prop · G503221 · 1981-12-31 00:00:00 — Det medför att godman enligt 18 kap. 4§ måste förordnas då fastighet som innehaspå grund av testamentariskt förordnande blir berörd av fråga omexploateringssamverkan. I anslutning till övergångsbestämmelserna tar jag uppvissa andra äldre rättsförhållanden som är under avveckling, nämligen ständigbesittningsrätl och fideikommissrätt hksom avkomsträtt eller annan förmån. Frågor om exploateringssamverkan prövas vidförrättning (exploateringsförrätlning) som handläggs avfaslighetsbildningsmyndighelen. Enligt denna paragraf skall frågor omexploateringssamverkan prövas vid exploateringsförrätlning som handläggs avfastighetsbildningsmyndigheten. Av 9§ framgår att en exploateringsförrätlning iprincip skall handläggas enligt 4 kap. fastighetsbildningslagen.Faslighetsbildningsmyndighelen består av en förrätlningslantmätare och i dedelar av förrättningen där det behövs dessutom av två gode män valda avkommunfullmäktige (4 kap. 1 och 2§§ fasfighetsbildningslagen). För frågor somkräver särskild fackkunskap får myndigheten enligt 4 kap. 34 §faslighetsbildningslagen dessutom anlita biträde av sakkunnig. Videxploateringsförrätlning torde del ofla uppstå behov av att tillkalla såvälgode män som sakkunnigt biträde. Villkorför exploateringssamverkan m. m. Exploateringssamverkan får beslutas, om del medhänsyn till bebyggelseutvecklingen är angelägel all i elt sammanhang ställa iordning mark för bebyggelse och utföra sådana anordningar som behövs förbebyggelsen. Exploateringssamverkan får inte beslutas, omändamålet med samverkan lämpligen kan tillgodoses på annat sätt ellerölägenheterna av samverkan från allmän eller enskild synpunkt överväger defördelar som kan vinnas genom den. Paragrafen innehåller de i den allmännamotiveringen (avsnitt 2.2.1) behandlade bestämmelserna om de grundläggandevillkoren för att exploateringssamverkan skall få komma lill stånd. Sådansamverkan får enligt första stycket beslutas endast om det är angeläget alt iett sammanhang ställa i ordning mark för en avsedd bebyggelse och utföraanordningar som behövs för bebyggelsen. Somjag anfört i anslutning lill 1 § ärett av syftena med exploateringssamverkan att samtliga de åtgärder som behövervidtas inom området samlas och samordnas i elt förelag. Kan de lika gärnagenomföras på de berörda fastigheterna var för sig föreligger inte förutsättningför exploateringssamverkan. Kravet på ett sammanhang mellan de Prop.1981/82:221 65 olikaåtgärderna bör däremot inte hindra att de genomförs vid olika lidpunkter, t.ex. genom en etappindelning. Som ytterligare villkor för exploateringssamverkananges vidare alt exploateringsåtgärderna skall vara angelägna med hänsyn tillbebyggelseutvecklingen. Ändamålet med detla villkor är att avgränsa samverkansinstitutetstillämpning till sådana situationer där del föreligger elt angelägel behov altfå behövlig exploatering genomförd. är ändamålet alt garantera attsamhällets planer i fråga om bebyggelse inom området kan förverkligas. I och för sig innebär förslaget attexploateringssamfälligheten ges en dispositionsrätt för atl genomföramarkförändringar inom samverkansområdet som motsvarar expropriarion. Förslagetom exploateringssamverkan bygger emellertid på att de fastighetsägare somdeltar i samverkan frivilligt ställer behövlig mark till förfogande. Endast nären fastighetsägare med mark som behövs för exploateringen avslår från att deltai samverkan kan ett tvångsvis ianspråklagande av mark aktualiseras. Vissaskyddsregler behöver dock uppställas i fråga om samfällighetens rätt altdisponera över marken inom samverkansområdet. Jag återkommer till dessa frågori anslutning till 17-20 §§. I andra stycket behandlas vissa allmännaavvägningsfrågor som kan uppkomma vid prövning av exploateringssamverkan. Sådansamverkan får sålunda inte komma till stånd, om ändamålet lämpligen börtillgodoses på annat sätt eller om olägenheterna av samverkan från allmän ochenskild synpunkt överväger de fördelar som kan vinnas genom den. I principskall samma avvägningar göras som vid expropriation (2 kap. 12§ första stycketexpropriationslagen). Bestämmelsen skall ses som en komplettering till demera generella villkor för exploateringssamverkan som anges i första stycket.Till en början ger bestämmelsen en möjlighet att bedöma humvida de avseddaåtgärderna bör genomföras som exploateringssamverkan. Avser en ansökan omsamverkan endast sådana frågor som kan lösas med hjälp av exempelvisanläggningslagen skall genomförandet i stället ske enligt den lagen. Andrastycket ger vidare en möjlighet att företa en allmän bedömning humvida denavsedda exploateringen är lämpad all ombesörjas av fastighetsägarna. Det kan t.ex. gälla en bedömning av de planerade åtgärdernas svårighetsgrad men ocksåhuruvida åtgärderna bör ombesörjas av fastighetsägarna var för sig eller isamverkan. Förhållandet kan också vara det alt olikaalternativa lösningar föreligger vid exploatering av t.ex. ej detaljplanelagtområde. I sådant fall skall del alternafiv väljas som vållar minst skada. Inomdetaljplanelagda områden torde däremot planen ange hur exploateringen skallgenomföras. 5 1981/82. Prop.1981/82:221 66 Exploateringssamverkan får beslutas endast omkommunfullmäktige tillstyrkt delta. I tillstyrkandet skall fullmäktige angesamverkansområdets huvudsakliga avgränsning. I den allmänna motiveringen (avsnitt 2.2.1) har jagföreslagit alt kommunen skall ha ett avgörande inflytande på frågan omexploateringssamverkan skall få komma fill stånd eller inte. Delta har kommittill uttryck i förevarande paragraf, där det ställs krav på tillstyrkande frånkommunfullmäktige för alt samverkan skall få ske. Kommunfullmäktiges ställningstagande skall givetvisgrundas på de krav för exploateringssamverkan som jag har redovisat ianslutning lill 1 och 3§§. Genom kravet på tillstyrkande ges kommunfullmäktigeockså tillfälle att bedöma om samverkansfrågan ur kommunens synvinkel ärlämplig atl överlämna fill fastighetsägarna och om de har fömtsättningar altgenomföra erforderliga åtgärder. tillstyrker attexploateringssamverkan får komma till stånd, skall fullmäktige angesamverkansområdels huvudsakliga avgränsning. I den allmänna motiveringen (avsnitt 2.2.1) och ianslutning lill 1 § har jag angett de principer som bör ligga till grund föravgränsningen av samverkansområdel. Avser exploateringen en redan fastställddetaljplan torde en närmare avgränsning kunna ges redan i kommunfullmäktigestillstyrkan. Detsamma kan vara fallet om arbetet med en ny eller ändraddetaljplan befinner sig på ett långt framskridet stadium. Del slutliga beslutethuruvida exploateringssamverkan skall komma till stånd och om samverkansområdetsnärmare avgränsning fattas av faslighetsbildningsmyndighelen iexploaleringsbeslutel. Någon formell bundenhet för myndigheten att besluta ienlighet med kommunens tillstyrkan föreligger därvid inte.Fastighetsbildningsmyndighelens ställningstagande i frågan kan nämligen varaberoende av andra intressen än sådana som kommunen har atl beakta. Avstyrkerfullmäktige måste exploaleringsförrättningen inställas. Exploateringssamverkan får inte beslutas, om ägarnatill marken inom samverkansområdet mera allmänt motsätter sig sådan samverkanoch har beaktansvärda skäl för detta. Vid denna prövning skall främsi deras meningbeaktas som har störst nytta av exploateringssamverkan. I denna paragraf regleras frågan omopinionsprövning för att exploateringssamverkan skall få komma till stånd.Skälen härför har jag redovisat i den allmänna motiveringen (avsnitt 2.2.3). Opinionsvillkoret har utformats på samma sätt som ifastighetsbildningslagen och anläggningslagen. Villkoret innebär attexploateringssamverkan inte får beslutas om ägarna till marken inomsamverkansområdet mera Prop.1981/82:221 67 allmänt motsätter sig åtgärden och har beaktansvärda skälför detta. Vid prövningen av villkoret skall fastighetsbildningsmyndighetengöra en helhetsbedömning av de invändningar som anförs mot företaget. I förstahand får därvid beaktas antalet sakägare som motsätter sig företaget. Den numerärafördelningen bör dock inte ensam vara avgörande för frågans lösning. Avväsentlig betydelse är också tyngden av de skäl som framförs mot företaget. Deolika sakägarnas reella intressen av den föreliggande frågan måste också fåtillmätas betydelse så att uppfattningen hos dem som kan väntas få den störstanyttan och därmed tar den största risken bör tillmätas större betydelse. Denutformning som villkoret fått innebär att en inte alltför obetydlig minoritet ivissa fall kan stoppa exploateringssamverkan, medan det i andra fall kan varamotiverat att kräva att motståndarna bör vara i klar majoritet för att kunnastoppa företaget. Med hänsyn fill att möjligheterna för delägarna att gemensamtgenomföra exploateringen i stor utsträckning är beroende av en positiv grundsynhos delägarna bör del dock i normalfallet krävas atl det finns en klarmajoritet för exploateringssamverkan för att företaget skall få komma fillstånd. Den som äger mark inom samverkansområdetfår delta i exploateringssamverkan om han har begärt det. I samverkan får dockinte delta ägare till fastigheter som endast har andel i samfälld mark inomområdet, om andelen har ett obetydligt värde. Av paragrafen framgår attdeltagandet i en exploateringssamverkan är frivilligt. En fastighetsägare sominte vill delta i exploateringssamverkan har således rätt att stå utanför.Fastighetsägaren belastas då inte av några av de kostnader somsamexploateringen ger upphov till, men han får heller inte del av denavkastning som exploateringsföretagel kan ge. Förslaget har närmare motiveratsi den allmänna motiveringen (avsnitten 2.2.2 och 2.5.6). Vilka fastigheter som skall ingå iexploateringssamfälligheten beslutas av fastighetsbildningsmyndigheten iexploateringsbeslutet. Önskan att delta i samverkan kan framföras exempelvis iansökan om förrättningen eller vid förrättningssammanträde. Del väsentliga äralt begäran om deltagande sker genom en posifiv förklaring frånfasfighetsägaren. Så länge exploateringsbeslutet inte är meddelat finnsmöjlighet för en fastighetsägare inom samverkansområdet att ansluta sig tillden gemensamma exploateringen. Om ändrade förhållanden inträffar kanexploaleringsbeslutel enligt 26 § komma att ändras bl. a. i fråga om vilkafasligheter som skall delta i exploateringssamfälligheten. Möjlighet finnsockså att träffa överenskommelse om in- eller utträde ur samfälligheten efterdet att exploateringsbeslutet vunnit laga kraft. Närmare bestämmelser häromges i 32 §. Den som avsagt sig delaktighet iexploateringssamfälligheten skall i princip inte kunna utnyttja det medgivandetill förändring av markanvänd- Prop.1981/82:221 68 ningenpå hans fastighet som kan följa av den detaljplan för samverkansområdet somsenare fastställs. Ett sådant hinder bör emellertid endast avse mark som skallinlösas för alt genomföra exploateringen. Ett särskilt förbud att vidtabyggnadsåtgärder eller att avverka skog m. m. medan samverkan pågår kan såledesenligt 14 § meddelas på den del av fasligheten som berörs av exploateringen. Gmndprincipen vid exploateringssamverkan är att densom äger en faslighet som till någon del är belägen inom samverkansområdet harrätt att få delta. Något krav på en minsta markandel för alt få delta uppställsinte. Även den som äger en fastighet med del i samfälldmark inom området har möjlighet att delta i exploateringssamverkan. Somjagframhållit tidigare (avsnitt 2.2.2) bör emellertid inte fastigheter som inomsamverkansområdet endast har andel i samfälld mark och andelen har eltobetydligt värde ingå i exploateringsförelaget. En bestämmelse härom tas upp idenna paragraf. Med obetydligt värde avses i detta sammanhang att någon ersättningi de fall som anges i 6kap. 6§ faslighetsbildningslagen normalt inte skulleutgå. Det torde här främsi vara fråga om samfällda vägar och diken inomområdet. Sädana fastigheters andelar i exploateringssamfälligheten skulle blimycket små. Delägarnas intresse av atl fä del av exploateringens avkastning kanenligt min uppfattning inte uppväga de ökade administrationskostnader ochandra olägenheter som skulle bli följden om samtliga delägare i dessamarksamfälligheter skulle få delta i exploateringssamverkan. För genomförande av exploateringssamverkan utgör defasligheter, vars ägare deltar i denna en särskild samfällighet(exploateringssamfällighet). Delaktighet i samfälligheten är förenad medäganderätt till varje särskild faslighet. I denna paragraf anges lill en början atl defastigheter vilkas ägare deltar i en exploateringssamverkan utgör en särskildsamfällighet. Begreppet samfällighet används här, somjag strax återkommer till,i sin associations-rättsliga betydelse av fasfighetssammanslulning. I dennasammanslutning ingår således alla dellagande fastigheter, oavsett om de bidrarmed mark eller ej till exploateringsföretaget. I paragrafen anges vidare den sakrältsligaknylningen mellan exploateringssamfälligheten och de deltagande fastigheterna.Denna knytning innebär att det är fastigheterna som sådana som ingår isamfälligheten. En ny ägare fill en fastighet som är ansluten tillsamfälligheten är bunden av de beslut som fattats vid förrättningen.Förrältningsbesluten kan inte ändras på annat sätt än genom en ny förrättning.Genom den sakrältsliga knyt- 1981/82:221 69 ningenkommer samfålligheten atl utgöra en stabil bas för den verksamhet som skallbedrivas. Denna stabilitet är väsentlig som gmnd för att kommunen och ensammanslutning av enskilda fastighetsägare skall kunna ingå avtal omgenomförandet av en detaljplan och ge fömtsättningar för att avtalet blirfullföljt. Begreppet samfällighet har ilagsfiftningssammanhang getts olika innebörd. I första hand förstås sålundamed samfällighet egendom eller rättighet av servitutskaraktär som tillhörflera fasligheter. Dessa samfälligheler kan delas upp pä tre olika huvudtyper,nämligen dels marksamfälligheter, dvs. mark - ofta skogsmark - som tillhörflera fastigheter gemensamt, dels anläggningssamfälligheter eller gemensammaanläggningar, dvs. anläggningar som tillhör flera fastigheter, och dels övrigasamfälligheter som avser vissa andra fastighetssammanslutningar, t.ex.samfällda fisken, samfällda servitut och andra samfällda rättigheter.Undantagsvis kan en samfällighet vara knuten lill annat rättssubjekt änfasfighel. Med begreppet samfällighet kan vidare avses denassocialionsrättsliga sammanslutning av fastigheter som äger del imarksamfällighet, gemensam anläggning eller sådan fastighetssammanslutning sombetecknats övrig samfällighet. Många samfälligheter förvaltas enligt lagen omförvaltning av samfälligheter. Enligt denna lag finns två förvaltningsformer,delägarförvaltning och föreningsförvaltning. Vid delägarförvahning beslutardelägarna i samfälligheten gemensamt om förvaltningsåtgärder. Vidföreningsförvallning bildas en särskild juridisk person, ensamfällighetsförening, som handhar förvaltningen. Somjag angett i den allmännamotiveringen (avsnitt 2.1.3) bör en exploateringssamfällighets förvaltning ochbehörighet all företräda deltagande fastighetsägare regleras genom lagen omförvaltning av samfälligheter. Begreppet samfällighet används i denna lag, liksomi bl. a. anläggningslagen, i båda bemärkelserna och kan således i vissa fallåsyfta gemensam egendom eller gemensamma rättigheter, i andra fall enassociafionsrällslig sammanslutning av fasfigheter. Vilken betydelse begreppethar framgår dock av sammanhanget i de enskilda paragraferna. Frågor om exploateringssamverkan tas upp efteransökan av fastighetsägare som kan delta i exploateringssamverkan eller avbyggnadsnämnden. Vid exploateringsförrättningar får frågor omåtgärder enligt fastighetsbildningslagen (1970:988), anläggningslagen(1973:1149) eller ledningsrättslagen (1973:1144) tas upp utan ansökan, om deär av betydelse för exploateringen. Sådana frågor får prövas gemensamt medfrågor om exploateringssamverkan vid en och samma förrättning. En gemensamförrättning får även delas upp på skilda förrättningar. Prop.1981/82:221 70 Första stycket anger vem som har rätt att påkallaen exploateringsförrätlning. Sådan rätt tillkommer ägare av fastigheter, somkan ingå i företaget, och . Del innebär atl en fastighetsägare,som anser att exploateringssamverkan bör komma lill stånd och alt hansfastighet skall delta, har rätt alt söka förrättningen. Visar det sig sedanunder den fortsatta utredningen alt sökandens faslighet inte får ingå iexploateringssamfälligheten och anmäler sig ingen annan fastighetsägare somkan gå in som sökande, föreligger hinder mot atl besluta om exploateringssamverkan. Enligt andra stycket ges möjlighet att prövafastighetsbildningsfrågor och anläggningsfrågor vid samma förrättning och attformellt koppla samman dem med exploateringsförrättningen. Åtgärder som nuavses får tas upp vid en exploateringsförrätlning utan särskild ansökan, om deär av betydelse för exploateringen. Bestämmelsen är avsedd att underlätta ensmidig samordning mellan exploateringsförrältnigen samt dels sådana åtgärder -t. ex. fastighetsbeslämningar - som kan erfordras innan exploateringsbeslutetkan meddelas, dels sådana åtgärder som krävs för det fastighetsrättsligagenomförandet i övrigt av exploateringen. Det ankommer på faslighetsbildningsmyndighelen alli varje särskilt fall avgöra om en gemensam handläggning av förrättningarna börske. Av andra stycket framgår vidare all en gemensam förtätlning åter kan delasupp på skilda förtätlningar. Även denna fråga avgörs av fastighetsbildningsmyndigheten. I fråga om exploateringsförtättningar riilämpas4kap. 1-24, 27-40 och 42 §§ fasfighetsbildningslagen (1970:988). Bestämmelserna om faslighelsbildningsförtällning i4 kap. fastighetsbildningslagen skall tillämpas på motsvarande sätt vid enexploateringsförrätlning. På samma sätt som i 19 § anläggningslagen görs dockvissa undantag. Något behov av en motsvarighet lill reglerna omfastighetsbildningsbeslut och tillståndsbeslut i 4 kap. 25 och 26 §§fasfighetsbildningslagen har bedömts inte föreligga. 25 § samma lag gesockså föreskrifter om skyldighet för fastighetsbildningsmyndigheten atl söijaför utredning och om meddelande av fastighelsbildningsbelut. Motsvarandehandläggningsordning skall visserligen gälla vid en exploateringsförrättning,men dessa föreskrifter lämpar sig inte helt för en motsvarande tillämpning vid exploateringssamverkan.Särskilda bestämmelser om skyldighet för faslighetsbildningsmyndighelen attsörja för utredning tas därför i stället upp i 10 § och bestämmelser ommeddelande av exploaleringsbeslut i 13 §. Föreskrifterna i 4kap. 41 § fastighetsbildningslagen,som handlar om vad som skall iakttas när fastighetsbildning leder till ändringav kommun- eller församlingsgräns, saknar helt aktualitet videxploateringssamverkan. Prop.1981/82:221 71 Med de undantag jag nu nämnt skall alltså i principsamma förrättnings-förfarande som vid fastighetsbildning tillämpas vid enexploateringsförrättning. Även överföring av mark inom samverkansområdetenligt de föreskrifter somjag föreslår i 19 § skall ske helt enligt fastighelsbildningslagensförfaranderegler inom ramen för exploateringsförrättningen. Jag skall här kortredogöra för vissa bestämmelser som har betydelse vid en exploateringsförrättning. Sedanansökan om förrättning tagils upp, åligger del fastighetsbildningsmyndighetenatl i behövlig utsträckning utreda vilka som i egenskap av fastighetsägareeller på annan gmnd är sakägare. Som ägare anses därvid den som har lagfart påfastigheten, om det inte visas all fastigheten tillhör annan (4kap. 11 §fastighetsbildningslagen). Vid exploateringssamverkan är samtligafastighetsägare och vanligtvis alla delägare i samfälld mark inomsamverkansområdel sakägare vid förrättningen. Fastighetsbildningsmyndighetensutredning enligt 11 § faslighetsbildningslagen bör alltså ske sedankommunfullmäktige i sitt tillstyrkande enligt 4§ angett gränsen församverkansområdet. I20§ anläggningslagen finns en kompletterande bestämmelse om alt innehavare avsärskild rätt är sakägare vid en anläggningsförrältning när hans rätt berörs.Begreppet särskild rätt har där samma innebörd som i 1 kap. 2 §expropriationslagen och avser således nyttjanderätt, servitut, rätt tillelektrisk kraft samt liknande rätt (prop. En motsvarandebestämmelse finns i 18 § ledningsrättslagen. Vid en exploateringsförrättningblir innehavare av särskilda rättigheter berörda i den mån deras rätt påverkasav en fastighetsreglering. Särskilda regler härom ges ifastighetsbildningslagen. Enligt 5 kap. 34 § fastighetsbildningslagen är såledesinnehavare av nyttjanderätt sakägare vid förrättningen, om rätten berörs avfastighetsreglering och regleringen har betydelse för innehavaren.Servitutshavare är jämställd med fastighetsägare och är därmed sakägare vid enfastighetsreglering. Någon motsvarighet till föreskrifterna i 20 §anläggningslagen och 18 § ledningsrättslagen behöver därför inte tas upp ilagen om exploateringssamverkan. Beträffande formerna för förrättningen gäller somhuvudregel att förrättningen skall handläggas vid sammanträde med sakägarna.Detta torde bli normalförfarandet vid en exploateringsförrättning. Vissaundanlag gäller dock. Åtgärder av förberedande art eller teknisk beskaffenhetfår sålunda företas utan sammanträde. Detsamma gäller om ansökan skall avvisaseller del är uppenbart att den sökta åtgärden inte kan tillåtas (4 kap. 14 §faslighetsbildningslagen) . Bestämmelser om gränser och karta finns i 4 kap. 27och 28 §§ fasfighetsbildningslagen. Karta över samverkansområdel börupprättas. Däremot kan det normalt inte anses nödvändigt au gränserna förområdet utstakas och utmärks på marken. Förtättningenavslutas enligt 4 kap. 29 § fasfighetsbildningslagen genom 1981/82:221 72 ensärskild förklaring (avslulningsbeslut). Förklaringen, som har karaktären avelt förrätlningsbeslut, skall meddelas så snart alla till förrättningen hörandegöromål blivit utförda. Innan faslighetsbildningsmyndighelen får avsluta enexploateringsförrätlning måste exploaleringsbeslutel i sin helhet vara meddelatoch nödvändiga fastighetsregleringar genomförda. I övrigt harfaslighetsbildningsmyndighelen möjlighet att välja om förrättningen skallavslutas efter det att exploateringsbeslutet är meddelat och fastighetsregleringenär genomförd eller om samma förrättning skall fortsätta även med detfastighelsrältsliga genomförandel i övrigt av exploateringen, t. ex. inrättandeav gemensamhetsanläggningar. Vilket förfarande som bedöms som mest rationelltsamt sakägarnas önskemål bör vara utslagsgivande förfaslighelsbildningsmyndighelens beslut i denna fråga. Möter hinder mot den sökta åtgärden skall, enligt 4kap. 31 § faslighetsbildningslagen, förrättningen så snart som möjligtavbrytas och beslut om dess inställande meddelas. Förrättningen skall vidareinställas om sökanden återkallar sin ansökan och annan, som själv kunnatansöka om åtgärden, inte begär all förrättningen fortsätts (4 kap. 32 §faslighetsbildningslagen). Faslighetsbildningsmyndighelen skall i samråd medsakägarna utreda fömtsättningarna för och de ekonomiska konsekvenserna avexploateringssamverkan. Myndigheten skall också ombesörja de tekniska utredningaroch värderingar som behövs. Samråd skall ske med och vid behovockså med andra myndigheter som berörs av exploateringen. Enligt paragrafen åligger delfaslighetsbildningsmyndighelen att utreda fömtsättningarna för exploateringen.Myndighetens prövning skall inte bara la sikte på frågan huruvida de legalavillkoren för samverkan enligt bl. 3 och 4 §§ föreligger. Också spörsmåletom de faktiska möjligheterna för samverkan och olika alternativ härför skallundersökas. Av stor betydelse är givetvis den finansiellaplanläggningen. I den allmänna motiveringen (avsnitt 2.2.3) har jag avvisattanken på alt ställa krav på en viss båtnad för exploateringsföretaget.Samtidigt framhöll jag att en viss redovisning av företagets konsekvenser ändåbör göras. I enlighet härmed föreskrivs att förrätlningsmannen skall utredaäven de ekonomiska konsekvenserna av samverkan.