prop · G503122 · 1981-12-31 00:00:00 — Sedanveterinärutbildningen numera uppdelats på olika grenar blir veterinärexamennågot olika fiU sitl innehåU beroende på om examination sker på K- eller L-grenen.Vid mina överväganden har jag dock funnit att skillnaderna inte blir av denarten att de examinerade veterinärerna skall behandlas olika i fråga ommöjligheterna att erhålla legitimation. Jag kan alltså inte biträda VU 77:s ochdjurhälsoulredningens förslag fill ändring i lagen om behörighet att utöva veterinäryrkel.Jag vill emellertid erinra om att för behörighet för olika tjänster t. ex. somdistriktsveterinär krävs viss tjänstgöring efter legitimationen. 1981/82:122 36 Vadjag nu anfört innebär att jag anser alt en AT inte bör införas som vHlkor förlegitimation. Jag viU erinra om att veterinärutbildningen på grundnivå ärmycket tidskrävande och kostsam. En påbyggnad i form av AT skulle också blikostnadskrävande. Det kan också ifrågasättas om fäUorganisafionen har kapacitetoch förutsättning för en ändamålsenlig handledning av 75 veterinärer per år.Jag har tidigare föreslagit att nuvarande vikariesystem i betydandeutsträckning ersätts med fasla tjänster. Möjligheterna alt i AT lägga invikariattjänstgöring blir därmed kraftigt begränsade. Jagvill i detla sammanhang starkt understryka vikten av att velerinärul-bildningensinnehåll anpassas till de utvecklingstendenser vad gäller djurens hälso- ochsjukvård somjag tidigare redovisat.. Del är sålunda angeläget alt de blivandeveterinärerna ges förutsättningar att medverka bl.a. i förebyggandedjurhälsovård och besättningsutredningar. Jag avser därför att föreslåregeringen att ge styrelsen för i uppdrag attlägga fram förslag till en veterinärutbildning som svarar mot bl. a. dessakrav. I denna utbildning bör man kunna tillgodose önskemål om fördjupadekunskaper inom vissa ämnesområden ulan alt detla innebär en grendelning i velerinärulbUdningen. Lantbruksuniversitetetbör även lägga fram förslag till dimensionering av antagningen fillveterinärutbildningen. Befintliga resurser vid den veterinärmedicinskafakulteten bör därvid bl.a. tas som utgångspunkt vid universitetetsöverväganden rörande dimensioneringen. Detla kan innebära att antaletstuderande inom velerinärutbildningen måste minskas. a. med hänsyn härtUlavser jag också föreslå regeringen att ge styrelsen för Sverigeslantbruksuniversitet i uppdrag att överväga en livsmedelsutbildning i vilken sävälden veterinärmedicinska som den lantbruksvetenskapliga fakultetens resurserutnyttjas. En sådan utbildning bör enligt min mening inle leda fram tillveterinärexamen. Medhänvisning tUl vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen attgodkänna vad jag har förordat om inriktning och organisafion av djurens hälso-och sjukvård och statens veterinärmedicinska anstalt. 4 Anslagsfrågor för /83 1981/82:100 (bil. 13) har regeringen föreslagit att, i avvaktanpå särskild proposition i ämnet, för /83 under angivnaanslagsrubriker beräkna följande belopp. 1981/82:122 37 Jag anhåller att nu få ta upp dessa frågor. JORDBRUKETS RATIONALISERING M. 1981/82:100 (bU. 13 s. 21) har regeringen under denna rubrik föreslagitriksdagen att . anvisas för /83. Jag har i detföregående föreslagit att åtta tjänster som länsveterinär överförs från vissalänsstyrelser. Vidare har jag föreslagit att en tjänst som chefveterinärinrättas vid lantbruksnämnden i . Mot denna bakgrund börytterligare 1,5 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen atttill Lantbruksnämnderna för /83 utöver i prop. 1981/82:100 bil.13 föreslaget förslagsanslag anvisa ytterligare . F. SERVICE OCH KONTROLL Nyttanslag (förslag) 1000 Jaghar tidigare förordat en ändrad -nslagskonstrukfion för statens veterinärmedicinskaanstalt fr.o.m. . För detla ändamål bör ett nytt förslagsanslaganvisas benämnt : Uppdragsverksamhet.Anslaget bör föras upp med ett formellt belopp av . Intäkter frånuppdragsverksamheten bör fortsättningsvis tillföras del nya förslagsanslaget.Del bör ankohima på regeringen alt meddela föreskrifter om användningen avdessa intäkler. Medhänvisning till vad jag har anfört bör en plan för verksamheten ha följandedisposition. Prop.1981/82:122 38 Bidrag till centrallaboratorieuppgifter 31 838 000 Bidrag till statsepizootologensverksamhet 1 953000 Bidrag till djurslagsinriktadverksamhet 10891000 Intäkter av djurslagsinriktadverksamhet 300000 Intäkter avdiagnostiska undersökningar 2780000 Intäkter avservice till utomstående 9200000 Jag har vid mina beräkningar beaktat överföringar avtjänster för livsmedelshygien och husdjurshygien tiU anslaget G 1. Sverigeslantbruksuniversitet: Förvaltningskostnader. Jag föreslår att statens veterinärmedicinska anstalt föratt täcka behovel av likvida medel i den löpande driften avuppdragsverksamheten får disponera en rörlig kredit i riksgäldskontorel intillett belopp av 3 milj. kr. Krediten bör anvisas inom ramen för den rörligakredit som står tiU regeringens disposition för myndigheter som bedriveruppdragsverksamhet. Med hänvisning till sammanstäUningen hemställer jag attregeringen föreslår att till Statens veterinärmedicinska anstalt:Uppdragsverksamhet för /83 anvisa elt förslagsanslag av . Bidrag till statens veterinärmedicinska anstalt Nytt anslag (förslag) 44 682 000 Med hänvisning till vad jag fidigare har anfört bör medelför den allmännyttiga verksamheten m. m. vid statens veterinärmedicinskaanstalt anvisas över ett särskilt reservationsanslag, som bör föras upp istatsbudgeten. Jag har vid min beräkning av anslaget bl. a. räknat vissa medelför uppgifter inom det ekonomiska försvaret. Med hänvisning tiU vad jag haranfört under punkten beräknarjag anslaget tUl . Jag hemställeratt regeringen föreslår att till Bidrag tiU statens veterinärmedicinska anstaltför /83 anvisa ett reservationsanslag av . Lantbruksstyrelsen, djurens hälso- och sjukvård:Uppdragsverksamhet Nytt anslag (förslag) 1000 Jaghar i det föregående redogjort för mina förslag om finansiering av djurens hälso-och sjukvård. Jag föreslår att i veterinärtaxeförordningen föreskrivs attdistriktsveterinär vid varje tjänsteförrättning skall ta ut en statligdjursjukvårdsavgift vars storlek bestäms av regeringen efter förslag av lantbruksslyrelsen.Avgiften inbetalas fill lantbruksstyrelsen. Inom ramen för fillgängliga medelgenom inflytande djursjukvårdsavgifter och särskilt anvisade medel underanslaget F 15. Bidrag fill djurens hälso- och sjukvård m.m. börlantbruksstyrelsen ansvara för kostnaderna för distriktsveterinäremas löneroch sociala avgifter, reseersättningar, expenser och kursverksamhet,anskaffning av viss laboratorieutrustning, reglering av skadeståndsbelopp,främjande av förebyggande åtgärder samt slöd vid inrättande av flerveterinärstationer. Beräknadändring 1982/83 m. m. Anskaffning av viss laboratorieutrustning Kostnader för reglering av beslutade skadeståndsbelopp Främjande av förebyggande åtgärder -f4 513 000 Detotala intäkterna i verksamheten under /83 beräknar jag enligtföljande Bidragtill distriktsveterinär-organisationen m. m. Bidrag liU anskaffning av visslaboratorieutrustning 1981/82:122 40 Bidragtill kostnader för reglering Bidrag till främjande avföre byggande åtgärder 2500000 Bidrag till inrättande av Jagföreslår att lantbruksstyrelsen för att täcka tillfälliga behov av likvidamedel i den löpande driften av uppdragsverksamheten fills vidare får disponeraen rörlig kredU i intill ett belopp av 1 milj. kr. Kreditenbör anvisas inom ramen för den rörliga kredit som står till regeringensdisposition för myndigheter som bedriver uppdragsverksamhet. På delta anslagbör anvisas elt formellt förslagsanslag av . Jag hemställer attregeringen föreslår atttill Lantbruksstyrelsen, djurens hälso- och sjukvård: Uppdragsverksamhet /83 anvisa ett förslagsanslag av . Bidrag till djurens hälso- och sjukvård Nyttanslag (förslag) 53 341000 Frånanslaget bör bekostas bidrag tUl distriktsveterinärorganisationen, anskaffningav viss laboratorieulruslning, kostnader för reglering av beslutadeskadeståndsbelopp, främjande av förebyggande åtgärder samt slöd vid inrättandeav flerveterinärstationer. Jag har härvid beräknat . för uppgifterinom det ekonomiska försvaret. Medhänvisning tiU vad jag ovan och under punkten F 14 har anfört hemsläller jagalt regeringen föreslår attfill Bidrag tiU djurens hälso- och sjukvård för /83 anvisa ett reservafionsanslagav . Bidrag till avlägset boende djurägare för veterinärvård Nyttanslag (förslag) 1517 000 Föralt bestrida kostnader för veterinärvård för avlägset boende djurägare har /82 medel anvisats som en särskild anslagspost under anslagetVeterinärstaten. disponerar ifrågavarande anslagspost ienlighet med vad som framgår av veterinärtaxeförordningen (1975:539). Jagförordar att medel för dessa kostnader fr. o. m. /83 anvisasunder ett särskilt anslag Bidrag fill avlägset boende djurägare förveterinärvård. Lantbruksstyrelsenhar i sin anslagsframställning för /83 räknat med enprisomräkning av . för förevarande kostnader. Jag hemställer attregeringen föreslår atttill Bidrag tiU avlägset boende djurägare för veterinärvård för budgetåret1982/83 anvisa ett förslagsanslag av . Bidrag till djurskyddsfränysnde åtgärder Nyttanslag (förslag) 1539000 Föratt bestrida kostnaderna för prövning från djurskyddssynpunkt av nya djurhåUningsmetoder,inredningsdelaljer m. m. i stallar och kostnaderna för viss verksamhet påförsöksdjursområdet, har t. o. m. /82 anvisats medel påsärskilda anslagsposter under anslaget Veterinärstaten. Jag förordar att dessakostnader fr. o. m. /83 anvisas under ett särskilt anslag BidragtiU djurskyddsfrämjande åtgärder. Beräknad ändring 1982/83 Pris- och löneomräkning . FöredragandenJag hemställer att regeringen föreslår attlill Bidrag till djurskyddsfrämjande åtgärder för / 83 anvisaett reservationsanslag av . 1981/82:100 (bil. 13 s. 90) har regeringen under detta anslag föreslagUatt . anvisas för /83. Jaghar i det föregående föreslagit att det livsmedelshygieniska laboratoriet vidstatens veterinärmedicinska anstalt organisatoriskt förs över till 1981/82:122 42 institutionenför livsmedelshygien vid . Vidare har jagförordat att två tjänster som konsulenter i husdjurshygien med placering iSkara från denna fidpunkt förs över från anstaUen fiU lantbruksuniversitetet.Mot denna bakgrund bör ytterligare . Jaghemställer att regeringen föreslår atttill : FörvaUningskostnader för /83utöver i prop. 1981/82:100 bU. 13 föreslaget förslagsanslag anvisa ytterligare535000 kr. Regeringenansluter sig tiU föredragandens överväganden och beslutar att genom propositionföreslå att antaga de förslag som föredraganden har lagt fram. Prop.1981/82:122 43 Sammanfattning av betänkandet (SOU 1981:57) Djurens hälso-och sjulvård Utvecklingen inom jordbruket har under senare årtionden kännetecknatsav en fortlöpande storleksrationalisering.Antalet företag med animalieproduktion harminskat. har de kvarvarande företagenblivit större och alltmer specialiserade. Antaletsällskapsdjur och sporthästar har ökat väsentligt.Antalet veterinärbehandlade djur har ökat såväl inom animalieproduktionen som beträffande sällskapsdjuroch sporthästar. Djurens hälso- ochsjukvård är organisatoriskt uppdelad påolika huvudmän. Det centrala statliga ansvaret åvilar lantbruksstyrelsen. Regionalt är det statliga ansvaret delat mellan lantbruksnämnd, länsveterinärorganisation och i viss mån länsstyrelse.Genom distriktsveterinärorganisationen har staten påtagit sig att ansvara för i första handakutsjukvården inom animalie-produktionen.Jordbruksnäringens organisationer bedriverorganiserad hälsokontroll av husdjur. Veterinärmedicinsk laboratorieverksamhet bedrivs centraltav statens veterinärmedicinska anstalt och regionaltav AB . är chefsmyndighet för besiktningsveterinäror-ganisationen.Värden av sällskapsdjur och sporthästar ombesörjs i stor utsträckning av privatpraktiserande veterinärer och av djursjukhus. De årliga statliga kostnaderna för djurens hälso-och sjukvård kan beräknas till närmare60 milj. kr. för distriktsveterinärorganisationen, 10 milj. kr. för bekämpande avsmittsamma husdjurssjukdomar och 42 milj. kr. i nettokostnader för statnes veterinärmedicinska anstalt. Prop.1981/82:122 44 Djurägamas årliga kostnader förhälso- och sjukvård inom ani-malieproduktionen kan uppskattas till ca136 milj. kr., inkl. kostnader för medicinoch organiserad hälsokontroll. Djurägarnas kostnader för vård av sällskapsdjur och sporthästar kan uppskattas till totalt ca 80 railj. II ÖVERVÄGANDEN OCH FÖRSLAG Allmänna utgångspunkter och principiella ställningstaganden konstaterar attstaten har ett övergripande ansvar för djurens hälso-och sjukvård. Vidare har staten ett särskilt ansvar förvården av animalieproduktionens djur,för bekämpningen av smittsamma husdjurssjukdomar, för att djurskyddets krav tillgogoses och för att en tillfredsställande service till för djurägama rimliga kostnader skall kunna upprätthållas även i mindre djurtäta områden. äri första hand dimensionerad för vård av animalieproduktionensdjur. anser att viss vård av sällskapsdjuroch sporthästar även i fortsättningen bör kunna utförasav distriktsveterinärer, särskilt sora sådanvård i vissa delar av landet bidrartill att upprätthålla vården av animalieproduktionensdjur. Dj"ursjukvärd bör till största möjliga del bedrivas som öppen vård.Verksamheten vid djursjukhusen bör betraktassora ett värdefullt komplement till övrig djursj\ikvärd.Sluten djursj-ukvärd är inte primärt en statlig angelägenhet. Statligt ekonomiskt stöd bör därför i principinte utgå till finansiering av djursjukhus. Med hänsyn till bl.a.utvecklingstendenserna inom animaliepro-duktionen bör djurens hälso-och sjukvård i ökad utsträckning inriktas mot åtgärder somsyftar till att på besättningsnivå förebygga hälsostörningar. En sådan inriktning förutsätter bl.a.att åtgärder vidtas för att åstadkomma en utökadsamverkan mellan olika insatser inom animalieproduktionen. För att främjaförebyggande åtgärder föreslärutredningen att 5 milj. kr. ärligen anslås av statliga medel. Prop.1981/82:122 45 utredningen anser vidare att åtgärder bör vidtas föratt förbättra distriktsveterinärernasarbetsförhållanden. Organisationen bördimensioneras efter dels utvecklingen inom djurhållningen, dels kravet påanpassning av veterinärernas arbetstider m.m. Förbättringar kani första hand åstadkommas genom utökade resurser i form av fler distriktsveterinärtjänster men även genom olika rationaliserings- och planeringsätgärder. har övervägt landstingeller primärkommuner som huvudman, privatpraktikbaseradverksamhet, jordbruksnäringen som huvudman, halvstatligtbolag (staten - djurägarorganisationerna) och helstatligtbolag som alternativ till nuvarande organisation och huvudmannaskap för djurens hälso-och sjukvård. Utredningen har dock inte fijnnitanledning att föreslå någon ändring i fråga om nuvarande huvudmannaskap för djurens hälso-och sjukvård. Utredningen föreslår att planeringen av verksamheten inom djurens hälso- och sjiakvårdintegreras i lantbruksstyrelsens och lantbruksnämndernas verksamhetsplaneri.ng. Härigenomerhålls ett regionaltplaneringsunderlag för en successiv anpassning av organisationenefter behovet av insatser inom animalieproduktio-nen. Utredningen understryker vikten av ett närmare samarbete mellan lantbruksnämndernas personal inom husdjursområdet, distriktsveterinärerna och den av jordbruksnäringenbedrivna organiserade hälsokontrollverksamheten.Laboratoriediagnostik och sjukdomsdata frånköttbesiktningsverksamheten bör utnyttjas i ökadomfattning. Det regionala samarbetet börbyggas upp efter bl.a. de riktlinjer som statsmakterna angett för den organiserade hälsokontrollen av husdjur. Lantbruksstyrelsen börenligt utredningens mening ges möjlighet att,utöver nuvarande distriktsveterinärtjänster, vidbehov inrätta ytterligare JO tjänster. Det omedelbara behovet kan uppskattas till20 tjänster. Utredningen föreslår vidare attde Prop.1981/82:122 46 40 distriktsveterinärtjänster som f.n. ärs.k. regionvikarietjänster ges en fast palcering istordistrikt. För att minska behovet av tillfälliga vikarier bör50 nya distriktsveterinärtjänster med fast placering i stordistrikt inrättas. Lantbruksstyrelsen bör således ha möjlighet att inrättatotalt högst 390 distriktsveterinärtjänster. Ökningen av nettokostnaden för den av utredningen föreslagna dimensioneringen har i förhållande till nulägetberäknats till ca 2 milj. kr. Utredningen utgårfrån att den veterinära fältverksamheteni ökad utsträckning kommer att bedrivas genom flerveterinärstationer. Kostnaderna för en sådanutveckling beräknar utredningen till ca 0,5 milj.kr. Utredningen föreslår att ett datasystem för registrering och uppföljning av hälsotillståndetinom animalieproduktionen införs i helalandet. De årliga kostnadema för ett sådantsystem kan beräknas till ca 2 milj. kr. och bör enligt utredningen finansieras kollektivt avjordbruksnäringen. Utredningen pekar påolika möjligheter till rationalisering av verksamheteninora djurens hälso- och,sjukvård. Utredningen föreslår att länsveterinärorganisationens nuvarande arbetsuppgifter förs över tillrespektive lantbruksnämnd. I och med detta upphör länsveterinärorganisationen sora statligt regionalt organ.Vidare föreslås att distriktsveterinärernaorganisatoriskt Inordnas i lantbruksnämnderna.Lantbruksnämnderna kommer härigenom att erhållaett samlat ansvar för de statliga regionala insatsernainom djurens hälso- och sjukvård. Till följdav den föreslagna överföringen behöver lantbruksnämndernatillföras resiirser motsvarande 10-12 veterinära tjänster. Iavvaktan pä en av utredningen föreslagen översynav nuvarande former och organisation av tillsynen enligt livsmedelslagen bör lantbruksnämndernasbehov av veterinär sakkunskap tillgodoses genom att länsveterinärenfår till uppgift att - utöver sina f"unktioner i - ävenbiträda lantbruksnämnden. Vidare innebär utredningens förslag att behovet av insatser från förste distriktsveterinärerna kommer att öka. Prop.1981/82:122 47 De av djurhälsoutredningenföreslagna åtgärderna för förstärkning och anpassning av verksamheten inom djurens hälso- och sjuJrvårdbör finansieras genom att djurägarna i ökadutsträckning svarar för kostnaderna fördjursjukvården. Genomförandet av djurhälsoutredningensförslag innebär att djurägarenskostnader totalt ökar med närmare 10 milj. kr. Härav bör kostnaden för sjukdatasystemet om ca 2 milj.kr. finansieras kollektivt av jordbruksnäringen.Med hänsyn till det ökade kostnadsansvar som härigenom åläggs djurägarnaanser utredningen det vara rimligt att statens nuvarande bidrag till djurens hälso-och sjukvårdbibehålles realt sett oförändrat. Nuvarande finansieringssystem innebär att distriktsveterinärerna erhåller sin inkomst dels i form avfast lön från staten, dels i form av arvoden fråndjurägarna enligt veterinärtaxeförordningen.En ändrad kostnadsfördelning mellan staten och djurägarna enligt utredningens förslag innebäratt nuvarande principer för finansiering behöver ändras.Utredningen har därför övervägt följande alternativ. Djurägarna erläggersina avgifter för djursjukvården till staten i stället för till distriktsveterinärerna (centraliserad uppbörd). Distriktsveterinärerna erhåller hela sin ersättning fränstaten som fast lön, ev. kombinerad med någon form av tantiem. Djurägarna erläggeren särskild statlig djursjukvårdsavgift som tas ut i samband med sjukbesök. Distriktsveterinärernas avlöningssystem med nuvarande fördelning mellan fast lön och arvodesinkomster bibehållsoförändrat. Djurägarnas avgifter enligt veterinärtaxeförordningenhöjs som distriktsveterinärernas fasta lönsänks, men diffentieras raed hänsyn till förhållandena i olika distrikt. Djurägarnas kostnader för djursjukvården bestrids delvis kollektivt avjordbruksnäringen genom exempelvis avräkning 1981/82:122 48 mot prisregleringsmedel eller produktavgifter. Utredningen finner samtliga redovisade alternativ vara möjliga att genomföramen har inte funnit tillräckliga skäl att förordanågot särskilt alternativ. Utredningen anser att remissinstanserna bör ges möjlighetatt förutsättningslöst pröva samtliga finansieringsalternativ. föreslår att enallmäntjänstgöring (AT) för veterinärer bör införas med utgångspunktfrån det förslag som anges av utredningen om vissautbildningsfrågor på veterinärmedicinens område (VU 77)En tjänst som assistent i lägst lönegrad F 5bör fr.o.m. /85 inrättaspå lantbruksstyrelsen för handläggningav frägor om AT. Finansieringen av den handleddadelen av allmäntjänstgöringen bör ske genom att medel, 3 milj. kr., härför anslås överstatsbudgeten. Utredningens förslag innebär en besparing i förhällande till VU 77=3 förslag med 2 railj. Utredningen föreslär även att utbildning av djursjukvårdare i huvudsak i enlighet med VU 77:s förslag införsoch att . inkl. en engångsutgift på . anslåsöver statsbudgeten för detta ändamål. 1981/82:122 49 Sammanställning av remissyttranden över djurhälsoutredningensbetänkande (SOU 1981:57) Djurens hälso-och sjukvård Efterremiss har yttranden över betänkandet avgetts av , statskontoret,(), , , statens löne-och pensionsverk, universitets- och högskoleämbetet, ,lantbruksstyrelsen, , statens jordbruksnämnd,länsstyrelsernas organisationsnämnd (), styrelsen för lantbruksuniversUet(SLU) och statens veterinärmedicinska anstalt, länsstyrelserna iKristianstads, , och . , (), , . (), CentralorganisationenSACO/SR, Landsorganisafionen i (LO), AB Svensk laboratorietjänsl (Svelab),, , , ABTrav och galopp, . Lantbruksstyrelsenhar bifogat yttranden från sju lantbruksnämnder och 20 länsveterinärorganisafioner,har bifogat yttranden från 15 länsstyrelser. i Kristianstadslän har bifogat yttranden från i i länet. /SR hänvisar till bifogat yttrande från . Utöverde myndigheter och organisationer som anmodats eller beretts tillfälle attinkomma med remissvar har yttranden avgetts av tio länsstyrelser. mol plågsamma djurförsök samtLantbrukarnas länsförbund i . Utredningensövergripande överväganden och förslag till framtida inriktning beträffandedjurens hälso- och sjukvård vad gäller ökad satsning på förebyggande åtgärdertillstyrks eller lämnas utan erinran av praktiskt taget alla remissinstanser. Detlagäller även utredningens ställningstaganden i fråga om statens ansvar försmittskydd, djurskydd, glesbygdsstöd och djurhälsans betydelse för landetslivsmedelsförsörjning. Några remissinstanser framhåller emellertid att en godoch väl fungerande hälso- och sjukvård är ett så väsentligt led i näringskedjan"från markens gröda lill människans föda" alt detta motiverar eltmera omfattande samhällsengagemang än vad utredningen föreslår. Någraremissinstanser anser vidare att staten har ett ansvar även för djursjukhusen. Lantbruksstyrelsen:Lantbruksslyrelsen delar de allmänna synpunkter som djurhälsoutredningenframlagt i angivna övergripande frågor. ; Det är elt starkt samhällsintresse att konsumenterna tiUförsäkrassunda livsmedel. Därför sker såväl förebyggande djurhälsovård som bekämpandeav sjukdomar hos animalieproducerande djur fill stor del avlivsmedelshygieniska skäl. Sambandet mellan djurhälsa, 4 1981182. Prop.1981/82:122 50 livsmedelshygienoch folkhälsa är således starkt och livsmedelsverket delar helt utredningenssynpunkter i delta avseende. Livsmedelsverketinstämmer även i utredningens mening att ökade insatser bör göras för attförebygga sjukdomstillstånd. Därvid är det betydelsefullt att en effektiv samverkansker mellan olika verksamheter bl.a. mellan olika veterinärkalegorier som ärengagerade i djurens hälso- och sjiikvård. : konstaterar inledningsvis att staten harett övergripande ansvar för djurens hälso- och sjukvård samt att staten har ettsärskilt ansvar för bl. a. vården av animalieproduktionens djur. () delar dessa allmänna synpunkter och får vidare framhållaatt ett väl fungerande veterinärväsende utgör en viktig förulsättning för eneffektiv jordbruksproduktion. Sverigeslantbruksuniversitet; instämmer i vad som sägs ommål, inriktning och utveckling av verksamheten. Del är just dessa tankegångaroch värderingar som låg till grund för framställningår 1976 om en ändrad studieordning för veterinärer.