prop · G50359 · 1981-12-31 00:00:00 — Det då förordade förfarandetförutsatte att den jämförande granskningen skulle ulföras i samband med detärliga taxeringsarbetet. En sådanordning kan enligt vår mening inte gärna göras generell. Den jämförandegranskningen förutsätter en sammanställning av de periodvisa redovisningarnaför mervärdeskatt för helt beskattningsår och i förekommande fall kompletteradmed de ändringsbeslut som meddelat. Vi föreslår att dennaregistrering av uppgifter om mervärdeskatteredovisningarna genomförs och attspecificerade uppgifter om mervärdeskatteredovisningarna för beskattningsåretför varje skattskyldig las in i en särskild handling som vi betecknar som mervärdeskatteavi.Denna skall Prop.1981/82:59 29 tillställastaxeringsnämnderna för insortering i inkomstdeklarationen. Dessa mervärdeskatteavierkan dock av tidsskäl inte tillhandahållas före utgången av maj månad. Viddenna tidpunkt torde vad gäller enklare deklarationer, taxeringsarbetet oftavara avslutat. Viföreslår därför en annan teknik vad gäller sådana skattskyldiga med inkomst avjordbruksfastighet som har en skattepliktig årsomsättning ej överstigande100000 kr. Dessa skattskyldiga kommer att i fortsättningen tillämpa helärsredovisningoch fär lämna sin mervärdeskattedeklaration först taxeringsåret. Viföreslår att sådan skattskyldig på särskild blankett som biläggsinkomstdeklarationen skall lämna uppgift om sin mervärdeskatteredovisning förbeskattningsåret. Denna uppgift stäms av mot inkomstdeklarationen i samband medgranskningen av denna och därefter på maskinell väg mot den skaltskyldigesinbetalning av mervärdeskatt. En sådan kontrollrutin skulle ge en årligavstämning av mervärdeskatteredovisningarna för drygt 100000 av de totalt400000 lill mervärdeskatt registrerade skattskyldiga. Förövriga skattskyldiga får arbete del av de framställdamervärdeskatteavierna. De kortperiodiska uppgifterna i dessa bör enligt våruppfattning vara av stort värde för inkomsttaxeringen. Dessutom skapasgarantier för att nämnderna får del av de beslul om avvikelser frånredovisningarna som gjort. Viförordar också en mtin enligt vilken automatiskt blir underrättadom vidtagna avvikelser från inkomstdeklarationen. Denna teknik förutsätter attdet på maskinell väg upprättas förteckningar över vidtagna avvikelser av vissstorlek som rör nettointäkten av verksamheter för vilka redovisningsskyldighet tillmervärdeskatt föreligger. Enligtvår uppfattning borde såväl länsstyrelserna som taxeringsnämnderna på dettasätt kunna få del av de beslutsunderlag som ligger till grund för den förstvidtagna beskattningsåtgärden och den skatlskyldige på så sätt befrias frånförfrågningar och utredningar i samma sak från två olika beskattningsorgan. Vimenar dock att mervärdeskatteredovisningarna inte alltid är sä lätta att stämmaav mot inkomstredovisningen. Det kan ifrågasättas om det med den beslutsordningsom gäller för mervärdeskatten kan vara rationellt med årliga avslämningar. Viförordar i stället att avstämningarna generellt skall göras för längreperioder, förslagsvis vart tredje eller fjärde år och utföras avmervärdeskatteenheten. Taxeringsnämndernas verksamhet måste av naturliga skälbegränsas fill det aktuella beskattningsåret. Vihar emellertid funnit att den föreslagna tekniken inte gärna kan vara tillfyllestför de största företagen. Redovisningarna för dessa är i allmänhet såkomplicerade att den enda tänkbara kontrollmetoden måste vara skatterevision.Redan uppbördsbilden för mervärdeskatten motiverar sådana åtgärder. Av destatistiska uppgifter som vi redovisar framgår att knappt 3000 företag medårsomsättning över 20 milj. kr. svarade för inte mindre än 52 procentav den totala mervärdeskatleuppbörden. Viföreslår därför att en kontrollplan läggs fast enligt vilken skalterevisionhos dessa företag skall företas , dvs. under den tidredovisningarna är angripbara för rättelse. Ansvaret för att dessa revisionerkommer till stånd bör enligt vår uppfattning läggas på länsstyrelsernasrevisionsenheter. Revisionerna bör vara integrerade, dvs. omfatta även andraskatter och avgifter. Iavsnitt 9.3 behandlas vad vi betecknat som den spontana kontrollverksamheten.Stora krav mäste ställas på denna verksamhet. 1981/82:59 30 systemetbygger på ett snabbt och korrekt beslutsförfarande hos beskattningsmyndigheterna.Omedelbar ställning måste tas ull begäran om registrering för skattskyldighet.Beskattningsmyndighelerna har vidare alt skyndsamt verkställa återbetalning avöverskjutande ingående skatt. En negativ deklaration kan ses som ett formligtyrkande från den skattskyldiges sida. Bortsett från sådana verksamheter sommedför s. k. teknisk skattskyldighet uppkommer normall en negaliv deklarationförst i samband med en betydande investering av något slag. Vid de utredningarsom i dessa fall måste ulföra tas i sak ställning tillförvärv varom fråga uppkommer även vid en efterföljande inkomsttaxering. Detmåste tillses att utredningarna håller sådan kvalitet att både den skattskyldigeoch taxeringsnämnderna kan lägga dem som grund för bedömningarna vid inkomsttaxeringen. Medden informationsöverföring som vi förordat för den planenliga granskningsverksamhetenskapas också garantier för att de avvikelser från mervärdeskatteredovisningarnasom görs kommer till taxeringsnämnderis kännedom via den föreslagna mervärdeskatteavin.Den spontana kontrollverksamheten måste bedrivas i form avskatterevision. Det är tveksamt om detta institut med nuvarande bestämmelserkan tillgripas redan innan verksamhet påbörjas och innan beslut om registreringskett. Vi föreslår en ändring som gör det möjligt att undersökaförutsättningarna för registrering genom skatterevision. Somett led i registreringskontrollen anser vi att redovisningarna frän nystartadeföretag av någon betydelse måste följas upp i vae fall för del förstaverksamhetsåret mot den årliga självdeklarationen. Lika viktigt är att enmotsvarande ålgärd vidtas vid avregistreringar. 1avsnitt 9.4 behandlar vi uppföljningen av kontrollverksamheten. Vi menar attregistreringen av uppgifterna från mervärdeskattedeklarationer och den utökadebeslutsregistreringen som vi förordat öppnar nya möjligheter att med minskademanuella insatser få fram sammanställningar och redovisningar beträffandekontrollverksamheten och vad som därvid framkommit. Med förhållandevis småinsatser bör det därvid vara möjligt att få fram en kartläggning avkonstaterade feltyper, i vilka branscher ett visst fel är mest frekvent och tillvilken storleksklass de företag hör hos vilka felredovisningar förekommer.Genom sådana uppgifter blir det möjligt att skaffa sig en säker bedömningsgrundför hur skattesystemet fungerar. Det bör vidare vara möjligt att på detta sättfä reda på om förtydligande anvisningar från RSV i viss beskatlningsfråga kanvara erforderliga. Vi menar även att en systematisk uppföljning avkontrollarbetet kan ge besked om oklarheter i skattelagstiftningen och även ivissa fall peka på sådana tillämpningssvårigheter att lagändringar på någonpunkt kan vara motiverade. 1981/82:59 31 Sammanställning av remissyttrandena övermervärdeskatteutredningens betänkande (Ds B 1980:6) Översyn av mervärdeskattendel V Mervärdeskattekontrollen m. m. Remissyttranden har inkommit frän bokföringsnämnden,, , (),generaltullstyrelsen, kammarrätten i , kommerskollegium, samtligalänsstyrelser, lokala skattemyndigheten i fögderi, , Föreningen , (),i , , (). , Svenska revisorsamfundet SRS. Svenska åkeriförbundet.Sveriges bokförings- och revisionsbyråers förbund , , , . och Tfänstemån-nens centralorganisation.Gemensamt yttrande har avgetts av Svenska arbetsgivareförenigen och . LRF har som eget remissyttrande åberopat ett utlåtande avLantbrukarnas skattedelegation. Centralorganisationen SACOISR har hänvisat tillyttrande avgivet av , samhällsvetare och ekonomer har överlämnat yttrande avgivet av . Flertalet remissinstanser betonar behovei av en ökadmervärdeskattekontroll. Kontrollverksamheten är enligt dessa eftersatt och enförändring måste åstadkommas. Utredningens förslag till ambitionsnivåtillstyrks allmänt av remissinstanserna. Åtskilliga har dock framhållit attdenna inte kan uppnås om inte de personella resurserna kraftigt förstärks. Den av utredningen föreslagna uppdelningen avkontrollverksamheten i en spontan och en planmässig kontrollverksamhet har intemött några invändningar. Många remissinstanser betonar att den spontanakontrollverksamheten som skall göras under löpande år och avse ej avslutaderäkenskaper enbart bör ulföras i mervärdeskatteenheternas regi. Dessa enheterbör, enligt vissa remissinstanser, ha egna revisionsresurser så att eventuellautredningar får sådan kvalitet att de kan läggas till grund även för kommandebeslut inom inkomsttaxeringen. Utredningens uppfattning att det i den spontanakontrollverksamheten bör ingå en kontroll av nystartade verksamheter och deskattskyldiga som lämnar negativa deklarationer har inte mött någrainvändningar. I fråga om den planenliga kontrollverksamheten ochutredningens förslag till jämförande granskning är meningarna mycket delade.Åtskilliga menar att en jämförande granskning inte bör göras manuellt. Några avstyrkerjämförande granskning över huvud taget och menar att kontrollob- Prop.1981/82:59 32 jekten bör utväljas maskinellt. Det finns dock en i stortsett entydig och positiv uppfattning då det gäller konlrollmetodiken för deallra största företagen. Flertalet remissinstanser tillstyrker att granskningenav dessa bör ske genom integrerade revisioner utförda i revisionsenheternasregi med sakkunnig hjälp från mervärdeskatleenheterna. Några remissinstanserhar dock framhållit att utredningen överbetonat behovet av revision av dessa.Vissa har också ifrågasatt om det är omsätlningsstorleken som skall avgörakontrollmetoden och om inte urvalet av granskningsobjekt bör styras av ocksåandra förhållanden än mervärdeskatten. Beträffande helårsredovisande jordbrukare har utredningenföreslagit att uppgift om mervärdeskatten införs på J 2-blanketlen på särskildtalong. Den jämförande granskningen görs av taxeringsnämnderna varefter talongensänds till mervärdeskatteenhet. Uppgiften på talongen stämshärefter av maskinellt mot mervärdeskattedeklarationerna. Flertaletremissinstanser har påpekat alt den enkla kontrollen enbart kan ske beträffandeutgående skatt. Vidare har ifrågasatts om det f.n. finns resurser att överhuvud laget göra någon jämförande granskning i taxeringsnämnden. Någraremissinstanser har också framhållit att det inte är meningsfullt att för justdenna gmpp göra en jämförande granskning. Granskningen bör i ställetutföras maskinellt och avse både ingående och utgående skatt. .Andraremissinstanser har ansett att förslaget är bra och att det bör prövaspraktiskt. Några av dessa har också förordat att den krets som skall lämnauppgift på självdeklarationen och omfattas av nu diskuterad kontrollmetodutvidgas till att gälla samtliga som har en årsomsättning under 200000 kr.eller i vart fall samtliga med helårsredovisning. Även frågan om vem som skallha ansvaret för att granskningen görs har lett till delade meningar. Flertalethar dock menal att utredningsansvaret vid befarade felaktigheter bör åvilamervärdeskatteenheterna. För de skattskyldiga som inte omfattas av det nubehandlade talongsystemet och inte heller tillhör kretsen stora förelag skall s.k. mervärdeskatteavier framställas på mervärdeskatteenheterna. Avierna skalllämnas till taxeringsnämnderna för insortering i resp. deklaration och användasi kontrollarbetet. Även beträffande detla förslag är remissutfallet mycketsplittrat. De argument som åberopas för ett avstyrkande är bl.a. att det imånga fall är omöjligt med en avstämning, att avierna kommerlaxerings-myndigheten tillhanda för sent och att avierna leder till ett stortsorteringsarbete. Några remissinstanser har däremot förordat att enförsöksverksamhet bedrivs och att kontrollen i taxeringsnämnden bara görs överslagsmässigt.Mervärdeskatteenheterna skall enligt dessa svara för den egentligakontrollverksamheten. De som tillstyrker förslaget har framhållit att förslagetinnebär ett ökat informationsutbyte och att detta är mycket väsentligt. När det slutligen gäller förslagel attmervärdeskatteenheten skall göra en efterkontroll harremissinstanserna pekat på de svårigheter som f. n. finns att få tillgång tillsjälvdeklarationer . Även delta förslag menar vissainnebär att en kraftig resursförstärkning måste tillförasmervärdeskatteenheterna. Efterkontrollen kan också leda till skatte- ochtaxeringsrevision och därmed samordningsproblem med revisionsenheterna. Enligtnågra remissinstansers uppfattning är en efterkontroll enligt utredningensförslag enda möjligheten alt förbättra kontrollen. Prop.1981/82:59 33 2 Registrering av skattskyldiga Remissinstanserna delar utredningens uppfattning attregistreringen till mervärdeskatt är av mycket väsentlig betydelse för såvälbeskattningsmyndigheterna som de skattskyldiga och att registreringen bör fåen ökad uppmärksamhet. Flertalet remissinstanser betonar också liksom utredningenvikten av information till nytillkomna skatt- och redovisningsskyldiga och attdessa även fortsättningsvis bör ägnas särskild uppmärksamhet. Utredningensförslag all registreringen skall föregås av en särskild prövning av att skatt-och redovisningsskyldighet föreligger liksom förslaget till möjlighet attanföra besvär över ett registreringsbeslut har tillstyrkts eller lämnats utanerinran av i stort sett samtliga remissinstanser. RSV liksom någralänsstyrelser har dock påpekat att regisireringen innebär dels en prövning avskatt- och redovisningsskyldigheten, dels en rent teknisk registrering och attdetta, om inte närmare preciseringar görs, kan leda till en icke önskvärdändring i den nuvarande besvärsinstansordningen. RSV anser att den nuvarandeinstansordningen i de administrativa frågorna även fortsättningsvis börbibehållas. Några länsstyrelser har helt motsatt sig förslaget och menat att denuvarande möjligheterna att få skatt- och redovisningsskyldighetsfrågor prövadei högre instans är tillfyllest. Förslaget innebär enligt dessa enbart ettadministrativt merarbete. Utredningens förslag att skatterevision skall få utförasför att kontrollera registreringsskyldigheten har tillstyrkts avremissinstanserna. 3 Gränsen för redovisningsskyldighet Utredningens förslag all höja gränsen förredovisningsskyldighet från . har avstyrkts av flertaletremissinstanser. Några remissinstanser däribland LRF och Svenska revisorsamfundetSRS har ifrågasatt om inte höjningen borde sättas till . Deremissinstanser som avstyrkt har som skäl härför åberopat att det nuvarandegränsvärdet är väl inarbetat och känt. De praktiska svårigheterna torde blistörre än fördelarna med en så ringa höjning. Vidare har några länsstyrelseranfört att en höjning av gränsvärdet kan snedvrida konkurrensförhållandena inteminst förde skattskyldiga som har att tillämpa reduceringsreglerna. SHIO-Familjeföretagenhar framfört alt det nuvarande gränsvärdet gynnar vissa icke-reguljära mindreyrkesutövare. SHIO-Familjeföretagen anser att man bör överväga ensänkning av nuvarande gränsvärde. 4 Uppgifter i faktura, m. m. Utredningen har vidare föreslagit att rätl till avdrag fören beräknad ingående skatt skall föreligga även i de fall där skattebeloppetinte särskilt angetts i fakturan, om inköpsbeloppel inkl. skatt understiger 200kr. Remissinstansernahar i allmänhet tillstyrkt förslaget. Några instanser har dessutom föreslagitett högre gränsvärde, l.ex. Endast RSV och några länsstyrelser haravstyrkt förslaget. RSV har framhållit att del ur kontrollsynpunkt är ettoeftergivligt krav att uppgift om varuslag, säljarens namn m.m. framgår avhandlingen för att kontrollera om förvärvet gjorts för verksamheten och inteför privat bruk. Vidare finns risk för att kvitto på förvärv som överstiger 200kr. delas på ett antal kvitton som vart och ett 1981/82:59 34 Om utredningens förslag genomförs ökar, enligt RSV, möjligheten attgöra avdrag för privata förvärv. RSV anser det olämpligt att införa enbestämmelse om öppen skattedebitering i dessa fall. Flertaletremissinstanser tillstyrker förslaget att uppgiftsskyldigheien i utfärdadfaktura utökas till alt omfatta även uställarens registreringsnummer.Förslaget skulle enligt dessa förbättra kontrollmöjligheterna. Svenska åkeriförbundetoch SHIO-Familjeföretagen har under åberopande av den personliga integritetentillstyrkt förslaget förutsatt att en särskild nummerserie inrättas förfysiska personer. Några remissinstanser, däribland KF, Svenska revisorsamfundetoch redovisningskonsullers förbund, har avstyrkt förslaget. Dessa harframhållit att detta inte är ett rimligt krav och att de positiva effekterna avförslaget är alltför små. 5 Fastställelse av skatt Utredningensförslag att tiden för del ordinära beskattningsförfarandet skall utsträckasfrån tre till har tillstyrkts eller lämnats utan erinran av flertaletremissinstanser. Detsamma gäller förslaget att utmönstra begreppet preliminärtbeslut ur ML. RSV och ett fåtal länsstyrelser har dock påpekat att enförlängning av tidsfristen inte bör leda till att också obetydliga fel rättasefter treårsperioden. RSV avstyrker förslagel, såvitt avser efterbeskattning. Desärskilda rekvisiten för efterbeskattning bör enligt verket, finnas kvar för desista tre åren för att länsstyrelserna ävenfortsättningsvis skall kunna underlåta beskattning vid "ringa belopp"och "oskälighet".