prop · G503113 · 1981-12-31 00:00:00 — Medutgångspunkt från de kommunala varaförsörjningsplänerna avser attupprätta en länsomfattande varaförsöriningsplan. anser attbehovet av kommersiell service i den sörmländska glesbygden med dess utspriddabefolkning är betydande och att detla i vissa faU kan vara större än inomtraditioneUa glesbygder exempelvis Nortlands älvdalar, där befolkningen bor merkoncentrerat. Stöd tillsysselsättningsskapande åtgärder vid företag i glesbygd bör i länet i förstahand utgå i skärgårdsområdet med intilliggande kust saml . Länsplaneringenoch medel för dess genomförande Ävenom huvudsakliga genomförandeansvar inom länsplaneringen är attsamordna andra organs verksamheter har dock de egnamöjligheterna att påverka utvecklingen förbättrats. Ett uttryck härför är desärskilda ålgärdsmedel för länsplaneringen, som fr.o.m. /80ställts lUl länets förfogande. Även om dessa medel varit begränsade harlänsstyrelsen möjligheter att ta akfiv del i länets planering genom att medegna resurser inifiera, driva och genomföra projekt, ökat mera än vad detbegränsade beloppet kan ge anledning att tro. Enviss ökning av de särskUda åtgärdsmedlen skuUe betyda myckel för möjUgheternaatt med egen kraft och i samverkan med andra inom länet angripa regionalaproblem. 5 Förslag till konkreta åtgärder riktade till den centrala nivån. Förall genomföra länsprogram 1980 krävs insatser från olika centrala organ. Mångaav de insatser som är vikliga för den regionala utvecklingen ligger utanförlokala och regionala organs beslutsområde. Vissa av de åtgärdsbehov somframförs i länsprogram 1980 redovisas nedan med angivande av för genomförandelansvarigt centralt organ. Industridepartementet Mermedel fill den regionala utvecklingsfonden Ekonomidepartementet Längre amorteringstider för byggandeav industrilokaler Industridepartementet Mer medel fill Kompensationför nedläggning av flygflottiljen F 11 i Förläggning av utvecklingsbolaget för energiteknik fill Studsvik Industridepartementet Arméflygskolans verksamhet bi- 3 I98II82.I saml. 1981/82:113 Bilagedel Civilförsvarsskolansverksamhet i bör bibehåUas Gymnasialtekoutbildning bör inrättas i Extra medel för ombyggnad avbroar vid Hjälmare sund Tågslopp i Stafiigt stöd fill linjebåt vidsörmlandskusten Anslag för kalkning av sjöar Föriänglstöd tiU avvattning av värdefulla jordbruksområden Särskilda medel förutbyggnad av "Rv 55-förbifart " Denregionalpolitiska planeringen måste grundas på en bred samverkan i länet mellanoUka organ med direkt ansvar för skilda samhäUssektorer. Förde statliga myndigheterna regleras detta av förordningen om skyldighet förstatlig myndighet att följa riktlinjerna för regionalpolitiken, SFS 1979:639. Inämnda förordning anges bl. a. att statlig myndighet skall hos iberört län inhämta uppgifter om de regionalpolitiska riktlinjerna församhällsplaneringen, innan myndigheten genomför en mera om-fallande översyn avplaneringen inom sitt verksamhetsområde (§ 3). Förordningeninnehåller däremot inte någon föreskrift som klart reglerar informationen tillberörd länsstyrelse. Erfarenheterna har visat alt framföralltvissa av de statliga affärsverken aUlför sent redovisat planerade åtgärder lillberörda länsstyrelser och kommuner vilket i hög grad försvårat en samordning avplaneringen. Genomförandelav länsprogram 80 förutsätter vidare aktiva insatser från olika samhäUsorgan.Den samverkan som sker vid framtagandet av länsprogrammet är lika nödvändig dåplaneringen ska omsättas i konkret handling eftersom de direkta åtgärderaa istor utsträckning måste genomföras av andra organ än . Det är avslor vikt alt de mål och riktlinjer som ställts upp i länsprogrammel arbetas ini olika organs ordinarie verksamhet. Länsplaneringenär nu inne i en brytningslid och del är hög lid att dess funkfion och syfteklarläggs. har de övergripande, långsiktiga analyserna kommitatt trängas undan av stegrade krav på konkreta, kortsiktiga åtgärder. MinskandetiUväxt inom ekonomin och begränsade resurser att fördela har lett till attlänsstyrelsen alll mer har fått tiU huvud- 1981/82:113 Bilagedel 35 uppgiftall prioritera mellan olika åtgärdsförslag saml all initiera, driva ochsamordna genomförandeinsatser. ökar behovel av en långsiktigplanering i med knappa resurser. Enligtlänsstyrelsens uppfattning måste lill grand för planeringen läggas bedömningarav den långsikfiga utvecklingen. Dessa bör redovisas i länsprogram som sedankonkretiseras i årliga länsrapporter. Planeringen bör genomföras bl. a. genomatt uppställda mål och riktlinjer inarbetas i berörda organs egen verksamhet.Detta skuUe ge verksamheten en ökad fasthet utan att möjligheterna tiU akutainsatser minskade. Sammanfattning av länsprogram 1980 för 1 Hittillsvarande och framtida utveckling i länet Länelsbefolkning uppgick /81 liU 393000 invånare. Under perioden1975-1980 ökade den med ca 5700 personer, varav 4400 genom inflyttning.Ökningen är något störte än (cirka 3700).Befolkningstillväxten har varit störst i kommunerna . Övriga kommuner med undantag för har haft enmyckel svag utveckling. Den viktigast orsaken är en stagnerande arbetsmarknad.En annan orsak till den svaga utvecklingen i dessa kommuner är den ogynnsammabefolkningsstrukturen. har arbetsmarknaden i länet expanderat kraftigt lotall sett.Inom den ijänsteproducerande sekiorn har antalet arbetstillfällen ökat starkt.Ökningen har varit särskiU slor inom den offentliga sektorn framför allt iLinköpings och kommuner. Omlokaliseringen av statlig offenlligverksamhet saml utbyggnaden av och iLinköping förklarar expansionen. I övriga kommuner har landsfingels utbyggdaverksamhet bidragit lill en ökad sysselsättning. Även inom den primärkommunalasekiorn har sysselsättningen ökat kraffigt. Den stora ökningen av offentligverksamhet i och har medfört arbetstillfällen för personerbosatta i angränsande kommuner. Arbetspendlingen har ökat starkt. Ökningeninom den offentliga sektora har motverkats av en minskning inom devaruproducerande näringarna särskilt tillverkningsindustrin. 1981/82:113 Bilagedel 36 raminskningar har skelt i och . I övriga kommuner harsysselsättningen inom industrin i stort sett legat på oförändrad nivå. Detavlagande bostadsbyggandet har medfört en successivt minskande arbetsmarknadför byggarbetarkåren. Särskill Nortköpingsregionen har berörts. beräknas folkmängden öka med cirka 2000 personervilket är en mindre ökning än . Folkmängdenberäknas öka i kommunerna , medan den väntasminska eller vara i stort sett oförändrad i övriga kommuner. Den störstaabsoluta minskningen förväntas ske i . Orsakertill minskningarna är den låga sysselsättningstUlväxten, de sjunkandefödelsetalen och den ogynnsamma åldersstrukturen. De ökade energikostnadernasom fördyrar arbelspendling kan även negativt påverka befolkningsutvecklingen ide kommuner som är belägna kring och NOrtköping. Prognoseni länsplanering 1980 för arbetsmarknaden innebär i stora drag följande. Tolalaanlalel arbelslillfällen ökar , dock inte i samma takt somunder 1970-lalet. Elt antagande för prognosen är ökat deltidsarbete. Delinnebär således all den totala arbetsmängden förmodligen inte ökar nämnvärt. Prognosenanger all antalet arbetslillfällen i Ijänsleseklora främst den offentligakommer all öka, men i en klart lägre takt än under 1970-lalel som uppvisadeomlokaUsering av statlig verksamhet, utbyggnad av ochregionsjukhuset etc. Ökningeninom tjänstesektorn motverkas delvis av en minskning inom den varaproducerandesektorn. Vissa industribranscher har betydande problem. SärskUt utvecklingeninom träindustrin, elektroinduslrin, järn-, stål- och metallverk är oroande. Ökningenav antalet arbetstillfällen förväntas huvudsakligen ske i det primära centretLinköping/Nortköping. Med något undanlag beräknas de övriga kommunernasarbetsmarknad utvecklas otillfredsställande. Enlägre ökningstakt av förvärvsfrekvensen för kvinnor förväntas bl. a. som enföljd av den minskade ökningen av antalet nya arbelsfillfällen. Prognoseni länsprogram 1980 gjordes 1979. har stora förändringar skett isamhällsutvecklingen. Viktiga föratsättningar i den gjorda prognosen gällerinte . Betydelsefullt är framför allt den minskade ökningen inom denoffentliga sektorn. 1981/82:113 Bilagedel 37 2 Mål och riktlinjer för utvecklingen i länet Allmännamål för regionalpolitiken i länet är dels att utveckla resurserna i hela länetför att främja sysselsättning, service och god miljö, dels att fördelaresurserna över länet på ett rimligt säll. Planeringstalenför befolkningsutvecklingen i länet och för de olika kommunema uttrycker isiffror vad som anses önskvärt och realistiskt att uppnå (se nedan). Föratom de kommuner somnämns nedan som prioriterade måste insatser göras i de kommuner som drabbaseller riskerar att drabbas av snabba försämringar på arbetsmarknaden. Exempelär , , . Vidare måste insatser göras i skärgårdsområdetoch i andra utpräglade glesbygdsområden i länet. Ett insatsområde är främjandeav / Nortköping som primärt centram och ett alternativ tillstorstäderna. Riksdagenhar för länet angivit ett planeringstal på 394000-400000 med ettmittvärde på 397000. Den av föreslagna uppdelningen på kommunerinnebär att befolkningsutvecklingen i främst kommunerna skall stimuleras. För1990 anser att ett planeringstal på 397000-403000 med ettmitlvärde på 400000 invånare är realistiskt. Även börde fidigare nämnda kommunerna prioriteras vad gäller stimulanser förfolkmängdens utveckling. Länsprogram1980 föreslår ingen ändring av gällande ortsplan. Primärt centram: /Nortköping Regionaltcentram: , och Kommuncentra: ,, , , , Länsprogrammetpekar på pendlingsregionerna , ,, , samt med omnejd. Från regionalautgångspunkter är det främst de två förstnämnda som kan betecknas som stabilaoch mer omfattande pendlingsregioner. Där finns skäl tUl ett fördjupatsamarbete mellan berörda Prop.1981/82:113 Bilagedel 38 kommunernär det gäller bostadsbyggande, arbetsmarknad och kollekliv trafik. I andrahand finns mofiv för samverkan meUan kommunema och . KommunernaYdre och är inplacerade i stödområde 1 i det regionalpolitiskastödsystemet. Länsprogrammet anger att fler kommuner i länet bör ges plats isystemet, alt nivån för berörda kommuner bör höjas och att somregionalt beslutsorgan bör ges störte befogenheter. 3Riktlinjer för olika samhällssektorer Idet långsiktiga arbetet för en starkare arbetsmarknad och ett utvecklatnäringsliv bör enligt länsprogrammet kommunerna prioriteras. Vidare bör prioriteras kommuner somutsätts för snabba strakturförändringar inom industrin. AktueUa exempel somnämns i länsprogrammet är , och . Programmetbetonar vikten av ett samspel mellan arbetsmarknads- industri- ochnäringspolitik för att främja sysselsättningen. Länsprogrammelsregionalpolitiska prioriteringar ligger till grand för utvecklingsfondens,länsarbetsnämndens och fortlöpande arbete och vid insatser påulveckUngsprojekt. Fråganom upprättande av lokala näringspolitiska enheter, lill att börja med i södralänsdelen, bör närmare prövas. Avsikten med sådana centra är att åstadkomma ensamordnad rådgivnings- och serviceverksamhet för lantbraksnämnden,och utvecklingsfonden. Länsprogrammetbetonar betydelsen av att kommunerna upprättar sysselsättnings- ochnäringslivsprogram, som en utbyggnad på det arbete som gjorts för samtligakommuner med kartläggning av de lokala arbetsmarknaderna. Detprimära syftet med de omfattande resurserna för beredskapsarbete är att gesysselsättning åt de arbetslösa. Så långt möjligt bör medlen härför användas såatt också regionalpolitiska mål främjas. Prop.1981/82:113 Bilagedel 39 Länsstyrelsenhar elt allmänt ansvar alt i länet följa den industriella utvecklingen saml altfrämja den genom olika åtgärder. Utvecklingsfonden har ettsärskUt ansvar för företag med mindre än 200 anställda. Fonden upprättarårligen program för sin verksamhet. En ökande del av fondens resurser skallavsättas för offensiva insatser riktade mot delbranscher med godautvecklingsmöjligheter och även mot teknikutvecklande åtgärder. ,landsfinget och kummunerna har tagit initiativ tUl pro-duktutvecklingscentram(PUC) i länet. PUC påbörjade sin verksamhet . Huvudmän ärlandstinget och kommunema och syftet är alt praktiskt bistå uppfinnare ochföretag med projektledning för att lotsa fram innovationer tiU industriellexploatering. Arbetetmed att i länets företag nyttiggöra det stora tekniska kunnandet som finns viduniverstitetet och vid statliga verk är en av de viktigaste uppgifterna på delnäringspolitiska området . Länets tekniska miljö är ävenen vikfig faktor för lokalisering av företag till länet. Utvecklingeninom länets industri styrs i hög grad av statsmakternas beslut. Härmed avses,förutom aUmän näringspoUtik, bl a statmakternas politik på försvarets område.Andra exempel är stadsmakternas ställningstagande inom energipoUtiken ochkuUurpolitiken (Nordsal). Ilänet arbetar lantbraksnämnden, och en god utveckling inom berörda näringar. Deras huvudsakliga uppgift ärav näringspolitisk art, dvs företagen främjas oavsett var i länet de ärlokaliserade. ochskogsvårdsslyrelsen bör enligt länsprogrammet prioritera kommuneraa i södralänsdelen samt härutöver i kommun ochskärgårdsområdet i sin verksamhet, bland annat vid fördelning av resurserna förrådgivning. Ensärskild genomgång av de areella näringarnas fömtsältningar i det prioriteradeområdet påbörjas . Ettkonkret handlingsprogram för turism och rekreation i bör utarbetas.En inriktning kan vara alt ursk)'ja och särskilt utveckla de specialiteter somfinns i nära nog varje östgölakommun. Ett delområde där särskilda insatserplanerats och kommer att genomföras är skärgårdsområdet - som ingår i detprimära rekreationsområdet och läns skärgård. 1981/82:113 Bilagedel 40 Nyligengenomförda studier visar att expansionen av arbetstillfällen inom den statligasektorn i har bestått trots de reduceringar som skett genom flyttningav arbelsfillfällen från lill övriga landet. Utrymme finnssåledes för ytterligare omlokalisering av arbetstillfällen till bl aÖstergötlands län för att nå en bättre regional balans. Ett sådant tUlskottfill länels arbetsmarknad skulle också avsevärt förbättra möjligheternatUl altnå en jämnare spridning inom länet och ge en betydligt bättre inomregionalbalans. Länsstyrelsenhar med syfte att skapa en bättre inomregional balans i länsprogram 1980förordat alt cirka 200 statliga tjänster flyttats från ochNortköping till andra delar av länet, främst . Enmålsättning för det fortsatta arbetet med decentraliseringsfrågorna är attnyfiUkommande offenfiig verksamhet i första hand skall lokaliseras tUl orterutanför länets primära centram. Förstörre nytillkommande verksamhet och omorganisation inom den offentliga sektornska en lokalisering prövas tiU , , och Finspång.OmlokaUsering inom länet bör gäUa tiU förmån för de mindre kommunerna och dåfrämst och . Landstingethar insett vikten av att service- och sysselsättningsaspekten ges en störtetyngd och har förlagt stora delar av den nytillkommande verksamheten utanförlänets primära centrum. Det är angeläget att fortsätter på deninslagna vägen. Kommunernasverksamhet gäller det egna geografiska och administrativa området, varför detställer sig svårt all använda den kommunala expansionen som ett inslrament föralt skapa bättre balans meUan länels kommuner. Däremot är det angeläget attvarje kommun i sin planering och verksläUighel arbetar för att tUlgodose debehov som finns av bättre lokal fördelning av såväl sysselsättning som service. Välunderbyggda bostadsförsörjningsprogram är en förutsättning för ett högt ochvälplanerat bostadsbyggande. Bostadsförsörjningsprogrammen bör inte enbart angebehovet av bostäder ulan även belysa bostadsbyggandets konsekvenser i form avbehov av nya arbetsplatser, utbyggd kollekfivtrafik och följdinvesteringar i tex.renings- och vattenverk, daghem och skolor. Konsekvensernaav'bostadsbyggandets lokaUsering tiU mindre orter och liU landsbygd är viktigaatt belysa närmare. Även det långsiktiga behovet av bostäder totalt sett förlänet bör utredas. 1981/82:113 Bilagedel 41 Gymnasiefråganför måste lösas. ställer sig bakom det utreddaalternativet med gymnasieundervisning i vardera kommunerna , Åtvidabergoch . Inomgymnasieutbildningen bör på länsnivå diskuteras frågan om dimensioneringen avgymnasieutbildningens linjer med hänsyn tiU prognoser och ambitioner förindustrins utbyggnad. Ett underlag finns i försöksverksamheten med regionalayrkesprognoser i (RYP-projektel). betydelseför den långsiktiga utvecklingen i länet är av mycket stor betydelse. Aktuellauniversitetsfrågor är bland annat den fortsatta utbyggnaden avgrundutbildningen, uppbyggnaden av forskning inom den filisofiska fakulteten(temaforskningen) och inrättande av fuUständig medicinsk utbildning. En viktigaspekt är universitetels roU som resurs för den industriella utvecklingen.Förslaget om nytt program och organisation vid tekniska högskolan för teknisktutvecklingsarbete bör förverkligas . Decentraliseringen av utbildningenbör främjas genom utbyggnad i och därefter i andra kommuner ilänet. Länsprogrammetanger vilka vägar och vägsträckor som av regionalpolifiska skäl bör beaktasvid prioriteringar av objekt på riks- och landsvägar. Här gäUer bl a att E4 börbyggas som motorväg hela sträckan . De södratvärförbindelserna Kisa-Åividaberg-Valdemarsvik bör fuUföljas och en yttrenord-sylig skärgårdsväg bör skapas. Ilänsprogrammet ställs krav på uppraslning av länels järavägsnät. BandelenLinköping tillhör riksnätet och statsmakterna bör ge hög prioritetåt uppraslning av järnvägen. Järnvägen Bjärka - Väslervik bör föras tiUriksnätet. Bandelen - bör upprastas så att den kan fungeratUlfredsställande. Bandelen Hjortkvara bör breddas till normalspår. Kungsängensflygplats bör behållas som länsflygplats och rastas upp och byggas ut. Nortköpingshamn bör klassas som regionhamn/bashamn och de för denna roll nödvändigainvesteringarna underlättas genom bl a statlig finansiering. Förden kollekfiva trafikförsörjningen i länet framhålls bl a alt Östgöla-trafikenbör tillse alt landsvägs- och järnvägstrafik knyts samman på ett ändamålsenligtsätt. Landsvägstrafiken tUl bör byggas ut och samordnasav länshuvudmannen. Nortköpingär ett av landets tyngsta transport- och kommunikationscentra. Där finns bådehamn och flygplats med inrikes och utrikes trafik. SJ och andra transportföretaghar som en betydande ort för godshantering med omland utanför länet.Samfiiga dessa företag har störte terminalanläggningar i . Med hänsyntill Nortköpings Irans- 1981/82:113 Bilagedel 42 portekonomiskaläge har många företag inom distributionsområdet förlagt sin verksamhet fillNortköping. ser del som angelägel att Nortköping utvecklasytterligare som transportcentrum. Dei framtiden aUtmer ökande kraven på energisnåla transporter kan komma attåterigen aktualisera en utbyggnad av Öslgöladel. Markmi|jö och kulturminnesvård Föralt kunna åstadkomma en integrerad långsiktig samhällsplaneringbör samordningen meUan länsplaneringen och den fysiska riks-planeringenförstärkas. Fysiska förhållanden kan öppna möjligheter likaväl som läggarestriktioner på den ekonomiska utvecklingen. I arbetet med samordnad planeringi länet är det önskvärt att behandla övergripande regionala frågor. Genom attarbeta med prakfiska exempel som berör såväl fysisk som ekonomisk planering bördel vara möjligt att få en uppfattning om vilka metoder för samordnad planeringsom är genomförbara. Exempel på ämnesområden i norta länsdelen som kan vara avintresse är kulturminnesvård respektive turism. I och iskärgården är del väsentligt alt problematiken i samband med turism ochfritidsbebyggelse belyses. Ett problemområde av stor vikt är centralalänsdelens framlida utbyggnadsmöjligheter med avseende på bland annat bosläder,arbetsplatser, kommunikationer och energiförsörjning samt denna länsdelsbetydelse för länet som helhet. 4Synpunkter och förslag beträffande regionalpolitiska medel KommunernaYdre och är inplacerade i stödområde 1 i det regionalpolitiska stödsystemet.I område 1 kan stöd utgå i form av avskrivningslån med 10 procenl ochdäratöver lokaliseringslån av investeringen. 1 prakfisktiUämpning har det visat sig att förelagen inte finner de erbjudna stödvUlkorentUlräckligl lockande för att göra investeringarna i de två kommuneraa.Nackdelarna med lokaUsering liU södra bedöms uppenbarligen varasådana att stödvUlkoren är otillräckliga. Länsstyrelsenanser att och kommuner borde inplaceras i stödområde 4 och vidare allValdemarsvik, , och borde inplaceras i stödområde 3och det särskilt avgränsade skärgårdsområdet i stödområde 6. 1981/82:113 Bilagedel 43 Erfarenheternai länet av det statliga glesbygdsstödet är goda. Vissa justeringar i systemelbör dock övervägas. Högsta beloppet för stöd tiU byggande av uthyrningsstugorbör höjas, förslagsvis tiU /stugen-het. I Östergötlands skärgårdbedrivs ett tvåårigt försök med bidrag till tyngre transporter tiU och från öarutan fasl landsförbindelse. Den långsiktiga fmasieringen av detla stöd börlämpligen ske inom ramen för glesbyggdsstödet. Fortsattdecentralisering av regionalpolitiska medel Desenaste åren har viss decentralisering från central till regional nivå skett avresurser för regionalpolitik. beslutar nu om bl alokaliseringsstöd, glesbygdsstöd och om projektmedel. /82förfogar över inom ramen för nämndaområden. Detbelopp som förfogar över är ytterst begränsat sell i relationtill de ambitioner och mål som gäller för regionalpolitiken i länet. Beloppetär mycket begränsat också sett i relation till vad som finns centralt förregionalpolitiska, industripolitiska och arbelsmarknadspolifiska insatser.Beloppet är också begränsat sett i relation till resurserna inom olika statligasektorsorgan i länet. Länsstyrelsenhar vissa administrativa medel att påverka fördelning avsektorsresurserna i länet mot regionalpolitiska mål. Styrkan i dessa medelvarierar från reellt beslut om fördelning lill möjlighet att lämna synpunkterpå medelsanvändningen. Deadministrativa påverksmedlen bör kompletteras med ekonomiska resurser tilllänsstyrelsens förfogande. Genom en regionalpolitisk fond skulle länsstyrelsenkunna fördela medel fiU olika projekt och verksamheter som komplement tUl destatliga sektorsorganens verksamhet och till andra verksamheter som intenaturligt faller inom något sektorsorgans område. Exempelpå sådan medelsanvändning kan vara - kompensationlill statliga affärsverk för att upprätthålla service av re gionalpoUlisk betydelse ~extra insatser inom de areella näringarna till näringspolitiskt svaga länsdelar - snabbaoch konkreta insatser vid strakturomvandUngar inom industrin i olika delar av länet - extraresurser till universitet/utbildning av intresse för vissa delar av länels industri eUer vissa geografiska delar i länet. Enförändring i föreslagen riktning innebär inte krav på en ökning av de totalastafiiga insatserna. Det är i stället fråga om en omfördelning av resurser frånsektorsområden till regionalt samordnande verksamhet. 1981/82:113 Bilagedel 44 5 Förslag till konkreta åtgärder riktade till den centrala nivån Programmetinnehåller ett stort antal förslag tiU åtgärder för alt lösa problem och föratt la tillvara möjligheter i länet. En del åtgärder kan inifieras, planerasoch genomföras helt inom länet, med hjälp av de organ och de ekonomiska resursersom finns här. Mångaåtgärder har dock sådan karaktär eller omfattning eller styrs av ett sådantregelsystem alt de måste beslutas på den centrala nivån. I del följande pekaspå några av dessa åtgärder. IndustriutveckUngeni länet påverkas av statsmaktemas beslut på olika områden. Förestående beslutom val av framfida mUUära flygvapensystem är av ulomordenfiig vikt försysselsättningen vid i . Beslutet har även stor återverkan påden tekniska utveckUngen inom länet. Framtiden för hemelektronikindustrin iMotala och Nortköping påverkas bl a av statsmakternas ställningstagande fillfråga om en nordisk TV-salel-Ut. Länethar stora tekniska resurser vid industriföretag, tekniska högskolan ochstafiiga verk med teknisk inriktning.