prop · G503120 · 1981-12-31 00:00:00 — Iöverenskommelsen med har förutsatts all de luUreduklioner som Sverigemedgivit i samband med de multilaterala handelsförhandlingarna inom ramen förGATT (jfr prop. 1979/80:24) för imporien av vissa spritdrycker hänföriiga tUllulltaxenr 22.09 skall genomföras utan avtrappning. 1samband med överenskommelsen om GATT-bindningar har vissa andra åtagandengjorts från svensk sida. Sverigebeviljar sålunda enligt särskild skriftväxling EG vissa lullförmåner somtillägg lill de förmåner som redan beviljat i skriftväxling ianslutning till frihandelsavtalet . Enligl skriftväxlingen sänks tullenför champinjonkonserver från lill vid import från EG. Isärskild skriftväxling med beviljar också vissatull-kontingenter för importen av fruktsafter med ursprang i EFTA-länderna. Försafter av äpplen och päron samt blandningar därav medges sålunda tullfrihet upptill en årlig kvantitet av . För saft av svarta vinbär sänks tullenfrån tiU upp fill en årlig kvantitet av . Jagförordar all regeringen föreslår all godkänna de föreslagnaöverenskommelserna om GATT-bindningarna liksom förslaget om skriftväxling medEG angående lullförmåner vid import av champinjonkonserver och förslaget omskriftväxling med angående tullkoniingenter vid import av vissafruktsafter. FörslagettiU ändring av lagen (1977:975) med tulltaxa har utformats med beaktande av deåtaganden som överenskommelserna innebär för del. Prop.1981/82:120 23 Genomförandelav de särskilda luUförmånerna beträffande champinjonkonserver vid import frånEG får ske med utnyttjande av de bemyndiganden som har lämnats enligt 4 §tullförordningen (1973:979). Jag finner del naturligt att ifrågavarandelullättnader - i likhet med vad som var fallet med de tullförmåner som lämnadesenligl skriftväxlingen - skall kunna utsträckas att gäUa även iförhällande till EFTA-länderna. Ocksånär det gäller lullkontingenlerna för fruktsafter med ursprung i EFTA-ländernafår genomförandet ske med utnyttjande av nyssnämnda bemyndiganden enligt 4 §luUförordningen. Administrationen av tullkon-tingenterna kommer lik.som närdet gäller nuvarande tullkontingent för margarin all åvila statensjordbraksnämnd. Närdet gäller produkter som inte berörs av överenskommelserna om GATT-bindningarnafår jag anföra följande. Frystajordgubbar utan tillsats av socker är hänförliga tUl lulltaxenr 08.10, medanfrysta jordgubbar med fillsals av socker är hänförliga till lulltaxenr 20.03.Tullsalsen vid båda positionerna är . Trädgårdsnäringsutredningenföreslår att möjligheterna för svensk livsmedelsindustri alt använda inomSverige producerade jordgubbar utreds. Detta bör enligt utredningen skegenom kontakter mellan företrädare för odlarna och industrin. I avvaktan härpåföreslås en värdetull på t. v. . Utredningensförslag till luUskydd för frysta jordgubbar tillstyrks av de remissinstansersom företräder odlare. anser all en värdetull av14% bättre skulle stämma överens med tullen på färska produkter. FöreningenSvenska Konservtillverkare framhåller all leveranserna av svenskodladejordgubbar endasi uppgår fill av konservinduslrins råvarabehov. En tullpä importerade djupfrysta bär skulle enligt föreningen inle bli en skyddstullför svensk odling utan enbart en kostnadsbelastning för konservinduslrin ochkonsumenterna. Föreningen hemställer alt lullfrihel införs på djupfrystajordgubbar. I Ukhet med utredningenfinner jag del lämpligt alt möjligheterna för svensk livsmedelsindustri alt i högregrad än f.n. använda svenskodlade jordgubbar undersöks. Detta bör ske genomöverläggningar mellan odlarna och industrin. I avvaktan på resultatet häravföreslår jag att tullen för frysta jordgubbar hänförliga liU luUtaxenr 08.10och 20.03 behålls oförändrad. Beträffandeövriga produkter under lulltaxenr 20.03 tillstyrker jag utredningens förslagom all de som hillills beläggs med samma tull som motsvarandefärska produkter under den lid dessa är högst luUbelagda. Försylter, mos och andra produkter av äpplen under tuUlaxenr 20.05 tillstyrker jagen tull av . Förflertalet produkter under tulllaxenummer 20.06 innebär överenskommelserna attlullfrihel genomförs. Jag anser del lämpligt all den tullfri- 1981/82:120 24 hetför blandad frukt (20.06.900) som medgivit i samband med demultilaterala handelsförhandlingarna inom ramen för genomförsulan avtrappning. Vissasockrade safter under lulltaxenr 20.07 berörs inte av överenskommelserna omGATT-bindningar. Jag föreslår att för dessa produkter får gälla samma tuU somför motsvarande osockrade produkter. Iöverensstämmelse med utredningens förslag bör produkter av till lulltaxenr07.05 hänförliga ärter och bönor föras över lill jordbruksprisregleringen.Dessa produkter har undantagils från GATT-bindningar. Produkterna harupptagits med lullfrihel i förslaget till tulltaxa. Enligt vad jag har inhämtatavser chefen för jordbraksdepartemenlet att senare under föreslåregeringen alt lägga fram förslag till ändring i lagen (1967:340) omprisreglering på jordbrakels område. Jagvill i delta sammanhang la upp dels frågan om tullfrihet för fryst och torkadspartis, dels frågan om slopande av tullen för ammoniak. ABFindus har i en framställning, som överlämnats av Föreningen , hemställt om tullfrihet för fryst sparris (ur lulltaxenr07.02 B) och torkad sparris (ur tuUlaxenr 07.04 C). Bolaget pekar på att dettullskydd () för färsk spartis som trädde i kraft den ocksåkommit att framsläUas för fryst spartis. Torkad sparris är tullfri vid importfrån EFTA medan en tull av tas ul vid import från andra länder. Fryst ochtorkad sparris används nästan uteslutande som råvaror inom livsmedelsindustrinvid tillverkning av soppor och färdiga maträtter. Del kan enligl bolagetknappast hävdas all fryst och torkad sparris konkurrerar med färsk svensksparris. Bolaget hemsläller därför om tullfrihet för fryst och torkad sparris. FöreningenSvenska Konservtillverkare delar bolagels uppfattning och fillstyrker därförframställningen. Föregen del finner jag del angelägel all så långt som möjligt kunna undvika atttull las ul på varuslag där skyddsbehov saknas. Då något sådant behov intetorde föreligga beträffande fryst och torkad sparris förordar jag alt tulltaxanändras så att lullfrihel ges för dessa produkter. SupraAB har i skrivelse lill regeringen hemställt om tullfrihet för ammoniak.Bolaget framhåller alt elt slopande av tullen på ammoniak på ett avgörande sättskulle säkerställa tillförseln av ammoniak för bolaget, vilket är av vitalbetydelse för svensk gödselmedelslillverkning och därmed även förproduktionenav baslivsmedel inom svenskt lantbruk. Ammoniakhar sin helt dominerande användning som råvara vid tillverkning avkvävegödselmedel. är i tulltaxan hänförlig lill lulltaxenr 28.16 med envärdetull av f.n. 10,. Åtagandena i de multilaterala handelsförhandlingarnainom ramen för innebär all tullen etappvis skall sänkas fill . Ammoniakär tullfri vid import från EG och EFTA samt vissa . Supra är f. n.Sveriges enda tillverkare av gödselmedel och i praktiken även av ammoniak. 1981/82:120 25 Såsomjag tidigare anfört har frågan om tullfrihet för ammoniak remissbehandlats.Sveriges Kemiska Industrikontor finner all tullfrihet för ammoniak väsentligtskulle gagna den svenska gödselmedelsinduslrins konkurrensförmåga ochfillstyrker lullfrihel. anser all del kan finnas anledning attöverväga generell lullfrihel för ammoniak för all undvika all en tull somsvensk industri inle har något behov av kommer att utgöra en onödigkostnadsbelastning för den berörda industrin. KoUegiel anser dock alt frågan omlullfrihel för ammoniak bör anstå i avvaktan på alt läget beträffande denframtida svenska försörjningssituationen har belysts, bl.a. i den pågåendeutredningen om försörjningen med gödselmedel. Utredningen (Jo 1981:07) omförsörjningen med gödselmedel m.m. tillstyrker tullfrihet. Överstyrelsen förekonomiskt försvar (ÖEF) är principiellt av den åsikten all aUt som kan gynnasvensk försörjningsviktig industri bör göras. Införande av lullfrihel kandärvid vara en åtgärd. Styrelsen framhåller dock samfidigt att ettunderlättande av importen av ammoniak genom all ta bort tullen skuUe kunnamotverka syftet all försöka trygga en inhemsk produkfion av ammoniak och ansersig därför ej kunna tillstyrka bolagels framställning. För egen del finner jagdet angeläget att undvika att tull las ut på varor där skyddsbehov saknas ochdär tullen endasi kommer all utgöra en onödig kostnadsbelastning för densvenska industrin. Jag förordar därför att luUlaxan ändras så att tullfrihetinförs för ammoniak. Jagförordar all ändringarna i tulltaxan träder i kraft den . Delsamma bör gälla genomförandelav de särskilda luUförmånerna för champinjonkonserver och tuUkonlingenterna förfruktsafter. Deändringar som föreslås i tulltaxan är inte av sådan beskaffenhet alllagrådets yttrande krävs. Ienlighet med vad jag nu har anfört har inom upprättatsförslag tUl lag om ändring i lagen (1977; 975) med tulltaxa. Jaghemsläller alt regeringen föreslår all 1. godkänna förslagen lillöverenskommelserna beträffande bindningarna i och beträffandetullförmåner för champinjonkonserver och tullkoniingenter för fruktsafter. 2. antaga förslaget till lag omändring i lagen (1977:975) med tulltaxa. 1981/82:120 26 Regeringenansluter sig lill föredragandens överväganden och beslutar all genomproposition föreslå all antaga de förslag som föredraganden har lagtfram. Prop.1981/82:120 27 översyn av tullarna furberednr. 'gar av kdksväxter, frukter eller andra Växtdelar 1981/82:120 28 Till statsrådet ochchefen för 3 ord öTTilcs departement et Genom besltit den IJ bemyndigade Kungl.Maj:t chefen för atttillkalla högst fem sakkunniga att utreda trädgårdsnäringen. Med stödav bemyndigandet har som sakkunniga förordnatsdepartementsrådet , tillika ordförande, kommunalrådetVilliam , direktören ,handelsträdgårdsmästaren ochriksdagsledamoten . Som experter åtde sakkunniga har förordnats professorn , avdelningschefen ,agronomen , direktörerna samt förbundsordförandenBörje . Till sekreterare har förordnatsavdelningsdirektören och till biträdande sekreterare bl.a. kanslisekreteraren vonSchantz. Utredningen har antagit namnet trädgårdsnärings-utredning. Regeringen har i betänkandet(SOU 1976:51/ Svensk trädgårdsnäring - Produktion, rationalisering,intemationella förhållanden lagt fram förslag rörande kapitlen 6, 7 och 8 i tulltaxan. Dtredningenhar därefter fortsatt arbetet med en översyn av kapitel 20 i tulltaxan. 5-/ers:/nen harskett j. samarbete med kormiittén för industrins råvarukostnadsutjämning. Vidare har utredningen haft överläggningar medberörda myndigheter och organisationer. Utrednin-e.n tårhärmed överlämna nromemorian Översvn av tullarna för beredningar a\' köksväxter, frukter eller andra växtdel a-", som innehåller utredningens överväganden och förslag. Prop.1981/82:120 29 utredningen ärenig i sitt förslag. Särskilda yttranden har avgetts avexperterna . 1981/82:120 30 2.2 Frukt- cch grönsäy.sV.onserfindustrin 2.5 Tullarna *.rbetet?, uppläggning Utredningen.B överväganden och förslag 4.2 Förslag rörande olika produkter PÖTf attnins-sf c-rslag t. Särskil" yttrande av experten Särskilt yttrande av experten ;yström Prop.1981/82:120 31 ÖVSRSYN AV TUm.RJJA FÖR BERSDNINGAR AV KÖKSVÄ?ITSR, FRUXTER . AHDR-'-. trädgårdsnäringsutredning (Jo 1974:09) gjorde i betänkandet (SOU 1970:51) Svensk trädgårdsnäring -Produktion, rationalisering och internationella förhållanden en översikt av hanael med trädgårdsprodukteroch det nuvarande svenska gränsskyddet.Konkurrensen mellan i-länder och på trädgårdsom.rädet redovisades också. Utredningen företog en genomgång av gränsskyddetoch lade fram förslag till förändringar avdetta med utgångspunkt från att skyddet skulle bibehållas påi stort sett oförändrad nivå. Utredningens förslag, som omfattade kapitlen 6, i och 6 i tulltaxan (l977:97;r), innebar såväl tullhöjningar som tullsänkningaroch ändringar av tull perioderna. Isyfte att värdesäkra tullnivåerns föreslogs en övergång från vikttullartill värdetullar för vissa produkter. 1 oetänkandet prövade.» intetuilskyddet för beredningar av köksväxter,frukter och andra växtdelar (kap,.20 i tulltaxan).Utredningen anförde med anleaning härav följande. Utredningen har, raed"anledning av att en särskild utredning om rå\'arukostnadsutjäjnning skall tillsättas, inte prövattuilskyddet för de produkter som ingår i detta kapitel. Utredningen förutsätter atx dengenomgång av tullarna som kommer att ske görs gemjensamt .mellan utredningarna beträffande de aktuella trädgårdsprodukterna, då det är angeläget att dessa tullar korresponderar med de som trädgårdsnäringsutredningen föreslagit. Vidare föreslogutredni.ngen att tullen på frysta jordgubbar utan tillsats avsocker (stat.nr. 06.10.100) skulle höjasfrån / till /IOOkg. Denna höjning föreslogs dock inte tli genomförd förrän de tullar i kap. 20 i tulltaxan som berörs av den föreElarriahöjningen varit föremål för utredning och förslag. 1981/82:120 32 På grundval av utredningens betänkande lade regeringen i propositionen 1976/79:136om trädgårdsnäringen fram förslag om bl.a. gränsskyddetför trädgårdsprodukter. 1 propositionen anfördechefen för bl.a. följande. När det gäller tullen förfrysta fru.kter enligt tulltaxenr 06.10 ärdet enligt min mening lämpligt att avvakta med prövningen av tullnivåerna till dess trädgårdsnäringsutredningen har prövat tullskyddet förberedningar av köksväxter, frukter, etc, som omfattas av 20 kap. i tulltaxan. Jag föreslår därför att textentill detta tulltaxenummer tills vidare bibehållsoförändrad, vilket för frj'sta jordgubbar innebär oförändrad vikttull och för öiTiga frysta frukter och bär samma tull som. föreslås för motsvarande färska produkter, när dessa ärhögst tullbelagda. I övrigt föreslår jag ingenannan ändring av tullskyddet för frukter och bärän en övergång till värdetull påi stort sett samma nivå som. Tulltaxans 20 kap. omfattar beredningar av köksväxter,frukter och andra växtdelar. Trädgårdsnäringsutredr.ingen har ärjiu inte prövat tullskyddet för de produkter som ingår i detta kapitel. Utredningen har förutsatt att en genomgång avtullarna beträffande de aktuella trädgårdsprodukternaskall ske gemensamt med den särskildautredningen om råvarukostnadsutjäraning (Jo 1975: I likhet med trädgårdsnäringsutredningenfinner jag det angeläget att tullarna för beredningarna korresponderar med dem som korameratt gälla för de färska produkterna. Jag förutsätter attutredningens förslag för beredningarna delvis kan föreligga i sågod tid att förslag kan underställas /riksmöte.Såsom vissa remissinstanser har framhållit börändringarna av tullarna på trädgårdsprodukter och beredningar genomföras i ett sammanhang. Det bör vidare påpekas att i de fall nuvarande vikttull ellertulljieriod ä:' bunden 1 liATT virrletul le.n ejler linn utnt räckt.i i"--ri:)den inte k:in n.ättas i kr.ift ! 'örrän orforu" rl i .1:1 iiid rin/:.i.r b.ir åstadkom,mith enligt de regler i som gäller fi.ir detta. :'..-i snart beslut föreligger kommer förnandlingaratt inledas härom. Resultatet härav kom,mer senare att redovisas för . Mot aenna bakgrund föreslår jag att ändringarnabeträffande Lc kap. i tulltaxan träder i kraft som regeringen bestämmer. Jag räknarraed att de GATT-förhandlingar som krävs är slutförda under hösten1979- Tulländringarna torde därmed kunna sättasi kraft omkring den 1 januari 19SO. Prop.1981/82:120 33 Vid behandlingen av regering-ens förslag i denna del i skatteutskott (SkU19','6/'.' :47) anförde utskottet i anledning avmotionen 1976/79:247'& av m.fl. (m) följande: I denna motion tas upp en fråga som gällerfri-sta köksväxter och frysta bär. I propositionen föreslås attprovningen av tullnivåerna för dessa varor skall anstå till desss trädgårdsnäringsutredningenbehandlat tullst~'Qdet för beredningar av köksväxter ochfrukter i 20 kap. i tulltaxan. Texten förde frysta varorna föreslås därför stå oförändrad kvar, vilket innebär att samma tull som för motsvarande färska produkter, när dessa, ärsom högst tullbelagda, kommier att utgå för de frystavarorna, övergångsvis in.riebär detta \'iss ökning av tullen påde frj'sta varorna, vilket motionärernainte anser tillfredsställande. Utsi:ottet delar så till vida motionärernasuppfattning som utskottet anser att ett bibehållande av nuvarande tullnivåi avvaktan på utredningen nade varit att föredra om detta kunnat genomföras utan någrakomplikationer. En sådan lagstiftning skulle emellertickräva en omrälcning av tullen och en uppdelning av de frj'stavs-rorna i en mängd underpositioner som skulle tillämpas . I fråga om åtskilligavaror som då måste specificeras skulle osäkerhetråda om de över huvud taget före-ko.TLmeri fryst skick. Med hänsjm härtill och onaer förutsättning att det ifrågavarande utrednings- och lagstiftningsarbetet beträffande dessa varor kan genomföras planenligt tillstyrker utskottet propositioneni denna del och avstyrker således motionen2476 när det gäller den senast behandlade frågan. Jordbruksministern tillkallade en särskildkomm.ixi;é med uppdrag att se över de olika systemen for industrins råvarmtost-nadsutjämning,m.m. (Jo 1976:07). Jordbruksministerr; anfördei direktiven till komm.ittén att .= amråd borde ske med trädgårdsns-rin-sutredningsn som bl.a.skall pröva tullsk;.-ddet för beredningar av V;öksväxter. frukter och andra växtdelar. ''ied a.nledning häravbildades en arbetsgz-upp under trädgårdsnäringsutredningen med leaamöterfrån denna utredning och komm.ittén för industrinsråvarukostnadsutjämnin.-; (RAK). Arbetsgruppen skulle prövatuilskyddet för tulltaxenr 06.IC samt tulltaxanskar. 20 och avge förslag till eventuella ändringar till trädgårdsnäringsutredningen. Arbetet skullebedrivas så att förslag kunde lämnas senast den 1 oktober 1979- 1981/82:120 34 har i betänkandet Svensk trädgårdsnäring -Produktion, rationalisering, internationella förhållanden gett en utförlig beskrivning av den svenska trädgårdsproduktionensomfattning och inriktning . Riktlinjer dras också upp för en svenskträdgårdsnäringspolitik. I betänkandet görs vidare en bedömningav framtiden mot bakgrund av lönsamhetsutvecklingenoch de internationella förhållandena. Därvid anför utredningen bl.a. följande. Odlingen på fri landbedöms totalt sett bli av oförändrad arealomfattningvilket innebär att de producerade kvantiteternakommer att långsiktigt öka i takt med ökadearealskördar. Grönsaker påfri land toroe komma att benållanuvarande omfattning. Olika produkters utveckling blir beroende av möjligheterna att använda maskinsksrd. De produkter som kan skördas med maskin kan genom, förbättrade maskinerfå en gynnsaui utveckling, medanandra svårmekaniserade grödor kan undergåen kraftig kostnadshöjning. Frukt od 1 inger, kan beräKnas a* t genomgå en kraftig föryngring av trädbeståndet som medföratt nyare och bättre sorter används. Skördensstoriek kommer totalt att öka något. Bärodlingen har under en följd av årökat och denna trend torde fortsätta. Odlingen av jordgubbar som är den dominerande undergår en ständigutveckling beträffande sorter, odlingsteknik ochtekniska utrustningar. hjälp svbevattning kan odlingssäkerheten ökas. Odlingen i växthushar ökat i omfattning under 1970-taletmen har andelen äldre relativt orationella enheter ökat. ärangeläget att ett utbyte sker av deorationella anläggningarna. De möjligheter som stårtill buds när det gäller att förbilligaproduktionen är framför allt åtgärder som syftar till att m.inska arbetsinsatsen ocholjeförbrukningen per producerad enhet.Sam.ma effekt nås genom att oka nyttjandegraden i växthusen och ökaavkastningen per areale.nhet. Prop.1981/82:120 35 gtir.ka har ökatunder och produktionen är tillräcklig föratt täcka den svenska konsumtionen.Odlingen av tomater har ökat och kan förväntas öka ytterligare . 2.2 Frukt- och grönsakskonservindustrin har i rapporten (SIND19'i'fc:6) Livsmedelsindustri behandlat denna industrigren.=5 utvecklingsdrag.Trädgårdsnäringsutredningen får hänvisa tilldenna rarport för en närmare beskrivning av frukt- och grönsakskonservindustrin, vilken bransch närmast berörsav utredningens förevarande promemoria. I' industriverkets rapport indelas livsmedelsindustrin ielva delbranscher med sinsemellan olika struktur. Delbranscherna inom den egentligalivsmedelsindustrin, dvs. exklusive malt- och läs-kearycksindustrin, förs sammantill en skyddad och en konlrurrens-utsatt del. Till den senare delen hänförs bl.a.frukt- och grön-saksKcnservindustrin.Indelningen, grundar sig på att huvuddelen av produkterna från den skyddade livsmedelsindustrin är skyö.Tads från utländskkonkurrens genom gränsskydd inom, jordbruksprisregleringens ram. Av rapporten framgåratt fruKt- ->c'n grönsakskonservindustrin år 19('bsysselsatte <". öOO anställda i arbetsställen med minst 5 sysselsatta. Ite.sa utgjorde ,av antalet an:;tällda inom livsmedelsindustrin. Branschensproduktion, mätt som saluvärde, uppgick till 1 600 .milj. vilket motsvarade avlivsmedelsindustrins saluvärde. Förädlingsvärdet uppgick till 600 m:i]j. kr. eller 9,5 procentav livsm.edelsindustrins förädlingsvärde. Frukt- och grönsakskonservindustrintillverkar industriellt beredda frukt- och grönsaksprodukter. Förutom kon;;e-''ver ingår djupfry! ;ta och torkade produkter inkl. exempelvispulversopor och potatismcspul ver, diverse inläggningar samt drycker hasera-de c* frukt-, tär- eller grön.saksråvara som saft och juice. 1981/82:120 36 Av rapporten framgåratt produktionen inom frukt- och grönsakskonservindustrinär relativt heterogen i den meningenatt branschen tillverkar ett stort antal produkter. bestar av ett 40-talarbetsställen med minst 5 sysselsatta ochmed sinsemellan mycket stor spridning av arbetsställestorleken. Antalet företag ärnågot färre då de större företagenvanligen har flera arbetsställen.Dessutom tillkommer oml:ring 40 arbetsställenmed färre än 5 sysselsatta. Branschen inkluderar således såväl de stora konserv- och djupfrysningsföretagen som mycket små safttillverkareoch musterier av vilka många är i drift endast en del av året. 'rukt- och grönsakskonservindustrinshuvudsakliga råvaror, HÖk.T-växter.frukter, bär och safter. Innefattas endastdelvis i jordbruksprisregleringen. Sålundaär gals cch gröna matärter,bruna bönor och potatis skyddade motimportkonkurrens genom; införselavgifter.Gröna ärter som. skördas färska, s.k. konservärter, sam.t bönor som, skördas i form av hela skidor är däreraot intejordbruksprisreglerade. För jordbruksråvaror ("mjöl.irjjölk. kött, ägg och äggprodukter, stärkelse,socker, sockerkulör, sirap och fettvaror; som ingår i såser ochsoppor medges s.k. intern cri:;-utjämning. T rapuortn fra::!,'!-,! ] l; att ut : i keshiinde 1 n av frukt- och grön.-i.-ik:;-kons-rvindu;-1 ri ns produkter kri-.Ktäriseras av en omfattantie i:rt-port och en relativtbegränsad export. Importen har ökat i volym under de . ochimportkonkurrensen har hårdnat. I fråga om importvarorna sägs vidare följande. De dominerande importvarorna är sådana som. avnatur] iga skäl inte odlas och ».-icareförädlas i landet. Beredda b-är och frukter ärden största gruppen, som till huvuddelenbestår av inlagda eller konserveradesydfrukter och tomatpuré etc. från . Under varugruppenköksväxter inkl. potatis ingår iimiporten främ.st grönsaker etc. som svam-oar. konserverade och frysta bönor och sparris frän . och ett flertal andra europeiska länder. Saft och juice innehåller främstjuice av citrusfrukter från . Prop.1981/82:120 37 I rapporten konstateras att livsmedelsindustrin efter enexpansionsfas stagnerat under 19,'0-talet. Antaletsysselsatta m.inskade något. Många, främstmindre arbetsställen har försvunnit, vilket lett till att arbetsställena i genomsnitt blivit färre och större.Denna process har varit betydligt snabbare inom livsm.edelsindustrin än inom tillverkningsindustrin som helhet. I rapporten bedöm.sproduktionsvolymen inom hela livsmedelsindustrin öka raed i genomsnitt 1 ''- fram "985, vilket är on snabba:-e tillväxt än under 19iO-talet, men betydligt långsamicare änunder . Den sk;,'ddade delen beräknasväxa långsammare än den konkurrensutsatta delen avlivsmedelsindustrin (0,5 respektive 2,5 < ).