prop · G503134 · 1981-12-31 00:00:00 — 1 de många fall där sökanden företräds av enaffärsdrivande inkassobyrå eller är en borgenär som har så många egna mål atthan kan hålla sig med egen utbildad personal, är det rimligt att begära såfullständiga och korrekta uppgifter redan i ansökningen att brister härvidlaginle vållar domstolen problem vid handläggningen. Sirävan bör emellertid varaatt hålla förfarandet på en sådan nivå alt det förblir praktiskt möjligt för enenskild person att utan juridiskt biträde utnyttja den summariska betalningsprocessenför att få betalt för en fordran. Då förfarandet regleras måste man också nogabeakta att handläggningens effeKlivitet inle får gå ut över rättssäkerheten. Såsom framhålls i promemorian pågår i andra sammanhangutredningsarbete, som har inverkan på den summariska processens utformning,l.ex. Förslagen i promemorian innebär mest detaljändringari den gällande rätten. 1 den mån de kan underiätta domstolarnas arbete,framstår ändringarna som ytterst angelägna. Del bör därför inte mötabetänkligheter atl de genomförs utan all man avvaktar resultatet av andrautredningar. 1981/82:134 101 De förslag i promemorian som förbundet ansett sig kunnatillstyrka kan antas komma alt underlätta domstolarnas arbete med mål omlagsökning och belalningsföreläggande. Lättnaderna torde dock huvudsakligen blimarginella. Förbundet vill därför avslutningsvis framhålla att problemeningalunda kan anses lösta. Tvärtom erfordras sannolikt ytterligare, kraftfullaåtgärder för att förhållandena skall bli godtagbara. tillstyrker med vissa påpekanden att promemorieförslagen läggs till gmnd för lagstiftning. : ställer sig positivtill strävan dena atl rationalisera och därmed förhoppningsvis nedbringa handlägg ningstiderna i den summariska betalningsprocessen. Man får emellertid in te borfse från att den summariska betalningsprocessen bara är en länk i en kedja av åtgärder, i vilken också ingår handläggning hos de exekutiva myn digheterna. Det är därför anledning atl peka på att det kan finnas skäl att effektivisera också andra delar i denna helhet. Post- och har anslutit sig till vad somanförts i Svenska Bankföreningens remissyttrande. allmänna hypoteksbank:'-' Förhypoteksföreningarna knyts intresset främst till förfarandet när del gällerlagsökning för fordran, som grundar sig på skriftligt fordringsbevis och som ärförenad med panträtt i fast egendom. Banken anser sig därtbr inle ha anledningall lämna synpunkter på promemorians innehåll i de delar detta inte berördenna typ av lagsökning. Allmänt kan sägas atl rådande situation beträffandehandläggningslider-na av lagsökningsansökningar hos många tingsrätter ärotillfredsställande. Del är nödvändigt alt dessa tingsrätter planerar sittarbete så all lagsökningarna kan handläggas med den skyndsamhet som lagenförutsätter. I promemorian anges att situationen skulle kunna förbättras genombättre utbildning hos handläggarna på inkassobyråer m.m. Enligt bankens erfarenhetfinns det också behov av bäitre utbildning av de Qänstemän som hostingsrätterna handlägger lagsökningsärenden. Den osäkerhet som bristandeutbildning skapar leder ofta fill en övernitisk granskning som resulterar ibegäran om komplettering "för säkerhets skull" i ärenden som redan ärkompletta. stadshypotekskassa: Under senare århar antalet mål i den summariska betalningsprocessen huvudsakligen mål ombetalningsföreläggande - ökat kraftigt. Eftersom tingsrätterna och slämningsmannaorganisationenhar att möta ökningen med i princip oförändrade personalresurser har ävenhandläggningstiden i mål om lagsökning ökal oroväckande. Stadshypotekskassanvälkomnar därför förslag som kan nedbringa handläggningsliderna i dessa mål. -' Ett av allmänna hypoteksbank bifogat yttrandefrän Föreningen mellan ombudsmännen hos landshypoteksinslitutionöverensstämmer i allt väsentligt med hypoteksbankens yttrande. Prop.1981/82:134 102 : På s. 3 nämns atl antaletBf-mål ökat mycket kraftigt. Det kanvara av intresse att notera att svarade för störtedelen av ökningen på 70 000 Bf-mål lill 1980. Det undandrar sigföreningens bedömning huruvida denna koncentration av ökningen lilltrafikförsäkringar kan medföra någon riktad åtgärd i syfte alt minska antaletBf-mål. 3sägs atl lagsökningens praktiska användningsområde minskat under det allbetalningsföreläggandets ökat samt att en orsak härtill torde vara alt köp påkontokort i betydande utsträckning har ersatt de gamla avbe-lalningsköpen. Dennaförmodan torde vara alltför kategorisk. Några omständigheler har dock medförtalt traditionella avbetalningsgods numera säljs genom kontokrediter. En är attTV, radio och vissa stereoanläggningar säljs i sådan omfattning och till såpass låga priser att kontokredilen lämpar sig bäitre än avbelalningsköpet. Enannan är alt beneficiereglerna numera har en generös utformning varigenomsäQaren ej kan använda sin återtagande-rält vid avbetalning. En tredjeomständighet är alt anvisningar till konsumenlkreditlagenundantagit möbler från återtaganderätt vid avbetalning. En förändring avförutsättningarna i någon av dessa omständigheter skulle kunna medföra enåtergång lill avbetalning och säljarens möjligheter att återtaga godset.Därigenom skulle antalet Bf-mål kunna minskas. 4anges atl klara tendenser i Bf-målen är bl.a. attgäldenärerna har allt på sig efter förfallodagen att betala innanansökan ges in till domstol. Denna utveckling är en konsekvens bl.a. av konsumentkreditlagenssträngare regler än tidigare betr. inskränkt återtagandemöjlighet m.m. Det angesockså att åtskilliga borgenärer har börjat ge in ansökningar även på mindrefordringsbelopp. Dennautveckling är även medlemmarnas erfarenhet. Fordringsbeloppen hänför sig tillsmåannonser som ökat i dagspressen och olika typer mindre avgifter som införtsför smärre tjänster. Dessa mindre avgifter är emellertid av stor ekonomiskvikt, enär antalet är stort. Om avgifterna ej skulle kunna drivas in skulledelta leda till att avgifterna och priset på de Qänster avgifterna avser måslehöjas, vilket ej kan vara av intresse. Vidare skulle betalningsmoralenförsämras. Som sägs på s. 61 i promemorian är det "ett grundläggandesamhälleligt intresse atl en god betalningsmoral upprätthålls". Dennauppfattning hyser också datainspektionen i egenskap av tillsynsmyndighet betr.inkassolagen. Föreningen har uppehållit sig vid denna fråga, enär det i andramen liknande lagområden uttryckts ett önskemål att av rationaliseringsskälminska antalet "småärenden". I samband med höjningen avexekutionsavgiften från 125:- till 250; ansågs en sådan utvecklingeftersträvansvärd i vad gäller ingivning av ansökan om ulmäl- Prop,1981/82:134 103 Detsamma gäller vid riksskalteverkets utarbetande avföreskrifter till den nya utsökningsbalken till kronofogdemyndigheterna. En utveckling av ADB-tekniken vid Bf-mål hos tingsrätternaoch mellan dessa och inkassobyi-åerna kommer alt medföra storarationaliseringsvinster. Föreningen deltager följdriktigt i de diskussionersom rör den försöksverksamhet som förbereds i regi. 2 Domstolens prövning av sin behörighet : Tingsrätten tillstyrker förslaget påde i promemorian angivna skälen. : Tingsrätten ifrågasätter om särskildlagregel (31 8) är nödvändig. alternativ till utredarens förslag vore attslopa lagsökningslagens nuvarande särteglering angående officialprövning och istället låta 10 kap. RB gälla utan tillägg, frånsett regeln om fastighelsfomm.1 den skriftliga processen är del för gäldenären av mindre vikl till vilkendomstol han har att vända sig med bestridande. Om målet hänskjuts fillrättegång får forumfrågan visserligen större betydelse för gäldenären. Del rörsig emellertid här om elt mycket begränsat antal mål, enligt belänkandet av det totala antalet ansökningar om Bf För övrigt har gäldenärenmöjlighet att göra for-uminvändning; erinran härom bör göras i föreläggandet.De problem som kan följa av tingsrättens förslag lill lagändring är inte störreän att de bör kunna få en leknisk lösning. : Som påpekats i promemorian saknar detreell betydelse för gäldenären vilken domstol som handlägger målet så längehandläggningen är skriftlig. I promemorian återges vissa exempel på dekonsekvenser den nuvarande regeln om relevant tidpunkt för forumprövningen kanleda dll. Tingsrätten anser alt betydande fördelar ur rationaliseringssynpunktskulle uppkomma om förhållandena vid liden för ansökningens ingivande tilltingsrätt får vara avgörande i forumhänseende så länge målel handläggs inomramen för summarisk process. Undanlag bör endast göras i fall enligt 10 kap. 178 . Detta är visserligen en avvikelse från regeln i 10 kap. 15 8rättegångsbalken men tingsrätten vill erinra om att enligl stadgad praxis i målom försättande i konkurs forumfrågan bedömes med hänsyn till förhållandena vidkonkursansökningens ingivande (se de i lagboken under 6 8 konkurslagen anmärktarättsfallen). Skulle däremot ett mål om lagsökning och betalningsföreläggandegenom hänskjut-ning eller återvinning komma att handläggas som tvistemål(oftast förenklat sådant) bör däremot av hänsyn till gäldenären forumfråganbedömas enligt 10 kap. 15 6 . Om del då visar sig att målet äranhängigl vid fel forum bör överflyttning ske enligl 32 8 2 st. LL i desslydelse enligt SFS 1981 ;848. Lagrummets räckvidd bör då utökas till attomfatta även hänskjutna mål. I den föreslagna lydelsen av 31 8 LL bör alltsåenligl tingsrättens mening orden "gäldenären begär det eller" utgå. Prop,1981/82:134 104 : För all skapa överensstämmelse medrättegångsbalkens regler (34 kap. 2 8) bör det av 31 6 LL framgå attfomminvändning i princip skall göras då gäldenären första gången för lalan imålet. Datainspektionen: Resonemanget i promemorian om syftet medhemvistregeln i synes närmasi vara alt i en skriftlig processsaknas grund för en hemvistregel. I promemorian drar man emellertid inte den slutsatsen altföreslå avskaffande av forumregeln för den summariska processen. Ettavskaffande skulle måhända medföra att arbetsbelastningen blev ojämn pådomstolarna men kunde också innebära om målen fritt kunde fördelas mellan domstolarna bäitre möjlighet att utnytQa den totala domstolskapaciteten. Forumprövningenkunde i så fall ske först om och när målel hänskjuts. Måhända är dock detta enreform som bör sparas till rättegångsutredningen. : har inte någon invändning motförslaget all rätlens officialprövning begränsas till målets inledningsskede. : I summarisk process sker enligl nugällande regel en officialprövning av alt ansökan getts in till rätl domstol.Prövningen avser även de dispositiva fommregler som vid ordinär processomfattas av regler som innebär atl eventuella invändningar måste göras gällandeav svaranden för alt de skall bli beaktade. 1 promemorian redovisas på sidan 15 etl flertalanledningar till varför man i summarisk process, som är skriftlig, inte behöverha någon prövning av om ansökan getts in till fel domstol. Skälen är i huvudsakdesamma som vi under hand redovisat för till stöd för enordning enligl vilken tingsrätt vid summarisk hantering av ett mål endast skallbeakta vissa särskilt betydelsefulla tvingande forumregler. Promemorian anvisar emellertid en betydligt mera inskränktlösning, nämligen att det liksom skall ske en forumprövning näransökan ges in men atl forumfrågan inte skall omprövas senare i processen annatän när en tvingande forumregel trätts för när. Vi anser inte en sådan lösning hållbar. Skall man göra omforumreglerna för summarisk process redan innan vårt betänkande läggs fram börman göra det efter rakare linjer och helt slopa prövningen av om talan inlettsutan stöd av en dispositiv forumregel. Även när det gälller de tvingande forumreglerna menar viatt många saknar belydelse för den summariska processen. Det gäller främstalla de regler enligt vilka målet skall prövas av en annan tingsrätt än denhos vilken ansökan gjorts. Alt mål kan prövas summariskt vid tingsrätt i strid motvanliga tvingande fommregler visas bl.a. av att summarisk process i tvistersom normalt hör till arbetsdomstolen och statens va-nämnd sker vid tingsrätt.Enligt vår mening bör man om man nu vill ändra forumprövningen i summariskprocess inte skära alla tvingande forumregler över en kam. Prop,1981/82:134 105 Uttryckssättet i förslagel lill ändring av 31 8lagsökningslagen antyder för övrigl en bristande förståelse för konstrukfionenav 10 kap. 17 6 . Del är sålunda knappast det sistnämndalagrummet som till-lämpas när lalan avvisas på grund av alt en tvingandeforumregel har trätts för när. Del berörda lagrummet säger nämligen endast atträtten inte på grund av vad i 10 kap. balken sägs är behörig i de i paragrafenangivna fallen. 1 vanlig process är det i stället 34 kap. I 6 som tillämpasoch i lagsök-ningslagsfallen berörda 31 8. Vi vill påpeka all i promemorian sägs att ävenhandräckningslagens forumregler bör ändras på motsvarande sätt somlagsökningslagens. Något förslag lill ändring av handräckningslagen finns dockinte redovisat i promemorian. : Regeln i 10 kap. 15 6rättegångsbalken innebär i fråga om mål om lagsökning ochbetalningsföreläggande att forumfrågan skall prövas med hänsyn tillförhållandena då föreläggandet delges gäldenären. Som framhållsi promemorian medför delta inte sällan alt omfattande delgivningsarbete utmynnari elt avvisningsbeslut och därmed visar sig ha skett till ingen nytta. Dennaordning är givelvis tidsödande och oekonomisk. Den föreslagna regleringen att rättens officialprövning av forumfrågan begränsas fill det skede dåansökningen först skall las upp till handläggning och atl senare prövningförutsätler invändning från gäldenären eller tillämpning av 10 kap. 17 6rättegångsbalken förefaller atl vara en lämplig avvägning av de motståendeintressena. 1 detta sammanhang vill förbundet erinra om elt tidigareframfört förslag, nämligen att en ansökan som ställts till fel domstol, i falldär fommfrågan är uppenbar inte skall avvisas utan i stället efteröverenskommelse med sökanden överiämnas till behörig domstol. Ett sådantförfarande, som på många håll tillämpas utan lagstöd, innebär fördelar försökanden utan nämnvärd belastning på domstolen. : Samfundet har ingen erinran motdel framförda förslagel. Särskilt mot bakgrund av att det är fråga om enskriftlig process bör del inte medföra några direkta olägenheter för engäldenär att svara hos en domstol på en ort där han inle längre har formellthemvist. föreningsbankers förbund: Förbundet tillstyrkerförslaget aft begränsa rätlens officialprövning till den summariskabetalningsprocessens inledningsskede. Det nuvarande förfarandet, att prövaforum i samband med delgivningen, leder i många fall till omotiveradefördröjningar och ökade kostnader. Utredningsförslaget innebär atlforuminvändning frän gäldenärens sida skall respekteras. Det kan dock, enligtförbundets mening, ifrågasättas om fomminvändning från gäldenären skall kunnaleda lill alt tingsrätten anses obehörig att fortsätta behandlingen av ettbetalningsföreläggande eller en lagsökning, särskilt i de fall då det ärfrågan om invändning om alt gäldenärens bostadsort ligger utanför domsagan. Sålänge förfarandet är skriftligt, kan det knappast vara någon betydande nackdelför gäldenären att målet handläggs vid en avlägsen tingsrätt. Prop, 1981/82:134 106 : ansluter sig lill promemorians förslag om enförenklad fommprövning och om de nyanserade kraven på fullmakt ochregistreringsbevis. : Föreningen frågar sig här om inte förslaget skulle kunnasträcka sig längre än vad som sägs i promemorian. Omen ansökan om betalningsföreläggande av något skäl gjorts vid obehörig domstolskall lalan inle tas upp till prövning i sak utan i stället avvisas av rättenenligl 21 6 lagsökningslagen. I JuU 1979/80:40, s. 2, sägs "För sådantfall ges varken i RB eller lagsökningslagen föreskrifter för domstolen om allansökningen eller målet kan vidarebefordras till domstol som är behörig all laupp målel. Ett skäl till denna ordning kan som uttalas i förarbetena fill RB(SOU 1938:44 s. 154 f) vara att en överflyttning strider mot den sidoordnadeställning som olika underrätter intar till varandra." Föreningenifrågasätter om inte del angivna skälet mot en automatisk överflyttning skullekunna efterges i Bf-mål. En ändring till en automatisk överflyttning till rättdomstol skulle innebära en minskad pappershantering, tidsvinster ochkostnadsbesparingar för gäldenärer, borgenärer och tingsrätter. Detta enär detdär ofta är fråga om gäldenärer som relativt ofta byter bostadsort, vilket kanleda till upprepade ansökningar, delgivningar och avvisningar. 3 Kontrollen av partemas och ombudens behörighet Sveahovrätt: I fråga om kravei på registreringsbevis för borgenär synes inte finnasanledning alt ändra på vad som gäller enligt 11 kap. 4 8 rättegångsbalken.Bestämmelsen om fullmakt i den föreslagna 31 a 8 kan lämpligen utformas iöverensstämmelse med 2 8 lagen om handläggning av domstolsärenden. Stockholmstingsrätt: Tingsrätten tillstyrker de föreslagna författningsbestämmelserna ombehörighetshandlingar i mål om lagsökning och betalningsföreläggande (31 a 8).Fullmakt för borgenärsombud torde endasl i få fall behöva krävas in.Tingsrätten kan även i huvudsak instämma i vad som i promemorian anförts om föreleendeav registreringsbevis. Frågorna härom torde dock liksom f.n. komma attbehandlas något olika vid olika domstolar. Förutom skilda lokala förhållandenav allmän art måsle här arbetets rationella uppläggning vid den enskildadomstolen tillmätas slor vikt vid bestämmande av riktlinjerna avseendeföreteende av registreringsbevis för borgenären. Även ordningssynpunklen atlborgenärens firma skall anges helt riktigt i register m.m. måsle tillmätasbetydelse vid avvägningen mot förväntade rationaliseringsvinster. Malmötingsrätt: Kontrollen av fullmakter och registreringsbevis tar f n. en stor delav domstolarnas tid i anspråk. Brister i dessa hänseenden utgör troligen denvanligasle orsaken lill begäran om komplettering i aktuella Prop, 1981/82:134 107 Del är därför uppenbart att rationaliseringar härskulle kunna ge stora tidsvinster. Som påpekats i promemorian Qänar kontrollenav att s.k. "professionella ingivare" har erforderlig fullmakt inlenågol verkligt syfte. Det är också vanligen dessa ingivare som tycks ha störstproblem med att visa sin formella behörighet. Beträffande mindre eller enskildaingivare utgör däremot fullmaktstvångel knappast någol problem . Samtidigtinnefattar förekomsten av fullmakt en viss garanti gentemot oegentliga förfaranden.Mot bakgrund härav synes den föreslagna regeln, som gör fullmaktskontrollentill ett rent undantag, något väl långtgående. I prakfiken kommer fullmakt sågott som aldrig att inges frivilligt. Den ingivare som utsattes förföreläggande att inge fullmakt kan med fog känna sig misstänkliggjord (seförslagel till specialmotivering lill 31 a 8). Tingsrätten föreslår därför atllokulionen "på grund av särskilda omständigheter" utmönstras urlagtexten. Vad gäller kravet på registreringsbevis beträffande borgenär som ärjuridisk person, delar tingsrätten uppfattningen att sådant krav endastundantagsvis skall uppställas och då huvudsakligen för att kontrolleraborgenärens identitet. Det torde åligga domstolarna alt se till att utslag ochslulbevis är exigibla innefattande bl.a. atl angivna parter existerar. När deni ansökningen angivna beteckningen på borgenären är oklar eller tvivelaktigbör därför registreringsbevis eller firmabevis krävas. När det gällerbehörighelskontrollen utgör regleringen i RB 11:4 elt fullt tillräckligt slödför alt i flertalet fall avstå från kravet på registreringsbevis för borgenären.Det kan naluriigtvis inte skada alt detta särskilt markeras i lagsökningslagen,varför tingsrätten tillstyrker förslagel i denna del under förutsättning atttexten modifieras i enlighet med vad som föreslagits ovan avseendefullmaktskontrollen. : Tingsrätten fäster särskild vikt vidförslagen under denna punkt. Om promemorieförslaget genomförs, kan dock rättelseenligt 17 kap. 15 6 inte göras i slulbevis och utslag, somblivit felaktiga, exempelvis p.g.a. att borgenärens namn angetts felaktigt imålet. Det blir alltså ännu mera angeläget alt inkassoföretagen och andraföreträdare för borgenärer ser till att borgenärens namn anges rätt i ansökanoch utan egna påhittade förkortningar. Domstolsverket:Arbetet med att kontrollera fullmakter och andra behörighetshandlingar tarotvivelaktigt i anspråk en relativt stor del av den tid som kan ägnas åt vaQeenskilt mål. En minskad behörighelskonlroll skulle därför medföra en inleoväsentlig fidsbesparing. Det gäller emellertid atl finna en lämplig avvägningmellan rättssäkerhetens intresse och önskemålet om en rationell handläggningav den summariska processen. Med den lösning som föreslagits i promemorianfinner atl reformen inte kan anses stå i strid med rimligarättssäkerhetskrav. är således berett att tillstyrka en minsKadbehörighetskontroll. Datainspektionen: Även vad gäller behörigheten synes densummariska processen ha belastats med formella regler med begränsat värde isamman- Prop.1981/82:134 108 råder en viss diskrepans mellan åena sidan inkas-solagens tillståndshavare dvs. inkassoföretaget som sådant åena sidan och ombud dvs. en handläggare hos inkassoföretagetå den andra. Datainspektionens tillsyn utövas mot inkassoföretagen. inte motenskilda handläggare. Reellt sett är det också inkassoföretaget som sådant somåtagit sig inkassouppdraget, del personliga ansvaret för inkassoombu-det ärsnarast fiktivt. Datainspektionen delar uppfattningen att behörighelskontrollenkan slopas i normalfallen. Därigenom erhålls också bättre överensstämmelsemellan 9 8 inkassolagen och verkligheten (Betalning som gäldenärer eriagt lillden som har uppdrag att driva in fordran är gällande mot borgenärer). Möjligenkan del i vissa fall bli svårare att styrka att etl uppdrag föreligger omfullmakt i princip inte fordras. Delta problem är dock begränsat och bör intehindra den föreslagna förändringen. Promemorians förmodan om innebörden i godinkassosed (s. 24) i visst avseende bekräftas. : Förslaget all slopa fullmaktstvånget förborgenärer innebär en förenkling för . Rällegångsulredningen: I promemorian föreslås för densummariska processens del att fullmakt för den som uppträder som ombud ellerbevis atl den som uppträder som part eller som ställföreträdare för part ärbehörig inte behöver företes, såvida inte rätlen på grund av särskilda omständighelerfinner det behövligt. Vi delar uppfattningen att man går onödigt långt ifråga om all infordra fullmakter och bevis om behörighet. Vi är emellertidnegativa till alt man gör sådana lättnader som promemorieförslaget gör.Motiveringen till förslaget är nästan hell uppbyggd kring det förhållandet attde flesta ansökningar ges in till domstolen av professionellt verksammapersoner. Del finns emellertid många andi-a som ger in ansökningar och detskulle ha funnits flera om inte reklamen kring småmålslagen varit så ensidigtinställd på att människor skall ge in en ansökan om stämning enligt den lagen,även när de behöver gå till domstol bara för att få en exekutionstitel. 1 ett av oss utarbetat förslag till nytt summarisktförfarande vid tingsrätt har vi låtit vissa regler gälla endast för sådana måli vilka den som ger in ansökningen mer eller mindre professionellt ägnar sigåt inkassoverksamhel e.d. Vi brukar kalla dessa mål superenkla. Till desärskilda reglerna för en superenkel process hör med vissa mindrebetydelsefulla skillnader de regler angående fullmakter och behörighetsbevissom i departementspromemorian föreslagils gälla för all summarisk process. Vimenar att den utvidgning av reglernas tillämpningsområde som skett idepartementspromemorian kan orsaka svårigheter och att det hade varit bättreom departementspromemorian i stället tagit upp hela vårt förslag tillbehörighetsregler m.m. i fråga om superenkel process. Atl vi begränsat vissa regler lill sådana mål sominitierats av professionellt verksamma ingivare måste ses mot bakgrund av de kontrollmöjlighe- Prop,1981/82:134 109