prop · G50399 · 1981-12-31 00:00:00 — - Länsgrusregister- massdatabanker - sammanställs av befintliga uppgifter om produktionoch tillgångar av grus och alternativa material. (Se avsnitt 2.3.3.) , , delegationen för samordning avhavsresursverksamheten, fiskeriintendenten i mellersta distriktet,länsstyrelserna i , , , , ,, , , och , , ,och samt och kommuner tillstyrkersamfiiga förslag om grusförsörjningsplanering. anser att de förslag som utredningenlämnar i denna del bör kompletteras och preciseras på ett antal punkter. har vissa invändningar och egna förslag när del gällergrusförsörjningsplaneringen. i , IVA ochSveriges år tveksamma till förslagen bl. a. med tanke på deresurser som krävs för ett genomförande. Flera länsstyrelser påpekar att resursförstärkningarbehövs för ett genomförande av förslagen. i anser att förslagen kräver enplanering som mer inriktas på en hushållning med naturresurserna. Del i sin turkräver sannolikt omprioriteringar hos såväl länsstyrelse som kommun. i tycker att det är viktigtatt kommunerna analyserar tillgång och konsumtion för att därmed så rationelltsom möjligt kunna utnyttja tillgängliga fyndigheter. Med de resurser somlänsstyrelsen har kan myndigheten inte spela någon aktiv roll idetta arbete. Möjligen kan samrådsvis delta i kommunernas arbeteoch sedermera göra någon form av översikt beträffande länets grusförsörjning.Länsstyrelsen i pekar pä möjligheten att ge kommunerna ökatansvar vad beträffar naturvårdslagens reglering av täktverksamhet. i anser att det börankomma på att i samråd med berörd kommun besluta om utarbetandeav regionala och kommunvisa grusförsörjningsplaner. kommun efterlyser mer bestämda regler förgrusförsörjningspla-neringens bedrivande, speciellt när det gäller samverkankommuner emellan och mellan kommun och företag. Att lita på att länsstyrelseni delta fall Prop.1981/82:99 232 skulle ha särskilda drivande och sammanhållandemöjligheter förefaller inte realistiskt enligt kommunen. Länsstyrelserna i och län anser attfinansieringen av grusförsörjningsplaneringen bör ske via den avnalurvårdskommittén föreslagna täktavgiften. Flera länsstyrelser pekar på behovet att kunna styratäktverksamheten, dels så att inte fler takter än nödvändigt är öppna samtidigtoch dels så att materialets kvalitet anpassas till användningskravet. En annansynpunkt som framförs är att det är angeläget att inte fyndigheter i onödanlåses genom annan markanvändning. Länsstyrelsernai Värmalands och anser att dessa synpunkter kan tillgodoses meden bättre tillgång på kunskap om naturtillgångarna saml produktion ochkonsumtion. Länsstyrelsernai , och understryker behovet av enlagstiftning som möjliggör en övergripande planering av och hushållning medlandets naturresurser. Länsstyrelseni skriver att ett av skälen till att grusförsörjningsplaneringenhittills varit bristfällig är att gällande lagstiftning inte ger någonmöjlighet att beakta hushållningsaspekter vid prövningen av täktärenden. Enskärpt lagstiftning enligt naturvårdskommitiéns förslag är därför ett villkorför att den föreslagna planeringen skall få avsedd effekt, säger . ,länsstyrelserna i och samt IVA understryker behovetav ny lagstiftning för att underiätta en samordning av täktverksamheten, t. ex.enligt naturvårdskommitténs förslag beträffande täktsamverkan. För att fullt utkunna användas till avsett syfte torde, enligt i ,de styrmedel som står till buds ej vara helt tillräckliga. Med stöd avgällande lagbestämmelser finns ej alltid möjlighet att ge ett täktom-råde denur naturvårds- och resurshushåUningssynpunkt lämpligaste utformningen i lägendå skilda markägares intressen inte kan samordnas. För att lösa detta problembör, enligt mening, naturvårdskommitténs förslag om attanläggningslagen skall kompletteras med bestämmelser som gör det möjligt attåstadkomma en sakrättsligt bindande samverkan mellan flera fastigheter förtäktverksamhet genomföras. i och iJämtlands län föreslår att gäUande skattelagstiftning i detta sammanhang sesöver, bl.a. för att täktverksamheten skall kunna bedrivas snabbt ochrationellt. kommun tycker inte att utredningen har klargjort hurinformationen skall ske rörande grustillgångarnas resurs- ochkvalitetsförhållanden. Enligt kommunens uppfattning är det mycket väsentligtatt skapa ett informationssystem som blir smidigt och lättUlgängligl förgrusförsörjningsplaneringen. Eftersom denna planering skall ske i olika nivåerfår heller inte sekretessbestämmelser hämma erforderlig information ned till Prop.1981/82:99 233 det kommunala planet. Kommunen skriver också att det börunderstrykas att det är viktigt att uppgifter från de regionalagrusförsörjningsplanerna och länsregistren samt frän olika statliga verk kaningå direkt i den kommunala planeringen. Flera länsstyrelser och kommuner tar upp användningen aversättningsmaterial. De anser att en ökad användning av krossmaterial ochbättre tillvaratagande av skrot- och sprängsten och olika typer av avfall börstimuleras. Som exempel pekar man på att en massbalansering eller t. o. m. enutvinning av grusmaterial ofta kan ske i samband med bebyggelseexploatering.Även Lunds universitet tar upp frågan om massbalansering och skriver att denteknik att beräkna och balansera massor i samband med vägbyggen, som utprovatsi vårt land, med stor framgång borde kunna bli ledstjärna för planeringen avden framtida utvinningen av naturgrus och ersättningsmaterial härtill, isynnerhet inom brislområdena. , vattenöverdomstolen, några länsstyrelser samlLunds universitet understryker att det är angeläget att undersöka möjligheternaatt bättre utnyttja befintliga takter genom täkl under grundvattenytan. Manvill dock att effekterna av sädana uttag undersöks noga och särskilt riskernaför grundvattnet. av ärdock ytterst tveksamt till en exploatering av grustillgångar undergrundvaltennivån på grund av att nackdelarna vid en sådan exploatering alltförofta är så påtagliga. anser att det är av största betydelse attdet i "hushållningsplanen" beaktas, att export av grus till utlandetinte fär en sådan omfattning att tillgången på gruskvantiteter för regionenseget behov snabbi kommer au minska. i har uppfattningen att detär angeläget att möjligt få fram regionala och i vissa fall även lokalagrusförsörjningsplaner. Därmed kan en företags- och miljömässigt rationellstyrning av grusutvinningen ernås. Del är därför enligt ejtillfredsställande att behöva avvakta så som upp till innanlämplig datorteknik tagits fram samt databank, inventeringar, resurskarteringaretc. anser alt en strävan bör vara attåstadkomma en planeringsform som tar fasta på förslag ochprimärkommunernas grundläggande ansvar för och centrala ställning vad gällerfysisk planering. Enligt förbundets bedömning ligger föreliggande förslagbeträffande grusförsörjningsplanering inte i linje med dessa grundläggandeprinciper och därför kan landstingsförbundet inte tillstyrka utredningens förslagi denna del. anser i likhet med utredningen atten planering för hushållning med grus- och sandtillgångarna behövs. Ettlämpligt sätt att få med både land- och havsbaserade grus- och sandtillgångar i Prop.1981/82:99 234 samhällsplaneringen är att föra in dem i kommunernasplanering. I den marköversikt som föreslås i den nya kanäven frågor om grusförsörjning behandlas och avvägas mot andra intressen, t.ex. naturvården. Grusförsöijningen bör bedömas tillsammans med övrigaplaneringsfaktorer i marköversikten. (Se också avsnitt 1.1, där bl. a. landstingsförbundelsoch Svenska kommunförbundets svar redovisas mer utförligt.) i och IVA vill attutredningens förslag kostnadsberäknas. skriver beträffande regionalagrusförsörjningsplaner att en fördel med en sådan planering förmodligen är bättre tar hänsyn till potentiella grustäkter i kommunernas planering av markanvändning.I övrigt anser att man bör undvika att bygga upp en storadministration för försörjningen med en relativt vanlig råvara som grus. Utredningen föreslår att kommunvisa grusöversikter avenkel typ sammanställs för att grusfrågorna skall kunna beaktas vid fysiskplanering på nivå. Förslaget om kommunvisa grusöversikter anknyter tUlden form av marköversikter som av föreslås i ny plan-ochbygglag. Detta förslag tillstyrks bl.a. av ,domänverket, länsstyrelserna i , , ochKopparbergs län, och LRF. , lantmäteriverket och anser inte alt särskilda kommunvisa grusöversikter behövs,utan hänvisar i stället till förslaget till ny plan- och bygglag (Se ävenavsnitt 1.1 och 2.3). finner det högst önskvärt attgrusöversikter enligt utredningens förslag sammanställs för bristregioner spmNorrköping, men anser detta knappast vara nödvändigt i kommuner med rikagrusfillgångar. och länsstyrelserna i och Örebrolän påpekar att det är angeläget att upprätta kommunvisa grusöversikler så i den kommunala planeringen inle onödigtvis "låser"betydelsefulla grusfyndigheter genom bebyggelse eller annan form avianspråktagande. tillstyrker att kommunalagrusförsörjningsplaner upprättas, men påpekar att detta kräverytteriigare planeringsresurser. i län anser att utredningensbeteckning "av enkel typ" inte får innebära att grusöversikterna blirmindre noggranna än tillgängliga inventeringsuppgifter avseende grus ochlikvärdigt material. Genom grusöversikter kan "grustäktsintresset"beaktas i den fysiska pla- Prop.1981/82:99 235 neringen så att utvinningen av grusmaterial sker innanmarken används för annat ändamål. EnUgt uppfaUning erfordras deldock någon form av reglering liknande naturvårdskommitiéns förslag tillbehovsprövning för att dessa kommunvisa grusöversikter skall kunna verkastyrande på täktverksamheten. anser att kommunen bör få ett bättregrepp än över täktverksamheten och därmed kunna styralokaliseringen av nya takter. avstyrker förslaget att upprättasärskilda kommunvisa grusöversikter som komplement till den föreslagna plan-och bygglagens marköversikt. Däremot är det viktigt att grusfrågorna inarbetasi kommunöversikt och kommande marköversikt. Detta bör bäst kunna ske motbakgrund av regionala grusförsörjningsprogram. Dessa bör utarbetas i samverkanmellan kommuner, företag och länsstyrelser och utgöra ett underlag för denvägning av grusförsörjningsintresset mot andra markanvändningsintressen somskall ske i den kommunala fysiska planeringen. i anser att kommunvisaplaner enbart bör utarbetas när berörd kommun anser att sådana behövs. mening bör "grusöversikt" i detta sammanhangbetraktas mol bakgrunden av den förnyelse av plan- och byggnadslagstiftningensom sker genom bl.a. förslaget till ny plan- och bygglag. "Grusöversikt" kan vara ett av många sektorunderlag som behövs förutarbetandet av marköversikt och också en konkret form att kommuntäckanderedovisa olika grusinventeringar. LMV finner det därför tveksamt, omgrusöversikten skall institu-tionaliseras som ytterligare ett självständigtplandokument. Utredningen föreslår att regionala grusförsörjningsplanerupprättas i större tätortsregioner för att möjliggöra bättre hushållning medkvalitetsmaterial, för att klargöra förutsättningarna för och konsekvensernaav olika lokaliseringar av bergtäkt- och bergkrossanläggningar samt grusterminaler,och för att underlätta genomförandet av åsvårdsplaner m. m. Av dem som särskilt yttrat sig om delta förslag är statensvägverk, länsstyrelserna i , , , Kopparbergsoch samt positiva. och i län anser attregionala grusförsörjningsplaner är motiverade endast i bristområden där,enUgt , bristsituationen på grusmaterial kan tvinga konkurrerandeföretag att samarbeta. anser det onödigt att tillskapa enregional organisation för att få fram en hushållningsplan, att omhändertarestprodukter, att genomföra åsvårdsplaner samt att klarlägga förutsättningarför och konsekvenser av bergkrossanläggningar och grusterminaler. Vissa av dessauppgifter kan varje kommun klara självständigt, tycker . 1981/82:99 236 Länsstyrelserna i och läntillstyrker förslaget om regionala grusförsörjningsplaner, men påpekar attutredningen inte ger förslag på vem som skall ansvara för upprättandet avsådana planer och hur detta arbete skall finansieras. Det är länsstyrelsernasuppfattning all länsstyrelserna som regionala myndigheter bör ansvara för dessaplaner. i län tillägger att finansieringen avarbetet med såväl kommunvisa grusöversikter som regionalagrusförsörjningsplaner bör ske via den av naturvårdskommittén föreslagnatäktavgiften. Även för genomförandet av en regional grusförsörjningsplanerfordras formell behovsprövning eller liknande för att stimulera användningav alternativ till grus, t. ex. skrotslen och sprängsten. i anser att den regionalagrusförsörjningsplaneringen kommer att ha stor betydelse eftersom enändamålsenlig hushållningsplanering ofta når över kommungränserna. i län anser att de regionalagrusförsörjningsplanerna om möjligt bör samordnas med det inventeringsprogramavseende tillgångarna som föreslår. skriveratt i ett läge med risk för grusbrist inom vissa områden och stigandetransportkostnader är det vid upprättande av markanvändningsplaner väsentligtatt väghållare och andra grusförbrukare tillförsäkras material på samma villkorsom andra intressen. En förutsättning för att olika intressen skall kunna vägasmot varandra torde vara att regionala försörjningsplaner upprättas. Se även statens planverks kommentarer under punkt 2.3.1. 2.3.3 Länsgrusregister som utvecklas till massdatabank Utredningen föreslår att länsgrusregister på siktmassdatabanker sammanställs av befintliga uppgifter om grusproduktion,grustillgångar i befinfliga takter, tillgängliga volymer av sprängsten,schaktmassor och restprodukter. Endast ett fåtal remissinstanser har yttrat sig om dennafråga. Bland dessa är samt länsstyrelserna i ochKristianstads län positiva tiU förslaget. anser att upprättandet av länsgrusregister äronödigt. Länsstyrelserna i och tvivlar påmöjligheterna att få tUl stånd ett sådant register med hänsyn till de resursersom krävs. påpekar att frågan om upprättandeav massdalabanker är myckel komplex. anser att upprättandet av ettlänsgrusregister i varje län för naturgrus, sprängslen, schaktmassor,restprodukter m.m. förefaller att kunna avsevärt underlätta hushållningen meddessa material. För detta ändamål krävs dock personalförstärkning vidlänsstyrelserna. Prop.1981/82:99 237 Länsstyrelsernai och län tillstyrker utredningens förslag tilllänsgrusregister och påpekar att under förutsättning att elt fungeranderapporteringssystem genomförs kan lagring och bearbetning av materialuppgifterske genom data utan att arbetsbelastning ökar nämnvärt. anser alt frågan om upprättande av massdatabanker saml dessasförhållande till länsstyrelsernas grusinventeringsdata, SGU:s grusuppgifter m.m. är mycket komplex. Förberedelser för testkör-ning av en massdalabank förvissa områden i pågår f. n. med ekonomiskt stöd från (). Arbetet sker i samråd mellan konsulten, , SGU,BFR, kommunförbundet och i . Domänverketanser att upprättandet av ett länsgrusregister verkar vara en onödig åtgärd sommöjligen kan vara av teoretiskt intresse men knappast av något störrepraktiskt värde. Enligtlänsstyrelsen i skulle ett sådant register vara motiverat urhushällningssynpunkt, men ifrågasätter starkt möjligheterna attfå till stånd ett sådant enligt utredningens förslag och inom ramen förlänsstyrelsens resurser. Enda möjligheten torde vara att registret införs pådata. anser att frågan om ett länsgrusregister bör ytteriigareutredas, varvid särskiU bör studeras hur kontinueriigl kartläggning avtillgängliga volymer schaktmassor m. m. skall kunna ske. Länsstyrelseni menar att utredningens förslag om ett länsgrusregister ioch för sig är önskvärt för all kunna bedöma behovet av nya takter och för attge service åt täktföretagen beträffande aktuella översikter om tillgångarna påmaterial. Behovet av ett grusregister varierar dock inom länet. Med hänsyn tilldetta och rådande budgetläge kan det övervägas att begränsa grusregistret tillatt omfatta enbart större gruspro-duktonsområden och områden med brist pånaturgrus. 2.4Forsknings- och utvecklingsverksamhet samt utbildning - Inventeringsmetodiken, särskiltför alternativa material, samt metodiken för prospektering i komplexageologiska bildningar utvecklas. - Forsknings- ochutvecklingsarbete bedrivs för att dels förbättra utvin-ningslekniken, specieUtvad gäller automatisering, dels införa ny teknik t. ex. i samband med läktunder grundvattenytan. - Metoder för säkrare ocheffektivare materialprovning, dels förprovning, dels produktionskontroll,utvecklas. - Utbildningen i materialkunskapförbättras på alla nivåer för att uppnå att "rätt material används på rättplats". Kursmpment eller särskilda kurser bör anordnas vid utbildningsåväl på gymnasienivå som på universitets- och högskolenivå. Särskildafortbildningskurser av den typ Prop.1981/82:99 238 som nu arrangeras av krävs fördels handläggare vid kommunala och stafliga organ, dels personal i grusbranschen. Samfiiga remissinstanser som yttrat sig om dessa förslagtiUstyrker dessa, bl. a. , , domänverket, Umeåuniversitet, forskningsrådsnämnden, fiskeriintendenten i mellersta distriktet,länsstyrelserna i och , , , ,och , , Industriförbundsamt LO. Flera remissinstanser har särskilt påpekat vikten av attförslagen om utveckling av inventeringsmetodiken och utbildning imaterialkunskap genomförs. stöder utredningens förslag, särskillutveckling av inventeringsmetodiken och utbildning i materialkunskap. Det ärangeläget att alla naturformationer som blir föremål för läkt i förväginventeras och dokumenteras. § 42 i naturvårdslagen borde tillämpas i samtligatäktärenden som berör icke exploaterade grusformationer. I takt med attdetaljerade grusinventeringar görs, kan kravet på dokumentation enligt § 42mildras. anser att ett utökat samarbete mellanuniversitetens geovetenskapliga institutioner och SGU jämte länsstyrelsernavore önskvärt för att vidga kännedomen om våra naturresurser, inle minstnaturgrus. i anser att formerna församarbetet mellan myndigheter och exploateringsintressen vid olikautvecklingsarbeten behöver klarläggas. Många remissinstanser tar upp frågan om resurshushållning,bl. a. påpekas vikten av att bättre ta till vara olika kvaliteter och attstimulera användningen av ersättningsmaterial. Länsstyrelserna i och , kommunoch efteriyser förslag beträffande forskning ochutveckling om ersättningsmaterial och åleranvändning. Länsstyrelserna iBlekinge och framhåller vikten av att kvalitativt värdefulltmaterial inte bara utnyttjas så att det kan återanvändas, utan också så attåleranvändning lätt kan utnyttjas för kvalificerade ändamål. De anser attforskningen bör inriktas på hur primäranvändningen skall ske för att så långtsom möjligt bibehålla kvalitet, kvantitet och tillgänglighet. samt länsstyrelserna i ,, och vill att en översyn av frågan omkvalitetsnormer för användning av ersättningsmaterial tas upp som ett forskningsprojekt.Statens naturvårdsverk skriver bl.a. att till rapportens förslag om forskningm. m. bör enligt verkets mening fpgas ett översynsarbete gällande normer förmaterial till bygg-, väg- och anläggningsarbeten. Prop.1981/82:99 239 3 Allmänt om marin täktverksamhet Häråterges övergripande synpunkter och frågor som inte direkt berör något enskiltförslag, såsom omfattningen av marin täktverksamhet nu och ,planeringen av undersökningsarbeten och resursutnyttjandet, effekterna av maringrustäktsverksamhet samt teknik, forskning och utveckUng och utbildning avmaringeologer. Det råder delade meningarbeträffande omfattningen av marin täktverksamhet inom den närmaste framtiden.T. ex. anser STU och i att sand- och grusmaterialfrån havsbottnen kommer att bli ett realistiskt aUernativ inom en icke avlägsenframtid, främst när det gäller grusförsörjningen inom de regioner av landet därdet landbaserade materialet håller på att sina. IVA, domänverket och CementaAB m.fl., anser dock att omfattningen är mycket liten. Enligt domänverket årgrustillgångarna på land, inte minst under grundvattenytan, fortfarande såbetydande att den täktverksamheten därför inte blir konkurrenskraftig inågon större utsträckning . IVA anser inte att utredningenvisat att behov föreligger att igångsätta marin täktverksamhet utöver vad somgörs . anser att inventeringar och undersökningar bör begränsastUl de lokala, mycket små områden som behöver tas i anspråk inom överskådligtid. Gotlandskommun anser att såväl länsstyrelse som kommun bör få ett ökat inflytande vidplaneringen av både undersökningsarbetena och framför allt resursutnyttjandeav havsområdena runt kusten, eftersom de framtida regionalpolitiska effekternaav ett ökat utnyttjande av de resurserna är svårbedömbara. Sjöfartsverketefterlyser en mer samlad utgångspunkt i behandlingen av sand- ochgrusförekomster inom landet och föreslår att havsresursdelega-tionen skallmedverka till en sådan översikt när det gäller utvinning på havsbottnarna. Umeåkommuns grundinställning till marin grustäktsverksamhet är restriktiv, medanledning av att kunskaperna om konsekvenserna för miljö, fiske och friluftslivav sådan täktverksamhet är för otillräckliga för att möjliggöra enplanering. Kommunen instämmer dock i utredningens uppfattning om att det ärviktigt att påbörja kartering och erforderliga fältunderöskningar avhavsbottnen. pekar på risken att marin täktverksamhet tas upp istor skala innan en ordentiig miljöeffektsbedömning av sådan verksamhet gjorts,bara därför att företagen söker sig undan en miljöppinipn på land. Fleraremissinstanser yrkar på att frågan pm uppfordringsanordningarnasmiljöpåverkande effekter skall granskas i samband med att ansökningar pmtillstånd till läkt prövas. anger att ingen av dekonventionella typerna av uppfordringsverk konstruerats med tanke på Prop.1981/82:99 240 skonsamhet mot naturen. Fiskeriintendenten i mellerstadistriktet menar att internationellt samarbete borde tas upp här, eftersomflera andra länder ligger före när det gäller själva metodiken. Fiskeriintendenten i mellersta distriktet föreslår attäven tekniska frågor, t. ex. utvinningsmetoder, tas upp blandforskningsuppgifterna. viU att staten skall medverka aktivtvid framtagning av materiel i form av mudderverk, sandpråmar etc. som måste skeinnan täktverksamheten kan få någon större omfattning i . LO anser attstaten kan stödja framtagning av utrustning på forsknings- och prototypplanet,medan i övrigt kostnaderna bör bäras av respektive företag. Beträffande behovet av elt modernt havsgåendeforskningsfartyg meddelar havsresursdelegationen att den avser att skapa enöverblick över fartygsbeståndet och behovsfrågan genom en enkätundersökning somhåller på att slutföras. I avvaktan härpå säger sig delegationen inte varaberedd att tillstyrka anskaffning av specialfartyg för här ifrågavarandeändamål. Havsresursdelegationen diskuterar också långsiktigutvecklingsstrategi och statligt företagsengagemang när det gällerhavsforskning och havsteknik. Delegationen anser att havsresursverksamheten ärav påtagligt intresse för svensk export om vi kan utveckla nya metoder och nyteknik. Del finns en viss hemmamarknad, vilket behövs som stöd för tidskrävandeutveckling, och en växande internationell marknad för kvalificerad teknik pågrundare vattenområden. Ett långsiktsmedvetet utnyttjande av de möjlighetertill exportfrämjande åtgärder som härvidlag kan stå till buds ser delegationensålunda som en angelägen fråga att pröva. Havsresursdelegationen bedömer detsom angeläget att man också beaktar de möjligheter som kan finnas i dettasammanhang att lyfta svensk vetenskap och teknik genom en långsiktsmedvetensamplanering med berörda forskningsinstitutioner och företag. anser att stordrift i princip innebärekonomiska och eventuellt även vissa ekologiska fördelar, men att dettaförutsätter en betydande export av processade sortiment. diskuterarmöjligheten att basera stordrift med allt vad därtill hör på flytande mobilaenheter. En utredning av dessa möjligheter skulle kunna vara av intresse förnågot svenskt skeppsvarv, där en omställning till tillverkning av sådanaenheter skulle kunna ske, förutsatt att sådana mobila enheter också kan säljasutomlands.