prop · G503189 · 1981-12-31 00:00:00 — 2. bryter mot föreskrift eller förbudsom meddelats enligt 5, 6 eller 18 §, 3. lämnar ut personuppgift i strid mot 11 §, Inrättar eller förpersonregister utan licens eller tillståndenligt denna lag, när detta erfordras, 2. bryter mot föreskrift eller förbudsom meddelats enligt 5, 6 eller 18 §, 3. lännar ut personuppgift i strid mot 11 §, Prop.1981/82:189 94 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 4. bryter mot 12 §, A. bryter mot 12 §, 5. lämnar osann uppgift vid fullgö- 5. lännarosann uppgift vid full-rande av skyldighet att länna un- görande av skyldighet -att lämna derrättelseenligt 10 §, eller underrättelse enligt 10 §,eller 6. lännar osann uppgift i fall som 6. lämnar osann uppgift 1 fall som avses i 17 §. avses i 17§. Den som olovligen bereder sig tillgång till upptagning för automatisk databehandling eller olovligen ändrar eller utplånareller 1 register för in sådan upptagning dömesför dataintrång till bötereller fängelse i högst tvåår, om ej gärningen ärbelagd med straff 1 . För försök eller förberedelse till brott som avses i första stycket dömestill ansvar enligt 23 kap . Skulle brottet, om det hadefullbordats, ha varit att anse som ringa, fårdock ej dömas till ansvar enligt vad som nuhar sagts. 22 § 22 § Har personregister inrättatseller Har personregister Inrättats eller förts utan tillstånd enligt denna förts utan licens eller tillstånd lag, när dettaerfordras, skall re- enligt denna lag, när detta erford- gistret förklaras förverkat, om det ras, skall registret förklaras för- ej är uppenbart obilligt. Detsamma verkat, om det ej är uppenbart gäller, om personregister har förts obilligt.Detsamma gäller, om per- i strid mot förbudenligt 18 § and- sonregister har förtsi strid mot förbud enligt 18 § andra stycket. Om registrerad tillfogas skada genom att personregisterinnehåller oriktig uppgift om honom,skall den registeransvarige ersätta skadan.Vid bedömande om och i vad mån skada har uppståtttages hänsyn även till lidande och andra omstäidigheterav annan än rent ekonomisk betydelse. 24 § 24 § Om registeransvarig eller den som Om registeransvarig eller den som för registeransvarigs räkning hand- för registeransvarigs räkning hand har personregister underlåter att har personregister underlåter att lämna tillträde till lokal eller lämna tillträde till lokal eller tillgång till handling i fall som tillgång till handling i fall som avses i 16 § eller att lämna upp- avses 1 16 § eller att lämna upp gift enligt 17 § får datainspek- gift enligt 17 § får datainspek tionen förelägga vite. Detsamma tionenförelägga vite. Detsamma gäller, om registeransvarig icke gäller, om registeransvarig icke fullgör vad som åligger honom en- fullgör vad som åligger honom en ligt 8, 9 eller 10 §. ligt 7 b, 8, 9 eller 10 §. Prop.1981/82:189 95 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Talan mot datainspektionens beslut föres hos regeringen genom besvär. Justitiekanslern får föra talan för att tillvarataga allmänna intressen. Det statliga person- och adressregistret För de ändamål som anges 1 denna paragraf finnsett statligt person-och adressregister (SPAR). Registret förs med hjälpav automatisk databehandling. Uppgifterna 1 SPAR användsför 1. aktuallserlng,komplettering och kontroll av uppgifter 1 andra personregister, 2. kompletteringoch kontroll av personuppgifter i övrigt, 3. uttag av urvalav personuppgifter (urvalsdragning). SPAR får användas av myndigheter och enskilda. Uppgifterna 1 SPAR hämtasfrån de statliga personregister somanvänds för folkbokföring. Till dessa uppgifter fårfogas anteckning om att en enskild person Inte önskar adresserad direktreklam. Regeringen fårföreskriva att uppgifter om adresserhämtas från postverket. Den som begär att få uppgifter ur en m3mdighets personregister för ett sådantändamål som avses i 26 § andra stycket 1 och 3 och som kantillgodoses genom SPAR skall hänvisas tilldetta register. Första stycket hindrar inte att en länsstyrelse låtermyndigheter vars verksamhet är begränsad till länetutnyttja personregister i stället förSPAR. Regeringen eller, efter regeringens bestämmande, datainspektionen får föreskriva atten statlig myndighets personregister fårutnyttjas av en annan myndighet förde ändamål som avses i 26 § andra stycket 1. Föreskrifterna i denna paragraf Inskränker inte myndigheternas skyldigheter enligtreglerna om allmänna handlingars offentlighet itryckfrihetsförordningen. Denna lag träderi kraft . Bestämmelsen 1 7b § första stycket gäller dock först frånoch med och bestämmelseni 7 b § andra stycket först frånoch med . Be-stänmelsen 1 7b § första stycket gäller icke personregister för vilka tillståndmeddelats före ikraftträdandet. Vad nu sagts äger motsvarande tillänpning i fråga om personregister som avses i 1 § andra stycket datakungörelsen (1973:291). Denna lag äger tillämpning påärenden om tillstånd som kommit in till datainspektionen före , men som då ännu inteslutligt prövats. Registeransvarig, som föreden erhållit tillstånd att inrättaoch föra personregister, skall före ansöka om licens hos datainspektionen. Har sådan ansökangjorts får personregister, i väntan påatt licens utfärdas. Inrättas och förasutan hinder av bestämmelsen i 2 § förstastycket. Vad nu sagts äger motsvarande tilllämpning 1 frågaom myndighet som avses i 1 § andra stycketdatakungörelsen. Lag om ändring isekretesslagen (1980:100) utfärdad den Enligtriksdagens beslut föreskrivs i fråga om sekretesslagen att 7 kap 16 § och 9 kap 6 §skall ha nedan angiven lydelse. Sekretessgäller för personuppgift i personregister som avses i datalagen(1973:289), om det kan antas att utlännandeskulle medföra att uppgiften används för automatiskdatabehandling i strid med datalagen. Sekretessför uppgift som anges i första stycket gällerockså, om det kan antagas att utlännande skulle medföra att uppgiften används för automatisk databehandling i utlandet och attdetta medför otillbörligt intrångi personlig integritet. Vid tillämpningav denna bestäamelse ankommer det på datainspektionen att pröva fråga om utlämnande. Sekretessför uppgift som anges i första stycket gällerockså, om det kan antagas att utlännande skulle medföra att uppgiften används för automatisk databehandling i utlandet och attdetta medför otillbörligt intrångi personlig integritet. Vid tillämpningav denna best ämnelse ankommer det på datainspektionen att pröva fråga om utlännande. Sekretess som sagts gäller dock ej om uppgiften skall användas förautomatisk databehandling enbart 1 stat som anslutit sig till konvention om skydd för enskilda vid automatisk databehandling avpersonuppgifter. 7 1981/82. Sekretessgäller hos datainspektionen i ärende om tillståndeller tillsyn, som enligt lag ankommer påinpektionen, för uppgift om enskilds personligaeller ekonomiska förhållanden, om den enskilde eller någonhonom närstående lider skada eller men om uppgiften röjs. Har uppgift, för vilken gäller sekretess enligt vad nu sagts,lämnats till regeringen ellerjustitiekanslern, gäller sekretessen också där. Sekretessgäller hos datainspektionen i ärende om tillståndeller tillsyn, som enligt lag ankommer på inspektionen,eller i ärende om sådant biståndsom avses i konvention om skydd för enskilda vid automatisk databehand-ling avpersonuppgifter, för uppgift om enskilds personligaeller ekonomiska förhållanden, om det kan antagas att den enskilde lider skada eller men omuppgiften röjs. Har uppgift, för vilken gällersekretess enligt vad nu sagts, lännatstill regeringen eller justitiekanslern, gällersekretessen också där. I fråga om uppgift i allmän handling gällersekretessen i högst sjuttio Denna lag träderi kraft . Förordning om ändring i instruktionen (1973:292) för datainspektionen utfärdad den Regeringenföreskriver att 2 § instruktionen (1973:292) för datainspektionen skall ha nedan angiven lydelse. Inspektionen har som central förvaltningsmyndighet till uppgift att pröva frågor omtillstånd och utöva tillsyn enligt datalagen (1973:289),kreditupplysningslagen (1973:1173) och inkassolagen (1974:182). Inspektionen har som central förvaltningsmyndighet till uppgift att pröva frågor omlicens och tillstånd samt utöva tillsyn enligt datalagen (1973:289), kreditupplysningslagen(1973:1173) och inkassolagen (1974:182). Inspektionen har därutöver att lämna sådant bistandsom avses i konvention om skydd för enskilda vid automatisk databehandling avpersonuppgifter. Denna förordning träder i kraft . 1981/82:189 100 Sammanställning av remissyttranden över datalagstiftningskommitténs(DALK) promemoria (Ds Ju 1981:15-16) Tillstånd och tillsyn enligt datalagen 1Remissinstanser m. m. ÖverDALK:s promemoria (Ds Ju 1981:15-16) Tillstånd och tillsyn enligt datalagen harremissyttranden avgetts av justitiekanslern (), riksåklagaren, hovrätten förVästra , kammarrätten i , ,, datainspektionen, samarbetsorganet (Ju 1968:59) förrättsväsendets informationssystem (), värnpliktsverket,, postverket, , trafiksäkerhetsverket,stads-fiska centralbyrån, bankinspektionen, försäkringsinspektionen, statskontoret,datamaskincentralen för administrativ databehandUng (DAFA), ,, , universitets- och högskoleämbetet (UHÄ),delegafionen för vetenskaplig och teknisk informationsförsörjning,, i , iMalmöhus län, länsstyrelsernas organisationsnämnd, justitieombudsmannenPer-Erik (JO), , kommun,, , ,Landsorganisafionen i (LO), (),Centralorganisafionen SACO-SR (/SR), ,, Svenska föreningen för ADB och juridik. , ,, , . DagligvaruleverantörersFörbund, , ,, , , , (), , och . Riksåklagaren haröverlämnat yttranden från överåklagaren i samt fråncheferna för länsåklagarmyndigheterna i och i län. UHÄ har remitterat DALK:spromemoria fill i , tekniska högskolan i ,, universiteten i , och samt fillChalmers tekniska högskola. UHÄ har bifogat inkomna remissyttranden. /SR har, utan egetställningstagande, bifogat yttranden från och /SR-föreningenvid datainspektionen. 1981/82:189 101 har anslutit sig till det yttrandesom har avgett. och har i ett gemensamt yttrande förklarat att debeträffande enskildheter i förslaget hänvisar till det yttrande som har avgettsav Svenska föreningen för ADB och juridik. ansluter sig tillRiksdataförbundets yttrande. ansluter sig fill bankföreningensuppfattning. , och har avgett ett gemensamt yttrande. ansluter sig fill SEBRO;s yttrande. 2 Allmänna synpunkter på betänkandet Ett mindre antal remissinstanser ansluter sig uttryckligenhelt eller i princip fill DALK:s överväganden och förslag. Någraremissinstanser betonar särskilt att de förslag DALK nu lägger fram harbetydelse för arbetet på en generell personregisterlagstiftning. Bland defrågor som tas upp av remissinstanserna men som inte har behandlats av DALK kanfrämst nämnas avgifterna för dalainspektionens verksamhet. 2.1 Helhetsomdömen m. m. De remissinstanser som uttryckligen helt eller i principansluter sig tiU DALK:s förslag är värnpUktsverket, postverket,, och tekniska högskolan iStockholm. (Se vidare avsnitt 4.1 i remissammanställningen.) Några remissinstanser tar i detta sammanhang upp DALK;sarbete med en generell personregisterlagstiftning. UHÄframhåller sålunda att DALK:s förslag innefattar åtskilliga beaktansvärdaöverväganden och ställningstaganden, vilka väl förtjänar att omsorgsfulltprövas i det större sammanhang som kommitténs mera vidsträcktalagstiftningsuppdrag representerar. Samma synpunkter förs fram a\ juridiskafakultelsnämnden vid . Nämnden anser också att dyliksamordning och inarbetning i ett vidgat perspektiv framstår som angelägen, isynnerhet som förslaget rymmer frågeställningar av betydande principieUt ochteoretiskt intresse. I yttrande över DALK:s betänkande (SOU 1978:54)Personregister-Datorer-Integritet framförde riksåklagaren vissa synpunkterangående avvägningen mellan allmänintresset och intresset av skydd för denenskildes personliga integritet vid tillståndsgivning. Därvid anfördes att denna 1981/82:189 102 awägning blir särskilt aktuell vid samköming av olikaregister. Det förtjänar här att upprepas att det är av vikt att samhälletsresurser till fullo utnyttjas bl. a. när det gäller brottsbekämpning samtkontroller av uppgifter lämnade under sanningsförsäkran för taxering ochbehovsprövade förmåner. I nämnda yttrande påpekades lämpligheten av att ianslutning till den då föreslagna bestämmelsen i 3 § datalagen uttala att ävendet s. k. aUmänin-tresset skulle beaktas. Frågor av hithörande slag syns dockvara mindre lämpade för överväganden i samband med införandet av sådanaprovisoriska åtgärder, varom nu är fråga, utan bör i stället tas upp i detvidare sammanhang som frågan om en generell personregisterlagstiftning utgör.Personregistrens betydelse för bekämpningen av främst den grövre ekonomiskabrottsligheten har utförligt belysts i yttrandet av chefen för länsåklagarmyndigheteni län. i konstaterar också att DALKnu arbetar med frågan om en generell personregisterlag och anför: I likhet med ett stort antal myndigheter för länsstyrelsenvid sidan om ADB-registren ett flertal länsomfattande register på medier sominte hänförs fill ADB-medier. Dessa register är i regel baserade på informationi ADB-registren och framställs med ADB. Det är enligt erfarenheten brist, att det inte finns en gemensam och samordnad lagstiftning för allapersonregister, vare sig de förs med ADB eller inte. konstaterardärför med fillfredsställelse, att arbetet med en generellpersonregisterlagstiftning pågår. Humanistiskt-samhällsvetenskapliga forskningsrådetframhåller önskvärdheten av att DALK i sitt fortsatta arbete mer precistdefinierar begreppet "personlig integritet" och betonar dess djupareinnebörd. Det är fill stor del en aUtför slapp tolkning av detta värdeladdadebegrepp, som medfört den ökande belastningen för datainspektionen. Genom att fåmer tid för tillsynsverksamheten skulle den enligt rådet bättre kunnatillvarata medborgarnas intressen. Stora delar av det arbete som DALK nu redovisar har - ienUghet med tilläggsdirektiven - bedrivits i nära samråd med datainspektionenskansli. De synpunkter inspektionen framfört under utredningsarbetets gång har istor utsträckning beaktats. Detta framgår även av datainspektionens samrådsyttrandeden . Endast i ett vikfigt avseende har datainspekfionen enavvikande uppfattning, nämligen beträffande den föreslagnaförleck-ningsskyldigheten, varom mera nedan. (Se avsnitt 5.3 i remissammanfattningen.) begränsar sitt yttrande till frågor som gällerekonomiska och administrativa konsekvenser av förslaget. erinrar om att datalagens grundläggande syfte är attskapa garanfier för skydd av den personliga integriteten. Vid bedömning av nuföreliggande förslag måste prövas om åtgärderna äventyrar detta grundläggande syfte.Kommunförbundets styrelse anser sig dock inte ha anledning att göra en sådanövergripande prövning utan begränsar sig till de synpunkter som anknyter tillkommunernas intressen som ansvariga för dataregister. 1981/82:189 103 Länsåklagaren i län yttrar i detta sammanhang: I promemorian, s. 91, framhålles att en viktig uppgift fördatainspektionen är att hjälpa enskilda till rätta i ett alltmera datoriseratoch komplicerat samhälle. Kommittén menar vidare, att det finns ett uppenbartbehov av en "allmänhetens klagomur" när det gäller personregister.Jag kan instämma i dessa påståenden. Åklagaren har för sin del underförundersökning i brottmål att från personregister av skilda slag ta framuppgifter om misstänktas ekonomiska eller andra förhållanden. Det är då frågaom mycket integritetskänsliga personregister, t. ex. kriminal- ochpolisregister samt socialregister (s. 102 i promemorian). Åklagaren är skyldigatt se till att det inte förekommer otillbörligt intrång i den personliga integriteten.Detta torde kunna härledas ur bestämmelsen i 23 kap. 4 § första st.rättegångsbalken om att åklagaren på ett objektivt sätt skaU utreda misstankenom brott. Denna princip följer med åklagaren till huvudförhandling i målet. Medhänsyn fill vad som således åligger åklagaren i sin brottsbekämpande verksamhethar jag inskränkt min granskning av kommitténs promemoria till de allmännapartierna och de avsnitt som rör åklagarens kontakt med frågor om denpersonliga integriteten. framförvissa generella synpunkter på integritetsskyddet. ()yttrar: Den datatekniska utvecklingen och i samband därmed detökande antalet ADB-baserade personregister har aktualiserat viktiga problemrörande den personliga integriteten. SärskUt samkörningar av oUka register kanleda till otillbörligt intrång i den enskilde medborgarens personligaintegritet. Det är därför väsentligt att medborgarna genom lagstiftningtillförsäkras ett reellt integritetsskydd i ordets verkliga betydelse.Samtidigt vill dock framhålla att integritetsdebatten i vissa faUundanskymt andra mycket viktiga problem, som uppstått eller kan komma attuppstå genom den datatekniska utvecklingen. Att så blivit fallet beror tillstor del på att debatten beklagligtvis tämligen ofta mer kommit att handla omregistertekniken än innehållet. 2.2 Av DALK ej behandlade frågor Flera remissinstanser tar i sina remissyttranden uppfrågor som inte närmare har behandlats av DALK i de nu aktuella promemoriorna. Riksåklagaren och överåklagaren i berörutformningen av straffbestämmelsen, 21 §, i datalagen. Utformningen av straffbestämmelsen i 21 § föranledderiksåklagaren att i berörda yttrande anföra kritik i vissa hänseenden. I detföreliggande förslaget till ändringar på kort sikt har ifrågavarandeansvarsbestämmelse bibehållit sin lydelse, förmodligen beroende pådepartementschefens förslag att straffbestämmelserna skall ses över i sambandmed att frågan om en generell personregisterlagsfiftning utreds. Med hänsyntill att nu föreslagna ändringar i datalagen är så omfattande och utredningenom generell personregisterlagstiftning inte kan förväntas bU slutförd inomöverskådlig tid, anser jag i likhet med överåklagaren i Stockhomsåklagardistrikt att man redan i nu aktuellt sammanhang bör försöka eliminera deicke önskvärda konsekvenser, som nuvarande lydelse av 21 § kan ge upphov till. 1981/82:189 104 Överåklagareni har motsvarande synpunkter. Statskontoret berörhandläggningsordning för ADB-investeringar och anför: Vidhandläggningen av frågor om investeringar i ADB-system skall myndigheternaiakttaga de föreskrifter som finns i SFS 1981:266. Enligt denna förordningprövar statsmakterna vid olika beslutspunkter alla förslag tiU medelstora ellerstörre ADB-system. Del är ofrånkomligt att man vid en sådan prövning även måstebeakta integritetsaspekterna. Statskontoret förutsätter att datainspekfionenregelmässigt bereds tUlfälle att yttra sig i samband med att beslut fattasrörande utformningen av personregister inom den StatUga förvaltningen somfaller under handläggningsfrågan. FörADB-system inom offentlig förvaltning har utredningens förslag till ändring avdatalagen (t. ex. 2 § punkt 4) särskild betydelse. Enligt denna punkt kommermånga - kanske flertalet - av de statliga systemen att undantas fråntUlståndsplikt så länge registeruppgifterna har "stöd i lag, annanförfattning, eller myndighets beslut som meddelats med stöd avförfattning". Vid samköming eller samutnyttjande av data erfordrasantingen förfallningsstöd eller tillstånd enligt datalagen. Intressetför att via särskild författning reglera olika ADB-system kommer säkert att ökagenom förslagets utformning. Detta kan dock knappast vara fill nackdel förintegritetsskyddet. Möjligtvis kan man hysa farhågor för den tilltagandebyråkratiseringen av ADB-frågorna. Kommun-DataAB upplyser att vid en intervju som DALK genomförde med företrädareför Kommun-Data framfördes synpunkter på vissa effekter som gällandebestämmelser har i fråga om personregister som innehåller uppgifter om ettfåtal personer. DALK:s promemoria berör inte närmare dessa effekter ochföreslår inte heller några särskilda åtgärder i detta avseende. Kommun-Data AByttrar i denna del vidare: Ettsärskilt förhållande som har stark anknytning till registeransvariga med småpersonregister är följande. Imånga fall köper t. ex. en sfiftelse administrativa tjänster frånkommunkansUet. Löneadministration och ekonomiadministration är frekventaexempel. Kommunen använder i sin egen verksamhet ADB-bearbetning och gör därfördetsamma för stiftelsen. Kommunens personal administrerar stiftelsenspersonregister och utför all rapportering fill registren. Kommunens ochstiftelsens register är fysiskt samordnade i ADB-bearbetningen. De extremfallsom nämns ovan, i vilka personregistret omfattar en person eller ett fåtalpersoner, är i regel organiserade på detta sätt. Datalagensdefinifion av personregister och registeransvar medför att stiftelsen måsteansöka om tillstånd hos Datainspektionen samt betala avgift för tillståndet.Enligt DALK:s förslag måste stiftelsen ansöka om licens och betala licensavgiftsamt anmäla registret till Datainspektionen. I de fall där personregister omfattaren person eller ett fåtal personer borde licens, tillstånd, registeransvar ochavgifter samt Datainspektionens tillsyn kunna samordnas, eftersom registren ärfysiskt samordnade. Denovan beskrivna samordningen förekommer frekvent både i landsting ochprimärkommuner. Kommunens samarbetspartner kan vara sfiftelse, bolag,kyrkoförvaltning, församUng, ekonomisk förening m. m. Prop.1981/82:189 105 Styrelsen anser av anförda skäl att DALK bör ges uppdragetatt närmare utreda datalagens tillämpning på små personregister och påregistersamordning enligt ovan. I fråga om avgifter för datainspektionens verksamhet, somredovisas i DALK:s promemoria (Ds Ju 1981:123) Nya avgifter fördatainspekfionens verksamhet har följande synpunkter kommit fram med anledningav de nu aktuella promemoriorna. Styrelsen för yttrar: Enligt kungörelsen (1973:1209) om avgift hosdatainspektionen utgår avgift för ansökan eller anmälan av personregister medett visst belopp för varje påbörjad handläggningstimme. Om DALK:s förslaggenomförs torde ett nytt avgiftssystem behöva konstrueras. DALK som haftregeringens uppdrag att komma med ett förslag till ett nytt avgiftssystem sominnebär att datainspektionens verksamhet i dess helhet skall täckas av avgifterhar först i dagarna presenterat ett sådant förslag. Eftersom styrelsen underremissarbetet inte haft tillgång till detta förslag har styrelsen inte haftmöjUghet att bedöma vilka kostnader i form av avgifter till datainspektionensom kommer att drabba kommunerna. () anför: RDF vUl tillfoga reflektionen att licenssystemet i självaverket föreslås för att möjliggöra för datainspektionen att ta ut avgift församtliga personregister. Om därvid emellertid tas ut mera än statsverketssjälvkostnad för beviljande av licens- vilken torde uppgå till ett ringabelopp, eftersom ingen prövning är avsedd - är det i själva verket fråga om endatorskatt, ehuru bara på personregister. Denna fråga skall självfallet inteavgöras i förevarande ärende. ()yttrar: gäller som huvudregel enligt datalagen 2 §att tillstånd av datainspektionen krävs för alla personregister som förs medhjälp av automatisk databehandling. Vissa specificerade undantag medges. Vidarehandläggs mindre integritetskänsliga register enligt förenklat förfarande. Medpersonregister menas i datalagen "register, förteckning eller andraanteckningar som innehåller personuppgift som kan hänföras till den som avsesmed uppgiften". vill påpeka att definitionen i 1 § datalagen intehänför sig till ett fysiskt föremål utan fill en logisk företeelse, somdefinierats av sitt angivna ändamål. Antalet levande register kan därförvariera med hänsyn till ändamålsbeskrivningarna, vilket kan medföra storaproblem vid en eventuell årlig avgiftsbeläggning som diskuterats inomdatainspektionen i samband med förslag till nytt avgiftssystem. Regeringen har uppdragit åt DALK att utreda och föreslåett nytt avgiftssystem som ansluter till DALK:s här behandlade förslag.Avgiftssystemet skall syfta till totalfinansiering av Datainspektionensverksamhet genom avgiftsintäkter. Utgångspunkten skall i första hand varaårliga avgifter för registeransvariga som är underkastade tillstånds- elleranmälningsplikt enligt datalagen. 1981/82:189 106