prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — Nordiska ministerrådetfattade vid elt möte beslut om åtgärder för att genomföraell nordiskt samarbete om projeklexporl. De olika insatserna, som bl.a.omfattar samarbete om gemensam projektbevakning och exportaktioner,harmonisering av exportkreditvillkoren, en nordisk projeklexporlfond och s.k.projektinvesteringslån, syftar lill alt öka de nordiska förelagenskonkurrenskraft, främst vid export av kompletta anläggningar tiU utvecklings-och statshandelsländer. Även på forskningensomräde bedöms ett ökat samarbete leda till mera effektiv resursanvändning påflera områden än motsvarande nationella forskningsinsatser. En särskildämbetsmannagrupp har utarbetat förslag till åtgärder som av ministerrådet skallläggas fram till 30:e session i . På kommunikations- ochkulturområdena pågår arbete med ett satelitsys-lem för bl. a. direkt radio- ochTV-sändning. har enats om elt förslag som skall läggasfram vid session . På turistområdet inledsår 1982 en brett upplagd samnordisk kampanj för att under mottot "Res iNorden" främja resandet inom . Det sekrelarialsorganisalion har varit föremål för en översyn, sombelyser för- och nackdelarna av en sammanslagning av de bådaminislerrådssekrelariaten i och . Utredningens resultat är förnärvarande föremål för överväganden. allmännabudget för omfattar totalt 130 milj. norska kr. (1981: 112 milj. norskakr). Över den allmänna budgeten finansieras projekt och institutioner på allasamarbetsområden med undanlag för kultur och utbildningssektorerna. Sverigesandel av de nordiska budgeterna uppgår till 41,. Europeiska frihandelssammanslutningen (EFTA) väntasPortugal lämna EFTA och ansluta sig till EG. Även väntas träda in i EG.Diskussioner har inletts inom om de särskilda regler för EFTA-ländernasförhållande lill gemenskapen och som kommer alt tillämpas under enövergångsperiod. Motsvarande diskussioner angående kommer att inledasinom kort. Dessa diskussioner kommer att föras på grundval av det frihandelsavtalmellan och som trådde i kraft . EFTA-ländernas förbindelser med Jugoslavienforlsäller alt utvecklas Prop.1981/82:100 Bilaga 14 8 inom ramen för den blandade kommittén EFTA-Jugoslavienoch dess underkommitléer. När del gällerEFTA-ländernas samarbete med EG fortsätter ansträngningarna all nå framsteg ifråga om avveckling av tekniska handelshinder, förenkling av ursprungsreglernasamt på varumärkesområdel. Flertalet EFTA-länder har inlettbilaterala diskussioner med om statliga stödåtgärder. Granskningen avicke-tariffära handelshinder inom EFTA-handeln samt i handeln mellanEFTA-länderna och EG kommer all fortsätta. Handeln med tjänster kommer även allbli föremål för uppmärksamhet inom EFTA. Vid EFTA:s minislermöle inovember 1981 underslröks beslutsamheten hos EFTA-ländernas regeringar allmotstå protektionistiska påtryckningar och all bidra lill stärkandet avfrihandelssyslemet i och främjandet av ell öppetvärldshandelssystem. De europeiska gemenskaperna (EG) Förbindelserna med EG harutvecklats positivt. Arbetet på alt bredda och förkovra samarbetet med EG såvälbilateralt som inom EFTA-kretsens ram har varit framgångsrikt. En ny typ avmöte Sverige-EG markerar och gemenskapens intresse av all hållakontakt på politisk nivå och genom olika initiativ förbättra samarbetet. Del första mötet av dettaslag hölls i . betonade vid detta tillfälleden vikt man fäster vid ell fortsatt arbete pä all fullända den gemensammamarknaden genom all eliminera icke-tariffära handelshinder. Kommissionenförklarade att den förväntade sig en medverkan härvid från industrin såväl inomEG som inom EFTA-länderna. Färre icke-tariffära handelshinder på den internamarknaden kommer i hög grad alt kunna gynna också EFTA-länderna genom attunderlätta handelsutbytet inom del frihandelsområde som omfattar både EG- ochEFTA-länderna. Inom ramen fördiskussionerna om internationell handelspolitik berördes framför alltmöjligheterna all motverka den globala proleklionismen. Man enades om alt iframliden följa upp frägor av betydelse för världshandelns utveckling genominformella tjänstemannasamlal mellan och . Del nyamullifiberavlalel och del kommande minislermötel i slår överst pä listanför dessa kontakter. Europeiska ekonomiska gemenskapen (EEC) EG har under år 1981avstått frän att utnyttja den möjlighet som frihandelsavtalet ger all utlösa iredjelandstullför svensk pappersexport trots all plafondlaken i nästan samtliga fallöverskridits. Pappersplafonderna för ökas med maximala medannolltullkontingenterna för svensk Prop.1981/82:100 Bilaga 14 9 pappersexport till höjsmed . Preferens-tullarna för svensk pappersexport till EG har successivt minskats från 12 %till f.n. (1981-1982). Full tullfrihet skall enligt avtalet vara genomfördden . Ansträngningarna för altförenkla och förbättra ursprungsreglerna i handeln mellan EFTA- och EG-ländernahar ännu ej lett lill positivt resultat. Europeiska kol- och stålgemenskapen () visadedel sig alt de prisregler och produktionskvoteringar som tidigare införts inomgemenskapen för att stabilisera priserna på stål inte var tillräckliga. EGantog därför elt samordnat krisprogram, vilket - förutom attsystemet med produktionsbegränsningar förlängs - innebär att en striktareövervakning av prissättningen införs. Härigenom kommer också slälgrossister allomfattas av prisreglerna, mot tidigare enbart stålproducenter. För att få prisreglerna iSverige att överensstämma med dem som gäller inom gemenskapen, har - i enlighetmed vårt åtagande i (prop. 1972:135) - en striktareprisövervakning införts också på den svenska marknaden. Liksom inom EG omfattarreglerna fr o m också de svenska slälgrossislerna. Kontakter med EG utanför frihandelsavtalen Förutom på det handelspolitiskaområdet har samarbetet med gemenskapen fullföljts och vidareutvecklats ocksåpå en rad andra områden som exempelvis fusionsforskningen tillsammans medEuralom liksom det tekniskt- vetenskapliga samarbetet inom ramen för EuropeanCooperalion in the Field of Scientific and (), därSverige ingått yllerligare avtal om projekt för tekniskutveckling och tillämpad forskning. Avtal om en sammankoppling av det svenskadatanätet och gemenskapens Euronel har undertecknats. Expertmöten har underåret hållils om miljövård, biståndsfrågor, konsumentfrågor och transportfrågor.På transportsidan var en skriftväxling om informations- och åsiktsutbyte påsåväl land-, luft- som sjötransporternas områden färdig för underskrift vidårets slut. Informellaekonomisk-politiska och industripoliliska överläggningar har ägt rum vid olikatillfällen. Särskilda samtal om statsstöd mellan olika EFTA-länder och EGinleddes vid och en uppföljning av samtalen har avtalats ägarum. 1981/82:100 Bilaga 14 10 medlemsländer har.trots den försämrade ekonomiska situationen, lyckats relativt väl ined attrespektera sina åtaganden handelsdeklaration. Få nyabegränsningsåtgårder av konventionell art har vidtagits. Däremot finnstendenser till ökad användning avåtgärder utanför GATT-regelverkel av typ bilaterala, marknadsreglerandearrangemang och frivilliga exportbegränsningar. Initiativ har tagils från svensk sida för all genom diskussionerinom ramen för handelskommillén få ökad insyn i sådana arrangemang. En studie skallgenomföras för att identifiera de problem på det handelspolitiska området somOECD-länderna kommer all möta . Från svensk sidahar framförts att studien bör omfatta konsekvenserna av protektionism, åtgärderför all stärka del internationella handelssystemet, nya områden förliberaliseringar samt integrering av i det internationellahandelssystemet. kartläggningsarbeteom handelshinder när del gäller tjänslehandel pågår med syfte att förbättra delinternationella samarbetet på detta område. En omfattande granskningav enskilda medlemsländers strukluranpassningspolitik kommer att avslutasunder våren. Avsikten är all förbereda elt politiskt budskap inför åretsminislerrådsmöte om vikten av fortsatt aktiv strukturanpassningspolitik.Arbetet är baserat på de riktlinjer som lades fast vid minislerrådsmöte. Slålkommiltén avslutadeunder examinationerna av medlemsländernas stålpolilik. Studier rörandestrukturförändringar och sysselsättningsfrågor skall bl. a. på grundval häravföretas. Med tanke på svensk stålindustris utsatta läge och stora exportberoendeär arbetet i stålkommillén ;iv betydande intresse för . Det ökade internationellaintresset för internationella direktinvesteringar har lell till att förslag harlagts fram om alt stärka antagna deklaration om internationellainvesteringar och multinationella förelag. Förslaget avser riktlinjerna förmultinationella företag och besluten om nationell behandling samt främjande ochhämmande åtgärder avseende internationella investeringar. Inom ramen för OECDforlsäller arbetet all med hjälp av internationellt överenskomna riktlinjerbegränsa konkurrensen med stalsstödda exportkrediter. Subvenlionselemenlel iexporlkreditsystemel har minskal fr. o. m, . Då höjdesminimiränlorna för statsslödda exportkrediter genom en överenskommelse mellande 22 länder som är anslutna lill den s. k. consensusöverenskommelsen omriktlinjer för statsslödda exportkrediter. fortsätter att ta en aktivdel i ansträngningarna att genom ändringar i överenskommelsen ytterligareminska det alltjämt myckel omfattande subvenlionselemenlel i exportkrediterna. Prop.1981/82:100 Bilaga 14 11 Internafionella energiorganet (lEA) Den låga ekonomiskaaktiviteten i och effekterna av ökat energisparande har under år1981 bidragit till en överskoftssituation med sjunkande priser på deninternationella oljemarknaden. InomlEAhar under år 1981diskuterats bl.a. frågan om vilka åtgärder som bör sällas in vid sådanastörningar på den internationella oljemarknaden, som inte är så allvarliga allIEA:s fördelningssystem utlöses, men som leder lill begränsad brist ioljelillförseln för enskilda medlemsländer och därav föranleddaoljeprishöjningar. De fria marknadskrafternas roll har därvid framhävts liksombetydelsen av tillfredsställande lager och en flexibel lagerpolitik. Beslut hartagits om ett nytt informationssystem för all höja beredskapsnivån införbegränsade brister i tillförseln. Sekretariatet har fåll i uppdrag att närmarestudera frågan om lagernivåer. Från svensk sida har betonats vikten av att inlebinda sig för ell alltför detaljerat handlingsmönster i en s. k. subkris ochall slå vakt om och förbättra del nuvarande fördelningssystemet. Vid ett ministermöte ijuni 1981 behandlades även fortsalla åtgärder för alt främja ett minskatoljeberoende, bl. a. genom energisparande och utveckling av alternativaenergikällor. Allmänna tull- och handelsavtalet () möte på ministernivåinom förväntas äga rum under andra hälften av . Minislermötet skalldiskutera olika handelspolitiska problem samt överväga del internationellahandelssystemets roll . Mötet väntas bli upptakten tillförberedelser inom för multilaterala förhandlingar på olika områden. Ettsådant område är frägan om närmare reglering av skyddsåtgärder enligt XI.X, den s. k. skyddsklausulfrågan. där man ännu inte kommit närmareett avtal än man var under de multilaterala handelsförhandlingarna.Multilateral Trade Negotialions (MTN). Flera nya liberaliseringsinitiativ -bl.a. på tjänslehan-delns område - torde kunna aktualiseras vid minislermötet. förordar allförberedelserna för minislermötet inriktas på utformningen av en deklaration,som bl.a. skulle uppmärksamma behovelav att mera aktivi engagera och integrera i del internationellahandelssystemet. I deklarationen bör enligt svensk uppfattning deltagarna iminislermötet uttala sin avsikt att slå vakt om det internationella regelverketsom byggts upp på handelsområdet, alt utveckla och effektivisera genomförandelav MTN-avlalen och att inleda förberedelser för förhandlingar om ytterligareliberalisering av handeln. I denna agenda för börsjälvfallet även skyddsklausulfrågan ingå. Även om det internationellahandelspolitiska regelverket har visat sig vara stabilt och i betydandeutsträckning har respekterats har världshandeln inom Prop.1981/82:100 Bilaga 14 12 viktiga sektorer utsatts för omfattanderegleringar utanför den multilaterala ramen, bl. a. på bilområdet. Förhandlingar om enförlängning av det internationella mullifiberavlalel har ägt rumi . Från svensk sida har framförts alt skullevilja ansluta sig till ett föriängl mullifiberavlal. En förutsättning härför äremellertid att hänsyn också las till all vissa länder, däribland , harsärskilt svårartade problem på TEKO-området med en liten hemmamarknad, extremthög imporlandel och en minskande inhemsk produktion. () och Förenta nationernaskonferens för handel och utveckling () En globalförhandlingsrunda om handel, råvaror, energi, utveckling saml monetära ochfinansiella frågor inom FN:s ram var planerad . Främst på grund avden allmänt negativa amerikanska inställningen har ännu inte en sådan rundakommit lill slånd. Ett möte påstatschefsnivå i i den 22 - mellan 22 länder,däribland , gav emellertid anledning till en viss optimism för fortsattanord/syd-förhandlingar. Vid mötet kom handelns betydelse för del ömsesidigaberoendet mellan i- och klart till uttryck, liksom del gemensammaintresset all vidmakthålla och vidareutveckla ett öppet internationellthandelssystem. Dessa frågor liksombehovet av alt få lill stånd en internationell dialog på energiområdet mellanproducent- och konsumentländer blir för svensk del de mest intressanta på delhandelspolitiska området vid en eventuell ny global nord/syd-runda. Inom FN:s ram och i hölls en konferens i den i - om de minstutvecklade ländernas (MUL) problem. stödde aktivt det handlingsprogramsom antogs av konferensen. De krav på internationella åtgärder som ställs iprogrammet uppfylls redan av vår bistånds- och handelspolitik. På dethandelspolitiska området förklarade all man avser la särskild hänsyn till MUL vid eventuella förändringar i detsvenska tullpreferenssystemel. Den somunder ledning förhandlat om en uppförandekod för teknologiöverföring,och i vilken tagit myckel aktiv del, höll en fjärde session våren 1981.Enligt beslut av kommer förberedelser för-fortsattaförhandlingar vidtas i en inlerimskommille inom . system medsärskilda tullförmåner för (s.k. tullpreferensei), vilket varit ikraft , har setts över. Resultatet av den svenska översynen harpresenterats i departementspromemorian (Ds H 1981:6) Tullpreferenser för u-länderna- översyn av det svenska GSP-systemet. Den preferensbehandlade importen utgjorde av Prop.1981/82:100 Bilaga 14 13 lolalimporlen från de 87 länder och områden somdetta år beviljats preferenser. Huvuddelen av importen från dessa länder ärdock tullfri enligt den s. k. mest-gynnad-nalionsprincipen. Den sjätte sessionen medFörenta nationernas konferens för handel och utveckling (VI) skall äga rum iLibreville, . Ansträngningarna all nåinternationella överenskommelser i syfte att begränsa fluktuationerna iråvarupriserna och därmed trygga utbudet av råvaror har inte gjort några störreframsteg. Arbetet i på detta område riskerar att stagnera. Delta kan fäallvarliga konsekvenser för många u-lånders exportintäkter. Av försörjningsskäleftersträvar stabila och förutsägbara priser och enicke-diskriminatorisk råvaruhandel. Del är därför angeläget attansträngningarna att nå överenskommelser om internationella råvarupriserfortsätter. fattade år 1981beslut om anslutning till gemensamma fond för finansiering avåtgärder på råvaruområdet. Fonden avses finansiera internationellaprisstabiliserande buffertlager saml stödja ansträngningar allförbättra sina möjligheter att lagra, förädla, distribuera och marknadsföraråvaror. Utarbetande av reglemente för fonden pågår alltjämt. är blandde få länder som har ratificerat avtalet. nåddes enöverenskommelse om ett sjätte internationellt lennavial. Avtalet skall bidratill stabilitet på lennmarknaden via buffertlager och kvoter. En proposition omsvenskt deltagande i lennavlalel kommer att föreläggas under våren1982. veteavtal skulleha löpt ut men förlängdes i avvaktan påell nytt avtal. I likhet med flertalet medlemmar av det internationellavelerådet anser att ett nytt avtal bör innehålla bestämmelser omsamordnade lager. Inom ramen årskaffeavlal infördes en kvotering av den internationella handeln medkaffe. Överenskommelse har träffats om fortsatt kvotering under ell år.Beslut har också fatlats om förlängning av avtal, t.o.m. september1983. Avtalen beträffande nalurgummioch kakao har provisoriskt satts i kraft. ratificerade kakaoavialel imars 1981. Ansträngningarna under år 1981alt träffa avtal om jute, hårdfiber och bomull har misslyckats. Gällande avtalför socker löper ul och skall då antingen omförhandlas ellerförlängas. 1981/82:100 Bilaga 14 14 FN:s ekonomiska kommission för (ECE) En av de viktigastefrågorna inom ECE utgör uppföljningen av del högnivämöte för miljövård somhölls . driver tillsammans med framför allt de övriga nordiskaländerna frågan om åtgärder mot långväga luftföroreningar. Del finns eltsovjetiskt förslag om ett liknande högnivå-inöle för energifrågor, vilketframför allt och EG motsäller sig. omfattande informationsutbyte påenergiområdet har dock inletts. Pä handelsområdel har hållitssärskilda möten om en inventering av alla slag av handelshinder samt ommotköpsproblem. Bilaterala kontakter på det ekonomiska ochkommersiella området ökar I många länder finns enönskan att handel och ekonomiskt utbyte skall behandlas inom en mellanstatligram. Statlig medverkan i en eller annan form i samband med stora affärskontraklblir därför allt vanligare. Officiella kontakter i form av delegalionsresor och-besök har på senare lid i allt högre grad kommit lill stånd i handelsfrämjandesyfte. Vid sidan av demultilaterala avtal som reglerar handelsförbindelser med flertaletländer har ingått bilaterala samarbelsavtal och upprällal bilateralakommissioner med ett anlal länder, främst statshandelsländer och vissau-länder. Enligt fiertalel av dessa avtal skall årliga möten äga rum mellanavtalsparterna. Sedvanliga förhandlingarom handelsavtal har hållits med DDR,, , , , och . Förhandlingar omnya långsiktiga handelsavtal pågår med och . Detlångsiktiga handelsavtalet med har förlängts med . Sverigehar också undertecknat ett tioårigt program för det ekonomiska, industriellaoch tekniskt-velenskapliga samarbetet ined . I programmet anges ensträvan att under programmets giltighetstid fördubbla handeln mellan länderna . harhandelsavtal ingåtts med samt avtal om ekonomiskt, industriellt ochtekniskt samarbete slutits med . Kommissionsmöten inom ramen församarbelsavtal eller motsvarande har ägt rum med . , , och . Ett åttonde möte med den svensk-japanska blandadekommissionen har också hållils. De amerikanska s. k.referenspriserna för handelsstat återinfördes . Systemetkompletterades med en övervakningsmekanism (s.k. surge) kopplad till detamerikanska kapaciletsutnyttjandet och imporien. Under vissa förulsätlningarkommer del amerikanska att kunna inleda en informellgranskning av eventuellt förekommande kraftigare importökningar. En övervakningsmekanisminfördes även för specialstål omfattande de fem kategorier -rostfria band och rostfri tunnplåt, rostfri 1981/82:100 Bilaga 14 15 grovplät, rostfritt slångstål, rostfri valstrådsamt legerat verktygsstål - som ingick i det förutvarande kvolsystemel samt förkategorin rör. har bilateralalexlilbegränsningsavtal med femton länder. De flesta av dessa avtalomförhandlades . Förhandlingarna skedde i tillämpliga fall inomramen för del internationella multifiberavtalet (MFA). De nya avtalen, vilka iregel omfattar alla teko-varor som bedöms som känsliga, innebär altexportulrymmet från berörda länderbibehålls på en i stort sett oförändrad nivå.Avtalen löper i de flesta fall och innehåller en ömsesidiguppsägningsklausul. Härutöver begränsas liksom tidigare lekoimport frånslatshandelsländerna. bevakar fortlöpande utvecklingen avtekoimporten till . Det kan inte uteslutas att förhandlingar med nyaländer måste tas upp . Förbudet mot investeringar i ochNamibia träddelagen (1979:487) om förbud mot investeringar i och i kraft.Genom lagen begränsas den svenska näringsverksamheten i och iavsikt att öka det internationella trycket på den sydafrikanska regimen ochpåverka dess apartheidpolitik. Regeringen kan bevilja dispens för investeringsom avser ersättning av försliten utrustning och som inte innebär någonutvidgning av företagens verksamhet i och . har regeringen avgjort sju sådanaärenden. En redogörelse för hur företagens verksamhet har utvecklats iSydafrika och kommer att lämnas i en särskild skrivelse till . hemställdeunder 1979/om en översyn av lagstiftningen om förbud motinvesteringar i och m. m. (1979/80:27, rskr 1979/80:360).Mot den bakgrunden har regeringen föranstaltat om en sådan översyn (Dir1980:86). 1 utredningsuppdraget ingår all studera möjligheterna att kompletteraden gällande lagen med åtgärder som kan påverka aparlheidpolilikinom andra områden än de som omfattas av lagen. Utredningen är numeraparlamentariskt sammansatt, Krigsmaterielinspeklionenskontroll av tillverkningen av krigsmateriel i landet omfattade vid årsskiftet1980/81 124 tillverkare. Tillverkningsvärdet för var 4 057 milj. kr.,en ökning med 485 milj. kr. har ca 1700 utförselansökningar behandlats. Värdet 1981 beviljadeulförseltillstånd uppgår till ca 1 540 milj. kr., en minskning av närmare 500milj. Prop.1981/82:100 Bilaga 14 16 krigsmalerielexporten under perioden 1976-1980var av den totala exporten . Den tillkalladeoch parlamentariskt sammansatta kommittén med uppdrag alt företa en översyn av1971 års riktlinjer för svensk export av krigsmateriel överlämnade i juni 1981sitl betänkande (SOU 1981:39) Svensk krigsmaterielexporl. Betänkandet hardärefter remissbehandlats och en proposition avses lämnas senare underriksmötet. Handelsdepartementetsbudget för /83 beräknas uppgå till 1 752 milj. kr.Anslagsförändringar inom departementets verksamhetsområde i förhällande tillstatsbudgeten 1981/82 framgår av följande sammanställning (milj. 1981/82 1982/83 ring 18,5* m. m. Främjande av utrikeshandelm. m. m. Pris-, konkurrens- ochkonsumentfrågor Patent- ochregisteringsverket m. m. Summa 1 688,8 1 751.9 -H 73,1 * därav bidrag till oljetransporter i glesbygd - 20.0 ** Beriiknat belopp Prop.1981/82:100 Bilaga 14 Föredragande: statsrådet såvitt avserfrågorna under littera A punkterna 1-4, 7, B, C, D, E, F, G; statsrådet avser frägorna under littera A punkterna 5-6. Anmälan till statsbudgeten för budgetåret1982/83 såvitt avser verksamhetsområde. 1980/81 Utgift 1981/82 Anslag 1982/83 Förslag 14 626 292 14 960 000 16015 000 Handläggande personal Övrig personal Förvaltningskostnader (däravlönekostnader) 14960 000 (13 576 000) -H1 055 OOn (-t- 965 000) + 1 055 OOJ Den besparing somhandelsdepartementet enligl regeringens huvudförslag har redovisat innebär -efter pris- och löneomräkning - en minskning av anslagsposten med . Med hänvisning lill sammanställningen beräknarjag anslaget för nästa budgetär till . Jag har därvid beräknatmedel för elt biträde som under /81 överförts frånutrikesdepartementet. Jag hemställer alt regeringen föreslår all lillHandelsdepartementet för /83 anvisa ett förslagsanslag av . 1981/82:100 Bilaga 14 18 1980/81 Utgift 5 497 376 Reservation 715 884 1981/82 Anslag 4 500 000 1982/83Förslag 4 000 000 Med hänsyn lill denberäknade omfattningen av utredningsverksamheten bör anslaget föras upp med . för näsla budgetår. Jag hemställer all regeringen föreslårriksdagen alt lill Kommittéerm.m. för /83 anvisa ett reservaiionsanslag av 4 000 000kr. 1980/81 Utgift 172 506 Reservation 39 656 1981/82 Anslag 165 000 1982/83 Förslag 165 000 Anslaget bör för näsla budgetär föras upp medoförändrat belopp. Jag hemställer att regeringen föreslår alt lill Extra utgifierför /83 anvisa ett reservalions-anslae av . 1980/81 Utgift 1981/82 Anslag 1982/83 Förslag Krigsmaterielinspektioneninom utövar kontroll över tillverkningen av krigsmaterieloch handlägger ärenden rörande tillstånd lill export av sådan materiel.