prop · G503118 · 1981-12-31 00:00:00 — Mot bakgrund avtidigare redovisning kan dock följande sägas. Sjukvårdskostnader,försäkringskostnader och kostnader för all med olika medel bistå skadademänniskor så att de får arbete är stora poster i samhällets gemensammakostnader för all la hand om människor som lider av arbelsbefingad ohälsa.Behovel av statligt slöd liU arbelsmiljöinvesteringar bör ses från denutgångspunkten - oavsett om del är kommun, landsting eller stal som täcker degemensamma kostnaderna. Arbetsmiljönanpassas successivt av förelag, myndigheter, organisationer och andraarbetsgivare till de krav som samhället genom arbelarskyddsslyrelsen läggerfasl i föreskrifter utfärdade med stöd av arbetarmil-jölagen. Det finns fåkända fall där erforderliga förbättringar av arbetsmiljön har bedömts såkrävande all de, om de genomfördes, skulle äventyra förelagels existens. Detekonomiska slöd till förbättring av arbetsmiljön, som samhället givit lill förelag, har naturligtvis underlättat omställning ochanpassning. Det har bl.a. bidragit lill all intresset ökat för investeringar isyfte all förbättra arbetsmiljön. Endast i enstaka faU torde dock ekonomisktstöd från samhällets sida ha haft sådan betydelse att det gjort all förändringaröver huvud laget kunnat genomföras. Bedömningenav behovet av stafiigt slöd till mindre och medelstora förelag förinvesteringar i arbelsmiljöförbällrande syfte utmynnar i följande slutsatser. Det finns inle övertygande skälför ell särskill stafiigt ekonomiskt stöd till arbetsmiljöinvesteringar imindre och medelstora företag. Att skapa godaproduktionsbetingelser för ett förelag inbegriper att skapa en god arbetsmiljö.Del är i första hand inom förelaget som en avvägning kan göras mellan insatsersom bidrar till ökad produktivitet genom att arbetsmiljön förbättras och andrainsatser. Företagensbehov av kapital för förändringar tillgodoses i vissa fall och i vissutsträckning genom stafiigt ekonomiskt slöd i form av bt. a. bidrag, förmånligalån, eller skattelättnader. Del statliga ekonomiska stöd somarbetsmarknadspoUliska, regionalpolitiska eUer näringspolifiska skäl kan utgåtUl företag kan i regel utnyttjas även för investeringar vars huvudsyfte är allförbättra arbetsmiljön, utan alt de regler som i övrigi gäller för utnyttjandetsätts ur spel. Såväl slödadminislrerande organ som förelag kan emellertidbehöva informeras om att delta är möjligt. Prop.1981/82:118 165 Detkan finnas områden där ekonomiskt slöd från samhällets sida till företagen kan vara befogat för att snabbi få lill stånd en angelägen standardhöjning av arbetsmiljön, l.ex. i samband med all arbelarskyddsverkel i föreskrifter skärper kraven på hur arbetsmiljön skall vara ordnad. a. av all en skärpning av de arbetshygieniska gränsvärdena träddei kraft den , har utredningen övervägt om det finns skäl all frånsamhällets sida ge tUlfälligl ekonomiskt stöd för att underlätta genomförandetav arbetsmiljöförbättrande åtgärder , särskilt åtgärderför all genom luflrening och luflutsugning skydda de arbetande i bl. a.melallsmältverk, målningsverksläder och sågverk frän kemiska hälsorisker.Utredningen har dock avstått frän att föra fram förslag om sådant slöd. Arbetsgivare och arbetstagareskaU enligl arbelsmiljölagen samverka för att åstadkomma en god arbetsmiljö. Dåett förelag tillgodoser sitt kapitalbehov genom all ta offentliga medel ianspråk, bör företrädare för arbetstagarna i företagel därför ha möjlighet attframföra sin mening om investeringarna som medlen skall användas till, så kan ingå i underlaget för beslut. Arbetsgivares och arbetstagareskunskaper om arbelsmiljörisker och skyddsåtgärder är av slor betydelse förvilken arbetsmiljö de skapar. Kunskaperna i arbelsmiljöfrågor är som tidigarenämnts ofta bristfälliga i de mindre företagen. Många mindre företag har svårtall följa den tekniska utvecklingen på arbelsmiljöområdet. Delvis beror dettapå att de inle nås av information om tekniska lösningar på arbetsmiljöproblem,delvis på all de kan ha svårt alt tUlgodogöra sig befintlig information, delvisockså på att småföretagsanpassade tekniska lösningar på arbelsmiljöproblemibland saknas. Utbildning, informationoch rådgivning fiU mindre och medelstora företag liksom utbyggnad avförelagshälsovården lill att omfatta även dessa företag har stor betydelse förhur arbetsmiljön är i förelagen. Motdenna bakgrand föreslår utredningen att åtgärder vidtas föralt via befintliga arbetsmarknadspolitiska, regionalpolitiska ochnäringspolifiska statliga stödformer främja investeringar som helt eller delvisavser arbelsmiljöförbältringar saml attdet regleras i vilka former de organ som administrerar samhälleligt stöd tillföretag skall ta del av arbetstagaraas mening, då förelaget tillgodoser sittkapitalbehov genom offentliga medel. Åtgärderför att via befintliga former för statligt stöd till företag främjaarbetsmiöförbättringar Detfinns skäl att för de företag som kan utnyttja de former för statligt stöd somfrämst lorde kunna utnyttjas för att främja arbelsmiljöförbättring- 1981/82:118 166 aroch för de slödadminislrerande organen framhäva möjligheterna all utnyttja debefintliga stödformerna. Därför föreslås, all det skrivs in i de författningarsom reglerar de olika stödformerna att de utöver användning för redanpreciserade syften också kan användas för åtgärder som helt eller delvis avsermiljöförbättringar. Sådanprecisering föreslås på lämpligt sätl göras i författningar som reglerarstatligt ekonomiskt stöd lill företag, där stödets ändamål inle är alltförallmänt formulerat. Behövliga författningsändringar bör träda i kraft senastden . Föralt yllerligare understryka alt de olika stödformerna kan användas förinvesteringar som helt eller delvis avser arbetsmiljöförbätlringar bör dessutomvissa åtgärder vidtas för all informera intressenterna härom. Möjligheterna attockså för arbetsmiljöförbätlringar utnyttja existerande former för stafiigtfinansieringsstöd bör sålunda framgå i information och upplysningar om slödfill förelagen som de olika slödadminislrerande organen bedriver.Yrkesinspekfionen, den kommunala tillsynens och företagshälsovårdens personal,bransch- och näringslivsorganisationer, fackliga organisationer saml andraföretagsrådgivande organ bör också informeras, så att de i sina kontakter medförelagen kan visa på de möjligheter att finansiera arbetsmiljöförbätlringarsom samhället erbjuder. Dehandläggande tjänstemännen vid de slödadminislrerande organen bör dessutomgenom utbildning och information ges vidare insikter i arbetsmiljöfrågor.Utbildningen bör bl.a. syfta till att tjänstemännen bättre skall uppmärksammakonsekvenserna för arbetsmiljön av olika investeringar samt alt tUlfredsställandearbetsmiljö i ett företag kan vara en väsentlig del av godaproduktionsbetingelser. Del bör ankomma på arbetarskyddsstyrelsen alt fillseall arbetsmiljöfrågorna uppmärksammas på ett tiltfredsstäUande säll iutbildningen av personal vid de slödadminislrerande organen. Någon ny organisationbehöver inte byggas upp med anledning av dessa förslag, eftersom redanexisterande organ föratsätts handlägga ärendena. Utbildning, information ochadministration föratsätts finansieras inom ramen för befintlig verksamhet vidberörda organ. Del förutsätts också att den ökade efterfrågan på medel förinvesteringar med arbetsmiljöförbätlrande syfte, som de föreslagnainformationsåtgärderna kan leda till, får läckas inom ramen för de ekonomiskaresurser som samhället ändå genom olika stödformer ställer liU företagensförfogande. Arbetstagarnasinflytande vid samhällsstöd till företagens investeringar Somtidigare framhållits är del oftast i samband med åtgärder som höjereffektiviteten och stimulerar produktionen som arbelsmiljöförbältringar uppnås.Del är därmed svårt - för all inle säga omöjligt alt särskilja enarbetsmiljöförbällring från andra förbällringar av produklionsbelingel- Prop.1981/82:118 167 serna.Arbetsmiljön vid ett förfetag präglas av beslut om hur de resurser företagetförfogas över bäst kan användas för att utveckla verksamheten. Avvägningarnamellan insatser som bidrar till ökad produktivitet genom att arbetsmiljönförbättras och andra insatser görs bäst inom företagen. Arbetstagarna har genomlagstiftning om medbestämmande i arbetslivet och om slyrelserepresenlalion förde anställda filtförsäkrats inblick i hur verksamheten utvecklasprodukfionsmässigl och ekonomiskt. Arbetsgivaren är dessutom skyldig att påeget initiativ förhandla med företrädare för de anställda inför viktigareförändringar av verksamheten. De organ som administrerarstafiigt stöd fill företagen behöver känna lill de bedömningar av investeringarm. m. som görs inom ett företag, då del söker få offentliga medel för att fillgodosesitt kapitalbehov. Det är därför naturligt, om de organ som handläggersamhäUeligt stöd till företagens investeringar underrättar sig omarbetslagarnas syn på de förändringar i produktionsprocessen m.m. som enarbetsgivare kan vilja göra med slöd från samhällets sida. Underlaget för altbedöma bl.a. investeringarnas konsekvenser för arbetsmiljön kan därigenom blifylligare. Från fackligt håll har framförts att företrädare för de anställdainle alllid bereds möjlighet att föra fram sin mening då företagel ansöker omsamhäUeligt stöd. Del kan därför vara befogat att del uttryckligen regleras iförfattning alt ansökan om samhällsstöd tiU förelagens investeringar allfidskall innehålla yttrande från företrädare för berörda arbetsgivare. Detfackliga inflytandet på frågor om statligt arbetsmarknadsstöd har, som tidigarevisals, reglerats (prop. 1980/81:126, AU 1980/81:21, rskr 1980/81:404).1 förordningen (1965:667) med instraklion för arbetsmarknadsverket har sålundainförts regeln, att innan elt ärende om samhällsstöd till arbetsgivare avgörs,skall berörda arbetslagarorganisafioner ha beretts tillfäUe all avge yttrande.Vidare har särskilda former föreskrivits för avgörande av ärenden, där enarbetstagarorganisation har avstyrkt en ansökan om samhäUsslöd eller där delfinns särskilda skäl tiU det. Med berörda arbetstagarorganisationer avsesenligt förarbetena i övervägande antalet fall den eller dearbetstagarorganisationer som är part i kollektivavtal på arbetsplatsen. Omföretagel inte är bundet av kollektivavtal bör det vara den eller dearbetstagarorganisationer som har ingått del representa-fiva koUekfivavlaletinom branschen eller avtalsområdet i fråga. Motsvarande regler omfackligt inflytande bör enligl utredningens mening gäUa även beträffandesamhällsstöd till företagsinvesleringar som administreras av andra organ änarbetsmarknadsverket. Därför föreslås all sådana regler införs iinstruktionerna för statens industriverk, de regionala utvecklingsfonderna,lanlbraksslyrelsen, lanlbraksnämnderna, Nortlands-fonden och statens lånenämndför den mindre skeppsfarten. Det kan då vara lämpligt att ange för vilkastödformer reglerna gäller. enkelt säll att se till all yttrande från deanställdas företrädare ingär i underiagel för beslut om samhälleligt slöd kanvara alt protokoll från förhandling enligt 1981/82:118 168 medbestämmandelagenbUäggs företagets ansökan om slöd. Del torde därför inte vara lämpligt vid enförfattningsreglering att begränsa yttrandet och därmed beslutsunderlaget tillatt avse enbart miljökonsekvenser av planerade åtgärder. Utredningen bedömeratt förändringar bör träda i kraft . Även om regleringav fackligt infiylande över samhällsstöd här föreslås infört endast för vissaorgan, ulgår utredningen från alt också andra samhälleliga organ - exempelvisIndustrifonden, Invesleringsbank, AB Industrikredil och Styrelsen förleknisk utveckling ser liU att de anstäUdas fackliga företrädare beredsfillfälle all yttra sig i ärenden om samhällsstöd tiU företagens investeringar. avde sakkunniga och samt experterna . Videlar utredarens uppfattning om betydelsen av fackligt inflytande i samband medarbelsmiljöinvesteringar. I den arbelsrältsliga lagsfiftningen på områdetregleras också inflytandefrågorna utförligt. Det är med hänsyn härtiU naturligtalt ell organ som handlägger samhälleligt slöd till förelagen undertätlar sigom arbetstagarnas syn på investeringar ur arbelsmiljösynpunkt. Moldenna bakgrund finns det, enligl vår mening, ingen anledning all särskillförfallningsreglera frågan om fackligt yttrande lill den rad myndigheter somhandlägger ärenden om samhällsstöd tiU företag. Om en författningsregleringändå måste anses behövlig borde frågan för övrigi prövas i elt sammanhang dåfrägor om inhämtande av yttranden från fackliga organisationer i stödärendenövervägs mer samlat. Omförfattningsändringar genomförs på grundval av utredarens överväganden,föratsätter vi att kravet att höra företrädare för de anställda begränsas tillatt gälla enbart investeringars arbetsmiljöaspekter. 1981/82:118 169 Sammanställning av remissyttrandena över betänkandet (Ds A1981:12) om statligt stöd till arbetsmiljöförbättringar Efter remiss har yttrande över belänkandel avgetls avföljande myndigheter och organisationer, nämligen mindreskeppsfarten, lantbruksstyrelsen, (), arbetarskyddsstyrelsen,styrelsen för arbetarskyddsfonden, arbetslivscentrum, statens industriverk(SIND), styrelsen för teknisk utveckling (STU),/on-den för industrieUtutveckUngsarbete (Industrifonden), länsstyrelserna i , ochKopparbergs län. , Utvecklingsfonden i , SHIO Familjeföretagen, (),TCO, LO, (), , och (). Utredningens förslag om arbelsmiljöinvesteringar i små ochmedelstora förelag har allmänt sett fått ett posifivt mottagande. Förslagen omvissa författningsförändringar har dock mötts med tveksamhet från en del remissinstanser.Samtliga remissinstanser har vitsordat utredningens konstaterande att det intefinns något övertygande skäl för ett särskill statligt stöd förarbetsmiljöinvesteringar i de mindre och medelstora företag som berörs avförslagen. Innan remissinstansernas ställning till utredningensdirekta förslag redovisas kan följande synpunkter framförda avarbetarskyddsfonden vara värda att föra fram. Fonden anser att småföretag iallmänhet har svårare för att hanlera arbetsmiljöfrågor än stora förelag inleenbart beroende på ekonomin. Erfarenheten visar all småföretagen många gångarhar svårt all identtfiera och åtgärda arbelsmiljöproblem på ell bra sätl. I delsammanhanget är en väl utbyggd företagshälsovård till stor nytta. Därför ärdel beklagligt all många av de mindre förelagen saknar företagshälsovård. Sellmol den bakgranden finner fonden all del är olyckligt om aviserad indragningav del statliga stödet till företagshälsovården genomförs. Med stor sannoUkhelkommer en sådan nedskärning all drabba små och medelstora företag hårdast. pågår med arbetarskyddsfondens stöd ellutvecklingsarbete för utbyggnad av företagshälsovården inom småförelag. a. varit att genom försöksverksamhel inom detta område pröva former församverkan med landslingen. Projektet kommer att slutrapporteras i slutet av1982. 1981/82:118 170 Utbildning,information och rådgivning i arbelsmiljöfrågor fill mindre och medelstoraförelag anser fonden också vara av slor betydelse. I del sammanhanget kan nämnasall i erhållit anslag frånfonden lill en försöksverksamhet för all små företag inom verkstadsindustrinskall kunna få snabb rådgivning och hjälp vid arbelsmiljöproblem medprodukfionsleknisk anknytning. Erfarenheter från dennaverksamhet kan bli användbara även för småföretag utanför verkstadsindustrin.Fonden stödjer även verksamhet som riktar sig till små och medelstora företag iEskilstuna- och Moraregionen. Utvecklingsfonden i är huvudmanför del ena. Det syftar till all inventera enkla och bra lösningar på vanligaarbelsmiljöproblem inom verkstadsindustrin saml alt därmed hjälpa de små ochmedelstora företagen i all hitta bra tekniska lösningar på sinaarbelsmiljöproblem. Det andra projektet drivs i samarbete mellan OvansiljansHälsovårdscentral och Utvecklingsfonden i . Projektet syftartill all bygga upp en referensanläggning med enkla och bra lösningar på vanligtförekommande arbelsmiljöproblem inom småindustrin samt all ge de mindreföretagen i upptagningsområdet för Ovaniljans Hälsovårds-central i tekniskoch ekonomisk rådgivning i ålgärdsplaneringen. Båda projekten väntas gevärdefulla resultat beträffande samarbelsformer meUan företagshälsovård ochslödadminislrerande organ. Arbelarskyddsfonden stödjer dessutom elt projektsom syftar till att effektivera de regionala skyddsombundens arbele medrådgivning och konkret problemlösning i små företag inom träindustrin ochsnickerier. Detta projekt är kopplat fill arbetslivscenlrams projektArbelsmiljöinriklad småförelags-teknik. Enannan anledning lill småföretagens arbelsmiljöproblem, som utredningen pekarpå, kan enligt fonden vara brist på teknik anpassad för förhållandena i små ochmedelstora förelag. I vissa fall kan det visa sig vara mest ändamålsenligt attfiera småförelag gemensamt löser ett specieUt arbetsmiljöproblem. Exempel pådetla finns l.ex. I delta sammanhang kan ocksånämnas alt erhållit medel frånfonden för att studera arbelsmiljöproblem och åtgärdsförslag i samband medsmåskalig kemikaliehantering. Utredningenkonstaterar att del finns elt anlal statliga stödformer som i praktikenkan användas även för arbetsmiljöinvesteringar. Det kan dock finnas skäl attframföra denna möjlighet för de företag som kan utnyttja stödformerna och förde slödadminislrerande organen. Utredningens förslag att del därför skrivs ini de författningar som reglerar dessa stödformer att de utöver redanpreciserade syften kan användas för arbelsmiljöinvesteringar stöds avflertalet remissinstanser. SIND, SHIO och 1981/82:118 171 mindre skeppsfarten anser dock att förslaget är onödigteftersom de berörda författningarna redan nu är formulerade så att ingethindrar att de används för arbetsmiljöinvesteringar. LRF har vidare framhållitdel önskvärda i att motsvarande ändringar görs i författningar som reglerarstatligt stöd till jordbraksnäringen. Utredningenkonstaterar alt fackligt inflytande om frågor om stadigt arbetsmarknadsstödnyligen har reglerats. I förordningen (1965:667) med instruktion förarbetsmarknadsverket har sålunda införts en regel med följande innebörd. Innanett ärende om samhällsstöd fill arbetsgivare avgörs, skall berördaarbetstagarorganisationer ha beretts liltfäUe all avge yttrande. Vidare harsärskilda former föreskrivits för avgörande av ärenden, där enarbetstagarorganisation har avstyrkt en ansökan om samhällsstöd eller det avandra skäl finns anledning till detta. Motsvaranderegler om fackligt inflytande föreslås nu av utredningen gälla beträffandesamhällsstöd till företagsinvesleringar som administreras av även andra organ.Således föreslås att sådana regler införs i instraktio-nema för statensindustriverk, de regionala utvecklingsfonderna, lanlbraksslyrelsen,lanlbraksnämnderna, Nortlandsfonden och statens mindreskeppsfarten. Det kan enligt utredningen vara lämpligt att ange förvilka stödformer reglerna gäller. enkelt sätt att uppfylla del föreslagnavillkoret är enligl utredningen all yttrande från de anställdas företrädareaUtid ska ingå i beslutsunderlaget. Sådant yttrande kan beslå i alt protokollfrån förhandling enligt medbestämmandelagen biläggs förelagels ansökan om slöd.Vid en författningsreglering torde det därför inte enligt utredningen varalämpligt att begränsa yttrandet och därmed beslutsunderlaget fill att avseenbart arbetsmiljökonsekvenser av planerade åtgärder. har fogals ett särskill yttrande enligt vilket någonför-fattningsreglerig av det det fackliga inflytandet inte bör genomföras eftersomdetta redan regleras i den arbelsrältsliga lagstiftningen. Remissinstansernainstämmer i utredningens uppfattning om betydelsen av fackligt inflytande vidarbelsmiljöinvesteringar. Beträffande författningsreglering av de anställdasinflytande går dock åsikterna isär. Sålunda tillstyrker arbetarskyddsstyrelsen,LO, TCO m.fl. utredningsförslaget medan SIND, SAF, SHIO, AB IndustrikredU,Investeringsbank, Utvecklingsfonden i , m.fi. SIND menar alt utredningens förslag all långivare skall la del avarbetstagares mening vid arbelsmiljöinvesteringar i praktiken förmodligenkommer att visa sig vara meningslöst. Verket föratsätter all anställda iberörda förelag aktivi medverkar och bevakar sina intressen iarbetsmiljöärenden. Dessutom anser verket att det lämnade förslaget ej kan behandlasseparat utan i så fall i ett 1981/82:118 172 störresammanhang vad gäller arbetstagares rättigheter överhuvudtaget iinvesleringsfrågor av olika slag. En författningsreglering av den typ somutredningen föreslår skulle enligl verket dessutom troligen enbart leda lillökad byråkratisering i denna typ av låneärenden. SHIOvill i första hand betona den skillnad som föreligger mellan delarbetsmarknadspoUliska stödet och de i utredningen behandlade stödformerna. Idet senare fallet är det ofta fråga om lån på i del närmaste marknadsmässigavillkor. Graden av slöd är således i många fall mycket liten. Det torde då intevara motiverat att införa särskilda inflytanderegler vid sidan av i. ex.medbestämmandelagens regler. Denföreslagna modellen är klart olämplig enligl SHIO då det gäller företag somsaknar kollektivavtal. Då skall - om man fillämpar de inflytanderegler somgäller för arbetsmarknadspolitiskl stöd - den eller dearbetstagarorganisationer som ingått de representativa koUektivavialen inombranschen ges tiltfälle att yttra sig i frågan. För att detla yttrande intebara skall bli en meningslös formalitet krävs enligt SHIO att ifrågavarandefacklig organisafion ges inblick bl. a. i förelagels ekonomiska förhållanden.Delta synes olämpligt och skulle bryta mot de principer för fackligt inflytandesom finns inskrivna i medbestämmandelagen. I vissa fall skulle ell krav påfackligt yttranden över investeringar bli direkt stötande. Det gäller t. ex.för aktiebolag som drivs som rena familjeförelag där endast familjemedlemmarär verksamma. Landstingsförbundethar inget att invända mot att det i de författningar som reglerar olikastödformer, särskill anges all medlen även kan användas förarbelsmiljöförbältringar, men menar all med hänvisning till frågansprincipiella räckvidd det vore felaktigt alt, med utgångspunkt i utredningensöverväganden, författningsmässigt reglera frågan så att del stödgivandeorganet kan fatta sitt beslut först sedan berörda arbetstagarorganisationergetts tillfälle att yttra sig över ärendet även i annat avseende än tfråga omdess arbetsmiljökonsekvenser. Till skiUnad från utredningen anser förbundetsåledes att krav på att höra företrädare för de anställda bör begränsas tillarbetsmiljökonsekvenserna av en planerad åtgärd. Om det från principiellautgångspunkter skulle anses motiverat med en utvidgad rätt för fackligaorganisationer att yttra sig i ärenden som rör samhällsstöd till företag, börenligt uppfattning denna fråga utredas i särskildordning. SAFanser att elt enkelt säll all ge arbetstagarna på den berörda arbetsplatsenmöjlighet alt yttra sig över den investering för vilken stöd ges i den formenatt protokoUsuldrag från medbestämmandeförhandling, där investeringen ochstödansökan behandlats, bifogas företagets ansökan om stöd. Föreningen anserall detla önskvärda förfarande kan ingå i den förstärkta information liU allaintressenter. En särskild reglering av formema för parters yttrande över justdessa stöd anser föreningen onödig och avstyrker förslaget i denna del. 1981/82:118 173 Somen följd av den föreslagna utvidgade informationen kan man enligt SAF räkna medall avsedda effekter eller förväntade bieffekter av en investering särskillanges i ansökningar om slöd och all arbetslagarna gör sin bedömning därav,vilket då bör framgå av nämnda protokollsutdrag från medbestämmandeförhandling.Dock är del ofta myckel svårt alt särskilja arbetsmiljöeffekler från andraprodukfivilelseffekter av en investering. Även av detla skäl är del enligt SAFföga meningsfullt alt särskilt reglera formerna för parters yttrande över enslödansökan. Förall ytterUgare understryka all de olika stödformerna kan användas förarbetsmiljöförbätlringar bör dessutom enligt utredningen vissa informafionsålgärdervidtas.