prop · G503124 · 1981-12-31 00:00:00 — omändrade regler för räntebidrag och bostadsbidrag m. m. samt om införande av enhyreshusavgift; beslutadden 24 febmari 1982. Regeringenföreslår att antaga de förslag som har upptagits i bifogade utdrag avregeringsprotokoll. Iproposifionen behandlas såväl besparingar som vissa reformer på det bostadspolitiskaområdet. Besparingarna avser det äldre bostadsbeståndet. För vissa delar av nyprodukfionenoch i fråga om bostadsbidragen föreslås förbättringar. Isyfte att hejda en fortsatt nedgång i småhusbyggandet föreslås att belåningenskall förbättras. Förslag läggs om s. k. produktionskoslnadsan-passad belåningför gmppbyggda småhus som upphandlas i konkurtens. Temporärt skall även sådana gmpphusprojektsom upphandlas genom förhandling eller som byggs i egen regi kunna få sådanbelåning. Sistnämnda möjlighet föreslås gälla för sådana projekt som fårpreliminärt lånebeslut efter propositionens avlämnandet. o. m. . styckebyggda småhus föreslås temporärt få en förbättrad belåning. Isyfte att förbättra kostnadspariteten mellan enskilda och övriga ägare av flerbostadshusföreslås alt räntebidrag skall kunna lämnas för av låneunderlaget när detär fråga om enskilt ägda flerbostadshus i stället för som f.n. för . Vidare minskas räntebidragen för vissa årgångar avstatligt belånade hyres- och bostadsrättshus. Kapitalkostnaderna ökar härigenomi dessa hus med mellan . per m och år ochmed ytterligare 1,20-6,. per m under vart och ett av de två följande åren.1 1981/82. Prop.1981/82:124 2 Genombmksvärdesystemet får denna kostnadsökning effekt på hyresnivån också i de hussom inte omfattas av räntebidragsgivningen. Fastighetsägarna i dessa hus kanalltså få ökade intäkter utan att behöva vidkännas motsvarande kostnadsökning.Därför införs en avgift på den del av hyreshusbeståndet som inte berörs avräntebidragssystemet. Spm hyreshus betraktas i detta sammanhang även hus spmägs av bostadsrättsföreningar samt hus som innehåller huvudsakligen lokaler.Avgiften skall tas ut av fastighetens taxeringsvärde och ökamed såväl som . Räntebidragen minskasockså för vissa årgångar av statligt belånade egnahem. Räntekostnaderna stigerhärigenom för dessa hus med mellan 3,20 och . per m och år efterskatt pch de två följande åren med ytterligare 2,85-4,. per m pchär. Föratt förstärka Pch tidigarelägga budgeteffekterna föreslås att minskningarna avräntebidragen för egnahemmen sker per resp. år i stället för som fn. på årsdagen för lånets utbetalning. En kraftig uppräkning skerav bostadsbidragen till barnfamiljerna. Samhällets totala kostnader ökar med17% fill om regeringens förslag genomförs. Reala ökningarställs i utsikt Pckså för för att mildra effekterna avminskningar av de generella subventionerna. föreslås vissaändringar i regelsystemet. innebär ändringarnaförstärkningar i första hand för stora hushåll och för hushåll med högabostadskostnader. Med hänsyn till del starka samband som finns mellan detstatliga bostadsbidraget och det inkomstprövade tillägget inom studiehjälpenföresläs att reglerna ändras även för detta tillägg. Vidareföreslås att reglerna för räntebetalningar och amorteringar på vissa äldre lån,s. k. ränte- och paritetslån, ändras. Lånen skall enligt förslaget löpa medbostadslåneränta och amorteras . De ändrade reglerna föreslås gälla fr.o. Beträffandeegnahemmen föreslås att en extra amortering av det statliga bostadslånet skallgöras med högst . i samband med överlåtelser. Nettoeffektenav de reformer och besparingar som föreslås i propositionen blir enförstärkning av statsbudgeten med 1210 milj. kr. /84 och med ytteriigare655 milj. kr. /85 och 570 milj. kr. Dessaförstärkningar innebär alt takten i ökningarna av de totalabostadssubventionerna begränsas något. Prop.1981/82:124 3 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, Åsling, Söder, , , , , , ,, Elmstedt, Tilländer, Ahrland, . Föredragande:statsråden , och . Propositionom ändrade regler för räntebidrag och bostadsbidrag m.m. samt om införande aven hyreshusavgift. StatsrådenFriggebo, och anmäler sina förslag fill proposition om ändraderegler för räntebidrag och bostadsbidrag m.m. samt om införande av enhyreshusavgift. Anförandena och förslagen redovisas i underprotokollen förbostads-, budget- och utbildningsdepartementen. StatsrådetFriggebo hemställer att regeringen i proposition föreslår attantaga de förslag som hon och statsråden och har lagt fram. Regeringenansluter sig till föredragandenas överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att antaga de förslag som föredragandena harlagt fram. Regeringen beslutar att deanföranden och förslag som redovisas i underprotokollen skall bifogaspropositionen som bilagor 1-3. Anmälantill proposition om ändrade regler för räntebidrag och bostadsbidrag m. m.samt om införande av en hyreshusavgift Iårets budgetproposition (prop. 1981/82:100 bil. 16) anmälde jag att övervägandenpågick i i syfte atl begränsa ökningen av de samladebostadssubventionerna. Jag nämnde att utgångspunkten för övervägandena var attstatsbudgeten skulle förstärkas med 1 200 milj. kr. inkl. en besparing på 70milj. som jag föreslog redan i budgetproposi-fionen. Vidareframhöll jag nödvändigheten av att åtgärder vidtogs, t. ex. vad gällerbostadsbidragen, som mildrar effekterna av minskade generella subventioner förhushåll med små resurser och stor försörjningsbörda. Mot bakgmnd av deöverväganden som pågick i upptogs i budgetpropositionenendast preliminära belopp under anslagen B 4. Räntebidrag m.m. och B7.Bostadsbidrag m.m. Jag anhåller nu att få ta upp dessa frågor. Jag tar i det följandeockså upp förslag om vissa förbättringar av finansieringsvillkoren förnybyggandet. Jag föreslår också atl de kostnadsökningar för staten somsistnämnda förslag föranleder finansieras genom ytterligare besparingar utöverden budgetförstärkning på 1200 milj. kr. som jag har nämnt. I budgetpropositionenaviserade jag också ytterligare överväganden i fråga om principerna för attberäkna låneunderlag och pantvärde för bostadslån som avser nybyggnad avsmåhus. I fråga om småhus har dessutom tidigare aviserats (prop. 1980/81:63)ytterligare överväganden i fråga om amorteringsvillkoren för uteståendeparitets- pch räntelån. 1981/82:124 5 att nu få ta upp även dessa frågor. I anslutning härtillvill jag också ta upp frågan om ändrade regler för återbetalning av bostadslånvid överlåtelse av småhus. Samhällets stöd till boendet ges i olika fprmer. De till vplymenstörsta inom bpstadspolitikens ram är bostads- och räntebidragen. Ett betydandeindirekt stöd är de skatteminskningar som egnahemsägarna' får genom möjlighetenatt vid inkomsttaxeringen dra av ränteutgifter för fastighetslån. Dessaskatteeffekter minskar egnahemsägarnas räntekostnader och har alltså i likhetmed bostads- och räntebidragen en subventionerande verkan på boendet. ' Med egnahem avses småhus som bebos av låntagaren. Övrigasmåhus hänförs till kategorin hyres- och bostadsrättshus. I årets budgetproposition (prop. 1981/82:100 bil. 16 s.20-23) tog jag upp frågan om samhällets stöd till bostadsproduktion och bosladskonsumtionoch redovisade subventionernas utveckling . I följandetabell redovisas utvecklingen . Jag vill påpeka attuppgifterna om bostadsbidragen och skattesubventionerna är något reviderade iförhållande till vad som angavs i budgetpropositionen. Bostadsbidrag, räntebidrag och skattesubventioner tillegnahemsägare . 1975 1976 1977 1978 1979 1980 1981 ca 11,5" ' Innefattar såväl de statliga och de statskommunalabostadsbidragen som de kommunala bostadstilläggen till folkpension. av ökningen mellan åren 1980 och1981 beror på att de s. k. räntetilläggen för hyres- och bostadsrättshus, somavser tiden mellan färdigställandet och utbetalningen av bostadslånet, harersatts av räntebidrag. ' Med skattesubvention avses den skatteeffekt som ärbetingad av skillnaden mellan den schablonmässigt beräknade intäkten och delsavdraget för räntor i fastigheten, dels det extra avdraget. a. på uppgifter från taxeringsstatistiskaundersökningar åren 1975, 1976, 1977 och 1979 och statistiska centralbyrånsbostads- och hyresundersökning avseende . Såväl fastigheter medunderskott som fastigheter med överskott har beaktats. "* Preliminärberäkning. Prop.1981/82:124 6 Statensoch kommunernas subventioner har ökat betydligt . År 1975uppgick de fill ca , medan de kan beräknas ha uppgåtttill ca . Den kraftiga ökningen beror viss del på att nya årgångarav subventionerade bostäder har tillkommit. En betydande del av ökningen ärdock hänförlig ull äldre årgångar av bostäder och till väsentlig del befingadav den snabbt stigande räntenivån. Underde har olika åtgärder vidtagits för aU begränsa ökningarna avräntebidragen och i viss mån också av bostadsbidragen. Besparingseffekten avåtgärderna uppgår i fråga om bostadsbidragen fill drygt 200 milj.kr. (prop.1980/81:20 bil. 12, CU 1980/81:5 och 11, rskr 1980/81:121) och i fråga omräntebidragen, inkl. tidigareläggning av vissa amorteringar, till ca 1445 milj.kr. 1980/81:63, CU 1980/81:7 och 12, rskr 1980/81:95 och 106 samt prop.1980/81:118 bil. 4, CU 1980/81:30, rskr 1980/81:287). En del avräntebidragsbesparingen har använts för att finansiera förbättringar avräntebidragen i nyproduktionen. Iföljande tabell redovisas effekterna för staten och kommunerna av nämndaåtgärder . Effekter(ackumulerade) av vidtagna besparingsåtgärder i fråga om bostads- ochräntebidragen. Bostadsbidrag (prop. 1980/81:20 bil. Egnahem (prop. 1980/81:63) (exkl. skatteeffekt') (inkl. skatteeffekt) Bostadsrätter (prop. 1980/81:63) Hyreshus (prop. 1980/81:118 bil. (exkl. skatteeffekt) (inkl. skatteeffekt) Summa (exkl.skatteeffekt) (inkl. skatteeffekt) 'Med skatteeffekt avses den samlade effekten för staten och kommunerna. Densamlade bmttoeffekten av de vidtagna besparingsåtgärderna uppgår till ca 705 milj.kr.år 1981, ca I 315 milj.kr. och ca 1 645 milj.kr. Effekten påstatsbudgeten uppgår till ca 570 milj.kr. / 82, ca 1 130 /83 och ca 1430 milj.kr. /84 i jämförelse med omdessa åtgärder inte hade vidtagits. Spm jag strax skall redpvisa innebär dessabesparingsåtgärder endast att ökningen av subventionerna har begränsats något. I följande tabell redovisas en beräkning avbostadssubventionernas utveckling . Beräkningarna ärgrundade på den pris- och räntenivå som gällde den 1 januari 1982.Beräkningarna grundas vidare på förutsättningen alt nuvarande regler - medhänsyn tagen till redovisade besparingsåtgärder - består . Skattesub-venfionenfill egnahemsägare har beräknats med tillämpning av skatteregler. Det skattemässigavärdet av underskottsavdragen har beräknats utifrån antagandet pm en genomsnitfiigmarginalskattesats på . Den årliga nyproduktionen har antagits uppgå till 45000 lägenheter varav 25000 i hyres- och bostadsrättshus och 20000 i egnahem.Ombyggnadsverksamheten beräknas omfatta ca 28 000 lägenheter varav14000 i hyres- och bostadsrättshus och 14000 i egnahem. Nybelåningen utan sambandmed ny- pch ombyggnad på den organiserade kreditmarknaden har antagits varakonstant . Motsvarande belåning på den oorganiseradekreditmarknaden, bl.a. i form av s.k. säljarreverser, har inte beaktats. Bostadssubventionernas beräknade utveckling för åren19821985. 1982 1983 1984 1985 Bostadsbidrag Räntebidrag Skattesubvention tillegnahemsägare Beräkningen visar att nuvarande subventionssystem skullemedföra en fortsatt, successiv ökning av den totala subvenlionsvolymen underperioden 19821985. De generella subventionernas andel av de totala subventionernaskulle växa med ca . mellan och , medan den inkomstprövadedelen, dvs. bostadsbidragen, skulle minska med ca . Beträffande bostadsbidragen vill jag anföra följande. Mot bakgmndav beräkningsfömtsättningarna om oförändrad pris- och lönenivå har kostnadernaför bostadsbidragen fill barnfamiljerna antagits bH oförändrade underperioden. Förändringar i förvärvsfrekvens och förvärvsintensitet liksomförändringar i barnantalet och fördelningen mellan enförsörjar- och tvåförsörjarhushållpåverkar emellertid kostnaderna. Kostnadsutvecklingen för de kommunalabostadstilläggen till folkpension har beräknats med hänsyn fill att antaletpensionärer som har låg ATP eller ingen ATP alls minskar under perioden.Kostnaderna kan påverkas av förändringar i pensionärernas sidoinkomster. Prop.1981/82:124 8 Räntebidragsanslagetsutveckling är främst berpende av stprleken av tillkpmmande årgångar bostäder,den allmänna räntenivån och takten i upptrappningen av den garanterade räntanför tidigare årgångar av bosläder. årgång av ny- och ombyggda bostäder av den pmfattning som jag angavmedför ca 1800 milj.kr. i ökade räntebidrag. Tiden mellan ett byggprojekts påbörjandeoch räntebidragsutbetalningarna för detta projekt är relativt lång. En volymändringav bostadsbyggandet får därför full anslagseffekt först /85. En minskning av nybyggandet med 5000 lägenheter fr. p. m. begränsar ökningen avräntebidragsutbetalningarna med ca 40 milj.kr. /84, ca 120 milj.kr. /85 och ca 450 milj. kr. Räntebidragsanslagetär pckså känsligt för ändringar i räntenivån. Den historiskt sett högaräntenivå som f.n. råder medför automatiskt stora belastningar påräntebidragsanslaget. Effekterna av en period med högre ränteläge kvarstår istora delar även efter en räntesänkning, eftersom bottenlåneräntan normaltbinds i femårsperioder frän lånens uppläggning. En förändring av räntenivån fr.o.m. för statliga lån och bottenlån medfören förändring av anslaget under /84 med endast ca 830 milj.kr.Om räntan ligger kvar på denna nivå blir förändringenav anslaget under /86 ca 1800 milj.kr. Enåterhållande faktor för räntebidragens utveckling är givelvis de årliga upptrappningarnaav de garanterade räntorna. Under /83 kan den normala upptrappningenberäknas medföra minskade anslagsbelastningar om ca 450 milj.kr. Utvecklingenav räntebidragsanslaget och av skattesubvenfionen till egnahemsägare är delvissammankopplad. De förändringar i räntenivån som täcks av räntebidragen skulle,om bidragen inte hade funnits, i stället till viss del ha slagit igenom i formav ökade skattesubventioner. medför självfallet en ökad andel hyres-och bostadsrättslägenheter i nyproduktionen att tillväxttakten förskattesubventionen till egnahemsägare dämpas. Utvecklingenav skattesubventionen för egnahemsägare är den del av den tptala subventipnsvplymenspm är svårast att fömtsäga. Den är givetvis på samma sätt som utveckhngen avräntebidragsanslaget beroende av allmän räntenivå och av de årliga ny- ochombyggnadsvolymerna. Den statligt finansierade ny- och ombyggnadsverksamhetenkan beräknas medföra en ökning av skattebortfallet med ca 500 milj. kr. per årmedan effekten av en ändring av räntenivån med en procentenhet fr. o. m. den 1 januari1983 kan beräknas fill 750 milj. kr. , ca 900 milj. kr. och ca1200 milj. kr. Därutöver tillkommer ett antal andra faktorer sompåverkar utvecklingen, såsom belåningsgraden och omsättningshastigheten föräldre småhus. Denredovisade beräkningen över subventionerna under åren 1982- 1981/82:124 9 1985visar utvecklingen vid oförändrade regler. Chefen för budgetdepartementetkommer i ett annat sammanhang att redovisa förslag till ändringar i inkomstbeskattningensom påverkar subventionsutvecklingen. Jag kommer i det följande att redovisaen beräkning av subvenfionernas utveckling för perioden med beaktande av såväldet kommande förslaget om inkomstbeskattningen som mina förslag om räntebidragm. 3 Överväganden och förslag 3.1 Bostadsstödets inriktning Ettav de krav som uppställdes när bostadsfinansieringssystemet ändrades år 1974var att skillnaderna i boendeutgifter mellan olika besittningsformer skulleutjämnas (prop. 1974:150 s. 404 och 405, CU 1974:36, rskr 1974:372). Ett annatkrav var att det skulle ge fömlsättningar för rimliga boendekostnader iförhållande till betalningsförmågan både i nyproduktionen och i det äldrebostadsbestånd som omfattas av långivningen. Ett tredje krav var att systemet imöjlig mån skulle förhindra väsentliga skillnader i boendekostnader mellan Ukvärdigabostäder av olika ålder. Ytterligare ett krav var slutligen atl lånesystemetskulle bidra till att motverka den förmögenhetsomfördelning till förmån förfastighetsägarna som uppstår genom inflationen. Den snabba pris- ochränteutvecklingen har dock medfört att det har blivit allt svårare atttillgodose de uppställda kraven enbart inom finansieringssystemet. Den svagainkomstutvecklingen och snabba stegringar av driftkostnaderna under senare århar medfört ytterligare svårigheter. Det har blivit alltmer uppenbart attkraven inte kan tillgodoses enbart inom ramen för finansieringssystemet.Kompletterande åtgärder inom skattesystemet måste också sättas in. Åtgärder idetta syfte har redan vidtagits, bl. a. i samband med den senaste allmännafastighetstaxeringen. På gmnd av den snabba prisutvecklingen höjdestaxeringsvärdena betydligt vid taxeringen, men genom ändringar i skattereglernakunde effekterna på boendekostnaderna begränsas högst avsevärt. Omde uppställda kraven skall kunna tillgodoses krävs det ytterligare åtgärderinom både finansieringssystemet och skattesystemet. Som jag har nämntkommer chefen för budgetdepartementet att i ett annat sammanhang redovisaförslag till ändringar i inkomstbeskattningen som påverkar kostnaderna förboendet. Ändringarna innebär bl. a, alt det skattemässiga värdet av s. k.underskottsavdrag begränsas på grund av dels att marginalskatterna sänks, delsatt avdragsbegränsningar införs. Till den del underskotten avser egnahem lederbegränsningen till att bostadssubventionerna minskar i motsvarande mån. Enannan effekt av ändringarna blir att flertalet inkomsttagare fårskattelättnader. Prop.1981/82:124 10 Ändringarnai skattereglerna kommer, om de genomförs, att genomsnittligt sett ökakostnaderna för boendet i egnahem. Ökningarna kommer att beröra hushåll somidag kan göra avdrag mot en högre marginalskattesats än . Nuvarandeskatteregler medför bl. a. att det skattemässiga värdet av rätten att dra avräntor varierar mellan olika inkomsttagare: ju högre inkomst desto större värdeoch därmed lägre boendekostnad. Ändringarna av skattereglerna innebär attskillnaden mellan olika inkomsttagare reduceras. Från bostadspolitisk synpunktär detta av stor betydelse, eftersom fömtsättningarna i fråga om hushållensvalfrihet när det gäller boendeform härigenom blir mer likartade. Den snabbaprisutvecklingen är, som jag nämnde, en av de faktorer somhar försämrat möjligheterna atl genom åtgärder inom finansieringssystemetuppfylla de krav som angavs proposition. Byggprisernas utvecklinghar fält till följd att skillnaderna i kapitalkostnader mellan nybyggda husoch äldre hus har ökat. Detta har i sin tur medfört sämre fömlsättningar attuppehålla kravet på jämförbara boendekostnader för likvärdiga bostäder avolika ålder. Åtgärder för alt minska dessa skillnader har vidtagits vid fleratillfällen. Den lägsta garanterade räntan för nybyggda hus har sänkts från 3,9till 3,för hyres- och bostadsrättshus och från 6,0 5,för egnahem. Förnybyggda hyres-och bostadsrättshus har bl. a. införandet av produktionsanpassadbelåning inneburit en ytterligare sänkning av kapitalutgiftsprocenten. Undersenare år har också de garanterade räntorna för äldre hus ändrats bl. a. genom beslutenom besparingsåtgärder /. Skillnaderna är dock alltjämtbetydande. Ytteriigare åtgärder bör därför vidtas. I det följande kommer jagatt föreslå bl. a. extra höjningar av de garanterade räntorna i det äldrebostadsbeståndet. Jag har utformat mina förslag mot bakgmnd av det kommandeförslaget om ändrad inkomstbeskattning, vilket bl. a. har medfört att minaförslag i likhet med förslaget om inkomstbeskattningen avser en treårsperiod -. Enhöjning av de garanterade räntorna för hyreshusen leder till en allmän höjningav hyresnivån. Även de fastighetsägare som inte direkt berörs avräntebidragsminskningarna kan således vid kommande hyresförhandlingar höja hyrprnatrpts att de inte har fått några ökade kostnader. Detta är en kpnsekvens bl. a.av de principer som tillämpas vid hyresförhandlingarna inpm den allmännyttigasektorn. Till följd av bruksvärdesreglerna i hyreslagen blir den hyresnivå,som etableras vid dessa förhandlingar, riktgivande för alla likvärdigalägenheter oavsett fastighetens faktiska kostnader. Ändringarnaav räntebidragen medför i likhet med ändringarna av skattereglerna ökadeboendekostnader. De ökade boendekostnaderna bör inte medföra några allvarligasvårigheter för hushåll med relativt stora inkomster i förhållande till sinförsörjningsbörda. Däremot kan det uppstå svårigheter för hushåll med relativtbegränsade ekonomiska resurser. Prop.1981/82:124 11 synlill att boendekostnaderna även i övrigt kan väntas öka bör särskilda åtgärdervidtas i syfte alt öka betalningsförmågan för dessa hushåll. Detta börlämpligen ske genom åtgärder inom bostadsbidragssystemet. Jag kommer senare atlredovisa ett förslag till ökade bostadsbidrag för . Enkonsekvens av ändringarna blir aU det riktade bostadsstödet till barnfamiljernastärks i förhållande till del övriga bpstadsstödet. Ändringarna kan sägasinnebära en omfördelning från generella subventioner till behovsprövade sådana.Enligt min mening bör det för framfiden vara en allmän strävan att begränsa degenerella subventionernas dominans. Jag förordar därför att tyngdpunkten isubventionssystemet successivt förskjuts från generella till behovsprövade subvenUoner,dvs. mot stödformer som har till syfte att stödja de gmpper som har enförhållandevis svag ekonomisk ställning. 3.2Ändrade regler för räntebidrag 3.2.1Extra upptrappning av de garanterade räntorna för vissa årgångar av bostadshus Somjag har anfört har åtgärder vidtagits för atl begränsa räntebidragen.Begränsningarna har skett mot den allmänna bakgmnden atl bostadssubventionernasökningstakt måste reduceras. har också något bättre kostnadsparitetmellan olika årgångar av hus åstadkommits. För att nå kostnadsparitet måstedock ytterligare åtgärder vidtas, som takten i ökningen av de totalabostadssubventionerna måste minskas ytterligare. De höjningar av de garanteraderäntorna som bör göras är av den storleksordningen att de bör genomförasstegvis. Därigenom ges de boende möjlighet att successivt anpassa sin ekonomitill de ökade boendekostnaderna. Jag kommer därför att förorda extra upptrappningarav de garanterade räntorna för . Normalttrappas de garanterade räntorna upp ihyreshusbeståndet. Inom framför allt det allmännytuga fastighetsbeståndet skeren viss utjämning av kostnaderna mellan olika årgångar av bostäder. De högakostnaderna i nyprodukfionen fördelas sålunda åtminstone fill viss del på bådenya och gamla hus. Med hänsyn till detta är ett av motiven för de extra upptrappningarnaav de garanterade räntorna, nämligen att utjämna skillnader i kapitalkostnadermellan olika årgångar, mindre tungt vägande för det allmännyttigabostadsbeståndet än för andra delar av bostadsmarknaden. Jag anser ändå attextra upptrappningar av de garanterade räntorna bör göras för hyreshusens delmen att de bör koncentreras till det äldre beståndet. Jag förordar att de garanterade räntorna för hyreshusenhöjs på följande sätt utöver den normala årliga upptrappningen. Extra upptrappning av räntan (procentenheter Paritetslån och nominella län enligt bostadslånekungörelse Räntelån, inkl. de hus för vilka sådant lån kunnat utgå men ej sökts Höjningar av de garanterade räntorna i enlighet med vadjag har förordat kommer, tillsammans med de normala årliga höjningarna, attmedföra att räntekostnaderna, för län inom låneunderlaget, för olika årgångarav hyreshus i genomsnitt ökar på det sätt som framgår av följande tabell. Jagredovisar också normala räntekostnader för en genomsnittlig hyreslägenhetfärdigställd . Dessutom redovisas räntesubventionen förrespektive årgång. ökning kr./ m- upptrappning trappning kr./m år ' har ränleökningen beräknats för denlåneform som dominerar. Konverteringar av vissa bottenlån under åren 1983-1984kommer att medföra att räntesubventionen ökar under dessa år jämfört med . Av redovisningen framgår att räntesubventionen inyproduktionen är avsevärt störte än i det något äldre beståndet.