskilt uttalande kan ifrågasättas; harärendetbehandlats vid styrelsens sammanträde måste det alltså bordläggas till ett senare sammanträde. Omstyrelsen finner att disciplinär åtgärd kan ifrågasättas, skall den som har nämnts hänskjuta ärendettill disciplinnämnden. En arbetsregel är därvid att,om någon i styrelsen anser att ärendet bör överlämnas till 1981/82:57 54 nämnden, det också skall överlämnas dit. Föratt ett ärende inte skall överlämnas till nämnden måstedet sålunda stå klart fören enig styrelse att det inte kan medföradisciplinär åtgärd. Om styrelsen anser att fallet är principiellt viktigt men att det inte bör föranledadisciplinär åtgärd, kan styrelsen göra ett särskiltuttalande i saken. Omfattningen av styrelsens befattning med disciplinära frågor undersenare år torde i någon mån kunna utläsas av följandestatistik: verksamhetsår 1974 1975 1976 1977 1978 - Hänskjutet till disciplinnämnden 44 53 31 25 48 Enligt stadgar (2, 12, 16 och 17 §§) gäller bl a följande regler angåendedisciplinnämndens sammansättning och arbetsformer. , som väljsav samfundets fullmäktige, består av ordförande,vice ordförande samt sju andra ledamöter. Väljs ledamot av disciplinnämndentill ledamot eller suppleant i styrelsen och mottar han detta uppdrag, skallhan frånträda sitt uppdrag i nämnden.Generalsekreteraren är inte valbar till ledamot av nämnden. Denna ärbeslutför då minst fem ledamöter är närvarande och omröstning inom nämndensker öppet. Då beslut skall fattas äger om omröstning ibrottmål i överrätt motsvarande tillämpning. Prop.1981/82:57 55 Uppkommerfråga om uteslutning ur samfundet, röstas särskilt om detta. För beslut om uteslutningfordras att minst fem ledamöter är ense om denna påföljd. Omstyrelsen i disciplinärende funnit att åtgärd enligt8 kap. 7 § första eller andra stycket RB kan ifrågakomma,skall ärendet som har nämnts hänskjutas till disciplinnämnden (40§första stycket i stadgarna). Har styrelsen funnit att väckt fråga omdisciplinärt ingripande mot en advokat inte föranlederatt ärendet skall hänskjutas till disciplinnämnden,kan JK efter det att han fått del av beslutet hos nämnden påkalla åtgärd motadvokaten (42 § i stadgarna). Befogenheten för JK atthos nämnden påkalla åtgärd mot en advokat föreligger oavsett om JKtidigare initierat ärendet hos styrelsen eller ej. Iärendesom hänskjutits till disciplinnämnden äger styrelsen förordna någon avsina ledamöter eller suppleanter att inför nämnden företrädastyrelsen (40 § andra stycket i stadgarna). Enligt 43 § istadgarna gäller vidare bl a följande. Innan disciplinnämndenfattar beslut skall den advokat, mot vilken anmärkning framställts, få tillfälle attyttra sig över anmärkningen, om inte styrelsen redan gett honom tillfälle tilldetta. I övrigt äger nämnden förordna om den skriftväxling, som kan finnaserforderlig. Advokat mot vilken anmärkning framställts är pliktig att efter anmaning avge skriftligt svaromål, att på kallelsepersonligen infinna sig inför disciplinnämnden och att förete de handlingar, som nämnden åläggerhonom att tillhandahålla. Beträffandedisciplinärendenas behand.ling i nämnden gäller allmänt sett följande. Allaledamöter i nämnden erhåller del av samtliga handlingar i de ärendensom behandlas. I enklare ärenden presenterar generalsekreteraren redan från början förslagtill besl\Jt. I mera komplicerade fall diskuterar nämnden Prop.1981/82:57 56 ärendetinledningsvis på grundval av föreliggande handlingar, eventuellt tillsammans meden promemoria som innehåller sammanställning av sakuppgifter, hänvisning till tillämpliga lagrum, tidigare avgörandenetc. Inte sällan visar det sig under ett ärendes behandling i nämnden att kompletterande yttrande eller uppgifter behöver infordras frånden advokat som ärendet angår. Dennes svar delges som regel anmälaren, vilket kan resultera i ny skriftväxling. Det ärvanligt att mera komplicerade ärendendiskuteras på flera sammanträden innan nämndenfattar beslut. Som nämnts har nämnden möjlighetatt hålla förhör med den advokat mot vilkendisciplinärt förfarande inletts. Så sker t ex iallvarligare fall. Vid sådant förhör biträds den det gällerofta av annan advokat. Vidare brukar anmälarenges tillfälle att närvara och uttala sig i saken; i undantagsfall hörs ocksåuppgifts-lämnare. Någon möjlighet atti övrigt vidta åtgärder för utredningen av ett disciplinärende - t ex genom vittnesförhör - har nämnden inte. Disciplinnämndensverksamhet belyses av följande siffror: Verksamhetsår 1974 1975 1976 1977 1978 disciplinärenden 48 52 32 24 47 - Ej åtgärd 5 6 1-4 - Särskilt uttalande 6 3 12 2 - Erinran 29 27 22 12 28 - Varning 8 14 7 7 13 - Uteslutning - 2 1 3 - högsta domstolen - 2(utan 1(utan 2 (utan bifall) bifall) bifall resp ännu ej Efter besvär av JK harhögsta domstolen avgjort) i ett fall ändrat påföljd från varning till uteslutning. 1981/82:57 57 JK:sgranskning av disciplinärendena sker i grova drag på följande sätt . (Angående tidigare förhållanden, se TSA 1962 s 145 ff och 1971 s 477 ff;dessa redogörelser torde i stor utsträckning ägagiltighet också för den nuvarande ordningen.) JKfår del av protokoll i alla disciplinärenden.Protokollen förs som en förteckning över handlagda disciplinärendenmed hänvisning till de bilagda besluten. Själva besluten kan till innehåll ochuppläggning jämföras med de allmänna domstolarnas beslut ochdomar. Som regel är de alltså utförliga och ger en god bild av vad som förekommit.Disciplinärendena kan härigenom sägas bli föremål för en granskning i sak i egentlig mening från JK:ssida. OmJK anser sig ha anledning att ta del av övriga handlingar i ett disciplinärende,rekvireras akt i ärendet; oftast skickas akten tillbaka tillsamfundet . Anledningen till att JK vill granskaalla handlingar i ett ärende kan vara att t ex den åtgärd sombeslutats av styrelsen eller disciplinnämnden framstår som tveksam. Särskilt gällerdetta om det förelegat olika meningar inom det beslutande organet.Vid sidan av den aktgranskning som JK själv tar initiativ till inträffar detemellanåt att JK från någon enskild person får en framställning omatt klaga över eller närmare granska beslut i ettdisciplinärende. JK brukar på eget initiativ eller på begäran av någonenskild infordra samfundets akt i uppskattningsvis av ärendena. Endasti få fall har styrelsens beslut i ett disciplinärendelett till att JK begärt att ärendet skall hänskjutas till disciplinnämnden.Detsamma gäller om besvär över nämndens beslut till högsta domstolen. Det harvidare sällan förekommit att JK hos styrelsen påkallat Prop.1981/82:57 58 åtgärd mot en advokat; det har i varje fall inte inträffatunder nuvarande JK:s tid. I det sarmnanhanget kan nämnas attdet inträffar att enskilda personer gör anmälningarfrån början hos JK. I sådana fall hänvisasanmälaren att vända sig till eller också vidarebefordrasdennes anmälan dit, eftersom det ärsamfundet som utövar tillsynen över advokaterna. Dettotala antalet advokatärenden - således även andra ärenden än disciplinärenden i den mån sådana förekommit -som JK handlagt framgår avnedanstående siffror. Verksamhetsår 1974 1975 1976 1977 1978 Isammanhanget bör påpekas att styrelse och disciplinnämnd anses- med hänsyn till den offentligrättsliga regleringen av advokatväsendet -fullgöra myndighetsutövning vid utövningen av sina disciplinärabefogenheter. I denna verksamhet står därför enligt lagen (1975:1339) om justitiekanslernstillsyn ledamöterna i dessa organ också underJK:s tillsyn. 4.4 Högsta domstolens handläggning Enligt56 kap. 14 § RB äger reglerna om besvär mot hovrättsbeslut motsvarande tillämpning i fråga om besvär mot disciplinnämndens beslut. Vid högstadomstolens handläggning av de nu aktuella besvärsmålen gälleremellertid följande avvikelser. Den som vill anföra besvär motdisciplinnämndens beslut skall från dendag, då han erhöll del av beslutet, inkomma med besvärsinlagatill högsta domstolen. Om inte särskilda skäl föranleder annat, skall klaganden och, då talan förs av JK,ävenmotparten höras muntligen i högsta domstolen. Prop.1981/82:57 59 tillfälle attinkomma med skriftlig förklaring och att yttra sig, då part hörsmuntligen. 4.5 Sekretess och information Ifråga om rättigheter och skyldigheter att offentliggörauppgifter i samfundets disciplinära verksamhet innehåller stadgarna följandebestämmelser (41, 43, 44 och 47 §§). Engenerell tystnadsplikt gäller för ledamot och suppleant i styrelsen, ledamot idisciplinnämnden samt generalsekreteraren i fråga om vadde på grund av advokats skyldighet att lämna uppgifter och tillhandahålla handlingarerfarit om denne och hans verksamhet. Styrelsensbeslut i fråga om disciplinär åtgärd mot enadvokat skall tillställas advokaten, och disciplinnämnden;har ärendet upptagits på grund av anmälan skall också anmälaren erhålla del av beslutet, såvida haninte återkallat anmälan. Disciplinnämndensbeslut skall tillställas den advokat mot vilken anmärkningframställts, JK och styrelsen. Har ärendet upptagits på grund av anmälan skallockså anmälaren erhålla del av beslutet, såvida haninte återkallat anmälan. Meddelande om att en advokat tilldelatsvarning eller erinran får inte lämnas annan än nu har sagts. Beslutvarigenom advokat uteslutits ur samfundet skall, så snartbeslutet går i verkställighet, delges samfundets ledamöter ochde allmänna domstolarna. Har beslut om uteslutning upphävts,skall även meddelande om detta lämnas samfundets ledamöter och de allmännadomstolarna, om beslutet tidigare delgetts dem. (Delgivningen sker i praktikengenom en cirkulärskrivelse från samfundet, som dock inte innehåller skälen förbeslutet.) Prop.1981/82:57 60 För sekretessfrågorna ärockså av betydelse vilka uppgifteradvokatsamfundets beslut innehåller.Stadgarna säger på denna punkt att disciplinnämndensbeslut om uteslutning, varning eller erinran skall ange de skäl på vilkabeslutet grundas.