prop · G50371 · 1981-12-31 00:00:00 — Regeln innebär att arbetsgivaren inte kan nöja sig med en hänvisningtill 40-42§§ eller med en ofullständig uppgift t.ex. om att lagen föreskriverviss tid för talans väckande. Beskedet skall vara fullständigt. Har lagenspreskriptionsregler ersatts med kollektivavtalsbestämmelser, skall uppgiftenavse de . En erinran om påföljden enligt 42 § skall också vara med. Av 40och 41 §§ framgår att längre tidsfrister gäller för talans väckande för detfall att arbetstagaren inte har fått något besked om talan enligt andrastycket. Med det fallet får jämställas att ett otydligt eller ofullständigtbesked har lämnats. 1 andrameningen av andra stycket behandlas arbetsgivarens skyldighet att upplysaarbetstagaren om företrädesrätt till återanställning. Besked i detta ämneskall, till skillnad från vad som anges i den gällande lagen, lämnas vare sigarbetstagaren har företrädesrätt eller inte. Härigenom undviker man risk föratt arbetstagaren i vissa lägen åsamkas rättsförlust, när det t.ex. inte råderfull klarhet om vad som är grunden för uppsägningen. I departementsförslagethar också behållits om än med en annan formulering - den nu gällande regeln i9 § andra stycket andra meningen om att arbetstagaren skall ha besked om vadsom skall iakttas om arbetstagaren vill UtnytQa sin företrädesrätt Qfrspecialmotiveringen till 27 § första stycket). Har lagreglerna i detta senarelagrum ersatts av kollektivavtalsbestämmelser, skall arbetsgivarens erinranavse dessa. 9 § Arbetsgivaren är skyldig att på arbetstagarens begäranuppge de omständigheter som åberopas som grund för uppsägningen. Uppgiften skall vara skriftUg, om arbetstagaren begär det. Paragrafen motsvarar helt 8 § andra stycket i gällandelag. 10 § Uppsägningsbeskedet skall lämnas till arbetstagarenpersonligen. År det inte skäligt att kräva detta, får beskedet i stäUet sändas i rekom menderat brev till arbetstagarens senast kända adress. Uppsägning anses ske när arbetstagaren får del avuppsägningen. Om arbetstagaren inte kan anträffas och ett uppsägningsbesked harsänts i brev enligt första stycket, anses uppsägning ha skett efterdet att brevet lämnades till posten för befordran. Har arbetstagaren semester,anses uppsägning ha skett tidigast dagen efter den då semestern upphörde. Denna paragraf innehåller bestämmelser om hur enuppsägning skall meddelas arbetstagaren och om när uppsägningen rättsligt settskall anses ha gjorts. Paragrafen motsvarar 10 § i den gällande lagen. I andrastycket har dock en förenkling gjorts som avser reglerna om delgivning genomrekommenderat brev. Syftet med bytet i första stycket frän den gällande lagensuttryck "hans 1981/82:71 128 vanliga adress" till "arbetstagarens senastkända adress" är att nägot tydligare markera vilket krav som kan ställaspä arbetsgivaren på denna punkt. Har arbetstagaren meddelat en adress tillarbetsgivaren och därefter inte lämnat någon underrättelse om ändring i detavseendet, har arbetsgivaren normalt rätt att utgå från att den meddeladeadressen gäller. Huvudregeln, när ett uppsägningsbesked skall delgesarbetstagaren, är enligt första stycket att beskedet skall lämnas tillarbetstagaren personligen. Delgivning genom rekommenderat brev får förekommaendast när det inte är skäligt att kräva personligt överlämnande. Reglerna iandra stycket om delgivning genom rekommenderat brev har förenklats iförhållande till vad som har gällt . För de fall då detta förfarandefår anlitas skall uppsägningen anses ha skett efter det att brevetlämnades till posten för befordran. Man behöver därigenom inte belastaförfarandet med utredning om när försändelsen har blivit tillgänglig förarbetstagaren på posten. Tidpunkten för inlämnandet pä posten framgår av debevis som posten alltid ställer ut vid befordran av rekommenderade brev. Bestämmelserna i andra stycket har betydelse bl.a. förberäkningen av uppsägningstidens längd. Den särskilda regeln i sista punkten,som är oförändrad, avser det fallet att arbetstagaren har semester och gälleräven om arbetstagaren under semestern skulle ha fått del av uppsägningsbeskedet(prop. 1973:129 s. 246). Reglerna i 10 § andra stycket och 11 § hindrar givetvisinte att arbetsgivaren i uppsägningsbeskedet bestämmer tidpunkten föranställningens upphörande till ett senare datum, t.ex. ett månadsskifte eUerliknande, än det som skulle framgå genom en direkt tillämpning av de nämndalagreglerna. Det är t.ex. möjligt att pä detta sätt ocksä bestämma slutdatum såatt flera uppsagda skall lämna anställningen . 11 § För både arbetsgivare och arbetstagare gäller enminsta uppsägningstid av en månad. Om enarbetstagare vid uppsägningstillfållet har varit anställd hos arbetsgivaren desenaste sex månaderna i följd eller sammanlagt under desenaste två åren, har arbetstagaren rätt tiU en uppsägningstid av två månadervid fyllda , vid fyllda , vid fyllda ,vid fyllda , vid fyllda . Paragrafen motsvarar utan ändringar i sak 11 § i gällandelag. Prop, 1981/82:71 129 Lön och andra förmåner under uppsägningstid Reglerna i detta avsnitt motsvarar i huvudsak 1214§§ igällande lag. Lagtexten i 12 och 14 §§ har dock jämkats så att av denuttryckligen framgår att reglerna endast gäller vid uppsägning frånarbetsgivarens sida. Detta har behandlats närmare i avsnitt 2.7.3 i denallmänna motiveringen. 12 § En arbetstagare som har blivit uppsagd har rått attunder uppsäg ningstiden behålla sin lön och andra anställningsförmåner även om ar betstagaren inte får några arbetsuppgifter alls eller får andra arbetsupp gifter . Omvissa anställningsförmåner enligt lag utgår endast för arbetad tid, skaU medsådan tid jämställas tid under vdken arbetstagaren uppbär förmåner enligtförsta stycket. Reglerna i 12§ första stycket motsvarar efter enredaktionell omarbetning 12 § första stycket första och andra meningarna i dengällande lagen. Den i 12 § angivna lönegarantin gäller som framgår av lagtextenäven om arbetstagaren skuUe omplaceras tUl annat arbete under uppsägningstiden.Lika litet som i gällande lag har därmed tagits ställning till i vad mån ensådan omplacering över huvud fär ske. Som närmare har behandlats i avsnitt 2.7.3 av den allmännamotiveringen anges uttryckligen i lagtexten att rätten att behålla lön ochandra anstäUningsförmäner gäller under uppsägningstid som löper efter uppsägningfrån arbetsgivarens sida. Åven om alltså lagregeln tar sikte bara på uppsagdaarbetstagare, hör det tiU ovanligheten att arbetstagare som själv säger upp sigskulle stå utan sin ordinarie lön , fömtsatt att haneller hon står till arbetsgivarens förfogande. Undantagsfall kan emellertidtänkas, t.ex. när en permitterad arbetstagare själv säger upp sig. Reglerna i fortsättningen av 12 § första stycket i dengällande lagen, nämligen om möjligheten att genom kollektivavtal närmareprecisera de förmåner som tillkommer arbetstagaren enligt lönegaranfin i dettalagrum, har i förslaget förts över till 2§, som innehåller övriga regler ommöjlighet att träffa kollektivavtal i ämnen som regleras i lagen. Andra stycket motsvarar 12 § andra stycket gäUande lagutan någon ändring i sak. 13 § Om arbetsgivaren har förklarat att arbetstagaren intebehöver stå till förfogande eller del därav, får arbetsgivaren från förmåner eidigt 12 § första stycket avräkna inkomster som arbetstaga ren har förvärvat i annan anställning. Arbetsgivaren har också rätt att avräkna inkomster som arbetstagaren uppenbarligen kunde ha förvärvat i annan godtagbar anställning. Utbild ningsbidrag enligt arhetsmarknadskungörelsen (1966:368) får avräknas i den mån bidraget avser som anställningsförmånerna och har beviljats arbetstagaren efter uppsägningen. Prop.1981/82:71 130 Inte heller i denna paragraf, som behandlar arbetsgivarensrätt att från uppsägningslönen avräkna andra inkomster som arbetstagaren harhaft, har åsyftats några ändringar i sak. Den omredigering som har skett ijämförelse med gällande 13 § har skett i förenklande syfte. I lagtexten harmarkerats att arbetstagaren, enligt den princip som anställningsskyddslagenbygger pä, skall stå till förfogande för arbete hos arbetsgivaren under uppsägningstiden.Först om arbetsgivaren inte påfordrar det, träder avräk-ningsregeln i 13§ itillämpning. 14 § En uppsagd arbetstagare får inte förfiyttas tillannan ort , om arbetstagarens möjligheter att söka nyttarbete därigenom skulle icke obetydligt försämras. Underuppsägningstiden har en uppsagd arbetstagare också rätt till skälig ledighetfrån anstäUningen med bibehållna anställningsförmåner för att besökaarbetsförmedlingen eller på annat sätt söka arbete. I denna paragraf har lagtexten förenklats i jämförelse med14 § gällande lag. I likhet med 12 § tar 14 § inte ställning till i vad mänförflyttning av en arbetstagare över huvud får ske. Detta är en fräga som fårbedömas med utgångspunkt i gällande kollektivavtal, anställningskontrakt ellerliknande. 14 § utgör alltså en begränsning av arbetsgivarensförflyttningsrätt, i den mån en sådan rätt eljest skulle föreligga. I departementsförslaget har, i likhet med vad som harskett i I2§, i lagtexten uttryckligen angetts att skyddet mot förflyttning ochräiten till betald ledighet för att söka nytt arbete endast gäller underuppsägningstid som löper efter uppsägning från arbetsgivarens sida. Här kanhänvisas till avsnitt 2.7.3 i den allmänna motiveringen och tillspecialmotiveringen till I2§. Besked om att tidsbegränsad anställning inte kommer attfortsätta 15 § En arbetstagare som är anställd för begränsadtid och som inte kommer att få fortsatt anställning när anstäUningen upphör, skaU få besked av arbetsgivaren om detta minst en månad före anställningstidens utgång. En förutsättning för rått till sådant besked är dock att arbetstaga ren, når anstäUningen upphör, har varit anställd hos arbetsgivaren mer än . År anställningstiden så kort att besked inte kan lämnas en månad i förväg, skall beskedet i stället lämnas när anställningen börjar. Otn en säsonganstålld arbetstagare, som när anställningenupphör har varit anställd för viss säsong hos arbetsgivaren mer än sex månaderunder , inte kommer att få fortsatt såsonganställning vidden nya säsongens hörjan, skall arbetsgivaren ge arbetstagaren besked om dettaminst en månad innan den nya säsongen börjar. 1 denna paragraf har lagtexten framför allt redigerats omi förenklande syfte. Ordet underrättelse i gällande 15§ har bytts ut mot beskedQfr 8§ 1981/82:71 131 andra stycket) för att inte förväxlas med sådanunderrättelse som avses i 30 §. Lagtexten har vidare utformats så att enarbetstagare som har företrädesrätt till återanställning alltid skall fäbesked enligt bestämmelserna i denna paragraf. Detta medför att tiden förföreträdesrättens början enligt 25 § andra stycket har kunnat samordnas medtidpunkten för beskedet. Av denna anledning föreskrivs i den föreslagna 15 §att besked alltid skall lämnas, om arbetstagaren inte får fortsatt anställningnär den tidigare anställningen upphör. Detta innebär en förändring iförhällande till gällande rätt, enligt vilken underrättelse inte behöverlämnas om arbetstagaren erbjuds fortsatt anställning i nära anslutning tillanställningens upphörande. 1 specialmotiveringen till 25 § kommenteras närmareövergången från uttryckssättet "minst"" ett visst antal månadertill "mer än" samma antal månader. Härjämte har i första stycket gjorts ett tillägg tillreglerna i deras gällande lydelse, av innebörd att arbetsgivaren i vissa fall istället skall lämna beskedet vid anställningens början, om den i lagenföreskrivna enmånads-tiden över huvud inte kan iakttas. Denna situation kanuppkomma t.ex. när den senaste visstidsanställningen är kortare än en månad menarbetstagaren har varit anställd så mycket att tolvmånaderskravetredan har eller kommer att uppfyllas under denna korta tid. I tredje stycket finns regler om underrättelse, närfortsatt säsonganställning inte kommer i fräga. Sakligt sett har de sammainnehåll som de nu gällande reglerna. 16 § Besked enligt 15 § skall vara skriftligt. I beskedet skall arbetsgivaren ange vad arbetstagarenskall iaktta för det fall att arbetstagaren vill föra talan om attanställningsavtalet skall förklaras gälla tills vidare eller yrka skadeståndför brott mot 4 § första stycket. I beskedet skall vidare anges omarbetstagaren har företrädesrätt till återanställning eller ej. Har arbetstagarenföreträdesrätt och krävs det anmälan för att företrädesrätten skall kunna görasgällande, skall det också anges. Beskedet skall lämnas till arbetstagaren personligen. Årdet inte skäligt att kräva detta, får beskedet i stället sändas i rekommenderatbrev till arbetstagarens senast kända adress. Bestämmelserna i denna paragraf har jämkats på någrapunkter i syfte att nå överensstämmelse med de motsvarande reglerna i 8-IO§§. Iandra stycket i departementsförslaget har införts en bestämmelse som föreskriveratt arbetsgivaren i'beskedet skall ange vad arbetstagaren har att iaktta om haneller hon vill göra gällande att anställningsavtalet skall förklaras gällatills vidare eller föra skadeståndstalan för brott mot 4 § första stycket.Sådana bestämmelser finns i 40 § andra stycket. 41 § och 42 §. Vidare har denregel behållits som innebär att arbetstagaren skall ha besked också om Prop.1981/82:71 132 vad som skall iakttas, om arbetstagaren vill utnytQa sinföreträdesrätt till återanställning (jfr specialmotiveringen fill 27§). Ilikhet med vad som gäller enligt 8 § andra stycket skall beskedet vara tydligtoch fullständigt. Har bestämmelserna i 27 §, 40 § andra stycket och 41 §ersatts av kollektivavtalsbestämmelser, skaU beskedet avse innehållet i dessa.Någon motsvarighet till reglerna i 40 § första stycket och 41 § första stycketom förlängd preskriptionstid vid ofullständiga uppsägningsbesked finns inte ifråga om beskeden enligt 15 §, eftersom preskriptionstiden ändå räknas frånanställningens upphörande. Det har inte ansetts behövligt att efter mönster av 10 §filiföra 16 § särskilda regler om skyldigheten att lämnabesked skall anses fullgjord. Allmänna rättsgmndsatser om delgivning avrättshandlingar gentemot en avtalspart får här bli avgörande Qfr NJA 1976 s.87). 17 § En arbetstagare som harfått besked enligt 15 § förstastycket har rått tdl skälig ledighet från anstäUningen med bibehållna anstäUningsför mäner för att besöka arbetsförmedlingen eller på annat sätt söka arbete. Paragrafen har omformulerats efter-mönster av 14 § andrastycket. Någon motsvarande rätt till ledighet torde inte behövas i desäsonganställ-ningsfall som avses i 15 § andra stycket. Hänvisning sker därföri 17 § enbart till 15 § första stycket. 18 § Avskedande får ske. om arbetstagaren grovt haråsidosatt sina åligganden mot arbetsgivaren. Avskedandet får inte grundas enbart på omständigheter somarbetsgivaren har känt tdl mer än en månad innan underrättelse lämnas enligt30 §. Underlåter arbetsgivaren att underrätta, räknas tiden i stäUet fråntidpunkten för avskedandet. Den grundläggande regeln om avskedande i I8§ förstastycket är densamma som i gällande lag. 18 § andra stycket har jämkats någotoch utformats på samma sätt som 7§ tredje stycket. Här kan hänvisas tillspecialmotiveringen till sistnämnda lagrum och den där gjorda hänvisningentill den aUmänna motiveringen. 19 § Avskedande skall vara skriftligt. I beskedet om avskedande skall arbetsgivaren ange vadarbetstagaren skall iaktta för det fall att arbetstagaren vill göra gällandeatt avskedandet är ogiltigt eller yrka skadestånd med anledning av avskedandet. Arbetsgivaren är skyldig att på arbetstagarens begäranuppge de omständigheter som åberopas som grund för avskedandet. Uppgiftenskall vara skriftUg, om arbetstagaren begär det. Paragrafen motsvarar 19 § i gällande lag. En omarbetninghar dock gjorts för att lagrummet skall överensstämma med motsvarande regler omupp- 1981/82:71 133 sägning i 8 och 9§§. Här kan hänvisas tillspecialmotiveringen till dessa paragrafer. 20 § Beskedet om avskedande skall lämnas tiU arbetstagarenpersonli gen. År det inte skäligt att kräva detta, får beskedet i stället sändas i rekommenderat brev tiU arbetstagarens senast kända adress. Avskedandeanses ske när arbetstagaren får del av avskedandet. Om arbetstagaren inte kananträffas och ett besked om avskedande har sänts i brev enligt första stycket,anses avskedande ha skett efter det att brevet lämnades till postenför befordran. Har arbetstagaren semester, anses avskedande ha skett tidigastdagen efter den då semestern upphörde. Paragrafen ansluter nära till 20 § i gällande lag. Deförändringar som har gjorts i formuleringen har samma bakgrund som motsvarandeförändringar i 10 § beträffande uppsägning från arbetsgivarens sida. I den nyalydelsen har regeln om delgivning genom rekommenderat brev förenklats på motsvarandesätt som i 10 §. Här kan hänvisas till specialmotiveringen till 10 §. Lön och andra förmåner under permittering 21 § Enarbetstagare som har varit permitterad eller sammanlagt under samma kalenderår har rått till lön och andra anställningsförmåner för ytterUgare permitteringstid. Förmånerna får inte understiga vad som normalt skulle ha utgått om arbetstagaren hade fått behålla sina arbetsuppgifter. Har enarbetstagare varit permitterad före ett sådant byte av anställning som avses13 § första stycket, skall permitteringen räknas med när det avgörs omarbetstagaren har rätt tdl förmåner enligt första stycket. Om vissaanställningsförmåner enligt lag utgår endast för arbetad tid. skall med sådantid jämställas tid under vilken arbetstagaren uppbär förmåner enligt förstastycket. Rätten till lön och andra anställningsförmåner gäller ej,om permitteringen är en följd av att arbetet är säsongbetonat eller av andraskäl inte är sammanhängande till sin natur. I denna paragraf, som handlar om rätt tillpermitteringslön och andra anställningsförmåner under vissa inte alltförkortvariga permitteringar, har inte gjorts några sakliga ändringar i jämförelsemed 21 § i gällande lag. 1 departementspromemorian, avsnitt 5.7.1, anladesvisserligen en del synpunkter på paragrafens utformning men dessa har såledesinte lett till ändringar. I 2I§ andra stycket har i lagtexten införts en ny regel omrätt för arbetstagare som byter anställning på det sätt som avses i 3 §(framför allt i samband med företagsöverlåtelse) alt vid fillämpning avreglerna om rätt till permitteringslön m.m. räkna med även permittering föreanställnings- Prop.1981/82:71 134 Detta torde dock inte vara någon ändring i sak ijämförelse med gällande rätt. Enligt gällande rätt är 21 § dispositiv endast på detsättet att kollektivavtal kan träffas om hur permitteringslönen skallberäknas. Det är t.ex. inte möjligt att sänka permitteringslönen till en nägotlägre nivå eller att förskjuta tidpunkten när den fulla permitteringslönenskall falla ut, inte ens om ekonomisk kompensation härför erhålles på någotannat sätt, t.ex. genom att permitteringslön utgår redan i och med förstapermitteringsda-gen. För att ge arbetsmarknadsparterna frihet att i alla delarbestämma samordningen av permitteringslöneavtalen med lagreglerna om permitteringslönhar 21 § i förslaget gjorts dispositiv pä det sätt som anges i 2§. Justeringarav lagbestämmelserna i den riktning som här har antytts förutsätter såledeskollektivavtal som har slutils eller godkänts av ett fackförbund. Turordning vid uppsägning och permittering I detta avsnitt av lagen, som behandlar turordning viduppsägning på grund av arbetsbrist och vid permittering, har med ett undantaginte gjorts några ändringar i sak i jämförelse med den gällande lagens 22-24§§. Den ändring som har företagits och som återfinns i 22 § sista stycket tarsikte på vissa permitteringssituationer som är av begränsad betydelse. Dendiskussion som har förts om turordningsreglerna samt skälen för att inteföreta några mer ingripande ändringar i dessa regler har redovisats i denallmänna motiveringen (avsnitt 2.3). Utöver ändringen i sak har några mindreomredigeringar och tekniska följdändringar gjorts i förslaget. Regeln i 22 §tredje stycket i gällande lag om beräkning av anställningstid för äldrearbetstagare har flyttats till 3 § i förslaget. Vidare har tillkommit en regelom företrädesrätt vid företagsöverlåtelse i 24§, som behandlar företrädesrättoch turordning i samband med återintagning efter permittering. 22 § Vid uppsägning på grund av arbetsbrist och vid permitteringskall arbetsgivaren iaktta följande turordningsregler. Arbetslagarnas plats i turordningen bestäms medutgångspunkt i deras sammanlagda anställningstid hos arbetsgivaren.Arbetstagare med längre anställningstid har företräde framför arbetstagare medkortare anställningstid. ger högre ålder företräde.Kan en arbetstagare endast efter omplacering beredas fortsatt arbete hosarbetsgivaren, gäller som förutsättning för företräde enligt turordningen attarbetstagaren har tillräckliga kvalifikationer för det fortsatta arbetet. Har arbetsgivaren fiera driftsenheter, fastställsturordningen för varje enhet för sig. Om arbetsgivaren är eUer brukar varabunden av kollektivavtal, fastställs en särskild turordning för varje avtalsområde.Finns det i ett sådant fall flera driftsenheter på samma ort, skall inom enarbetstagarorganisations avtalsområde fastställas en gemensam turordning församtli- 1981/82:71 135 ga enheter på orten, om organisationen begär det senastvid förhandlingar enUgt 29§. Vid en penmttering som är av enstaka och kortvarig naturoch .som inte har kunnat förutses får arbetsgivaren, utan hinder av reglerna iandra och tredje styckena, permittera de arbetstagare som närmast berörs avdriftsavbrottet. I denna paragraf, som innehåller lagens grundläggandeturordningsbe-stämmelser, har som nämnts endast gjorts en ändring i sak. En nyregel, som återfinns i sista stycket, ger arbetsgivaren möjlighet att i vissaakuta permitteringsfall frångå den turordning som följer av huvudregeln. Dennamöjlighet tar sikte på fall där det av praktiska skäl inte är möjligt attiaktta den normala turordningen. Vad som avses är främst sådana fall därdriften tillfälligt måste ställas in till följd av maskinhaveri eller andra liknandeorsaker som inte har kunnat förutses och som ligger utanför arbetsgivarenskontroll. Erfarenheterna visar att det i sådana fall oftast inte är möjligt attutan tidsutdräkt iaktta de grundläggande reglerna. är permitteringarav detta slag av förhållandevis ringa ekonomisk betydelse för de berördaarbetstagarna. Undantagsregeln skall som framgår av lagtexten kunnatillämpas endast vid permitteringar som är av enstaka och kortvarig natur. Detskall inte vara fräga om en driftsinskränkning i egentlig mening utan snarareom ett tillfälligt avbrott i arbetet. För det fall att det är fråga om enplanerad driftsinskränkning finns ingen anledning att göra avsteg från devanliga turordningsreglerna enbart av det skälet att den är av enstaka och kortvarignatur. Det ställs därför också kravet att permitteringen inte har kunnatförutses. Detta krav får emellertid inte ställas för högt. Det kan även finnasandra situationer, i vilka arbetsgivaren rimligen måste ges ett visst utrymmeför improvisationer innan det kan krävas att driftsinskränkningen behandlas imera planerade former. Den föreslagna regeln ger inte arbetsgivaren möjlighetatt fritt välja vilka arbetstagare som skall permitteras i den beskrivnasituationen. I så fall hade arbetsgivaren likaväl kunnat följaturordningsreglerna. 'Arbetsgivaren kan med stöd av regeln endast permittera dearbetstagare som direkt berörs av själva driftavbrottet och slipper således attsöka omplacera vissa av dem på andra arbeten med de följdverkningar som det skullefå för dem som arbetar där. Åndringen får betydelse ocksä vid återintagningefter permittering. Detta behandlas i specialmotiveringen till 24 §. Som har nämnts har tredje stycket i den gällandeparagrafen förts över till 3 § i förslaget, där alla regler om beräkning avanställningstid har samlats. Vidare har som en följdändring till de ändringarsom föreslås i fräga om arbetstagarinflytandet en jämkning gjorts i tredjestycket. En arbetstagarorganisations begäran om gemensam turordning för fleradriftsenheter pä en ort skall göras senast vid förhandling enligt 29 §, dvs.en s.k.