prop · G503134 · 1981-12-31 00:00:00 — Innan frågan om den summariska betalningsprocessenssamband med övriga processlyper utretts finns det enligt hovrättens meningknappast anledning att påböQa den föreslagna försöksverksamheten. Frågan omdelegation av beslutanderätt i mål om betalningsföreläggande kommer ju i elt hellnytt läge, om förslaget i promemorian Summarisk process (Ds Ju 1977:5)genomförs. : Det är givetvis angeläget att öka biträdesQänsternasattraktivitet och att skapa möjligheter all behålla rekryteringen av biträdespersonalpå en hög nivå. Delegerad beslutanderätt i mål om belalningsföreläggande kanvara en uppgift som verkar i denna riktning. Huruvida delegalionsmöjlighet börinföras eller inle måste emellertid bli beroende bl.a. av en avvägning mellanrimliga rättssäkerhetskrav och eventuella effektivitetsvinster. I förstnämndahänseende vill tingsrätten framhålla att inte alla mål ombetalningsföreläggande är okomplicerade. Särskilda kunskaper fordras för atlupptäcka svårigheterna i de fall där de förekommer. Några av de ändringar somföreslås, vilka bl.a. går ut på att slörre fordringar ställs på ingivarna,torde på samma gång kräva mer av handläggande personal än nuvarande ordning.När del gäller all bestämma ersältning lill Prop, 1981/82:134 143 borgenär/ombudförarbete ställs vidare krav på förmåga att göra en skälighetsbedömning. Omoch i vad mån effektivitetsvinster står att nå, saknas det erfarenheter av. Meddet ökade krav på noggrannhet vid genomgång av ansökningarna som följer avdelegerad beslutanderätt är dél möjligt all eventuella effektivitetsvinsterblir små. Mot bakgmndav anförda tveksamheler avstyrker tingsrätten att kravet på lagfarenhet föralla mål om betalningsföreläggande slopas utan föregående försöksverksamhet.Endast genom sådan verksamhet kan behövligt underiag fås för den nödvändigaavvägningen mellan rättssäkerhet och effektivitet. För att vinna erfarenheter,representativa för alla slag av tingsrätter, bör försöksverksamheten omfattaäven sådana som ej har särskilt erfarna assistenter. Delegalionsmöjlighet bördock kunna införas i sådana mål som avser parkeringsavgift, vilkaregelmässigt framstår som okomplicerade. Frånde synpunkter nolariekåren vid anser sig vilja särskillbeakta angående nolarieutbildningens värde har den förklarat sig inle ha någonprincipiell erinran mot delegation i Bf-mål. Stockholmstingsrätt: Tingsrätten tillstyrker den föreslagna försöksverksamheten. Underdenna bör vidare underlag tas fram för prövningen av frågor avseenderättssäkerhet bl.a. vilka mål och beslut som skall undantas samt avseendeutbildningen av notarier vid tingsrätter. Malmötingsrätt har hänvisat fill sitt lill avgivnayttrande över verkels PM ang. delegation av beslutanderätt i mål ombetalningsföreläggande. Yttrandet har följande innehåll: Som framgår avpromemorian övervägs ny lagstiftning på den summariskaprocessens område. Enligl eget bedömande i rapportensynes lagstiftnings-förslaget varasådant, att det "är tveksamt om det alls finns något utrymme fördelegation till biträdespersonal". Att under sådana förhållanden påbörjaen försöksverksamhet och en kostnadskrävande utbildning för ett system somkanske är hell förändrat innan försöksverksamheten är avslutad ter sig fögameningsfullt. Tingsrätten avstyi-ker därför förslag redan pådenna grund. Skulleett genomförande av förslaget likväl komma att övervägas finner Ungsrättenanledning all särskilt fästa uppmärksamheten vid följande. Enavgörande fömtsättning för att förslagel skall kunna genomföras är, såsom ocksåantydes i promemorian, att rättssäkerheten inle äventyras. Påslåendet ipromemorian att säkerheten i beslutsfattandet ökar med assistenter sombeslutsfattare kan tingsrätten inte godtaga. Mål om belalningsföreläggande ärmassärenden och del stora flertalet sådana är otvivelaktigt av den enklabeskaffenhet att de utan olägenhet frän rättssäkerhetssynpunkt skulle kunnahandläggas av de skickliga biträden, som finns i domstolarna. Svårigheten äremellertid att bland den stora massan av ärenden genom ett enkelt kriterium iförfattningstexten sortera ut de mål som inte Prop, 1981/82:134 144 bör handläggas av icke-rättsbildad personal. Delta har maninle lyckats med i promemorian. uttalar i promemorian som sin mening, attden juridiska delen av prövningen av ansökan om betalningsföreläggande ärstarkt begränsad och huvudsakligen avser frågorna om fordringen grundar sig påskriftligt fordringsbevis eller avser skadestånd. Härtill är att säga att prövningenav de nämnda frågorna i särskilda fall kan erbjuda svårigheter, men också alttyngdpunkten i den juridiska prövningen under handläggningen enligttingsrättens erfarenhet ligger i bedömningen av vad i promemoriankallas "enklare formella förutsättningar". Denna bedömning kräver ifler fall än de av angivna juridisk kunskap och kring-syn. Att inskränka den icke rättsbildade personalens behörighetgenom den i författningsförslagel 2 8 4 upptagna klausulen är enligttingsrättens mening inte någon framkomlig väg. Del är icke något vunnet med attlåta jurislper-sonal avgöra om klausulen skall tillämpas, utan denna prövningmåste komma att ligga på biträdespersonalen själv. Det krävs juridiskt kunnandeäven för att upptäcka juridiska svårigheter. Enligt tingsrättens mening krävs, för atträttssäkerhetssynpunkterna skall bli tillgodosedda, en grundlig och därmedockså kostnadskrävande utbildning av den ickerättsbildade personalen. Det synesvid sådant förhållande fordras starka skäl för att frångå den nuvarandeordningen med jurister som beslutsfattare. Några sådana skäl har inle anförtsi promemorian. Tingsrättenvill vidare påpeka, atl i den ovannämnda rapporten uttalar, att delegation av beslutanderätt i målom betalningsföreläggande torde kunna ifrågakomma endast beträffandeutfärdande av slutbevis. Måhända har därvid vägletls avsynpunkter liknande de nu anförda i fråga om svårigheterna atl avgränsa dekomplicerade målen och åstadkomma pålitliga rätts-säkerhetsgarantier.Tingsrätten kan ansluta sig till bedömningen i rapporten. Just i fråga omutfärdande av slutbevis torde goda möjligheter till be-slutsdelegalionföreligga. Åtminstone vid mindre domstolar torde endast enstaka biträdenkunna beredas utbildning i enlighet med förslagel. Tingsrätten ifrågasätterdärför om inte handläggningen av mål om belalningsföreläggande kan komma alleftersättas när den utbildade personalen på grund av sjukdom eller ledighet avolika slag inte är i Qänst. Ökad arbetsbelastning för rolelinnehavaren kan dåäven bli följden. Den föreslagna ordningen förutsätler, atl tingsnotarieframdeles inte alls kommer atl handlägga mål om betalningsföreläggande. Dettaskulle innebära en betänklig brist i notarieutbildningen. Med hänsyn till det ovan anförda ifrågasätter tingsrättenallvarligt huruvida några rationaliserings- eller effektivitetsvinsteröverhuvudlaget står att vinna med den föreslagna delegeringen. Prop.1981/82:134 145 Fråganhumvida de föreslagna åtgärderna kommer att innebära en minskning av antalet notarieQänstereller ej och förslagets personalpolitiska lämplighet i övrigt är en fackligangelägenhet, som tingsrätten ej anser sig böra ta ställning till. Somen sammanfattning av vad ovan anförts vill tingsrätten ge uttryck för denmeningen att förutsättningar för den föreslagna delegeringen inte föreliggeroch alt försöksverksamheten därför ej bör äga rum. Vidinformation enligt medbestämmandelagen om innehållet i detta yt trande har platsombuden för ST-DÅT förklarat sig anse att delegation lill biträdespersonal bör kunna ske. Göteborgstingsrätt: Förslagel är myckel intressant särskilt för ,eftersom tingsrättens rutiner i Bf-mål nu slår inför stora förändringar, medhänsyn till att ADB-teknik skall börja användas i dessa mål vid tingsrätten.Tingsrätten har därför ett stort intresse av att få delta iförsöksverksamhet med delegation av beslutanderätt i Bf-mål. : De skälför delegafion av beslutanderätt i mål om betalningsföreläggande somdomstolsverket angav i skrivelsen till regeringen gällerfortfarande; dock att reformen med hänsyn till den alltjämt ökandemåltillströmningen synes ännu angelägnare än . , somhar goda erfarenheter av delegationsverksamheten vid inskrivningsmyndighetema,vill ånyo understryka det angelägna i den nu föreslagna delegationsreformenssnara genomförande. Verkel utgår härvid ifrån att någon mera genomgripandereform av den summariska processen i anledning av rättegångsutredningens arbeleinle är aktuell . har ingenting all invända mot förslaget om delegering av visshandläggning till biträdespersonal vid domstolarna. Rättegångsutredningen:Med hänvisning lill en framställning från föreslås ipromemorian att mål om betalningsföreläggande skall få handläggas av ickelagfaren Qänstemän i den utsträckning regeringen bestämmer. Som framgår avdomstolsverkets framställning har en sådan utveckling flera fördelar,åtminstone . Däremot torde en delegafion i enlighet med promemorian inte-som i promemorian påstås medföra atl man får en snabbare handläggning.Såvitt vi har oss bekant är del nämligen inle på beslutsfattarnivån som densummariska processen stoppas upp. Tvärtom kommer en reform i enlighet medpromemorian atl på kort sikt vara förenad med vissa svårigheter särskilt omman inle kan förvänta någon personalförstärkning. Vad vi nu anfört fårinte tolkas så atl vi skulle vara motståndare lill att låta domstolsbilräden Qänstgörasom domare i en stor del av de summariska målen. Tvärtom skall enligt vårtpreliminära lagförslag, som vi under hand låtit ta delav, domstolsbiträdena vara beslu-10 1981/82. Prop.1981/82:134 146 landei alla superenkla fall, dvs. i de mer eller mindre schabloniserade mål somuppgår till av alla summariska mål. En reform enligl vårariktlinjer svarar bättre mot promemorians skäl, nämligen "betalningsföreläggandenaskaraktär av schabloniserade massärenden", än promemorieförslaget, som iprincip låter domstolsbilräden vara handläggare också av sådana ärenden sominte till sin typ är schablonärenden. Vivill komma tillbaka till vårt påslående alt en reform i enlighet medpromemorian på kort sikt kan vara förenad med vissa svårigheter. 1 första handhar man härvid anledning all uppmärksamma att domstolsbilrädena vilka är desom mest utsätts för dagens problem med svårigheter att delge m.m. skall taöver en viss del av de nuvarande notarieuppgifterna i den summariska processen.Man måste emellertid också uppmärksamma problemen med utbildningsverksamhetkring reformen. Delär många juridiska frågor som de domstolsbiträden, som berörs av reformen,skall sätta sig in i. Del gäller bl.a. (för all använda en beskrivning fråndepartementspromemorian Ds Ju 1977:5 Summarisk process s. 71) den iblandkomplicerade och i etl vidare perspektiv ofmktsamma prövningen av frågan omlagsökning eller betalningsföreläggande är rätl processform. Här gäller detatt la ställning till om en viss fordran eventuellt skall anses ha skadeslåndsrättsligkaraktär eller om del eventuellt skall anses föreligga etl skriftligtfordringsbevis. Båda de problemen har föranlett en del rältsfallsreferat. Tilldet som domstolsbilrädena skall sälta sig närmare in i hör också reglerna om fomm,om behörighet etc. Det skall medges att många domstols-biträden kanåtminstone de vanliga reglerna härom ganska väl. Det är emellertid en sak atlförarbeta ett ärende för senare beslul av jurist, en annan sak alt på egetansvar själv fatta besluten. I ensuperenkel process av det slag vi har i tankarna bör inga egenlliga problembehöva uppstå i fråga om gränsdragningar mot andra processformer eller i frågaom forumregler o.d. Behovet av att utbilda domstolsbilräden torde därför i enreform av vårt slag vara i motsvarande mån mindre än när det gäller promemorieförslagel. (majoriteten): I yttrande 1979 till framfördeförbundet betänkligheter mot förslag om försöksverksamhet med delegation avbeslutanderätten i mål om betalningsföreläggande. Bl.a. påpekade förbundet atlsådana mål ingalunda alltid är av okomplicerad natur och all risk för misslagföreligger i de fall där det inte är lätt för biträdet att upptäckasvårigheterna. Förbundet ifrågasatte också om bestämda slutsatser skulle kunnadras av en försöksverksamhet, som kunde antas bli förlagd till tingsrätter medskickliga assistenter. Då med hänsyn till att ny lagstiftning om summariskprocess väntades inom en nära framlid försöksverksamhet inte kunde ansesförsvarbar från kostnadssynpunkt, avstyrkte förbundet förslaget om sådanverksamhet. Deinvändningar som framfördes i yttrandet 1979 är fortfarande i hu- 1981/82:134 147 Utöver tidigare anförda synpunkter kantilläggas all några av de ändringar som föreslås i den remitterade promemorianvisserligen är ägnade att effektivisera verksamheten, bl.a. på det sätt atlstörre krav ställs på ingivarna, men kräver mer av handläggandepersonal än nuvarande ordning. Förbundet avstyrker allQämt att regler om delegationinförs, innan klarhet nåtts om den summariska processens framtida utformning. Beträffande promemorieförslaget vill förbundet anföraföljande synpunkter. Förbundet tar bestämt avstånd från atl delegationgenomförs utan alt det först vid försöksverksamhet övertygande visats altdelegation i meningsfull omfattning kan ske utan fara för rättssäkerheten. Ensådan försöksverksamhet måste pågå och i tingsrätter avalla olika slag, med särskilt sikte på alt utröna hur den svåra avgränsningenbör ske mellan mål som kan avgöras i delegation och sådana som av rättssäkerhetsskälej tillåter detta. (minoriteten): Avsnittet omdelegation i Bf-mål skall ha följande lydelse fr.o.m. sista meningen i andra styckel, som böQar "Förbundet avstyrker allQämt-- ":------- Förbundet tar därför be stämt avstånd från alt delegation genomförs utan att del först vid försöks verksamhet övertygande visats all delegation i meningsfull omfattning kan ske utan fara för rättssäkerheten. Under förutsättning att en försöksverk samhet görs och i tingsrätter av alla olika slag, med sär skilt sikte på att utröna hur den svåra avgränsningen bör ske mellan betal ningsförelägganden som kan avgöras i delegation och dem som av rätts säkerhetsskäl ej tillåter delta, vill förbundet nu inte motsätta sig att en för söksverksamhet kommer lill stånd. Därvid utgår förbundet från att det dröjer ganska länge innan en genomgripande reform av den summariska betalningsprocessen äger rum. föreningsbankers förbund: Vad gäller denföreslagna delegationen av beslutanderätten i Bf-mål har som skäl för dennaanförts atl det ger en möjlighet att inom statsförvaltningen öka biträdesQänsternasattraktivitet genom att ge domstolsbiträden möjlighet att avancera lill Qänsterpå handläggarnivå. Enligt SFFs förmenande kan bilrädespersonalensutbildningsmöjligheter och karriärmöjligheter i och för sig aldrig vara ettskäl till att rena domaruppgifter i form av direkt ansvar för beslutsfattandetöverflyttas på dem. Det råder ingen tvekan om att flera av de biträden, somdagligen under flera års lid handlagt Bf-mål, har en betydande kunskap påsjälva hand-läggningsmlinen och därmed förknippade problem. Delta får dock inteundanskymma det faktum att, även om Bf-målen har karaktären av massärendenoch rutinärenden, de rör sig över hela det centrala, civilrällsliga lag-sliftningsområdeiöver vilket biträdespersonalen inte kan förväntas ha kunskap och insikt somäven en i handläggningen orutinerad jurist besitter. Detta förhållandesammantaget med det faktum att det får anses vara en Prop, 1981/82:134 148 oeftergivligrättsgrundsats, alt tvistemål inför domstol skall avgöras av lagfarendomarpersonal, medför att förbundet i denna del ställer sig mycket tveksam tillpromemorians förslag om delegering. JUSEK:Redan när tillskrev regeringen i frågan framförde JUSEKsin negativa inställning till att beslutanderätten beträffande belalningsföreläggandedelegeras lill domstolsbiträden. JUSEKvill nu anföra följande: Detär i och för sig riktigt såsom nämns i promemorian att betalningsföreläggandenatill stor del är schabloniserade massärenden vars handläggning för närvarandelar stor del av notariernas tid i anspråk. Del är dock förbundets uppfattning atlnotarierna bör få behålla beslutanderätten i de aktuella ärendena. Anledningenhärtill är dels att notarieQänstgöringens utbildningsmoment skall tillgodoses,dels att de grundläggande kunskaper som behövs för handläggningen av"svårare mål" erhålls vid behandlingen av dessa massärenden. Ipromemorian sägs att den nolariearbetskraft som frigörs kan styras Över tillandra angelägna arbetsuppgifter vilket leder till högre kvalitet pånotarieutbildningen. En god tanke som med rätt avvägd omfattning av delegationenskulle kunna bli verklighet men som i praktiken inte torde låta sig göras. Delär förbundels erfarenhet att följden av dylika reformer är personalinskränkningoch inte arbetsutvidgning. Det lersig inte heller särskilt rationellt att lägga ner resurser på atl utbildadomstolsbiträden för ifrågavarande arbetsuppgifter när det redan finns ettstort antal presumtiva notarier redan utbildade för bl.a. handläggning avjuridiska ärenden. Ävenur rättssäkerhetssynpunkt kan en delegationsreform ifrågasättas. Vem skallavgöra om ett ärende är av vidlyftig eller svår beskaffenhet eller kräversärskild erfarenhet. Biträdet torde inle ha tillräcklig erfarenhet därtill. 14 Behovet av övergångsbestämmelser m,m, Huddingetingsrätt: Slutligen vill tingsrätten peka på följande. Enligt förordning(1947:774) om dagbok och aktbildning m.m. i mål om lagsökning ochbetalningsföreläggande skall föras dagbok med upplysningar enligt formulär somfastställts av . Formuläret medför att saken skall anges meduppgift om åberopad räkning e.d. Uppgiften ifylles av domstolsbilräde när måletregistreras och blir regelmässigt mycket kortfattad. Någon ändring i dennabestämmelse föreslås inte i promemorian. Angivande av saken fyller knappastnågon funktion, varför arbetsmomentet bör tas bort som onödigt. Om identifikationsfrågorgällande saken uppstår, l.ex. när målel upptas efter återvinning, måsleupplysningar inhämtas av hell annan beskaffenhel än dagboksanteckningen ger.Vanligen sker detta i Prop, 1981/82:134 149 återvinningsmål så att borgenären föreläggés att ingekopia av Bf-ansökan med tillhörande handlingar. Stockholmstingsrätt: Tingsrätten delar den uppfattning som framförts i promemorian (ifråga om hjälpmedel, undersökningar och organisatioriska åtgärder) ochtillstyrker framförda förslag. Tingsrättenvill särskilt framhålla den stora betydelse som delgivningsverksamheten härförtingsrättens verksamhet. Som framhålls i promemorian får det inverkan pådomstolens funktionsgrad och arbetseffektivitel, när delgivningssvårigheteruppstår. Detta gäller inte bara lagsöknings- och betalningsföreläggandesidanutan hela tingsrättens verksamhel, inle minsl då brotlmålssidan, där ett mycketstort antal förhandlingar måste ställas in på grund av misslyckade delgivningsförsök.Inställda förhandlingar innebär betydande kostnader för det allmänna. Det ärtingsrättens uppfattning att del är mycket angeläget att arbetet på delgivningscentraleni effektiviseras genom anlitande av tekniska hjälpmedel. Tekniskahjälpmedel på delgivningsområdet bör också kunna tas i bruk vid slörredomstolar, särskilt vid en så stor domstol som . Det ärangeläget atl de undersökningar som föreslås i promemorian s. 71 underpunkterna 7.6.4 och 7.6.5 kommer igång. Isammanhanget vill tingsrätten även erinra om bestämmelsen i 33 kap. 5 8rättegångsbalken, att tredskodom skall delges genom rättens försorg bl.a. i defall då den part som yrkat tredskodom begär det. Kostnaden härför drabbar delallmänna. Det kan enligt tingsrättens mening sättas i fråga om del allmänna börsvara för kostnader för delgivning av Iredskodom enligl nyssnämndabestämmelse. Hela frågan om delgivning av tredskodomar har för övrigt kommit iell nytt läge sedan tingsrätt ålagts att sända alla domar och slutliga beslultill parterna utan avgift. Tingsrättenvill också understryka behovet av utbildning/information hos postpersonalbeträffande delgivningsförfarandet. Tingsrätten kan konstatera brister i ettmycket stort antal delgivningar vilket innebär merarbete bl.a. för domstolen.Denna fråga bör, såsom föreslås, undersökas närmare av postverket ochdomstolsverket i samverkan. Lundstingsrätt: Beträffande vissa typer av Bf-mål kan övervägas om inle fordringenbör kunna utsökas utan föregående domstolsförfarande. De mål som här avses ärsådana där borgenären är myndighel eller "myndighels-liknande" ochstår under offentlig kontroll. Som exempel kan nämnas mål om parkeringsavgiftdär är borgenär, mål om sjukvårdsavgift (landstingskommunborgenär) och mål om trafikförsäkring (borgenär).Man kan här tänka sig att de i viss ordning fastställda avgifterna skullekunna uttagas genom utmätning utan atl domstol meddelat slulbevisi målel. Detta förulsätter dock att gäldenär som anser borgenärs beslulfelaktigt får möjlighet alt få saken prövad av domstol. Med tanke på den mycketlåga andel av hithörande mål Prop, 1981/82:134 150 som hänskjuts som tvistiga till rättegång kanskesärskilt krav skulle en reform av nu skisseratslag innebära en stor avlastning av tingsrätternas arbetsbörda utan allrättssäkerheten äventyras. Tingsrätten vill i delta sammanhang erinra om all avBf-målen i inle mindre än 21 respektive avsåg trafikförsäkrings-och parkeringsavgifter (promemorian s. 4). Det av tingsrätten skisserade förfarandethar viss molsvarighet redan i gällande lagsliflning. Som exempel kan nämnas attåterbetalning enligt studiestödslagen (1973:349) kan utsökas ulan dom eller molsvarandeexekutionstitel. En lagändring i nu antydd riktning skulle i hög grad minskatingsrätternas arbete med den summariska betalningsprocessen. : Övriga i promemorian lämnade förslagrörande hjälpmedel, undersökningar och organisatoriska åtgärder finnertingsrätten ej skäl att särskill yttra sig över. Flertalet av förslagen synesväl övervägda och kan, om de genomförs, med säkerhet leda till effektiviseringoch rationalisering av berörda verksamheter. : Vid tingsrätten förekommer intesällan att Bf-mål måste återkallas av borgenären därför att del underförfarandet kommit fram alt gäldenären numera är bosatt utom riket ochdelgivning enligt 24 6 sista punkten lagsökningslagen inte kan ske. Devanligaste fallen är sådana där gäldenären efter en flerårig vistelse i Sverigetillfälligt återflyttat lill sitt hemland, ofta ett annat nordiskt land. Delförekommer även fall där gäldenären för något eller tagit anställningutom riket med avsikt all senare återvända till . Av i målen fillgängligaadressuppgifter tycks det ofta som om delgivning utan större svårighet skullekunna ske i det nya land där gäldenären befinner sig. 1 en del fall händer delockså att försändelser vid ordinär delgivning eftersänds av posten och attdelgivning faktiskt sker i utlandet. Med nuvarande regler kan slutbevis intemeddelas i dessa fall. Del bör under den fortsatta departemenlsbehandlingenövervägas om inle förbudet all delge elt Bf utom riket kan upphävas. Tingsrätten vill understryka vikten av att den föreslagnaikraftträdande-tidpunkten hålls och all reglerna för processen enligthandräckningslagen (1981:847) redan från början dvs. från årsskiftet 1981-82anpassas fill de nya reglerna. Särskilt gäller delta förslagen under avsnitten6.1, 6.2, 8 och 9. :--- Vad gäller förslaget om ökadanvändning av brevdelgivning måste dock ifrågasättas om vanliga gäldenäreri någon nämnvärd utsträckning kommer att medverka. 1 de allra flesta fallen av slämningsmannadelgivning kanantas att slämningsmannen blott uppträder som bud. I många polisdistriktutanför storstadsområdena uppges, alt mottagare av stämningsmannadelgivningari ganska hög utsträckning på kallelse infinner sig på polisstation för att hämtaförsändelserna. Det förefaller därför påkallat, atl ånyo Prop, 1981/82:134 151 erinrar domstolarna om viklen av att använda delgivninggenom rekommenderat brev eller särskild postdelgivning i första hand ochbegära slämningsmannadelgivning med större restriktivitet. Vad ulredningenföreslagil beträffande slämningsman som "adressforskare" resp som "spanare!