prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — Sjömän som är anställda och itjänst på svenskt handelsfartyg av minst 100 registerlon skall betalasjömansskatt för inkomsten ombord. Sjömansskatten hålls inne vidlöneutbetalningar och beräknas i princip på kontant inkomst ombord. Kommunernaskall beredas ersättning av statsmedel för minskadeskatteintäkter. Till kommun som ej tillhör landstingskommun utgår , tillannan kommun och lill landstingskommun av den sjömansskatt som inomkommunen bosatt erlagt lill staten. Restantier är derestförda belopp, som drivs in via kronofogdemyndigheterna och avser skatterfrån olika år tillbaka. Överskjutande skatt och övriga restitutioner Från titeln utbetalasöverskjutande skatt och övriga restitutioner. Beträffande överskjutande skattse ovan. Övriga restitutioner är återbetalningar som i allmänhet beror pånedsättning i taxering. Den största poslen päutgiftssidan är utbetalningarna av kommunalskattemedel. Helakällskatleuppbörden tillförs primärt staten. Kommunerna erhåller för varjekalenderår förskott grundat pä senast kända taxering och Bilaga 2.1 inkomstberäkning 27 den aktuella utdebiteringen. Förskottsulbetalningarnabaseras fr. o. m. den på ett skatteunderlag som räknas upp iförhållande lill en konstaterad ökning i kommunernas invånarantal.Bestämmelserna om uppräkning gäller samtliga kommuner med undantag av församlingar. När laxeringsresultatetför ett kalenderår föreligger sker slutavräkning, varvid saldot mellanslutligt uträknade belopp och uppburna förskott tillgodoräknas kommunernaeller statsverket allteftersom förskotten understiger eller överstiger deslutligt uträknade beloppen. I kommunernas fordran på statsverket, somframräknats per varje kalenderår, ingår sålunda vid stigandeskatteunderlag såväl förskott som slulavräkningsmedel. Kommunernas fordranutbetalas från /82 mol tidigare varannan med iprincip en tolftedel av årsbeloppet . Fr.o.m. år 1973utökades utbetalningarna av kommunalskaltemedel med förskoll avskattebortfallsbidrag i anledning av 1970 ärs skattereform. Förskottetavräknades (första gängen är 1975) efter bidragsårel mol detslutliga fastställda bidraget grundat pä bidragsunderlaget enligt bidragsårelstaxering. Det förskotlerade skattebortfallsbidragel för var störreän motsvarande förskott varför nelloavräkningen avskattebortfallsbidragel påverkade utbetalningarna lill kommunerna i negalivriktning. I samband med alt avtrappningen av grundavdraget slopades vid 1976års taxering, reglerna för extra avdrag ändrades och avdragsrätten försjukförsäkringsavgiften begränsades vid 1976 och taxering påverkadesdet kommunala beskattningsunderlaget i neddragande riktning. För attkompensera kommunerna för delta inkomstbortfall beräknades till 1980 ärstaxering ett särskill korrigerat beskattningsunderlag för kommunerna som låg lill grund förutbetalningarna av förskoll av kommunalskaltemedel t.o.m.år 1981. Slutregleringen fr.o.m. kompletterades med ettsärskilt anslag på statsbudgetensutgiftssida för kompensalionsbidrag med anledning av 1974 årsskallereform (se nedan). T.o.m. inkomståret1979 inräknades inte vissa skattepliktiga förmåner som sjukpenning idel kommunala skatteunderlaget. Den kommunala beskattningen på dessa förmåner tillföllsålunda staten. Skälet härtill var alt staten finansierade de ökade kostnadernaför sjukpenningreformen. Det kommunala skatteunderlaget justerades även med hänsyn till1971 och skaltereformer. Från inkomståret1980 sker en förenklad beräkning av skatteunderlaget. Särbehandlingen avde nämnda skattepliktiga förmånerna har uphört och skattebortfallsbidragetoch kompensationen i anledning av skattereform slopades.Nettoeffekten av dessa åtgärder innebar en icke oväsentlig omedelbar ökning avdel kommunala skatteunderlaget och en motsvarande ökad kostnad för staten. Avdenna anledning höjdes det kommunala grundavdraget från . till 6000 kr.Samtidigt minskades den statliga särskilda skattereduktionen i motsvarande mån.Förändringen var sålunda 1981/82:100 28 i övergångsskedet neutral för skattebetalaren.På sikt innebär den förenklade skatleunderlagsberäkningen en växande inkomstöverföringtill kommunerna. 1980/81: 116 om kommunalekonomiska frågor inför år1982 föreslogs en höjning av grundavdraget till . vid beräkningen avförskotten till kommunerna är 1982, dvs. för skatteunderlaget vid 1981 årstaxering. föreslogs att kommunerna skulle erhålla förskott frånjuridiska personers skatteunderlag med en begränsning av . Riksdagenbiföll propositionen (SFS 1981:346). 1981/82: 30 hardärefter lagts förslag om ett grundavdrag vid taxering på 7500 kr.Höjningen . motiveras med att reseavdragens begränsningarår 1982 får stora effekter på den kommunalt beskattningsbara inkomsten. Dennaeffekt bör helt tillföras statsbudgeten genom alt grundavdraget höjs. Slutlig kompensation till kommuner m.fi. I samband med 1974 årsskattereform minskade kommunernas skatteunderlag fr. o. m. inkomståret 1975.Slutregleringen av kommunalskattemedlen avseende denna minskning iskatteunderlag sker via ett anslag. Medel från delta anslag överförs löpande till inkomsttiteln fysiska personersinkomstskatt. Poslen ingår således både pä inkomst- och utgiftssidan på titeln.Beloppet som uppförs på inkomsttiteln för /82 utgör avräkningenav kommunalskattemedel avseende andra hälften av . Avräkningenupphör som ovan nämnts från . Socialförsäkringsavgifter tillfolkpensioneringen, tilläggspensioneringen, sjukförsäkringen, delpension,barnomsorg och avgift till arbetsskadeförsäkringen (egenavgifter) Endast de försäkradesegna avgifter debiteras på skattsedeln. erläggs egenavgifter endast avegna företagare. Avgifterna beräknas på inkomster av rörelse och avjordbruksfastighet. Egenavgiflerna består av socialförsäkringsavgift lillsjukförsäkringen, folkpensioneringen, tilläggspensioneringen och egenavgift till arbetsskadeförsäkringen. Fr. o. utgår även egenavgift lill barnomsorgen och delpension. Egenavgiflerna tillsjukförsäkringen beräknas efter olika procentsatser. Dessa bestäms av om denförsäkrade omfattas av sjukförsäkringen och i så fall på den försäkrades anlalkarensdagar. Procentsatserna vid taxering varierade mellan och10,av den avgiftsgrundande inkomsten. Oavsett hur många karensdagar denförsäkrade har, ulgår emellertid den högre procentsatsen på inkomster över 7,5basbelopp. Egenavgifter uppbärs iform av preliminärskatter, kvarstående skatter eller fyllnadsbetalningaravseende ett visst inkomstår. omförs från titeln skall påinkomst, realisationsvinst och rörelse andra året efter inkomståret. Utbetalning till allmän pensionsfonden SociaLförsäkringsavgifterlill tilläggspensioneringen utbetalas från titeln lill allmänna pensionsfonden. Utskiftningsskatt ochersättningsskatt, förmögenhetsskatt, skogsvårds-avgifter och annuiteter påavdikningslån omförs lill andra inkomsttitlar. 1111 Fysiska personers skatt på inkomst,realisationsvinst och rörelse I enlighet med gällandeuppbördsförfarande redovisas som inkomster på titeln preliminär skatt,fyllnadsbetalningar, kvarstående skatt, restantier m. m. Uppbördsförfarandelförutsätter även uppkomsten av s. k. överskjutande preliminär skatt. Denredovisas som utgift på titeln. Som utgifter redovisas även de restitutionersom föranleds av taxeringsändringar m. m. Den största utgiftsposten ärutbetalningar av kommunalskattemedel. Kommunalskatterna ingår i den samfälldastatligt administrerade skalteuppbörden. I redovisningen vid länsstyrelsernaär det emellertid för /82 inte möjligt att göra uppdelningenmellan fysiska och juridiska personers kommunalskatter. RRV gör därför enungefärlig beräkning pä denna fördelning. En omföring av denna fördelning görsdärför från de lotall redovisade utbetalda kommunalskatterna under titeln 1131ofördelbara skatter på inkomst, realisationsvinst och rörelse till resp.fysiska och juridiska personers skatt pä inkomst och förmögenhet. Slutlig debitering av skatter Tillämpningen av en endaskatteskala och individuella grundavdrag innebär individuell beskattning.Grundavdraget uppgår till . vid den kommunala taxeringen, förutsatt atttaxerade inkomsten är större än detta belopp. Grundavdraget vid den statligataxeringen slopades . Principen om sambeskattning tillämpas dock i eltavseende, nämligen vad avser beskattningen av kapitalinkomster överstigande2000 kr. i huvudsak inkomst av fastighet, tillfällig förvärvsverksamhetoch kapital. Härvid gäller att för gifta som båda haft taxerad inkomst skallbeskattningsbar A-inkomst och beskattningsbar B-inkomst beräknas. MedA-inkomst avses inkomst av tjänst, utom periodiskt understöd, inkomst avjordbruksfastighet och inkomst av rörelse. Med B-inkomst, eller kapitalinkomst,förstås övriga inkomster. Vid skatteberäkningen av B-inkomsten sammanläggsdessa inkomster med den högsta A-inkomsten. infördesen marginalskaltespärr enligt vilken den sammanlagda statliga och kommunalamarginalskatten inte får överstiga i inkomstskikl upp till 30 basenheter (=192000 kr. ) och därutöver. 1981/82:100 30 För vissa kategorierskattskyldiga med A-inkomster och hemmavarande barn medgesförvärvsavdrag. Förvärvsavdrag medges av inkomsten, dock högst 2000 kr.Avdraget medges den av makarna som har den lägsta A-inkomsten. Om giftskattskyldig med minderårigt barn haft A-inkomst av jordbruksfastighet ellerrörelse och maken utfört arbete i förvärvskällan, får den skattskyldige åtnjutaförvärvsavdrag med värdet av makens arbetsinsats, dock med högst . Förensamslående med hemmavarande barn och A-inkomst medgesförvärvsavdrag av inkomst av tjänst, jordbruksfastighet eller rörelse,dock med högst . Vidare medges avdrag förunderhåll av icke hemmavarande barn med högst . per barn.Avdrag för övriga periodiska understöd är maximerade till . I skattesystemet finnsvissa schablonmässigt beräknade minimiavdrag bl.a. för utgifter för fullgörandeav tjänsten för skattskyldiga som haft inkomst av tjänst. Vidare finns vissaextra avdrag för fysiska personer, som haft inkomst av kapital eller inkomst aven- eller tvåfamiljsfaslighel. Även inkomster av sådan fastighet beräknasenligt schablonmetod. Extra avdraget förinkomster av kapital uppgår till maximalt . för ensamstående och 1 600kr. Del extra avdraget sommedges i vissa fall för inkomster av annan fastighet höjdes från . vid taxering i samband med de ändrade reglerna förvillabeskattningen som antogs av . Under /82tillämpas i likhet med föregående budgetår en uttagningsprocent av 100. Statlig inkomstskatt förfysiska personer, dödsbon och familjestiftelser redovisas på den s. k.A-längden. De förmåner vid sjukdom och arbetslöshet m.m. som fr.o.m. år 1974beskattas ingick inle i det kommunala beskattningsunderlaget t.o.m. inkomståret1979. Staten tillfördes då motsvarande kommunala skatt. Fr.o.m. inkomståret1980 ingår emellertid dessa inkomster i del kommunala skatteunderlaget. De för taxeringsåretn1977-1981 uträknade skattebeloppen framgår av följande sammanställning (milj.kr. 1977 1978 1979 1980 1981 Statlig inkomst skatt, A-längden 26217 25 545 27689 29742 31682 Skatt påbeskattade förmåner 2981 3660 4601 5 113 De kommunala skatternautgörs av allmän kommunalskatt med däri ingående församlingssaktt ochlandstingsskatt i form av inkomstskatt beräknad på grundval av inkomst ochgarantibelopp för fastighet. Bilaga 2.1 Riksrevisionsverketsinkomstberäkning 31 De gällandeavdragsreglerna vid statlig taxering som förvärvsavdrag, underhållsavdrag,övriga periodiska understöd m.m. äger motsvarande tillämpning vid taxering lillkommunal beskattning. inkomstskattuppgick laxeringsåren 1977-1981 till följande belopp (milj. 1977 1978 1979 1980 1981 inkomst skatt: A-längd 42729 49470 59140 66330 78134 Förmögenheler under400000 kr. är befriade från förmögenhetsskatt års taxering.Skattesatsen är för förmögenheter mellan . Denhögsta skattesatsen uppgår lill 2,för förmögenheter överstigande 1800000 kr.Förmögenhetsskatt beräknas på den sammanlagda förmögenheten tillhörandeföräldrar och barn , som bor hos föräldrarna. Beskattningsbarförmögenhet (kr.) 600000- 800000 1, Reglerna ändrades till följd av den allmännafastighetstaxeringen . Debilerad förmögenhetsskatt uppgick taxeringsåren1977-1981 lill följande belopp (milj. 1977 1978 1979 1980 1981 Förmögenhetsskatt 662 639 649 588 702 Vissa kategorierskattskyldiga medges reduktion av skatten. För gift skaltskyldig vars makesaknar inkomst medges skaltereduktion med högst . Avtrappning sker med30% av andra makens inkomst och rätten till skattereduktion upphör således närinkomsten uppgår till . För ensamstående med barn utgörskaltereduktionen . Skallereduktion sker vid debiteringav den slutliga skatten genom reducering av statlig inkomstskatt, kommunalinkomstskatt, skogsvärdsavgift eller skalletillägg. Skattereduktion medgessäledes inte i fråga om statlig förmögenhetsskatt, socialförsäkringsavgift lillfolkpensioneringen eller tilläggspensioneringen, arbetsgivaravgift,förseningsavgift eller annuitet på avdikningslån. Vad som genomskattereduktion bortfaller vid debiteringen skall helt bäras av staten, vilketinnebär att staten gottgör kommuner och andra för eventuellt reducerade belopp. Fr. o. m. taxeringsåret1976 t. o. m. utgick en särskild skattereduktion på högst250 kr. för statligt taxerade inkomster upp till Prop.1981/82:100 32 Avtrappning av avdraget skedde av dendel av den statligt taxerade inkomsten som översteg . Den särskildaskattereduktionenvar helt avlrappad då inkomsten uppgick till . Fr. o. m. började en särskildskattereduktion på . utgå lill samtligainkomsttagare. Därmed försvann den tidigare skattereduktionen på . Den nya skaltereduktionenindexreglerades under inkomståret 1979och uppgick då lill . anpassades den till dethöjda grundavdraget kommunalt och uppgick till . Skattereduktionenulgår med 0,av den s. k. basenheten minskad med . uppgår densärskilda skattereduktionen lill . Våren 1980beslutade om vissa åtgärder i syfte bl.a. att underlätta elt nytt löneavtal. På skatteområdetomfattade åtgärderna bl. a. entillfällig höjning av den särskilda skattereduktionen. Den tillfälliga höjningenav den särskilda skaltereduktionen var avsedd att ge en lättnad främst åt heltidsarbetande med lägre ängenomsnitfliga inkomster. Den maximalahöjningen, . utgörhöjningen av den del av inkomstensom överstiger . avlrap-pas höjningen med3 % av den överskjutande inkomsten. Detta innebär att någon höjning avskattereduktionen inte sker vid inkomster om . Höjningen av den särskildaskattereduktionen beaktades vid uttaget av preliminär A-skatt och sjömansskattfrån månaderna . Den tillfälliga höjningen av densärskilda skattereduktionen förlängdes även under . Den särskildaskattereduktionen sker genom reducering av samma skatter och avgifter som gäller förskaltereduktion. startade det s.k. skattesparandet med bl.a. skattefri ränta. Behållningen på skattesparkonton ochskattefondkonton uppgick är 1980 till 4044 milj.kr. Vid skiftet septemberoktober 1981uppgick behållningen till knappt 7000 milj. kr. I förhällande till allmänhetens banktillgodohavanden beräknasbehållningen på skattespar- ochskattefondkonlona uppgå lill vilket innebär att effekten av skaltesparandet på inkomst av kapital ärförsumbar. Däremot får "skat-lespararna"en s.k. sparskattereduktion på avsparat belopp. Procentsatsen vid sparande i aktiesparfond är däremot30%. Maximalt kansparskatlereduklionen uppgå till . per person och år vilket innebären sammanlagt sparande pä4800 kr.Från medgesemellertid ett sparande på högst . Den skattereduktion som medgivitstaxeringsåren 1977-1981 uppgick till följande belopp (milj. Bilaga 2.1 Riksrevisionsverketsinkomstberäkning 33 De s.k. skaltedebiteradeegenavgiflerna uppgick taxeringsåren 1977-1981 till följande belopp (milj.kr. Särskilda avgifter, s.k.skattetillägg och förseningsavgift, debiteras vid överträdelser mol skatte- ochavgiftsförfaltningar. Skattetillägg påförs skaltskyldig som lämnat oriktiguppgift vilket skulle leda till för lågt be-skaltningsresullat.Förseningsavgift tas ut vid försummelse att i rätt tid avge deklaration. Skattetilläggets storleki fråga om inkomst- och förmögenhetsskatterna utgjorde av undandragen skatteller avgift års taxering. Vid taxering gällde en regelsom innebar att om en rättelse av en oriktig uppgift i deklarationen kunde skemed hjälp av kontrollmaterial, beräknades skattetillägget lill avundandragen skatt. De regler som gäller frän 1978 ärs taxering innebär i huvudsakalt den generella nivån på skattetillägget har sänkts frän till i ordinära situationer och till20% när rättelse kan ske med ledning av visst kontrollmaterial. Den lägreprocentsatsen skall tillämpas i större utsträckning. För enskilda personer kanskattetillägg i fall som anges i 116d § TL nedsättas till . Vidare harmöjligheterna att medge eftergift vidgats. Förseningsavgiften är vadavser inkomst- och förmögenhetsskatterna av den högsta beskattningsbarainkomsten och 0,av den beskattningsbara förmögenheten till den del denöverstiger skattefritt belopp. Förseningsavgiften är maximerad till . eller i de fall dådeklarationen inte inkommit trots anmaning till högst . Lagstiftningen omfattarflertalet skatter och allmänna avgifter samt arbetsgivaravgifterna lillsocialförsäkringens finansiering. Bestämmelserna trädde i kraft den 1 januari1972. Om del sammanlagda beloppet av skattetillägg och förseningsavgift vidsamma taxering understiger , påförs inte beloppet. Prop.1981/82:100 34 De debiteradeskattetillägg och förseningsavgifter som bokförts på inkomsttitelntaxeringsåren 1977-1981 uppgick lill följande belopp (milj. 1977 1978 1979 1980 1981 Skattetillägg 230 217 155 227 260 Förseningsavgifter 13 14 8 13 11 Skogsvårdsavgift,tillfällig skogsavgifl, annuiteter på avdikningslån, utskiftningsskatt ochersättningsskatt debiteras i samband med slutlig skatt men omförs ellerutbetalas lill andra inkomsttitlar eller anslag. Beräkning av fysiska personers inkomstskatter 1981/82och 1982/83 Kalkylerna förinkomstskatterna görs i princip i tre etapper med sinsemellan olikautgångspunkter. Dessa utgångspunkter bestäms av institutionella faktorer som l.ex.beskattningsregler och uppbördssystemets utformning. Vidare påverkas de avkonjunkturutvecklingen och därmed sammanhängande faktorer som löner,sysselsättnings- och prisutveckling. Dessutomingår i beräkningarna erfarenhetsmässiga bedömningar av vissa företeelser som l.ex. inflytande andel av debiterad kvarskatl.Resultaten av de elappvisaberäkningarna jämförs och analyseras. I den mån resultaten inte överensstämmermed varandra, visar detta med den beräkningsmodell som används, alt de ursprungliga antagandena är inkonsistenta. Dessa omprövas dåsuccessivt och ger genom en ilerativ process upphov lill nya beräkningarsom upprepas till dess resultaten överensstämmer. I den förstaetappen beräknas preliminära skatterna på grundval av anlaganden om inkomstutvecklingoch förändringar i den totala makro-ekonomiskamarginalskattekvoten. Dessa antaganden är avhängiga av löne- och sysselsättningsutvecklingen samt av den allmänna konjunkturutvecklingen. Utvecklingen av skatteunderlaget förpreliminärskatteuttaget beror ocksåpå i vilken utsträckning de skattskyldiga begär jämkning för exempelvis förändringar i avdragsbestämmelsereller diskontot. För bedömningen avpreliminärskalleuppbörden under innevarande budgetår lämnar uppbördsstatistiken vägledning. Dennastatistik omfattar uppgifter om influtna belopp av preliminär A- ochB-skatt. Med hjälp av denna statistik haruppbörden kunnat följas endast t.o.m.uppbördsterminen . Förjuli och september månads skatteinbetalningai- ger emellertid preliminärstatistik från uppbördssyslemet en viss vägledning. För de framförliggande åren beräknas preliminärskatterna med utgångspunkt iden antagna inkomstökningen ochmakromarginalskattekvoten. I den andra etappenberäknas den slutligt påförda skatten med utgångspunkt i antaganden ominkomstutveckling och förändringen av avdrag och Bilaga 2.1 Riksrevisionsverketsinkomstberäkning 35 Som hjälpmedel för dessa beräkningaranvänds de tidigare nämnda taxeringsstatistiska uppgifter avseende inkomståret1979 som RRV insamlat. På dessa uppgifter tillämpas en prognosmodell sominnebär att för vaije enskild individ i urvalet beräknas inkomsten, underskottoch avdrag enligt gjorda antaganden för prognosperioden. Påförda skatter ochavgifter beräknas därefter enligt gällande beskattningsregler. Dessa skatteroch avgifter summeras och uppräknas tilltotalnivå. Under förutsättning att inkomstfördelningen varit oförändrad mellanbasåret och prognosårel, dvs. att inkomslförändringarna fördelat sig likformigtmellan inkomstgrupperna, ger beräkningsmodellen förhållandevis goda estimatför prognosåren. över förändras inkomstfördelningenoch därmed följer även alt eslimaten blir osäkrare. I den tredje etappen avberäkningarna görs vissa överväganden om förändringar i skatteuttaget, dvs.förändringar av skillnaden mellan preliminär och slutlig skatt. Ändringar iutformningen av preliminärskattetabellerna som saknar motsvarighet viddebiteringen av den slutliga skatten spelar en stor roll för dessa kalkyler. Desenaste årens omläggningar av skattesystemet har tillsammans med drastiskaförändringar av inkomsterna bidragit lill kraftiga omslag i skatteuttaget.Beräkningarna av storieken på dessa förändringar är myckel svåra att göra ochhar därför närmast karaktär av allmänna överväganden i anslutning tillkalkylerna. Preliminärskatteinkomsternautgör de dominerande posterna bland inkomsttitelns brultoikomster. De harvisat en oavbruten stegring under budgetåren 1970/71-1980/81. RRV:s prognos för helåret1981 ger en ökning på 8,jämfört med . Ökningstakten på 8,är ennågot snabbare ökningstakt än för den totalt utbetalda lönesumman som antagitsbli . Vid beräkningen av denpreliminära A-skatten för har RRV utgått från den antagna lönesummanoch utvecklingen av andra inkomster under inkomst av tjänst såsom pensioner ochsociala transfereringar. Vidare har en förnyad beräkning gjorts på en del avde förändringar som gjordes i skattesystemt för . - Basenhetenrensades från inverkan av ändringar i indirekta skatter och energipriser. - Basenhetenfastställdes till . Motsvarar en prisökning på 10,. - Dentillfälliga höjningen av den särskilda skattereduktionen föriängdes t.o.m. år1981. - Nyaregler för extra avdraget för pensionärer. - Begränsadavdragsrätl av frivilliga periodiska understöd till . - 1981års fastighetstaxering. Prop.1981/82:100 36 (Skiktoch intäklsprocent ändras. Extra avdraget höjdes till . Repartionstalelsänks från till 1.5%). - Ändradbeskattning av räntebidrag. - Rättentill avdrag för realisationsförluster på premieobligationer begränsades. - Ändraderegler för beskattning av realisationsvinster vid fastighetsförsäljning. - Stimulansav aktiesparande. - Höjtschablonavdrag vid beräkning av realisationsvinst. - Höjt belopp föraktiesparande i skattesparandet. - Höjningav den kommunala medelutdebiteringen med per skattekrona. RRV har utnyttjatresultatet av RRV:s urvalsundersökning av det taxeringsslatisliskamaterialet avseende inkomster. De fysiska personernas inkomster ochavdrag har därvid räknats upp lill 1981 och nivå. Beräkningar har därefter gjorts dels med beaktande av nya skatteregler för är 1981, dels med reglerna i 1980 årsskattesystem. Eftersomundersökningen omfattar en statisk population (se sid. 15) som skrivs frammed samma inkomstantaganden och samma kommunala uldebileringshöjning m.m. äreffektberäkningarna behäftade med osäkerhet. Utgångspunkten för beräkningarnaär den inkomstfördelning som antas gälla för enligl tidigare nämndainkomstantaganden. I tabell 8 finnseffekten av inflalionsskyddade marginalskatteskalan, marginalskalteändringen,inflalionsskyddade skattereduktionen samt den höjda kommunala utdebiteringenredovisad. Övriga ändringar skatteomläggning är beaktade iframskrivningen av inkomster och avdrag. Effekten av ändrad fastighetstaxering redovisades ivårens reviderade beräkningar för /82 (prop. 1980/81: 150).Inflaflonsskyddet, marginalskattesänkningen och ändringen av den kommunalautdebiteringen medförde ensänkning av den debiterade slutliga skatten med knappt 5 300 milj. kr.