prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — En fortsatt stram ekonomisk politik kan ytterligareförsvaga den icke-oljeproducerande industrin genom svag inhemskefterfrägetillväxt och en hög växelkurs. Detta ökar ytterligare arbetslösheten,vilket förväntas ge lönekrav som ligger mer i linje medutvecklingen i konkurrentländerna. fortsätterinvesteringsverksamheten att gå ned, vilket bidrar till att ytterligareurholka den industriella basen. Denna behöver emellertid öka om Storbritannienskall kunna få igång en brett förankrad tillväxt i ekonomin. Om regeringen istället väljer att lätta pä den strama politiken, kan inflationsförväntningarnaånyo komma att ta fart. Pä arbetsmarknaden leder detta dä till höga nominellalönekrav som försämrar konkurrenskraften, vilket också leder tillnedläggningar av företag. Någon form av inkomstpolitik är en väg som oftanämnts i debatten. Men en sådan har utan framgång prövats av tidigareregeringar. Den politik som har aviserats verkar emellertid blifortsatt stram även om ökade statliga investeringar inte helt kan uteslutas omden förutspädda konjunkturuppgången blir svag eller uteblir. Den offentligakonsumtionen förutses dock falla med . Prop.1981/82:100 48 har regeringensatt ett fyraprocentigt mål för löneökningarna i den offentliga sektorn. Underantagande om normal löneglidning torde den totala ökningen stanna vid 78 %.Denna nivå antas också komma att gälla för hela arbetsmarknaden på grund av detsvära arbetsmarknadsläget, vinstsituationen m.m. För det underliggandekostnadsläget innebär detta en förbättring jämfört med om man inkluderaren förväntad positiv produktivitetsutveckling. Men inflationen torde ändå blica dä företagen kan förväntas öka sina vinster frän en mycket låg nivå.För hushållssektorn förutses därmed fallande reala disponibla inkomster. Dettatorde inte helt kompenseras av en neddragning av sparkvolen, varför den privatakonsumtionen utvecklas i negativ riktning. Pä investeringssidanförutses en viss återhämtning jämfört med det dramatiska fallet 1981. En sådanprognos fär stöd i de senaste investeringsenkäterna . Dennaåterhämtning innebär dock inte en ökning i reala termer utan sammantaget tordede fasta bruttoinvesteringarna falla med ett par procent. Utrikesbalansen kommersannolikt att ge ett negativt bidrag till totalproduktionen. Trots vissdepreciering av pundet är konkurrenskraften fortfarande svag. Någon avgörandekonkurrenskraftförbättring kan inte förutses, med nuvarande växelkurs. Därmedfortsätter den utlandskonkurrerande sektorn att dämpa tillväxten. Dessutomtorde importen komma att öka. Denna utveckling ger sannolikt ett underskott ihandelsbalansen. -0,5 -0,5 -0,5 1 3/4 ' Förändring som procentav föregående års BNP. Den nedåtgående trenden iden danska konjunkturcykeln bröts under loppet av 1981. Ökningar, om än små,noterades för den samlade efterfrågan och för den totala produktionen.Samtidigt fortsatte tillbakagången i bostadsbyggande och investeringar, därutvecklingen förutom av den låga aktivitetsnivån påverkades av ränte- ochkreditvillkoren. Inflationen låg i ärstaktpä 15 ä . Genomslaget från importpriserna kulmineradeunder våren. Den lägre ökningstakten avlöstes av ensnabbare så att ökningen för året som helhet beräknas till . gjordes avtalsenliga prisjusteringar på lönerna. prisökningarna och de justerade beskattningsreglerna halett till en betydande nedgångi de disponibla realinkomsterna - för kollektivanställda och pensionärer med ca4%, för tjänstemän med någon procentenhet mindre.Den privata konsumtionen försvagades emellertid inte i motsvarande mån.Den samlade inhemska efterfrågan låg på en lägre nivä I gengäld kännetecknadesexporten av en fortsatt uppåtgående trend. Exporten har varit den mest expansiva delen i den privata efterfrågan under desenaste 18 månaderna. Bytesbalansenssaldo stärktes 1980 bl. a. till följd av de stabiliseringspolitiska åtgärderna1979 och 1980. En betydande real anpassning skedde under 1980.Oljeprishöjningarna fick helt bäras av konsumenterna, som även fick känna avandra avgiftshöjningar. Förbättringen av handelsbalansen torde haupphört under loppet av 1981 dels därför att bytesförhållandet försämradesytterligare 1981, dels därför att importen började öka under det årets senaredel. En tung negativ post på bytesbalansen var räntebetalningarna på denökande statliga utlandsskulden. Nettoräntorna, som uppgick till ,beräknas ha stigit med ca 3 miljarder 1981.Bytesbalansunderskottet, som 1980 motsvarade av BNP, kunde ändåreduceras tiU motsvarande 3,avBNP 1981. Den totala produktionen började öka motslutet av 1981 men för året som helhettorde en minskning pä bortåt I % ha inträffat. Arbetslösheten förblevdärmed på en hög nivå, mätt som andel av landets arbetsstyrka . Konjunklurförloppeti väntas generellt ha vänt uppåt , vilket börinnebära att exportutsiklerna för de danska förelagen stärks under loppet av 1982.Den nominella löneutvecklingen för 1982 förutses bli snabbare än i Qol, inklusive de s.k. dyrtidsportioner som väntas faUa ut under första halvåret.LO-kollektivets timförtjänst beräknas stiga jämfört 1981.Dessutom antas löneglidningen förbli snabb. Vidare dras lönekostnaderna upp av besluten om höjda arbetsgivaravgifter. Den samlade bilden över lönekostnaderna innebär att konkurrenskraften försämras 1982. Mot detta balanserar en väntad pro duktivitetsförbättring och de konkurrensfördelar som följer på kursjuste ringen inom EMS. Sammantagetförutses exporten öka med 1982, eller i ungefär samma takt som . De utifrån kommandeinflationsimpulserna förutses avta Uksom ökningstakten förlantbrukspriserna. Konsumentpriserna torde därmed stiga mindre än 1981 menändå med och leda till att tvä dyrtidsportioner faller ut . Såväl löntagare som pensionärerkan därför vänta ett omslag till enförbättrad realinkomst, som blir mest märkbar för pensionärerna, dä dessa färskattelättnader . De mänga ändringar, som görs i skattesystemet t. ex. för bostadsrätts-och andelslägenheter kan emellertiddämpa konsumtionsefterfrågan. Sparandet har avtagit något 4 1981182. Prop.1981/82:100 50 och ett uppdämt köpbehov efter deför konsumenterna svaga kan göra sig gällande. Kompensationen till detstoraantalet arbetslösa är indexreglerad. Sammantaget väntas den privata konsumtionen, trotsde skatte- och avgiftshöjningar som beslöts om gradvistillta och som helhet innebära ett omslag ökning på . Den emotseddaförbättringen i de disponibla realinkomsterna kan ge utslag ocksåi en ökad bostadsefterfrågan. Men med tanke pä att osäkerheten är stor, bl.a. när det gäller de framtidaboendekostnaderna kan man inte vänta någonmer betydande uppgång för igångsättningen av nya bostäder. Förbostadsinvesteringarna som helhet väntas inte heller någon tillväxt. Näringslivets olikabranscher företer en splittrad bild vad gäller investeringarna. Det höga ränteläget bådeinternationellt och i har sannoliktdämpat företagens benägenhet att investera. Den under loppet av 1981 allt svagare efterfrågan utomlands och denfortsatt svaga trenden på hemmamarknaden bör ha verkat i samma riktning.Investeringarna har totalt sett minskatunder fyra av de fem närmast föregående åren. Investeringarna i de danska gas-och oljefälten i har samfidigt ökat i betydelse och kommer att vägaännu tyngre i den totala investeringsbilden . De skattelättnader, som sattes in 1981 i avsikt att främjanäringslivets investeringar harförlängts till utgången av 1983. Dessa väntas stödja återhämtningen påinvesteringssidan. Sammantagetförutses den privata sektorns konsumtion och investeringar slå om i en motslutet av 1982 relafivt kraftig uppgång. Den inhemska efterfrågan fårdessutom impulser från den offentliga sektorn, där tillväxttakten förkonsumtionen planeras bli ungefär lika stor som 1981, eller ca 2,. Underskottetpä de samlade offentliga budgetarna - en följd av dels den konjunkturelltbetingade svagare inkomstbasen, dels av bl.a. ökade utgifterför de arbetslösa samt stigande räntekostnader för statsskulden -torde vidgas ytterligare 1982 och ge en expansivfinanspolifisk effekt. Den tecknadeutvecklingen för den inhemska aktiviteten bör ge utslag i ett relafivt kraftigtimportomslag, särskilt som lagren sannolikt behöver byggas upp igen ochökad konsumtion av energi bör följa med den tilltagande akfiviteten.Oljeproduktionen vid beräknas emellertid kunna täcka den danskamerefterfrågan och möjligen räcka till för export. Varu- och tjänstebalansen kan komma att visa överskott också 1982.Samtidigt torde försämringen i bytesförhållandet, och1981, vändas till en för året som helhet svag förbättring. Men med fortsatt ökade ränteutbetalningar på statensutlandsupplåning pekar bytesbalansprognosenmot ett underskott motsvarande av BNP. Landets samlade produkfion,BNP, förutses öka med . I denna relativt starka ökningstakt ryms en markant nedgång under loppet av 1980, varför ökningensker från en låg nivä. Vidare ingår ett väsentligt bidrag från Bilaga 1.1 Preliminärnationalbudget 51 aktiviteterna i olje- och gassektorn, därinvesteringarna väntas kulminera . Läget pä arbetsmarknaden tordeförbli prekärt. fälldes regeringens förslag om bl. a. ensysselsättningsskapande plan resp. om tillförsel av riskvilligt kapital till näringslivet genom att pensionsfonderoch livförsäkringsbolag skulle tvingas avsätta en del av sina åriiga vinster.Det förra förslaget avsågs skapa 50000 arbetstillfällen per är i den offentligasektorn. Detta skulle väsentligt öka lönekostnaderna somarbetslöshetsunderstöden skulle dra mindre. -13,7 -15,5 ' Förändring som procent av BNP för föregåendeår. Säväl 1979 som 1980 stegexporten med . Bakom denna expan-. sion låg dels relativtgynnsamma konkurrensläge, dels den ökade försäljningen till . Motslutet av 1980 mattades fillväxttakten för exporten. Konjunkturutvecklingen ide västliga industriländerna gav inte någon draghjälp till den finskaexportnäringen, särskilt skogsindustrin. Metallindustrin fick dock levereraväsentligt ökade kvantiteter till . Trots en betydande ökning avexporten till , i volym, tycks exportuppgängen som helhetha stannat vid 1981. För importen, som steg i volym åren 1979 och1980, registrerades ett omslag till en under loppet av 1981 allt mer markeradminskning. Mest sjönk införseln av råolja och andra råvaror.Väridsmark-nadsprisernas dämpning balanserades delvis av dollarns appreciering.Importpriserna mätt i finska mark steg med några procentenheter mer änexportpriserna. Den allt mer positivatrenden för tjänsteexporten, främst vad gäller byggentreprenader, motvägdes avde ökade räntebetalningarna på statens ufiändska skuld. Bytesbalansen stärktesför men ett under-skoft på ca 3 miljarder , motsvarande ca1,av BNP, registrerades ändå. Den vikande aktivitetenutomlands fick efterhand äterverkningar i . Den och1980 brett förankrade tillväxten mattades därför mot slutet av 1981.Investeringarna stagnerade praktiskt taget. Hushällens konsumtion stödde intelängre produktionen i lika hög grad. Industriproduktionens ökning stannade vidca 2,1981. 1981/82:100 52 antogs entvåårig inkomstpolilisk uppgörelse som gäller . första år stiger den nominella förtjänsten med . Men med denbestående tvåsiffriga inflationstakten torde de realt disponiblainkomsterna ha ökat bara marginellt, dvs ungefär som . Totalproduktionen, BNP, ser visserligen ut attha ökat med från 1980 till 1981 mentillväxten blev svagare under loppet av 1981. Den dåliga skörden drog ned takten. Sysselsättningen förbättrades under de goda tillväxtåren 1979 och 1980 så att arbetslöshetsandelen understeg . Men med den under loppet av fjolåret vikande aktiviteten försämrades syssel sättningsläget åter. Under det framförliggandeåret väntas konjunkturen bli mer uppåtriktad i de västliga industriländerna.Efterfrågan frän bör därför efter hand stödja exporten. Itillväxttakten för den totala exporten, i intervallet 2,5 ä 3,1982, ryms ettmarkant omslag för leveranserna till statshan-delsländerna. Östhandeln, somtill största delen sker via långa kontrakt, väntas inte leda till någonsärskilt omfattande kompensationsutförsel . Detta hämmar främstmetallindustrin. Skogsnäringen däremot torde gynnas av bl.a. den relativt lågalagernivån i Väst. Med ökad produktionskapacitet hos pappersindustrin,investeringarna steg med i volym 1979 och 1980, kan man vänta ökadeexportansträngningar från denna bransch. relativa priskonkurrensförmåga seremellertid ut att försvagas; 1981 med varav ca 5procentenheter kan tillskrivas revalveringen av den finska marken. En ytterligare försämring av konkurrensförmågan an tas uppkomma . De inhemskatillväxtförutsättningarna torde bli svaga. Marginellt stöd förutses från denprivata konsumtionen. Investeringarna på den privata sidan, vilka steg mednästan i volym under de tre åren 1979-1981, beräknas minska. Frisläppandetav investerings-, export- och konjunktur-depositionerna väntas något motverkanedgången. De konjunkturpolitiska depositionerna, som värderas till avföretagens investeringar, kommer att återbetalas till företagen under våren1982.1 samma riktning verkar de lättnader i penningpolitiken som tillkom våren1981 och antas förbli i kraft . En selektiv investerings-skatt togs ut under merparten av1981 för att dämpa överhettningen. En temporär uppgång är åter att vänta underinnevarande vinterhalvår i samband med att investeringsskatten slopats. För1982 som helhet torde husbyggnationen ändå minska som en reflex av den dämpadeefterfrågan frän hushållen samt av den höga räntenivån. Den offentligaverksamheten antas bli ungefär lika expansiv som under de två närmastföregående åren. Volymmässigt tordeimporten minska också 1982 men inte lika mycket som , däkonsumtionen av utländsk energi stabiliserades Bilaga1.1 Preliminär nationalbudget 53 pä en lägre nivå. Importbilden för 1982innehåller en påbörjad uppgång i takt med att den inhemskaproduktionen tilltar. Handelsbalansen bör medden ovan skisserade utvecklingen bli positiv 1982. Bytesförhållandet förutsesbli i stort sett oförändrat. Den externa balansen kan därmed stärkas totaltsett till i stort sett jämvikt. Det ökade nettoöverskottet pä tjänsteexportentorde motvägas av stigande ränteutbetalningar. Mätt som andel av BNP harstatens utlandsskuld minskat till och beräknas ligga kvar pä denna nivä.Staten avser att finansiera ca hälften av budgetunderskottet 1982 medlångfristig upplåning utomlands. De utifrån kommandeprisimpulserna väntas avta . Trots ett bestående relativt starktinhemskt pristryck väntas inflationen stanna vid 9 ä 1982. De realtdisponibla inkomsterna förutses öka med och ge upphov till en ungefärlika snabb tillväxttakt i den privata konsumtionen. Lönerna ökar enligt dettvååriga löneavtalet klart långsammare än 1981. förbättras emellertidpensionerna liksom vissa andra socialförsäkringsförmåner. Lättnaderna förkonsumtionskrediter, vilka infördes kan komma att stödjahushållens inköp. Den stimulans till köp av främst varaktiga konsumtionsvarordetta kan ge, balanseras i viss män av att efterfrågan på dessa varor kanförmodas ha bUvit väl fillgodosedd 1979 och 1980, dä en ökning pä 21,i volymnoterades här. Den statliga budgetenutgjorde en stimulans till efterfrågan under hela det nu passeradekonjunkturuppsvinget. skedde ett omslag i åtstramande riktning. 1982väntas sammantaget en stimulans till efterfrågan. Den offentliga sektorns stödtill den samladeproduktionstillväxten beräknas motsvara av BNP. Totalproduktionenantas öka ungefär i samma takt som 1981, eller med ca 1,. TUlväxten tordeförbli långsam under årets första del och accelerera under andra halvåret.Läget på arbetsmarknaden försämras sannolikt . Antalet lediga platserär vikande. stiger antalet friställda liksom antalet med förkortadarbetsvecka. Tillskottet till arbetskraften väntas till stor delhärröra från återflyttningen frän . Samhällets ökade insatser till stödför sysselsättningen torde bli selektiva med utbildning som ett viktigt inslag. ' Förändring som procent BNP . Prop.1981/82:100 54 Den norska ekonominpräglades av snabba pris- och kostnadsökningar under inledningen av 1981. Inklusivehöjningarna under inkomstuppgörelsen beräknas lönekostnaderna hastigit med . Prisökningarna böljade accelerera mot slutet av 1980.Utvecklingen var i mycket en effekt av dels omläggningen tillindirekta skatter, dels att vissa subsidier togs bort. Årstakten ikonsumentprisledet uppmättes till 15 ä 16%under våren 1981, men avtog under årets senare del, då de utländskaprisimpulserna försvagades. Det prisstopp, som infördes att gälla året ut, ingick i ett paket avekonomisk-politiska åtgärder avsedda att dämpa inflationstakten och därmed förhindra att löneavtaletsprisklausul utlöstes. Sparandetförefaller att ha utgjort en buffert i utvecklingen av den privatakonsumtionen, där ökningstakten likväl dämpades något 1981 jämfört medåret . Konkurrensläget,mätt som lönekostnad per producerad enhet, ser ut att ha försvagats någotefter en marginell förbättring 1980.1 kombination med den svagautlandsefterfrågan, ledde detta till att den norska varuexporten minskade med . Industriproduktionenser sammantaget ut att ha fallit med någonprocent 1981. Den del av industrin som säljer till olje- och sjöfartssektorerna torde emellertid ha registrerat framgångar,investeringarna ökade kraftigt. Denoffentliga sektorns bidrag tillefterfrågan härrörde helt från konsumtions- och transfereringssidan. Varuimportenutvecklades svagare än vad det tidigare fanns anledning att anta. Enbetydande del av efterfrågan ser ut att ha klarats av genom att dra på lagren.Vidare föll importen av råolja markant, då övergången från reimporterad till direkt ilandföring avnorsk olja har skett snabbare än väntat.Denna övergäng har medfört en motsvarande lägre räol-jeexport. Dengynnsamma utvecklingen frän 1980 i bytesförhållande var inte lika markant men gav enfortsatt förbättring pä . Denexterna balansen stärktes därmed ytterligare , trots att nettotransfereringarna belastade bytesbalansenännu mer negafivt än 1980. Bytesbalansöverskottetmätt som andel av BNP steg från 1,1980 till ca 2,1981. Även omutvecklingen såväl 1980 som 1981 var relativt svag fortsatte sysselsättningenatt öka. Arbetsmarknaden karakteriserades av betydande såvälregionala som yrkesmässiga obalanser och andelen arbetslösa steg till ca 2%.Den totala produktionen stagnerade 1981. Med 1982 bör dennorska ekonpmin få draghjälp utifrån. De traditionella exportprodukterna -metaller samt produkter inom den kemiska- och träförädUngsbranschen - efterfrågastidigt i en uppgängsfas. Detta kan förstärkasav att lagren generellt sett är neddragna. Den nytillträddaregeringen presenterade en omfördelning av budgetsaldot för1982. Nettoeffekten ser dock ut att bli en mindre expansiv finanspolitik än1981. Investeringarna dras ned också 1982 både i kommu- nerna och över den stafiiga budgeten. För attskapa utrymme för skattelättnader föresläs nedskärningar på budgetensutgiftssida, främst vad gäller transfereringarna till privatpersoner.Barnfamiljer och pensionärer kompenseras för de ökade avgifter som kommer atttas ut för offenfiig service. Skattelättnader pä sammantaget ca föreslås med sparstimulerande åtgärder. Ytterligarelättnader aviseras för näringsUvet. Kreditpolitiken förs i princip vidare, bla med direkt reglering av 3/4 av kredittillförseln till kommunerna. För attundvika en aUt för stark likviditetstillväxt i hushållssektorn behålls ramarnaför bankernas utlåning till denna grupp. I syfte att suga upp den ökadelikviditeten från hushållen, emitteras ett sparobligationslån istorleksordningen I miljard norska kr. En ökad del av bostadsfinansieringenskall i fortsättningen gå via de privata bankerna. Med lägreinfiationsimpulser från omvärlden torde konsumentprisernas ökningstakt avtaunder 1982. Dessutom äröverhänget väsentligt mindre än vid årsskiftet1980/81. De framlagda skattesänkningarna kan bidra till återhållsamma lönekravi den avtalsrörelse som börjar i vår. Frågan är dock om inte trots dettatappar konkurrenskraft också 1982. Exportprognoserna indikerar lägreökningstakter än de för marknadstillväxten hos handelspartners.Produktionen av olja och gas har nått en hög nivä. Exporten därav drar inungefär 1/3 av det samlade exportvärdet. Produktionen motsvarar i värde avBNP. Trots att produktionsprognosen för sektorn 1981 har justerats ned gerutbyggnaden av oljesektorn betydande tillväxtimpulser till den norska ekonomin.Sammantaget förutses exportvolymen stagnera 1982. Men denna bleka totalbildrymmer pä vanligt sätt en säkerhetsmarginal för oljeutvinningen. Stimulanser till dentraditionella industrin kan komma via den ändrade företagsbeskattningen och desänkta investeringsavgifterna. Med bättre avsättningsmöjligheter bör produktionsökningensprida sig till allt fler branscher. Investeringarna torde ändå sammantagetkomma att visa en svag utveckling. Sjöfarten utgör en markant avvikelse fränden generella trenden. Även om utfallet avinkomstuppgörelsen 1982 är okänd torde det inte finnas utrymme för någonegenfiig realinkomslökning. man vidare att skattelättnaderna balanserasdels av höjda sociala egenavgifter, dels av sparsfimulanser, blir det enfortsatt blygsam tillväxt i den privata konsumtionen 1982. Den totala inhemskaefterfrågan torde ändå stärkas under loppet av året och resultera i ettbetydande omslag i importen, snabbast för utrustning och tjänster tUloljeutvinning samt fartyg och oljeborrningsplatt-formar. Lägre ökningstakter än1981 förutses för såväl export- som importpriserna. Dämpningen antas bli mestmarkerad i exportprisledet. Den externa balansen torde ändå bli fortsattpositiv. Överskottet pä handels- och varu-balansen kan dock knappast bU likastort som 1981. Prop.1981/82:100 56 underskottet på räntor och transfereringar bliungefär Uka stort som 1981. En starkare utveckling än 1981 väntas för deninhemska efterfrågan av varor och tjänster. Omslaget till en lageruppbyggnadantas väga tungt. Bruttonationalprodukten väntas totalt sett stagnera, främstför att oljeproduktionen blir lägre. Läget pä arbetsmarknaden torde ändå bli istort sett oförändrat mätt som andel arbetslösa. Selektivaarbetsmarknadsinsatser aviseras i form av utbildning och förbättradarbetsförmedling. -2,2 BNP (exkl. olja och sjöfart) ' Förändring som procent av BNP för föregåendeår. Utvecklingen av varuexporten 1981 Den svenska varuexportenförsvagades avsevärt . Den totala exportvolymen nådde en toppunktförsta kvartalet 1980 men föll sedan tillbaka med hela 8 1/' till sammakvartal 1981. Den totala exportvolymen fortsatte att sjunka andra kvartalet1981 men synes därefter ha ökat något. På helårsbasis beräknas den totalavaruexporten ha varit ungefär oförändrad i fasta priser.För exporten av bearbetade varor till OECD-området blev volymminskningen förhållandevis kraftig eller frän andra halvåret 1980.Detta innebar en marknadsandelsförlust för sådan export med 1 ä I 1/. Enytterligare minskning av marknadsdelarna för exporten av bearbetade varorsynes ha kommit till stånd . Andelsförlusterna kanhuvudsakligen föras tillbaka pä en påtaglig ökning av de svenska relativaexportpriserna (se tabell 3:1). Växelkursutvecklingenunder och 1981 har delvis bidragit till försvagningen av den svenskakonkurrenskraften. till samma månad 1981 apprecierades densvenska kronan i förhållande till de viktigare industriländernas valutor meddrygt mätt med hänsyn till ländernas betydelse som konkurrenter till svenskexport. 1 förhållande till EMS-valutorna" apprecierades den svenska kronanmed . deprecierades kronan med drygt 21%gentemot USA-dollarn och med gentemot den japanska valutan. Iförhållande till pundet och schweizerfrancen samt gentemot de norska och finskavalutorna förändrades den svenska kronan i förhållandevis liten utsträckning.Växelkursförändringarna innebar att konkurrenskraft försvagadesavsevärt gentemot de till EMS-anslutna länderna. Detta drabbade framför alltden svenska verkstadsindustrin eftersom exporten frän denna sektor iförhållandevis hög grad konkurrerar med produktionen inom EG-området, isynnerhet .