prop · G503125 · 1981-12-31 00:00:00 — Inledningsvisbör nämnas att SÖ för flera av förslagen begärt extra statsbidrag för att täckavissa initialkostnader samt kostnader för planering och uppföljning. Vissa av SÖ:sförslag har jag redan beaktat i årets budgetproposition. Enligt min meningfinns det därför inte anledning att tillskjuta statsmedel för sådana kostnaderutöver vad som följer av nuvarande regler och de förslag som framlagtsi budgetpropositionen. 1.SÖ föreslår olika sätt att bättre utnyttja vakanta platser inom gymnasieskolansstudievägar och även inom AMU. SÖ föreslår således att extra bidrag skall utgåtill kommuner för bl. a. planering för att utnyttja vakanta platser på framförallt yrkesinriktade linjer under andra terminen och andra läsåret. a. att på detta sätt placera elever som har deltagit i yrkesintrodukfionoch som önskar kvalificera sig inom någon viss yrkesutbildning. Detta leder ide flesta fall inte till au eleverna får en avslutad 1981/82:125 15 utbildningmen att de kan öva upp sina färdigheter och framför allt kan deras intresse haväckts för fortsatt utbildning. Dessa ansträngningar attplacera in elever i yrkesintroduktion i reguljär utbildning bör, enligt minmening, betraktas som ingående i skolans normala uppgifter. Jag vill härvidlaghänvisa lill propositionen om studie- och yrkesorientering i grundskola ochgymnasieskola m. m. 1981/82:15). Där framlades förslag om attskolstyrelse skall ompröva en elevs yrkesintroduktion , omeleven inte fått fast arbete eller antagits till utbildning. Avsikten medomprövningen av en elevs yrkesintrodukfion är att man kontinuerligt skall varaöppen för möjligheten att placera in eleven i utbildning av något slag.Riksdagen har också beslutat i enlighet med förslaget (UbU 1981/82:6, rskr1981/82:115). Vidare föreslår SÖ extrastatsbidrag för att stödja och stimulera dubbelutnyttjande av lokaler på tvåårig verkstadsteknisk linje, livsmedels teknisk samt processteknisk linje. Ett sådant dubbelutnyttjande är givetvis av värde där det kan tillämpas. Jag har erfarit att sådant dubbelutnyttjande förekommer . Jag är inte beredd att föreslå något särskilt statsbidrag för detta. Jag har i åretsbudgetproposition påpekat del angelägna i att antalet intagningsplatser påyrkesinriktade studievägar utökas. För att stimulera kommunerna att inrättafler intagningsplatser har jag dels föreslagit att nyssnämnda stimulansbidragäven skall utgå för /83, dels föreslagit ökade bidrag tillundervisningsmateriel och utrustning på studievägar inom teknisk-industriellsektor och teknisk-naturvetenskaplig sektor (prop. 1981/82: 100 bil.12 s. 303och 344 ff). Någon ytteriigare ekonomisk stimulans anser jag inte är nödvändig. SÖ föreslår också att dethyresbidrag som fidigare utgick dels särskilt för skogsbmkets yrkesutbildning,dels enligt 14§ förordningen (1966:115) om statsbidrag driftkostnader förviss utbildning återinföres. Hyresbidraget enligt nämnda förordningavsåg särskilda kostnader för förhyrande av skollokaler för utbildning förindustri och hantverk eller för sjömän i gymnasieskolan. Det har utgått t. o. m.utgången av . Jag är inte beredd att föreslå att detta bidrag återinförs. SÖ föreslår vidare att man bör pröva möjlighetenatt anordna gymnasial lärlingsutbildning och yrkesintroduktion vid kommunalvuxenutbildning i kommun som inte har gymnasieskola. Försöksverksamheten medintroduktionsprogram för utbildning och yrkesintrodukfion är f.n. i enlighetmed beslut (prop. 1979/ 80:145, UbU 1979/80:34, rskr 1979/80:363)knuten till gymnasieskolan. Därför kan endast kpmmuner som har gymnasieskolaanordna introduktionsprogram och yrkesintroduktion. Dessa anordningar ingåremellertid inte i gymnasieskolan. Anknytningen till gymnasieskolan är avorganisatorisk art och rör främst skolledningen. Den omedelbara ledningenankommer på rektor för den skolenhet till vilken verksamheten har knutils. 1981/82:125 16 Statsbidragför introduktionsprogram lämnas med I . för varje elev som deltar i ettsådant program i viss omfattning. Statsbidrag för yrkesintroduktion lämnas med250 kr. per elev och vecka under vilken eleven har deltagit. Kommunen fåranvända av det senare bidraget till kostnader för skolledning,planering, uppföljning m.m. Föreskrifter om dessa verksamheter finns iförordningen (1980:534) om försöksverksamhet med introduktionsprogram ochyrkesintroduktion knutna till gymnasieskolan. Flera kommuner som saknargymnasieskola har uttryckt önskemål om att detta till trots själva få anordnaframför allt yrkesintroduktion men även introduktionsprogram. De har alltså inlefunnit det tillräckligt med de möjligheter som finns för ungdomarna att delta iandra kommuners introduktionsprogram och yrkesintroduklion, vilken senare kanförläggas till företag utanför gymnasiekommunen. Enligt min mening är detangeläget att ta till vara alla möjligheter att hjälpa ungdomarna tillutbildning eller annan sysselsättning. Mot den bakgrunden anser jag att detbör öppnas möjligheter även för kommuner som saknar gymnasieskola alt anordna introduktionsprogramoch yrkesintroduktion. Jag föreslår därför atl SÖ får medge kommun som saknargymnasieskola att anordna yrkesintroduktion eller introduktionsprogram ellerbådadera. I ett sådant fall bör verksamheten i fråga om skolledningen fåanknytas till den kommunala vuxenutbildningen. Statsbidrag bör lämnas enligtsamma principer som annars. Kostnaderna för bidraget bör även i dessa fallbestridas ur anslaget Bidrag lill driften av gymnasieskolor. Det bör ankomma påregeringen eller myndighet som regeringen bestämmer att avgöra vilka närmareföreskrifter som kan behövas för den organisatoriska form för yrkesintrodukfionoch introduktionsprogram som jag här har förordat. Ävengymnasial lärlingsutbildning bedrivs i form av försöksverksamhet. Dennaförsöksverksamhet är begränsad till en treårsperiod som löper ut vid utgångenav . Jag räknar dock med atl lärlingsutbildning av något slag kommeratt finnas även efter försöksperiodens utgång (jfr prop. 1980/81:100 bil. I enlighet med riksdagensbeslut (prop. 1979/80:100 bil. C 18, UbU 1979/80:34, rskr 1979/80:363)ingår den gymnasiala lärlingsutbildningen i gymnasieskolan. Föreskrifter finnsi förordningen (1980:533) om försöksverksamhet med gymnasial läriingsulbildning.Från skolans sida utövas den omedelbara ledningen av rektor för den skolenhet lillvilken den gymnasiala lärlingsutbildningen har knufits. För gymnasial läriingsulbildningtillgpdoräknas poäng enligt 1 kap. 7§ skolförordningen (1971:235) med 0,5 poängför varje påbörjat femtal elever. Statsbidrag lämnas med vissa belopp per elevoch visst antal timmar . Bidraget är avsett för ersättning tillförelagen. Kommunen får dock använda viss del av bidraget för Ullsyn ochuppföljning m. m. 1981/82:125 17 Liksomi fråga om yrkesintroduklion har flera kommuner som saknar gymnasieskolauttryckt önskemål om att själva få anordna gymnasial lär-hngsutbildning. Myckettalar för att kommunen i vilken eleven i fråga är hemmahörande skall kunna fåanordna denna särskilt ortsbundna och individuellt präglade utbildningsform.Enligt min mening är det emellertid framför allt arbetsmarknadspolitiska skälsom talar för att så många kommuner som möjligt bör kunna få anordnautbildning för sina arbetslösa ungdomar . Motdenna bakgmnd anser jag att det bör öppnas möjligheter för kommuner som intehar gymnasieskola men vuxenutbildning att få anordna gymnasiallärlingsutbildning. Jag föreslår därför att SÖ skall kunna medge en kommundetta. Jag vill betona att medgivandet endast gäller försöksverksamheten med gymnasiallärlingsutbildning och således inte berör gymnasieskolans övriga yrkesinriktadeutbildningar. Verksamheten bör i frågaom skolledning få anknytas till den kommunala vuxenutbildningen. I övrigaavseenden bör den räknas såsom gymnasieskola. Vad gäller möjligheten för deelever som så önskar att byta ut viss del av utbildningen i företaget mot annanutbildning i t. ex. allmänna ämnen bör de kunna intas i redan existerande undervisningsgmpperi den kommunala vuxenutbildningen. Om detta inte är möjligt bör eleven beredasundervisning i närliggande kommuns gymnasieskola. Statsbidrag bör lämnas enligtsamma principer som annars. Kostnaderna för bidraget bör även i dessa fallbestridas från anslaget Bidrag fill driften av gymnasieskolor. Det bör fåankomma på regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer att avgöra vilkanärmare föreskrifter som kan behövas för gymnasial lärlingsutbildning i dennasärskilda organisatoriska form. SÖ konstaterar attdet bör vara möjligt att ta in arbetslösa ungdomar i de yrkesinriktade kurser för arbetslösa som efter särskilt medgivande av regeringen har anordnats inom vuxenutbildning utöver gällande timram under . Normalt skall gymnasieskolan svara för utbildning av ungdomar . För atl tas in som studeran de i vuxenutbildning på gymnasial nivå skall man ha fyllt . Om särskilda skäl föreligger får emellertid den lokala medge undantag från gällande ålderskrav. Vad SÖ åsyftar kräver därför ingen särskild åtgärd från regeringens eller sida. Ifråga om en eventuellt utökad timram för vuxenutbildning /82 i syfte att bereda utbildningsmöjligheter för arbetslösaavser enligt vad jag erfarit chefen för alt återkommatill regeringen. SÖhar också lämnat förslag beträffande vissa insatser som berör folkhögskolan. Sedan1978/79 har folkhögskolan haft Ullgång fill särskilt bidrag för kurser förarbetslös ungdom. Efterfrågan på kurser ökade och 2 Riksdagen1981/82. Prop.1981/82:125 18 förväntasöka ytterligare 1981/82 på grund av alt kommunerna söker placera arbetslös ungdommed sludiesvårigheter och sociala störningar i folkhögskolekurser. SÖ harbedömt att ramen bör utökas i stället för nu gällande 3000 och att den föreslagna utökningen för /82 ryms inom ramenför anvisade medel. Regeringen har medgett den föreslagnautökningen av antalet elevveckor. SÖföreslår att den nuvarande resursen för uppföljande syo (7,3 milj. kr. /81) fördubblas fr.o.m. /83 bl. a. för aU mera permanenta tjänster för denna verksamhet skall kunna inrättas. SÖ motiverar detta med att hög ungdomsarbetslöshet sammanfaller med svag ekonomi. Jagär övertygad om att det är värdefulla insatser som finansieras med resursen föruppföljande syo. Denna införlivas fr.o.m. nästa budgetår med ickeundervisningsanknutna förstärkningsresurs. Därmed har kommuner möjlighet attöka - däremot inte minska - exempelvis insatserna inom den uppföljande syon.Detta har jag också påpekat budgetproposition. Jag är inte bereddatt förorda att ytteriigare medel ullskjuts för nästa budgetår. Itvåårig utbildning bör elever i årskurs två; enligt vad SÖ föreslår, kunna delta i utbildning på gren eller variant som inte finns i organisations beslutet. Jaganser i likhet med SÖ att det bör skapas vissa möjligheter att i årskurs 2anordna gren eller variant utöver de möjligheter som gällande bestämmelserinrymmer. Enligt min mening bör en fömtsättning vara att företag kan ställautbildningsplats till förfogande för inbyggd utbildning och att i princip heladen yrkesinriktade delen av utbildningen för eleverna i fråga kan förläggas tillföretag. Genom att enstaka elever på detta sätt kan erbjudas utbildning kandenna också bättre anpassas till lokala behov och fömlsättningar. Regeringenbör meddela särskilda föreskrifter för att möjliggöra nyssnämnda anordning.Riksdagen bör beredas tillfälle alt ta del av vad jag nu har anfört. SÖföreslår också att ämnesinstitutioner inom utbildningar för industri och hantverk skall kunna dubbelutnytljas samt sambmk av utbildningsma- teriel. Dubbelutnyttjandeav lokaler och sambmk av utbildningsmateriel är möjligheter som bör tas tillvara. För detta krävs inga ändrade bestämmelser. Närdet gäller inbyggd utbildning föreslår SÖ alt överintagning skall ske på utbildningar inom industri- och hantverk samt handel och kontor genom att arbetsteknik för en del elever läggs ut som inbyggd utbildning på företag och institutioner. SÖ pekar även på de möjligheter till överintag ning som skplan kan göra efter medgivande av länsskolnämnden enligt skolförordningens 8 kap. 16 §. Detta är en möjlighet som enligt SÖ bör prövas i samband med exempelvis inbyggd utbildning. Detkan konstateras att det förslag som jag nu har kommenterat är av 1981/82:125 19 denarten att det kan omsättas i praktiken utan några andra extra medelän det stimulansbidrag som redan utgår och som jag har föreslagit skall utgåäven nästa budgetår. 11.I nyssnämnda skrivelse anmäler SÖ också att verkel efter bearbetning ochgenomgång av ett stort antal specialkurser har sammanställt en ny förteckningöver kurser som lämpligen kan anordnas för arbetslös ungdom. Även helt nyakurser har tagits med i denna förteckning. Flera kurser är upplagda så att dedirekt kan anpassas till de lokala fömtsättningarna och behoven. Ett antalkurser erbjuder också möjlighet till etappsludier i kombination med arbete,yrkesintroduktion m.m. Länsskolnämnderna kommer att medverka vid den regionalaoch lokala planeringen av kurserna. Förteckningen upptar också vissa högrespecialkurser med tanke på behovet av alternativ även för dem som genomgåttutbildning och inte erhållit arbete. Förteckningen omfattar 195 olika kurser. InomSÖ pågår arbeten med ytterligare ett antal kurser som kan vara av intresse isammanhanget. Kurser inom turistnäringen, fiske och havsbruk, lokalvård ochbevakning är några exempel. Vidare pågår arbete med att analyserautbildningsbehov för s.k. kompletterande näringar och nyetablering. Inomområden där behov visar sig finnas kommer lim- och kursplaner att utarbetas. Sammanfattningsvisvill jag, när det gäller de av mig nu redovisade SÖ-förslagen, framhållaföljande. Den flexibilitet som redan finns i yrkesutbildning bör utnyttjas istörre utsträckning. Inte bara skolans personal bör uppmärksammas på demöjligheter som detta ger utan även användarna, varmed avses arbetslivetsföreträdare, som på olika sätt kommer i kontakt med skolan. Jagfinner SÖ:s initiafiv beträffande specialkurserna mycket lovvärt. Det börenligt min mening understödjas genom ett stimulansbidrag. Såsom framgår av mintidigare redovisning får emellertid såväl stimulansbidrag för innevarandebudgetår som det stimulansbidrag som för nästa budgetår föreslås i åretsbudgetproposition användas endast för utbildningar inom gymnsieskolans s. k.stora ram. Jagföreslår att stimulansbidrag för såväl innevarande budgetår som nästa budgetårskall kunna lämnas även för utbildningar inom den s. k. lilla ramen under vissafömlsättningar. Till förutsättningarna hör att utbildningarna avser industrioch hantverk. Bidrag bör lämnas för vaije elev i sådan utbildning om minst tioveckor. Bidragets belopp bör bestämmas med hänsyn till utbildningens längd,varvid utgångspunkten bör vara 1500kr. för utbildning som omfattar ett läsår.Såvitt gäller innevarande budgetår bör bidrag utgå endast för elever på sådana inlagningsplalsersom kommunen har anordnat genom beslut eller . Vad gällernästa budgetår bör bidrag utgå för elever på sådana intagningsplatser som utgörtillskott i förhållande till kommunens organisafion för utbildningar inomlilla ramen innevarande budgetår. Prop.1981/82:125 20 Jagräknar inte med att den utvidgade tillämpningen av stimulansbidraget kommeratt medföra något ökat medelsbehov under innevarande budgetår utöver de 4,5milj. jag har beräknat för ändamålet. För /83beräknar jag ytterligare 2 milj. kr. utöver de medel jag har beräknat för dettaändamål i årets budgetproposiUon. 12.För fullständighelens skull vill jag nämna att SÖ har tagit upp möjligheten attsenarelägga datum för gymnasieskolornas höstrapportering från den 15 septemberull . Därigenom skulle skolprna, enligt SÖ, stimuleras att ävenunder senare hälften av september pch första hälften av pktober fylla vakantaplatser. Detta behöver dock utredas ytterligare inom SÖ. 1. föreslår att godkännavad jag har förordat om möjlighet för kommun som saknar gymnasieskola att fäanordna introduktionsprogram, yrkesintroduktion och gymnasial lärlingsutbildning, 2. bereder tillfälle attta del av vad jag anfört beträffande särskilda möjligheter att anordna greneller variant genom inbyggd utbildning, 3. föreslår att godkännavad jag har förordat om stimulansbidrag. [4]E 7. Bidrag till driften av folkhögskolor m. m. Regeringen har i regleringsbrevför /82 avseende vissa anslag till vuxenutbildning den 4 juni1981 förklarat bl. a. berättigad till statsbidrag.Huvudman för skolan är . Landstingethar i en särskild skrivelse anmält att överlåtit huvudmannaskapetför till en av landsUnget och Riksförbundet Finska Föreningari gemensamt bildad stiftelse. Som förutsättning för överlåtelsen gälleratt statsbidrag får utgå till trots det ändradehuvudmannaskapet. Landstingetönskar få klarlagt alt skolan kan påräkna fortsatt statsbidrag under den nyahuvudmannen. Dengjorda överenskommelsen mellan och Riksförbundet Finska Föreningari innehåller i huvuddrag följande. Skaraborgsläns landsting och Riksförbundet Finska Föreningar i bildar gemensamtstiftelsen folkhögskola per den . Sfiftelsens gmndfondutgörs av den utan kostnad genom särskilt avtal överlåtna fastigheten jämte inventarier. Stiftelsens ändamål är dels att förvalta gmndfonden,dels att vara huvudman för . Stiftelsensstyrelse skall bestå av sju ledamöter jämte lika många person- Prop.1981/82:125 21 ligasuppleanter varav utser två ledamöter och suppleanter. Landsfingethar förbundit sig att medverka vid uppmstningen av fastig heten genom ett ränte-och amorteringsfritt lån om 2 milj. kr. Behovet av ytterligare investeringarskall finansieras gemensamt av stiftarna, varvid har förbundit sigatt räknad från stiftelsens bildande på enahanda villkorbidra med ett lån om ytterligare 3 milj. kr. Stiftelsensverksamhet skall bedrivas genom statsbidrag och sedvanliga landstingsbidrag. Hämtöverfillkommer avgifter från de studerande och från de samverkande organisationernam. Stiftarna skall svara för de kostnader för skolan som inte täcks avstatsbidrag eller andra medel i proportion till stiftarnas representafion istiftelsens styrelse. Stiftarnaär ense om att inom stiftelsens ram verka för att vid överlåtelsetillfälletvid skolan intagna elever skall beredas möjlighet att avsluta sina folkhögskolestudieri den utsträckning det föreliggande elevunderlaget medger. () har avgivit yttrande i ärendet . SÖanser atl eftersom den tidigare huvudmannen () inte får majoritet istiftelsens styrelse blir en ny folkhögskola. SÖförutsätter därför, att dess rätt till statsbidrag prövas och beslutas i denordning och under samma betingelser som gäller för varje nyinrättad skola. SÖbedömer att en lokalisering av en finskspråkig skola till kommer attfå en viss negativ inverkan på rekryteringen till iSverige förlagd till om inle särskilda åtgärder vidtas. En sådantänkbar lösning vore att inrikta folkhögskolan i på att bli enstödjepunkt för utbildnings- och kulturfrågorna inom skulle vidare kunna medverka till att man vid fördelningen av dentotala verksamheten såg till att kursvolymen i inte understegnuvarande nivå. Syftet torde lättare nås om de båda skolorna fick olikakaraktär. SÖ bedömer att något särskilt statsbidrag, som utgår tillHaparanda, inte skall anses erforderligt för Axeval-las del. SÖ:s uppfattningär att verksamheten skall drivas på lika ekonomiska villkor som gäller förlandets övriga folkhögskolor. Iövrigt menar SÖ atl det vore rimligt att skolan även i fortsättningen -också pålängre sikt - upprätthåller en allmän linje för svenskspråkiga, även om deninte har stor volym. Lärarna vid denna linje utgör en fömtsättningför det planerade samarbetet med det regionala och lokala organisationslivet.Därigenom skulle också ett stöd från bygden och gamla elever i fortsättningenkunna bestå. SÖ anser sig inte ha några avgörande skäl att motsätta sigförslaget om statsbidrag till en av angivna stiftelse driven folkhögskola itidigare landsfingsägda folkhögskolas lokaler. Prop, 1981/82:125 22 Jagdelar den uppfattning som redovisat i sitt yttrande,nämligen att under en ny huvudman bör ses som ennyinrättad folkhögskola. Rätten till statsbidrag bör därför prövas och beslutasi den ordning som gäller varje folkhögskola som inte redan uppbär statsbidrag.Regeringen har regelmässigt underställt sådan fråga. Detta börsåledes enligt min mening ske även i detta fall. Axevallafolkhögskola har ett centralt läge mittemellan och . Skolanär därför mycket strategiskt placerad för den stora gmpp finska invandrare somär bosatta i södra och . Det är därför enligt min meningglädjande att en möjlighet nu öppnats för Riksförbundet Finska Föreningar iSverige att genom medverkan i en stiftelse, få bli huvudman för ytterligare enfolkhögskola. kommer den hittillsvarande huvudmannen att behållavisst ansvar och inflytande över verksamheten. Vidare har jag vid minakontakter med Riksförbundet Finska Föreningar i underhand erfarit attskolan även fortsättningsvis avser att ha folkhögskoleutbildning försvensktalande. Jagär därför beredd tillstyrka att statsbidrag även fortsättningsvis får utgå tillAxevalla folkhögskola med den nu bildade stiftelsen som huvudman fr. o. m. Såvittgäller statsbidrag för verksamheten vid skolan vill jag anföra följande. Tillden i Sverige förlagd till och Sa-mernasfolkhögskola i utgår ett särskilt statsbidrag. För /82har detta bidrag fastställts till totalt högst . Jag räknar inte medatt något sådant särskilt statsbidrag skall utgå till den nya folkhögskolan i skall således drivas under samma ekonomiska villkor, som gällerför landets övriga folkhögskolor. Den nya folkhögskolan i medfördärför inte några merkostnader för staten jämfört med om den nuvarandehuvudmannen fortsatt verksamheten. Jaghemställer att regeringen föreslår attgodkänna att en ny folkhögskola med statsbidrag får inräUas i /83. H.Vissa inom verksamhetsområde gemensamma ändamål [5]H 2. Inredning och utrustning av lokaler vid högskoleenheterna m. m. statsbudgetenför innevarande budgetår är under denna mbrik uppfört ett reservationsanslag av165 milj. kr. Av beloppet disponerar enligt regleringsbrev byggnadsstyrelsen25 milj. kr. enligt en särskild inredningsplan och utrustningsnämnden föruniversitet och högskolor (UUH) 140 milj. kr. 1981/82:125 23 enligten särskild utrustningsplan (prop. 1980/81:100 bil. 12, UbU 1980/ 81:26, rskr1980/81:329). Medelsreservalionen vid budgetårets början var ca 1,9 milj. kr. Ianslagsframställningar för /83 har resp. utmstningsnämndenför universitet och högskolor lagt fram förslag om ändrade kostnadsramar förinredning och utmstning till musikläramt-bildning i . MusiklärarutbildningI gällande inredningsplan är uppförd en definitiv kostnadsram av . I utmstningsplanen är uppförd en delram av 500000 kr.Kostnadsramarna avser inrednings-resp. utrustningskostnader för provisoriskalokaler avsedda för 40 studerande under läsåren 1978/79 och 1979/80 (prop.1978/79:25 s. 57 o. 58). Regeringen har godkänt ett avtal somupprättats mellan statens förhandlingsnämnd och kommun angåendepermanenta lokaler för musikläramtbildningen. Regeringen godkände den 2 april1981, att statens förhandlingsnämnd i avvaktan på underlag för slutligtställningstagande, träffat överenskommelse med kommun angående upplåtelseav lokaler i fastigheten i . Efter projektering ochanbudsutvärdering har kommun i skrivelse tillstatens förhandlingsnämnd meddelat att ombyggnaden kan genomföras i enlighetmed överenskommelsen. Lokalerna beräknas färdigställda . Deninredda arean uppgår fill ca 2500 m'. Kostnaden för nyanskaffning av inredninghar av beräknats till 1,4 milj. kr., varför kostnadsramenföreslås höjd till (275000 + 1 400000 =) . Lokalnämndenvid högskolan i har reviderat ett av LUP-kom-mittén för Uppsalaupprättat utmstningsprogram, vilket har tillstyrkts av UUH. Kostnaden förutrustning har beräknats till 2,7 milj. kr., varför UUH föreslår aUkostnadsramen höjs fill (500000-1-2700000=) 3,2 milj. kr. Föratt inredning och utmstning utan försening skall kunna anskaffas lill depermanenta lokalerna för musikläramtbildning i bör de i följande sammanställningangivna kostnadsramarna - i 1000 tal kronor -föras upp i inrednings- ochutrustningsplanerna.