prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — Jag har dessutomräknat medel för ersättning lill kommunerna för deras medverkan i arbetetmed åtgärder mot strålrisker i byggnader (.) och för den kontinuerliga uppföljningen av energisparverksamheten (200000kr. Prop.1981/82:100 Bilaga 16 Med hänsyn lill vadjag har anfört och med hänvisning till sammanställningen hemställer jag att regeringen föreslår all tillBostadsslyrelsen för /83 anvisa ett förslagsanslag av 43lOOOOO kr. 1980/81 Utgift 1981/82 Anslag 1982/83 Förslag I varje län utomGotlands län finns en länsbostadsnämnd. Nämnden är länsmyndighet förden statliga verksamheten för att främja bostadsförsörjningen. I Gollandslän fullgör de uppgifter som ankommer på en länsbostadsnämnd. ring 1982/83 Förvaltningskostnader (därav lönekostnader) 62442 000 (58 859000') -h6512000 (-1-5 811000) -1- 4 780000 (-1- 4 780000-) -18 500000 -15000000 '00 000 -1500000 - 9500000 -1500000 i tillfällig resursförstärkning.' i tillfällig resursförslärkning. Bostadsstyrelsenframhåller att länsbostadsnämndernas tekniska personal, som i huvudsakbereder ärenden fram till länebeslut, fär alltmer komplicerade arbetsuppgifter genom att nyastödformer införs. Bostadsbyggandetförskjuls allt mera i riktning mot förbättrings- och ombyggnadsverksamhet, vilket medför svåra bedömningar ifråga om belåningen och ett ökatbehov av information i anslutning härtill. De ökade kraven på den tekniska personalen uppvägs i viss mån av delättnader som följer av att bostadsbyggandet ligger på en relativt låg nivå.Arbetsmängden för den administrafivapersonalen ökar i takt med lånestockens tillväxt. Arbetet medlåneförvaltningen ökar också lillföljd av alt botlenlåneinstitulen strävarefter all förkorta bindningstiderna för boltenlån. Prop, 1981/82:100 Bilaga 16 37 räntebidragsregistret måste ske oftare för varjebostadslån. Genom införandet av elt utvidgat datasystem torde vissaförenklings- och rationaliseringsvinster kunna göras omkring . dåsystemet beräknas kunna tas i bruk. Pris-och löneomräkning -(- . Vid bedömningen avpersonalbehovet har styrelsen utgått från att länsbostadsnämnderna får behålladen tillfälliga personalförstärkningsom har tillförts dem under senare budgetår. Med denna utgångspunkt innebär entillämpning av huvudalternativet en minskning med tre handläggare och niobiträden. Styrelsen bedömer attföljderna av en sådan personalminskning blir minskad utåtriktad service- ochkontaktverksamhet mot kommunerna saml mot producent- och konsumentgrupper.Ärendebalansen skulle öka. Förseningar av utbetalningar skulle leda till ökadeboendekostnader. Vidare skulle risken för felaktiga utbetalningar öka på grundav försämrade möjligheter lill informations- och kunskapsinhämlning iläneärenden. Minskningen skulle också föra med sig svårigheter att behållaerfaren personal. Styrelsenanser att länsbostadsnämndernas personal behöver förstärkas med trekvalificerade biträden utöver nuvarande anlal tjänster. Styrelsen har därvidförutsatt en decentralisering i viss utsträckning av beslutanderätten iärenden avseende bosladsanpassningsbidrag till kommunerna. Styrelsen beräknarhärigenom alt sex ijänster kan frigöras och användas som en allmänresursförslärkning. Styrelsen begär att tjugoijänster inrättas för den personal som avlönas med medel för tillfälligpersonalförstärkning. Förvaltningsposlen iövrigi bör räknas upp i förhållande till huvudförslaget för alt medgeerforderlig utbildning av personalen samt förnyelse av inventarier ochutrustning. Enligl statsmakternasbeslut (prop. 1980/81: IOO bil. 16, CU 1980/81:29, rskr 1980/81:244) skallbostadsslyrelsen la ut en avgift vid aviseringen av flertalet lån efter den Ijuli 1981. Regeringen har beslutat (SFS 1981:340) alt aviseringsavgiflen tillsvidare skall vara . per lån och belalningslill-fälle. Genom samma besluthöjdes den införda administrationsavgiften lill . för varje lånsom beviljas eller övertas. Adminislralions-och aviseringsavgiflerna beräknasunder /83 tillföra statsverket 44,5 milj. kr. Inkomsterna redovisasunder detta anslag. Bostadsslyrelsen har föreslagit altbeslutanderätten i ärenden om lån till integrerade skollokaler och tilläggslänlill kulturhistoriskt värdefull bebyggelse överförs fill länsbostadsnämndernasaml all kommunerna från skall få besluta i vissa ärenden ombosladsanpassningsbidrag. Jag kommer all la upp dessa frågor när jag behandlarresp. /farröng;S. 38, rad24Stär: 1981:000 Rättat till:1981:1274 rad 34 Står: 1981:000Rättat till: 1981:1051 1981/82:100 Bilaga 16 38 Viss bosladsförbättringsverksamhel m.m.,under vilket bl.a. medel för bosladsanpassningsbidrag anvisas, kommer altbehandlas i en särskild proposition senare i vår. Somjag harnämnt har bostadsslyrelsen fått vissa medel för fortsatt utredning av frågan ominförande av datorstöd vid länsbostadsnämnderna. Innan ställning har tagits till den frågan och till de förslag sombostadslåneutredningen (Bo 1980:04) lägger fram, ärjag inte beredd att övervägafrägan om länsbostadsnämndernas långsiktiga behov av personalresurser. Jag äremellertid medveten om att vissa nämnder f. n. är hårt ansträngda.Jag har därför räknat med en tillfälligresursförstärkning även för /83 på . Med hänvisning lill vadjag har anfört och till sammanställningen hemställer jag all regeringenföreslår alt tillLänsbostadsnämnderna för /83 anvisa ett förslagsanslag av . 1980/81 Utgift 6873939251 Behållning 1487433815 1981/82 Anslag 5 700000000 1982/83Förslag 6250000000 Från anslaget betalas ulbostadslån, ränlelån, räntebärande förbättrings-lån, lomlrällslån tillkommuner, lån avseende kostnader för outhyrda lägenheter, underhållslån och lånför byggnadslekniska åtgärder. Bestämmelserna ombostadstån finns i bl. a. bosladsfinansieringsförord-ningen (1974:946, omlryckl1980:329, ändrad : 1274). Bostadslån lämnas i huvudsak lill ny- ochombyggnad av bostadshus. Som bostadshus räknas sådana hus som innehållerbostadsutrymmen och/eller lokaler för boendeservice. Lånels storlek bestäms såatt del utgör en andel av ett i särskild ordning fastställt låneunderiag.Andelen är i normalfallet för kommuner eller allmännyttiga förelag, förbostadsrättsföreningar frislående från bygginlressenter och med kommunalinsyn, för småhus som skall bebos av låntagaren och i övriga fall.Låneunderlaget bestäms enligl förordningen (1978:384) om beräkning avlåneunderlag och panlvärde för bostadslån (omtryckt 1980:772, ändrad senast1981:1051). Låneunderiaget vid nybyggnad är anfingen de sammanlagda beräknadekostnaderna för mark och byggande eller kostnaderna enligt anlaget anbud medskäligt tillägg för sådana kostnader som inle omfattas av anbudet. Vidombyggnad utgör den godkända kostnaden för arbetet låneunderlag. Vid ombyggnadav flerbostadshus kan i vissa fall även kostnader för mark räknas in ilåneunderiaget. Del förutsätts all underliggande lån las upp i öppnamarknaden. För bostadslån skall eriäggas ränta efter en räntesats somfastställs av regeringen för ell kalenderår i sänder. Prop.1981/82:100 Bilaga 16 39 Bostadslån lill den del som avser bostadsutrymmen är förenademed räntesubventioner i form av räntebidrag. För vissa typer av ombyggnadsålgärder lämnas dock enbart bostadslån. Amorteringstiden för lån till nybyggnadär om lånet avser ett småhus som skallbebos av låntagaren. Delsamma gäller i fråga om lån för nybyggnad av lokaler. I övriga fall är lån förnybyggnad beroende av förhållandel mellan garanterad ränta och faktiskräntekostnad . Förlån lill ombyggnad är amorteringstiden högst , i vissa fall dockhögst . Bestämmelserna omräntetån finns i ränlelånekungörelsen (1967:553, omlryckl 1976:790, ändrad senast1981:415). Räntelån lämnas dels för bostadshus som har uppförts eller byggts ommed stöd av statligt lån som har beviljats enligt de bestämmelser som gälldeföre , dockinte för hus som har färdigställts , dels för bostadshus som har uppförts utan statligt lån om räntebidragförut har beviljats för huset.Ränlelån som avser liden efter utgången av efterges automatiskt med undanlag för sådana belopp som motsvararamorteringar på del statliga bostadslånet eller motsvarande län. Kostnaden föreftergiften belastar anslaget B 4. Räntebidrag m. m. Bestämmelserna omförbällringslån finns i förbällringslåneförordningen (1980:261, ändrad senast1981:587). Förbättringslånen är behovsprövade och lämnas endast för ombyggnadoch annan förbättring av småhus som bebos av personer som antingen har folkpension eller harfyllt eller som ärhandikappade. Lånen lämnas normalt i form av en räntebärande och en räntefri slående lånedel. Den ränlefriaslående delen är maximerad till 20000kr. Fram till utgången av juni 1982kan även vissa andra kategorier fåförbällringslån. För dessa fall gäller vissa äldre bestämmelser bl. a. i frågaom den ränlefria slående delens storlek. Tomträttstån lillkommuner enligt tomträttslånekungörelsen (1965:905, omtryckt 1976:793)kan lämnas fill kommuner som har upplåtit tomträtt till markför bostadsändamål. Långivningen upphör med utgången av . Lån enligt förordningen(1976:260) om hyresföriustlån (ändrad senast 1979:226) lämnas för all läcka vissdel av hyresförluster . Lån enligtförordningen (1978:992) om underhåll av vissa bostadshus (ändrad 1980: 1069)- underhållstån - lämnas för underhåll avslalligl belånade hyreshus som färdigställdes under något av . Lån förbyggnadstekniska åtgärder i bostadshus lämnas enligt förordningen (1981:473)med samma namn (ändrad 1981: 1050) för åtgärder som behövs för altundanröja mögel-, röt- eller korrosionsskador eller andra byggnadslekniskabrister i bostadshus. Långivningen är temporär och omfattar endast åtgärder som påbörjasunder liden den 28 februari 1982 och i huvudsak avslutassenast . Prop.1981/82:100 Bilaga 16 40 Under budgetåret1980/81 meddelades preliminära beslut om bostadslån saml beslut ombostadslån i ettbeslulsärenden lill ett sammanlagt belopp av 6330 milj.kr.Därav avsåg 5227 milj.kr. nybyggnadsföretag och 1053 milj.kr.ombyggnadsföretag. Jämfört med /80 ökade det tolalt beviljadelånebeloppet med ca 460 milj. kr. Slutliga beslut om bostadslån meddelades under budgetåret1980/81 lill ell belopp av 3480 milj. kr. Beslut om bostadslån budgetåren 1979180 och 1980181 Beslut om bostadslän, Beviljat lånebelopp, kr./lägenhet Endabeslul (småhus) De genomsnittligalånebeloppen per lägenhet i preliminära beslut har ökat i mycketvarierande grad mellan budgetåren 1979/80 och 1980/81. Orsakerna härtill ärflera, såsom ändrad låneandel för ombyggnad av flerbostadshus, varierande andellokaler i sådana hus och olika ändringar avlägenheternas storlek. Skillnaden igenomsnillsbelopp mellan de olika hustyperna beror i sin lur bl. a. påskillnader i länevillkor, lägenhelsslorlekar och - beträffandeombyggnadsförelagen - ombyggnadsålgärdernas omfattning. För flerbosladshusen gäller dessutom att den del avlånen som avser lokaler har slagils ul på bostadslägenheterna. Som framgår avtabellen ligger de genomsnittliga lånebeloppen per lägenhet i de slufiigabesluten på en betydligt lägre nivå än genomsnillsbe-loppen i depreliminära besluten från samma lid. Detta återspeglar den höjning avbelåningsnivån som har skett genom höjning av Prop.1981/82:100 Bilaga 16 41 tidskoefficienten, grundbeloppet för huset samt tomt- ochgrundbered-ningsbeloppel. Fördjupning avbostadslån, dvs. utökning av bostadslånet som ersättning för uteblivnaboltenlån upp till bostadslånels normala undre gräns, förekommer praktiskt tagel endast ifråga om nybyggda slyckebyggda småhus och ombyggnad av småhus. Under /81utgjorde fördjupningen ca 7 resp. av de totala lånebeloppen för dessa tvåtyper av låneärenden. Jämfört med /80 innebär det en ungefär oförändrad andel. Beslut omhyresföriustlån har under /81 meddelats tillell belopp av 212,5 milj. kr. Del äreft avsevärt högre belopp än för /80. Orsaken härtill är framförallt att beslut om lån till bostadsföretag i och , som normalt skulle ha meddelats under budgetåret1979/80, inle meddelades förrän under /81. Beviljade lån, milj.kr. 1978/79 1979/80 1980/8! Enligl riksdagensbeslut får hyresföriustlån beviljas för hyresförluster uppkomna t.o.m.år 1980. Lånebeslut kommer därför alt meddelas även under budgetåret1981/82. Beslut om underhåltstånhar under /81 meddelats lill ett beloppav 428 milj.kr. Intill utgången /80 hade beslut om lånmeddelats lill ell belopp av 770milj.kr. Återstående underhållslån avseende kommer allmeddelas under innevarande budgetår och kan beräknas lill ca 150milj.kr. Utbetalningar av lån under budgetåret I980I8I bostadslån till ny- och Den största avvikelsen mellan beräknadeoch faktiska utbetalningar gällerunderhållslånen. För dessa blev utbetalningarna större på grund av alllångivningen förlängdes lill all avse även . Prop.1981/82:100 Bilaga 16 42 Förslagom ändrade bosladslåneregler m.m. Begränsning av småhusens storlek Bostadsslyrelsen hari en särskild utredning om småhusbelåningen åren 1979, 1980 och 1981 utvärderateffekterna av den sänkta kostnadsgränsen enligl 17 § bosladsfinansieringsförordningeni fråga omhus där ansökan om byggnadslov kom in efter utgången av år 1979.Genomsnittsarean i synnerhet för de slyckebyggda småhusen har minskat betydligtefter sänkningen. Enligtstyrelsen är del dock svårt all säkert bedöma vilken betydelse ändringen i förordningen har haft för dennautveckling. Den starka byggprisökningenpå senare tid och den generellt dämpade efterfrågan på småhus, bl.a. lillföljd av osäkerheten om kommande ränteläge, skalleavdrag, taxeringsvärden, energipriser m. m., hargjort all intresset för stora och dyra hus har minskal avsevärt. Bostadsslyrelsen anser aft även den nugällande koslnadsgränsen medger attomotiverat stora småhus kan belånas. Sådana hus är alltför resurskrävandeunder både byggnads- och bruksskedel. Del finns enligtstyrelsen också skäl att förenkla bestämmelserna om begränsning avsmåhusens storlek. Den tillämpade kostnadsgränsen har teknisktsell varit ett bra medel för att förhindra alt statliga lån lämnas till oacceptabelt stora hus. Denhar dock varit svår all förslå för denenskilde låntagaren eftersom den förutsätter en relativt detaljerad kunskapom låneberäkningsmeloden. Beräkningsmetoden för slyckebyggda småhus har dessutom numera kraffigt förenklats. Härigenom har i praktiken den avsedda möjligheten till val mellanyta och standard inom en visskoslnadsgräns försvunnit. Beräkningsmetoden beaktar nämligen husels standard endast i begränsad utsträckning.Koslnadsgränsen begränsar i praktiken bara husens ylslorlek. Styrelsen föreslårall bestämmelserna för bostadslån lill småhus förenklas genom alt dennuvarande koslnadsgränsen ersätts med en areagräns. Gränsen börutformas så att all mätvärd area medräknas.En sådan bestämmelse är lällfatlligoch enkel all tillämpa. Dessutom skulle de problem med gränsdragningenmellan primära och sekundära utrymmen som föreligger i huvudsakelimineras. För all inte möjligheterna att bygga småhus med källarvåning skallförsvåras bör dock endast halva den sekundära arean i källaren medräknas. Mol bakgrund av bl.a.målsättningen när koslnadsgränsen sänktes anser styrelsen all en areagräns inle bör medgeaft större småhus kan belånas än vadsom då avsågs. Styrelsen föreslår därför alt lån inte skall beviljas för småhus om summan av all bruksarea ovanmark tillsammans med hälften av den sekundära bruksarean i källare överstiger 180 m". Den föreslagnaareagränsen bör tillämpas i ärenden där ansökan om lån görs efterutgången av . Somunderlag för alt bestämma areagränsernas storlek har styrelsen 1981/82:100 Bilaga 16 43 gjort en särskild undersökning av areorna ismåhus för vilka beslut om bostadslån meddelades . Undersökningenvisar bl.a. att det bara är bland de slyckebyggda 1 1/2-planshusen som detfinns någon mer påtaglig andel hus som är större än 180 m*. Om samtliga hus utförs såatt de klarar den föreslagna areagränsen och om den av bostadsslyrelsen gjordaundersökningen av långivningen representerar en årsproduktion på15000 gruppbyggda och 15000 slyckebyggda småhus skulle enligl styrelsenanspråken på bostadsläneme-del minska med 53 milj. kr. och på räntebidrag med15 milj.kr. I avvaktan på en ändringav reglerna för storleksbegränsningen av småhus har styrelsen för avsikt allföreskriva att ytan av inredningsbar vind normall skall anses vara primär bruksarea.Föreskriften skall gälla från . Huvudsyftet medmarkprisprövningen är att hålla råmarkspriserna på en skälig nivå. Sombestämmelserna nu är utformade - hänvisningen till expropriationslagensvärderingsregler - krävs enligl bostadsslyrelsens uppfattning myckel omfattandeutredningar som grund för en prövning. I praktiken visar del sig alt det iytterst få fall går att hävda att markpriset är oskäligt.Produklionskoslnadsprövningen enligl 15 § bostadsfinansierings-förordningentorde oftare vara mer effektiv även om också den har betydande brister. Elt annat problem medmarkprisprövningen är att den kringgås genom all sökanden bararedovisar elt pris som denne vet all nämnden kan godta. Markprisprövningen kanmöjligen ha en viss dämpande inverkan på markpriserna, men denna inverkan stårknappast i rimlig proportion lill de utredningsinsatser som mäsle göras för attfå fram ett beslutsunderlag. harmarkprisprövningen slopats vid bl. a. län till småhus i saneringsområden ochersatts av kommunens lämplighelsbedömning. Styrelsen föreslår att densärskilda markprisprövningen slopas även för småhus inom exploateringsområden.Kommunens bedömning av skälig prisnivå får anses tillräcklig i dettasammanhang. Enligt reglerna i 30 §bostadsfinansieringsförordningen får bostadslån fördjupas automatiskt, dvs.ulan prövning av möjligheterna all uppta underliggande kredit, bl.a. vidombyggnad av småhus om låneunderiaget är högst . Kostnadsutvecklingen sedan delta år har inneburit all gränsens realainnebörd har ändrats väsentligt och i princip medfört krav på bottenlän iökande omfattning. Prop.1981/82:100 Bilaga 16 44 ökade administrativa olägenheter. Styrelsenföreslår därför att gränsen höjs till . Styrelsen föreslår ocksåatt maximigränsen enligt 35 S bostadsfinansie-ringsförordningen för när denfördjupade delen av ett bostadslån får löpa med bostadslåneränta höjs medhänsyn till kostnadsutvecklingen från 4000 till lOOOOkr. Prövning och bevakning av kreditrisker harinom ramen för sin förvaltningsrevision granskat bostadsverkets prövning ochbevakning av kreditrisker i långivningen lill flerbostadshus.Riksrevisionsverket anser att riskerna för förlust på lånen måste beaktas ihögre grad än som sker vid beslut om lån. Bostadsslyrelsen bör ocksåanalysera eventuella kreditrisker och faktorer som kan påverka den framtidarisknivån. anserför sin del att bostadsverket i sin verksamhet har tagit tillböriighänsyn till kreditriskerna. De gjorda kapitalmedelsförlusterna påutestående lån är blygsamma. Det finns emellertidockså enligt styrelsen anledning att uppmärksamma att den framtidautvecklingen, i form av svag ekonomisk tillväxtoch inkomstutveckling, ökande driftkostnader och ökad belastning på grund avsnabbare uppräkning av den garanterade räntan och påbörjad amortering av lån,inklusive skuldökningar på pariletslån och räntelån, kan ge upphov till störrekreditrisker än . Styrelsenkommer alt överväga vad den ändrade situationen kan kräva i fråga om ändringarav regler och praxis i låneverksamheten. Vissa ändringar bör dock genomförasredan nu. Enligl 15 §bosladsfinansieringsförordningen gäller som förutsättning för bostadslån bl.a.all de hyror som behövs för alt täcka de årliga kostnaderna för fastigheteninte fär bli sä höga att del finns en påtaglig risk för förlust. Vidare gällerenligl 20 § förordningen (1978:384) om beräkning av låneunderlag och panlvärdeför bostadslån bl.a. alt pantvärdel inle får sättas högre än all pantbrev inom100% av detta värde kan antas utgöra en tillfredsställande säkerhet förbostadslånet. Prövningen av att detsistnämnda kravet är uppfyllt torde helt sammanfalla med prövningen enligtbestämmelsen i 15 § bostadsfinansieringsförordningen. Bestämmelsen i 15 § ärtillräcklig för att garantera en ändamålsenlig långivning från förluslrisksynpunkt.Styrelsen föreslår att pantvärde-beslämmelsen slopas. Styrelsen föreslårsamtidigt en viss omformulering av bestämmelsen om förlustrisk i 15§. Bostadsslyrelsen larockså upp frågan om åtgärder för att skydda statens intressen vid kreditgivningentill egnahem. En allt större andel av småhus-produktionen sker utanförplanlagda områden. Trots ett minskal småhusbyggande har antalet nybyggnader avsmåhus i dessa områden ökat. Enligtbostadsbyggnadssiatisliken byggdes del ca 3000 småhus utanför planlagdaområden. , som är för vilket Prop.1981/82:100 Bilaga 16 45 uppgifter föreligger, uppgick byggandet lill 5000 hus.Samtidigt visar erfarenheter från på en vikande efterfråganpå nya småhus. Särskiltgäller detta utanför storstadsområdena. Åven om den vikandeefterfrågan delvis kan vara av tillfällig natur bedömer styrelsen all en väsentligökning av statens risker som kreditgivare till småhus har inträffat och alldetta kan väntas öka yllerligare pågrund av ökade energipriser och strukturomvandling. Särskilt gäller detta byggandet utanfördelaljplanelagl område. Ökade kreditriskerföreligger emellertid även för byggandet inom delaljplanelagda områden på grund av en allmänt minskandeefterfrågan. Problemen vid försäljningav enskilda gruppbyggda småhus utanför tätorternas centrala delar är ettbelysande exempel på delta. Styrelsen anser detangeläget all motverka ett ökat statligt risklagande för lån lill ny- ochombyggnad av småhus som skall bebos av låntagaren. De grundläggande principernaför kreditriskprövningen, dvs. att den bör ankomma på kommunen och ske i sambandmed prövningen av bebyggelsens lämplighet, bör dock inle ändras. Kommunernas ansvarför prövning av bebyggelsens lämplighet frän kreditrisksynpunkt bör enligl styrelseni ställetmarkeras yllerligare genom ell ökat ekonomiskt ansvarslagande. Vidare börbestämmelser om kommunernas ekonomiska ansvar även för fördjupade lånedelaråterinföras. Det sistnämnda motiveras av all kreditriskerna i allmänhet harvarit skäl lill att de statliga länen har fördjupals. Det kan då inte anses rimligt allstaten i dessa fall tar ett större ansvar för kreditriskerna än i normalfallet. Bostadsslyrelsen föreslårall bestämmelserna ändras så alt det kommunala ansvaret ökas lill av läneskulden vidförlusllillfäl-lel och att ansvaretäven skall omfatta eventuell fördjupad länedel. Likvidiletsstöd i vissa fall vid hyresförluster Hyresförlustlänenhar upphört och företag som fortfarande gör förluster måste i fortsättningen med vissa undanlag klara problemen själva, eventuellt med kommunall slöd.Avvecklingen motiverades bl.a. med långivningensursprungliga temporära karaktär och' mot bakgrund av all anlalel oulhyrda lägenheter hade minskal . Anlalel outhyrdalägenheter har inte fortsalt all minska ulan har i stället ökat under del senaste året.Kommunernas och företagens erfarenheter av de ekonomiska problemen till följdav outhyrda lägenheter gör ocksä alt man- även i orter med brist på lägenheter - tvekar att sälla igång nya bostadsprojekt. Man ser framför sig risken att pånytt stå med ett anlal outhyrda lägenheter med åtföljande påfrestningar. Enligt styrelsens uppfattningskulle tvekan i många fall kunna undanröjas genom att förelagen gavs garantier i form av ettlikviditetsstöd för det fall alt det skulle bli avsättningssvårigheter för denybyggda lägenheterna. Styrelsen föreslår att statligt lån beviljas till förelagi kommuner med brist Prop.1981/82:100 Bilaga 16 46 på lägenheter och uppenbart behov av bostadsbyggande försådana förlus-ler somuppslår genom all hyres- och bostadsrällslägenheter inle blir upplåtna. Lånen bör beviljas för projekt som harpåbörjats tidigast och som färdigställs t.o. Lånen bör vara subventionsfria, dvs.löpa med bosladslåneränla, och amorteras . Före gällde all sådana lokaler som detfanns behov av inom bostadsområdet fick räknas in i låneunderiaget. Lån beviljadesemellertidbara lill sådana byggnader som lill övervägande delen innehöll bosläder ochlåneunderlagslokaler.