prop · G503148 · 1981-12-31 00:00:00 — obligatorisk ursprungsmärkning av kläder är att den intefår innebära ett avsteg från en liberal handelspolitik. Enligt KF:sbedömning medför ej heller lagförslaget några olägenheter för det svenskavaruutbytet med utlandet. LO kan----- instämma i utredningens slutsats atl ettsystem av den föreslagna modellen knappast kan betraktas som ett avstegfrån tradifionell svensk handelspolitik och inte heller innebär alt ifortsättningen blir förhindrat att kritisera andra länders ursprungsmärkningsbestämmelseri fall de fillämpas på ett sätt som medför handelshindrande effekter. Näringslivets delegation för marknadsrätt: NDM anser sig, bl.a. mot bakgrund av vad som kan läsasmellan raderna i betänkandets avsnitt 10, kunna förutskicka att ettförverkligande av 1981/82:148 72 utredningens förslag kommer att medföra betydligt störreproblem på det internationella planet än vad riksdgen hade klart för sig närden avlät sin beställning till regeringen. NDM vill livligt fillstyrka attregeringen under ärendets fortsatta beredning i under handtar kontakter med närmast berörda internationella organ i syfte att i vart fallundvika för landet skadliga handelspolitiska konflikter. SHIO/ Familjeföretagen: Avgörandet för vår organisations syn på del remitterade förslagelär vår principiella syn på frihandeln och konsumentpolitiken. I vårt nyligenreviderade näringspolitiska program poängteras bl.a. alt ekonomiskautveckling och välstånd kunnat uppnås tack vare en omfattande internationellhandel. Få länder är så beroende av sin utrikeshandel som . Värnandel omfrihandel och avståndstagandet mot allehanda protektionistiska inslag ärhörnstenar i handelspolitiken. De fria marknadskrafterna måste få verka såvälinom som över de svenska gränserna. I motsats till ulredningen anser attlagstiftningen såsom den är föreslagen innebär elt avsteg från denhittillsvarande svenska hållningen i handelspolifiska sammanhang, genom attobligatorisk ursprungsmärkning av kläder måste betraktas som elt tekniskthandelshinder. Då den fria handeln enligt förbundels uppfattning är ennödvändig förutsättning för ekonomisk utveckling vänder sig förbundet starktmot införandet av sådana hinder. I sammanhanget får erinras om alt EG:sekonomiska och sociala kommitté och EG-parlamentet avvisat förslag tillrådsdirektiv liknande de bestämmelser som har föreslagits av utredningen. EG-kommissionenanser enligt den svenska delegationen i att krav på ursprungsmärkning iprincip har likvärdig effekt med en importrestriktion. anser således att förslaget såsomdet utformats inte står i direkt strid med ingångna internationella avtal menskulle göra det omöjligt för att påtala liknande företeelser på tekoområdeli andra länder och försvåra våra möjligheter att med trovärdighet reagera motdylika åtgärder avseende andra varuområden på för export viktigamarknader. Utredningen redovisar de uttalanden och överenskommelsersom gjorts bl.a. i EFTA och . Trots att utredningens förslag i allaavseenden strider mot vad som tidigare, inle minst på inifiativ från svensksida. 1981/82:148 73 överenskommits och sagts i dessa internationella organframhåller man alt en svensk lag om obligatorisk ursprungsmärkning inte skullestrida mol vad som sålunda överenskommits. Motiveringen för ett sådant synsättär utomordentligt svag. Enligt vår uppfattning strider den föreslagnalagstiftningen klart mot vad som tidigare överenskommits både i EFTA och GATT.Risken för att trovärdigheten i det traditionellt frihandelsvänliga svenskaagerandet internationellt sett utraderas är uppenbar om de föreslagnaåtgärderna genomförs. Iutredningen framhålls vidare att en svensk lagstiftning rörande obligatoriskursprungsmärkning av kläder inle skulle påverka möjligheterna att från svensksida angripa andra länders motsvarande lagstiftning. Ett sådant påslåendesaknar enligt vår uppfattning varje verklighetsförankring. Andra ländersmyndigheter torde inte dela utredningens sluLsatser i denna fråga. Det är i sammanhanget vikfigt alt ha i åtanke den negativaeffekt som ett svenskt icke frihandelsvänligt agerande fårutomlands. Vi vill här fästa uppmärksamheten på de stora negativa verkningarför svensk export som blev följden av de importrestriktioner för skor, sominfördes . Därtill skadades allvarligt det goda rykte somSverige traditionellt haft som frihandelns banerförare. Del är angeläget inte nu återigen skadar anseende genom att vidta en så påtagligtonödig åtgärd som ett införande av krav på ursprungsmärkning av kläder utgör. Vad beträffar de handelspolitiska konsekvenserna avutredningens förslag må först påpekas, att införandet av ett märkningstvång förimporterade varor självfallet innebär ett avsteg från de principer hittillstillämpat. Om obligatorisk ursprungsmärkning införs i blir detnaturligtvis svårare för oss att påtala liknande företeelser i andra länder. Industriförbundetinstämmer emellertid i det resonemang i övrigt, som betänkandet för på dennapunkt. Bestämmelser om ursprungsmärkning är inte förbjudna i internationellaavtal. innebär närmast att elt märkningstvång inte får utformasså att onödiga hinder mot handeln uppstår. Under dessa omständigheter lorde några störrehandelspolitiska invändningar mot förslaget knappast vara atl befara frånandra länder, därest saken sköts rätt från svensk sida. En förutsättning härförtorde dock vara alt den i lämplig form rådgör med EFTA och EG-kommissioneni god lid innan ett slutgiltigt förslag i form av en proposition läggs påriksdagens bord. Prop.1981/82:148 74 GATT-beslämmelserna - del övergripande internafionellaregelverket på det handelspolitiska området - tillåter under vissaförutsättningar införande av bestämmelser om ursprungsmärkning. Detta gäller bl.a.i sådana fall och för sådana varor där ursprungsmärkning bedöms som nödvändigför att skydda konsumenter mot bedrägliga och missledande beteckningar påvaror. Enligt vår uppfattning är detta villkor uppfyllt såvitt gäller deföreslagna svenska ursprungsmärkningsbestämmelserna avseende kläder. ---- När del sedan gäller den prakfiska utformningen avbestämmelserna frågan om märkningstexlens utformning ochanbringande, ursprungs regler etc.) är det vår upfatlning alt bestämmelserna - oavsett om de baseras på en internmodell eller en gränsmodell - rimligen inte kan uppfattas som handelshindrande.- 2.4 "Swedish design"-problemet ---- Däremot skulle nu förekommande märkning av typen Swedishdesign Remediel mot sådan märkning synesemellertid i första hand vara lagstiftning, som är direkt inriktad på vilseledande reklam eller otillbörlig marknadsföring. Enligt kollegiets mening bör övervägas att införa förbudmot användande av "Swedish design" och liknande i andra fall än dådet är fråga om svenskt ursprung enligt allmänna ursprungsregler eller dåursprungslandet enligt dessa regler klart anges. Kollegiet finner inteanledning att här ingå på den lagtekniska utformningen. Om förbudet införes fårtekobranschen bättre möjligheter alt genom märkning med svensk tillverkning ochdylikt tillvarata ett intresse hos konsumenterna för svensk tekp. Märkningenbör därvid vara frivillig, bl.a. emedan märkning med svensk tillverkning förvissa plaggtyper inte är entydigt ppsitiv ur avsättningssynpunkt. Kollegiet förordar alt här skisserade alternativ prövasinnan ställning tages till frågan om obligatorisk ursprungsmärkning. Om vilseledande märkning av typen "Swedishdesign" anses vara etl så stort problem att särskilda åtgärder häremotbehövs kan självfallet lagstiftas enbart mot denna företeelse. Anknytning tillregler om ursprungsmärkning erfordras ej. 1981/82:148 75 Risken att konsumenterna skulle bli vilseledda av uttrycksom Swedish design etc. torde kunna tillfredsställande motverkas med nuvarandelagstiftning om otillbörlig marknadsföring. Vid fillkomsten av 1970 årsmarknadsföringslag uttalade föredragande departementschef att önskemålet attmotverka vilseledande geografiska ursprungsbeteckningar väl tillgodosågs mednämnda lag. Inom KOV finns också en omfattande praxis på Pmrådet. Statens pris- och kartellnämnd: ---- 1 den mån kriterierna för ingripande inte med lagensnuvarande utformningskulle anses tillräckliga för att utmönstra beteckningar av typen "Swedishdesign" på importerade kläder, torde ett förtydligande tillägg i MFL kunnagöras, så alt ingripande blir möjligt. En sådaneventuellt behövlig smärre jämkning i MFL synes vara att föredra, eftersom mandå skulle slippa införa ett hell nytt regelkomplex med långt mer omfattandepraktiska konsekvenser för berörda företag men i stort sett utan andra effekteri fråga om det yttersta syftet. Med denna uppläggning skulle man fillgodosebåde den svenska tekoindustrins behov att skydda sig mot sådanakonkurrensmetoder som tar sig. uttryck i vilseledande beteckningar påimporterade kläder och konsumenternas intresse av att vela om ett visst plaggär fillverkat i eller inte. Märkning av typ Swedish design m.m. kommer enligtutredningen vid ursprungsmärkning sannolikt att försvinna. Även om sådanmärkning i viss utsträckning enligt verkets mening kan förväntas kvarstå ävenefter att bestämmelsen om ursprungsmärkning införts kan sådan märkning, i denmån den är vilseledande, stävjas genom nuvarande marknadsföringslag. Därmedskulle ytterligare bestämmelser härom ej behöva utfärdas. Genom att klart ange urspmngslandet på ett piagg kanmissbruket att framtona importerade plagg som svenska stävjas. Detta kan aldrigåstadkommas genom lagstiftning om exempelvis förbud att använda uttrycket Swedishdesign. Uppslagsrikedomen att framtona importvaror som svenska är alltför slorför att alla varianter skall kunna fångas in i någon lagstiftning. Här hjälperbara att ursprungsland alltid klart skall anges på varan. I utredningen framhållsatt marknadsföringslagen inte på något sätt räckt till för atl lösa problemetmed vilseledande ursprung. 1981/82:148 76 Utredaren har vidare, som skäl för en lagstiftning om ursprungsmärkning,hänvisat till den märkning av kläder som ofta genomförs av tillverkaren ellerförsäljaren i säljfrämjande syfte och som ibland kan leda till missförstånd omvarans geografiska ursprung (märkning av typ "Swedish Design" o.d.).Utredaren framhåller att dylika missförstånd kan undvikas om kläderna är märktamed uppgift om tillverkningsland. Detta är naturliglvis riktigt. I betänkandet erinrasemellertid om att oriktiga och vilseledande teckningar kan beivras - harbeivrats - på grundval av lag om otillbörlig marknadsföring.Industriförbundet anser det för sin del viktigt att man förhindrar att märkningutformas på etl sätt som är ägnat att vilseleda. Trots direktiven diskuteraremellertid inle betänkandet, huruvida detta kan ske inom ramen lageller på annal lämpligl sätt. Utredaren utgår ifrån att obligatoriskursprungsmärkning skall införas och har inle tagit upp några alternativ tillbehandling. Det ur konsumenternas synpunkt kanske viktigaste skäletför att bestämmelser om ursprungsmärkning införs, är enligt vår mening denomedvetet eller medvetet vilseledande märkning, som felaktigt ger sken av atten vara tillverkats i eller i visst annat land. Det kan många gångervara frestande att ge varan en svensk framtoning. Att en vara kan uppfattas somtillverkad i har uppenbarligen ett särskill marknadsvärde. Exempel påsådan vilseledande märkning är enligl vår mening "Swedish design" och"Swedish style". Andra sådana exempel är varumärken, där tillhörandetext kan ge intryck av att varan tillverkats i ett larid. medan det faktiskatillverkningslandet är ett annat. I detta sammanhang vill vi framhålla att detenligt vår mening är helt orealistiskt att tro - så som representant i utredningen gör i sitt särskilda yttrande lillutredningen (punkt 6) - att vilseledande märkning av ovan berört slag ipraktiken skall kunna lösas inom ramen för marknadsföringslagen. Därtill ärsåväl resurser som marknadsföringslagen som sådan alltförotillräckliga. ---- Många länder har redan ett system medursprungsmärkning i kraft. Därför torde några handelshinder inte komma i fråga frånnågra andra länder vid ett ensidigt svenskt införande om ursprungsmärkning.Förbundet finner det därför angeläget alt ursprungsmärkningen äntligen kommertill stånd. I åtskilliga fall har vi träffat på medlemmar som vid köp av varormed beteckningen Swedish design, Swedish style osv. trott alt dessa varor varittillverkade i . 1 framtiden kommer en sådan skenverksamhet inte atl 1981/82:148 77 kunna leda till försäljning. Detta hälsar förbundet medstor tillfredsställelse. Näringslivets delegation för marknadsräti: ---- NDM vill nämna att de tre KO-avgörandena från 1972och 1973 som refererasi betänkandet (s. 99 n -101) inom NDM bedömdes som minst sagt tveksamma enligtgällande rätt redan då de träffades. Enligt NDM:s mening skulle sannoliktmarknadsdomstolen ha bedömt texterna i fråga som vilseledande om domstolen fåtttillfälle att pröva dem. I vart fall synes det i ljuset av IMU-undersökningenår 1978 (jfr. s. 91) alldeles uppenbart att vid en prövning inuläget skulle fördöma texterna som försåtliga eller vilseledande och därmedstridande mot 2 § MFL. NDM finnersåledes att någon lagstiftning om geografiska ursprungsangivelser inle behövsför att komma lill rätta med försåtliga formuleringar av typen "SwedishDesign", vare sig dessa förekommer vid märkning eller i annanmarknadsföring. Postorderföretagen måsle bygga sin verksamhet på attsuccessivt kunna göra inköp av de varor som anges i postorderkatalogen alltefter den efterfrågan som visar sig under den aktuella försäljningssäsongen. Enmycket stor del av försäljningen bygger således på att postorderföretagen kangöra löpande kompletteringsköp. Dessa köp måste företagen vara fria att placerahos den fabrikant som är lämpligast ur kvalitets-, pris- och leveranssynpunkt. Vi anserdet hell uteslutet att postorderföretagen i sina postorderkataloger skall kunnaange ursprungsmärkning utan alt märkningen successivt blir oriktig ochvilseledande. Dessutom skulle ursprungsmärkning i postorderkatalogen medföraen icke önskvärd låsning till viss leverantör med åtföljandekonkurrensbegränsning. Denna kan leda till avsevärda prishöjningar vidkompletteringsköp för vilka postorderföretaget inte kan erhålla kompensation,eftersom priset är fastställt i postorderkatalogen. Som påpekats i betänkandet föreligger möjligheter för densom gör inköp från postorderföretag att returnera en vara om han så skulle önska.Med hänsyn härtill kan det inte föreligga något allmänt intresse atl ursprungsmärkningäven sker i postorderkatalog. 1981/82:148 78 3 Märkningssystemets utformning 3.1Internmodell/gränsmodell Om statsmakterna inför ett syslem med obligatoriskursprungsmärkning av kläder är, enligt RRV:s uppfattning, den av utredningenföreslagna utformningen av systemet, internmodellen, att föredra framför den s.k.gränsmodellen. Ingendera modellen förefaller kunna ge full säkerhet mot oriktigmärkning eller mot kringgåenden av existerande importkvoler ochbegränsningsavtal. I det läget lorde den administrativt minsl komplicerademodellen vara atl föredra. ------ Utredningen förordar internmodellen. Kollegiet harsamma uppfatt ning. Ett tungt vägande skäl vid kollegiets bedömning är atl märkningskravet vid en internmodell med största sannolikhet av våra handelspartners skulle komma all anses lättare att tolerera. Risken för handelspolitiska konsekven ser av ett införande av obUgatorisk ursprungsmärkning reduceras därmed. Vidare möjliggör internmodellen en smidigare tillämpning för de berörda näringsidkarna. ---- Vad gäller utformningen av en lagstiftning vill---- styrelsen särskilt understryka att den modell för genomförandet aven obligatorisk ursprungsmärkning av kläder som utredningen föreslagit, den s.k.internmodellen, är det enda tänkbara alternafivet. Den alternativa lösningenligt den s.k. gränsmodellen som en av de sakkunniga, direktören , förordat finner styrelsen klart olämplig av bl.a. följande skäl. En fysisk kontroll av att en vara är märkt vidimporttillfället kan, med de resurser förfogar över,göras endast i mycket begränsad utsträckning. Möjligheterna att med hjälp avhandelsdokument kontrollera om en vara är ursprungsmärkt är av naturliga skälnärmast obefintliga. Även för importföretagens del skulle ett genomförande avgränsmodellen medföra stora praktiska svårigheter. Som exempel kan nämnas delsolägenheterna för importören att besiktiga varorna före förtullningen om denneför undvikande av lagbrott vill undersöka atl dessa är vederbörligen märkta,dels svårigheterna atl, i händelse av atl varorna befinns omärkta, märka dessainnan förtullning kan ske. 1981/82:148 79 Överstyrelsen för ekonomiskt försvar- Överstyrelsen anser , liksom den sakkunnige , att en gränsmodellskulle ge större garantier för en rikfig märkning och därmed en bättreefterlevnad av gällande importregleringar än den av utredningen föreslagnamärkningskontrollen vid saluhållandet fill slutlig förbrukare. Kravet på märkning föreslås avse såväl kläder somtillverkas inom landet som importerade. Utredningens förslag all bestämmelsernaskall baseras på en "inlernmodell" i stället för en "gränsmodell"finner emellertid verket varken tillräcklig eller ändamålsenlig. De länder som har ursprungsmärkning har nästan allagränsmodellen. import från utgör ca hälften av Finlandsklädesproduktion. export lill är ungefär hälften av Sverigesexport av konfektion. Eftersom båda dessa länder har gränsmodellen synes enskandinavisk gemehsamhet i detta avseende vara eftersträvansvärt. Andra väsenfligafördelar med gränsmodellen är att en kontroll av att föreskrifterna efterlevsunderlättas och att arbetet med ursprungsmärkningen kan ske rationellt. Importörernaav konfektion består i väsentlig utsträckning av större handelsföretag och avsvenska tillverkare som kompletterar sin egen produkfion med importvaror. Fördessa slörre företag med god uppföljning av sin handel borde en uppmärkningenligt gränsmodellen vara fördelaktig. anser att det enklaste bordeha varit att märkningen vore gjord när varan passerar gränsen. Tyvärr har deldock i utredningen av tullstyrelsen klarlagts, att tullens möjUgheter atlkontrollera den tekoimport som kommer in till är i det närmasteobefintliga. ---- Den kritik som förekommit i internationellasammanhang mot ursprungsmärkningen har ofta baserats på de fall därgränskontroll tillämpats. En kontroll av märkningen vid gränsen har varitbesvärande för importen. Det system som föreslås för innebär attvaran skall vara märkt vid saluhållandet till konsument och medför såledesingen speciell hantering eller kontroll av importvarorna jämfört medsvenskproducerade kläder. och syn på ursprungsmärkning böremellertid beaktas, varför det är angeläget att liknande beslämmelser ejinföres i för andra varuområden än nu aktuella. 1981/82:148 80 ---- LO finner också internmodellen som den mesttilltalande. bedömning grundar sig på inlernmodellens fördelar utfrånhandelspolitiska utgångspunkter. Internmodellen medför inte några egentligaolägenheter för importen och torde därmed kunna ge underlag för berättigadehandelspolitiska invändningar från andra länder. SHIO/ Familjeföretagen: Skulle regeringen, trots de allvarliga invändningar spm vioch närstående organisationer riktat mot utredningsförslaget, ändock viljainitiera en proposition, borde förslaget göras något annorlunda. Märkningen avvarorna bör lämpligen ske hos tillverkaren, vare sig tillverkningen sker iSverige eller i utlandet. Detta förfaringssätt, "gränsmodellen", harockså förordats av Texlilrådel/. ------ vid valet mellan gränsmodellen ellerdetaljistmodellen är gränsmo dellen atl föredraga. Värdet av alt även detaljisten har primärt ansvar för att de varor han erhållit för avsalu efter lagens ikraftträdande var korrekt ursprungsmärkta är dock betydande. Föreningen föreslår därför, atl ett syslem med ursprungsmärkning införes som dels medför atl ursprungsmärk ning av tekovaror blir ett införselvillkor vid tullbehandlingen med som tillsynsmyndighet, dels att den som yrkesmässigt har tekovaror till avsalu för slutförbrukaren har skyldighet att tillse att varorna är ursprungs märkta med som tillsynsmyndighet. Förbundet vill---- framhålla, att eventuella bestämmelser om att importeradekläder skulle vara märkta redan vid importtillfället är ännu mer betänkligt urhandelspolitisk synvinkel än det alternativ som utredningen stannat för. Ett gränskontrollsyslemtorde dessutom medföra ökade administrativa insatser såväl för myndigheter ochnäringslivet som för konsumenterna. Utredningen anser att slarka skäl talar mot ett system sominnebär att importerade kläder skall vara märkta redan vid införseltillfällel.Industriförbundet instämmer i detta och vill för sin del bestämt avstyrka ensådan modell. Utredningen föreslår således för sin del atl klädernaskall vara märkta senast när de yrkesmässigt saluhålles till de slutligaförbrukarna, dvs. Prop, 1981/82:148 81 allmänhet de enskilda konsumenterna. Detta innebär bl.a.att märkningen inte nödvändigtvis behöver vara utförd i bakomliggande distributionsled,exempelvis när en fillverkare säljer till en återförsäljare. Ansvaret för attkläderna blir märkta läggs emellertid, beträffande kläder som framställts inom landel,på fillverkarna och, ifråga om importerade varor, på importörerna. Denna ordningförefaller under omständigheterna rimlig. En förutsättning för att systemetskall kunna accepteras är emellertid all tillämpningen och kontrollen genomförspå ett prakfiskt och smidigt sätt, att onödiga trakasserier av enskildabutiksinnehavare undviks och att tillämpningen inte kräver en väsentlig ökningav de offentliga resurserna och byråkratin. Om ett märkningstvång skall införas vill förbundet förordaatt ansvaret härför förläggs fill del slutliga säljledet, dvs. vanligendetaljhandeln (av ulredningen benämnt internmodellen). Om så inte sker riskerardetaljhandelsföretag med direktimport av mindre partier att inte få någonursprungsmärkning verkställd på grund av all det köpta parfiet inte ärtillräckligt stort för alt säljaren av kostnadsskäl skall påtaga sigmärkningen. Detta skulle kunna resultera i att den mindre detaljhandelns val avutländska leverantörer skulle starkt begränsas till förmån för de störreköparna. Det är vidare att märka alt import av kläder som skall vara märktaredan vid införseltillfället i praktiken inte är genomförbart enligt de lullbestämmelsersom reglerar det s.k. hemtagningssystemet. Direktör har i sitt-- yttrande hävdat att svenskaursprungs märkningsbestämmelser baserade på en gränsmodell inte skulle vara svårare att försvara handelspolitiskt än ursprungsmärkningsbestämmelser baserade på en internmodell. Direktör har i sitt yttrande vidare framhållit att han i utredningen inte övertygats om de av representant i utredningen påstådda svårigheterna alt förena en gränsmodell med den nuvarande svenska tullproceduren. /ansluter sighelt till de synpunkter och den argumentation som framförts av direktörThorsson i ovan nämnda avseenden. De fördelar vi från textilrådet/Konfekfionsindustriföreningenssida ser i en gränsmodell är, utan inbördes ordning, följande: 1) Leder till en bättre efterlevnad av importregleringarnapå tekoområdet, och kan bättre samverka med övriga ansträngningar attkontrollera och motverka kringgåenden av reglerna; 2) Kan förväntas underlättaen internationell samverkan vad gäller importkontrollen av tekovaror; 3) Ger 6 1981/82. Prop.1981/82:148 82 en större "allmänpreventiv" effekt; 4) Gerenhetliga regler oberoende av inköps- och distributionssystem (t.ex. vidpostorderförsäljning och offentlig upphandling); 5) Medför en viss harmoniseringav ursprungsmärkningsbe-slämmelserna i tre av de nordiska länderna (,och ); 6) Ger en något ökad kontrollmöjlighet från det allmännassida av att åsätt ursprungsmärkning är riktig; 7) Synes kunna ge ett någotsnabbare ikraftträdande och torde medföra mindre problem förtillsynsmyndigheten under "övergångstiden". ---- Utredningen har- på vissa närmare angivna grunder föreslagilatl man väljer de allmänna ursprungsreglerna. Kollegiet ställer sig helt bakom det av utredningenframförda förslaget.