prop · G50325 · 1981-12-31 00:00:00 — Ibilaga C finns bestämmelser om den redovisning som krävs för alt beräknakopieringens omfattning. A.Grunder för beräkning av ersättningen För kopiering enligt 8§ avtaletutgår ingen ersättning, i den mån inte annat följer av punkt 2 nedan. Staten utger ersättning förkopiering i följande fall, nämligen för a) kopiering enligt 9§ avtalet, b) sådan framställning av diabilder som läraren medstöd av 11 § avtalet gör eller låter göra med skolans eller högskolansapparatur eller eljest på del allmännas bekostnad. Förframställning av stordiabild utgår dock ingen ersättning, om frånsamma förlaga framställs papperskopior för utdelning lill elever- B.Beräkning av antalet ersättningsberättigande kopiesidor Antalet ersättningsberältigandekopiesidor enligt 12 § avtalet beräknas för varje avtalsår på grundval av den redovisningsom nämns i 16 § avtalet. Vad som avses med kopiesidaframgår av 1 § avtalet. Dämtöver gäller följande; a) Sådan kopiesida somhar framställts direkt ur en bok eller ur en tidskrift och som omfattar mer än en av bokens respektive tidskriftens sidor skall räknas som det antal kopiesidor som motsvarar antalet boksidor respektive tidskriftssidor som helt eller delvis återges på förlagan. Kopierasi oförändrat skick kopia som avses i föregående stycke skall på motsvarandesätt omräkning göras. Kopierasen sådan sida av en förlaga som har sammanställts genom sammanklippning avflera sådana kopior som avses i närmast föregående stycke skall ocksåmotsvarande omräkning göras. Om förlagan utgör blandad förlaga gäller dock Onedan. b) Kopiesida med notskrift räknas som fem kopiesidor.I fråga om blandad förlaga gäller dock O nedan. c) Smådiabild räknas som 125kopiesidor. d) Stordiabild räknassom 75 kopiesidor, om ersättning skall utgå enligt A. e) Kopiesida som harframställts för att återge text direkt ur tidning eller tidskrift räknas som två och en halv kopiesidor. f) Vidkopiering av blandad förlaga utgår ersättning för kopieringen av verk som avses i 3 § i vad det avser 1) bild, 2) vatje sammanhängande avsnitt avnoter som omfattar mer än fyra takter (motsvarande), 1981/82:25 72 3)varje sammanhängande avsnitt av text som omfattar mer än en halv sida ur det återgivnaverket eller mer än 1000 typmm. Vidtillämpning av punkt 3 anses 16 rader lyrik utgöra en halv sida. Varje kopia av ersättningsberättigatavsnitt enligt punkterna 1-3 räknas som en kopfesida. Vad som sägs i första ochandra styckena gäller i stället för 14 § upphovsrättslagen. Avsikten är attuppställa i praktiken lätt Ullämpbara regler om ersättning och inte att definierainnebörden i begreppet citat. Prop.1981/82:25 73 tillavtal oin kopiering i skolorna och högskolorna Redovisningenligt 16 § avtalet skall ske enligt redovisningssystem som anges i delföljande. () respektive Universitets- och högskoleämbetet(UHÄ) har huvudansvaret för redovisningens genomförande inom respektivemyndighetsområde. Arbetet skall utföras av () ochske i samarbete med BONUS. Avgörandeför om en viss utbildning skall föras respektive UHÄ-området skallvara vilken myndighet som är tillsynsmyndighet för respektive . Detta innebär bl. a. att högskoleutbildning skallföras till SÖ-området. Önskarnågon av parterna göra kompletterande studier i samband med redovisningen ellerspeciell bearbetning av resultaten får detta ske om parterna är överens om attde inte inverkar störande på redovisningen. Initiativtagaren skall dock stå föralla kostnader och själv sluta erforderliga avtal med SCB. B. Undersökningspopulationoch urvalsstorlek Registreringav mångfaldigande skall ske vid ett urval enheter inom berördautbildningssektorer. Urvalet skall göras av SCB i samråd med SÖ, UHÄ och BONUSenligt följande huvudprinciper. Förskolformer under SÖ dras ett urval på totalt av samtliga skolenheter.Fördelningen av urvalet på olika skolformer bestäms av SCB och skall grundas påden väsentliga delen av skolformer och skolor, som ingår i avtalsområdet. InomUHÄ-området dras ett urval på maximalt av de utbildningsenheter, somberörs av avtalet. Härvid bör dock marginella utbildningar (med mycket fåelever, endast sporadiskt förekommande och liknande) undantas vid urvalet. C. Registreringvid urvalsenheterna Registreringskall ske då mångfaldigande sker i enlighet med detta avtalunder den överenskomna redovisningsperioden (1 janua-ri-30juni 1982). Ihuvudsak skall beträffande enheter under SÖ registrering ske på likartat sättsom 1977, dock med hänsyn tagen till de erfarenheter som då gjordes och depraktiska justeringar som parterna enas om. Beträffanderedovisningen inom högskolesektorn skall i princip tillämpas den modell somförsöksvis prövades . Deti urvalet erhållna resultatet skall för skolornas del uppräknas att representeraalla skolformer inom avtalsområdet . 1981/82:25 74 räkningenskall göras till antalet årselever inom hela avtalsområdet under samma period.Som årselev räknas person som deltagit i undervisningen . Förskolformer med kortare kurser än skall därför en omräkning av elevantal tillhelårselever ske enligt ovanstående definition. Uppräkningtill helt avtalsår skall ske genom aft resultaten för mätperiodenmultipliceras med 2. Uppräkningeninom högskoleområdet skall ske på i princip samma sätt, med hänsyn tagen tillutbildningens organisation, kursernas längd osv. Resultatenskall redovisas i en tabellplan som utarbetas i samarbete mellan SCB, SÖ, UHÄoch BONUS. Resultatens Ullföriitlighet skall anges. Resultatredovisningen skalllämnas av SCB till och . Denbearbetning av redovisningen som fordras för att bestämma dels antaletersättningsberättigande kopiesidor enligt 12 § avtalet och bilaga B, delsfördelningen på olika förlagekategorier verkställs av SÖ och UHÄ, envar försitt område. Bearbetning skall ske i samarbete med BONUS. 1981/82:25 75 tillavtal om kopiering i skolorna och högskolorna Parternaär ense om alt delta avtal i vad det avser högskoleområdet har karaktär av försöksavlal.Mol bakgrund av de erfarenheter som avtalet ger kan parterna sålunda bl.a.behöva överväga om bestämmelserna om rätten alt kopiera enligt 7-11 §§ ärlämpligt utformade. Protokollsanteckningartill resp. paragrafer i avtalet De rättigheter som enligt delta avtal tillkommer lärare gäller inte förarbetsenhets- eller klasskonferens. När eleverna för sitt arbete i skolan ellerhögskolan behöver kopiera anses detta ske enligt avtalet, om kopieringen skerpå uppdrag av elevernas lärare. Såsommed undervisning jämförbar pedagogisk verksamhet i skola menas bl.a. friaaktiviteter (5 kap. 3a§ andra stycket skolförordningen), meddelande av studie-och yrkesorientering, ledning av timme lill förfogande och skildaorganisationers information lill eleverna. Såsommed undervisning jämförbar pedagogisk verksamhet / högskola avses all verksamhelsom hör samman med utbildningen. Man har exempelvis rätt att kopiera förseminarier och examinationstillfällen. Punkten 2 innebär bl.a. alt avtalet innefattar forskarutbildning. inte av den kopieringsredovisning som skall ske enligt bilaga C. Om en rättsinnehavare har meddelat förbud mol kopiering av hans verk hosstaten eller någon av de avtalsslutande organisaUonerna är avtalet intetillämpligt. Detta gäller vare sig rättsinnehavaren är medlem i någon av organisaUonernaeller ej. Meddelade förbud publiceras i SÖ-FS och UHÄ-FS. Paragrafenavser alla verk som har utgivits, även verk till vilka läraren själv harupphovsrätten. Eftersom avtalet omfattar endast verk som har utgivits, kommerdet material som en lärare producerar direkt för sin undervisning i allmänhetinte att falla in under avtalet. Lärare får inte kopiera eller låta kopiera annat anför sin egen undervisning.Med låta kopiera åsyftas alt lärare uppdrager ät annan, exempelvis vaktmästare,elev, kollega, repro- eller läromedelscenlral all verkställa självakopieringen. Däremot får lärare inte kopiera för all tillgodose annan läraresbehov annat än om de båda har gemensamt planerat undervisningen. Det finns inga begränsningar när del gäller del antal sidor som fårkopieras med stöd av 8 § I fråga om upplagor om mer än tre exemplar gäller begränsningarna i 9§/le/a Behovetatt kopiera skall föreligga trots all del vid skolan eller högskolan finns ennormal tillgång på läromedel resp. kurslitteratur. 1981/82:25 76 Detkan i vissa fall vara svårt alt avgöra om kravet på normal tillgång på läromedeli skolan är uppfyllt. Avgörande är pedagogiska hänsyn och tillgången påläromedel på marknaden. Följande exempel kan tjäna som vägledning. Om det förett visst ämne i en viss årskurs finns flera godtagbara läroböcker, är kravetpå normal tillgång på läromedel i detta ämne och i denna årskurs allliduppfyllt så snart vatje elev disponerar ett exemplar av en av de nämndaläroböckerna, även om detta inte läcker hela lärokur-sern. Medformuleringen 'Tör att komplettera vad som kan anses vara en normal tillgång påläromedel för berörda elever" har avsetts all markera alt lärarna integenom kopiering får framställa sådana läromedel som avses med begreppet"normal tillgång på läromedel för berörda elever". De får inte hellergenom kopiering av delar ur tvä eller flera verk framställa läromedel som avsesmed begreppet "normal tillgäng på läromedel för berörda elever".Detta innebär en viss begränsning av rätten alt kopiera ur läromedel av skildaslag. Kopiering ur andra böcker och ur tidningar och tidskrifter begränsasdäremot sä gott som aldrig av den aktuella föreskriften, dä all kopiering ursådana verk regelmässigt sker "för alt komplettera vad som kan anses varaen normal tillgång på läromedel för berörda elever". Denu anförda synpunkterna ger ledning även för bedömningen av vad som kan ansesutgöra komplettering av normal tillgång på kurslitteratur i högskolan. i en kurslitleraturlista upptas alternativa böcker är kravet på normaltillgång på kurslitteratur i ämnet alltid uppfyllt så snart vatje studerandedisponerar ett exemplar av någon av böckerna. Kopiering får då ske ur den ellerde alternativa böckerna. I sådana ämnen där egentlig kurslitteratur ännu intehar utgivits kan kopiering ske i enlighet med bestämmelserna i detta avtal. Till8 och 9 §§. Lärare som i sin undervisning kopierar enligt detta avtal ärskyldig att på kopian ange upphovsmannens resp. fotografens namn eller muntligennämna delta (jfr bestämmelserna i 3 § första stycket upphovsrältslagen resp. 2§ första stycket fotografilagen om upphovsmannens "ideella rält"). Omläraren inte känner lill namnet, behöver han inte efterforskadel. Enligt paragrafen skall rätten aft kopiera normall begränsas i vissahänseenden. Begränsningen gäller endast skrifter som finns tillgängliga på densvenska marknaden. Med detta uttryck menas att skrifterna finns tillgängliga iSverige hos utgivaren eller den distributör från vilken skolan eller högskolannormalt förvärvar läromedel resp. kurslitteratur som är avsedd för denutbildningslinje som berörs. Kravet på tillgänglighet är uppfyllt endast omutgivaren eller distributören vid förfrågan förklarar sig kunna leverera önskatantal exemplar av skriften . Reklambroschyreroch informaUonsmaterial som tillhandahålls gratis från organisationer ochpolitiska partier får kopieras utan de inskränkningar som eljest gäller enligtdelta avtal. Paragrafeninnehåller vidare en regel som begränsar rätten att kopiera ur annan skrift änarbetshäfte eller nothäfte till att normalt gälla högst hälften av skriften,dock normalt ej mer än 20 sidor ur denna. Genomatt inskjuta ordet ''normalt" har parterna markerat alt kopieringen ivissa fall kan få avse mer än hälften eller mer än 20 sidor. Om det exempelvisföreligger behov att kopiera ett visst avsnitt (kapitel eller liknande) ur enbok och detta omfattar någon eller några få sidor mer än hälften resp. 20 sidorfår kopieringen avse hela avsnittet. 1981/82:25 77 Till12 och 15 §§. De medel som inflyter för kopiering av verk av utländskarättsinnehavare skall BONUS fördela och distribuera till vederbörandeorganisationer i respektive rättsinnehavares hemländer. Till 15 §. i första stycket har beräknats enligt 12 § punkt 3, 13 och 14§§ saml,med Ullämpning av 15§ punkt 1, som förskott för kopiering, i skolorna med4500000 kr. och i högskolorna med , med avdrag för tidigare utbetalda1 . iandra stycket har beräknats, med tillämpning av 15§ punkt 2, som förskott förkopiering, i skolorna med . och i högskolorna med . Till 17 §. BONUS skallinformera organisationerna om vikten av alt åtagandena enligt denna paragrafiakttas. Statens åtagande enligt denna paragraf innebär att den tillsammans medorganisationerna utarbetar och sprider information om aktuella lagar och dettaavtal. Del innebär vidare alt samma frågor kontinuerligt behandlas i läramtbildningoch fortbildning. Parterna förutsätter altinformation om avtalet finns anslagen saml alt vikarier och andra somtillfälligt leder undervisning informeras om de rättigheter och skyldighetersom tillkommer lärare enligt avtalet. 1981/82:25 79 Anmälantill tilläggsbudget I till statsbudgeten för /82 såvitt avserjordbruksdepartementets verksamhetsområde [1]G 6. Inredning och utrustning av lokaler vid m.m.På statsbudgeten för innevarande budgetår har under denna anslagsrubrik för utmstninganvisats ett reservationsanslag av 22 milj. kr. Anslagsbehovet avseendeinredning har beräknats till O kr. Beloppet disponeras av utrustningsnämndenför universitet och högskolor enligt en särskild ulmslningsplan. Riksdagenhar bemyndigat regeringen aft för /82, om arbetsmarknadslägetkräver det, enligt vissa villkor besluta om utgifter intill eft sammanlagtbelopp av 2500 milj. kr. 1980/81:150 bil. 2, FiU 1980/81:40, rskr1980/81:420). Medstöd av detta bemyndigande har regeringen bl. a. beslutat allfrån reservaUonsanslaget G 5, Byggnadsarbeten vid m,m, får utöver vad regeringen i annat sammanhang föreskrivit - bestridasutgifter med högst 23,9 milj, kr. Genombeslut har regeringen uppdragit åt aftgenomföra utbyggnad m, m, av fiskeriförsöksanstalten i , nybyggnad förSveriges av djurstallar inkl, anordningar för utgödslingi samt ny- och ombyggnad av maskin- och lagemt-rymmen m, m. för Sverigeslantbmksuniversitet i , För dessa projekt som ingått ibyggnadsstyrelsens investeringsreserv har kostnaderna för inredning och utmstninginte förts upp i planema. 1981/82:25 80 Byggnadsstyrelsenhar redovisat förslag till ny kostnadsram för anskaffning av inredning av vissutmstning fiskeriförsöksanstalten i Kälame, Inredningskostnaden beräknastill , vid leverans Qärde kvartalet 1982, Kostnadernaför den fasta utrustningen har beräknats till 2,7 milj, kr. vid anskaffningstillfället.Övrig utmstning som av beräknats kosta , kommer attupphandlas av styrelsen i samråd med ochhögskolor. De sammanlagda kostnaderna för inredning och utmstning uppgårdärmed till . Verketföreslår att en kostnadsram av , förs upp i /82, och högskolor redovisade i sin anslagsframställning /82 förslag till ulrustningsprogram för djurstallar m,m, i Öjebynoch föreslog en definitiv kostnadsram av . Utmstningskostnaderna varberäknade i förväntat prisläge . Av redovisningen framgår bl. a.att utmslningsbehov föreligger enbart för potalislagerhuset och förspannmålslagret. Projektering, upphandling och installation av ulmstningen börske i nära anslutning till uppförande av byggnaden. räknar numed att djurstallarna skall vara färdigställda . Utmstningskostnadernabör därför räknas upp med . föreslår att en definiUvkostnadsram av . förs upp i utmstningsplanen för /82. Utrustningsnämndenredovisade i sin anslagsframställning för /82 förslag lill ulrustningsprogramför maskin- och lagemlrymmen i Röbäcksdalen och föreslog en definitivkostnadsram av . Ulmslningskoslnaderna var beräknade i förväntatprisläge augusU 1981. Av redovisningen framgår att projektet omfattar totalt1103 m programarea och fördelar sig på djurstallar saml foderförvaring ochberedning. Dessutom ingår utrustning i anslutning en övergång frånnuvarande flytgödselhantering till fastgödselhantering. Byggnadsstyrelsenräknar nu med alt lokalema skall vara färdigställda . Utmstningskostnadernabör därför räknas upp med , föreslår att en definitivkostnadsram av . nu förs upp i utmstningsplanen för budgetåret1981/82. Medutgångspunkt i och utmslningsnämndens förslag förordar jagatt följande kostnadsramar förs upp i gällande inrednings- ochutmslningsplaner under detta anslag. Vid beräkningen av kostnadsramarna harjag beaktat tidpunkterna vid vilka anskaffningen av inredning och utrustning kommeratt ske. Inredningsplan(1 000-lal kr.) Utrustningsplan (1000-tal kr.) Djurstallar m. m. Jagförordar att de ökade utgifter som hänger samman med här behandladeinrednings- och utmstningsobjekl får bestridas av tillgängliga medel påanslaget. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. bemyndigaregeringen alt besluta om anskaffning av viss inred ning och utmstning inom de kostnadsramar jag har förordat i det föregående, 2, godkännavad jag har förordat i del föregående angående bestri dande av utgifterna för viss inredning och utmstning. 6 1981/82. 1981/82:25 83 Anmälantill tilläggsbudget I till statsbudgeten för /82 såvitt avserarbetsmarknadsdepartementets verksamhetsområde D.Invandring m. m. [1]D 3. Åtgärder för invandrare. I en skrivelse har statensinvandrarverk hemställt alt särskilda medel anvisas för infor-maUonsinsalserriktade lill invandrare års kommunalval. I framställningen begärssammanlagt , varav . avser allmän och vallekniskinformation, bl. a. via . Resterande 2 milj. kr. avses lilllika delar fördelas såsom projektbidrag till lokala informationsprojekt isamarbete mellan kommuner och invandrarorganisa-tioner och till invandrarorganisationernasjälva. Regeringen har iregleringsbrev för /82 föreskrivit att högst 1,5 milj. kr. underandra huvudtitelns anslag H 5. Vissa kostnader i anledning av allmänna val fåranvändas av och invandrarverket i samråd för allmän och vallekniskinformation till invandrare års val. Medlen avses bl. a. läcka ettspecialnummer av m.m. Vid kommunalvalkommer för tredje gången sedan reformen genomfördes invandrare, sombott i , att kunna rösta och väljas till kommunalaförsamlingar. Särskilda resurser bör även anvisas till information lillinvandrare för att stimulera dem att utnyttja sin rösträtt. Informationsinsatserna böri huvudsak utformas enligt de riktlinjer som gällde års val. Jagförordar att 5 milj. kr. anvisas som en särskild anslagspost under tolftehuvudtitelns reservationsanslag D 3. Åtgärder för invandrare för stöd lillpolitiska partier för deras information. Det bör liksom års valankomma på regeringen all fördela medlen efter samråd mellan de i riksdagenföreträdda politiska partierna. 1981/82:25 84 Vidareförordar jag att anslagsposten Bidrag till avgränsade projekt m.m., underanslaget D 3. Åtgärder för invandrare under innevarande budgetår tillförs 1milj. all användas för stöd till informationsprojekt års val.Det bör ankomma på invandrarverket att fördela medlen enligt gällandeföreskrifter. Bidrag bör därvid enligt min mening i första hand utgå tillinformationsprojekt med lokal förankring. SluUigenförordar jag all . anvisas som en särskild anslagspost underreservationsanslaget D 3. Åtgärder för invandrare, all användas för enundersökning av expertgmppen (A 1975:05) för invandrarforskning (EIFO) rörandeinvandrares valdeltagande och partisympaUer i samband med val. Motbakgrund av det anförda hemställer jag att regeringen föreslår atttill Åtgärder för invandrare på tilläggsbudget I till statsbudgeten /82 anvisa ett reservationsanslag av . 1981/82:25 85 Anmälantill tilläggsbudget I till statsbudgeten för /82 såvitt avserbostadsdepartementets verksamhetsområde B.Bostadsförsörjning m. m. [1]B 15. Under denna anslagsmbrik har i statsbudgeten förinnevarande budgetår anvisats ett anslag om 8,5 milj. kr. DenStaUiga byggnadsforskningen finansieras i stora delar genom en särskildbyggnadsforskningsavgift. Avgiftsskyldigheten regleras i lagen (1960; 77) ombyggnadsforskningsavgift. Riksdagenhar beslutat (prop. 1980/81:178, SfU 1980/81:28, rskr 1980/ 81:406) alt lagenskall upphöra att gälla i och med utgången av och attbyggnadsforskningen därefter skall finansieras genom anslag över statsbudgeten. Jagvill nu ta upp frågan om anslag till byggnadsforskning för återstoden avinnevarande budgetår m. m. Byggnadsforskningsavgiftenbetalas av arbetsgivare som sysselsätter arbetstagare i yrkesmässig byggnads-eller anläggningsverksamhet liksom av kommuner som bedriver husbyggnads- eller anläggningsverksamhel.Avgiften beräknas på löner som utges lill arbetstagare i arbete som är all hänföratill näringsgrenen byggnadsindustri i näringsgrensindelningen för yrkesskadestatistik.Genom dessa begränsningar intar byggnadsforsk-ningsavgiflen en särställningbland de arbetsgivaravgifter som debiteras och uppbärs avriksförsäkringsverket. Avgiften debiteras och uppbärs i samma administrativaordning som socialförsäkringsavgifter. Staten betalar ingenbyggnadsforskningsavgift utan bidrar till forskningen genom anslag överbudgeten bl. a. över förevarande anslag. Avgifterna och anslagsmedlen tillförsfonden för byggnadsforskning. 1981/82:25 86 Statensråd för byggnadsforskning har att fördela i fonden tillgängliga medel dels tillverksamheten vid , dels lill andraforskningsinstitutioner, företag och enskilda forskare. Vidare skall delar avrådets kanslikostnader m. m. täckas med dessa medel. Verksamhetensomfattning m. m. Deresurser som rådet disponerar för byggnadsforskning och för rådets egen verksamheluppgår under innevarande budgetår lill sammanlagt 308,4 milj. kr. För den energiinriktadeverksamheten kan därvid disponeras 169,5 milj. kr. och för den icke energiinriktadeverksamheten 138,9 milj. kr. Denenergiinriktade verksamheten finansieras huvudsakligen genom anslag överstatsbudgeten. Den icke energiinriktade verksamheten finansieras däremot tillstörre delen via avgifterna lill fonden. Omfattningen av den över statsbudgetenfinansierade verksamheten bestäms i första hand av olika bemyndiganden i formav beslutsramar. Del tillgängliga utrymmet under /82 uppgår lillsammanlagt 165,5 milj. kr. För den avgiflsfinansierade verksamheten gäller merallmänt formulerade riktlinjer. 1 beslut har regeringensålunda föreskrivit all rådet i avvaktan på tilläggsbudget bör planera den avgiflsfinansieradeverksamheten pä sådant sätt alt omfattningen av denna verksamhel för /82 inte överstiger 143 milj. kr. Ioch med alt finansieringen av den avgiflsfinansierade verksamheten nuflyttas över till statsbudgeten bör rådets möjligheter att göra åtaganden inomdelta område bestämmas genom bemyndiganden av samma typ som används inom andraområden. Jag finner för egen del inte skäl alt nu föreslå någon annanomfattning på denna verksamhel än vad som har angetts i regeringens tidigarenämnda beslut. Jag förordar således aft rådet bemyndigas all besluta om stödunder /82 inom del avgiflsfinansierade området inom enkostnadsram av 143 milj. kr. Från denna ram bör därvid avräknas det stöd sområdet har beslutat före . Kostnadsramen börvidare belastas med den del av kostnaderna för rådels kansli m.m. som hänförsig till detta verksamhetsområde. Rådet har i skrivelse den 28 augusti 1981redovisat all de beslut om stöd lill avgiftsfinansierad verksamhet som kommeratt fattas fram lill utgången av kan bedömas omfatta av de medelsom preliminärt har budgeterats för /82, eller ca 129 milj. kr.För den andra delen av budgetåret återstår därmed ett beslulsutrymme av ca 14milj. Stödetavser inte sällan projekt som sträcker sig över . Rådet bör också ifortsättningen kunna göra åtaganden som innebär att stöd lämnas under ell ellerflera påföljande budgetår. Bemyndigande att göra sådana långsiktiga åtagandenbör avvägas på sådant sätt all rådets framlida rörelseutrymme bevaras. Jag villi sammanhanget erinra om att jag vid min 1981/82:25 87 anmälanav anslaget till byggnadsforskning i årets budgetproposition (prop. 1980/81;100 bil. 16 s. 96) framhöll att rådet bör planera sin verksamhel på sådantsätt all den icke energiinriktade verksamheten /85 inteöverstiger 117 milj. kr.