prop · G50379 · 1981-12-31 00:00:00 — I motiveringen sägs att om exploateringen sker genomett av uppfinnaren helt eller delvis ägt aktiebolag, räknas givetvis endastvederlaget från bolaget som uppfinriarintäkt. RSV vill peka på de svårighetersom kan uppstå i de fall där en sådan intressegemenskap föreligger mellanuppfinnaren och den till vilken han överlåter exploateringsrätten. Det kanbefaras att det här kan uppstå gränsdragningsproblem när det gäller att avgöravad som skall anses utgöra ersättning för exploateringsrätten och vad som skallanses utgöra skälig lön från bolaget. Om exploateringsrätten till en uppfinningöverlåts till ett av uppfinnaren ägt fåmansbolag till ett högre pris änmarknadspriset, torde intäkten komma att hänföras till tillfälligförvärvsverksamhet enligt 35 S 1 mom. tredje stycket kommunalskattelagen. Äveni fall där det inte rör sig om fåmansbolag kan det tänkas uppstå ett gemensamtintresse hos exploatören och uppfinnaren/den anställde att försöka förvandlalön till uppfinnarintäkt. Om förslaget leder till lagstiftning bör det av lagtextenframgå att det inte krävs att uppfinningen skall vara patenterbar för attuppskov skall kunna medges. I synonymordböcker förekommer det nämligen attuppfinning ges samma betydelse som patent. FAR uppger att tillämpningsproblem kan uppkomma vidinkomst av utländskt patent. Enligt FAR:s mening torde inkomst av utländskt patenti regel vara inkomst av rörelse och inte inkomst av kapital, vilket kommittén angetti sitt betänkande. Enligt kommitténs förslag skall uppfinnare som är delägarei handelsbolag inte ha rätt till uppskov för bolagets inkomst. Frågan hartagits upp av Lantbrukarnas skaltedelegalion. SHIO-Familjeföretagen och STU. Lantbrukarnas skaltedelegalion och SHIO-Famdjeföretagenanser att även intäkt av uppfinnarverksamhet som uppstått i handelsbolag bör fåfördelas i tiden genom användande av uppfinnarkonto. Enligt förslaget skall i likhet med vad som gäller för upphovsmannakontodelägare i handelsbolag inte ha rätt till uppskov för bolagets inkomst. Dettaär naturligt när det gäller upphovsmannakonto eftersom litterär och konstnärligverksamhet praktiskt taget aldrig bedrivs i kompanjonskap. När det däremotgäller uppfinnarverksamhet är det en normal företeelse att sådan bedrivs isamverkan mellan två eller flera personer varvid handelsbolag är en lämpligföretagsform. Att då omöjliggöra inkomstutjämning mellan åren ihandelsbolagsfallet är inte rimligt. Delegationen anserdärför att också intäktav uppfinnarverksamhet som uppstått i handelsbolag bör få fördelas i tidengenom användande av uppfinnarkonto. Enligt STU:s uppfattning är handelsbolagsformen av storbetydelse när det gäller uppfinnare. Dessa arbetar ofta tillsartimans varför uppfinnarintäkteri handelsbolag bör kunna åtnjuta samma uppskovsmöjligheter som intäkter somuppbärs av en enskild uppfinnare. Prop.1981/82:79 86 4 Förutsättningar för uppskov Enligt kommitténs förslag åren grundläggande förutsättningför uppskov med beskattning av uppfinnarintäkt att uppskovsbeloppet i sinhelhet betalas in på ett uppfinnarkonto. har tagit uppett problem i samband härmed och anser att detta bör lösas i den slutligalagstiftningen. Inkomster av det slag som uppfinnare erhåller, är normalthänförliga till inkomstslaget rörelse. Om uppfinningen överlåts och betalningenför överlåtelsen fördelas , kornmer den situationen att inträffaatt hela intäkten och inte endast den kontant erhållna ersättningen skallupptas såsom inkomst av rörelse. 1 en sådan situation skulle sannoliktuppfinnaren inte kunna göra insättning på bankkonton annat än för en del avinkomsten. Enligt förslaget kan en uppfinnare inte få uppskov medbeskattningen om han har medel insatta på allmänt investeringskonto eller upphovsmannakonto.Uppskov medges inte heller om han vid samma taxering vrkar avdrag föravsättning till allmän investeringsreserv eller uppskov för insättning på uppfinnarkonto. Lantbrukarnas skaltedelegalion anser att samtidigaavsättningar till allmän investeringsreserv och inbetalning på uppfinnarkontobör tillåtas. En sådan rätt för uppfinnarna komplicerar inte lagstiftningen iannat avseende än att det i lagtexten måste anges i vilken ordning de olikaåtgärderna skall avräknas. Enligt lagförslagets 4 S skall uppskov med beskattninginte medges om den skattskyldige redan har medel insatta på allmäntinvesteringskonto enligt lagen om allmän investeringsreserv. Också dennabestämmelse är hämtad från lagstiftningen om upphovsmannakonto. Det ligger isakens natur att den som bedriver litterär och konstnärlig verksamhet knappasthar behov av att göra avsättning enligt lagen om allmän investeringsreserv.Läget för den som driver uppfinnarverksamhet är ett helt annat. I samband med uppfinnarverksamhetkrävs inte sällan betydande investeringar i maskiner och inventarier o. d. Ettår med stor inkomst av uppfinnarverksamhet kan då behövas dels rrröjlighet attavsätta medel för framtida investeringar dels att därutöver fördela återståendeinkomst framåt i tiden. Av lagförslagets 4 § framgår att skattemässig utjämninggenom uppfinnarkonto inte medges den som redan gjort avsättning till allmäninvesteringsreserv. I en uppfinnarverksamhet görs mer eller mindre regelbundetstora investeringar i maskiner rn. Avsättning till allmän investeringsreservskapar ökade möjligheter för bl. a. uppfinnare att planera sina investeringaröver åren. Syftet med införande av uppfinnarkonton är. enligt vår uppfattning,att få tillstånden fördelning av ett årsinkomst . Då avsättningtill allmän investeringsreserv och inbetalning pä uppfinnarkonto kompletterarvarandra bör samtidiga avsättningar tillåtas. 1981/82:79 87 , sorn framför liknande synpunkter, anser att det börövervägas om en tidigare avsättning till investeringskonto verkligen skallutgöra hinder för avsättning till uppfinnarkonto. Den omständigheten att medel finns insatta på upphovsmannakontobör enligt förslaget utesluta rätt att få uppskov för uppfinnarintäkt. FAR harsvårt att se varför det ena skulle utesluta det andra i de relativt fåsituationer då det skulle kunna bli aktuellt. Beträffande 4 § finns det enligt STU skäl som talar förmöjligheten för den skattskyldige att använda båda formerna av uppskovskonton.Att någon nyttjar ett upphovsmannakonto borde inte hindra vederbörande frånatt, i det fall en uppfinning ger stora intäkter, även kunna få tillgång tillett uppfinnarkonto. Beträffande de föreslagna beloppsgränserna har några avremissinstanserna framfört synpunkter. anför att det av praktiska skäl ärväsentligt att likartade kontoformer får så identiska föreskrifter som möjligt.Det är därför viktigt att uppfinnarkontot i fråga om beloppsgränser m. m. gessamma föreskrifter som det redan existerande upphovsmannakontot. förutsätter att de aktuella beloppsgränserna kommeratt omprövas vid en senare översyn av lagstiftningen. Huruvida de konkreta reglerna och beloppsgränserna fått enändamålsenlig utformning så att de passar för uppfinnarnas behov undandrar sigKLYS' bedömning. Beloppsgränser och regler tycks överensstämma med dem somgäller beträffande upphovsmannakontot. I samband med införandet av upphovsmannakonto framförde KLYSvissa kritiska anmärkningar. a. ansåg vi att beloppsgränserna borde läggaspå en annan nivå än som blev fallet. KLYS" synpunkter kvarstår. STU anser att bestämmelsen i förslagets 3 S b bör kunnautgå då 6 § torde begränsa eventuella missbruk. Kommitténsförslag att uppskov med beskattning av medel på uppfinnarkonto skall kunnakomma i fråga under högst kommenteras av som anför: Med denna i grunden positiva inställning till syftet medkommittéförslaget ifrågasätter vi den begränsade tid som skatteutjämning skalltillåtas enligt den föreslagna lagen. Med tanke på att många uppfinnarepresterar ett mycket begränsat antal intäktsgivande uppfinningar och att dessa uppfinningar i gengäld kan ge inkomster avbetydande storlek, anser vi att tiden för uppskov bör usträckas till,. ilikhet med vad som gäller för avsättning till skogskonto. 1981/82:79 88 gör en anmärkning beträffandebegreppet bank som definieras i förslagets 2 § angående inbetalning på särskiltkonto i bank. har uppmärksammat att i 2 S andra stycket ikommitténs lagförslag anges att med bank avses i denna lag ,affärsbank, sparbank och föreningsbank. Föreningen vill härtill anmärka att ibanklagstiftningen används begreppet bankaktiebolag och centralkassa för jordbrukskredit(se lagen om bankrörelse och 17 § lagen om jordbrukskasserörelsen) i ställetför beteckningarna affärsbank och föreningsbank. Dessa beteckningar har dockanvänts i såväl skogskontolagen som lagen om upphovsmannakonto. Eftersom någonrisk för missförstånd inte torde föreligga och då de föreslagna beteckningarnasnarast är mer upplysande för allmänheten än de formellt riktiga bör förslagetemellertid godtas i den delen. När möjlighet öppnades att avsätta medel till upphovsmannakontogenomfördes reformen mycket hastigt. Detta medförde att informationen till demsom kunde beröras av reformen var otillfredsställande. Det får förutsättas att.innan den nu aktuella reformen träder i tillämpning, samhället i lämplig formsprider information om möjligheten att avsätta medel på uppfinnarkonto. Även SHIO-Familjeföretagen framhåller betydelsen av attåtgärder vidtas så att information om möjligheten till uppskov medbeskattningen av uppfinnarintäkt når den aktuella kretsen av skattskyldiga. 1981/82:79 89 Närvarande: f. d. justitierådet , regeringsrådetDelin, justitierådet . Enligt lagrådet tillhandakommet utdragav protokoll vid regeringssammanträde har regeringen påhemställan av statsrådet beslutat inhämta lagrådets yttrande överförslag till 1. lag om uppfinnarkonto, 2. lag om ändringi lagen (1979:610) om allmän investeringsreserv, 3. lag om ändringi lagen (1979:611) om upphovsmannakonto, 4. lag om ändringi kommunalskattelagen (1928:370), 5. lagom ändring ilagen (1951:763) om beräkning av statlig inkomstskatt för ackumulerad inkomst, 6. lag om ändringi lagen (1947:577) om statlig förmögenhetsskatt, 7. lag om ändringi lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt. 8. lag om ändringi lagen (1980:953) om särskilt investeringsavdrag för inventarieanskaffning, 9. lag om ändringi lagen (1980:954) om särskilt investeringsavdrag för byggnadsarbeten m. m. Förslagen har inför lagrådet föredragits avkammarrättsassessorn . Förslagen föranleder följande yttrande av lagrådet: Stadgandet i 1 § förslaget till lag om uppfinnarkontoanknyter till uppfinningsbegreppet enligt patentlagen, varvid dock inte krävsatt villkoren för patenterbarhet är uppfyllda. Det innebär bl. a. att intäktgenom utnyttjande av vad som enligt 1 § andra eller tredje stycket patentlagenej skall anses som en uppfinning inte faller under den föreslagna lagen.Stadgandet synes vidare vara så att förstå att förbudet i 1 § fjärde stycket 2)patentlagen mot meddelande av patent på växtsorter eller djurraser ellerväsentligen biologiskt förfarande för framställning av växter eller djur inteutgör något hinder mot tillämpning av reglerna om uppfinnarkonto, i den månfråga kan anses vara om en uppfinning i patentlagens mening. I övrigt föranleder lagförslagen ej erinran från lagrådetssida. Närvarande: statsministern . ordförande, ochstatsråden . Söder, , . ,, , . Elmstedt, Tilländer. Föredragande: statsrådet om uppfinnarkonto Föredraganden anmäler lagrådets yttrande' över förslagtill 1. lag om uppfinnarkonto. 2. lag om ändringi lagen (1979:610) om allmän investeringsreserv, 3. lag om ändringi lagen (1979:611) om upphovsmannakonto. 4. lag om ändringi kommunalskattelagen (1928:370), 5. lagom ändringilagen (1951:763) om beräkning av statlig inkomstskatt för ackumulerad inkomst, 6. lag om ändringi lagen (1947:577) om statlig förmögenhetsskatt. 7. lag om ändringi lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt, 8. lag om ändringi lagen (1980:953) om särskilt investeringsavdrag för inventarieanskaffning, 9. lag om ändringi lagen (1980:954) om särskilt investeringsavdrag för byggnadsarbeten m. m. Föredraganden redogör för lagrådets yttrande och anför. Lagrådet har framfört vissa synpunkter beträffandeinnebörden av begreppet uppfinning vid tillämpningen av reglerna om uppfinnarkonto.I övrigt har lagrådet lämnat förslagen utan erinran. Jag ansluter mig till vad lagrådet anfört beträffandebegreppet uppfinning och hemställer att regeringen föreslår att antade av lagrådet granskade förslagen. Med tanke på att de nya reglerna skall tillämpas redan vid1982 års taxering är det önskvärt att ärendet behandlas under innevaranderiksmöte. Regeringen bör därför föreslå att besluta om förkortning avmotionstiden . ' Beslul oni lanrådsremiss larrat vid rccrinssanlmanrädeden 29 okrober 1981. Prop.1981/82:79 91 Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch beslutar att genom proposition föreslå att anta de förslag somföredraganden lagt fram. Prop.1981/82:79 92 Propositionens huvudsakliga innehåll 1 Lagförslag Lag om uppfinnarkonto............................................ ........ 2 Lag om ändringi lagen (1979:610) om allmän investeringsreserv 5 Lag om ändringi lagen (1979:611) om upphovsmannakonto . . 6 Lag om ändringi kommunalskattelagen (1928:370) 7 Lag om ändringi lagen (1951:763) om beräkning av statlig inkomstskatt för ackumulerad inkomst 9 Lag om ändringi lagen (1947:577) orn statlig förmögenhetsskatt 11 Lag om ändringi lagen (1941:416) om arvsskatt oeh gåvoskatt 12 Lag om ändringi lagen (1980:953) om särskilt investeringsavdrag för inventarieanskaffning.......................................... ...... 15 Lag om ändring i lagen (1980:954) om särskiltinvesteringsavdrag för byggnadsarbeten m.m........................................ 17 Utdrag av protokoll vid regeringssammanträde 1981 .............................................................................. ...... 19 1 Inledning.................................................................. ...... 19 2 Föredragandensöverväganden............................... ...... 19 2.1 Allmännasynpunkter........................................ 19 2.2 Tillämpningsområde(H) ............................. '.. . 21 2.3 Förutsättningarför uppskov (2-6 S§)............... ..... 24 2.4 Ränta, uttag rn.m. (7-13 §S) ......................... ..... 25 2.5 Följdändringari andra författningar ................ ..... 25 2.6 Ikraftträdande ................................................. ..... 26 3 Upprättadelagförslag.............................................. ..... 26 4 Hemställan............................................................... 26 5 Beslut ...................................................................... 26 1 betänkande (Ds B 1981:9) Förslag till lag om uppfinnarkonto 27 2 Sammanställning av remissyttranden över betänkandet Förslag till lag om uppfinnarkonto (Ds B 1981:9) 73 Utdrag av lagrådets protokoll 89 Utdrag av protokoll vid regeringssammanträde den 19november 1981 90