prop · G503130 · 1981-12-31 00:00:00 — I de flesta fall torde del vara möjligt att i fillståndsbeslutange de normer enligt vilka ersättning skall utgå. Om tvist ändå uppkommersedan massorna har lagts upp får frågan tas upp i den ordning som gäller förofömtsedda skador. I 15 kap. 14 § finns bestämmelser om verkan avtillståndsbeslut vid förrättning m.m. 32 §Om överenskommelse om ersättning har träffats, får ersättning inte bestämmas annorlunda än som har avtalats. Detta gäller även överens kommelser om alt goltgörelse skall utgå på annat sätt än i pengar eller om att skadeförebyggande åtgärder skall utföras. Om det behövs för tillämpningen av 16 kap. 14 §tredje stycket, skall förtätlningsmannen uppskatta det värde som en berördfaslighet har utan särskild rättighet som minskar fastighetens värde. Prop.1981/82:130 510 Paragrafen motsvarar 12 kap. 33 § i det remitteradeförslaget. Som 12 kap. 33-34 §§ anförts under kapitelmbriken har 32 § i detta tagits in i5 kap. 3 §. Första stycket har i enlighet medlagrådets förslag omformulerats. Stadgandet motsvarar delvis 16 kap. 22 § iutredningens förslag, men avser endast överenskommelser om ersättning, anfingeni pengar eller i annan form, eller skadeförebyggande åtgärder (jfr 13 kap. 44 §nya vattenlagen). Bestämmelser om överenskommelser mellan sakägarna finns i 10kap. 21 § tredje-femte styckena och 57 § tredje stycket VL. I 16 kap. 19 § finns en bestämmelseom rätt till ersättning för panträltshavare som gör en förlust genom attersättningen på grund av en överenskommelse har salts för lågt. Förrättningsmannensutredningsskyldighet omfattar i princip även ersättningsfrågorna. Omöverenskommelser inle träffas skall han alltså verka för atlersättningsfrågorna löses på ett tillfredsställande sätt. Häri ligger bl. a.att de ersättningsbelopp som bestäms skall vara skäliga samt alt enhetligagrunder för ersätlningsberäkningen skall användas. Någon motsvarighet tillbestämmelserna i 13 kap. 44 § första och andra meningarna behövs därför inte. Jag hänvisar i övrigt till vad som anförs vid 13 kap. 44§. I andra stycket, som saknarmotsvarighet i utredningsförslaget och i VL, har införts en bestämmelse omskyldighet för förrättningsmannen alt i visst fall uppskatta en fastighetsvärde med beaktande av att fastigheten belastas av en särskild rättighet. Jaghänvisar i denna del lill vad som anförs vid 13 kap. 45 §. 33 § Innan etl beslut meddelas om inlösen av enfastighetsdel skall i den ordning som gäller för fastighetsbildning en karta med beskrivning ha upprättats över området och dess gränser ha utmärkts . Paragrafen motsvarar 12 kap. 34 § idet remitterade förslaget samt 10 kap. 66 § andra stycket VL och 16 kap. 27 § iutredningens förslag. Förevarande paragraf har när detgäller förfarandet vid vattendomstolarna en motsvarighet i 13 kap. 46 § förstastycket nya vattenlagen. Bestämmelserna i kompletteras av kungörelsen(1939:155) angående uppgift om inlösen enligt vattenlagen av område som utgördel av fastighet. Jag kommer atl senare anmäla frågan om de kompletterandebestämmelser som behövs. 34 § Tillståndsbeslul skall meddelas vid sammanträde ellerpå tid och plats som förrättningsmannen har givit lill känna för sakägare och andra som har besvärsrätt. Etl sådant tillkännagivande skall lämnas vid samman träde eller genom skriftliga meddelanden eller i sådan särskild ordning som kan ha beslutats enligt 21 § andra stycket andra meningen. Paragrafen motsvarar 12 kap. 35 § idet remitterade förslaget saml 10 kap. 71 § VL och 16 kap. 23 § i utredningensförslag. Prop.1981/82:130 511 Om tillståndsbeslut skall meddelas vid sammanträde bördetta om möj- 12 kap. 3537 : ligt anges i kallelsen till sammanträdet. Den nya lagen innehåller inte någonmotsvarighet till bestämmelserna i 10 kap. 68 och 69 §§ VL om utställande avett förslag till utlåtande. Ingenting hindrar emellertid förrättningsmannen attlåta intressenterna ta del av vissa preliminära överväganden. 35 § Om ett beslut av förrätlningsmannen fill följd avskrivfel, felräkning eller någol liknande misstag innehåller en uppenbar oriktighet, skall för rältningsmannen besluta om rättelse. Delsamma gäller kartor, ritningar och andra handlingar fill vilka förrättningsbeslulet hänvisar. Innan rättelsen görs, skall den somberörs av åtgärden få tillfälle att yttra sig. Rättelsen skall med angivande avdagen för åtgärden antecknas på huvudskriften och, om möjligt, på övrigaexemplar av den handling som rättas. Den som beslutet rör skall omedelbartunderrättas om åtgärden och om möjligheten all överklaga beslutet. Paragrafen, som motsvarar 12 kap.36 § i det remitterade förslaget men saknar motsvarighet i VL och utredningensförslag, motsvarar 4 kap. 42 § faslighetsbildningslagen. Beslut om rättelse skall enligt 37 § första stycket 4överklagas särskilt. 36 § Förrättningsmannen får inte som tolk anlita den somstår i sådant förhållande till saken eller till sakägare all hans tillförlitlighet kan anses förringad. En tolk har rätt att av allmännamedel få skäligt arvode saml ersättning för kostnader och tidsspillan. Dettagäller inte den som anlitas i tjänsten. Paragrafen, som motsvarar 12 kap.37 § i det remitterade förslaget men saknar motsvarighet i VL och utredningensförslag, motsvarar 4 kap. 35 § fastighetsbildningslagen. Av 9 § förvaUningslagen (1971; 290) framgår när tolk böranlitas. Som framgår av andra stycket skallersättningen till tolken betalas av allmänna medel. Ersättningen hänförs alltsåinte till förrältningskostnader (se 20 kap. 8 §). Beslut öm ersättning skallenligt 37 § första stycket 2 överklagas särskilt. Jag kommer senare att ta uppfrågan om närmare beslämmelser om hur ersättningen skall betalas. 37 § Förrättningsmannens beslut överklagas särskilt, omförrättnings mannen har 1. ogillat jävenligt 7 §, 2. beslutatangående ersättning till sakkunnig eller tolk, 3. beslutatangående ersättning enligl 24 & tredje stycket, 4. beslutatangående rättelse enligt 35 §. Överklagande enligt första stycketsker genom besvär som skall ges in till inom tvä veckor fränden dag då beslutet meddelades. 1981/82:130 512 Ettbeslut att godta en invändning om jäv får inte överklagas. Den som menar att förrättningen onödigt uppehållsgenom ett beslut av förrältningsmannen får överklaga beslutet genom besvär hosvattendomstolen. Denna besvärsrätt är inte inskränkt fill någon . Paragrafen motsvarar med några redaktionellajämkningar 12 kap. 38 § i det remitterade förslaget samt delvis 11 kap. 85 §första stycket VL och 16 kap. 31 § i utredningens förslag (jfr 15 kap. 2, 4 och5 §§ fastighetsbildningslagen). I förhållande till gällande rätl harbesvärstiden i förevarande fall förkortats (jfr15 kap. 2 § andra stycket fastighetsbildningslagen). . Bestämmelser omförfarandet vid vattendomstolarna i förrätlningsmål finns i 13 kap. 56-64 §§. 38§ I andra fall än som avses i 37 § överklagas beslut av förrättningsmannengenom besvär som skall ges in till från dendag då tillståndsbeslutet meddelades eller förrättningen inställdes. Paragrafen motsvarar 12 kap. 39 § i del remitteradeförslaget samt 11 kap. 85 § andra stycket VL och 16 kap. 32 § första stycket iutredningens förslag (jfr 15 kap. 6 § första stycket fastighetsbildningslagen). Förevarande besvärsbestämmelse avser främsttillståndsbeslul och beslut att inställa förrättningen. I förhållande lillgällande rätt har besvärsli-den förkortats lill ,vilket är den tid som gäller enligt faslighetsbildningslagen. Bestämmelser om förfarandet vid vattendomstolarna iförrättningsmål finns i 13 kap. 56-64 §§. Bestämmelserna i 7 kap. 45 § Qärde stycket och 55 §samt 10 kap. 52 § VL om att förrätlningsullålandet i vissa fall skallunderställas prövning har inte fått någon motsvarighet i dennya lagen. De allmänna intressen som tillgodoses genom underställning skyddasenligt min mening tillräckligt genom möjligheterna för kanimarkollegiel och berördakpmmuner att bevaka allmänna intressen vid förrättningen och att överklagatillståndsbeslutet. Inle heller i övrigt finns det några skäl atl bibehållaunderslällningsförfarandet. Utredningen har föreslagit särskilda beslämmelserom vem som får överklaga förrättningsmannens beslul (se 16 kap. 31 § förslåstycket andra och tredje meningarna samt 32 § andra stycket i utredningensförslag). Bestämmelserna har inte fått någon motsvarighet i förevarandekapitel. Alt kammarkollegiet och berörd kommun har besvärsrält framgår av 20 §.1 övrigt bör frågan om vem som har besvärsrätt lösas med tillämpning avallmänna regler om talerält. Jag hänvisar till vad som har anförts i denallmänna motiveringen i lagrådsremissen om sakägarbegreppet (se avsnitt2.10.2). Prop,1981/82:130 513 Prövningen av vattenmål ' ''P- Kapitlet motsvarar 13 kap. i del remitteradeförslaget samt 11 kap. VL och 18 kap. i utredningens förslag. Förevarandekapitel innehåller med särskilda underrubriker allmänna bestämmelser (1 och 2§§) samt bestämmelser om vattendomstol (3-10 §§), vattenöverdomstolen (11 §),vattenmål (12-18 §§), förfarandet vid vattendomstolarna i ansökningsmål (19-50§§), förfarandet vid vattendomstolarna i slämningsmål (51-55 §§), förfarandetvid vattendomstolarna i förrättningsmål (56-64 §§), rättegången ivattenöverdomstolen (65-71 §§) och rättegången i högsta domstolen (72 §). Som har redovisats i den allmännamotiveringen i lagrådsremissen (avsnitt 2.2) har utredningens förslag till etldelat prövningssyslcm avvisats och i stället förordats att det nuvarandevatlenrättsliga prövningssyslemet bibehålls. Detta innebär en sammanhållenprövning av både tillstånds- och ersättningsfrågor vid vattendomstol som förstainstans och med överklagande till vattenöverdomstolen och högsta domstolen.Bestämmelser om regeringens prövningsrätt finns i 11 kap. 1-6 §§ (se även 42 §i förevarande kapitel). Vattendomstolarna handlägger f. n.även brottmål (se 11 kap. 17 § första stycket punkterna 25, 33 och 41 samt 19 §VL). Jag delar emellertid utredningens uppfattning att talan om ansvar förbrott mot den nya vallenlagen (se 21 kap. I §) alllid bör prövas av allmändomstol (jfr prop. 1969:28 s. 295). Den nya vattenlagen innehåller därför intenågra bestämmelser om handläggningen av brottmål. kap. 25 § VL skall talanom ersättning för rättegångskostnader i återkallade vattenmål i vissa fallväckas vid allmän domstol och alltså inte prövas av \'atlendomslol. Enligl minmening saknas det numera skäl för ett sådant undantag från den naturligahuvudregeln atl den domstol där kostnaderna har uppkommit också skall prövaeventuella tvister. Rättegångs-koslnadsanspråkel skall också bedömas enligt dennya vattenlagens kostnadsregler. Lagen innehåller därför inte någonmotsvarighet fill 11 kap. 25 § VL eller lill de särskilda procedurreglerna omåterkallelse i 11 kap. 56 § VL. 1 § Första domstol i vattenmål kallas vattendomstol. regeringen bestämmer skall vara vattendomstolar. Överrätt i vattenmål (vattenöverdomslol) är . Som sista domstol i vattenmål dömer högsta domstolen. Paragrafen motsvarar 13 kap. 1 § idet remitterade förslaget samt 11 kap. 1 § första-tredje styckena VL och 18kap. 7 § i utredningens förslag. I kungörelsen (1971:550) omvallendomstol anges vilka fingsrätler som är vattendomstol. 33 Riksdagen1981/82. 1981/82:130 514 2 § Om domstolar i vattenmål och rättegången i sådana mål gäller vad 13 kap.24 §§ som är föreskrivet om allmän domstol, i den mån inte annat följer av denna lag eller annanförfattning. Paragrafenmotsvarar 13 kap. 2 § i det remitterade förslaget samt 11 kap. 1 §Qärde stycket VL och 2 § lagen (1969:246) om domstolar i fastighets mål. Innebörden av förevarande paragraf är att skall tillämpas supplementärt. Eftersom vattendomstolarna enligt den nya lagen inte skall handlägga brottmål, blir det regler om tviste mål, och i överrätt även besvärsmål, som kan bli tillämpliga. I vatlenmålen förekommer många slags frågor, varför balkens regler om såväl dispositiva som indispositiva tvistemål kan bli tillämpliga. 3 §Vattendomstolen består av en ordförande, en teknisk ledamot saml två nämndemän. Ytterligare en teknisk ledamot får efter ordförandens bestämmande ingå i domstolen. Ordförandenskall vara lagfaren domare i tingsrätten. Tekniska ledamöter skall ha teknisk utbildning ocherfarenhet av vattenfrågors behandling. Nämndemän skall vara nämndemän i fastighetsdomstolinom domsområde. Paragrafenmotsvarar 13 kap. 3 § i det remitterade förslaget samt 11 kap. 2 §VL (jfr 3 § lagen om domstolar i fastighetsmål) och 18 kap. 9 och 10 §§ i utredningens förslag. I fråga om sammansättning görsenligt första stycket ingen ändring i förhållande fill gällande rätt. Dettainnebär att endast en lagfaren ledamot deltar i medan det ifastighetsdomstol krävs två lagfarna ledamöter. Andra fiärde styckena innehåller allmännabestämmelser om de kvalifikationer som ledamöter skall ha. Någol behov av benämningen vattenrättsdomare på denlagfarne ledamoten föreligger inte. Benämningen finns därför inte i den nyalagen. 4 §Vattendomstolen är vid handläggningen av mål domför med endast ordföranden i samma utsträckning som en tingsrätt är domför med en lagfaren domare, om inte annat följer av denna lag. Innan ordföranden fattar beslut bör han rådgöra meden teknisk ledamot, om frågans beskaffenhet påkallar det. Första stycket i förevarande paragraf, som saknarmotsvarighet i VL, motsvarar 13 kap. 4 § i det remitterade förslaget och 4 §andra meningen lagen om domstolar i faslighelsmål. Enligt VL är vatlenrällsdomaren bjehörig att ivissa särskilt angivna fall vidta åtgärder och meddela beslut under detförberedande förfarandet i vattenmål (se exempelvis 11 kap. 26, 29, 31 och 32§§ VL). 1981/82:130 515 marenanses utgöra en särskild myndighet vid sidan av 13 kap. 4 § ochagerar alltså inte på vägnar, dvs. som en vattendomstol ispeciell sammansättning. Denna särreglering i VL utesluter en tillämpning avrättegångsbalkens regler om fingsrätls domförhet i vissa andra fall med enlagfaren domare. När VL anpassades till den nya ansågs detinte motiverat att ändra den nu angivna ordningen (se prop. 1946:133 s. 25). I rättspraxis har en vatlenrättsdomare inte ansettsbehörig, vare sig i denna sin egenskap eller på vägnar, attfatta beslut i fråga om avvisande av ersättningsanspråk på den grunden attanspråket inle anmälts inom föreskriven tid (NJA 1976 s. 50). Enligt min mening bör en vattendomstol, iöverenstämmelse med vad som redan gäller för fastighetsdomstolarna, i principvara domför med en lagfaren ledamot i samma utsträckning som gäller förtingsrätt. Första stycket i förevarande paragraf har utformats i enlighethärmed. Denna domförhelsregel bhr tillämplig vid bl. a.sådan handläggning som inte sker vid huvudförhandling eller syn på stället (se1 kap. 3 § ) och avser alltså exempelvis frågor om avvisningav mål och om utdömande av vite. Vattenmålens huvudsakligen indisposiliva karaktärhar ansetts böra medföra atl vattenrällsdomaren inte skall ha någon behörighetatl vid muntlig förberedelse fatta beslut i sådana frågor som anges i 42 kap.18 § , dvs. meddela tredskodomar och domar i anledning avmedgivna eller eftergivna anspråk saml stadfästa förlikningar (11 kap. 40 § 2mom. andra stycket tredje meningen VL). Utredningen har inte föreslagit någonändring i vattenrätlsdomarens behörighet. anför all utredningsförslagetsyiies innebära atl motsvarande inskränkningar i vattenrätlsdomarens behörighetinte föreligger vid skriftliga förberedelser eller vid huvudförhandlingar iförenklad form. Tingsrätten biträder utredningens förslag att tredskodom intebör få meddelas beträffande ersättningsfrågor i vattenmäl. Däremot bör enligltingsrätten möjlighet finnas att avgöra ersättningsfrågorna vid förberedelseneller vid huvudförhandling i förenklad form utan hinder av parts utevaro. Prakfiskafall kan enligt tingsrätten vara om sökanden för atl undvika onödig utredningvid en förberedelse medger ett yrkande från en sakägare som uteblivit ellerträffar en överenskommelse méd de sakägare som har infunnit sig samt domstolenfinner den överenskomna ersättningen betryggande även för den som uteblivit. Liknandesynpunkter framförs av . Som fingsrätlerna anför synes de nuvarandebegränsningarna i VL rörande ensamdomares behörighet alt avgöra frågor underförberedelsen m. m. i vissa fall vara olämpliga. I fall då elt tillstånd redanhar meddelats till ett vattenföretag och då ersättningsfrågor och andradispositiva frågor kvarstår att behandla, t. ex. eifter ett uppskovsbesluteller i anledning av 1981/82:130 516 anspråkför ofömtsedda skador, bör frågorna kunna avgöras under förbe- 13kap. redelseneller vid huvudförhandling i förenklad form. Som harföreslagit bör tredskodom inte få meddelas. Jag kan däremot inle biträdafingsrättens förslag att parts utevaro inte bör hindra att en dispositiv frågaavgörs under en muntlig förberedelse. En sådan ordning skulle utgöra enutvidgning i förhållande till vad som gäller enligl . Däremotbör denna möjlighet föreligga vid huvudförhandling i förenklad form enligt 42kap. 20 § andra och tredje styckena . Bortsett från atttredskodomar inte får meddelas bör alltså samma behörighetsregler som gällervid såväl muntlig som skriftlig förberedelse enligt 42 kap. 18 § rättegångsbalkenvara tillämpliga i vattenmäl. Således bör vid förberedelsen rörande dispositivafrågor kunna meddelas dom på grund av medgivna eller eftergivna anspråk ellerstadfästas förlikningar. I fråga om ensamdomares behörighet vidhuvudförhandling i förenklad form hänvisar jag till vad som anförs vid 36 §. På grund av del anförda har i 31 § andra stycketoch 36 § Qärde stycket endast gjorts del undantaget från altvid muntliga förberedelser eller huvudförhandlingar inte får meddelas tredskodomar. Som jag har anfört vid 3 § förekommer benämningenvatlenrättsdomare inte i den nya lagen. I överensstämmelse med terminologin irättegångsbalken används i fortsättningen av förevarande kapitel benämningenvattendomstol även när ordföranden är behörig att ensam agera på vattendomstolensvägnar. Andra stycket i förevarande paragraf motsvarar 11kap. 71 § första stycket VL. 5 §Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer utser ordförande i vattendomstol samt utnämner eller förordnar teknisk ledamot i vattendomstol. Paragrafen motsvarar 11 kap. 3 § VL och 5 § lagenom domstolar i fastighelsmål (jfr 4 kap. lagen, 1976:600, om offendiganställning). Den nuvarande delegationsmöjligheten behålls iproposifionsförslaget (jfr' 13 kap. 5 § i det remitterade förslaget). 6 §Nämndemännen Qänstgör efter kallelse av . Till tjänstgöring bör företrädesvis kallas nämndemän från den del av vatten domstolens domsområde lill vilken målet närmast har anknytning. Paragrafen motsvarar med en redaktionell jämkning13 kap. 6 § i del remitterade förslaget samt 11 kap. 5 § VL och 8 § lagen omdomstolar i fastighetsmål. 7§Regeringen bestämmer vattendomstolamas domsområden. Gränserna mellanvattendomstolarnas domsområden skall följa vattendelare mellan olikavattensystem. 1981/82:130 517 Paragrafenmotsvarar, med den i enlighet med lagrådels förslag fillagda 13kap:811 §§ förstameningen, 13 kap. 7 § i det remitterade förslaget och 11 kap. 9 § VL.Vattendomstolamas domsområden anges i den vid 1 § i förevarande kapitel nämndakungörelsen (1971; 550) om vattendomstol. 8 §Vattenmål prövas av den vallendomstol inom vars område del val lenföretag eller den åtgärd som del är fråga om i huvudsak skall ulföras eller har utförts. Frågor om vattendomstolarnas inbördes behörighetfår, utom i fall som avses i 10 kap. 20 § andra stycket , intetas upp av högre rätt. Paragrafenmotsvarar 13 kap. 8 § i del remitterade förslaget samt 11 kap. 10 §VL och 18 kap. 8 § i utredningens förslag. 9 §Vattendomstolen får för sina sammanträden förfoga över behövliga lokaler i domslolsbyggnader eller andra allmänna byggnader, om inle lokalerna är upptagna för sitt huvudsakliga ändamål eller utgörs av guds- Qänsdokal. Uppkommer särskilda kostnader skall de ersättas. Paragrafenmotsvarar 13 kap. 9 § i del remitterade förslaget samt 11 kap. 11 §VL och 17 § lagen om domstolar i fastighelsmål. Lagmmmet avser inte bara huvudförhandlingar utan även muntliga förberedelser. Frågan om skyldighet atl betala de kostnader som uppkommer regleras i 20 kap. 6 §. 10 §Om det vid överläggningar i vallendomstolen förekommer skilj aktiga meningar, gäller beslämmelser om omröstning i domstol med endast lagfarna ledamöter. Vid omröstningen skall först ordföranden säga sin mening, därefter de tekniska ledamöterna och sist nämndemännen. Paragrafen motsvarar 13 kap. 10 § i det remitteradeförslaget samt 11 kap. 12 § VL och 12 § lagen öm domstolar i fastighetsmål. 11 §För fullgörande av uppgifter som vattenöverdomslol skall del, fömtom lagfarna ledamöter, finnas valtenrättsråd. Dessa skall ha teknisk utbildning och erfarenhet av vattenfrågors behandling. Tjänst som vattenrättsråd tillsätts av regeringen. Vattenöverdomstolen är domför med fyra ledamöter,av vilka minst tre.. skall vara lagfarna. Fler än fem ledamöter får inte delta. Paragrafen motsvarar 13 kap. 11 § i det remitteradeförslaget och 11 kap. 16 § VL (jfr 13 och 14 §§ lagen om domstolar ifastighetsmål). Enligt 11 kap. 16 § tredje stycket VL bestämmerregeringen i vilken omfattning åtgärder som endast avser måls beredande fårvidtas av lagfaren ledamot i vattenöverdomstolen eller av Qänstemän vid denna.Detta bemyndigande behövs inte i den nya vattenlagen, eftersom motsvararide Prop,1981/82:130 518 bestämmelse finns i 2 kap. 4 § tredje stycketrättegångsbalken (se även 13kap. förordningen, 1979:569, med hovrätlsinstruktion). 12 § Vattenmålen utgörs av ansökningsmål,stämningsmål och förrätt ningsmål. Enligt förevarande paragraf, sommotsvarar 18 kap. 1 § i utredningens förslag, delas vatlenmålen upp i tremåltyper, nämligen ansökningsmål, stämningsmål och förrätlningsmål. Jag haransett benämningen förrättningsmål vara lämpligare för sådana mål som rörbesvär över förrättningar enligl 12 kap. än den nuvarande benämningenbesvärsmål i VL (jfr benämningen fastighetsbildningsmål i 15 kap. 1 §fasfighetsbildningslagen). Uttrycket besvärsmål kan nämligen leda tillförväxlingar med sådana mål som från fullföljs tillvattenöverdomstolen genom besvär (jfr 52 kap. ). På skäl som har anförts vid 12 kap.38 § får underslällningsmålen enligt 11 kap. 17 § första stycket punkten 60 VLinte någon motsvarighet i den nya lagen. Jag vill också erinra om vad jag vidinledningen till förevarande kapitel har anfört om att vattendomstolarna intelängre skall handlägga brottmål. 13 § Ansökningsmål är mål om 1. bestämmandeenligt 2 kap. 8 § andra stycket av ersättning för rätten att ta i anspråk ettströmfall, 2. tillståndenligt 4 kap. 1 § lill utförande av andra vattenföretag änmarkavvattningsförelag, 3. godkännandeenligt 4 kap. 4 § av etl utfört ändrings- eller lagningsarbete som inte avserett markavvattningsföretag, 4. prövning enligt4 kap. 5 § av laglighelen av ell ulfört vattenföretag som inte är ettmarkavvattningsföretag, 5. inrättandeenligl 6 kap. 3 § av en gemensam anläggning för bevattning, sedan ensamfällighet enligl 6 kap. har bildals, 6. överflyttningenligt 9 kap. 18 § första stycket av rätten lill andelskraft, 7. tillståndenligl 14 kap. 1 § till utrivning av en vatlenanläggning eller prövning enligt14 kap. 5 § under vilka villkor en anläggning för bortledande av grundvattenfår tas ur bmk, 8. fillståndenligt 14 kap. 3 § första stycket all bortskaffa flottledsanläggningar ellerrätl all, utan samband med bortskaffning, överta flottledsanläggningar enligtQärde stycket nämnda paragraf, 9. förlängningenligt 15 kap. 2 § andra stycket av arbetstiden, 10. omprövning enligt 15 kap. 3, 4,8,9, 11 och 12 §§, 11. förverkande enligt 15 kap. 5 §, 12. omprövning, utan samband medpågående ansökningsmål eller förrättning, enligt 15 kap. 15 § första stycketeller omprövning enligl 15 kap. 15 § andra stycket, 13. fastställelse enligl 15 kap. 16 §av en överenskommelse. Berör etl ansökningsmål uteslutande en viss eller vissasakägare och kan Prop, 1981/82:130 519 måletavgöras med bindande verkan endast mot dessa, får vattendomsto- 13kap.