prop · G503165 · 1981-12-31 00:00:00 — LO villockså hänvisa till de synpunkter som anförts i särskilt yttrande av Svenska deklrikerförbundel. utgår från alt förslaget till prövning av förelagsförvärvhuvudsakligen bygger på ett tidigare lagförslag. Ds Ju 1974:17. För att rättkunna bedöma nu föreliggande förslag måste enligt förbundet utvecklingen avarbetsmarknadslagarna beaktas. Härvid är att märka, anför deklrikerförbundel,alt del tidigare lagförslaget framlades innan arbetsrättskommitténsintentioner framlagts och sålunda långt innan medbestämmandelagen trätt i kraft.Förbundet fortsätter. Förden fackliga organisationen är det naturligt all inflytande kanaliseras enligtdel för arbetsmarknaden gängse Ivåpartssyslemet. 1981/82:165 467 ochskyldigheter som enligt den arbelsrältsliga lagstiftningen tilläggs denfackliga organisationen, bör även ifråga om annan lagstiftning, där denfackliga organisationen förväntas spela en roll, få i görligaste mån sammainnehåll. Frågan blir då på vilket plan sådant inflytande tankes utövas enligtföreliggande förslag. För den fackligaorganisationen som företräder arbetslagarna innebär inflytande, som inle enbartinskränkts till någon typ av remissyttrande, en ny situation. 1 sådana fallbefinner sig organisationen inte längre i gängse tvåparlsförhållande och därmedär del av största vikt all man i lagförslaget noga överväger den fackligaorganisationens rättsställning. Iförslaget anges att vid bedömningen av förvärv skall särskilt beaktassysselsättningen, berörda arbetstagares och kommuners intressen. Förbundetfinner all en beskrivning av formerna för det infiytande som avses tiUkommaföreträdarna för nu nämnda intressen saknas. Ifråga om inflytande kanaliserat i former, angivna av MBL, syneskonkurrensutredningen (s. 339340) ha i princip samma uppfattning om och därmed skulle ett eventuellt samrådsförfarande, enligtlagförslaget, kunna inskränkas fill fall som inle täcks av MBL. Emellerfid kanerfarenhetsmässigt konstateras all flertalet arbetsgivare, möjligen missleddaav sina organisationer, har en helt annan uppfattning om lagens innebörd. Förbundetvill avslutningsvis anföra att om, som utredningen anger (s. 341), innebördenav begreppet samråd och den närmare utformningen av delta inle anges iförslaget om prövning av förelagsförvärv blir lagförsla-get, åtminstone vadbeträffar situationer som inle omfattas av MBL, skäligen innehållslöst. all lagförslaget med nuvarande utformning,dvs. med en prövning av förelagsförvärv som i sista hand görs av regeringen, ärgodtagbart. Lagförslaget bör dock kunna kompletteras med en reglering av defackliga organisationernas rättsställning med hänsyn till den nya situation ivilken dessa är tänkta att fungera som företrädare för sysselsättningens ocharbetstagarnas intressen. Nya arbetsrättskommitténhar granskat del avsnitt i konkurrensulredningens belänkande som avser fråganom samråd vid förelagsförvärv och om lagstiftning i detta ämne. Kommitténssynpunkter redovisas här i anslutning till vad arbetstagarorganisationerna haranfört. . Enligt konkurrensulredningens uppfattning är del befogal alt deanställda har en lagfäst rätt till förhandling vid företagsförvärv, oavsetthur förvärvet juridiskt sett har gått till och oavsett vem som är förvärvare (s.339). Utredningen anser all en lag om samråd vid förelagsförvärv börkomplettera lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet och utredningenskisserar också några huvuddrag i en sådan lag om samråd. Nya arbetsrältskommitléninstämmer i konkurrensutredningens bedömning all 1981/82:165 468 eneventuell särskild lagstiftning om samråd rörande förelagsförvärv bör samordnasmed MBL. Detta är enligt kommittén motiverat både från synpunkten alt man börundvika kollision i den praktiska tillämpningen av arbetstagarnas lagfästa rätttill medbestämmande och av det skälet all del ler sig praktiskt all undvikaskillnader i lagreglernas utformning och metoderna för skapande avmedbestämmanderätt, där sådana skillnader inte är nödvändiga av sakliga skäl.Det får bli en uppgift i ett kommande utredningsarbete all ta ställning tillhur ett sådant samordnande skall ske. Nya arbelsrältskommillén går därför inlein på de bedömningar och uttalanden som utredningen har gjort i detta ämne.Självfallet bör ett kommande utredningsarbete vara förutsättningslöst, anförkommittén, bl. a. så alt del sker en allsidig prövning av vilka former av förelagsöverlåldseroch därmed jämförbara transaktioner som bör omfattas av samrådsräll. Deingripanden som enligt förslaget kommer i fråga är att förbjuda förvärv somogiltiga eller meddela förbud eller åläggande på viss lid eller tills vidare,sammanfattar SI. m.fl. i vars yttrande över förslaget till fusionskontrollSvenska företagares riksförbund instämmer. Organisationernaär medvetna om all samgåenden mellan förelag i vissa fall kan leda tillbegränsning av konkurrensen. Frågan är dock enligt deras mening om dessarelativt sällsynta fall skall föranleda införandel av en fusionskontroll. Denfrågan bör i första hand bedömas utifrån betydelsen av fortsaltstrukturomvandling i del svenska näringslivet. Frågan bör också bedömas medhänsyn till de särskilda förhållanden och påfrestningar som ett totaltsamgående mellan t\å förelag innebär såväl för dem själva som deras externaintressenter. Åter har detinternationella perspektivet en väsentlig betydelse, anför organisationerna. Enfrån konkurrenspolitisk synpunkt ändamålsenlig fusionskontroll måste kunnaomfatta hela den relevanta marknaden. Endast då kan myndigheterna ta fullaansvaret för en reglering. Som organisationerna har framhållit arbetar svensktnäringsliv på en marknad utsatt för internationell konkurrens. Detta gällersåväl exportindustrin som hemmamarknadsförelag som konkurrerar med import.Någon till avgränsad sektor av näringslivet finns långsiktigt settinte utanför de områden som är föremål för offentlig reglering. Därför ärförutsättningarna för fusionskonlroll annorlunda än i exempelvis . Detär organisationernas uppfattning all fortsatta, omfattande strukturrationaliseringargenom fusioner är nödvändiga för alt svenskt näringsliv, särskilt industrin,skall kunna hävda sig i den internationella konkurrensen. Samtidigtkonstaterar organisationerna att del blivit allt svårarealt genomföra samgåenden. värdering i övrigt kan sägas all de anställdasökade medinflytande spelat en väsentlig roll härvidlag. T. o. m. i krislägenhar fusioner blivit utdragna, kostsamma processer Prop.1981/82:165 469 avett slag som man tidigare haft endast begränsad erfarenhet av inomnäringslivet. Enligt organisationernas iakttagelser har vidare företag somgenomfört fusioner som vid tillfället för samgåendet inneburit konkurrensbegränsningarefter en lid åter befunnit sig i en situation där konkurrensen är återställd.Som exempelvis kan nämnas cementindustrin där det monopol som uppstod genomfusionen mellan redan har utsatts för sådan konkurrensfrån all del svenska företaget måste föra en aktiv priskonkurrerandepolitik (se SPK Pressmeddelande nr 16 ). Organisationernasslutsats är all behovet av fortsatt strukturomvandling särskilt inom denkonkurrensutsatta industrin är så stort, genomförandel av fusioner så allt merkomplicerat och möjligheterna all vid fusionslillfäl-lel bedöma potentiellkonkurrens så ringa all en fusionskontroll som ytterligare komplikation skullefå övervägande negativa effekter. Därför avstyrker organisationerna förslagetom fusionskonlroll. LRFerinrar inledningsvis om den synpunkten som LRF har framfört i annatsammanhang, nämligen alt den nuvarande ekonomiska situationen och häravföranledda statliga ingripanden i näringslivels struktur medför allutredningens konlrollförslag framstår som i stor utsträckning inaktuella. LRFnoterar all de mindre industriländerna i västvärlden närmat sig frågan omkoncentrationskontroll betydligt försiktigare än större industriländer som t.ex. och . Den svenska hemmamarknaden är öppenför import. Med hänsyn härtill och till vårt behov av en betydande export måstesvenska förelag genomföra en koncentrationsprocess som gör demkonkurrenskraftiga på en större marknad. Detta kräver oftast ekonomiska ochtekniska satsningar som endast kan genomföras av förelag som har viss storlek.LRF anser del nödvändigt att anlägga ett internationellt perspektiv på koncentralionsulvecklingeni . Från lanlbrakskooperalionens område kan sålunda framhållas atttillräckligt stora föreningsförelag är en nödvändighet för all bjuda tillräckligkonkurrens mot de multinationella livsmedelsförelag som bearbetar den svenskamarknaden. Dettorde bli helt nödvändigt all strukturomvandlingen i i ålskil-ligabranscher fortsätter mot större enheter, fortsätter LRF. är deldock fråga om längdragna processer där alla berörda parter får tillfälle allbryta sina ståndpunkter. Detta gäller också i särskilt hög grad fusioner mellanekonomiska föreningar inom lanlbrukskooperalionen. Den demokratiskabeslutsprocessen leder i öppenhet fram till ett välgrundat långsiktigtställningslagande. Erfarenheterna har också visat all större företagsförvärvnumera är så komplicerade och har så många samhällsaspekter all myndigheternaregelmässigt kommer in i bilden på olika sätt innan besluten fallas. LRFerinrar också om betydelse av MBL för hithörande frågor och skallereglerna. LRFavstyrker förslaget om kontroll av företagsför- 1981/82:165 470 värvunder hänvisning till att något behov av den föreslagna regleringen ej harvisats. /F framhåUer altbakgrunden till utredningens förslag om prövningen av företagsförvärv återfinnsi den inom justitiedepartemenlel framlagda promemorian (DsJu 1974:17) med förslag till Lag om kontroll av förelagsförvärv i vissa fall.Utredningen har övervägt detta förslag, de synpunkter som kom fram vidremissbehandlingen av förslaget samt koncentrations- och förvärvsulvecklingen iövrigt och härvid också tagit särskild hänsyn lUl sill eget delbetänkande "Fusioneroch förvärv i svenskt näringsliv 1969-73 - en fallstudie" (SOU 1977:51).De principer som styrt utredningens överväganden kan sammanfattningsvis sägas varasamhällets behov av att motverka koncentration av ägandet i näringslivet, slrukturpoliliskasynpunkter, samhällets intresse av en hög sysselsättning, kommunala synpunkter samlde anställdas intressen. Dessa principer utmynnar i ett övergripande samhälleligtönskemål om en konkurrenspolitik som åstadkommer att näringslivet utvecklas såall del förhindras all sådan koncentration inom näringslivet uppkommer somtillåter förelagen all la ut monopolvinster, leder till en ineffektivproduktions- eller dislribulions-simktur eller innebär alt nyetableringarförsvåras eller att vissa förelag diskrimineras. KFhar inget att invända mot dessa principiella värderingar. KF förklarar sig nu- lika lite som - kunna ansluta sig till tanken all dessa värderingarskulle vara tillämpliga på fusioner mellan ekonomiska föreningar inomkonsumentkooperationen. En fusion mellan två konsument-kooperativa föreningarinnebär Inte en koncentration av ägandeförhållandena i den genom fusionennybildade föreningen. Strukturpolitiskt, syssel-sättningsmässigl, kommunalleller för de anställdas vidkommande innebär inte föreningsfusioner sådanaförändringar, som behöver lösas genom konkurrensrältslig reglering. KF anser f.ö.även all de anställdas intressen, liksom berörda kommuners intresse, egentligeninle bör tillgodoses genom konkurrensbegränsningslagstiftningen. Dessaintressen skall enligt KF:s uppfattning i stället skyddas av annan, härföravsedd lagstiftning. ifrågasätter om lagregler för prövning avförelagsförvärv egentligen hör hemma i denna konkurrenslagstiftning. Enligtutredningsförslaget skall vid prövningen även andra aspekter änkonkurrensaspekten beaktas, bl. a. hur förvärvet kan påverka sysselsättningen samlberörda arbetstagares och kommuners intressen. Prövningen av förelagsförvärvskall heller inle ske hos MD. Enligt utredningen måste vid behandlingen avdessa ärenden ske en politisk utredning och del måste därför vara regeringensom fattar beslut. Hela detta problemkomplex synes fallautanför konkurrensbegränsningsfrågorna i egentlig mening. Något behov avprövning av förelagsförvärv inom detaljhandeln synes inte föreligga.Konkurrensen mellan olika förelagsformer och företagstyper är mycket livlig.Delta gör det svårt att åstadkomma en Prop, 1981/82:165 471 effektivkonkurrensbegränsning genom företagsförvärv, därest de av köpmannaförbundettidigare angivna förutsättningarna uppfylls, nämligen lämplig kommunalbutiksplanering och rimliga finansieringsmöjligheter, för friståendeföretagsenheter. Sådana möjUgheter kan enligt förbundels mening även minskalockelsen att deltaga i eventuella fusioner. Prövningav företagsförvärv kan medföra risk för all utvecklingen inom detaljhandelnmenligt påverkas fortsätter förbundet. Denna utveckling har i stort sett varitfördelaktig från såväl samhälls- som konsumentsynpunkt. Vad som kunnatkritiseras som mindre tillfredsställande har gällt glesbygdens varaförsörjningoch inom vissa områden - annan närservice, som inte ansetts vara tillräcklig.Åtgärder för all i sådana hänseenden åstadkomma en förbättring ligger givelvispå ett annat plan, anför förbundet. Del måste också vara svårtall bedöma vilka fusioner inom detaljhandeln som rimligen skulle prövas.Förelagens storlek är, betonar förbundet, myckel varierande. Härtill kommer altstorleken, vare sig man mäter denna i antal sysselsatta, omsättning ellertillgångar, har myckel olika innebörd för olika branscher och olika lokalamarknader. Men detaljhandeln kan komma all beröras av fusioner inomleverantörsleden, poängterar , på liknande sätt som den kanpåverkas av dominerande företag eller företagsgrupper inom dessa led. Del kanheller inle enligt förbundels mening uteslutas att del sker vertikala fusioner,inkluderade detaljhandelsföretag som i ännu högre grad påverkar den övrigadetaljhandeln. Handelskamrarnaframhåller inledningsvis all del måste vara ett allmänt intresse allnäringslivet genom effektivitetshöjande åtgärder och strävan efter en rationellmarknadsstruktur ökar sin konkurrenskraft på de internationella marknaderna.Med hänsyn härtill torde del i många fall vara önskvärt alt företagsfusionerockså framgent kommer till stånd. Den hittillsvarande utvecklingen har enligtkamrarnas mening inle givit belägg för all regler om fusionskonlroll skullevara önskvärda i . Bland annat genom den starka importkonkurrensenutsätts även de svenska förelag som har monopolställning för en betydandepriskonkurrens. Regler om fusionskonlroll skulle vidare i sig medföra problemgenom den ovisshet som skulle skapas hos berörda förelag. Särskilt i de ickesällan förekommande fall då förelagsöverlålelsen drivits fram av en finansiellkris kan ett utdraget prövningsförfarande leda till all företagets fortbeståndäventyras. I det sammanhanget anser kamrarna alt del även finns anledning altkraftigt underslyrka de problem i olika avseenden som skulle uppstå omtillstånd inle lämnas. Handelskamrarna avstyrker med hänvisning härtillförslaget om regler för kontroll av företagsförvärv. Skulledel likväl anses önskvärt med ett regelsystem av ifrågavarande art kan delenligt kamrarnas mening endast vara ett samhälleligt intresse all regeringeninformeras om förelagsfusioner av väsenfiig betydelse för landets näringsliv.Även utan de föreslagna bestämmelserna kan del enligt 1981/82:165 472 handelskamrarnaemellertid hållas för troligt all regeringen blir informerad om större,planerade förelagsfusioner. Kamrarna erinrar härvid om all intresset av all isamband med fusioner undgå realisationsvinstbeskattning sannolikt i många fallhar lett till förhandskontakler med regeringen. I klart avgränsade fall kan delmöjligen härutöver finnas ett intresse av att ge regeringen en formellmöjlighet all hindra vissa fusioner, anser handelskamrarna. Ävenom sammanslagningar av förelag har medfört och kommer all medföra positivaverkningar vad gäller effektivitet, rationellare struktur, teknisk utvecklingoch bättre konkurrenskraft, får en koncentration ofta till följd en från allmänkonkurrenssynpunkt negativ effekt, uttalar . Samfundetanser därför alt del från konkurrenspolitisk synpunkt är av behovet påkallatall nu införa regler som gör del möjligt för samhällel att med beaktande avkonsumenternas intresse värna om en aktiv konkurrens genom all inomkonkurrensbegränsningslagens ram kunna förhindra uppkomsten av marknadsdominerandeställning. Utredningensförslag om prövning av företagsförvärv innebär inle bara alt företagsförvärvkan förbjudas, om därigenom marknadsdominerande förelag uppkommer som olämpligafrån konkurrenspolitisk synpunkt. Förbud skall också kunna komma i fråga i defall då förvärvet från konkurrenssynpunkt kan anses oskadligt eller t. o. m.positivt, anför samfundet. Detta kan enligt förslaget ske om förvärvet frånandra, mera allmänna synpunkter - exempelvis sysselsättnings- eller konsumenlaspekler,regionalpoUtiska eller kommunala synpunkter, arbelslagarinlressen - kan ansesolämpligt. Sålunda har i 3 kap. 1 § I. införts dekonkurrenspolitiska grunderna för förbud, under det all i samma paragraf 2.och 3. omnämns de övriga förbudsgrunderna. Somskäl för denna ordning anförs all ett förelagsförvärv har betydelse inte barafrån konkurrenssynpunkt ulan också i andra avseenden. Del kan påverkanäringslivet i en kommun, beröra arbetstagarnas intressen, leda till minskadsysselsättning m. m. Del anges som önskvärt all staten kan pröva förvärvet ävenfrån dessa synpunkter, och del framhålls all hela prövningen bör ske i ettsammanhang. Enligt förslaget förutsätts dock all NO alltid skall överlämnafrågan till vidare bedömning om andra överväganden än rent konkurrensrältsligafrågor kan föranleda all förvärvet kan medföra betydande olägenheter. NO ansestydligen i dessa fall inle kunna pröva frågan i ett sammanhang. Förslaget ansluter sig till de synpunkter som framförts i tidigareförslag till lag om kontroll av företagsförvärv i vissa fall enligt justitiedepartementetspromemoria (Ds Ju 1974:17), över vilken promemoria samfundet avgelt yttrande(se TSA 1975 s. 192 ff). Utredningens förslag kommer härigenom all iöverensstämmelse med promemorian tjäna två syften, nämligen all ge berördaarbetstagare och kommuner möjlighet att av andra skäl än rentkonkurrensrättsliga påverka företagsför- Prop.1981/82:165 473 värvsaml alt ge samhället möjlighet all inskrida mot tillskapande av marknadsdominerandeförelag. förslag införs i konkurrenslagstiftningen ett helt nytt moment,vilket understryks av utredningen bl. a. i specialmotiveringen till 1 kap. I §("två i huvudsak skilda regelsystem"). Samfundet anser inle att underbegreppet "konkurrensbegränsning" kan hänföras dessa två regelsystem.Samfundet menar alt denna del av förslaget är otillräckligt motiverad och intebeaktar betydelsefulla motstående synpunkter. Praktiskt tagel alla åtgärdersom beslutas av företag och företagsägare inom näringslivet påverkar sådanamera allmänna intressen som företräds av kommuner, konsumenter m.fi. Häravföljer inle med nödvändighet att staten skall kunna inskrida med förbud. Detmåste vara klart otillfredsställande alt i en konkurrensbegränsningslag, somhar till syfte att förhindra skadlig konkurrensbegränsning, la in bestämmelsersom gör del möjligt att på andra skäl än rent konkurrensrältsliga förbjudaföretagsförvärv som inte medför någon sammantaget negaliv konkurrenspolitiskeffekt. Med hänsyn till att förbud mot ett planerat eller redan förelagetförvärv måste anses innebära ett myckel kännbart ingripande mot berörda partermåste man enligt samfundels mening från rättssäkerhetssynpunkt kunna kräva allförutsättningarna för ett ingripande är väl preciserade och ansluter sig tillallmän rättspraxis. Alt tiUämpa så vida kriterier som verkan på sysselsättningen,berörda arbetstagares och kommuners intresse eller konsumenters intresse lersig otillfredsställande. Delkan anföras all även enligt nuvarande lagstiftning allmänna synpunkter avdetta slag påverkar bedömningen när del gäller all avgöra huravida enkonkurrensbegränsning på ett från allmän synpunkt otillbörligt sätt påverkarprisbildningen, hämmar verkningsförmågan inom näringslivet eller hindrar ellerförsvårar annans näringsutövning. Enligt samfundets mening är det emellertiden avgörande skillnad mellan att tilldela sådana synpunkter självständigbetydelse som grund för förbud och all låta dem i modererande riktning påverkaen sträng konkurrenspolitisk bedömning. Pågrund av vad ovan anförts avstyrker samfundet införandel av den förslagnalagstiftningen i vad avser möjligheten att på grund av de rekvisit som anges i3 kap. 1 § 2. och 3. förbjuda företagsförvärv. Samfundet vill däremottillstyrka att i lagen intas bestämmelser om ingripande mot företagsförvärv omförvärvet medför skadeverkan på sätt som är olämpligt från allmän synpunkt,varvid bedömningen skall ansluta sig till reglerna i 2 kap. 1 §, dock med dettillägget all för förbud skall krävas alt förvärvet också på ett från allmänsynpunkt olämpligt sätt påverkar ägarkoncentrationen inom näringslivet. Förbedömning av om något av de angivna förhållanden som utgör rekvisit för skadligverkan kan anses olämpligt från allmän synpunkt bör också kunna beaktas omförvärvet kan påverka sysselsättningen, berörda arbetstagares och kommunersintresse eller kon- 1981/82:165 474 Det är vidare av vikt att vid prövningen även ägarnas intressensärskilt beaktas. (Aktiespararna) anför all de mindre aktieägarnasintresse gentemot de börsnoterade företagen, samhället och andra inlressenlgrappertillvaratas av Aktiespararna. De mindre aktieägarna äger genom sitt sparandemajoriteten av aktiekapitalet i flertalet av de börsnoterade förelagen. Näringslivethar i en allt ökande takt präglats av företagssammanslagningar ochföretagsförvärv. Större - främst börsnoterade - företag har under de senastedecennierna ofta expanderat genom förvärv av mindre företag, främst s.k.familjeförelag. Även börsnoterade företag har sinsemellan genomsammanslagningar eller uppköp inlemmals i växande koncerner. Som exempel frånsenare tid kan nämnas fusionen mellan ochSkandinaviska Banken samt förelagsförvärven , ,& Ala och Electrolux-Husqvarna. Företagsssammanslagningarav nu angivet slag (med visst undanlag beträffande bankfusionen) medför alt deluppköpta förelagels aktieägare erbjuds att överlåta sina aktier mot visserbjuden likvid. Denna likvid kan konstrueras olika, men beslår ofta av aktieri eller konvertibla skuldebrev utfärdade av del uppköpande förelaget. Motsättersig en minorhet på det uppköpta förelagels aktieägareerbjudandel, återstår för dem endast ett enligt aktiebolagslagen reglerat tvångsinlösen-förtarande. Somett led i näringslivels strukturella omfattning betingad bland annat av ökadelönsamhels- och effektivitetskrav måste strukturellt och företagsekonomisktriktigt enligt Aktiespararnas mening förelagsöverlåldser i möjligaste månunderlättas och ej kompliceras mer än vad som är absolut nödvändigt.Aktiespararna är emot stora förelag och förelagsbildningar för storlekens egenskull. Fråganom prövning av förelagsförvärv ingår såsom ett särskilt kapitel ikonkurrensbegränsningslagen, vilket rimligen icke kan tolkas på annat sätt änatt konkurrensbegränsningssyflet torde vara vägledande. Av lagförslagetframgår dock en dualism, då närings- och sysselsätlningspolitiska frågor görall de rena konkurrensfrågorna skjuls åt sidan. Detta framgår med stortydlighet i betänkandet s. 372, andra stycket, då en mängd olika frågor kanbeaktas när det gäller prövning av ingripanden mot förelagsförvärv, som avolika skäl anses olämpliga. Bara en mindre del av motiveringarna tillutredningsförslaget lar sikte på konkurrensaspekter. Större delen ägnasförvånande nog ål effekterna på sysselsättningen samt regionalpoUtiska ochstrukturella problem. För dessa områden finns andra ekonomiska ochpolitiska styrmedel. Även om dessa medel till viss del och från lid till annankan bedömas som otillräckliga, krävs enligt Aktiespararnas mening en merakonkret linje när det gäller prövningen av företagsför- Prop.1981/82:165 475