prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — Medelsförvallningen framgår av följande tabell(milj kr): DisponibeU 1980/81 1981/82 Ingående reservation 13 7 Summa: 88 87 1980/81 1981/82 Del svenska biståndettill lanlbruksutveckling används /82 för att finansierapersonalutbildning, kooperafiv utveckling, markvård och fältpersonal isamarbete med och Internationella jordbruksutvecklingsfonden(). Sedan mänga år stöds också ett regionall lant-bruksulvecklingsprojekl(ARDU) som lett fill höjd spannmålsproduktion och förbättrad levnadsstandardför befolkningen i . Insatserna syftar lillall förbättra plantering och skötsel av skog. Denna verksamhet väntas kunna ökapå bynivå i takt med all kunskap sprids till allt fler bondeföreningar. Ettförsökscenlrum för behandling och utnyttjande av iräprodukter och en skola förutbildning av skogspersonal ingår också i programmet. Uppförandet avskollokaler på landsbygden stöds med leveranser av byggnadsmaterial ochutrustning samt inköp av skolbokspapper och läromedel. I fortsättningen kommerstörre tonvikt att läggas vid lärarutbildning. Prop.1981/82:100 Bilaga 6 131 Det svenska stödet lillhälsovården kommer att koncentreras pä utbildning avpersonal. Även ell och en fabrik för tillverkning avnäringsberikal mjöl fär svenskt bistånd. Elt regionalt program föratt förbättra vallenförsörjningen i Hararghe-re-gionen stöds delvis med svenskamedel genom utbildning av ingenjörer. Handgrävda brunnar och inslallafion avpumpar i ell anlal byar ingär i programmet. I övrigt finansieras enförsöksanläggning för alt fillverka byggnadsmaterial av lokala råvaror, därvissa lovande resultat har uppnåtts på senare lid, samt en fond förkonsullsludier och speciella utbildningsinsatser. Under innevarandebudgetär inleds elt markvårdsprogram i västra . Frän anslagspostenSärskilda miljö- och markvårdsinsalser har avsatts för ändamålet. SAREC slöt i januari 1981ett tvåårigt avtal om forskningssamarbete med den . Under /81erhöll katastrofbistånd i form av fordon och jordbruksredskap lill ettvärde av . Därtill kom för repalriering av flyktingar,vegetabilisk olja för saml berikad kalaslrofkosl () för 1,2 miljkr. beviljadesför insatser genom enskilda organisationer, varav avsäg Rädda Barnenss k barnbyprojekl. 1981/82:100 Bilaga 6 132 , ,0 0 /-) 'Bubaqui I Cv Offentligt neltobisländ/person - totalt(exkl östländer) 0,8 milj (1979) 1,(1979) (1979) (1979) (1980/81) Prop.1981/82:100 Bilaga 6 133 När Guinea-Bissaublev självständigt 1974 var det den nya statens mål att bygga ettsamhälle med folkligt deltagande och all utveckla landsbygden och jordbruket.Regeringen fick emellertid svårt att förverkliga målen, främst pgabrist pä utbildad personal och kommunikationsproblem mellan huvudstaden och övriga delar av landet.Varje år satsades avinvesteringarna pä industri, vägar och energiförsörjning i huvudstadsregionen. Projekten blev i många fall alltförtekniskt krävande och olönsamma. Jordbruket, som sysselsatte avbefolkningen fick av in vesleringskapitalel. Eftermaktövertagandet utarbetar den nya ledningen fn landets förstautvecklingsplan . Avsikten är bl a att minskautlandsskulderna, förse befolkningen med basvaror och prioritera sådanainvesteringar i jordbruk och fiske som kan göra landet självförsörjande med livsmedel.Nägra av de åtgärder som planeras är alt bygga ut el-, telefon- ochvägnäten på landsbygden, uppföra lagerlokaler, lämna jordbrukskrediter samt förbättrajordbrukstekniken. Knappt hälften av en miljonhektar odlingsbar mark är f n uppodlad och fiskelillgångarna utnyttjastill ringa del. Guinea-Bissaus ekonomi är i ell kritisktläge. Exporten minskade ochinbringade medan importen var . Skuldtjäns-len var lika stor som exporten. Underskottet ibytesbalansen täcktes bl a med hjälp av i gåvor ochkrediter. harlagt fram ett ekonomiskt program, som kräver ytterUgare ca iutländskt bistånd. Bidrag till programmet skall användas bl a för allfinansiera import och för alt bygga upp valutareserven. Regeringen har ävenföreslagit en omförhandling av villkoren för landels utlandsskuld. Under våren1981 tog FN in i gruppen "fattigaste länder" och kommer därmed attöka biståndet. Det svenskabiståndet har uppgått till fr o m /80.Utvecklingssamarbetet regleras av elt avtal och omfattar totalt115 milj kr. Del svenskabiståndet har dominerats av importslöd saml leveranser till industri,energiproduktion och telekommunikationer. och är dock eniga om alli del fortsatta ulveckhngssamarbe-tel prioritera utveckling av landsbygden och jordbruket. Medelsfördelningen framgår av följande tabell (milj kr): Prop.1981/82:100 Bilaga 6 134 Importstödet harminskat från till åren 1980 och 1981.Under den senare perioden har importstödet använts till mediciner,sjukhusulruslning, reservdelar lill fordon, ris, papper, bygg-nadsmaterieloch jordbruksutrustning. Återflödet frånGuinea-Bissau är stort. Av landramen på beräknas ca 40%komma lill användning för upphandling av tjänster och varor från . Industri, tele och energi För perioden - 1983 planeras fortsalt stöd fillindustri, energiproduktion och telekommunikationer. behöverfrämst medel för all klara driften av flera färdigställda anläggningar. Vid planeringenförutsägs ofta inle behoven av ufiändsk valuta för reservdelar och råvarorsamt utbildningav personal under driftsskedet. Ett fortsall energibiständ kommer även attomfatta studier av förnybara energikällor. Industriinsalsernagäller främst elt tegelbruk, Iräförädlingsindustri och en mekanisk verkstad.Del nya telesystem som installeras beräknas las i drift . Bistånd tilllandsbygdsutveckling förbereds i några regioner i norra delen av . Idetta ingår även byskogsbruk. Landsbygdsinsatserna kräverpersonalbistånd eftersom det saknas en fungerande lokal förvaltning och utbildad personal utanförhuvudstaden. De svenskstödda utbildningsinsatserna kommer altfortsätta efter nuva- Prop.1981/82:100 Bilaga 6 135 rande avtalsperiod och inriktas på primärskole- ochyrkesskoleulbildning saml vuxenutbildning på landsbygden. Biståndet underinnevarande budgetär används för att bygga primärskolor, trycka skolböcker, bekosta lärarseminarier och skrivmateriel. erhåller personalbistånddels genom enskilda projekt, dels genombidrag med ca lill en personalfond. kan med dessa medel avlöna ett 60-lalpersoner främst inom förvaltningen. Såväl 1980 som 1981har beviljat i katastrofbistånd lill Guinea-Bissau.Biståndet har använts för inköp av ris och svensk matolja. har underinnevarande budgetår beslutat stödja uppförandet av en fanérfabrik. SAREC stöderforskning /81 om hälso-och näringssitualionen med . Afrikagruppernahar några volon-tärer iGuinea-Bissau. Prop.1981/82:100 Bilaga 6 136 ; / KASHMIR \ Offenfiigl nettobislånd/person - totalt(exkl. östländer) 684 milj (1981) 2,(1971-81) (1979) 9kr(1979) (1980/81) Prop.1981/82:100 Bilaga 6 137 I - liksom imånga andra - utgör jordbruket basen i ekonomin. Jordbruket svarar förknappt hälften av den samlade produktionenoch sysselsätter ungefär 3/4 av arbetskraften. Den indiska ekonominutvecklades gynnsamt under andra hälften av 1970-lalel men försämrades kraftigtunder . En svår torka, minskad jordbruksproduktion,brister inom energiförsörjning och transportnätet och kraftigt ökade kostnader för oljeimporten orsakade nedgången. /81förbättrades ekonomin. Gynnsamma regn medförde att jordbruksproduktionen ökade.Bruttonationalprodukten förväntas stiga med6,/81 jämfört med en minskning med 4,/80. Importen ökade kraftigt medan exportenvisade en måttlig tillväxt. Oljeimporten lar nu tre fjärdedelar avexportintäkterna i anspråk. Bytesbalansen försämrades kraftigt. En störreavtappning av valutareserven kundedock undvikas genom ett län på 790 milj SDR från (). Valutareserven motsvaradevid budgetårets slut knappt sex månaders import. En stor del avekonomin styrs av staten genom prissättning, upphandling och distribution avbasvaror. Medan den allmänna prisnivån höjdes stannadeprisökningen på basvaror på en lägre nivå. Den sjättefemårsplanen (1980-85) inriktar sig främst på all öka produktionen inom jordbruk och industri, stärkaoch utvidga infrastrukturen, främjainvesteringarna och exporten saml öka sysselsättningen. En årlig tillväxt på 5,förutses i planen, vilket skulleinnebära en högre tillväxttakt än vad som uppnåtts under någonperiod. Genom sysselsättningsskapande åtgärderoch ell basbehovsprogram avser regeringenatt tillgodose basbehoven för de allra faftigaste människorna. Målen förbasbehovsprogrammel är bl a all förse 46 000 byar med elektricitet och ca200 000 byar med rent dricksvatten. Tyngdpunkten i det sociala programmetutgörs dock av sysselsättningsskapande åtgärder. Resultaten förutses enliglplanen bli all 75 miljoner människor pä landsbygden och 6 miljoner människor istädernas slum skall kunna lyftas över det sk faltigstrecket. Om delta mål nåsskulle andelen av befolkningen under denna gräns minska frän beräknade lill30% 1984/85. hör tillde som i relation till befolkningsstorleken mottar minstinternationellt bistånd. Av del totala utländska biståndet /81, som uppgick till ca , gick nära hälften till återbetalningar av tidigare biståndskrediter. Del totala biståndet utgör ca 10%av den indiska ulvecklingsbudgeten.De största biståndsgivarna är Världsban-ken/, , , , och . 1981/82:100 Bilaga 6 138 Utvecklingssamarbetetregleras av ell tvåårigt avtal för perioden /82 och 1982/83 och omfattarett belopp om totalt , för vartdera budgetåret.Ungefär en tredjedel avser ändamålsbestämt bistånd medan tvätredjedelar är importslöd. Sedan nägra är pågår en övergäng till en större andel ändamålsbestämt bistånd.Syftet är att koncentrera detta lill ellfåtal projekt inom hälsovård, skogsbruk med markvård samt dricksvattenförsörjning. Det ändamålsbeslämda biståndetinriktas på alt förbättra levnadsvillkoren för falligagrupper. Medelsfördelningen framgår av följande tabell (milj kr): Del bundnaimportslödet utnyttjades /81 till inköp av papper och pappersmassa samtråvaror för stålindustrin. Det obundna importslödet användes för inköpav industriell utrustning. Det ändamålsbestämda biståndet ges huvudsakligen iform av finansiella bidrag lill program och projekt som genomförs av indiskamyndigheter i samarbete med FN-organ. Utbetalningarna under /81 var små,främst därför alt hälsoprogrammet går långsamt och att nya långsiktiga programär under utarbetandeeller just skall inledas inom övriga koncentrafionsområden. Genomförandet av del ändamålsbestämdabiståndet har fördröjts, vilket lett lill försenade utbetalningar. Stöd lämnas tillde indiska programmen för alt bekämpa malaria, tbc och lepra med ett belopp av under fyraår. De administreras av (). Då endast en mindre del av det avtalade beloppet utnyttjats torde enförlängning bli aktuell efter 1982. 1981/82:100 Bilaga 6 139 dessa tre program har den indiska regeringenanmält intresse för svenskt stöd till primärhälsovård inkl. familjeplaneringoch ett projektförslag håller på all utarbetas. Diskussioner pågår om ettutökat program för att förebygga blindhet och om en insats för skolhälsovård. Programmet har ihuvudsak omfattat stöd till utbildning av indiska skogsarbetare i modernavverkningsleknik. kommer det all utvidgas lill alt huvudsakligenomfatta sysselsätlningsintensivt byskogsbruk i olika delstater ochmarkvårdsinsalser i upprinningsomrä-den. Insatser inom byskogsbruk skallinriktas pä den lokala befolkningens behov och syfta fill att öka tillgängen påbränsle, virke och foder saml lill att främja markvård genom trädplantering. Slödel uppgår till 38milj kr . Det omfattar inköp av borrul-ruslning och lämnas delvisgenom . Projektet, som inleddes till följd av torkan 1979, prioriterashögt av den indiska regeringen, varför ett mer långsikfigt samarbete pådelstatsnivå förbereds. Insatserna omfattar bl aundersökningar av grundvatlentillgången i södra och utveckhng av metoderför bästa möjliga utnyttjande av grund-vallenresurser. Slödel uppgår lill 27,5milj kr under fem är. stöder sedan1979/80 ell program för alfabetisering av barn i åldrarna som inte nåsav det allmänna primärskolesystemet. Stödet, som uppgår till ,omfattar inköp av papper till skolböcker och instruklionsmalerial. Insatsen stöds genomInternational Trade Center (ITC) och syftar till all förslärka den indiskaexportorganisationen. Den indiska regeringen prioriterar projektet, varför delhar förlängts t o m /83 trots all del liggerutanför de tre koncentrationsomrädena. Stödet uppgår lill . SAREC stöder ett störreprojekt för svensk-indiskt forskningssamarbete om olje växter. Stödet uppgårtill för /81. Svenska enskildaorganisationer fick /81 sammanlagt av biståndsmedei för sinverksamhet i . De största bidragen gick fill Mission,och Baptist- Prop.1981/82:100 Bilaga 6 140 Verksamheten bedrivs huvudsakligen inomundervisning och hälsovård. Stöd, SOtn lämnas direkt lill indiska kvinnoorganisationer,är underberedning. Det beräknas lill ca och inriktas påsyssehätlningsskapande verksamhet saml undervisning och hälsovård. Katastrofhjälp harunder 1979/80 - 1980/81 lämnats genom lill ell belopp av ca . Prop.1981/82:100 Bilaga 6 141 ly y,Mindelo SÄOCtJ? BRANCOQ Rjbeira PalmeiraCPedra Lume SÄO NICOLAU MTriå*' ( V < 1 _v Assomada. OO y'---------------------------------- \ <_ \ *- (SaoFilipe Vft/pRAlA Offentligt nettobislånd/person - totalt(exkl östländer) 0,3 milj (1980) 1,(1970-75) (1979) (1979) (1980/81) Prop.1981/82:100 Bilaga 6 142 Sedansjälvständigheten har ställts inför akuta livsmedelskriser främst pgaden svåra torka, som år efter är drabbat öarna. Regeringen har koncentreratutvecklingsinsatserna till mark- och valten-vårdsprogram. I ett regeringsprogramför åren 1981 - 1985 planeras reformer för all effektivisera den statligaförvaltningen och decentralisera beslutsfattandet fill lokalapolitiska organ. Genom reformer inom undervisningsväsendel vill geökad vikt ål yrkesutbildning. Nationalförsamlingen kommer attbehandla förslag om en jordreform. I början av 1981bildades ell nytt regeringsparti, PAICV, och en ny konstitution antogs. Deninnehåller inte längre hänvisningar fill elt samarbete med . Statsbudgeten för år1981 lägger ökad vikt vid investeringar i industri, kommunikationer ochtransporter. Ett fåtal större projekt har påbörjats, däribland ett varvför reparation av fiskefartyg samt upprustning av telekommunikationer ochflygplatsen på ön . Landsbygdsutveckling, inkl mark- ochvattenvård, fär en minskad andel. Investeringarna ökar kraftigt och finansieras lillca med bistånd. Av planerade investeringar kunde inlegenomföras främst pga brist pä byggnadsmaleriel. En första utvecklingsplan utarbetas för perioden 1982- 1986. är för sinlivsmedels- och varuförsörjning helt beroende av bistånd och överföringar frånkapverdier bosalla utomlands. Inkomsterna frånexporten täcker av importulgiflerna. Del svenska utvecklingssamarbetet med reglerasav elt avtal och omfattar totalt 65 miljkr. Medelsfördelningen framgår av följande tabell (milj kr): Utbetalat 1980/81 Planerat 1981/82 Importstöd, obundet Importslöd, bundet Konsulttjänster Prop.1981/82:100 Bilaga 6 143 Det obundna importslödethar använts för bl a import av sprängämnen lill vägbyggen, transportmedel,tryckeriulruslning saml reservdelar fill elverk och fordon. För del bundnaimportslödet har regeringen importerat generatorer, byggnadsmaleriel, fordon,vägbyggnadsmaskiner, trävaror, sjukhusulruslning och matolja. importslödingår konsulttjänster och utrustning till en fordons-verkstad. hardeltagit i planeringen av verkstaden och ställt konsulthjälp till förfogandeför bl a granskning av anbudshandlingar. En delegation från bl aSwedfund och SIDA har besökt för all informera om svensktindustrikunnande. avser att anlita svenska konsulttjänster inom dettaområde. Under de två senastebudgetåren har erhållit och 300 lon proleinberikalmjöl () i katastrofhjälp. har använt biståndet under budgetåret1980/81 för inköp av rapsolja i . SAREC stöder detnationella forskningsinstitutet med . Rädda Barnenbedriver elt barna- och mödra-värdsprojekl. Det beräknas pågå och kostar totalt ca , varav bidrar med 9,4 milj kr.Afrikagrupperna har några volon-lärer på . 1981/82:100 Bilaga 6 144 Offentligt netlobislånd/person - totalt(exkl östländer) 15,3 milj (1979) (1979) (1979) (1979) (1980/81) 1981/82:100 Bilaga 6 145 Ekonomisk och social utveckling Av befolkninglever pä landsbygden. Befolkningen ökar per är vilket innebär alllandet skulle ha en dubbelt så stor befolkning som . Denodlingsbara jorden motsvarar högst av landets yta. Jordfördelningenmotverkar produklivilelshöjningar inom jordbruket. Drygt en fjärdedel avlandsbygdsbefolkningen är jordlös. Arbetslösheten är hög. Fram lill 1983beräknas mindre än en femtedel av den nytillkommande arbetskraften komma allkunna beredas sysselsättning. Den kenyanska ekonominförbättrades kraftigt efter självständigheten. Under 70-lalet lågproduktionsökningen fortfarande pä i genomsnitt 4,. Svängningarna varemellertid kraftiga. Den viktigaste orsaken var prisutvecklingen på kaffe ochle, som svarar för av exportintäkterna. Fram lill 1978 var Kenyasjälvförsörjande på livsmedel och exporterade dessutom bl a majs. Till följd avtorka men också brister i planeringen har landet därefter tvingats till visslivsmedelsimport. harinneburit växande ekonomiska problem för . Tillväxten stannade vid 3,är1979 och vid 2,, vilket var lägre än befolkningstillväxten. Samfidigthar belalningsbalansproblemen förvärrats. Kostnaderna för oljeimporten harökat kraftigt. F n tar den av exportinkomsterna i anspråk.Påfrestningen på bytesbalansen förvärrades av minskande exportintäkter, framförallt från kaffet. I genomsnitt uppgick underskottet på bytesbalansen lill 10%av BNP under 1978-80. har därför tvingats förlila sig på en omfattandeupplåning utomlands . Skuldljänslen ökade från knappt 4%är 1977 lill . Upplösningen av denÖslafrikanska gemenskapen (EAC) och stängningen av gräns har ocksåinneburit påfrestningar för landets ekonomi. hade i sin fjärdeutvecklingsplan för perioden - 1983 beräknat en genomsnittlig tillväxt avBNP pä 6,. reviderades denna fill 5,. Enligt Världsbankensuppskattning kommer tillväxten all vara under 80-lalets första hälftoch därmed lika stor som befolkningsökningen. Enligl den revideradeutvecklingsplanen skall den ekonomiska fillväxten ökas genom förbättradjordbruksproduktion, utvinning av alternativ energi, begränsning avbefolkningsökningen och ökad export. Prop.1981/82:100 Bilaga 6 146 Sverigesutvecklingssamarbete med regleras av ett tvåårigt avtal /82 och1982/83. Biståndet uppgår till för vardera budgetår eller sammanlagt 220 milj kr.Importstödet /82 är och är i sin helhet bundet tillupphandling i . Delta belopp ingår i ell separat imporlstödsavtalpå , som tecknats för perioden /82- 1983/84. Importslödet har /79 använts för upphandling avjärnvägsvagnar. För att det svenskabiståndet i ökad utsträckning skall nå ut till den fattigaste delen avlandsbygdsbefolkningen kom och 1978 överens om att koncentrerabiståndet till basbehovsinsatser för vattenförsörjning, hälsovård och markvård. Under 1983beräknas koncentrationen lill dessa samarbelsomräden vara genomförd. Medelsfördelningen framgår av följande tabell (milj kr): Utbetalat 1980/81 Planerat 1981/82 7 14 10 43 En markvårdsinsals,som lelt lill goda resultat, har successivt byggts ut ochkommer att ytteriigare utökas. Markvård ingår ijordbruksministeriels allmänna rådgivningsverksamhet lill lantbrukarna.Den svenska insatsen syftar lill att öka kunskapen om behovet avmarkvårdsålgärder. Huvuddelen av arbetet genomförs av bönderna själva. Förnärvarande nås åriigen 30-35 000 småbönder med olika markvårdsarbeten. Verksamheten är i första handinriktad på all genom arbetsintensiva metoder öka gårdarnas produktivitet. Över6 dräneringsdiken har grävts och ell mångdubbelt större antalkilometer terrasser anlagts. Iprogrammet ingär även 54 plantskolor. Insatsen har betydelse för såväl livsmedels- som energiförsörjningen. Stödet lill landsbygdens vattenförsörjning har gått lillett program för att Prop.1981/82:100 Bilaga 6 147 ge 800 000 människor tillgäng lill rent vatten.Hittills har 125 vattenanläggningar på landsbygden färdigställts. Förseningarhar emellertid uppstått i den del av projektet som omfattar utbildning,upprustning, drift och underhåll. En ökning av stödet tilljordbruket kan bli resultatet av en studie som SIDA genomfört under hösten1981. finansieraruppförandet av ca 70 nya hälsovårdsslationer och upprustning och utrustning avbefinfiiga hälsostationer. Barna- och mödravård med familjeplanering är enviktig del av programmet. Projektet har försenats. I samarbetsprogrammel medKenya ingär även stöd fill kvinnobyrån inom ministeriet för kultur och socialservice. treårigt avtal har slutits fr o m . /82kommer aft avsättas. Stödet används för att genomföra projekt som gerinkomster för kvinnor på landsbygden, bl a höns- och svinuppfödning. Personalfonden möjliggördirektrekrytering, konsultupphandling, utbildning och finansiering avutländska experter utanför del ändamålsbestämda biståndet. Under /81har utbetalats till svenska enskilda organisationers verksamhet,främst för hälsovård och undervisning och lämnas i huvudsak genom olikamissionsorganisationer. överväger attinleda industrisamarbete med inom keramik- och verkstadsindustrin. 1981/82:100 Bilaga 6 3,2 milj (1978) 2,(1975-79) (1979) Offentligt nellobiständ/person - totalt(exkl östländer) 78kr (1979) (1980/81) Prop.1981/82:100 Bilaga 6 149 Svårighelerna altomvandla ell av världens fattigaste och mest krigshärjade länder har visat sigstörre än vad som förutsågs i landets utvecklingsplanering. Bristen päutbildad personal, som förvärrats genom fiyklen från efter 1975, har bidragit till dessasvårigheter. förstafemårsplan, som gäller , betonar jord-och skogsbruk i syfte alluppnå självförsörjning med livsmedel. Export av trä och ävenbearbetade Iräprodukter skall ge ökade intäkter. Del senaste årethar präglats av försämrade relationer lill , som stängtlandgränsen mol . Gränsslängningarna medförde altexportintäkterna minskade . Statsinkomsterna sjönk, vilket bl a lett till bristpä drivmedel. Förbindelserna med förbättrades åter i november1981. Beslut har faltals alt påbörja utbyggnaden av den väg som förbinderLaos med hamnstaden i och som kan ge ettalternativ lill transitering genom . närmar sig därigenom i ännuhögre grad än tidigare . Även banden med och övriga östländer ärstarka. Förbindelserna med är dåligasedan det kinesiska anfallet på 1979. är beroende avutländskt bistånd för sin fortsatta återuppbyggnad och utveckling. Bristen påinfrastruktur försvårar biståndsinsatserna. är troligen den, efter , störstabilaterala biståndsgivaren. Andra viktigagivarländer är , och . , Asiatiskautvecklingsbankens och FNs bistånd ligger på ungefär samma nivå som detsvenska. Sverigesutvecklingssamarbete med regleras i ett tvåårigt avtal /81 och 1981/82och omfattar totalt varav avser innevarande budgetår. Del långsiktigasamarbetet har koncentrerats till skogsbruk och skogsindustri, jordbruk(bevattning) saml kommunikationer. har givit högsta prioritet åtulvecklingsanslrängniiigar inom dessa sektorer. Därtill kommer lidvis leveranserav vikliga basvaror inom importslödet. Medelsfördelningen framgår av följande tabell (milj kr): Utbetalat 1980/81 Planerat 1981/82 Importstöd Skogsbruk Övriga projekt Prop.1981/82:100 Bilaga 6 150 /79lämnades biståndet i huvudsak som importstöd i form av varor och utrustningupphandlade av SIDA. Vissa delar av importslödet krävde ett omfattande svensktengagemang. I och med all ett bislåndskon-lor inrättades ökade möjligheternaalt lämna ändamålsbestämt bistånd. Projektliknande inslag i importslödetkommer därför successivt att regleras i projeklavlal. Även kvarvarandeimportslöd av långsiktig karaktär kommer i fortsättningen all följas meraktivt från svensk sida. Stödet fill enfodermedelsfabrik, en syrgasfabrik och en acetylengasfa-brik, som utgått i formav importslöd, beräknas avslutas /82. Den regionalaskogsinsalsen i Muong utgör del första regelrätta projektet, och också denstörsta enskilda insatsen med .