prop · G50344 · 1981-12-31 00:00:00 — Källa: Biologisk bekämpning av skadedjur Prop.1981/82:44 111 Lövinslaget i bestånden har ökatkraftigt under de . En tungt vägande orsak härtill utgör skogsbetet-upphörande.Under första delen av detta sekel förekom ännuboskapbete över stora delar av skogsmarken.Genom skogsbetet hölls föryngringsytorna tämligen fria från lövsly så att barrträdsplantomafick möjlighet att växa upp. I anslutning till odlingsmarken förekom stora hagmarker där betesavkastningen hade ungefär lika stor betydelse som virkesavkastningen. När betesgångensuocessi-vt upphörde tilläts barrskogen komma in, men inblandingen , av lö-vträd -var stor.Den var större än i den tidigare egentliga skogsmarken. Många av dessa hagmarksskogar med hög lövinblandninghar nu börjat sluta-werkas. De ger då upphov till störrelö-vuppslag än som förekommitnågon gång tidigare. Den efterhållandeverkan på lövskogen som vedhuggningarna inneburit har också minskat successi-vrt fram till år 1975- De ökadeoljepriserna gör nu vedeldningen åter lönsam, vilketkommer att leda till ökade a-werkningar i lövskog främstav grö-vre träd. Jämfört med förhållandena föreår 1950 finns det också större arealerslutav-verkningsmogen skog och man måsteföljaktligen sluta-werka betydligt större arealer änsom skedde . Detta ökar givetvisdet totala röjningsbehovet . hade massaindustrin ännuinte börjat utnyttja lö-wirket som rå-vara.De lö-vträd som växte upp och ingick i gallringsbeständen höggsi södra ooh i storomfattning till kolved. Över hela landet höggs betydande mängderlö-wirke till brännved. Inom områdendär det inte fanns avsättning förved tillämpades i en del fall den metodenatt man dödade lövträden igallringsbestånden genom ringbarkning. Där nämnda skötselmetoder tillämpadesvar sluta-werkningsbestånden praktiskt taget utan lövinblandning. Insåningenav löv på föryngringsytorna blev därför i sådana fall obetydlig. Undantag därifrån var debestånd som glesats ut genom blädningsartade hviggningar, så att lövslytfått möjlighet att skjuta upp. Emellertid förblev dock en stor del av skogsarealen opåverkad av trädslagsreglerandeåtgärder. Efter andra världskrigetändrades förutsättningarnaradikalt. Tillgången till äldre skog var störreän förut och sluta-werkningama börjadeöka i omfattning. Massafabrikerna börjadeutnyttja lö-wirket. Prop.1981/82:44 112 De ändrade brukningsformema medförde att lövslytbörjade öka kraftigt påföryngringsytorna. Eftersom blädningen visat sig ge otillfredsställande återväxtresultat måste man ökaintensiteten i skogsodlingsarbetet. Därvidberedde konkurrensen frän lövet stora bekymmer varför man prövade en rad olika metoder i försöken attminska lövslyförekomsten. Man försökte t.ex. bränna ihjäl stubbskotten. En annan metod var att med traktorrycka upp björkstubbarna sä att de inte skulle skjuta skott. Metoderna haderinga framgång. Först när fenoxisyrapreparaten infördes i börjanpå 50-talet fick man ett effekti-vthjälpmedel för att reglera lövalyförekomst en. Behovet att hällatillbaka lövet i barrträdsföryngringamakommer att bestå. Riksskogstaxeringens uppmätningar ger klara belägg för detta. Lövförekomsten isluta-werkningsskog är nämligen fortfarande påtaglig.Detta medför att även framgent rikliga rotskotts- ochstubbsko-ttsuppslag efter a-werkning kan förväntas. Lö-vträd kommer ocksåalltid att vara tillstädes i skogens randzoner med åtföljande insåning av fröpä nytillkomna kalytor. I det följandebehandlas några alternativ till skogsbruketshittillsvarande metoder för att komma till rätta med de lö-vproblemsom uppstår pä vissa arealer. 7.2.2 Mekanisk eller lövkontroll Lövröjning har av ålder utförts med enkla handverktyg såsom yxa och sågsamt röjknivar av olika modeller. Sedanfemtiotalet har röjningsmotorsågar börjat användas i allt störreomfattning. De är nu helt det dominerande hjälpmedlet vid röjning. Mekanisk röjning är lämplig främst på objekt medmåttlig lövinblanding, samt på mindre objekt som är svåra att behandla med kemiska preparat. Vidare kommerröjningssågen till användningpå objekt där man av olika anledningar vill behälla ett inslag av lövträd t.ex. i luckor i barrträdsbestånden.Mekanisk röjning är även nödvändig i defall man vill behålla lö-vträd i form av en skärm t,ex. påstarkt frostlänta lokaler över hela landet, i synnerhet där man planterar gran, eller strax under barrskogsgränsen, därplantorna måste skyddas mot klimatskador i formav frost och uttorkning. Eftersom det endast är skuggtåliga trädslag som tålöverskärmning är det av våra vanliga barrträdendast granen som kan skyddas pä detta sätt. Skyddet fårdock köpas till priset av betydligt Prop.1981/82:44 113 nedsatt tillväxthos granen samt kostnader för att genomlämpliga röjningar forma och -underhålla en skärmav lagom täthet samt att avlägsna densamma närden fyllt sin uppgift. Allmänt sett finns inget hinder för att det uppväxandelövslyt avlägsnas förhand. lövkontroll är dock en dyrbar åtgärd. Att avlägsnatusentals lövstammar per hektar tar tid.Dessutom måste åtgärden ofta upprepas en eller två gånger. Försök har -bedrivits föratt utröna om man genom utökad fårbetningskulle kunna komma till rätta med en del av lövslyproblemet. Emellertid visar det sig att fårens betesval inte är idealiskt från denna synpunkt. Fåren ratar nämligenbjörk om de inte ställs på svältkost. Varje hygge behöver dessutom betas -med 3-5 i' eller fler per ha. Det krävs därför mycket stora mängderfår för att annat än marginella effekter skall uppstå i fråga om lövslydecimering. På marker med utpräglade lö-vproblemmedför utebliven lövkontroll, att en mycket stamrik ungskog avhu-vudsakligen lö-vträd utvecklas. Barrträdsinslagetblir ojämnt och ej det eftersträvade. Sämstklarar tallen konkurrensen. I stadiet förungskogsröjning () kan beständenofta beskrivas som en tät vass av lövstammar. Ungskogsröjningen är kostsam och resurskrä-vande att genomföra.Slutresultatet blir ofta en ungskog med stort lövinslag pga. brist påutvecklingsbara barrträd. Den framtida avkastningen blir låg. Den i våraskogar helt dominerande glasbjörkenproducerar endast hälften så mycket som..tall och gran. Eken producerar ännu mindre. Genom gallringsingrepp - som blir osedvanligtdyra - måste skogsskötaren successi-vt avlägsna lö-vträd ooh söka föra över produktionen på existrerande ooh invandrande barrträd. Resultatet blir en beståndsbild som ärlångt ifrån idealisk, beståndetblir ojämnt och luckigt. Volyms- och värdetillväxtenblir låg i dylika bestånd. Tillväxtenfördelas pä ett stort antal genomsnittligt klena träd. Efter någraårtionden blir gallringsbehovet utpräglat. Gallrings-åtgärden blir mycket dyr och går inte att mekanisera. Virkesskörden bestårav träd med ringa värde. Beståndetblir känsligt för snöbrott. 8 1981/82. Prop.1981/82:44 114 utvecklingen hos den reducerade mängd barrträdsom överle-vt blir till-bakasatt.Tidpunkten för deras mognad förskjuts kraftigt framåt i tiden. Totalresultatet blir därför lågtmarkutnyttjande och dålig Underlåtna elleruppskjutna lövkontrollåtgärder lederej heller till något tillskott av bränsleved. Jämfört med ett röjtbestånd är skillnaden mot ett oröjt, stamriktbestånd i hu-vudsak att tillväxten fördelaspå ett mycket större antal trädstammar,till stor del löv. Vid a-werkningen måste ett stort antal småträd avlägsnas vilka endast är användbara som bränsle.A-werkningskostnadema för detta klena virke kan bli så höga att denekonomiska drivkraften för tillvaratagande kommer attsaknas. Den virkesvolym de klena trädenrepresenterar kunde, om beståndet skötts tidigare, nu funnits i form av större, värdefullareoch mer lättskördade träd. Även i ett tidigare röjt bestånd kan givetvis en del av virket tillvaratas för exempelvis bränsleändamål och dettadå till lägre kostnader. Barrvirket är oftast detbäst producerande, det billigaste,och därför gynnsammaste alternativet ävenom man vill framställa bränsle. Förutsättningar att skördaröjningsvirke som bränsle föreliggeri stort sett endast på begränsade arealer inom bondeskogsbruket, då för eget uppvärmningsbehov . var hyggesbränningen i Nord- och en vanligt förekommande åtgärd. Efter bränningenskedde sådd eller plantering av framför allt tall. Bränningenleder till att kvarvarande lövvegetationinkl. levande stubbar och ytliga röttertill stor del dör. Gjorda undersökningar visar att lövsly- och lö-vträdsinslaget är,väsentligt mindre i barrträdskulturersom anlagts efter bränning jämfört med om sådan ej skett. jesbränningen upphörde i praktiken . Orsaken var bl.a.problem med en skadesvamp (rotmurkla) som angrep och dödade nysatta plantor. Ett annat skäl var svårighetenatt anpassa denna mycket speciella och arbetsintensiva verksamhet till förändrade krav.Idag har dock nya tekniska lösningargjort det möjligt att på nytt aktuelisera hyggesbränning. Prop.1981/82:44 115 7,2.6 Plantering av contortatall Contortatallen växeri ungdomen snabbare på höjden än svensktall. Den är dessutom motståndskraftig mot någrasvampsjukdomar som medför att den vanliga tallen lätt dukar under förlövslykonkurrens. Konsekvensen är att contortan - pä lämpliga odlingslokaler i norraSverige - föirmår kämpa om herraväldetmed lövet betydligt mer framgångsrikt -änvanlig tall. Med hänvisning till vissa befarade riskervid contortaodling, samt därtill förmenta miljöskäl, har genom föreskrifter i skogsvårdslagen ålagt skogsbruket restriktivitetbeträffande contortaodling. år I984 under maximalt utnyttjandeendast ca contortabeståndanläggas i landets nordliga och mellersta delar.Restriktionernas utformning gör detsannolikt svårt att ens nå upp till denna areal. Inom samma område uppstårvarje äi ett lövkontroll-behov som arealmässigt sett ärav en betydligt större storleksordning. Contortatallen skulle emellertid kunna få en viktig roll som framtida biologiskt hjälpmedel föratt bemästra en del av lövslyproblemet. 7.3 Kostnadsjämförelse mellan olika behandlingsmetoder Enligt Skogsstatistisk årsbok1977 anges röjningskostnaden till i medeltal514 kr/ha för hela landet. Skogsstyrelsensstatistik för beräknad normalkostnad vid röjningsarbeteutfört av beredskapslag /79 återfinnsi tabell 7-1. Den verkliga kostnaden ärhögre, men av mindre intresse då mångaarbetstagare i denna kategori icke har full arbetsförmåga. Tabell 7.I Skogsvärd.Sedvanliga beredskapsarbeten. Budgetåret1978/79 Höjning Källa: Län Areal ha Av SVS godkänd Kr/ha Normal dags-normal kostnad, kr verksåtgång 1, AC, BD ' 17 028 11 168489 656 1,4 Prop.1981/82:44 116 Dagsverkskostnaden äri tabellen beräknad till /dag. Ett dagsverkeutgörs av ca 7 effektiva timmar plus 1timme för privilige-rad frånvaro, spilltid vid flyttning, dåligt väderoch mörker samt tid för återkommandeutbildning. Dessa siffror ärmedeltal för röjningen. För de mera lövbemängda röjningsbeståndenökar dagsverksåtgången avsevärt. För sådana beståndsom bör kemiskt behandlas torde lågt räknat imedeltal ytterligare 0,5 dagsverken per ha behövas. Vid en jämförelse av kostnaderna för mekanisk och kemisk röjning bör man ta hänsyntill att man som regel besprutar endast de mest lövbemängda objekten. Eftersomkonkurrensen frän lövet i sädana fall är hård, är det nödvändigt att sättain behandlingen i ett tidigt stadium dvs. redan i huggningsklass A och Bl(jfr. avsnitt 4.1)' Det är ytterst svårt ooh arbetskrävandeatt utföra en mekanisk röjning i sådanabestånd. Vid fällningen läggersig stammarna som ett tjock täcke över barrplan-toma om man inte lägger det fälldariset till rätta. Det är ett tidsödandearbete och man kan inte undvika att en del plantor skadas genom toppbrott elleraldrig blir återfunna under riset. Det tätaste lövbeståndet kan inte röjasså länge bladen sitter kvar, därför att man inte ser barrplantoma. Kostnaderna förflygbesprutning är beroende av objektets storlek,avstånd till flygfältet samt preparattyp. Om man använder fenoxisyrapreparat kan man räi:na med att flygbesprutningen kostar ca /ha.Om man använder preparat baserade på glyfosat fårman räkna med ungefär en fördubblingav kostnaderna. Till detta ska,,läggasen del kostnader som markägaren har för förberedelser.En flygsprutning dödar sällan allt löv på objektet. Därför kan det bli nödvändigt att göra en efterjustering med mekanisk röjning. Under nämndaförutsättningar blir kall::yl8n följandeför lö-vrika bestånd vid användning av fenoxisyror: Mekanisk röjning 2-3 gånger /ha Flygbesprutning + efterjustering /ha Besparing vid besprutning: /ha Förutom de direkta kostnaderna värdera den inverkan respektive metodhar på virkesproduktionen. Det är inte möjligtatt med någon större Prop.1981/82:44 117 säkerhet värdera detta i pengar, utan man får nöja sig medatt helt kort sammanfatta risken for skador på plantorna och hur produirtionen påverkas, Vid mekanisk röjningfinns viss möjlighet att lämna lö-vträdsplantor i luckor i barrträdsföryngringen.Detta kan ske endast vid sent insatta röjningardå barrplantorna hunnit bli ett parmeter höga och de lövplantor som ska lämnas är rätt små. I annat fall blir barrplantornasnabbt övervuxna. En tidigt insatt lövbesprutning, föreoa 2 .m bestånds-höjd, ger dock samma möjlighet,eftersom man vanligen får insådd i luckorna av lö-vplantor,som kan växa in i beståndet. Mekanisk röjning är den enda användbarametoden då man behöver lämna en lövskärm tillskydd mot klimatskador. Det är, som nämnts, angelägetatt i ett tidigt stadium röja de lö-vrika bestånden.Pä grund av arbetssvårigheterna ooh föratt undvika röjningar i samma bestånd,uppskjuts i praktiken den mekaniska röjningentill stamantalet minskat till följd avkonkurrensen. Av skogsägarna uppfattas det nämligen knappast som meningsfullt att röja i detta skede, eftersom resultatet då blir mångdubbelt fler stammar. Barrföryngringarnaskadas följaktligen genom plantavgång och nedsatt tillväxt. Detta innebär att den produktionsförlust som redan ärgrundlagd i nuvarande huggningsklass B2 och B3 kommer att uppstå även i de nyabestånd som växer in i nämndaklasser vid ett mekaniskt röjningsprogram. 7.4 Röjnings- ocharbetskraftsbehov samt kostnader I det följande beräkning av erforderliga res-urser för röjning hänsyn tagits till nödvändigheten av att ta igen eftersläpande röjningsarealunder . Kärdenna eftersläpning inhämtats sjunker det årliga röjningsbehovet till ungefär hälften. Den 1januari 198O trädde den nya skogsvärdslagen i kraft. Skogsvärdslagen (§§7 och 9) föreskriver att plant- och ungskogska skötas med röjningar. Enligt anvisningarna till lagen ska eftersläpningen inhämtasinom . I det följande görs beräkningaröver röjningsbehov, kostnader och dagsverksåtgång för tvä alternativ för röjning, nämligen alternativ 1 med en kombination av kemisk ochmekanisk röjning och alternativ 2 för enbart mekanisk röjning. Prop.1981/82:44 118 7.4.1 Alternativ 1: Kemisk och mekanisk röjning För kemisk behandling med herbicidermedräknas följande arealer - hela arealen ihuggningsklass (hkl) A som enligt tabell 4.1. hänförts till lö-vröjning dvs.de mest lövbemängda hyggena, - hela arealen ihkl Bl som enligt tabell 4-1 hänförts till lö-vrö jning, - hälften av de arealer i hkl B2 och B3 vilka enligttabell 7.2 har 6 000 stammar eller fler per ha. Egentligen borde hu-vudpartenav dessa bestånd behandlas kemiskt men en storael av dem har som framgår av tabell 7.3, så lågt stamantalav barrträd att lö-vträden måste ingåi de framtida beständen. Sädana beståndmåste därför röjas mekaniskt. 000 stammar/ha - från summan avovannämnda arealer dras . Denna arealberäknas ligga inom sådana känsliga områden,som av naturvårdsskäl inte bör besprutas. Denna areal överförs till mekanisk röjning. För mekanisk behandling medräknas följandearealer: - de arealer i B2och B3 enligt tabell 7.2 vilka har mindre än6 000 stammar per ha och hälften av arealen med 6 000 stammareller flera (se under punl:t 1) - av arealenför kemisk behandling enligt punkt 1. (Anm. A och Bl skogarna, som inte hänförs till lövröjning röjs enligt vedertagna regler inte förrän de -vuxitin i B2 såvida det inte rör sig om enkelställningari sådder och naturliga föryngringar.) Kemisk behandling förutsätts ske med flyg utom för små objekt, som behandlas från marken. Prop.1981/82:44 119 Kostnaden för den kemiska behsuidlingen beräknas till 5OO kr. per hektar som ett medelvärde för landet.Stora skillnader i kostnader föreliggerberoende främst på objektsstorlek och ägarstruktur.I kostnaden är inkluderad administration ochviss efterbehandling på mekanisk väg (0,3 dagsverken per ha). Dagsverksåtgången vidmekanisk röjning i B2 och B3 beständen är beräknad till 1,4 dagsverken i region 1-3 och 1,8dagsverken i region 4-5- Arbetskostnadper dagsverke vid mekanisk röjninginklusive röjsåg . Ärligtröjningsbehov för de närmasteåren samt dagsverksbehov och kostnadenligt alternativ 1 framgår av tabell 7.4. 2 FÖRDELNINGI STAMANTALSKLASSFR AV TOTALT STAHANTAL OCH LOVSTAMMAR I iiJGGrIi-SISS &OCH B3 antal (>C,5 m) PER HEKTAR YTA R = 20 M 1 000 HA OCH lON 1 - 3 11 900 3 SCO 13 700 5 7-:'0 i) - 6000 ''i 3C0 11 l"'' Totalt stamantal,>0,5 m h, är bedömt på en yta r= 20 m, medan antalet lövstammar är uppräknat på en yta r= 5 m. E :o -o ooJOLrxoa": or-oo CCCC LT-tTf-f ' rr\T Lr\CNJLr'rvj*0(NLIC\J OOOOOOOOOO COCCnOOnOjOCTnC\lr-N-\r£ LTNOlTs r r>r\\x OJ* CM r-C\J [CO 0'C0Clr0CC O' T- irNOjl/NCMVOCVVDCM rt -o E > OOOOOOOOOO OrOCMOKNO rovc roON~NC\j -MT OirNOT-ocMOLTNor*'rvxjtT-\crr\coLrsi- r-- LP*'C\JLr\LO.-nT CN T f' " T- ON O r ooooooccoo O u-. O u o c\' o r- o (MCMOCCCi-v£; rovo ONt- G\ r- KC t ONt- CTv' OOOOOOOOOO OCOOCCO LrOC0 fr\r<-\ucrNCM i- LfNLn. C'JOCCOCCC\C\. -o c c c-j .- c c l/l r .i t- O) tr- ro '3 C .i£ c c/2 tn q; ..- rH OJ O fcd (O I o [ LTNLniCNO t" "l-VO CN CM CO D N C\J CNJ ' N~N rxA CVJ OOOOOOOOOO OrOVDOONOOOi-\C LfN-t OJCC CTN-Tf' r~N~cc f t- CM - -r- \r;ciNcr.\DCMccc\j'-..c ro c h_3 rt ul C i:£;m o cr;:rt oi s-- > , :o OJ O) O jQ TABELL 7, ÄRLIGTRÖJNINPSBFHOV Ft3R DE NÄRMASTE - OCH KOSTNAD ENLIGT ALT 1 KOSTN 1 000 KR A Bl B2 LÖVRÖJN B2 Röjning B3 LÖVRÖJN A Bl B2 LÖVRÖJN B2 RÖJNING B3 LÖVRÖJN 3 3 2 9 : En'ER 7.4.2 Alternativ 2: Enbart mekanisk röjning För att ersätta den i alt. 1 föreslagna kemiska röjningen medmekanisk gäller vid nedanstående kalkyl följandeförutsättning: - I hkl A åtgår 2dagsverken per ha i region 1-3 och 3 i region 4-5 - I hkl Bl beräknas röjningenbehöva -upprepas enligt följande: 2,5 + 1 =5,5 3+2+1=6 Dessa siffror ärdook mycket osäkra eftersom dataunderlaget är begränsat. - I hkl B2 och B3beräknas åtgå 1,8 dagsv. i region 1-3 och 2,2dagsv. - i ö-vrigt förutsättningar enligt alt 1. Det beräknade ärliga mekaniska röjningsbehovetför att ersätta kemisk röjningenligt alternativ 1 framgår av tabell 7.5. Det beräknade totala mekaniska röjningsbehovet samt dagsverksåtgång oohkostnader framgår av tabell 7.6. Tabell 7.5 Årligtmekaniskt röjningsbehov för att ersättakemisk röjning enligt alternativ 1 Källa: Tabell 7.6 Totalt mekaniskt röjningsbehov, dagsverksätgång och kostnader Källa: Enligt alt 1 Tillägg enl alt 2 589 800 623 500 280 155 296 163 7.4.3 Jämförelse mellan alternativen I båda alternativen har det ärliga .röjningsbehovetsatts till 56O 000 ha netto för atteftersläpningen skall kunna tas igen inomen femårsperiod. I alt. 2 har emellertid räknats med att hkl Bl behöver upprepade röjningarvarför i detta alternativ den årliga behandlade arealen kommer att öka i inte obetydlig omfattning. I alt. 1 uppgårkostnaden för såväl kemisk som mekanisk röjning till totalt dryft 367 milj. kr. och i alt. 2med enbart mekanisk röjning till drygt 576 milj. kr.Kostnadsökningen vid övergång tillenbart mekanisk röjning utgör således underangivna förutsättningar 20? Vid en jämförelse mellan dagsverksåtgång och arbetskraftsbehov för röjningsprogrammen räknas inte dagsverksbehovet för planläggningoch administration av röjningarna. I beskri-vningen ovanhar angetts att i den kemiska röjningenskostnader har medräknats viss insats av mekaniska arbetenför efterjustering. Om denna insatsberäknas till 0,3 dagsverken per haskulle dagsverksåtgängen för kemisk röjning bli I75 000 x 0,3 = 52 500 dagsverken. Dagsverksåtgången förkombination av kemisk och mekanisk röjninguppgår under angi-vna förutsättningartill 589 8OO + 52 5OO = 642 300 dagsverken och för enbart mekanisk röjning till 1213 300 dagsverken. Siillnad i dags-verksätgång mellan alternativen utgör således 571000 dagsverken . Under antagande dels att röjningsbehov är fördelat sä att ca hälften ligger inom storskogsbruket och hälften inom privatskogsbruket (tabell 4.3), dels attprivatskogsbruket till hälften utför röjningarna iegen regi, skulle tre fjärdedelar av röjningsbehovet behövautföras av anställd Det innebärenligt alt. 1 ett arbetskraftsbehov av 481 7OO dagsverken och för alt. 2 91O 000. Antal personer som behöver sysselsättas förde tvä alternativen framgår av figur 7.3. Om man utgår från att man kan röjahögst halva året eller per är åtgår det i alt. 1 ca 4 800 personer och i alt. 2 ca 9100 personer dvs. 4 300 personer fler. Om röjningenutförs som ett deltidsarbete -per är åtgår i alt. 1 dryft 12 000 personer och i alt. 2ytterligare minst 11 000 personer såledessammanlagt 23 000 personer. 1----------- 1------------- 1 r" 1 " '"""'1 20 LO 50 80 100 120 Antal röjningsdagar per person och år Figui- 7 3 Antalpersoner som behöver sysselsättas förde två diskuterade alternativen Prop.1981/82:44 126 Det som här redovisatskan sägas utgöra två ytterlighetersaltema-tiv.Sålunda ksm man å ena sidan utgåfrån att det inte kommer att kemiskt röjas därför att många objekt som föreslagits till besprutning, utgörs av småoch spridda bestånd inom pri-vatskogsbruket. Avorganisatoriska och andra skäl är det svårtatt få till stånd flygbesprutning av alla dessa. Även andra sprid-ninganetoder kan vara svåra att arrangera. Altemativet med mekanisk röjning är å andra sidan en nästan ogenomförbar uppgift främstav kostnadsskäl. Därtill torde det bli svårt attskaffa arbetskraft för uppgiften. Att i stor utsträckning hänvisaovan arbetskraft till röjningsarbete kommer, enligt deerfarenheter som VTumits, att bli ytterst besvärligt inte minst från arbetsledningssynpunkt . skogsvårdslag föreskriveratt röjning ska utföras i erforderlig omfattning. Det förutsätts atteftersläpande röjningsbehov tas igen . Pöratt verkställa de skogspolitiska besluten krävs därför att ett röjningsprogramungefär enligt här beräknadomfattning genomförs. 7.5 Arbetsskador vid röjningmed mekaniska hjälpmedel Statistiska uppgifter om arbetsskador Hedan redovisas en bearbetning av de arbetsskadeanmälningar till försäkringskassorna som vidarebefordrats tillarbetarskyddsstyrelsen via yrkesinspektionen. Bearbetningen är gjord med avseende pä arbetsskador som inträffat vid röjningsarbeten omfattande ungskogsröjning, hyggesrensning, linjeröjning och naturvårdsröjning. Tabell 7.7 avser skador som drabbat anställda , medan tabell 7.8 avser skador somdrabbat själ-yy-erksajnma företagare - . (Densenare kategorin omfattades av arbetsskade-försäkringslagen förstfr.o.m. , varför materialsaknas före dernia tidp-unkt). Tabell 7.8bygger på en bearbetning som utförts av . Cs) CN «- lO t I I Ji O) in c .H u > .-I C *H o Dl U t -U V) -1 c in .H o -H O) Ul Prop.1981/82:44 128 Tabell 7-8 Antal arbetsskador för kategoring själwerksammaföretagare juni 1977 - december 1978vid röjning med mekaniska hjälpmedel , träflis m.m. i ögonen Anm. anger att ett fätal arbetsskador vid planteringsarbete ingår i materialet. En reducering av antalet skador med3 enheter till 86 kan därför synas skälig. För att göra antalet skador enligt tabell 7.8 jämförbart medtotala antalet skador enligt tabell 7-7 reduceras det förstnämnda antaletmed en tredjedel vilket ger 57 skador per år.Det totala antalet skador vid röjningsarbeteni skogen enligt arbetsskadeanmälningartill försäkringskassorna blir utgående ifrån ovanståendeberäkningar således 353 + 57 = 390. Av tabellerna framgåratt a) mekaniska hjälpmedel, b)-träd, kvistar och soänsamt c) halkning, sna-vning m.m. vardera förorsakarca 1/3 av skadorna.