prop · G503158 · 1981-12-31 00:00:00 — Även denföreslagna särskilda kyrkoavgiften aktualiserar problem av betydande räckvidd.Den kyrkliga jordens avkastning är ändamålsbestämd och bör alltfort ingå inågon form av avräkning med kyrkofonden. Avräkningen bör liksom för närvarandeomfatta såväl präst- och kyrkomusikerlönerna. Domkapitlethar arbetat på höjning av den kyrkomusikaliskakvaliteten, främst genom att ersätta små kyrkomusikerdistrikt och orgelspelaremed pastoratsvisa distrikt med kyrkokantor(er). En grundförutsättning fördetta arbete har varit att kyrkomusikerkostnaden ingått i avräkningen. Kommer kyrkomusikerlönernaatt omstruktureras enligt förslaget är det att befara att intresset frånförsamlingarnas sida att i fortsättningen inrätta kyrkokantorstjänster kommeratt försvinna, något som självfallet kommer att inverka menligt på denkyrkomusikaliska verksamheten i stiftet. Utredningen föreslår en återgång till ett mera schabloniseratavräkningssystem och riktar en viss krifik mot det nuvarande systemet.Stiftsmyndigheterna kan på denna punkt ej aUs dela utredningens uppfattning.Tvärtom har avräkningssystem inom kommit att uppfattas som"rättvist" genom sin anknytning till det enskilda boställetsförhållanden. Via "Jo-blanketten" har det därtill varit möjligt attvarje år "stämma av" pastoratens åtgärder i anledning av boställsnämndensbeslut. Genomförs förslagen måste man återgå till den tidigare ordningen medslutrapport från pastoratet och godkännande från boställsnämndens sida. Att avräkningeni vad avser taxeringsutfallet kommit att grundas påprognosmaterial av något skiftande värde ändrar ej på stiftsmyndigheternaspositiva bedömning av nuvarande system och det är direkt fel att utifrån dettautdöma avräkningen i dess nuvarande form. Ej heller synes det vara detta SKFPavsett med sina i utredningar åberopande framställningar om förändringar.Stiftsmyndigheterna har intrycket att kravet på dataanpassning av systemet harfått spela en alltför stor roll för förslagets utformning. Därtill kommer att i ett utjämningssystem som betecknassom "inomkyrkligt" den särskilda kyrkoavgiften helt görs beroende avden statliga fastighetstaxeringens normer. Taxeringsvärdena har mellan 1975 och1981 års taxeringar i mer än fördubblats. Utredningen synes påintet sätt ha beaktat penningvärdesutvecklingen under enfastighetstaxeringsperiod. För många - kanske de flesta - pastorat medjordbruksarrenden torde utredningens förslag innebära att man efter en ny fasfighetstaxeringställs i en helt annorlunda ekonomisk situation; BostäUsnämnderna i stiftethar Prop.1981/82:158 131 fr. o. m. 1981 övergått fill femåriga jordbruksarrendenutan indexreglering. Stiftsmyndigheternaär vidare mycket tveksamma om det med det föreslagna systemet kommer att för boställsnämndernagå att få gehör för investeringar och inre rationaliseringsåtgärder när dessaofelbart via höjda taxeringsvärden kommer att leda till ökade särskildakyrkoavgifter. Problemet torde vara särskilt stort på där jordbruketav ålder spelar en relativt stor roll och där avkastningen av det kyrkUgajordbruket i allmänhet Ugger på en något högre nivå än i landet i övrigt, någotsom till stor del torde bero på den höga andelen sidoarrenden. Förslagen kommerhär lätt i konflikt med den strävan fill strukturrafionalisering som präglar nugällande lagstiftning om förvaltning av kyrklig jord. Beträffande skogsbruketgäller motsvarande tveksamhet i vad gäller avkastningen. Medelboniteten förGotlands län är 3,6 m sk/ha/år - motsvarande siffra för är t.ex. 6,9. Att utredningen genom den föreslagna konstrukfionen därfill synesvilja uppmuntra pastoraten att placera sina tillgångar med hög avkastning ochlåg värdebeständighet är förvånande. Utredningens förslag torde tiU denna delmotverka en god egendomsförvaltning. Utredningens förslag om en särskild kyrkoavgift ärprincipiellt godtagbar. Avgiftsuttaget är i utredningen beräknat efterutomordentligt försiktiga principer, med bedömningen att pastoraten härigenomskulle stimuleras till mera lönsamma placeringar. SKM vill förorda ettavgiftsuttag som bättre ansluter sig fill verklig avkastning. På nämnda sätttorde den åsyftade stimulansen kunna åstadkommas. Det särskilda utjämningsbidraget kan accepteras av SKM. Vid konstruktion av ett ekonomiskt utjämningssystem förkyrkokommunerna bör givetvis avkastningen av den kyrkliga egendomen ingå.Eftersom denna är ändamålsbunden bör likaså präst- och kyrkomusikerlöner ingå isystemet. I flerayttranden har den särskilda kyrkoavgiften berörts. I Ukhet med yttranden frånKarlstads stiftsavdelning vill förbundsstyrelsen starkt ifrågasättaberäkningarna, grundade taxeringsvärden. taxeringsvärdenär höjda , i vissa fall ännu mer. En helt ny ekonomisksituation för enskilda pastorat och för det totala utfallet kan bU resultatetav en omräkning. Föreslagna procentsatser torde få reduceras om den föreslagnaavgiften skall kunna utgå. Förbundsstyrelsenvill i sammanhanget påtala en ur förbundets synpunkt brist i utredningenstabellmaterial. Endast för enförsamlingspastorat och totala samfälligheter kanden konkreta situafionen utläsas ur resultatredovisningen. För alla partiella samfällighetersaknas redovisning. Prop.1981/82:158 132 redovisasnettoresultatet utslaget på resp. ingående församling. Pastorats-samfälligheterna,som fillsammans med de totala samfälligheterna skall betala det föreslagnautjämningssystemet, kan komma i en besvärlig likviditetssituation. Tabellernager icke underlag för sådana bedömningar. Jordbruken pålöneboställena går överlag med förlust. Avyttring av de till arealen mindre ochdärmed också i aUmänhet mindre lönsamma boställena pågår. En särskildkyrkoavgift kommer dock under en övergångstid att slå hårt på pastorat medolönsamma löneboställen. Eftersom inlåningsräntan förnärvarande är hög finns marginal för pastoraten beträffande bankmedel. Försådana medel är dock inflationsskyddet lågt eller inget alls till skillnadfrån fast egendom. Genom den föreslagna konstruktionen av den särskildakyrkoavgiften uppmuntras pastoraten att placera sina tillgångar i objekt medgod avkastning men med låg värdebeständighet, en utveckling som måstefå negafiva effekter för kyrkan. Utredningenframhåller att vid fastställande av procentsatser stor försiktighet iakttas såatt inte en god och aktiv egendomsförvaltning motverkas. Förbundsstyrelsenanser dock att förslaget i vissa fall kan få just sådan negativ effekt. Vid genomförande av rafionaliseringpå ett löneboställe för att höja avkastningen får pastoratet underskott ellermycket låg nettoavkastning upptagna lån amorteras. Pastoratet skallenligt förslaget också betala särskild kyrkoavgift på fastighetens taxeringsvärde. Rationaliseringen/investeringenkommer att höja taxeringsvärdet mer än vad som annars skulle ha blivit fallet.Den särskilda kyrkoavgiften ökar härvid i motsvarande grad. Exemplet visar att engod egendomsförvaltning motverkas i stället för att stimuleras. Enligt förbundsstyrelsensuppfattning borde grundkomponenterna i ett utjämningssystem, i detta fall skattekraftsgaranfini form av allmänt utjämningsbidrag och den allmänna kyrkogavgiften, getillfredsställande utjämningseffekter och eventuella tilläggskomponenter finjusterautfallet. Så är emellertid inte fallet i det föreslagna systemet. Beträffandesistnämnda särskilda "kostnadsfaktorer" kan påpekas deras bristandeanpassning till just kostnadssidan. Således skall lönebidraget utgå perinrättad tjänst, oberoende av om prästtjänsten varit vakant eller ej. Pastorat (samfällighet)får alltså lika mycket i bidrag antingen man haft lönekostnad för tjänsteneller ej. Även det schabloniserade kyrkofondstiUskottet kommer att oförändratutgå oberoende av kostnadsläge p. g. a. låsningen tiU medeltalet 1978-81.Utredningen pekar visserUgen på att detta är en ren övergångsföreteelse, ettprovisorium fram fill dess systemet revideras. Prop.1981/82:158 133 Lunds kyrkliga samfällighet: Samfällighetentillstyrker förändring och förenkling av nuvarande avräkningssystem medkyrkofonden. Lönebidragetsynes ha tillskapats för att det filltänkta systemet skall ge avsedd effekt påde mindre enheterna. Förslaget kan inte tillstyrkas förrän prästlönefilldelningenoch organisationsstrukturen översetts. Ävenkomponenten av nuvarande fillskott synes vara en restpost isystemkonstruktionen. Eftersom kyrkomusikertjänsterna inte i övrigt inlemmas idet tänkta systemet har vi svårt förstå att de skall finnas med här. Dessutomkonserveras nuvarande felaktiga subventioner, varför förslaget avstyrks. Principenom särskild kyrkoavgift fillstyrks. Procentsatserna skall sättas så högt att defrämjar en hög avkastning på präsfiönekapitalet. Det kan ifrågasättas omavgiften bör beloppsmässigt fastlåsas för den föreslagna perioden. I ställetbör hänsyn kunna tas löpande fill omplacering av tillgångarna. Även idetta sammanhang vill vi påpeka fördelarna med stora ekonomiskaförvaltningsenheter. Samfälligheteninstämmer i konstaterandet att det nuvarande komplicerade avräkningsförfarandetmåste avskaffas. Utredningen konstaterar, att i avvaktan på att målet för denandra etappen i utredningen uppnås bör avräkningssystemets utjämningseffekter fillvaratas.Detta sker genom ett föreslaget särskilt utjämningsbidrag. förslag skall pastoraten erlägga en särskild kyrkoavgift tillkyrkofonden för sina lönetillgångar. Denna baserar sig på avkastningen frånlönetillgångarna och är beräknad efter vissa schabloner. Samfälligheten kan idagsläget acceptera de procentsatser, som utredningen föreslagit för de olikatyperna av tillgångar. Som enytterligare utjämningseffekt i det nya systemet föreslår utredningen attkyrkofonden skall utge ett lönebidrag fill varje pastorat, beräknat fill 25 000kr. för varje prästtjänst. I anslutning härtill vill samfäUigheten konstatera och understryka vikten av aktuella och rättvisaprinciper för prästfilldelningen. I detta sammanhang vill samfällighetenpåminna om att såväl kyrkomötet som pastoratsförbundets kongress 1980 hosregeringen hemställt om en utredning angående nya normer för den prästerligatjänsteorganisationen. Samfällighetenär väl medveten om att ytterligare lönebidrag skulle påverka andra komponenteri förslaget, men måste anföra att man inte kan ansluta sig till utredningenskonstaterande om svårigheterna att med säkerhet fastställa antalet bidragsberättigadekyrkomusikertjänster. Prop.1981/82:158 134 Ävenom utredningen inte redovisat några särskilda motiv eller grunder för framräkningenav denna nya form av bidrag, anser sig samfälligheten i princip kunnatillstyrka det föreslagna lönebidraget. Samfällighetenhar ej heller något att erinra mot utredningens förslag om att tillskott urkyrkofonden utgår . Vi biträder tanken på defyra huvudkomponenterna. Dock är i förslaget om det schablonmässigt beräknadelönebidraget flera svaga punkter. Utredningen har gjort det litet för lätt försig här, finner vi. Det är inte så svårt att få fram uppgifter om dekyrkomusikaliska tjänsterna och deras veckotimtal. De kan erhållas hosdomkapitlen. För de mindre församlingarna torde invägning av dessa tjänstervara betydelsefuU. Vi menar också, att man på något sätt borde ta hänsyn tillavstånden i församlingen. Det blir betydande resekostnader i en glesbygdsförsamlingmed 25 predikoplatser som här, spridda på en yta av i jämförelse medtätortsförsamlingen, som omfattar . Resorna gäller ju dessutominte bara gudstjänster utan det uppsökande arbetet i form av hembesök, konfirmandarbeteetc. Om viss del av nuvarande tillskott, beräknat på ett medeltal för åren1978-81 skall kunna erhåUas, bör man också beakta, huruvida vakanser förelegatunder berörd period. Erfarenhetsmässigt innebär vakanser stora fluktuationer i kyrkofondsavräkningen.Vi vill bestämt avråda från att lönebidragen låses till sitt belopp för denärmaste åren. Vi föreslår i stället att man begagnar ett kostnadsindex för atträkna upp bidragen. I annat fall kan en inflationstopp göra bidragen ganskaihåliga. Spåren från är talande nog. Dentredje huvudkomponenten innebär en a-weckling av den nuvarande avräkningenmellan pastoraten och kyrkofonden, som ersätts av en särskild kyrkoavgiftberäknad på pastoratens lönetillgångar. Olika procentsatser föreslås för oUkaslag av tillgångar. De angivna procentsatserna måste betraktas som ett minimum.Önskvärdheten av en aktivering av kyrkans mycket betydande kapitaltillgångarhar ofta påtalats. De jordbruksfastigheter som pastoraten förvaltar ärenligt allmänna fastighetstaxering taxerade till ca 300 milj. kr. Detverkliga värdet är större. Men avkastningen ger inte av nämndataxeringsvärde. Även om man vid försäljning av marken inte skulle få ut mer äntaxeringsvärdet skulle man ändå kunna få en placering med en avkastning på ,dvs. 30 milj. kr. Prop.1981/82:158 135 uttalar sig inte närmareom komponenterna i utjämningssystemet. Samfälligheten har dock ingen erinranmot dessa. Den särskildakostnadsfaktorn skall baseras även på de faktiska kostnaderna för kyrkomusikerlönersamt utformas så, att den varierar efter de faktiska kostnaderna även iframtiden. 5Extra utjämningsbidrag och spärregler Avde remissinstanser, som yttrat sig över dessa frågor, har alla utom Göteborgskyrkliga samfällighet tillstyrkt förslagen. Kammarkollegiet, kyrkliga samfällighetoch har dock menat att spärren bör knytas till pastoraten istället för församlingarna. Utredningen framhåller (s.81) att det kan framstå som tveksamt - särskilt i sådana fall där det föreliggermera betydande skillnader i utdebitering inom ett flerförsamlingspastorat - omenskilda församlingar inom pastoratet bör kompenseras via kyrkofonden, dvs. av församUngarutanför pastoratet. En möjlighet som utredningen övervägt är att knyta "tjugoöresspärren"i första hand till pastorat och inte direkt till församlingarna. Kompensationskulle då utgå endast med det för pastoratet framräknade överskjutandeöretalet. För en sådan åtgärd - som förordas av kollegiet - talar vidare deskäl som tidigare redovisats för att låta pastoraten ensamma betala denallmänna kyrkoavgiften. Även de två övriga av utredningen föreslagna spärrarnabör enligt kollegiets mening med fördel kunna knytas till pastoraten/samfäUigheternai stället för till församUngarna. Införandet av de trespärreglerna fillstyrkes - i vart fall - och likasådet extra utjämningsbidraget. Systemet verkar för ökad utjämning mellanpastoraten. Spärreglerna,som verkar såväl uppåt som nedåt, synes också bra. Vadangår förslaget om extra utjämningsbidrag och spärregler hade det naturligtvisvarit bättre, om själva systemet hade varit uppbyggt så att sådana bidrag ochregler inte behövts. Denna synpunkt har också utredarna själva framfört. Men omman genom systemet inte kan nå vissa önskvärda effekter. Prop.1981/82:158 136 måste man givetvis acceptera specialregler, såsom dem omhögsta och minsta utdebitering. och stiftsnämnden i : Utredningen föreslår, att systemet kompletteras med delsvissa spärregler dels med möjlighet för kyrkofonden att efter ansökan i varjesärskilt fall ge extra utjämningsbidrag. vill framhålla, att det skulleha varit värdefullt, om utredningen redovisat hur siffrorna under "Totaltutfall" i tabellbilagan framräknats och hur de olika komponenternapåverkar slutresultatet. vill här endast understryka vikten av attutfallet bUr så rättvist som möjligt kommunerna emellan. I annat fall kankravet på ökad solidaritet mellan kommunerna bli för stort. Förslagen om extra utjämningsbidrag och spärregler tordevara nödvändiga komplement. Förbundsstyrelsen anser att i generella system sompåverkar utdebiteringen behov alltid finns av någon typ av spärrar sommotverkar ytterlighetseffekter. Anledning saknas dock att i härvarande fallnärmare kommentera förslagen. Synpunkterna tycks oss vara väl underbyggda. Blandvillkoren för det extra utjämningsbidraget anser vi att hänsyn fill den samladesituationen i pastoratet skall tas. Tjugoöresspärren skulle alltså knytas tillpastoraten, ej församlingarna. Detta bör gynna förvaltningsrationaliseringar. Utredningen konstaterar att under ett inledningsskedeföreligger ett särskilt behov av spärregler, som emellertid så långt det ärmöjligt bör avvecklas och ersättas av en begränsad möjlighet fill extrabidrag efter ansökan. De tre generella spärreglerna innebär att utdebiteringeninte skall behöva höjas mera än med och inte i något fall över ellerovanför per skattekrona och inte skall kunna sänkas under ellernedanför 1:20 fill följd av det nya systemet. Samfälligheten anser sig kunna acceptera de föreslagnaspärreglerna men viU i anslutning härtill förorda, att "20-öresspärren" i första hand knytes till pastoraten, samt avstyrka förslaget omen "trappa" innebärande att en 20-öres höjning skulle tålas från enlägre utdebiteringsnivå men endast en 10-öres höjning från en högre. Prop.1981/82:158 137 Statensvarar för kostnaderna för 20-öresspärren. Vi kan inte tillstyrka attkyrkan skall överta dessa kostnader innan den förutsattastrukturrationaliseringen genomförts. Det måste vara svårt att kontrolleraoch kan inte främja sparande och rationalisering. 6 Boställskapital, boställsränta och kyrkobyggnadsvirke De flesta remissinstanser som behandlat dessa frågor hartillstyrkt eller lämnat utredningsförslaget utan erinran. i Göteborghar dock avstyrkt förslaget om boställsräntor. förbundsavdelning hartillstyrkt att boställsinstitutet avskaffas men förordar en närmare utredning. Kammarkollegiet påpekar att värdet av boställskapitalet1970 var ca 59 milj. kr. fillstyrker att boställsinstitutetavskaffas men förordar att de som gör stora förluster får extrautjämningsbidrag. i fillstyrker att boställsinsfitutetavskaffas men förordar att detta sker i enlighet med kammarkollegietsutredningsförslag. Domkapifiet och stiftsnämnden i är de endaremissinstanserna som vill ha kvar rätten till kyrkobyggnadsvirke. Någraremissinstanser anser att i stället bör finnas rätt till extra bidrag förkyrkorestaureringar. Enligt 3 § kyrkliga kostnadslagen är boställskapitalet enpastoratets kyrkomusikerlönetillgång. Med avkastningen (boställsräntan) avdenna fillgång samt av prästlönetillgång (bl. a. löneboställen ochprästlönefonder) skall enl. 7 § kostnaderna för pastoratets präst- och kyrkomusikerlöneri första hand betalas. - Boställskapitalet är alltså att jämställa med prästlönefond. Boställskapitalet utgör värdet av de avlöningstillgångar(boställen och lönefonder) som tidigare hörde till klockar- och organisttjänsterna.Enligt klockarboställslag frigjordes dessa avlöningstillgångar fråntjänsterna och blev vanlig församlingskommunal egendom. Församlingarna stårhärefter i förhållande till pastoraten, såsom företrädare för klockarinstitutio-nen,i ansvar för det värde tillgångarna hade vid övertagandet, såsom detta värdeunder årens lopp förändrats i anslutning till förändringen av jordvärdet. Boställskapitalethar nämligen fastställts i areal åkerjord, detta för att i möjligaste mångarantera tillgångarnas realvärde. Ansvaret innebär-enligt uttalande ipropositionen till klockarboställslagen - en allmän förpliktelse att"under givna förutsättningar redovisa värdet av den övertagnajorden". Här föreligger alltså en församlingens skuld gentemot pastoratet.Boställsräntan, som församlingen betalar till pastoratet, är räntan på dennaskuld. Enligt kammarkollegiets avvecklingsförslag skulleförsamling Prop.1981/82:158 138 betala in boställskapitalets värde i pengar tillvederbörande pastorat. Inbetalningen skulle ske med likabelopp . Det inbetalade beloppet skulle inom pastoratet bilda en fondför kyrkomusikers avlöning. På så sätt skulle värdet enligt den grundsats, somgäller för den kyrkliga jorden, bevaras för att komma till avsedd användning. Utredningens förslag betyder att församlingarnas skuld (boställskapitalet)för den kyrkliga egendom, som de övertagit till fri disposition,skulle efterskänkas. Värdet av boställskapitalen var inte mindre än ca 59 milj.kr., detta enligt taxeringar. Tillskillnad mot den egendom som övertogs av församlingarna har de fastigheter somöverfördes till kyrkofonden bibehållits vid sin natur av kyrklig jord, i 2 §lagen om förvaltning av denna jord benämnda kyrkofondsfastigheter. Vadhärefter avser systemet med ersättning för kyrkobyggnadsvirke får kollegieterinra om att regeringen i skrivelse till kyrkomöte föreslagit atträtten till sådan ersättning skulle upphävas. Kollegiet tillstyrkte förslaget,vilket emellertid inte godkändes av kyrkomötet. Kollegiet finner inte anledningatt ändra sitt tidigare ställningstagande. och stiftsnämnden i : Stiftsnämndenhar tidigare avstyrkt att församUngs rätt till ersättning av kyrkofondsmedelför byggnadsvirke avskaffas. Utredningen har ej anfört något uttryckligt stödför sin uppfattning att övergångsbestämmelserna visat sig svåra att praktiskttillämpa. Även om det här ofta gäller relativt obetydliga belopp förekommerdock att avsevärda summor betalas ut. erhöll sålunda 1981ett bidrag om . Stiftsmyndigheterna vidhåller därför den tidigareståndpunkten. delar utredningens förslag att systemet medberäkning av boställsränta och ersättning för byggnadsvirke bör avvecklas, enärdet här, utom i något av utredningen redovisat fall, är fråga om högstmarginella belopp. Vad gäller byggnadsvirkesersättning torde en smidigare vägvara att eventuella behov täckes genom nya kyrkofondsstyrelsens försorg. Beträffande systemet med klockarboställskapital och boställsräntasamt systemet med ersättning för kyrkobyggnadsvirke har inget atterinra mot att dessa institut avskaffas. Avvecklingen av systemet med klockarboställskapital och boställsräntafår vissa konsekvenser som kan förefalla orättvisa (3:1 sid 34). Förslagettorde innebära att vissa mindre församlingar får behålla sina boställen mot attde 1981/82:158 139 fill pastoraten inbetalar endast en liten del avboställets verkliga värde; återstoden skulle erläggas av kyrkofonden. Etttänkbart alternafiv vore, att därest församlingen måste öka sin utdebiteringmed /skr skulle bostället kunna erbjudasvederbörande pastorat eller flera pastorat. Genom insats av prästlönefondsmedelskulle bostället därigenom få karaktären av löneboställe eller prästlönefondsfastighet. Rätten till ersättning för byggnadsvirke bör avskaffas ochersättas med en möjlighet för församling att efter ansökan erhålla extrautjämningsbidrag för ändamålet. Systemetmed boställsränta bör likaså avskaffas. Kan detta ej genomföras utan attförsamlingarna skall ersätta pastoraten för bortfallet, föreslås attersättningen beräknas som en kapitalisering av utgående ränta efter 5 ä (15ä 20 årsräntor) och inte på kapitalvärdet. Sfiftets klockarboställskapital ärca 4,6 milj. och utgående boställsränta ca 125 000. Promemorianför kammarkollegiets förslag till avveckling av systemet med klockarboställskapitaloch boställsränta fick starkt stöd av sfiftsnämnden, som hade hoppats attavvecklingen skulle ha påbörjats före påföljande allmänna fastighetstaxering.Eftersom boställskapitalet inte har omräknats bör en avvecklingenligt kollegiets föreslagna modell te sig mera förmånlig nu än då förslagetlades fram. förespråkar alltjämt att boställsräntan avskaffas ochfinner det lämpligt att avvecklingen inordnas i det nya systemet med möjlighettill extra utjämningsbidrag till de församlingar som blir alltför ekonomisktbetungade av avvecklingen. Ävenövergångsbestämmelsen i den kyrkliga kostnadslagen om församlings rätt fillersättning för byggnadsvirke bör upphöra i och med införandet avutjämningssystemet. Skäl att förorda en mjukare avveckling finns inte enligtstiftsnämndens bedömning. Enligtkammarkollegiets PM utgjorde sammanlagda värdet av boställskapital för vilkaförsamlingarna svarar ca 59 milj. kr. och sammanlagda värdet av boställsräntornaca . räknat på värdet 1975. För stift uppgick boställskapitalettill . och boställsräntorna till . Omräknat efter senastefastighetstaxeringen skulle församlingarnas boställskapital om kammarkollegietsförslag genomfördes utgöra ett icke obetydligt tillskott till pastoratenslönetillgångar. Angående på s. 35 anförda siffror beträffande de boställskapitalför vilka kyrkofonden svarar, gör stiftsnämnden den bedömningen att ett kommatecken saknas.