prop · G5039 · 1981-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1981/82:9 om hälso- och nykterhetsprövningen i körkortsärenden; Regeringen föreslår all anla de förslag som hartagils upp i bifogade uldrag av regeringsprolokoll. 1 proposiiionen förordas all den obligatoriskaläkarundersökningen slopas för dem som söker körkort för motorcykel ellerpersonbil. Det skall räcka med en hälsodeklaration och ell synprov. Vidareförordas alt ell nyll rapporteringssystem i vart fall tills vidare skallersätta nykterhelsnämndernas nuvarande rapporteringar i bl.a. kör-korlsärenden.när dessa rapporteringar upphör i samband med all social-tiänsllagen (1980:620)Iräder i krafl den . Det är huvudsakligen omhändertaganden enligllagen (1976:511) om omhändertagande av berusade personer m.m. (LOB) somnämnderna lämnar uppgifter om. Det föreslås atl dessa uppgifter förs in ikörkortsregistrel. Under en övergångslid måsle dock de sociala nämndernafortsätta med all på begäran lämna uppgifter om omhändertaganden, nämligensådana som skett före den och som inle är äldre än . 1 1981/82. Lagom ändring i lagen (1980:977) om ändring Härigenomföreskrivs att övergängsbestämmdserna lill lagen (1980:977) om ändring i körkorlslagen(1977:477) skall ha nedan angivna lydelse. Denna lag Iräder i krafl den . Bestämindserna I39 S Iredje slyckel och 42 S andra meningen träder dock i kraft den dag regeringenbestämmer. Regeringen får meddela de över-gängsbestämmelser sombehövs. Denna lag' iräder i krafl, såvitt avser 39 S Iredje stycketoch 42 S andra meningen den . och i övrigt den . Framtill den får en myndighet, som enligl 93 § första stycket I körkorlsförordningen(1977:722) har rätt atl få uppgifter nr körkorlsregislrels belastnings-del, hossocialnämnden inhämla uppgifter som nämnden har om omhändertaganden enligtlagen (1976:511) om omhändertagande av berusade personer m. in. Uppgifter somär äldre än skall dock nämnden inte lämna ut. Regeringen får meddela de ytterligareövergångsbestämmelser som behövs. Denna lag- träder i krafl den . Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden , Wikslröm. , Åsling, Söder, , , ,, Elmstedt, Tilländer, Föredragande: slalsrådel Elmstedt Proposition om hälso- och nykterhetsprövningen ikörkortsärenden tillkallades en särskild utredare' meduppdrag all se över formerna för den medicinska prövningen i körkorlsärenden.Utredaren, som antog namnet körkortsmedicinska utredningen, avlämnade i november1980 belänkandel (Ds K 1980: 12) Körkortsmedicin - enklare rutiner. Till prolokolleli della ärende bör fogas en sammanfattning av belänkandel som bilaga I. Som förulskickals i prop, 1979/80:1 om sociakjänstentillkallades vidare en särskild arbetsgrupp inomregeringskansliet. Gruppen skulle bl.a, föreslå ell syslem som kan ersätta nykterhelsnämndernasnuvarande skyldighel all rapportera vissa nyklerhelsanmärkningar lill kör-korlsmyndighelerna.Gruppen har redovisal sina överväganden och förslag i promemorian (Ds K 1980:5) Vissa regislreringsfrågor i anslutning till sociakjänstreformen.Promemorian, som också innehåller en redogörelse för den nuvarande ordningenbör lögas lill prolokollel i della ärende som bilaga 2. Belänkandeloch promemorian har remissbehandlats. Sammanställningar av remissyttrandenabör fogas lill protokollet i detta ärende som bilagor 3 och 4. ' Föredraganden i trafikmedicin i , med. Sakkunniga: hovrätlsassessorn ochdepartementssekreteraren . Experter: docenterna . 1981/82:9 4 Körkortslagen(1977:477, omtryckt 1980:977) förulsäiler att varje kör-korlshavare uppfyllerde medicinska krav som bör slällas upp med hänsyn lill trafiksäkerheten. Någol körkorlslillslåndfår alliså inle meddelas om dessa krav inle är uppfyllda (7S) och etl redanutfärdat körkort kan av samma skäl ålerkallas (16S7). Frågor om körkorlslillslåndprövas av länsslyrelsen och frågor om ålerkalldse av länsrätten. De närmareföreskrifterna om de medicinska kraven beslutas av eflersamråd med Irafiksäkerhelsverkel. Beslämmelserna om körkort gäller i huvudsakockså iraklorkort. Ansökanom körkorlslillslånd skall göras skriftligen. Till ansökningen skall fogas ellläkarintyg. Intyget utfärdas på grundval av en läkarundersökning och enhälsodeklaration som lämnas av sökanden. Vid läkarundersökningen prövas bl.a.de tre synfunktionerna synskärpa, synfält och -men mera sällan mörkerseende.Föreskrifter om läkarundersökningen beslutas av efler samrådmed Irafiksäkerhelsverkel. Ellkörkort kan förenas med vissa villkor, 1. ex. all körkorlshavaren vid körningenskall bära glasögon eller kontaktlinser eller all ell nytt läkarintyg skallges in efler eller vid ålerkommande tillfällen. 1de flesla fall utfärdas emellertid körkorten ulan några villkor. Någon särskildhälsokontroll med vissa mellanrum eller vid viss ålder krävs då inle. Bara om körkorlsmyndighetenfår anledning anla atl en körkortsha-vare inte fyller kraven för all fä körkortkan körkorlshavaren åläggas all gå igenom en ny hälsokontroll. För deltaändamål kan en läkare enligl 88S körkorlsförordningen (1977:722, omlryckl1981:94) anmäla lill länsslyrelsen om han vid undersökning av en körkorlshavarefunnil all denne av medicinska skäl är uppenbart olämplig alt inneha körkort.Någon anmälan behöver dock inle göras om körkorlshavaren följer läkarensanvisning alt avslå från bilkörning. Körkorlsmedicinskaulredningen (K 1979:05) tillsattes för all undersöka om läkarintyget ochläkarundersökningen fyller sin vikliga funklion all upplysa om vilka som avmedicinska skäl inle bör ha körkort eller som bör ha körkort bara om delförenas med vissa villkor. Ulredningen avlämnade belänkandel(Ds K 1980: 12) Körkorlsmedicin - enklare rutiner. Somen utgångspunkt för sina ställningstaganden hänvisar ulredningen lill fleraundersökningar som visar att sjukdom - med undanlag för alkoholism - sällan ärorsak lill trafikolyckor. Undersökningarna visar också atl de olyckor somvållats av sjuka förare oftast får en lindrig utgång. Ulredningen anser därför atlläkarundersökningen bör avskaffas om det kan visas atl den ger ell ur irafiksäkerhetssynpunktringa utbyte i förhål- 1981/82:9 5 lande lill dels den läkarinsats som krävs, räknat i anlal läkartiänsler,dels kostnaderna för denna verksamhel. Ulredningenhar undersökt 2000 läkarintyg och hälsodeklarationer som givils in med ansökanom körkorlslillslånd. Undersökningen visar alt sjukdomar som inte lagils upp ihälsodeklarationen inle heller upptäcks vid läkarundersökningen. Det är ocksäsällan som någon trafikfarlig sjukdom anges i läkarintyget. En förklaring lordeenligl ulredningen vara all de trafikfarliga sjukdomarna, t. ex. epilepsi ellerpsykisk sjukdom, är svåra all upptäcka vid en ordinär läkarundersökning. Enannan atl de flesla som söker körkort är i sin friskaste ålder. av demsom söker körkort är nämligen i åldern . Del görs ca 150000 läkarundersökningar förkörkort i klass A (molorcykel), B (personbil, läll laslbil) och E (släpfordon)och för iraklorkort. Kostnaderna för dessa kan beräknas lill ca 15 milj. kr.Läkarnas medverkan molsvarar 47 årsläkartiänsler. Ulredningens slutsats är att läkarundersökningen kanslopas för dem som söker körkort med behörigheten A, B eller E och för dem somsöker iraklorkort. Hälsodeklarationen och ell synprov bör enligl ulredningen forlsällningsvisvara lillräckligl för hälsokontrollen. När del gäller behörig-heterna C (tung laslbil),D (buss) och taxi anser ulredningen all läkarundersökningen skall finnas kvar. Synprövningen bör enligl ulredningen lills vidare baraavse synskärpan, eftersom synfältsinskränkningar är ovanliga i de åldrar som idagslägel ulgör huvudparten av de körkorlssökande, dvs, personer under 30 år.Provet kräver då inle läkarmedverkan. När del finns lämplig apparatur för ändamålelbör dock synfält och mörkerseende också prövas. Sådan apparatur är under snabbulveckling. Den ger indikation på synfel som kräver vidare undersökning av ögonspecialisl.Apparaten kan handhas av särskilt utbildade synprövare. Hälsodeklarationen skall enligl förslaget liksom i daglämnas på ell särskilt formulär och undertecknas av sökanden understraffansvar. Formuläret måsle ges en sådan ulformning all förhållanden som ärrelevanta för körkortsinnehavei kommer fram. För den uppföljande konlrollen av körkorlshavarna har ulredningenstuderat olika modeller för en periodisk hälsokontroll. Ulredningen vill inteförorda vare sig periodiska läkarundersökningar eller periodiska hälsodeklarationer.De eventuella vinster från Irafiksäkerhetssynpunkt som sådana kontroller skullekunna ge står enligl ulredningen inle i rimlig proportion lill kostnaderna ochdel adminislraliva arbelel. I stället förordar ulredningen att man behållerden nuvarande möjlighelen för läkare all anmäla trafikriskabla sjukdomar lill körkorlsmyndigheten.När del gäller .sjukdoms- och defekttillslånd som har sin grund ialkoholmissbruk vill dock ulredningen all läkarnas anmälningsplikt skall varaovillkorlig. Ulredningen hänvisar i denna fråga lill sinaundersökningsresultat som visar Prop.1981/82:9 6 all alkoholmissbruk är grundorsaken i många av de fall därkörkort återkallats på grund av epilepsi eller psykisk sjukdom. Med hänsyntill den slora risk som onyktra förare ulgör i trafiken och för all kravel pänykterhet skall kunna upprätthållas anser utredningen all del måste vara ell rimliglIrafiksäkerhelskrav att samhällel tar lill vara de möjligheler som finns förall spåra dessa förare. Enligl ulredningen är läkarnas medverkan nödvändig.Utredningen understryker också viklen av atl frågan om rapporteringar avomhändertaganden enligl lagen (1976:511) om omhändertagande av berusadepersoner m. m. (LOB) får en lillfredsslällande lösning. Belänkandet har genomgående mollagils posilivl av remissinslanserna.Flera av dem framhåller det värde som ligger redan i all ulredningen slälllsamman kunskaperna på del körkorlsmedicinska områdel och all ulredningen harbelyst svårighelerna all bedöma de medicinska Irafikriskerna, Några inslanserpekar också på behovet av ulbildning och forskning på områdel. Utredningens förslag alt slopa läkarundersökningen stödsav de flesla instanserna. Vissa invändningar görs dock mol den undersökning somulredningen har gjort. Sålunda pekar man på alt läkarundersökningen kan medföraatl de som känner lill sina defekter inle söker körkort och därför inle hellerhar kommit med i undersökningen (skevt urval). En annan invändning är allläkarundersökningen kan bidra lill all sökandena besvarar frågorna ihälsodeklarationen mer sanningsenligt än vad de skulle göra om någonundersökning inle skulle göras (skeva svar). Trots invändningarna är rikspolisslyrelsenden enda instans som direkt avslyrker förslagel. Några vill all man avvaktarmed all genomföra förslagel: någon lills man mer ingående har analyseratutredningens material, andra tills situationen har stabiliserats efler del all länsläkarorganisalionenupphörde . Om förslaget genomförs, anser några alt man måsle se lillall körkorts-myndigheterna oftare än får underrättelser om körkorlshavaresom har irafikriskabla sjukdomar. När delgäller yrkesförarna delar de flesla utredningens ståndpunkt allläkarundersökningen bör finnas kvar. Några vill i.o.m. all denna undersökningskall följas upp med periodiska hälsokontroller och all undersökningen kopplaslill den lyp av arbele som förarna utför oberoende av körkortsklass. Man anserockså all yrkesföramtbildningen inle bör påbörjas förrän körkorlslillståndeloch därmed även läkarintyget har utfärdals. Från några håll ifrågasätts docklogiken i all slopa läkarundersökningen bara för vissa körkorlshavare. 1 fråga om synprövningen lillslyrks i och för sig förslagelalt låla även andra än läkare göra denna, l.ex. Någrafinner del emellertid belänkligl alt lills vidare slopa synfällsprövningen. Förall en optiker skall få pröva annal än synskärpan krävs viss ulbildning och enändring av föreskrifter om behörigheler för legitimeradeoptiker. Prop.1981/82:9 7 Utredningens överväganden om hälsodeklarationen godlasockså över lag av remissinstanserna även om en del befarar att deklarationenkommer att bli mindre tillförlitlig när den inle lämnas inför läkare och isamband med läkarundersökning. Det enda förslag som fått etl mer blandat mottagandegäller läkaranmäl-ningarna. Remissinstanserna tycks vara eniga om all läkarnabör medverka med information lill körkorlsmyndighelerna. Däremot råder deldelade meningar om läkaren i något fall bör ha en ovillkorlig anmälningsplikteller inle. Från några håll framhålls all del finns bättre sätt all fånga uppolämpliga förare än genom alt kräva anmälningsplikt av läkarna, l.ex, bällrerapportering av LOB-omhändertaganden. För egendel vill jag efler samråd med statsrådet anföra följande. Del material som ulredningen har lagt fram visar all manvid läkarundersökningen för körkort sällan eller aldrig upptäcker sjukdomareller defekter som är av betydelse för förmågan alt köra bil och som sökandensjälv inle redan uppgell i hälsodeklarationen. Av delta bör man visserligen inleulan vidare dra slulsalsen all läkarundersökningen skulle sakna betydelse. Somockså framhållits av flera remissinslanser är del troligt allläkarundersökningen avhåller en del som är olämpliga som förare från all sökakörkort. Den bidrar förmodligen dessuiom lill all uppgifterna ihälsodeklarationen blir mer sanningsenliga. Antalet trafikriskabla sjukdomar imaterialet är emellertid myckel ringa. En förklaring lill della kan naluriiglvisvara all del är svårt all vid en allmän läkarundersökning upptäcka sådanasjukdomar. Siörre betydelse måsle dock det förhållandel ha all de flesla somsöker körkort är unga människor som är i sin friskaste ålder. Mol dennabakgrund och med lanke på all del är myckel sällan som sjukdom hos föraren - körkorlshavareeller inte - är orsak lill trafikolycka delar jag ulredningens uppfallning alldel inle är rimligl all låla läkarun-dersöka alla som söker körkort. Det måsleäven från irafiksäkerhetssynpunkt vara effeklivare all i stället rikla uppmärksamhelenmol de körkorlshavare som av medicinska skäl är uppenbart olämpliga all hakörkort men som ändå inle avslår från alt köra bil. För atl redan vid körkortsgivningensålla bort de personer som av medicinska skäl inle bör ha körkort bör del vara lillräckliglmed en hälsodeklaration och etl synprov. Del bör vara möjligl alt ulformaformuläret lill deklarationen så all den väl fyller denna urvalsfunklion. Delfinns i så fall ingen anledning atl befara all ell slopande av den obligatoriskaläkarundersökningen skall få några negativa effekler på trafiksäkerheten. Vad jag nu har sagt gäller i första hand privalbilislerna.För dem som kör taxi, buss eller tung laslbil är förhållandel annorlunda. Minaöverväganden om läkarundersökningen kan därför inle ulan vidare föras över pådessa förare. Jag ansluter mig alltså lill ulredningens förslag all denobligatoriska 1981/82:9 8 läkarundersökningenbör slopas för dem som söker körkort med behörig-helerna A, B eller E och fördem som söker Iraklorkort. skall dock kunna förelägga sökandenatt ge in ett läkarintyg om anser alt del behövs. Jag har helleringa invändningar mol vad ulredningen har anförl om hälsodeklarationen. Närdet gäller synprövningen anserjag all denna också i fortsättningen bör avseäven synfältet. Prövningen bör få göras av andra än läkare, l. ex, legitimeradeoptiker. När lämplig apparatur har lagils fram kan den prövning som avgör om närmareundersökning behövs kanske göras även av trafikskolornas personal. Del ankommerdock på all närmare pröva denna fråga. Somjag har antytt bör man från läkarnas sida medverka mera lill all personersom av medicinska skäl inle bör ha körkort avhåller sig från att köra bil. Del författningsmässigastödet för denna medverkan finns redan i 88 § körkorlsförordningen. Någonändring av denna beslämmelse anser jag inte vara påkallad. Del betyder ocksåall jag inle anser del lämpligl all för något fall föreskriva en ovillkoriiganmälningsplikt för läkarna. När del gäller alkohol- eller andradrogmissbrukare bör körkorts-myndigheternas informationsbehov i första handtillgodoses på andra sätt. Jag återkommer lill delta. För atlslopandet av läkamndersökningen skall innebära etl mindre behov avläkarinsatser och i vissa fall förenklingar för den som söker körkort börreformen helst genomföras samlidigl som t.ex. optikerna kan la över en del avsynprövningarna. Med hänsyn lill de utbildningsinsatser som krävs föroptikernas del är del emellertid svårt all ange när reformen i så fallkan träda i krafl. Jag förordar därför all man slopar kravel påläkarundersökning och förutsätter därvid all under dennärmasl följande liden alll fler optiker får behörighet atl ulförasynprövningen. 1anslutning lill reformen finns del anledning för alt se över demedicinska kraven för körkort. Utredningen har lämnat fiera synpunkter som kanvara vägledande vid en sådan översyn. Del bör vara en strävan att beslämmakraven så att de underiällar en likartad bedömning från läkarnas sida. Dennafråga har lagils upp av i en framställning till kommunikalionsdeparlemenlel. Minaförslag i denna del kräver ändringar enbarl i körkorlsförordningen och i socialslyrelsensföreskrifter för legitimerade optiker. Några förfaliningsförslag behöverdärför inle föreläggas . Närnågon söker körkort, skall länsslyrelsen enligt 7S körkorlslagen särskill beaklaom sökanden är känd för ell nyktert levnadssätt. Underlaget för dennabedömning får genom den personutredning som Prop.1981/82:9 9 polisen normall skall göra innan körkorlslillståndelmeddelas. För utredning i ell körkorlsärende får polis, länsstyrelse och domslolinhämta uppgifter från bl.a. sociala organ. 96§ körkorlsförordningen i desslydelse fram lill den . Med slöd härav vänder sig polisen vidpersonutredningen rutinmässigt till nyklerhetsnämnden (sociala centralnämnden),som anger om sökanden har varil föremål förnågon åtgärd på grund av nykterhets- eller narkotikaproblem. Om nämnden kännertill atl sökanden har omhändertagits enligt lagen (1976:511) om omhändertagandeav berusade personer m.m. (LOB), skall della anges. Del är bara i undanlagsfallsom nämnden kan bidra med andra uppgifter än sådana som rör LOB-omhändertaganden.Uppgiften om omhändertagandet har nämnden visserligen fåll av polisen (lOSlagen (1954: 579) om nykterhelsvård). Polisen fär emellertid inle föra någolregis-ler över omhändertagandena och kan därför inle i efterhand själv ta framdessa uppgifter. Om den som omhändertas har körkort eller iraklorkort,skall polisen underrätta även den länsstyrelse som har meddelat körkorlslillståndeleller utfärdat Iraklorkortel (87 S körkortsförordningen). Länsslyrelsen för inuppgiften i körkortsregistret. Uppgiften kan sedan få betydelse i ett mål om ålerkalldseav körkortet eller traklorkorlel. Det finns elt drygt tiotal andra lyper av ärenden där enprövning av en persons pålitlighet i nykterhelshänseende skall göras. ärenden om flygcerlifikat, lillslånd att inneha vapen, anslällninginom bevakningsförelag och förordnande av ordningsvakter. Även i dessa ärendeninhämtar polisen rutinmässigt upplysningar från nyklerhelsnämnden. Liksom i körkorlsärendenaär del främsi uppgifter om omhändertaganden enligl LOB som nämnden kan bidramed. När del gäller omhändertaganden enligl lagen (1973:558) omtillfälligt omhändertagande (LTO) har polisen inte någonunderrättelseskyldighet till vare sig nyklerhelsnämnden eller länsslyrelsen.Del förekommer dock all polisen underrättar nyklerhetsnämnden. om denomhändertagne har varil alkohol- eller narkolikapäverkad. För alt polisen skall kunna lämna någon underrällelse omingripandel måsle givelvis den omhändertagne ha kunnal identifieras. Sä äremellertid inle alllid fallel. Idenlifieringsproblemet hör lill de frågor som LTO/(Ju 1978:03) skall la upp vid sin utvärdering av de båda lagarna. Enligl vadsom upplysls överväger ulredningen också frågan om omhändertaganden på grund avberusning bör anses ha så slor betydelse för körkortsprövningen att enregistrering enbarl för delta ändamål är motiverad. Nyklerheiskravels betydelse för rällen all inneha körkortdiskuterades ingående i prop. 1975/76: 155 om vissa körkorlsfrågor. Dåvarande deparlemenlschefenframhöll därvid alt etl omhänderlagande pä grund av berusning inger så slarkmisstanke om opålitlighet i nykterhelshänseende atl en 1981/82:9 10 uiredningbör ske om lämplighelen som molorfordonsförare. förutsätter givelvis alllänsslyrelsen får kännedom om omhändertagandet. (/76:28. rskr1975/76:390) delade departementschefens uppfallning all nyklerhetsförhållandenamåsle särskill uppmärksammas när det gäller prövningen av förare. Enliglriksdagen fär man inle göra avkall på skölsamhet i nykterhelshänseende som ellkrav för innehav av körkort. Närsociakjänsllagen (1980:620) träder i krafl den upphör nykierhelsvårdslagenall gälla. Del innebär atl bl.a. nyklerhetsnämnden ersätts av en socialnämnd.Socialnämnden fär inle någon skyldighel motsvarande den i 96 S körkorlsförordningenatl lämna uppgifter lill polisens personutredning i körkorlsärenden. Nämndenfår höras i körkorlsärenden bara om länsslyrelsen, domstolen eller del allmännaombudet i körkorts-målet finner anledning anla all någon inle bör ha körkort pågrund av sina nyklerhelsförhållanden och nämndens yllrande har betydelse för ärendelsavgörande (39 § tredje stycket, 42 S och 47 S första slycket körkortslagen). Detär alltså först om körkorlsmyndigheten har fåll kännedom om en förseelse ellernågon annan anmärkning som ger anledning lill del, som nämnden får höras. 1andra ärenden, t.ex, vapenärenden, får nämnden i princip inte lämna någrauppgifter alls ulan den enskildes samtycke. De nya bestämmelsema innebär ocksåall polisen inte på samma sätl som åläggs atl rutinmässigt göra anmälan lillsocialnämnd så snarl någon har omhändertagits enligl LOB. Denna fråga reglerasi stället av den generella bestämmelsen i 3§ polisinstruktionen (1972:511), därdet föreskrivs alt polisen ofördröjligen skall underrätta myndighel inomsocialtjänsten när polisen får kännedom om någol förhållande som bör föranledaen ålgärd av myndighelen, 1enlighet med de av antagna riktlinjerna för socialstyrelsensuppgifter och organisation, m.m. (prop. 1979/80:6, SoU 1979/80:45, rskr 1979/80:386) har vidare länsnyklerhetsnämnderna och socialkonsulentor-ganisalionenupphört . Deras uppgifter har i princip överlagils av länsslyrelsen.Länsstyrelsens allmänna enhet svarar för verksamheten på länsnivå inom sociakjänstensområde (prop. 1980/81: 100, bil, 18, CU 1980/81:24, rskr 1980/81: 193). Somförulskickades i prop. 1979/80:1 om sociakjänsten (s,421-450) tillsattes enarbetsgrupp inom för alt föreslå elt system som kan ersätta nyklerhetsnämndensrutinmässiga uppgiftslämnande i körkorlsärenden. Gruppen skulle också övervägabl.a. formerna för social-tiänstens medverkan i körkortsärenden och prövakonsekvenserna av alt nyklerhetsnämnden inte längre skall lämna någraupplysningar i andra ärenden utan den enskildes samtycke. Gruppens förslagfinns i promemorian (Ds K 1980:5) Vissa regislreringsfrågor i anslulning lill sociakjänstreformen. Dethar inte varil arbeisgruppens uppgifl all ta slällning lill frågan huruvidaomhändertaganden på grund av bemsning bör anses ha så stor Prop.1981/82:9 11 betydelse för körkortsprövningen all en registrering fördelta ändamål är motiverad. Arbetsgruppen har utgått från det belrakldsesätlsom ligger lill grund för den nuvarande ordningen och som innebär all sådanaomhändertaganden skall komma till körkortsmyndighelens kännedom för all beaklasvid lämplighetsprövningen som körkorlshavare. När nyklerhetsnämndens rapporteringslopas måsle därför enligl arbetsgruppen uppgifter om omhändertagandenabevaras och registreras hos någon annan myndighel än nyklerhelsnämnden. ävennär de avser personer som inte har körkort eller Iraklorkort. Arbeisgruppenanser all en sådan utvidgad registrering bör gälla bara LOB-omhändertaganden, inleLTO-omhänderlaganden.