prop · G503192 · 1981-12-31 00:00:00 — Vidare har kommittén haft i uppdragatt överväga frågan om kyrkomötets sammansättning och arbetsformer och viddetta arbete undersöka möjligheterna att genomföra kyrkomötesutredningsnämnds förslag beträffande kyrkomötet. Det har ålegat kommittén attfinna förslag som inte föregriper senare principiella ställningstaganden istat-kyrka-frågan och som inte innebär ett befästande av statskyrkosystemeteller som kan komma att försvåra en framtida kyrkoreform. Av kommitténs ledamöterär och för ett bevarat samband mellan statenoch kyrkan medan kommitténs övriga ledamöter nämligen ,, och önskar en frånstaten fri kyrka. Med utgångspunkt från vad som angetts i direktiven om attinte föregripa senare ställningstaganden i stat-kyrka-frågan har emellertidkommitténs ledamöter trots skillnaden i åsikt om de framtida relationernamellan staten och kyrkan kunnat enas om att lämna följande förslag. Detta utgörett principförslag utan att innehålla förslag i detaljfrågor. Sådana bör enligtkommittén lämpligen utarbetas först sedan nu föreliggande principförslag remissbehandlatsoch torde, sedan väl beslut om principerna fattats, inte kräva särskiltdjupgående utredningsinsatser. Uppdelning av normgivning mellan och kyrkomötet Enligt den princip som antagits genom införande av den nyaregeringsformen har stiftande av lag överförts till ensam. Riksdagenhar i princip getts frihet att ingripa med lagstiftning på varje område. Den s.k, folksuveränitetsprincipen innebär att de viktigaste politiska besluten skallfattas av i dess egenskap att vara det statsorgan, som bäst uttryckerfolkopinionen. Undantag härifrån utgör dock kyrkolag som genom stadgandei regeringsformens övergångsbestämmelser stiftas av regering gemensamt medriksdag och med samtycke av kyrkomötet. Enligt kommitténs mening talar emellertid övervägande skälför att ensam bör överta all lagstiftningsmakt och sålunda iframtiden ensam även stifta kyrkolag. Ett direkt överförande utan att andraåtgärder vidtas kan emellertid rubba nuvarande förhållande mellan staten och kvrkan. Prop.1981/82:192 80 Skulle så ske kommer kyrkan utan tvekan att inta en mindresjälvständig ställning än i dagoch sålunda knytas fastare till staten. Ettsättatt uppnå den rådande balansen mellan staten och kyrkan är atttillämpningsområdet för begreppet kyrkolag begränsas och att i stället vissa avde områden som karakteriseras som kyrkolag överförs till kyrkomötetssjälvständiga bestämmanderätt. Som en naturlig följd härav bör även de delar avdet område, som faller under regeringens normgivningskompetens, kunna överförastill kyrkans självbestämmanderätt. Då det gäller att bestämma området för kyrkomötetssjälvbestämmanderätt finner kommittén det naturligt att dit föra sådanaområden, beträffande vilka något statligt intresse inte alls eller endast iringa mån föreligger men beträffande vilka det finns ett starkt kyrkligtintresse av självbestämmanderätt. Hit hör t, ex, kyrkans lära om vilken detstatliga intresset bör kunna inskränkas till att i lag bestämma att bekännelsenär den evangelisklutherska. Närmare bestämmelser föreslås anförtros kyrkansjälv. Vad angår ett antal andra frågor är det emellertid naturligt attbestämmanderätten tillkommer staten genom i första hand . Hit hörsådana allmängiltiga frågor såsom religionsfrihetslagen, gränserna förkyrkomötets kompetens m. m. Även om det beträffande flertalet och de mestbetydelsefulla områdena inte föreligger någon svårighet att dra upp gränsernamellan kyrklig och statlig bestämmanderätt pekar kommittén på att det dockfinns ämnen, rörande vilka starka önskemål om självbestämmanderätt kanföreligga från såväl statens som kyrkans sida. Beträffande dessa finnerkommittén att den principen måste gälla, att förutsättningen för ettöverlämnande till kyrkans självbestämmanderätt bör föreligga endast i de fallkyrkans och statens intresse sammanfaller såvitt angår regleringens innehållsmässigautformning. Skulle det däremot föreligga en konflikt mellan statlig ochkyrklig uppfattning kan frågan inte undandras statens bestämmanderätt. Vidaremåste den principen gälla, att kyrkan inte kan utfärda generella föreskrifter,som sedan skall tillämpas av staten genom t. ex.-regering eller ämbetsverk. Kommittén förutsätter dock att vid sådanafrågors prövning får lämna sina synpunkter, eftersom det måste ligga i statensintresse att vid utövande av bestämmanderätten inhämta kyrkans inställning tillaktuella frågor, som på något sätt berör denna. Med hänsyn till det sagdaföreslår kommittén att regeringsformens övergångsbestämmelser rörandekyrkolagstiftning upphävs och att sålunda ensam stiftarall lag. 1 en ny särskild lag on-, föreslås bestämmelser om kvrkomötetssjälvbestämmanderätt. Denna föreslås omfatta lärofrågor, kyrkliga ritualer ochböcker och frågor beträffande rikskollekter. Vidare föreslås kyrkan genom iförsta hand kyrkomötet fortsättningsvis själv helt få hand om de angelägenhetersom rör den verksamhet som bedrivs av centralrådet för evangelisation ochförsamlingsarbete, missionsstyrelsen. 1981/82:192 81 styrelsen för i utlandet ochdiakoninämnden. Därvid bör det också ankomma på att självbestämma hur och genom vilken organisation dessa verksamheter skallhandhas. Vad angår den inte statligt reglerade verksamheten somkyrkan bedriver är det kommitténs förhoppning att denna ocksåkommer att samordnas under kyrkomötet. Såsom stathg kommitté har denna dockansett sig förhindrad att kunna lägga några direkta förslag om de områden därsvenska kyrkan är självbestämmande. De nya arbetsuppgifterna kräver en förändring av nuvarandekyrkomöte och att detta får en bredare och mera demokratisk uppbyggnad än detnuvarande. Det föreslås därför att kyrkomötet skall bestå av 251 ledamöter.Kommittén föreslår vidare att dessa övergångsvis utses genom indirekta valbaserade på församlingarnas fullmäktige eller i de fall då det i ställetförekommer kyrkostämmor av församlingarnas kyrkoråd. Möjligheten att ersättaindirekta val med direkta bör ytterligare utredas. till kyrkomöte skallförrättas och med början som valtill kyrkofullmäktige har ägt rum. Nuvarande kategoriklyvning mellan lekmän och prästerligaledamöter föreslås försvinna. Valbar är varje myndig person som är medlem avsvenska kyrkan. Ledamoten har dock reserverat sighäremot och vill för sin del föreslå att kyrkomötet skall bestå av 238 frittvalda ledamöter och landets 13 biskopar. Kyrkomötet skall sammanträda en gång varje treårsperiod.Urtima kyrkomöte kan dessutom inkallas, 1 kyrkomötets självbestämmanderättligger att detta själv bör besluta om bl. a, arbetsformer. Den av kommitténföreslagna lagen om innehåller därför bara regler av meragrundläggande karaktär. Kommittén skisserar emellertid exempel på hurkyrkomötets sammanträden tidsmässigt kan ordnas. Någon självskriven ordförande föreslås inte det nyakyrkomötet få. Både ordförande och vice ordförande bör väljas av kyrkomötet vid dess första:- sammanträde, i'; För attgarantera prästämbetets inflytande på lärofrågor, då nu de '- självskrivnaprästledamöterna avskaffas, föreslås att en \ av lärofrågor inrättas. Denna föreslås bestå av landets 13 biskopar, >Kyrkomötet ges rätt att komplettera nämnden med ytterligare sju avkyrkomötet valda ledamöter. Beslut i ärenden rörande lärofrågor måste alltidföregås av yttrande från nämnden. Ledamoten menar dock -såsom en naturlig följd av sitt förslag om kyrkomötets sammansättning - attläronämnden är onödig och att dessa frågor helt bör beredas inom kyrkomötet, 6 Riksdagen1981/82. Prop.1981/82:192 82 Kommittén föreslår vidare att det skall finnas möjlighetför en minoritet av kyrkomötesledamöterna att få till stånd en bordläggning avett ärende rörande lärofrågor till dess nästa nyvalda kyrkomöte sammanträder. Rätt att närvara vid kyrkomötessammanträden föreligger bl,a, för statsråd som ansvarar för kyrkliga ärenden och ledamöterna i nämnden förlärofrågor. Dessa har yttranderätt men inte någon beslutanderätt. Möjlighet ges kyrkomötet vidare att för tid då kyrkomötetinte sammanträder välja ett representantskap. Detta bör bestå av minst 41ledamöter. Vidare kan kyrkomötet välja en centralstyrelse för beredning avkyrkomötets och representantskapets ärenden och för verkställighet av dessbeslut. bör bestå av minst elva ledamöter. En eventuellstyrelses ordförande och vice ordförande skall alltid väljas särskilt avkyrkomötet. Är ärkebiskopen inte ledamot av styrelsen skall denne eller en avhonom utsedd representant närvara vid styrelsens sammanträden. Som redan tidigare något berörts ligger i kyrkomötetssjälvbestämmanderätt att kyrkomötet själv utöver, att fastställa närmareföreskrifter för kyrkomötets arbetssätt även skall bestämma reglerna för representantskapetsoch centralstyrelsens verksamhet. Kommittén visar genom ett exempel hur den lagregleradeverksamheten kan läggas upp så att den kostnadsmässigt endast obetydligtöverstiger de nuvarande kyrkomöteskostnaderna. Kostnaden för den lagregleradeverksamheten föreslås i första hand ersättas genom årliga statsbidrag. Kommittén konstaterar att det råder stor tveksamhetrörande vilka och i vilken mån övergångsbestämmelsernas stadgande om det fornaprästeståndets privilegier alltjämt äger giltighet. Oavsett hur det därmedförhåller sig menar kommittén att dessa stadgandens praktiska betydelse i dagär av ringa värde för . Med hänsyn härtill och då ettupprätthållande av särskilda privilegiebestämmelser måste anses otidsenligt ochodemokratiskt föreslås att stadgandet upphävs. Kommittén konstaterar att statschefen genom den nyaregeringsformen mist sina tidigare funktioner i regeringen. Bestämmelsen omstatschefens tro - i de delar denna innebär ett angivande av statsreligionenoch en beskrivning av förhållandet mellan stat och kyrka - torde därför nusakna reellt innehåll och huvudsakligen ha ett symbolvärde grundat påtradition. Kommittén finner på grund härav och inte minst med hänsyn tillreligionsfrihetsaspekten det naturligt att övergångsbestämmelsens stadgande omstatschefens tro liksom 4 § successionsordningens bestämmelser av prinsars ochprinsessors tro upphäves. Till en följd härav föreslås att den grundläggandedefinitionen av lära ges i den tidigare nämnda lagen omsvenska kyrkan. Bekännelsekravet för innehavare av vissa ämbeten ochtjänster 1 regeringsformens övergångsbestämmelser stadgas att ingenannan än den som bekänner kyrkans lära får utnämnas till prästerlig befattning.Vidare stadgas att regeringen utnämner till ärkebiskop och biskop en av de tresom föreslagits i den ordning som lagen om biskopsval föreskriver. Beträffandeutnämning av prästerliga tjänster i församlingarna hänvisas till bestämmelser ibl, a, lagen om prästval. Kommittén finner inte några direkta skäl för att dessagrundläggande bestämmelser måste ges grundlagsform. Med hänsyn härtill föreslåsatt bestämmelserna överförs till den nya lagen om . Övergångsbestämmelserna innehåller stadganden om lärarnasi kristendom och teologisk vetenskap trosåskådning. Kommittén föreslår attdessa upphävs och pekar därvid på atf ämnet kristendom i skolundervisningen harersatts av religionskunskap och att de teologiska fakulteterna har avkonfes-sionaliserats. I övergångsbestämmelserna stadgas också attbefattningshavare som inte tillhör inte får delta i avgörandeoch mål som angår kyrkans religionsvård eller religionsundervisning, utövningav prästämbetet, befordring eller ämbetsansvar inom kyrkan. Kommittén anseratt konfessionella behörighetsvillkor som regel bör undvikas. Med hänsynhärtill, och då bestämmelsens praktiska funktion kan diskuteras och särskilt dåärenden, där de kyrkliga intressena är övervägande, överförs till kyrkanssjälvbestämmanderätt, menar kommittén att bestämmelsen bör kunna upphävas. Övergångsbestämmelsens stadgande om att föredragandestatsråd i kyrkoärenden skall tillhöra finner dock kommittén börkvarstå i avvaktan på ett ställningstagande i frågan om de framtidarelationerna mellan staten och kyrkan. De kyrkliga kommunernas konstitutionella ställning I regeringsformens övergångsbestämmelser ges de kyrkligaförsamlingarna samma ställning som de borgerliga kommunerna. De har sålundagrundlagsfäst självbestämmanderätt, beskattningsrätt m. m. Inom kommittén finns delade meningar om församlingarna i framfidenskall ha denna kommunkaraktär eller infe. Kommittén har emellertid funnit attett beslut om församlingarnas kommunstatus har så stor betydelse förförhållandet mellan staten och kyrkan atf detta bör fattas i samband med detprincipiella ställningstagandet i stat-kyrka-frågan. Kommittén anser det därföromöjligt att nu föra bort denna övergångsbestämmelse från regeringsformeneller föra in den i någon av regeringsformens kapitel. Prop.1981/82:192 84 bör därför oförändrad stå kvar i regeringsformensövergångsbestämmelser. Tiden för förslagens genomförande De föreslagna ändringarna förutsätter grundlagsändringar.För att förslagen skall kunna träda i kraft måsteproposition lämnas till före mitten av , Även om deföreslagna grundlagsändringarna inte formellt kräver något kyrkomötets beslutär andringarna av sådan betydelse för att det får anses varaotänkbart att inte höra kyrkomötet innan förslaget slutgiltigt antas. Dettakräver sålunda att kyrkomöte inkallas och då föreförslagets slutgiltiga behandling av den nyvalda . 1981/82:192 85 Bilaga 2 Kommitténs författningsförslag' är ett evangeliskt-lutherskt trossamfund, Genom sina församlingar upprätthåller en pådemokratisk grund uppbyggd riksomfattande verksamhet och bereder därigenom allamöjlighet att deltaga i kyrkans gudstjänster och religiösa verksamheter iövrigt. församlingar och stift ansvarar på sättsärskilt i lag stadgas för kyrkans verksamhet lokalt och regionalt. Till prästerlig befattning inom får ejannan utnämnas än den som bekänner kyrkans lära. Till ärkebiskop och biskop utnämner regeringen en av detre som har föreslagits i den ordning som lag om biskopsval stadgar. Omtillsättningen av prästerliga tjänster i församlingar föreskrivs i lag, För handhavande av angelägenheter som rörlärofrågor, kyrkliga ritualer och böcker, upptagande av rikskollekter, centralverksamhet för evangelisation, mission och övrigt utlandsarbete samt diakoniutgör kyrkomötet där ej annat särskilt stadgas beslutande organ, till kyrkomöte förrättas . Varje val gäller för tiden från det att det nyvaldakyrkomötet har samlats till dess det närmast därefter valda kyrkomötet samlas.Denna tid är kyrkomötets valperiod. För val till kyrkomötet är riket indelat i valkretsar.Varje stift utgör en valkrets. Mandaten i kyrkomötet utgöres av 251 valkretsmandat vilkafördelas mellan valkretsarna på grundval av en beräkning av förhållandet mellanantalet röstberättigade kyrkomedlemmar i varje valkrets och antaletröstberättigade kyrkomedlemmar i hela riket. Varje valkrets skall tilldelas minst två mandat. ' Avserförfattningsförslagen i detta ärende 1981/82:192 86 För varje mandat som en valkrets har erhållit utses enkyrkomötesledamot samt suppleant för denne, Kyrkomötesledamöterna och suppleanterna för dessa väljesav elektorer, som före utgången av december månad det år då allmänna val tillkyrkofullmäktige har ägt rum utses på sätt i 11 § sägs, För val av elektorer indelas varje valkrets i distrikt.Distriktet utgöres av pastoraten. Icke territoriell församling bildar distriktför sig, 1 varje distrikt utses två elektorer om antaletkyrkomedlemmar i distriktet ej överstiger 2 000 och ytterligare en elektor ommedlemsantalet ej överstiger 4 OOO, För varje påbörjat 4 000-tal kyrkomedlemmarutöver 4 000 utses ytterligare en elektor, Består distrikt av en församling väljes elektorerna avkyrkofullmäktige eller då sådan ej flnns av kyrkorådet, I distrikt som består av två eller flera församlingar väljeselektorerna av särskilda delegerade vilka utsetts församlingsvis avkyrkofullmäktige eller där sådan ej finns av församlings kyrkoråd. Antalet delegerade utgör för församling med högst 500 kyrkomedlemmar 5 med mer än 500 men högst 1 000 kyrkomedlemmar 7 med mer än 1 000 men högst 2 000 kyrkomedlemmar 9 med mer än 2 000 men högst 3 500 kyrkomedlemmar 11 med mer än 3 500 men högst 5 500 kyrkomedlemmar 13 med mer än 5 500 men högst 8 000 kyrkomedlemmar 15 med mer än 8 000 men högst 11 000 kyrkomedlemmar 17 med mer än 11 000 men högst 14 500 kyrkomedlemmar 19 med mer än 14 500, - 21 Elektorsval genom delegerade skall ske inför ordförande ikyrkofullmäktige eller där sådana ej finns ordföranden i kyrkorådet i den tillmedlemsantalet största av de i distriktet ingående församlingarna, i kyrklig samfällighet, som avser alla ilagen om församlingsstyrelse åsyftade kyrkliga angelägenheter och ej omfattartvå Prop.1981/82:192 87 eller flera pastorat skall vad som tidigare stadgats omförsamling i stället gälla samfälligheter, Endast den som tillhör och är myndig kanvara kyrkomötesledamot eller suppleant för sådan. Valbar till elektor ellerdelegerad är den som tillhör och är myndig samt är kyrkobokfördinom valkretsen, För val av kyrkomötesledamöter och suppleanter för dessaskall elektorerna inom varje valkrets senast före januari månads utgång åretnäst efter det allmänna val till kyrkofullmäktige har ägt rum komma sammaninför en av förordnad valförrättare. bestämmer om tid och plats samt övriga närmareföreskrifter, som kan erfordras. Val avkyrkomötesledamöter och suppleanter för dessa samt val av elektorer ochdelegerade skall vara proportionellt om det begäres av minst så många väljandesom motsvarar det tal, vilket erhålles om samtliga väljandes antal delas meddet antal personer valet avser ökat med 1, Därvid skall gälla vad om proportionelltvalsätt är stadgat beträffande val inom kyrkofullmäktige. Sker ej val av suppleanter proportionellt skall ävenbestämmas den ordning i vilken suppleanterna skall inkallas till kyrkomötet. Om någon väljes till kyrkomötesledamot för två eller fleravalkretsar ankommer det på denne att bestämma för vilken valkrets denne villanses vald samt skyndsamt göra anmälan härom till vederbörande domkapitel. till kyrkomötet får överklagas hos valprövningsnämndengenom besvär efter det att valet avslutats. Kyrkomöte sammanträder den första tisdageni mars månad året då allmänna val till kyrkofullmäktige har ägtrum. Kyrkomötetsamlas till urtima sammanträde om regeringen förordnar därom. Kyrkomötets ordförande är skyldig att utlysa urtimasammanträde om , representantskapet eller minstfemtioen av kyrkomötets ledamöter begär det. Sammanträdet inledes då från det attbegäran framställdes. Prop.1981/82:192 88 Kyrkomötet utser inom sig för varje valperiod ordförandesamt en förste och en andre vice ordförande. Innan val har ägt rum ledes kyrkomötets sammanträde av denav de närvarande ledamöterna som längst tid har varit ledamot av kyrkomötet. Omtvå eller flera har tillhört kyrkomötet har den äldste av demföreträde, Val inom kyrkomötet beredes av en inom kyrkomötet utseddvalberedning, 21 § ' . För beredning av ärenden kan kyrkomötet inom sig väljautskott. Utskott väljer inom sig ordförande. Utskott sammanträder första gången på kallelse av kyrkomötets ordförande, därefter påkallelse av utskottets Innan ordförande har valts föres ordet av den av de närvarande ledamöterna som längst tid har varit ledamot avkyrkomötet. flera har tillhört kyrkomötet har den äldste avdem företräde, Varje kyrkomötets ledamot äger i alla frågor en röst. Utomi fall som avses i 23 § gäller som kyrkomötets beslut den mening varom mer änhälften av de röstande förenar sig om. Omröstning göres öppet utom i fall avval. Uppkommer lika röstetal vid omröstning avgöres utgången genom lottning, Då fråga är om beslut i ärende rörande lärofrågor skallyttrande först ha inhämtats från svenska kyrkanslärofrågor. Om framlagt förslag ej förkastas av kyrkomötet skall förslaget påbegäran av tio ledamöter vila till nästa nyvalda kyrkomöte sammanträder såvidaej minst fem sjättedelar av de röstande förenar sig om att anta förslaget. Val inom kyrkomötet skall, därest omröstning begäres, skemed slutna sedlar. Vidare skall gälla vad som i 14 § stadgas om proportionellaval, Statsråd som ansvarar för kyrkliga ärenden, ledamöterna isvenska kyrkans centralstyrelse samt ledamöterna i kyrkans lärofrågor äger närvara och deltaga i kyrkomötetsöverläggningar men i besluten endast om de är valda till ledamöter. För handhavande av de kyrkomötets angelägenheter som ejrör beslut i lärofrågor kan kyrkomötet inom sig välja representantskap. Prop.1981/82:192 89 Representantskapet består av minst fyrtioen ledamöter. Förledamöterna skall finnas lika många ersättare. Representantskapet väljer inom sig ordförande och viceordförande. Innan ordförande har valts föres ordet av den av de närvarandeledamöterna som längst tid har varit ledamot av kyrkomötet. Om två eller flerahar tillhört kyrkomötet har den äldste av dem företräde, För beredning av kyrkomötet.s och representantskapetsärenden samt verkställighet av dess beslut kan kyrkomötet välja encentralstyrelse. Denna består av minst elva ledamöter som väljs av kyrkomötetför av . Styrelsens ordförande och vice ordförande väljes särskiltav kyrkomötet. För styrelsen väljes lika många suppleanter som ordinarieledamöter. Suppleanterna inträder som ledamöter i styrelsen efter de grundersom kyrkomötet beslutar. Styrelsen sammanträder på kallelse av ordföranden. Denneär skyldig att sammankalla styrelsen om minst tre av dess ledamöter begärdetta. Styrelsen är beslutsför när minst hälften av dessledamöter är närvarande, Är ärkebiskopen ej ledamot av styrelsen skall ärkebiskopeneller av denne utsedd ersättare närvara vid styrelsens sammanträden, Kyrkomötet fastställer närmare föreskrifter förkyrkomötets arbetssätt ävensom för representantskapets och centralstyrelsensverksamhet. Denna lag träder i kraft . 1, Kyrkomötesförordningen(1949:174). 2, K, K, (1950:40)angående Lunds stifts indelning i valkretsar för val av lekmannaombud vidallmänt kyrkomöte samt angående det antal sådana lekmannaombud. som skallväljas inom varje valkrets i riket, 3, K, K, Instr,(1951:505) för allmänt kyrkomötes utredningsnämnd. 1981/82:192 90 Härigenom föreskrives följande. lärofrågor hartill uppgift att avge yttrande i frågor rörande lära, Nämnden består av biskoparna i samtliga stift samt högstsju ledamöter, som för av väljes av varje nyvalt kyrkomöte. Nämnden väljer inom sig ordförande, vice ordförande ochsekreterare, Nämnden sammanträder på kallelse av ordföranden och omsådan ej utsetts på kallelse av ärkebiskopen. Denna lag träder i kraft , 1981/82:192 91 Lagom upphävande av det forna prästeståndets privilegier Härigenomföreskrives att det forna prästeståndets privilegier, förmåner, rättigheter ochfriheter, i den månde fortfarande äger bestånd, skall upphöra att gälla vidutgången av , 1981/82:192 92 Sammanställning av remissyttranden över betänkandet (SOU1981:14) Reformerat kyrkomöte, kyrklig lagstiftning m. Efter remiss har yttranden avgetts avriksmarskalksämbetet, regeringsrätten, justitiekanslern (), ,kammarrätten i , kammarkollegiet, universitets- och högskoleämbetet,länsstyrelserna i , , , ,, , , , , . Göteborgsoch , , , , och Västerbottenslän, samtliga domkapitel och stiftsnämnder. missionsstyrelse.Svenska kyrkans centralråd för evangelisation och församlingsarbete. Styrelsenför i utlandet. för stiftstingen.Riksförbundet , stiftsråden i , , ,, , , , , , och ,frikyrkoråd, kyrkliga kvinnoråd, kristna ungdomsråd.Svenska kyrkans personalförbund och . och harförklarat att de avstår från att yttra sig över betänkandet. Även ärkebiskopenhar förklarat att han avstår från att yttra sig under hänvisning till att handeltar i Biskopsmötets yttrande. Universitets- och högskoleämbetet har utan egetställningstagande överlämnat yttranden från juridiska fakultetsnämnden viduniversitetet i samt de teologiska och juridiska fakultetsnämndernavid universiteten i och . församlings- ochpastoratsförbund har till sitt yttrande fogat en sammanställning av yttrandenfrån förbundets 15 förbundsavdelningar och kyrkliga samfällighet. Någraandra remissinstanser har bifogat yttranden som har kommit in till dem.