prop · G503102 · 1981-12-31 00:00:00 — Denprövning som sedan sker har karaktären av en anbudsbedömning vid statligupphandling, dvs. del erbjudande accepteras som ger störstaförsörjningsberedskapseffekl liU lägsta kostnad för staten. Härigenom bevarasden konkurtensneulralitel som givna resurser medger. Statligastödåtgärder kan, som redovisats i andra sammanhang, störa vårahandelspolitiska relationer.Del gäller framför allt generella stöd som ulgårulan motprestation från förelagen. Sådana slöd är inle heller önskvärda frånÖEF:s utgångspunkt. Bl.a. har ÖEF i sin skrivelse fill regeringe 1980-09-01föreslagit all äldreslödel skall kunna utgå mer selektivt än ochkanaliseras lill försörjningsvikliga förelag, som kan bedömas ha möjlighet allöverleva och som vidtar ansträngningar i detta syfte. Sysselsättnings-och regionalpolitiska problem kan uppslå om ÖEF medverkar fillrafionaliseringär och strukturåtgärder som får fill följd all företag minskarsin personal eller lägger ner verksamheten. ÖEF:s åtgärder motiveras då av attmarknaden inle ger utrymme för produktionsökning och all konkurrenskraftenmåste förbättras så all åtminstone en del av produktionen finns kvar i landet.Alternativet kunde annars vara all aUa svenska förelag i branschen slås ut. Pådel sättet kan nedläggningen åtminstone fördröjas, vilket bör ge en positiv sysselsättningseffekt.Del har också hävdats i rapporten 1980:8 Statliga åtgärder för tekoindustrinatt avskrivningslånen rimligen har medfört all sysselsättningen inomlekoindustrin har minskal i något långsammare takt än om lån inte hade utgått.Även försörjningsberedskapslånen har enligt rapporten varit positiva frånarbelsmarknadssynpunkl. Kravpä rättvis och enhetlig behandling gäUer för all stafiig verksamhet. Detta kravanfördes i budgetproposifionen 1981 (bilaga 14, s Ul) som argument mot ÖEF:sförslag lill ändrade låneformer. "Önskemålet om alt förelag som ansöker omlån och bidrag hos myndigheter skall behandlas på ell enhefiigt sätt talar föratt av regeringen fastlagda detaljerade regler skaU gälla för lån- ochbidragsgivningen". ÖEF instämmer i bedömningen all alla skall behandlaslika, men det bör kunna åstadkommas på ell annat säll än all regelsystemetgörs detaljerat. Om ÖEF inför varje avtalssituation får möjlighet alt vägasamman alla faktorer som har betydelse för försörjningsberedskapen, l.ex. altolika förelag har olika kompetens och all avtalet bör kunna anpassas till deaktuella omständigheterna, skulle det vara möjligt alt nå en rättvisbehandling ulan delaljföre-skrifter. Företag som redovisar konkretaåtgärdsprogram för att uppnå lönsamhet har också störte förutsäUningar altklara produklionsåtaganden som är väsenfiiga frånförsöijningsberedskapssynpunkl. Delta borde kunna beaktas vid avtalensutformning. Ivissa fall är en övergripande bedömning av avtalen önskvärd, för sammanvägningmellan olika intressen. I vissa fall kan detta tUlgodoses genom eltformaliseral samrådsförfarande mellan de närmast berörda myndigheterna, varvidfrågan förs till regeringen för avgörande vid olika uppfattning. I andra fallkan avtalen emeUertid ha så stora effekter av skilda slag alt beslutet skaUfattas av regeringen eller, när så behövs av konstUu-tionella skäl, avriksdagen. 1981/82:102 Bilaga 3 37 När avtalen rör stora belopp kan en beloppsgräns införas förÖEF:s rätt att själv fatta beslut. Del är också tänkbart att en delbransch kanvara särskiU känslig från politisk synpunkt och att avgöranden om avtal medföretag i den branschen bör förbehållas regeringen. Även om låneformernasåledes görs mer flexibla finns möjligheter alt begränsa ÖEF:sbeslutsrätt på ett sätt som säkerställer del direkta inflytande regeringen villutöva. Självfallet måste också kunna förutsättas att myndigheten underställeren fråga regeringens prövning även om så formellt inle behövs men frågan harsådan räckvidd all den lämpligen bör avgöras av regeringen. Sammantaget finner ÖEF all en utökad möjlighet allskräddarsy avtal med försörjningsvikliga företag inle skulle försämramöjligheterna all fiU-godose andra intressen än dem som ÖEF företräder." ÖEF drar slutsatsen att erfarenheterna under de senasteåren har styrkt behovet av en mer flexibel tillämpning av existerandelåneformer. Syftet måste vara all uppnå största försörjningsberedskapseffektlill lägsta möjliga kostnad. ÖEF vill komma bort från begreppet"slöd" i samband med beredskapsplaneringen. "Slöd" förnämligen enligt ÖEF tanken fill ett passivt statligt åtagande ulan slut. Låne-och garanfiavtalen bör i släUel gmndas på affärsmässiga uppgörelser mellan , där ÖEF:s ekonomiska åtagande är en ersättning för förelagelsåtagande snarare än ett rent finansieUt slöd. Om dessa statens åtaganden kommer fiU uttryck i någon nylåneform eUer genotn justering av de gamla är enligl ÖEF av mindre intresse. låneform som ersätter avskrivnings- och försörjningsberedskapslån är ändåall föredra. Jämförelser bakåt skulle då inle bU relevanta och den av ÖEFeftersträvade nya inriktningen skulle få störte genomslag. Så långa avtalstidersom möjligt bör eftersträvas. ÖEF:s förslag till ny inriktning av avtalenfömtsälter därför bemyndigande all ingå fleråriga avtal. ÖEF hemställer om att regeringen i regleringsbrev för1982/83 anger närmare föreskrifter för lån och lånegarantier enligt deriktUnjer som anges i skrivelsen. Föreskrifterna bör gäUa för samfiiga programinom ÖEF:s verksamhetsområde. Jag instämmer i del stora hela med analysen i ÖEF:sskrivelse . Erfarenheterna har visat alt ökad flexibilitet ilåne- och garantiformerna är nödvändig all införa. Särskill måste del blimöjligt all på ell enklare sätt sluta fleråriga överenskommelser.Vidare måste del bli möjligt att finansiera andra åtgärder än investeringar ibyggnader och maskiner. Vad gäller lånen föreslår jag att avskrivnings-,försörjningsberedskaps-, slmklur- och offertlån försvinner som begrepp och från1 juU 1982 ersätts av en ny låneform, kallad beredskapslån. Dessa lån bör vararänte- och amorteringsfria och kunna skrivas av på mellan ell och femton år.Avskrivningarna behöver inte vara lika stora ulan bör kunna anpassaslill 1981/82:102 Bilaga3 38 Beredskapslån skall kunna ges som molprestafion liU attföretag förbinder sig alt upprätthålla produktion eller produktionskapacitetunder en viss och helst , eller att genomföra någon annan åtgärd somstärker försörjningsberedskapen, l.ex. utveckling av subsfilul ellerförberedelse alt la upp alternativ produktion i krislägen. Låneavtalen skallkunna förses med villkor om ytterligare åtaganden från företagens sida. Det kangälla t. ex. att vidta åtgärder på företagslednings- eller marknadsföringsområdenaeller alt förbättra styrsystemen. Delta för all öka möjligheterna för företagenall verkligen fullfölja sina åtaganden. Lånen skall vara konkurrensneutrala iden bemärkelsen alt alla företag skall ha rätt all konkurrera om att sälja deberedskapsljänster som ÖEF viU köpa för lånen. Eftersomriksdagen anvisar betalningsmedel för elt budgetår i laget behövs ettbemyndigande för de betalningsförpliktelser som regeringen eUer på regeringensuppdrag ÖEF kommer alt ikläda sig i samband med avtal om beredskapslån.Riksdagen bör därför för varje budgetär bemyndiga regeringen eller denregeringen bestämmer att inom en angiven beloppsram ingå avtal omberedskapslån som medför utbetalningar över flera budgetår. Jagföreslår vidare alt nuvarande garanltformer ersätts av en enda med benämningenberedskapsgaranti. Beredskapsgarantier skall kunna ges för lån till såvälförsörjningsvikliga investeringar som för säsongsinässigl behov avrörelsekapital tiU skoindustrin. Samma flexibUitet som bör gälla förberedskapslån bör gälla för garantierna. Denu föreslagna beredskapsgarantierna bör kunna lämnas inom en samlad garantiramsom fastställer för vaije budgetår. Medavseende på de effekter kreditgaranfier av detta slag har på såvälkreditmarknaden som statsbudgeten vill jag anmäla alt jag kommer attförelägga regeringen förslag om att en kreditgarantiavgifl skall las ut om 1 %p. a. av del utgående kredilbeloppet i syfte att bl. a. täcka kostnader förförluster i samband med garanligivning och kostnader för all administreragarantiverksamheten. Omriksdagen godkänner vad jag nu föreslagit kommer jag att återkomma fiUregeringen med förslag fill bestämmelser vad gäller beredskapslån ochberedskapsgaranfier. Denskattemässiga behandlingen av olika former av statligt stöd är f. n. oklar påvissa punkter. Bidragsskatlekommitlén (Dir 1979:135) har emellertid i ettnyligen avgivet delbetänkande (Ds B 1981:17) företagit en allmän översyn pådetta område. Enligt vad jag inhämtat avser chefen för budgetdepartementet attsenare föreslå regeringen att föreläggs en proposition i ämnet.Jag fömtsätter all frågan om hur beredskapslånen skaU behandlas iskattehänseende kommer alt tas upp i del sammanhanget. Prop.1981/82:102 Bilaga 3 39 Regeringenhar bemyndigats att vid krig, krigsfara eller annan omständighet av synnerUgtvikt för rikels försvarsberedskap för vaminköp disponera rörliga krediter iriksgäldskontorel om högst 50 milj. kr. inom jord-bmksdepartementels och numerahögst 1000 milj. kr. inom verksamhetsområden (prop.1970:1 bil. 11, JoU 1970:3, rskr 1970:125, prop. 12, SU 1970:10,rskr 1970:10, prop. 12, FöU 1973:9, rskr 1973:63 och prop. 1974:8,FöU 1974:8, rskr 1974:34). På livsmedelsområdet görs redan i fredstid enlöpande planering för ulnylljande av krediten. Det åligger jordbmksnämnden allmol bakgmnd av den fortlöpande förändringen av näringslivels resurser revideraanskaffningsplanen. Denrörliga krediten för verksamhetsområde var ursprungligenavsedd för inköp av i första hand andra varor än olja. Mol bakgmnd avoljekrisen ställdes emellertid 300 milj. kr. avkredtfen, som då utgjorde totalt 350 milj. kr., fill ÖEF:s förfogande för inköpav olja. Den del av krediten som motsvarade varu-koslnader och vissahanteringskostnader avlyftes efter hand. Dåden rörliga krediten i första hand inle var avsedd för inköp av olja beslutaderiksdagen all utöka krediten till regeringens disposition till 1000milj. Chefen för anförde: "Denrörliga kredit om 350 milj. kr. Maj:l under vissa angivnaomständigheter fär disponera är i första hand inle avsedd för köp av olja. Jaganser därför all krediten bör ökas med elt belopp som medger för staten att medviss del av krediten som rörelsekapital genomföra sådana oljeköp som annarsinle skulle ha kommit lill slånd. Del är enligl min mening betydelsefullt attstaten på så säll kan medverka lill all förbättra vårt försörjningsläge ochmildra den negativa verkan som oljekrisen kan ha på samhällets funktion. Genomatt öka den rörliga krediten från 350 liU 1000 milj. kr. skulle 650 milj. kr.kunna disponeras för köp av råolja och oljeprodukter." Molbakgmnd av den bedömning som gjordes av del svenska oljeförsörj-ningslägel isamband med krisen i medgav regeringen all utnyttja medel frånden rörliga krediten för att anskaffa olja. och 1980 anskaffadessålunda 650000 m' oljeprodukter, främst motorbrännolja och lätt eldningsolja,lUl en vamkoslnad av 793 milj. kr. HärtiU kom senare omkostnader och räntor,vilka successivt belastade krediten. 1980/81:90 om riktlinjer för energipolitiken (bU.3, s. 15) anförde chefenför som sin mening att den rörliga krediten skulleåterbetalas genom att medel tillfördes från oljelagringsfonden. Återbetalningenborde ske i takt med all medel fanns tillgängliga i fonden och Prop.1981/82:102 Bilaga 3 40 varahelt genomförd lill utgången av /82. Förslaget överensstämdemed del förslag oljelagringskommitté presenterat i sitl delbetänkande(SOU 1980:41) Olja för krisfid. Iregeringsbeslut uppdrogs åt ÖEF att senast den 30 juni 1982återbetala hela den rörUga krediten. ÖEF har sedermera, ,återbetalat störte delen av krediten. Genom de rörligakrediterna kan regeringen som jag nämnt disponera medel för all ikrislägen finansiera utgifter för brådskande förstärkning av försvarsberedskapen.Av krediterna, som f. n. totalt uppgår fill 1050 milj. kr., är emellerfid 650milj. avsedda för köp av råolja och oljeprodukter, 350 milj. kr. för andravaror inom område samt 50 milj. kr. a. livsmedel.Efter samråd med chefen för förordar jag att det börankomma på regeringen att fördela användningen av krediterna på skilda ändamål.Liksom f.n. bör dock jordbruksnämnden planera för köp av försörjningsvikfigavaror på livsmedelsområdet inom en ram av 50 milj. kr. Motbakgmnd av mitt förslag beträffande utnyttjandet av de rörliga kredUerna börsom vUlkor anges att dessa får disponeras av regeringen vid krig, krigsfaraeller annan omständighet av synnerlig vikt för rikels försvarsberedskap ellernär den fredslida folkförsörjningen p. g. a. en tillförselstörning ärallvarligt hotad. Krediternabör också kunna användas för att lidigarelägga inköp av någon av de varor somriksdagen har beslutat skall beredskapslagras över ett anlal år om så kraftiga prisstegringarkan förväntas alt betydande statsfinansiella besparingar kan göras vid entidigareläggning. Oljelagringsfonden(olf), vars huvudsakliga syfte är att finansiera den statligaberedskapslagringen av olja, inrättades genom beslut av regeringen den 26 juni1975. Medel tillförs fonden genom den särskilda beredskapsav-gtfl påoljeprodukter som ulgår i form av avgifter på bensin,eldningsolja, motorbrännolja och bunkerolja enligt lagen (1973:1216, omtryckt1975:275, ändrad senast 1981:572) om särskild beredskapsavgtft föroljeprodukter (prop. 1973:194, FöU 1973:27, rskr 1973:266). Både byggande avlagringsanläggningar och inköp av varor, dvs. råolja och oljeprodukter, samtdrift och underhåU av lagren finansieras över fonden. Sedanikraftträdandet av lagen om särskild beredskapsavgift på oljeprodukter hardennas giltighetslid förlängts . Lagen gäller nu till utgången av år1984. Densärskilda beredskapsavgiften var urspmngligen /1 för bensin och /m förmotorbrännolja, eldningsolja och bunkerolja. Prop.1981/82:102 Bilaga 3 41 successivt höjts och ulgår med /liter förbensin och med /m' för motorbrännolja, eldningsolja och bunkerolja. Vidhöjningarna av avgiften har viss del av denna kommit all avskiljas för alttillföras särskilda fonder och finansiera andra åtgärder än beredskapslagring.Sålunda inrättades oljeprospekteringsfonden den Ijuli 1978 för all bekostaprospektering av olja och naturgas (prop. 1977/78:28, NU 1977/78:70, rskr1977/78:343) och oljeersällningsfonden den för att finansieraåtgärder för att ersätta olja m.m. (prop. 1980/81:49, NU 1980/81:19, rskr1980/81:100). Från energiforskningsfonden, som inrättades den Ijuli 1981,finansieras det energiforskningsprogram som föreslogs i prop. 1980/81:90 bU. 3(FöU 1980/81:21, rskr 1980/81:281). Densärskilda beredskapsavgiften fördelas på de olika fonderna enligl följande. mbo, eo, bo /m' 8 " 24 " 19 " Summa 17öre/l /m Regeringen har budgetproposition (prop.1981/82:100 bil. 17) föreslagit att avgiften höjs med /m' fr. o. m. den 1april 1982. Höjningen avses fördelas med 4, 13 resp. /m' påoljeprospeklerings-, oljeersätlnings- saml energiforskningsfonderna. Medelslillströmningen till olf genom den särskildaberedskapsavgiflen på oljeprodukter beräknas 1 juli 1982-31december 1984 uppgå fill drygl 3 500 milj. kr. Genom försäljning av olja somköpts för den rörliga krediten beräknas ytterligare 650 milj. kr. lUlföras olfunder budgetåren 1982/83 och 1983/84. Tillströmningen till olf beräknassålunda uppgå till totalt ca 4200 milj. kr. Ijuli 198231december 1984. Lagen om den särskilda beredskapsavgiften gäller som jag nämnttill utgången av . Det statliga lagringsprogrammet för råolja uppgår tilllotak 6,5 milj. m' råolja (prop. 1980/81:90 bil. 3, NU 1980/81:60, rskr1980/81:381). Medel för uppbyggnaden rekvireras från off. Enligl propositionenbör programmet vara avslutat före utgången av men kan på gmnd av marknadsmässigaoch statsfinansiella skäl behöva utsträckas något, dock längst lUl utgången avår 1986. I enlighet med förslag i samma proposition finansierasockså samtliga driftkostnader, exklusive räntekostnader, för den statligalagringen inom delprogrammet Bränslen och drivmedel m.m. numera över olf. 1981/82:102 Bilaga3 42 Ienlighet med förslag i prop. 1975/76:152 (FöU 1975/76:35, rskr 1975/ 76:298)får olf-medel också användas för viss fredskrislagring av produkter inom delpetrokemiska vamområdel. Dessutom har olf-medel rekvirerats för /80 i form av avskrivningslån för all trygga försöriningen inomdel petrokemiska vamområdel (prop. 1979/80:101, FöU 1979/80:U, rskr1979/80:88). Slutligenhar regeringen bemyndigats all besluta om fillfälliga överföringar av medelmellan de olika fonder som tillförs medel genom den särskildaberedskapsavgiften på oljeprodukter (prop. 1980/81:50, FiU 1980/ 81:40, rskr1980/81:420). Medlenpå olf har således genom olika beslut kommit att finansiera andra åtgärder ände urspmngligen avsedda, nämligen åtgärder inom del petrokemiska vamområdelsaml finansiering av driftkostnader för oljelagringen. Härtill kommermöjligheten all föra över medel lill de tre övriga fonderna för att underlättaplanering och genomförande av den verksamhet som skaU finansieras från resp.fond. Jaghar nu redogjort för nuvarande anspråk på medel från off för finansiering avolika ändamål, främst beredskapslagringen av olja. Jag vill också upprepa vadjag sagt, nämligen all regeringen i beslut ålade ÖEF allsenast återbetala vad som utnyttjats - jämte ränta av denrörliga kredit hos riksgäldskontorel som slår lill regeringens disposifion.Återbetalningen skulle finansieras med medel från olf. ÖEF hade i november 1981återbetalat nästan hela krediten. Vidarehar ÖEF i det ekonomiska försvarets programplan under beklädnadsprogrammetuppgett elt medelsbehov över olf på totalt 25 milj. kr. förutbyggnad av fredskrislagringen av syntetfibrer. För /83 har ÖEFbegärt 5 milj. kr. över olf för ändamålet. FörsvarskommUlén delar ÖEF:suppfattning. Jag återkommer liU fredskrislagringen av syntetfibrer senareidag. ÖEFförordar också alt medel anvisas över olf för all finansiera beredskapsålgärderinom bränsleprogrammet vilka utgör alternativ fill oljelagring ellerförberedelser för omställning från olja till annat bränsle. Jag återkommer tiUdetta i del följande under behandlingen av energiprogrammet. ÖEF beräknar 15,6milj. för /83 för dessa ändamål. Även försvarskommitténanser att förberedelser för sådana omställningar som utgör alternativ tilloljelagring bör finansieras över olf. 1980års oljelagringskommitté (OLK) föreslår i sUl slutbetänkande (Ds H 1981:2) Kol,uran och gas för krislid en utökad statlig beredskapslagring av gasbensin med330000 ton eller 455 000 m'. Anskaffningskostnaden beräknas uppgå till ca 500milj. och föreslås även fortsättningsvis bestridas över off. Uppbyggnadenbör enligl utredningen genoinföras underprogramplaneperioden /83-1986/87. 1981/82:102 Bilaga 3 43 ÖEF beräknar för /83 623 milj. kr. över olfför inköp av gasbensinen inklusive inlagringskoslnad. FörsvarskommUlén anserall utbyggnaden av beredskapslager av gasbensin bör genomföras enligl OLK:sförslag och finansieras över olf. För egen del kommer jag i del följande under delprogrammetKemiska produkter m. m. att återkomma till lagringen av gasbensin. Försvarskommitlén anser att en utökning av fredskrislagrenav metaller alltjämt är angelägen men finansieringen av denna lagring börstuderas ytterligare. Emellertid anför kommittén att vissa medel ur offtillfäUigt kan behöva tas i anspråk för sådan fredskrislagring. ÖEF, som inleföreslår olf som finansieringskälla, beräknar lagringskostnaden för perioden1982/ 831986/87 liU ca 375 milj. kr. Jag återkommer liU fredskrislagringen avmetaller under delprogrammet Metaller m. m. Slutligen anser försvarskommittén all alla kostnader somhänger samman med drift, exklusive räntor, av lager som anskaffas över olfockså bör finansieras över off saml att oljelagringsprogrammet bör fullföljasså snabbt som disponibla medel i olf medger. Sammanfattningsvis föreligger således önskemål omfinansiering ur olf för en rad olika ändamål. Nedanstående tabell visar beräknad medelstUlströmning lillolf samt i samråd med ÖEF beräknade utgifter för de nuvarande och främst av ÖEFföreslagna anspråken på olf. Jag har räknat med all lika stor mängd råoljainlagras under budgetåren 1982/83 och 1983/84 och halva denna mängd . I beräkningen har använts de priser och valutakurser som gälldei . Ingående balans (milj.kr.) av varor köpta för den Prop.1981/82:102 Bilaga 3 44 Anm:Tillkommer anskaffning av gasol för 74,5 milj.kr. Enjämförelse mellan den prognosticerade medelstUlströmningen fill olf och detolala anspråken på olf med gjorda prisantaganden visar alt olf:s resurser interäcker lill för all liUgodose aUa anspråk. Detta under förutsättning att densärskUda beredskapsavgiften inte höjs. Jagkommer därför i det följande bl.a. alt föreslå all oljelagringsprogrammetförlängs tUl och med , all inlagring av gasbensin görssuccessivt lill och med /87 och att fredskrislagringen avmetaller utökas - om än inte i den omfattning som ÖEF och försvarskommitlénförordat -, men alt den finansieras på annat säll än över otf. Vidare kommerjag all föreslå alt vissa omslällningsålgärder finansieras över den s.k.clearingfonden. Jag kommer inte alt föreslå all syntetfibrer freds-krislagrasunder programplaneperioden. På så sätt kommer de totala anspråken påfinansiering över olf alt fördela sig som följer. Av lagringstekniska skälföreslås en något högre inlagring av råolja /83 än under deföljande åren. Deltainnebär med tidigare nämnda antaganden en omfördelning i tiden av utgtfter såatt olf under /83 belastas med 1439 milj. kr. och /84 med 871 milj. kr. mindre i förhållande till de önskemål omfinansiering över off som jag redogjort för. Jaghar övervägt om del alltjämt är rationellt att finansiera dessa ulgifler ur enoljelagringsfond som fyUs på av en särskild beredskapsavgift. Jag har kommittiU slutsatsen att det i dagens statsfinansiella läge är bättre att Prop.1981/82:102 Bilaga 3 45 ordnafinansieringen över statsbudgeten. Jag återkommer senare under avsnittet om ÖEFlill över vUka anslag och med vUken teknik finansieringen lämpligen bör ske. Somkonsekvens härav föreslår jag alt del beräknade saldot på olf per den Ijuli1982, dvs. kr., överförs tiU inkomsttitel på statsbudgeten,liksom de särskilda beredskapsavgtfler som genom eftersläpningen iredovisningen inflyter i olf en lid därefter. Eftersamråd med chefen för budgetdepartementet förordar jag att den särskildaberedskapsavgiften på eldningsolja, motorbrännolja och bunkerolja från den 1juli 1982 sänks med det belopp som hänför sig till otf, / m', och altavgiften på bensin, /l, slopas från . Den allmänna energiskaltenpå oljor och bensinskallen bör höjas med samma belopp. Med dessaåtgärder förbättras statsbudgetens saldo med de belopp som vidbudgetårsskiftena annars skulle ha legat i olf som utgående balanser. Dennu föreslagna åtgärden aktualiserar också en annan fråga. Senast i prop.1981/82:100 bil. 2 har framhållits all skatteuttaget på gasol skall stå i sammarelation lill del sammanlagda skatte- och avgiftsuttaget på bensin som gälldeföre skallehöjningarna (55/109) och att skalteutlagel påmotoralkoholer bör vara ungefär hälften av skatteuttaget på bensin. Den nuföreslagna åtgärden att slopa beredskapsavgiften på bensin och ökabeskattningen med samma belopp kräver inle något särskill uttalande när detgäller gasol. I fråga om motoralkoholerna bör däremot en ändring göras så altskatten i fortsättningen skall utgöra av skallen pä bensin.Härigenom uppnås i stort sell samma resultat som . Deförfaltningsförslag som krävs för ändringen har upprättats inomhandelsdepartementet. Då den återstående delen av avgtften inte har någotdirekt samband med beredskapen bör lagens mbrik ändras lill lag om en särskildavgift för oljeprodukter. Medhänsyn lill lagstiftningsfrågornas enkla beskaffenhet är del enligt min meninginle nödvändigt att inhämta lagrådels yttrande över författningsförslagen. Deupprättade förslagen torde fogas lill protokollet i detta ärende somunderbilaga 3:1, 3:2 och 3:3. Medslöd av allmänna ransoneringslagen förordnade Kungl. Maj:l den 28 december 1973om clearing för oljeprodukter.