prop · G5039 · 1981-12-31 00:00:00 — Arbetsgruppen föreslår all uppgifterna tas in i den delav körkorlsregislrels belaslningsdel som förs av irafiksäkerhelsverkel, dvs.där man för in LOB-omhänderlaganden beiräffande dem som har körkorteller Iraklorkort, Från saklig synpunkl skulle del räcka all bevara uppgifternai . För all man skall få enhetliga regler bör emellertid uppgifternaenligt förslagel bevaras i registret , vilkel överensslämmer medden gallrings- och rehabilileringslid som har bestämt för andra bdaslningsuppgifleri körkorlsregislrel. Arbeisgruppen föreslår all rapportsyslemel ulformas med sånära anknylning som möjligl lill de rutiner för LOB-anmälningar lill körkorlsregislrelsom finns . Del innebär all polismyndighelen anmäler ingripandel lill länsslyrelsen,som sedan för in uppgiften i registret. Arbeisgruppen förordar också all man ålerinförmöjlighelen för polisen att direki genom terminal fä besked huruvida del finnsnågon bdastningsuppgifl i körkorlsregislrel eller inle. Möjlighelen bör dockbegränsas till uppgifter om LOB-omhänderlaganden. 1 fråga om sociakjänstens medverkan i körkorlsärendenförordar arbetsgruppen all socialnämnden företrädesvis anlitas av körkorlsmyndigheteni de fall då den saken gäller är känd för nämnden, medan länsstyrelsenssakkunniga inom sociakjänsten bör anlitas i sådana fall där del behövs en merkvalificerad uiredning som förutsätter personlig konlakl med den enskilde ochdenne inte är känd lör nämnden. När del gäller de övriga ärendegrupperna, l.ex.vapenärendena, anser arbeisgruppen alt det inte behövs några särskildaföreskrifter i författning. Med den föreslagna registreringen av LOB-omhändertagandenfår nämligen polismyndigheterna även i sådana ärenden tillgång till uppgifterom dessa omhändertaganden. 1 de allra flesta fall torde dessa uppgifter varatillfyllest. Polismyndigheterna bör dock vid behov upplysa en sökande eller tillslåndshavareom möjlighelen för denne all la initiativ lill all l.ex. Enliglarbeisgruppens mening bör rikspolisslyrelsen överväga lämplighelen av allerinra om della genom anvisningar. Arbeisgruppen har beräknai att den utökade registreringenskall kunna genomföras utan ökade kostnader för staten. För Irafiksäkerhelsverkeluppkommer en engångskoslnad på ca . och en kostnad för ylleriigaretransaktioner på . Detta skulle uppvägas av minskade tiänstebrevskoslnaderför polisen på ca . Prop.1981/82:9 12 Eftersom nykterhelsnämndernas nuvarande uppgiftsskyldighelupphör den och del då ännu inle finns något register över LOB-omhänderlagandenför de senasie två åren, förordar arbeisgruppen en särskild övergångsreglering.Den bör enligl arbeisgruppen ulformas sä all den nuvarande ordningen i siortsett bibehålls lills del nya syslemel är fulll utbyggt. bör ske genom etttillägg lill övergångsbestämmelserna lill sociakjänsllagen. Förslagen har tillstyrkts eller lämnats ulan erinran av deflesla remissinslanserna. Flera av dem framhåller särskill all kravel på skölsamheti nykterhetshänseende för atl få körkort förutsätter atl körkorlsmyndighelernafår reda på evenludla nyklerhelsanmärkningar, och all LOB-omhänderlagandenofta är ell ullryck för ell begynnande eller ibland långl gånget alkoholmissbruk.Några är emellertid Iveksamma lill en registrering och anser atl man i vartfall bör avvakla LTO/LOB-ulredningens förslag innan man beslämmer sig. De somär iveksamma eller negativa är , statskontoret, iKristianstads län, LTO/LOB-ulredning-en, BRÅ och KAK. Några inslanser anser alläven alkohol- och narkotika-betingade omhändertaganden enligl LTO börregistreras och atl idenlifie-ringsfrågan måste lösas. De flesta instanserna inslämmer i förslagel all, om enregistrering skall ske, denna bör göras i den del av körkorlsregislrels belaslningsdelsom förs av irafiksäkerhelsverkel. Datainspektionen, länsslyrelsen i Jämtlandslän och anser dock att polisen bör föra registret. Även arbetsgruppens förslag till rapporteringsmlinervinner de flestas gillande. Trafiksäkerhetsverkel, länsstyrelsernasorganisationsnämnd, länsslyrelsen i Slockholms län och LTO/LOB-ulredningenanser dock atl polisen - och inle - bör göra inmatningen ikörkortsregistret. 1 andra hand förordar irafiksäkerhelsverkel atl verkelsvarar för inmatningen. Invändningar görs också mot den föreslagnarehabiliterings-liden. anser några inslanser vara en lillräcklig tid. När del gäller sociakjänslens medverkan i körkorlsärendenhar bl.a, slalskonlorel och organisationskommittén för inväntall de sakkunniga inom sociakjänsten hos länsslyrelsen bör ulnyttias myckel merrestriktivt än vad arbetsgruppen har föreslagil, eftersom de bör ägna sig meråt övergripande och mindre åt individinriktade frågor. Vad slutligen angår ikraftträdande och övergångsfrågornaanser kammarrällen i all dessa beiräffande körkorlsärendena bör lasin i övergångsbestämmelser lill körkorlslagen och beiräffande övriga ärenden iövergångsbestämmelser lill sociakjänsllagen. anser allarbetsgruppens förslag till övergångsbestämmelser ålägger nämnderna en längregående uppgiftsskyldighel än vad som föreskrivs i körkorlsförordningen. För egen del vill jag efler samråd med cheferna för juslilie-och socialde- Prop.1981/82:9 13 parlementen framhålla all den akluella frågan framstår somsvårbedömd från flera olika synpunkler. Tillförmån för en lösning som innebär all körkorlsmyndighelerna även ifortsättningen får lillgång lill uppgifter om LOB-omhänderlaganden i lill-slåndsärendentalar till en början del förhållandet att elt sådanl omhänderlagande enliglvad som har framhållils vid remissbehandlingen erfarenhetsmässigt kan vara elltecken på begynnande eller ibland långl gånget alkoholmissbruk. Vissaundersökningar lyder på elt samband mellan fylleriförseelser och Irafiknyklerhetsbroll. Nykterhelsnämndernasnuvarande rapportering lill polisens personutredning i ell körkorlsärende ärdel första underlaget som får för all kunna bedöma om sökanden ärskötsam i nykterhelshänseende. 1 de allra flesla fallen beslår prövningen i ellkonstaterande av atl del inle finns någon nykterhelsanmärkning. Bara om del harkommii fram någon sådan anmärkning blir det aktuellt med någon mer ingåendeutredning. Rapporteringen tiänar alliså för körkorlsmyndigheten som envarningssignal all närmare granska ell enskilt fall. Liknande synpunkler kan anläggas i fråga om de övrigaärendegrupper som här är akluella. Mångamenar säkerligen all man här även bör väga in mera förebyggandealkoholpolitiska synpunkler i bedömningen. De flesla som söker körkort ärungdomar. av körkorlssökandena är , är mellan 18och och endasi är 50 är eller äldre. Vetskapen om all rapportering av nyklerhelsanmärkningarsker för körkorlsändamål kan - har del hävdals - tiäna som en avhållande faktormol missbruk av alkohol bland ungdomar. Del äralltså beaktansvärda skäl som talar för atl man även i fortsättningen börsörja för någon form av rapportering. Jag är emellertid medvelen om atl det finnsslarka skäl som talar även i annan riktning. Enligl vad som upplysts prövashithörande frågor f. n. av LTO/LOB-ulredningen. F. n. synes del emellertid inle finnas underlag för någonannan bedömning än all elt nyll rapporteringssystem i vart fall lills vidarebör ersätta nyklerhetsnämndens rapporteringar när dessa upphör vid del . Eftersom det bara är i undantagsfall som nämnden bidrar medandra uppgifter än sådana som rör LOB-omhänderlaganden, bör den nyarapporteringen bara avse sådana omhändertaganden. När resullalel av LTO/LOB-ulredningens arbete föreliggerkan del finnas anledning alt pröva denna fråga på nyll. När detgäller ulformningen av del nya rapporteringssystemet delar jag arbetsgruppens uppfallningall rapporteringen bör ske med hjälp av den del av körkorlsregislrels belaslningsdelsom förs av Irafiksäkerhelsverkel. 1 körkorlsregislrel får föras in uppgiftersom behövs för lillämpningen av körkorlslagen (32S). LOB-omhänderlaganden hörtill sådana uppgifter som f. n. anses vara av betydelse för rätten att fåkörkort. Prop.1981/82:9 14 Uppgiften bör gallras redan efler . Därmed kommerdel nya rapporteringssystemet vad gäller LOB-omhänderlaganden att gelänsstyrelsen samma information bakål i tiden som nyklerhelsnämndens nuvaranderapporter. Som arbetsgruppen har framhållil lorde del varamest rationellt att låta polisen svara för inmatningen i registret. F.n. är dellaemellertid inte möjligt. Därför bör i vart fall under inledningsskedet trafiksäkerhetsverkelsvara för denna uppgifl. I övrigt tillslyrker jag arbetsgruppens förslag i regisireringsfrågan.Jag räknar med all förslagel kan genomföras utan några extra koslnader för slaten.Eftersom rapporteringen i huvudsak följer de rutiner som finns när delgäller LOB-omhändertaganden av körkorlshavare, behöver någol nyllrapporteringssystem inle byggas upp. Om resullalel av LTO/ LOB-ulredningensarbete skulle leda till del, kan man enkell inskränka eller helt sloparapporteringen. För den enskilde körkorlssökanden innebär milt förslag inlenågon förändring. När det gäller sociakjänslens medverkan i körkortsärendenvill jag peka på vad statskontoret och organisationskommittén försocialstyrelsen har framhållil. Del finns alltså en risk för alt länsstyrelsensresurser i social-tiänslfrågor splittras om körkortsärendena där blir förmånga. De socialt sakkunniga hos bör därför medverka bara i demera komplicerade fallen. Uppgifter om LOB-omhänderlaganden av icke-körkorlshavarekan tidigast börja rapporteras till körkorlsregislrel den I januari 1982.Först kan registret innehålla uppgifter för motsvarandetidsperiod som nykterhelsnämnderna tillämpar . Fram till dess måstesocialnämnderna därt'ör få lämna uppgifter om LOB-omhändertaganden som hargjorts före den och som inte är äldre än när uppgiftenlämnas ut. Uppgiften bör på begäran kunna lämnas till de myndigheler som har rällall la del av bdaslningsuppgiflerna i körkortsregistrel. Detta bör framgå avövergångsbestämmelser till körkorlslagen. Självfallel bör som arbeisgruppen harförulsalt uppgifter kunna begäras av dessa myndigheter vare sig del är fråganom elt körkortsärende eller något annal ärende av här aktuellt slag, exempelvisett vapenärende eller ett ärende om godkännande för anslällning ibevakningsförelag. I övrigl kräver mina förslag ändringar endasi i körkorlsförordningen. 1 enlighet med vad jag nu har anförl har inom kommunikalionsdeparlemenlelupprättats förslag lill lag om ändring i lagen (1980:977) om ändring i körkortslagen(1977:477). 1981/82:9 15 Jaghemställer atl regeringen föreslår atl delsanlaga förslagel lill lag om ändring i lagen (1980:977) om ändringi körkorlslagen (1977:477), dels godkänna de rikllinjer i fråga om hälso- och nyklerhelspröv- ningeni körkorlsärenden som jag har förordal i del föregående. Regeringenansluter sig lill föredragandens överväganden och beslutar all genomproposition föreslå all anlaga de förslag som föredraganden har lagtfram. 1981/82:9 17 Sammanfattningav betänkandet (Ds K1980:12) Körkortsmedicin enklare rutiner Läkarundersökningför körkort har under drygt elt halvt sekel varit obligatorisk för körkort. Beslämmelserom grundläggande medicinska krav har funnits i väglrafiklagsliftningen föryrkesförare och för pri val förare . Medicinalstyrelsen,senare , har ulfärdal föreskrifter omläkarundersökning för körkort och de medicinska krav som bör uppställas för demsom söker körkortstillslånd. 1 dessa föreskrifter har behandlals, förulom syn-och hörselkraven, sådana sjukdoms- och defekl-lillslånd. som, när de uppträderhos en blivande körkorlshavare, anlas innebära ökad trafikrisk. Hit har räknatsvissa hjärl- och kärlsjukdomar, diabetes mellitus, epilepsi, sjukdomar irörelseorganen saml störningar i de psykiska funktionerna. Körkorlslillslåndfår endasi meddelas den som med hånsyn bl. a. lill sina medicinska förhållandenkan anses lämplig som förare av moloribrdon (7 S KKL). Vid prövning av demedicinska förhållandena skall beaktas atl den sökande har tillfredsställande irafiksynmed eller ulan glasögon eller linser och all sökande i övrigl uppfyller demedicinska krav som bör ställas med hänsyn lill trafiksäkerheten. Socialstyrelsenhar utfärdat cirkulär om medicinska krav för innehav av körkort m. (MF 1975:81). Läkarintygför körkort utfärdas på särskill av socialslyrdsen faslslälli formulär. Delbeslår av två avdelningar, en hälsodeklaration och ett läkarintyg. Hälsodeklarationeninnehåller frågor att besvaras av den sökande rörande sjukdomar ochsjukdomstillstånd, som kan anlas ha betydelse för ell körkortsinnehav. Sökandenskall underteckna denna och därvid även försäkra att de av honom lämnadeuppgifterna efter bästa förstånd avgivits fullt sanningsenligt. Formuläretför läkarintyg innehåller även ett antal frågor för läkaren att besvaras efterföretagen undersökning. Denne skall dessuiom ange om del vid undersökningen framkommilnågonting av betydelse för bedömningen av den sökandes lämplighel som förare avmotorfordon samt uttala huruvida sökt körkortsklass kan tillstyrkas,tillstyrkas med ivekan, avstyrkas eller om han inle kan ta slällning. Ävenom körkortets giltighetstid formellt är begränsad lill , är den prakliskagiltigheten i princip livsvarig. Någon särskild hälsokontroll med vissaintervaller eller vid uppnådd viss ålder krävs normalt inle. Åriigenulförs cirka 150000 läkarundersökningar för körkort klasserna A, B, AB, E samt iraklorkort.Koslnaderna för dessa kan beräknas lill och molsvarar47 årsläkartiänsler. Enligltillgänglig statistik söks körkort i nära ansulning lill behörighelsäldern.67% av de nyblivna körkorlshavarna är och är i åldrarna 18-29år. Antalet äldre nytillkomna körkorlshavare är fä: är , är50 är eller äldre. 2 1981/82. Prop.1981/82:9 18 Olika undersökningar - svenska som utländska - har visalall sjukdom - med undantag för alkoholism - hos förare sällan ulgör orsak lilltrafikolycka. och har i en undersökning funnit allsjukdom har spelat en roll i i en promille av de polisundersöklaolyckorna. Undersökningar har vidare visal alt olyckor som vållas av sjukaförare oftast får en lindrig utgång. En orsak härtill kan vara all den sjukesynes ha tid atl företa en undanmanöver eller stanna fordonet, innan hanförlorar konlrollen över del. Enbart av del skälel all en sjuk förare blirinvolverad i en olycka kan inte las som intäkt för all sjukdomen varil O' åkenbakom händelsen. En sjuk förare har. liksom alla andra, en risk som ligger inomde gränser som kan accepleras. Vid en jämförelse med Irafiknyklerhelslagsliflningenfinner man följande: straffgränsen ligger vid trots att fleraundersökningar visal att påverkan på olika funktioner registrerats redan vidlägre blodalkoholhaller. Lagstiftaren har således i dessa fall accepterat enrisk som sannolikt är högre än som kan förväntas hos förare som lider avtrafikriskabel sjukdom. Mot bakgrund av dessa omsländigheler kan diskuteras omläkarundersökning för körkort bidrar till ökad säkerhel i trafiken. Om del kan visas all den medicinska konlrollen avfordonsförare ger ell ur Irafiksäkerhetssynpunkt ringa utbyte i relation lillsåväl den stora läkarinsats som krävs för dess genomförande räknat i anlal läkartiänsler.som de faktiska kostnaderna för denna insats, bör den medicinska kontrollen idess nuvarande form avskaffas. Utredningen har sluderal 2000 hälsodeklarationer ochläkarintyg avseende körkorlsansökan. Informationen på hälsodeklarationerna harjämförts med uppgifterna pä läkarintygen. Materialet har grupperats i kör-korlsklasseri enlighel med I, 12 och 29SS KKL. Undersökningen har visal, all sjukdomar som inle upplagilsi hälsodeklarationen ej heller upptäcks vid läkarundersökningen samt atl fåtrafikriskabla sjukdomar finns i materialet. Endasi 6 fall av epilepsi och 5fall av diabetes eller 0,av totalantalet läkarintyg för körkort högst klassB, fanns i materialet. I undersökningsmaterialet utgjordes majorilelen - ca 70 %- av sökanden av körkort högst klass B av personer i åldern , vilkeldelvis kan förklara de fåtaliga fynden av irafikriskabd sjukdom. Denna åldersgrupplorde i anslulning till körkortsansökan som regel ha stått under konlinueriighälsokontroll under skol- och studietiden. Svårare sjukdomar, som skulle kunnainnebära Ivekan eller hinder för körkort, torde därför ha upptäckts eller givitsymptom före liden för körkorlsansökan. Körkorlssökande är pä grund härav välförtrogen med sin hälsosilualion. Det ringa antalet fynd av trafikriskabla sjukdomar imaterialet kan även förklaras med all sjukdomen är av sådan art, all den undgårupptäckt vid en ordinär läkarundersökning. Om den sökande undanhåller uppgiftom l.ex. epilepsi eller psykisk sjukdom, upptäcks den som regel ej heller avden undersökande läkaren såvida den körkorlssökande inte är känd av honom.Likaså torde missbruk av alkohol- eller annal berusningsmedel sällan avslöjasvid en rutinmässig läkarundersökning. För all ulröna omfallningen av läkarundersökningenavseende körkorlsansökan har utredningen företagit en enkät bland 3694trafikskoleelever. Svaren på enkäten visar alt läkarundersökningen i allmänhelgenomförs enligt instruktionen. Ett visst bortfall konslaleras dock rörande l.ex.syn-skärpeprovet (), synfältsundersökningen () och urinprovet (). Om sjukdom förtigs i hälsodeklarationen och därigenom inleheller upp- 1981/82:9 19 läcksvid läkarundersökningen, kan del tänkas att sådan sjukdom kan komma fram senareoch motivera en återkallelse av körkortet inom en relativt begränsad tid eflerkörkortets utfärdande. Utredningenhar studerat körkort som under åren 1978- 1979 ålerkallals enligl 16 S p. 7 KKL,dvs. pä grund av sjukdom. Denna studie har visat alt epilepsi, psykisk sjukdom,diabetes mdlilus och synrubbningar (ej orsakade av diabetes) i flerlalel fallutgjorde återkalldsegrund. Samlliga fall av diabetes och synrubbningar på grundav ögonsjukdom var kända vid körkortsgivningen. Beträffande psykisksjukdom och epilepsi har materialet uppdelats i grupper med avseende pä omsjukdomen hade samband med alkoholberoende eller ej. För personer under 30 årvar psykisk sjukdom med alkoholsamband känd i av fallen; ulan alkohol i60%. Epilepsi utan samband med alkohol var känt i av fallen; det endafallet med alkoholsamband i denna åldersgrupp var också känt. Bakom diagnosernapsykisk sjukdom och epilepsi dolde sig i hela inalerialel alkoholmissbrukare i40 resp. ' av fallen. Resultatetav de olika undersökningarna ger ulredningen anledning föreslå atl denobligatoriska läkarundersökningen för körkort, klasserna A, B, E och iraklorkortslopas. En hälsodeklaration och genomgång av syntesl, vilken inte behöverulföras av läkare, bör forlsällningsvis vara lillräckligl för konlroll avhälsotillståndet hos sökande av nämnda körkortsklasser. Föryrkesförare, som på grund av körplikl m. m, måsle bedömas på andra grunder änförare av privatfordon, anser ulredningen att nuvarande ordning skall gälla ocksäi framtiden. Vidbedömning av sökandens personliga förhållanden enligl 7S KKL skall särskill beaklasom sökanden är känd för nyktert levnadssätt. Till grund för denna bedömningligger den personutredning, som ulförs av polisen. Polisen inhämtar regelmässiglyllrande från social centralnämnd/ nykterhelsnämnd, som är skyldig all redovisaåigärder, som vidtagits i nykterhetshänseende rörande sökanden samtomhändertaganden enligl lagen (1976:511) om omhändertagande av berusadepersoner (LOB). Genomriksdagens beslut med anledning av proposition om sociakjänsten (prop.1979/80: 1) skall de socialvårdande myndighelernas medverkan begränsas i frågaom körkorlsärenden, där prövning av en persons pålitlighet från nyklerhetssynpunklskall ske. 1 en PM "Vissa regislreringsfrågor i anslulning lill sociakjänstreformen"(Ds K 1980:5) har framlagts vissa förslag om registrering av LOB-omhänderlaganden. Förall kravel på nykterhet skall kunna upprätthållas och för all körkortsmyndighetskall kunna ingripa mol icke nyktra förare, är det nödvändigt, atl frågan omregistrering av LOB-omhändertaganden löses på ell lillfredsslällande säll. Medhänsyn lill den slora risk onyktra förare ulgör i trafiken är del angelägel allalla de åtgärder, som slår lill buds vidlas för atl förhindra alkoholberoendeförare att delta i trafiken. Förbättrad rapporleringsverk-samhel beiräffande LOB-omhänderlagandenåren sådan åtgärd. En annan är ökad medverkan från läkarna i rapportering lill körkorlsmyndighelav alkoholmissbrukande förare. Ulredningen föreslår därför atl läkare skall varaskyldig all lill körkorlsmyndighel anmäla patient vars sjukdoms- eller defekllillståndhar sin grund i alkoholmissbruk. Prop.1981/82:9 20 Fordonsförare hälsokontrolleras initialt vid körkortsgivningenmen som regel ej . Ulredningen har diskuterat olika förslag om periodiskhälsokontroll - läkarundersökning eller avgivande av hälsodeklaration med vissatidsintervaller eller efter uppnådd viss ålder - men funnit alt den eventuellavinst från Irafiksäkerhelssynpunkl en sådan konlroll skulle kunna länkas ge, inleslår i rimlig proportion lill de koslnader och del adminislraliva arbele denskulle medföra. Om läkares anmälan av trafikfarliga sjukdomar finns del beslämmelseri socialslyrelsens cirkulär angående anmälan till länsläkare (1975:81). Läkarenhar ingen allmän anmälningsskyldighel, men bör göra sådan anmälan när han hospatient iakttar sjukdoms- eller defekllillsländ som kan innebära trafikrisk. Ulredningenanser all en allmän anmälningsskyldighel inle skall åläggas läkare utom i defall där sjukdoms- eller defekllillstånd hos palienl har sin grund ialkoholmissbruk. När läkare anser det nödvändigl all i övriga fall göra enanmälan lill körkorlsmyndigheten föreslår ulredningen all denna skall ske isamråd med patienten. Endasi om denne vägrar all medverka, bör läkaren ensamgöra anmälan. Handläggning av medicinska körkortsärenden Eftersom irafikolycksprofylax är en hälsovårdande uppgiflbör enligt utredningen även i fortsättningen ha ansvar för Irafikmedi-cinska,inkl, körkorlsmedicinska frågor. Ulredningen anser del angelägel alt en Irafikmedicinskenhel inrättas inom med uppgifl all handlägga medicinska körkorlsärenden,bedriva informationsverksamhet och ulbildning saml initiera forskning inomtrafikmedicin. Den information som samlas vid handläggning av medicinska körkorlsärendenbör utnyttjas i utbildning och annan informativ verksamhet med syfte bl. a. attförbättra de trafikmedicinska kunskaperna hos, förutom läkare och annan sjukvårdspersonal,handläggare vid körkortsmyndighet, irafiklärare, yrkesvalslärare och personali arbelsförmedlande verksamhet. Erforderlig personal med såväl medicinsk som administrativkompelens finns f. n. inom och dess regionala organ. Enligl ulredningensuppfattning lorde del därför vara möjligl all genom organisaloriskaförändringar inom nuvarande resursramar överföra erforderiig personal lill en Irafikmedicinskenhel. Ulredningen diskulerar slutligen också de problem som bliren följd av länsläkarorganisationens avveckling, då regional handläggning avmedicinska körkorlsärenden fär ordnas med en konsullläkare. Prop.1981/82:9 21 VISSA REGISTRERINGSFRÅGOR I ANSLUTNING TILL SOCIALTJÄNSTREFORMEN 1981/82:9 22 Enligt beslut med anledning av propositionen omsocialtjänsten (prop. 1979/80:1, SoU1979/80:44, rskr 1979/80:385) skall de socialvårdande myndigheternas hittillsvarande medverkan begränsas i frågaom körkortsärenden och andra ärendendär en prövning av en persons pålitlighet från nykterhetssynpunkt skall ske. Ipropositionen har förutskickats (s. 431-432) att en särskild arbetsgrupp skulle tillkallas för att prövavissa frågor om registrering och därmed sammanhängandespörsmål som den valda principlösningenhar aktualiserat. I enlighet härmedhar en arbetsgrupp inom tillkallats för ändamålet. Gruppen har bestått av departementsrådet ,(sammankallande), hovrättsassessorn , , hovrättsassessorn , (till-lika sekreterare), samt tf. avdelningsdirektören , polisintendenten polisintendenten ,, avdelningsdirektörenAlf , trafiksäkerhetsverket, byrådirektörenViveka , , och sekreteraren , . Arbetsgruppen har samråttmed LTO/(Ju 1978:03), vars sekreterare, hovrättsfiskalen , har varit närvarande vid gruppens överläggningar.