prop · G503111 · 1981-12-31 00:00:00 — Enligt SIL, KLYS ochVästerbottens läns landstings utbildnings- och kulturnämnd, är det statenskulturråd som bör följa utvecklingen på medieområdet. Även RRV menar attkulturrådet bör kunna ges denna uppgift, om den inte anses lämplig att föriäggalill . Vid sidan av kulturtådet nämner som exempel på ett lämpligt organ. anseratt uppgifterna bör anförtros åt , medan förutom ALBockså nämner Svenska FilminstUutet och statens kulturtåd. TCO pekar på SR:sansvar på detta område. SR:s uppfattning är att resurserna för uppföljning avmedieutvecklingen inle bör centraliseras. behövs en referensgrapp med före trädare för avnämargmpper såsom folkbiblioteken, folkbildningen och skolorna. NBV betonar vikten av samverkan med bl. a. studieförbund och folkrörelser. ' Vadbeträffar kostnader och finansiering på videogramområdel stöder flertaletremissinstanser utredningens förslag om en särskUd skatt på videoutrastning ochkassetter. Endast SAF, IFPI, Radio- och Hemelektronikleverantörer,och avstyrker förslaget, bl.a.med hänvisning till att man i svensk skaltepoUtik strävar efter att avvecklapunktskatter. Videotekningenhar närmast karaktären av lyxartikel anser rektorsämbetet vid universUet,och nyttjandet bör därför så långt som möjligt göras självbärande. LO,SIL och NBV anser att utbildningsväsendet bör undantas från avgtfter på videoutrastning. Mankan inte acceptera att videogramtekniken ger hörselskadade nya skatter utan attde får full tillgång till tekniken menar ochHörselskadade Barn. anser att inkomsterna från videogramavgtf-terna bör användasför stöd fill produktionen av videogram på teckenspråk. Liknande åsikterframförs av TPB, HCK och läns landstings utbildning och kuUurnämnd. RRVanser att det inte föreligger några principiella invändningar mol all avgtfter ochskatt tas ut men kan inte ansluta sig till tanken att sådana avgtfter ochskatter specialdeslineras som utredningen föreslår, den skaU gå in på budgetensinkomstsida och bU föremål för budgetprövning i vanlig ordning. Det finns inteheller bärande skäl för alt förslaget om ell statligt Prop.1981/82:111 160 engångsbidrag för videoutrastning skall kunna utgå tillideella organisationer utomlands, och därför avstyrker RRV förslaget. Svenska utlandsskolors förening framhåller att detföreslagna engångsbeloppet på lOOOOkr. till stöd åt missions- och bislåndsslafionersaml utlandsskolor troligen inte är tillräckligt. Däremot finner Svenska Missionsrådetde föreslagna finansieringsvägarna vara tillfredsställande. anser att merparten av deförväntade intäkterna från en videoavgift bör tillföras den svenska filmen.Biografen är den sektor av den tradionella medieindustrin som kommer hårdastalt drabbas av den s.k. videovågen. Del vore eventuellt också motiverat med ensärskild avgift på hyrvideofilmer som stöd till biograferna. delar utredningens uppfattning att uppbyggnaden av delcentrala registret bör finansieras av staten. Givetvis bör möjligheterna alldelfinansiera driften med ett uttag av avgifter från användarna undersökasnärmare. Principerna för avgiftsuttaget bör klargöras närmare i en fortsaltutredning. Även delar utredningens uppfattningatt anmälan till registret skaU vara avgiftsfri. Avgtflsbeläggning i anslutningtill kalalogul-tag eller on line-sökning kan ske enligt beprövad teknik inomBUMS/ LIBRIS. FilmCentrum anser att en högre avgift bör kunna tas ul på utomnordiska' program för att stödja en inhemsk produktion och för alt i någon mån motverkade ojämlika konkurrensvillkor som råder. För alt delta inte skall slå mot kvalilelsvideogrammåste förslaget kompletteras med ett importstöd tUl dessa. Utredningens förslag all finansiera videogramverksamhelengenom en avgtfl på bibliotekens utlåning stöds av SAF, som annars befararytterligare minskal publikunderlag för biograferaa, och LRF. Negativa fiUförslaget om avgift är bl.a. barnfiilmrådet, folkbiblioteksutredningen, , DIK-förbundetoch läns landstings utbildnings- och kulturnämnd. TCO framhåller attfolkbiblioteken av kultur- och fördelningspolitiska skäl, bör tiUhandahållaavgiftsfria kvaUletsprodukter. Lö, KLYS, , SAB:sspecialgrupp för barn- och tonårsverksamhet, Film-Centrum, kommuns kuUurnämndoch varnar för att en avgift skuUe kunna skapa ettprejudikat för att också införa avgift på boklån. 1981/82:111 161 Statenoch filmbranschen (företrädd av , , Föreningen , Sveriges Filmuthyrareföreningu. p. a. och Föreningen ) bildade genom avtal den 6mars 1963 - det s.k. filmavtalel -sltflelsen Svenska Filminsfitulet. I avtalettog parterna in dels bestämmelser om stiftelsens ändamål, organisation ochverksamhet, dels en överenskommelse om att verksamheten skulle bekostas med entioprocenlig avgift på biljettintäkterna vid biografer som anordnade mer än femföreställningar . Sedanstaten sagt upp avtalet tiU upphörande , har parteraa fört förhandhngarom sttflelsens fortsatta verksamhet och om fömtsättningarna för att i liknandeavtalsbestämda former fortsätta samarbetet. Parterna har härvid konstaterat attstiftelsens insatser för svensk filmproduktion och i övrigt på filmens områdevarit fill gagn för filmkonstens bestånd och utveckling i landet. Parterna hardärför ansett att sttflelsens verksamhet bör fortsätta. Medhänsyn tiU videogramteknikens ökade betydelse för produkfion, spridning ochvisning av film har också videobranschen genom föreningen deltagit iförhandlingarna. Parterna - staten, de ovannämnda företrädarna för filmbranschen och föreningen - är ense omall stiftelsen skall bestå. De är vidare ense om attstiftelsen skall ha fill ytterligare ändamål dels att öka intresset hosallmänheten för film, dels alt främja spridning och visning av värdefull film,och dels att följa den tekniska utvecklingen vad gäller produktion och visningav film, att verksamheten skaU bekostas, förutom med biografavgifier, med avgtfterpå inspelade videogram, att statsbidrag även i fortsättningen bör utgå tillstiftelsen samt att villkoren för verksamheten skaU utformas så att en effekfivoch överblickbar medelsförvallning kan komma lill stånd. Parternaär vidare överens om all verka för alt förelag inom film- och videobranschernamedverkar fill all värdefulla filmer når en vid spridning. I deltasyfte bör branschernas avtalsparter verka för att - ett kommersieUt utbud avvärdefulla filmer finns tillgängligt i videogramform över hela landet, - värdefulla filmer påkommersiellt rimliga villkor ställs till förfogande för kvalitelsfilmvisningaroch att situafionen på mindre orter därvid särskUt beaktas, - biografer på kommersielltrimliga viUkor ställs lill förfogande för kvalitelsfilmvisningar som anordnasav annan än biografägaren. Prop.1981/82:111 162 Parterna har samrått med stiftelsen och Filmägarnas KonlrollbyråAktiebolag, vilket sistnämnda bolag har undertecknat avtal. Mot dennabakgrand har parterna 1. svenska staten, ,Folkets , Föreningen , Sveriges Filmuthyrareföreningu.p.a. och Föreningen (nedan gemensamt kallade filmbranschen)och 3. föreningen (nedan kaUad videobranschen) träffat följande avtal om den fortsatta verksamheten hosstiftelsen . 1§ Stiftelsen skall ha liU ändamålalt främja värdefull svensk filmproduktion, att öka intresset hos allmänhetenför film, att främja spridning och visning av värdefull film, att följa dentekniska utvecklingen inom filmens område, att främja artistisk och tekniskutbildning saml forskning inom filmens att direkt eller i samarbete med folkbildningsorganisalioner,filmstudior och andra sammanslutningar sprida kunskap om filmen, att medverka till bevarandet av filmer och material avfilm och kulturhistoriskt intresse, att verka för internationeUt samarbete i här berördaavseenden, att inom och utom vid behov företräda filmensintressen, saml all i övrigi verka för ändamål inom filmens område. Stiftelsen skall förvalta de avgifter som inflyter liUföljd av detta avtal saml de medel som tillfaller stiftelsen genom dessverksamhet eller eljest, allt för de ändamål som anges i denna paragraf. Stiftelsens verksamhet leds av en styrelse. Dessutom finnsett förvaltningsråd och vissa nämnder för särskilda ärenden. Stiftelsen harvidare en verkställande direktör. Med film avses i detta avtal även videogram i alla de faUdär det är praktiskt lämpligt och motiverat. Styrelsen skall bestå av sju ledamöter jämte tresuppleanter, utsedda av regeringen, som tiUika utser styrelsens ordförande. 1981/82:111 163 Styrelsens ledamöter och suppleanter skall utses för entid av högst i sänder. Den som varit ledamot under två mandatperioder får utses lillledamot för ytterligare en period endast om särskilda skäl föreUgger.Motsvarande gäller suppleant. Styrelsen utser inom sig vice ordförande. 5§ Styrelsen skall ha sitl säte i . Styrelsen beslutar om fördelningen av de underräkenskapsåret influtna medlen i enlighet med de närmare bestämmelser som angesi 32§. Den faststäUer för varje räkenskapsår en budget för verksamheten. Styrelsen avgör i övrigt sådana viktigare frågor rörandestiftelsens verksamhet, organisation och ekonomiska förvaltning som inte enliglbestämmelser i detta avtal eller dess bilagor ankommer på andra organ hosstiftelsen. Ordföranden skall tillse att sammanträden hålls när delbehövs. Om styrelseledamot eller verkställande direktören fordrar att styrelsensammankallas, skall en sådan begäran efterkommas. Styrelsen är beslutför när ordföranden eller viceordföranden och minst hälften av de övriga ledamöterna eller suppleanterna fördem är närvarande. Som styrelsens beslut gäller den mening som de flesta enarsig om eller, vid lika röstetal, den mening som ordföranden vid sammanträdetbiträder. Verkställande direktören har rätt att närvara och yttrasig vid sammanträde med styrelsen. är ell rådgivande organ till styrelsen. Rådet består av trettio till fyrtio ledamöter som för enlid av mellan ett och utses av film- och videobranschernas, filmarbelarnasoch andra av sttflelsens verksamhet berörda organisationer. Styrelsen utväljer, i samråd med film- ochvideobranscherna, senast de organisationer som skall fåmöjlighet att utse ledamöter i förvaltningsrådet. Prop.1981/82:111 164 Den som är ledamot i förvaltningsrådet får inle samtidigtvara verkställande direktör i stiftelsen eller ledamot i styrelsen eller någonav de nämnder som anges i 16 §. utser inom sig ordförande, viceordförande och del eller de utskott som behövs. Särskilt viktiga ärenden får avgöras av styrelsen endastefter förvaltningsrådets hörande. Styrelsen får vidare inhämta rådetssynpunkter i andra ärenden av störte betydelse. Rådet granskar stiftelsens verksamhetsberättelse och avgersnarast efter granskningen utlåtande däröver tUl regeringen. sammanträder på kallelse av styrelsen. Rådet sammanträder när styrelsen eller minst sex ledamöteri rådet begär det. Sammanträde skall alltid hållas dels efterdet stiftelsens verksamhetsberättelse färdigstäUls, dels så snart förslag tillbudget för stiftelsens verksamhet föreligger. Vid rådets sammanträden skall styrelsen närvara. Tillsammanträdena kan kallas de anställda hos stiftelsen som rådet önskar höra. Närmare bestämmelser om förvaltningsrådets verksamhet -såsom om beslutförhel, kallelser lill sammanträden och protokoll - skall antasav styrelsen efter hörande av rådet. Om styrelsen därvid i något avseende har annan uppfattningän rådet, skall styrelsen underställa regeringen den frågan. Regeringenmeddelar därefter behövliga bestämmelser i frågan. Stiftelsens verkställande direktör skall utses avstyrelsen. Han får ej vara ledamot i styrelsen. Direktören skall handha den löpande förvahningen enligtriktlinjer och anvisningar som styrelsen meddelar. skaU finnas två garantinämnder förlångfilm, en , en visningsnämnd och en nämnd förbarn- och ungdomsfilm. 1981/82:111 165 Närmare bestämmelser om nämndernas sammansättning ochuppgifter finns i bilagorna 3, 4 och 5. Vissa bestämmelser för stiftelsen Utöver vad som följer av bestämmelserna i delta avtaleller dess bilagor skall styrelsen genom arbetsordning eller särskilda beslutbestämma om de närmare verksamhetsformerna för sltflelsen. Stiftelsens räkenskapsår (verksamhetsår) skall vara den 1 juli-den30 juni. För granskning av styrelsens och verkställande direktörensförvaltning och räkenskaper utser regeringen tre revisorer jämtesuppleanter, av vilka en revisor och en suppleant utses på förslag avFöreningen och videobranschen. Två av revisorerna, liksomsuppleanterna för dessa, skall vara auktoriserade revisorer. skall berättelse för nästföregåenderäkenskapsårs förvaltning jämte räkenskaper överlämnas till revisorerna. Dessaskall därefter tUl styrelsen och förvaltningsrådet avgerevisionsberättelse. Stiftelsens verksamhetsberättelse skall senast den 15januari överlämnas till regeringen, filmbranschen, videobranschen ochförvaltningsrådet. Regeringen beslutar huravida ansvarsfrihet skaU beviljas. Stiftelsen skall vara undantagen från tillsyn enligl lagen(1929:116) om fiUsyn över stiftelser. Regeringen fastställer ersättning lill styrelsensledamöter och suppleanter ävensom liU revisorer och suppleanter för dessa.Regeringen fastställer vidare ersättning till ledamöter i förvaltningsrådet ochi nämnderna för särskilda ärenden. Styrelsen bestämmer i övrigt löner, arvoden ochanställningsvillkor. öm efterlevnaden av avtalet FUmbranschen och videobranschen förbinder sig att verkaför att detta avtal efterlevs. Organisationer som är bundna av avtalet ärpliktiga att söka förmå sina medlemmar att följa avtalets bestämmelser. 1981/82:111 166 Biografägareeller den som eljest anordnar biografföreslällning (nedan kallad biografägare)skall till stiftelsen erlägga en avgift, motsvarande lio procent av bratlobiljetfintäklenvid föreställningen. Med sådan inläkt avses brattoinkomsl enligl de avFilmägarnas faslällda allmänna bestämmelserna vid filmleveranser.Filmhyra skall inle utgå på den del av intäkten som utgör avgifien. Avgiftskall inte utgå för biografföreslällning på sådant fasl visnings-ställe, därdet enligt del register som förs av KonlroUbyrån ges högst fem förestäUningar iveckan utöver barnmatinéer. Med baramatinéavses föreställning som riktar sig till barn och som börjar senast . Ombiografföreställningar har anordnats i syfte att kringgå bestämmelserna om avgtftsplikl,får styrelsen besluta alt avgiftsplikl föreligger. Innan styrelsen beslutar isådant ärende skall styrelsen höra biografägaren och dennes organisation. Styrelsenfår medge befrielse från avgift för biografföreslällning, där film- ochbiografhyra avslås och där biljellinläkterna anslås lill välgörande ändamål. Förvisning av film, som på säll gällde före , förklarats vara ägnadatt tjäna vetenskapligt ändamål eller upplysnings-, undervisnings- eller uppfostringssyfle,skall avgift inte utgå. Biografägarenskall redovisa och betala in avgifterna direkt fill stiftelsen. Antaletredovisningsperioder skall vara minst sex . Regler härom skall faslstäUasav stiftelsen efter samråd med filmbranschen. Redovisningenskall ske på formulär, som fastställs av KonlroUbyrån. För redovisning ochinbetalning av avgiftsmedlen skaU i övrigi tUlämpas de av Kontrollbyrånfastställda allmänna bestämmelserna vid filmleveranser. I dessa bestämmelser skaUstadgas, att underlåtenhet att betala avgift likställs med underlåtenhet attbetala filmhyra. Biografägarenär skyldig alt låta stiftelsen genom kontrollant granska hans räkenskapersåvitt gäller avgiflsredovisningen. Frånberörda biografägare skall genom KonlroUbyråns försorg införskaffas ochfill stiftelsen överlämnas förbindelse att betala avgift enligt detta avtal ochalt i övrigi följa bestämmelserna i avtalet. Förbindelsen skall ha den lydelsesom framgår av bilaga 1. Biografägaresom underlåter att avge sådan förbindelse skall avstängas Prop.1981/82:111 167 Sker inle sådan avstängning, sedanbegäran därom framställts av sltflelsen, är vederbörande filmuthyrare skyldigatt gentemot stiftelsen svara för de avgifter som därefter belöper på sådanföreställning vid vilken av honom uthyrd film förevisas. Den överenskommelse om återbetalning av erlagd avgift tiUvissa anordnare av biografförestäUningar som intogs i 17 § tredje stycket i1963 års filmavtal skall fortfarande gälla. Paragrafens lydelse enligt 1963 årsavtal framgår av bilaga 7. Den som bedriver yrkesmässig verksamhet för uthyrning avvideogram (videogramuthyrare) skall erlägga vissa avgifter lill stiftelsen.Avgifterna utgår för de videogram som utges genom att föras i handeln för uthyraingdirekt tUl kunder för enskilt brak. Avgtften utgör för varje videogram sominnehåller en långfilm enligt definifionen i bilaga 3 punkt 3 fyrfio kr. Förvarje videogram som innehåUer en kortfilm utgör avgiften tjugofyra kr. Förvideogram som innehåller flera långfilmer utgår avgift för vae långfilm. Avgiftsåsom för långfilm utgår för videogram som innehåller flera kortfilmer med ensammanlagd visningslid motsvarande en eller flera långfilmer. Om verksamheten har anordnats i syfte att kringgåbestämmelserna om avgtftsplikl får styrelsen besluta att avgiftspliklföreligger. Innan styrelsen beslutar i sådant ärende skall den höra uthyrarenoch videobranscben. Avgifterna skall betalas in liU sltflelsen enligt reglersom fastställs av stiftelsen efter samråd med videobranschen. För redovisningoch inbetalning av avgiftsmedlen skall i övrigi tillämpas av Kontrollbyrånfastställda regler. Bland reglerna skaU finnas en bestämmelse om attunderlåtenhet all betala avgtft likställs med underlåtenhet alt betala förlevererade videogram. Videogramuthyraren är skyldig alt låta stiftelsen genomkontrollant granska hans räkenskaper såvitt gäller avgiftsredovisningen ochhans innehav av avgtftspliktiga videogram. Kostnaderna för avgiftsuppbörden och kontrollverksamhetenskall betalas av stiftelsen. 1981/82:111 168 Frånberörda videogramuthyrare skall genom videobranschens försorginförskaffas och till stiftelsen överlämnas förbindelse alt betala avgtflenligt detta avtal och att i övrigt följa bestämmelserna i avtalet.Förbindelsen skaU ha den lydelse som framgår av bilaga 2. Somföratsättning för leverans av videogram till videogramuthyrare skall gälla att uthyrarenavgett sådan förbindelse till stiftelsen. Förleveranserna av videogram skaU vidare gälla dels att underlåtenhet av videogramuthyrarenatt betala avgtft lill stiftelsen likställs med underlåtenhet att betala förlevererade videogram, dels alt underlåtenheten medför att uthyraren kanavstängas från vidare leveranser. och användningen av stiftelsens medel Deavgiftsmedel som enligt detla avtal skall tillfalla stiftelsen liltförs enfond. Fonden kan också tillföras statsbidrag och andra typer av bidrag. De medelsom sålunda tillförs fonden och ränteintäkterna på dessa skall användas förföljande ändamål: Lägst tjugo procentanvänds för stiftelsens engagemang i produktion av svensk film. Inom denna ram kan styrelsen avsätta medel för att möjliggöra förhöjda produktionsgarantier för långfilmer som har klart konstnärlig inriktning. Lägst trettiofemprocent används för produktionsgarantier till svens ka långfilmer. Lägst fem procentanvänds för produktionsgarantier till svenska kortfilmer. D. används för att främja spridning och visning av värdefull film. E. används för stiftelsens gemensamma förvalt ning, för administrafiva basresurser för verksamheten under punkterna AD samt i övrigi för de filmkulturella ändamål som sltflelsen skall främja i sin verksamhet. F. användsav film- och videobranscherna för branschfräm jande ändamål. Inkomstersom uppkommer i verksamhet som bekostas under punkterna A, B eller C, l.ex.inkomster av filmer eller ej ianspråklagna produktionsgarantier, tillförsfonden och används enligt styrelsens bestämmande för ändamål under A, B ellerC. Inkomster som uppkommer i verksamhet som bekostas under punkterna D eller E fillförsfonden och används enligt styrelsens bestämmande för ändamål under D eller E. Detankommer på styrelsen att av tillgängliga medel avsätta de reserver somanses erforderliga. Omdet sammanlagda belopp som fillförs fonden enligt första stycket under ettverksamhetsår översfiger 100 milj. kr. i prisläget den 1 juU 1982 Prop.1981/82:111 169 skall i stället för ovan angivna procenttal tillämpas deprocenttal som anges i bilaga 6. Detta avtal träder i kraft och skall gällafiU och med . Filmer, som har färdigstäUls före och somhar beviljats garantier enligt filmavtal, är berättigade tillkvalitetsbidrag i enlighet med reglerna avtal. Sedan avtalet varit i kraft , får varje part påkallaöverläggningar med övriga parter oiO villkoren i detta avtal. Samma rätt harpart sedan avtalet gällt . Staten får säga upp avtalet, om filmbranschen ellervideobranschen bryter mot avtalet. Filmbranschen får säga upp avtalet, om nöjesskatt förbiografföreställningar återinförs ellef om annan skatt av väsentligen sammakaraktär och effekt införs eUer om mervärdeskatt införs på filmvisning.Detsamma gäller, om rätten att göra avdrag för biografavgiften vid beräkning avnettointäkten av rörelse vid taxering för inkomst begränsas eller avskaffas. Videobranschen får säga upp avtalet, om skatten påoinspelade videokassetter avskaffas eller om särskild kassettskatt ellerliknande pålaga läggs på inspelade videogram. Detsamma gäller, om rätten attgöra avdrag för videoavgiflen vid beräkning av nettointäkten av rörelse vidtaxering för inkomst begränsas eller avskaffas. Om avtalet inte sägs upp senast före utgången avavtalstiden, föriängs del automafiskt med för varje gång. Uppsägning från filmbranschens sida gäller endast om denhar undertecknats av minst tre av de fem branschorganisationerna. Om avtalet sägs upp till upphörande vid avtalstidensutgång, skall de avgtfter som redovisjis av avtalstidenanvändas enligt beslämmelseraa i avtalet, om parterna ej enas om annat. 1981/82:111 170 upphört att gälla, får regeringen förordna att stiftelsen skall träda iUkvidation. I sådant faU har regeringen tillika att utse en likvidator.Stiftelsens behållning, med undanlag av de för de två sista avtalsårenredovisade avgifterna, fillsktftas staten att användas för stiftelsens allmännaändamål. Förordnasej om likvidation, skall sltflelsen bestå, tUl dess regeringen förordnarannorlunda. Stiftelsens fillgångar, med undanlag av de för de tvä sistaavtalsåren redovisade avgifterna, skall i sådant fall allljäml förvaUas allmänna ändamål. Därvid är sltflelsen dock inle längrebunden av avtalets regler rörande fördelningsprinciper. Avgifter,som erlagts i förskott och som avser videogram vilka förs i handeln föruthyrning efter det att avtalet upphört att gälla, skall återbetalas avstiftelsen. Styrelsenfår besluta om ändring av bestämmelserna i bilaga 3. För giltighet av sådantbeslut krävs godkännande av regeringen. Tvistom tolkningen eller tillämpningen av detta avtal eUer om rättsförhållanden somhar sin grand i avtalet skall avgöras genom skiljedom enligl lag. Dettaavtal är från statens sida träffat under fömtsättning av regeringensgodkännande. Tilldelta avtal har fogats vissa prolokollsanteckningar som bUaga 8. Dettaavtal har upprättats i sju likalydande exemplar av vilka staten lagU ett,filmbranschen fem och videobranschen ett. Prop.1981/82:111 171 Motovanstående avtal har Filmägarnas Kontrollbyrå Akfiebolag intet att erinra.Anders 1981/82:111 172 Undertecknadanordnare av biografföreställning/biografägare, som har tagit del av 1982 årsfilm- och videoavtal och de särskilda regler som föratsätts i avtalets 25 §,ålar sig härigenom gentemot stiftelsen att avtalet är i kraftbetala in avgift enligt avtalet och låta stiftelsen genom av denna utsedd kontrollantgranska räkenskaperna såvitt gäller avgtftsredovisningen, att i övrigi följaavtalets bestämmelser samt att godtaga att underlåtenhet att betala avgiftlikställs med underlåtenhet att betala filmhyra. 1981/82:111 173