prop · G503116 · 1981-12-31 00:00:00 — Prop.1981/82:116 Regeringens proposition omändring i aktiefondslagen (1974:931), m. m.; Regeringenföreslår all antaga de förslag som har upptagils i bifogade utdrag avregeringsprotokoll. Deförslag som läggs fram i propositionen är avsedda alt ge de små och medelstoraföretagen ökade möjligheter att anskaffa riskvilligt kapital. Förslagen ingårsom ett led i olika åtgärder som kommer att vidtas för altförbättra småföretagens finansiella situafion. Ipropositionen föreslås att aktiefonders och aktiesparfonders medel skall fåplaceras i aktier och andra slags värdepapper som ges ut av icke börsnoteradeföretag. Högst tio procenl av resp. fonds fillgångar bör dock få placeras isådana värdepapper. För all underlätta bUdandel av nya aktiesparfonder medanknytning fill visst eller vissa icke börsnoterade förelag föreslås att fioprocenlsgränsenskall kunna överskridas efter dispens av bankinspektionen. Slutligen föreslåslagändringar för alt underlätta handeln med icke börsnoterade värdepapper. Prop.1981/82:116 2 lag om ändring i aktiefondslagen (1974:931) Härigenom föreskrivs all 19 och 21 §§ akfiefondslagen(1974:931) skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Medel som tillföres aktiefond skall så snart del anseslämpligt placeras i värdepapper, i den mån behov av likvida medel ickeföreligger. Fondbolag får lill aktiefond förvärva endasi följande slagav värdepapper, nämligen 1. svenska aktier, obligationer 1. svenska aktier, obligafioner och andra värdepapper som noteras och andra värdepapper som noteras vid eller på vid . Usla utgiven av sammanslutning av svenska fondkommissionärer, 2. utländskaaktier, obligationer och andra värdepapper, om förvärv av sådana får ske enliglfondbeslämmelserna och värdepapperen är föremål för notering och handel vidfondbörs eller eljest under betryggande förhållanden, 3. aktier,obligationer och andra 3. aktier, obligationer och andravärdepapper som ulbjudes till för- värdepappersom ulbjudes lill försäljning under sådana förhållanden säljning under sådana förhållanden att sannolikaskäl finnes för anta- all sannolika skäl finnes för anlagandeall de från förvår- gandeatt de från förvärvet kommer alt inregistreras vid vet kommer att inregistreras vid fondbörs eUernoteras på Usla utgi- fondbörs, ven av sammanslutning av svenska 4. andra svenska aktier, obligationer, förlagsbevis,konvertibla skuldebrev och skuldebrev förenade med optionsrätt tiU nyteckning, 4. bevis omrätt alt teckna eller 5.bevis om rätt att teckna eUer erhålla aktier eller andra värdepap- erhållaaktier eller andra värdepapper som avses i 1-3, persom avses i 1-4, 5. skattkammarväxlar. 6. skattkammarväxlar. Har värdepapper som förvärvals Har värdepapper som förvärvals enligl andra stycket 3 ej inregislre- enligl andra stycket3 ej inregistre rats eller noterats från räls eller noterats inom ett är från förvärvet, skall de avyttras så snart förvärvet, skall de avyttras så snart del lämpligen kan ske. del lämpligen kan ske, om de inte kunnat inrymmasinom tiopro-centsgränsen enligt sista stycket, Fondbolag får ej lill aktiefond förvärva aktier i bolageteller fondandel i fonden. får ej tiU fonden mot vederlag förvärva värdepapper som avses i andrastycket 4 eller bevis om rätt att teckna eller erhålla sådana värdepapper isådan omfattning att värdet av värdepapperen och bevisen genom förvärvetkommer att överstiga av fondens värde. Fondbolag skall tillse all aktiefond får en med hänsyntill intresset av riskspridning lämplig sammansättning av värdepapper. Fondbolagetfår ej lill fonden mol vederlag förvärva värdepapper med samme utfärdare isådan omfattning all värdet av de värdepapper i fonden som utfärdals av dennegenom förvärvet kommer alt överstiga tio procenl av fondens värde. Föreliggersärskilda skäl, kan bankinspektionen medge all procenttalet överskrides. Ulanhinder av andra stycket fär vid emission aktier, konvertibla skuldebrev ellerskuldebrev förenade med optionsrätt fill nyteckning förvärvas på grund avfondens tidigare aktieinnehav. Sådana aktier eller skuldebrev skall dockavyttras så snart del lämpligen kan ske och senast efter förvärvet, omvärdepapperen ej vid något lUlfälle kunnat inrymmas inomde gränser som avses i andra stycket. Om särskilda skäl föreligger, kanbankinspektionen medge uppskov med avytlringen. Utanhinder av andra stycket och 19 § sista stycket får vid emission aktier,konvertibla skuldebrev eller skuldebrev förenade med optionsrätt lillnyteckning förvärvas på grund av fondens tidigare aktieinnehav. Sådana aktiereller skuldebrev skall dock avyttras så snart del lämpligen kan ske och senastell år efter förvärvet, om värdepapperen ej under ellårsperiodenkunnat inrymmas inom de gränser som anges i andra stycket och 19 § sistastycket. Om särskilda skäl föreligger, kan bankinspektionen medge uppskov med avytlringen. Denna lag träder i kraft efter den dag, dålagen enligl uppgift på den utkommit från trycket i . Prop.1981/82:116 4 lagom ändring i lagen (1978:428) om aktiesparfonder Härigenomföreskrivs att 3 § lagen (1978:428) om aktiesparfonder skaU ha nedan angivenlydelse. 3 §Till aktiesparfond får förvärvas endasi värdepapper enligl 19 § aktiefondslagen(1974:931) vilka är 1. aktier i svenskt aktiebolag, 2. sådana konvertibla skuldebreveller skuldebrev förenade med optionsrätt till nyteckning som har utfärdals avsvenskt aktiebolag. Omdet lämpligen kan ske, skall förvärvas sådana aktier som utfärdas i samband mednyemission, eller konvertibla skuldebrev. Bankinspektionenfår medge att det i 19 § sista stycket aktiefondslagen angivna procenttaletöverskrids. Dennalag träder i kraft efter den dag, då lagen enligt uppgift på denutkommit från trycket i . lagom ändring i fondkommissionslagen (1979:748) Härigenomföreskrivs all 16 § fondkommissionslagen (1979:748) skall ha nedan angivnalydelse. Fondkommissionsbolagfår inne- Fondkommissionsbolag får inne ha värdepapper som anges i 15 § ha värdepapper som anges i 15 § första stycket 4 lill ell anskaffnings- första stycket 4 till ett anskaffnings värde som uppgår till högst två mil- värde som uppgår lill högst fyra joner kronor eller som svarar mol eller som svarar ivå procenl av den genomsnUfiiga mol fyra procenl av den genom- årsomsättningen i bolagets kom- snitlliga årsomsättningen i bolagets missionshandel under de fem när- kommissionshandel under de fem mast föregående kalenderåren, närmast föregående kalenderåren, dock högst . I dock högst tjugofem miljoner kro- fråga om bolag som ej har varit nor. I fräga om bolag som ej har verksamt under fem kalenderår varit verksamt under fem kalen- skall den genomsnittliga årsomsält- derår skall den genomsnittliga års- ningen i stället avse den lid bolaget omsättningen i stället avse den lid har varU verksamt. bolaget har varit verksamt. 1981/82:116 5 Vidtillämpningen av första stycket skall ej medräknas innehav av sådan aktie eUerandel som avses i 15 § andra och tredje styckena. Omsynnerliga skäl föreligger, kan bankinspektionen medge all fondkommissionsbolagfär inneha värdepapper som avses i första stycket i större omfattning än somanges där. Dennalag träder i kraft den . Såvitt gäller hänvisningarna i 55 §lagen (1955:183) om bankrörelse, 24 § lagen (1955:416) om sparbanker och 32 §lagen (1956:216) om jordbrukskasserörelsen, skall dock bestämmelsen tillämpasi sin nya lydelse fr. o. m. efter den dag, då lagen enligl uppgiftpä den utkommit från trycket i . lagom ändring i lagen (1979:749) om Härigenomföreskrivs att I § lagen (1979:749) om skall ha nedanangivna lydelse. 1 § Med fondbörsverksamhel förslås Med fondbörsverksamhel förstås i denna lag all köp- och säljanbud i denna lag all köp- och säljanbud beträffande fondpapper regelbun- beträffande fondpapper regelbun det sammanförs för handel och no- del vid offentUgt upprop eUer på tering av kurs. liknande sätt sammanförs för han del och notering av kurs. Medfondpapper förstås i denna lag aktie, annat bevis om delakfighet i bolag,obligation, förlagsbevis och liknande skuldebrev avsett för allmän omsättningsamt andel i aktiefond. Dennalag träder i kraft tvä veckor efter den dag, då lagen enligt uppgift på den utkommitfrån trycket i . 1981/82:116 6 Ullslen, ordförande, och statsråden , , ,, , , , , , , Elmstedt, TiUander, Propositionmed förslag till ändring i aktiefondslagen (1974:931) m.m. Desmå och medelstora företagen befinner sig i flera avseenden i en speciellsituation när del gäller den egna kapitalförsörjningen. Dessa företag saknartillgång till den reguljära aktie- och obligationsmarknaden, där del övriganäringslivet erhåller inemot av sin årliga kapitallillförsel. Andra avvärdepappersmarknadens finansieringsformer slår visserligen öppna även för demindre förelagen men har begränsad betydelse för dem eftersom företag utanförbörsen ofta har svårt att hävda sig i konkurrensen om del tillgängligakapitalel. Dessa och andra förhållanden har lett lill alt de mindre företagensanskaffning av eget kapital i första hand får ske genom fondering av vinstmedeloch genom tillskott från de ursprungliga ägarna. Enmotion (mot. 1979/80:25) med anledning av propositionen (1978/ 79:165) om densvenska kapitalmarknaden tog upp småföretagens finansiella situation. Enhemställan av motionärerna om skyndsam utredning av småföretagens finansiellasituation tillstyrktes av näringsulskoltet (NU 1979/80:10). biföllmotionen och gav som sin mening regeringen till känna vad utskotlel anfört (rskr1979/80: 62). Ijuni1980 fillkallade regeringen en särskild utredare' med uppdrag all utreda de småoch medelstora företagens finansiella situation. avlämnadeutredaren elt delbetänkande (SOU 1981:95) Tillväxlkapi-tal. Betänkandet ärindelat i 14 kapitel. 1 kapitel 8 behandlas olika förslag som syftar lill allutöka handeln med aktier och andra värdepapper som ges Ut av icke börsnoteradeföretag. I kapitel 9 (avsnitten 9.2.1-9.2.5) över- 'AmbassadörenJohan Nordenfalk. Sakkunniga: direktören , civilekonomen ,kanslirådet och bankdirektören . 1981/82:116 7 vägsoch föreslås åtgärder som är avsedda all ge ökade möjligheter och incitamentför placeringar i små och medelstora förelag. Belänkandel har i dessa delar remissbehandlatsmed förtur. I detla sammanhang las endasi upp de frågor där remissbehandUngensålunda har avslutats. De återstående frågorna i belänkandel kommer att tasupp . Till protokollet i dettaärende bör som bilaga 1 fogas aktuella delar av sammanfattningen avbelänkandet. Till protokollet bör vidare som bilaga 2 fogas de av utredningenupprättade lagförslagen som berör angivna delar av belänkandel. Som bilaga 3bör slutligen bifogas en förteckning över remissinstanserna och ensammanställning av remissyttrandena. 2.1 Allmänna utgångspunkter och ställningstaganden i stort Desmå och medelstora förelagen är av väsentlig betydelse för svenskt näringsliv.I finns ca 400000 små och medelstora företag registrerade. De sysselsätteröver en miljon människor. Dessa företag har en särskild betydelse då det gällerall skapa nya arbelslillfällen. Nya idéer, produkter och tillverkningsprocesserväxer i betydande utsträckning fram inom denna företagsgrupp. Det lorde finnasen slor potential i såväl för nyföretagande som för expansion avbefintliga mindre förelag. Del är angelägel all i olika avseenden ökamöjligheterna alt la till vara denna potential. Behovel härav skall bl.a. ses iljuset av all en ökad tillväxt i näringslivet är det enda sättet på vilket denfulla sysselsättningen långsiktigt kan tryggas. Demindre förelagens finansiella problem har under senare lid accentuerats. Soliditetenhar försämrats och ligger nu ofta på en mycket låg nivå. Delta innebär att den finansieUamotståndskraften är aUlför låg, vilket drabbar företagens vilja och ekonomiskamöjligheter att göra investeringar. OUkaåtgärder har vidtagits i syfte all förbättra företagensfinansiella situation. Elt av de resultat som uppnåtts är att aktier numera harblivit attraktiva som placeringsobjekt både för enskilda och för insfitutionellaplacerare. En betydande del av det kapital, som tidigare sökt sig lill andratyper av placeringar, har kunnat föras över lill förelagen. Det är i förstahand de stora börsnoterade förelagen som har kunnat dra nytta av dennautveckling. En del åtgärder har dock varit inriktade direkt på all underlättakonsolideringen i de mindre företagen. AP-fondens har givUs möjUghetatt placera i sådana företags värdepapper. Vidare har regler införts somminskar den belastning som kapitalbeskattningen innebär för dessa företag. Detär mol bakgrund av de mindre förelagens stora betydelse för näringslivet avvikt all ytterligare åtgärder kommer fill stånd för att ge denna 1981/82:116 8 gruppav förelag en ökad tillgång på riskkapital. I detta sammanhang behandlas vissaåtgärder för att sfimulera handeln i dé mindre företagens aktier och andravärdepapper. Förslag till ytteriigare åtgärder kommer att läggas fram . Defrågor som skall tas upp här har, somjag redan nämnt, anknytning till de reglersom gäller för börshandel samt aktiefonder och aktiesparfonder. Stockholmsfondbörs har ensamrätt att bedriva fondbörsverksamhet (prop. 1978/79:9, NU 50, rskr443, SFS 1979:749). 1 1 § lagen om ges en definifion avbegreppet fondbörsverksamhel. Del utmärkande för sådan verksamhet är alt köp-och säljanbud beträffande fondpapper regelbundet sammanförs för handel ochnotering av kurs. I samband med att en ny börslag trädde i kraft den 1 januari1980 föreskrevs att del under en övergångslid fram tiU /82 fickförekomma en viss handel med värdepapper vid sidan av den reguljära handeln påbörsen. Härmed avsågs den handel och notering som förekom med papper som är upptagnapå den s.k. fondhandlarlistan. Denna lista handhades på eget ansvar av . Börsstyrelsenfastställer inom de ramar som lagstiftningen anger, de närmare villkoren förinregistrering av aktier på fondbörsen. I inregislre-ringsbesluten bestäms påvilken av de två förekommande aktielistorna, A:I-eller A:II-listan, akfiernaskall tas upp. SkUlnaden mellan listorna är -förutom olika krav i fråga om akfiekapilaloch eget kapital - all aktier som noteras på A:I-lislan skall vara spriddabland ell större anlal olika aktieägare än de som noteras på den andra listan.Minimikravet för A:II-listan är att aktierna skall vara fördelade bland minst400 olika ägare och all var och en av dem skall inneha minst en börsposl, sompå denna lista uppgår fill elt värde av omkring elt halvt basbalopp. För inregistreringav ett förelags aktier på börsen krävs vidare all företaget uppfyller vissa minimi-villkorbl. a. när del gäller soliditet, likviditet och visad lönsamhet. Dessa ochandra krav för börsintroduklion har tiUkommit i syfte att säkerställa en effektivbörshandel och så långt som möjligt tUlgodose allmänhetens kapi-talskyddsinlresse.Inregistrering förutsäller dessutom alt förelaget genom att underteckna elt s.k. inregislreringskontrakt bl. a. utfäster sig alt offentliggöra upplysningarom sin verksamhet. Aktiefondernahar kraftigt ökat sina placeringsresurser och blivit aUtmerbetydande som köpare på aktiemarknaden. De inrättade aktiesparfondernahar kunnat uppvisa den snabbaste uppgången. Anlalel personer som regelbundet aktiesparari denna form uppgick /82 fill över 340000. Enligt denlagstiftning -aktiefondslagen (1974:931) och lagen (1978:428) om aktiesparfonder-som reglerar fondernas verksamhet gäller som huvudregel all deras placeringarendasi får avse värdepapper som noteras på börsen eller som står inför enintroduktion där. Begränsningen sammanhänger bl.a. med att värdet av de pappersom ingår i fonden utan svårigheter skall kunna Prop.1981/82:116 9 fastställas.Fonderna fär vidare inle placera mer än högst av det totala värdet i ettpapper med samme utfärdare. Avsikten härmed är alt fondernas värdepappersbesländskall ges en effektiv riskspridning. Bankinspektionen får dock medge allprocenttalet överskrids, om det finns särskilda skäl för del. Utredarenhar inventerat förutsättningarna för alt olika länkbara grupper av såvälinstitutionella som enskilda placerare skall öka sina insatser i små ochmedelstora företag. Det har varit utredarens strävan att finna olika åtgärdersom kan leda till ell ökat intresse för kapitalinsatser bland så mängafinansiärer som möjligt. En grundförutsättning för att uppnå detta mål ärenligt utredaren att även denna grupp av företag får tillgäng lill en smidigtfungerande handel för sina papper. Placerarna måste nämligen kunna erbjudasmöjlighet att när de vill kunna avveckla sUl engagemang. En fungerande marknadhar också betydelse som en värdemätare på hur en kapitalplacering utvecklas. Moldenna bakgrund föreslår utredaren all nu gällande krav för inregistrering avaktier och andra värdepapper på ändras sä all även förelagav mindre storiek kan vinna introduktion på börsen. Företag vars aktier ärfördelade pä minst 100 börsposler föresläs kunna bli noterade på en ny aktielislamed beteckningen A:III-lislan. För handel med papper som ges ut av sådanaförelag som har alltför begränsad verksamhet för all bli börsnoterade föreslår utredarenell system som innebär all en eller flera fondkommissionärer ålar sig att skapaoch upprällhålla en marknad för handel med sädana förelags värdepapper (s. k. märketmaker-syslem, se belänkandel s. 228). Utredarenfäster särskild vikt vid alt de institutionella placerarna skall kunna medverkalill alt det uppkommer en marknad för papper utgivna av mindre företag.Utredaren föreslår därför alt till aktiefonder och aktiesparfonder skall kunnaförvärvas värdepapper som inle är och inte heller inom överskådlig lid kan blibörsnoterade. En gräns för sådana placeringar vid av en fonds värde hardock befunnits erforderlig. Som huvudregel föresläs en sådan begränsning gälla.Utredaren anser emellertid all de anställda vid små och medelstora förelagskall kunna bilda aktiesparfonder med en viss placeringsinriktning på det egnaföretagets aktier och andra värdepapper som företagel utfärdar. En lämpligfördelning av dessa fonders tillgångar bedöms vara icke börsnoteradevärdepapper och återstoden börspapper. För att underlätta bildandet av sådana aktiesparfonderföreslär utredaren att de fondbolag som kommer att förvalla dessa fonder skallkunna dels ha ell begränsat aktiekapital, lägst , dels tillåtasförvalta flera fonder, dock högst fem stycken. Enmajoritet bland remissinstanserna anser liksom utredaren all del finns'behov avalt förbättra de små och medelstora förelagens finansiella situation. Flerainstanser framhåller dock att sådana åtgärder i första hand bör vara inriktadepå alt förbättra företagens lönsamhet och lindra deras beskattning. 1981/82:116 10 Närdet gäller utredarens förslag om att börshandeln bör utvidgas genom en s. k. A:IlI-listaär de flesta remissinstanserna positiva, även om en del framförkritiska synpunkter på olika detaljer i förslaget. Flera remissinstanser anseratt förslaget om uppmjukning av spridningskravel går för långt och nämner minst200 börsposlägare som ett minimikrav. Tveksamhetyppas även frän flera håll när del gäller utredarens förslag om att skapa enhandel utanför börsen genom ett maker-syslem. En huvudlinje i den kritiksom förs fram är att ett sådant syslem kan strida mot det gällandebörsmonopolet. Denna ståndpunkt inläs bl. a. av bankinspekfionen,kommerskollegium, fondbörsens styrelse och fondhandlareföreningen. Vidareframförs farhågor för all en sådan handel skulle kunna få alltför begränsadomfattning för att en korrekt kurssällning skall kunna upprätlhåUas. Närdet gäller märket maker-syslemels utformning förekommer två huvudsakligauppfattningar. Enligt den ena finns det inte någon anledning all reglerahandeln genom lagstiftning utan denna bör successivt få utvecklas av sig själv.Enligt den andra uppfattningen, framförd av bl.a. kommerskollegium,finansbolagens förening, fondbörsstyrelsen, bankföreningen ochfondhandlareföreningen, bör frågan utredas yllerligare. Vadslufiigen beträffar förslaget om all aktiefonder och aktiesparfonder skall färätt alt placera en begränsad andel av sina medel i icke börsnoterade papper,är den övervägande delen av remissinstanserna positiva till alt fonderna gesdenna rätt. Däremot ifrågasätts från flera håll all aktiesparfonder skall fåplacera så mycket som av tillgångarna i onolerade papper. Tillkritikerna hör bankinspektionen, kommerskollegium, , LO ochTCO. En återkommande invändning är att problemet med all värdera de onoteradevärdepapperen inle är löst. Förmin egen del får jag anföra följande. Som framgår av vad jag sagt inledningsvisanser jag att de små och medelstora förelagen fyller en mycket väsentligfunktion i vär ekonomi och all del är av slor vikt att man försöker förbättraförutsättningarna för dessa företags utveckling och expansion. Företagensmöjligheter all anskaffa kapital på värdepappersmarknaden är en betydelsefullfaktor i del sammanhanget. Någon större efterfrågan på de mindre förelagenspapper kan emellertid knappast tänkas uppkomma om inte företagen är beredda allge utdelning lill köparna. De mindre förelagen väljer ofta att inte genågon utdelning på grund av dubbelbeskattningen av akliebolagsvinslerna, dvs.beskattning sker både hos företaget och hos dem som erhåller utdelning. öka dessa förelags möjlighet att ge utdelning lill sina aktieägare,kommer jag i vår att föreslå ändringar i beskattningsreglerna sominnebär att företag, som inle är registrerade på börsen, får en lindring ibeskattningen av de vinster som, upp lill ell vissl maximibelopp, betalas ut iform av aktieutdelning. Intressetför att förvärva de mindre förelagens aktier påverkas även av 1981/82:116 11 hursådana akfier värderas vid förmögenhetsbeskattningen. De icke börsnoterade akfiernavärderas f. n. i de flesta fall fill av bolagens s. k. substansvärde. Omaktierna är föremål för viss omsällning på kapitalmarknaden kan del emellertidbli aktuellt att i stället värdera akfierna med ledning av marknadsnoteringarnaeller genom en s.k. avkaslningsvärde-metod. Omfattningen av handeln kan medandra ord i dagens läge påverka vUka beskattningsregler som skall fillämpas. Enbetydande osäkerhet synes också föreligga om var gränsen mellan dessa olikavärderingsnormer går. Jag kommer därför senare att lägga fram förslag om sådanaändringar som är ägnade alt skapa en klarare gränsdragning på denna punkt. Jagvill därvid betona att aktier som är registrerade på börsen inle kommer alt påverkasav förslaget. För dessa skall liksom marknadsvärdet utgöra underlagför värderingen. Närdet gäller förslaget all nya grupper av förelag skall kunna vinna introduktionpå börsen är del min uppfattning all en del av de medelstora förelagensvärdepapper kan vara lämpade för börshandel om man enbart ser fill omfattningenav förelagens verksamhet och ekonomiska resurser. Hindret är alt de inle förmåruppfylla del nuvarande kravet pä värdepapperens spridning bland aUmänhelen.Delta krav är föranlett av att man annars inle kan få en sådan regelbunden omsällningsom är nödvändig för en ändamålsenlig börshandel. Samtidigtsom andra åtgärder vidtas för alt stimulera handeln med mindre förelags aktierbör det enligt min mening vara möjligt all godta ell lägre spridningskrav än de400 börsposler som f. n. gäller. Flera av remissinstanserna har dock inlevelat gå sä långt som utredningen härvidlag, dvs. 100 börsposler, ulan menatall 200 sådana poster vore en rimlig gräns. Jag kan ansluta mig till dennabedömning. Registrering av sådana aktier skulle, som utredaren har föreslagit,kunna ske på en särskild lista eller, efter en särskild dispensprövning avbörsstyrelsen, kunna göras på A:Il-lislan. Enligl min mening kommer sannoliktde åtgärder som jag här föreslår all leda till en ökad handel med ickebörsnoterade papper. Därmed kommer ocksä småföretagens behov av en ny Uslaeller utvidgad A:II-lisla alt öka. Mol denna bakgrund förutsätter jag allbörsstyrelsen kommer alt la upp frågan om jämkning av inregislreringskraven.