prop · G50330 · 1981-12-31 00:00:00 — a. som följd av en förbättrad konkurrenskraft, i förstahand i . Dennedpressade inhemska akUviteten väntas leda lill en importminskningi OECD-områdel på . Tillsammans med den posi- Prop.1981/82:30 20 tiva exportutvecklingen, en tillväxt pä 1981, tordedetta resultera i en markant förbättring i samlade bylesbalansunderskott1981 jämfört med . Förbättringen är koncentrerad lill de stora länderna. Sammanfattningsvis torde den svaga tillväxten iOECD-områdel följas av en gradvis återhämtning under1982. Tillväxttakten kan mol slutet av 1982 nå . Med sUgande efterfrågan börvärldshandeln utvecklas avgjort snabbare än . Osäkerhetsfaktorernasärskilt på den monetära sidan är emellertid myckel stora och del finnsanledning att understryka risken att den internationella uppgången kan kommasenare än som här förulselts. BNP-utvecklingen i några 1981 och1982 1 1/2 1 1/2 3 1/2 4 1/2 2-2 1/2 3.2 Utvecklingen i under I98I I den reviderade finansplanen redovisades enlänkbar utveckling för ekonomin 1982. Under fömtsättning att deninternationella konjunkturen började förbättras mol slutet av 1981 skulle densvenska ekonomin kunna växa med ca 2,. Som framgår av vad jag anförtväntas nu den internationella konjunkturuppgången komma något senare än vad somtidigare ansetts troligt. Vidare kom den internationella valuta- och ränteutvecklingenatt innebära betydande problem för den svenska ekonomin. augusti 1980-augusU 1981 har kronan stigitmed drygt 9,mot EMS-valulorna i genomsnitt. Mol D-marken har uppgången varit10%. Detta skulle med all sannolikhet haft kraftiga strukturellaeffekter. För de råvarubaserade branscherna, där prissättningen i hög grad skeri dollar, har dock valutakursulvecklingen inneburit förstärkningar. iår har den faktiska utvecklingen av den externa balansen varit bättre än vänlatsom en följd av en kraftig nedgång i importen. Under det första halvåretuppvisade handelsbalansen sålunda ett överskott på ca . ochbylesbalansunderskollel kan uppskattas lill 5,5-6 miljarderkr. Trots förbättringen kvarstår ell långsiktigt strukturelltunderskott i den yttre balansen. Nedgången i oljeimporten har spelat stor roll förhandelsbalansen. Denna nedgång beror både på en minskning av den slutligaefterfrågan och en lagerneddragning. För handeln med bearbetade varor harkonkurtens-kraftsförsämringen medfört all de svenska exportpriserna stigit merän Prop.1981/82:30 21 konkurtenternasoch detta har lett lill volymminskningar. Kortsiktigt har dock prishöjningarnamedfört en förbättring av handelsbalansen. I ett senare skede hade sådanaprishöjningar dock medfört att volymerna fallit ännu mera. Somen följd bl.a. av den svaga export- och produktionsutvecklingen visadeinvesteringsenkäter till näringslivet all industriinvesteringarna med allsannolikhet skulle fortsätta att falla även 1982. Del finns därmed klaraindikationer på all tillväxten ulan motverkande ekonomisk-politiska åtgärderriskerade all bli svag även 1982 med en kraftig ökande arbetslöshet som följd. 3.3Åtgärdernas effekter och utsikterna och Deåtgärder som regeringen presenterade påverkar på ettavgörande sätt utvecklingen och under påföljande år.Devalveringen ger förelagen en omedelbar koslnadsförbätlring som kan användastill att förstärka förelagens finansiella ställning eller lill att genom enåterhållsam prispolitik få en förbättrad volymexpansion och därmed på siktockså ökade vinster. Del är rimligt att räkna med all förelagens beleende i dethär avseendet skiljer sig mellan olika branscher. Förde råvamproducerande branscherna där prissättningen i allmänhet sker i utländskvaluta, oftast i dollar, är del rimligt alt räkna med att förelagen inteförändrar sina priser i utländsk valuta utan lar hem de ökade intäkter somdevalveringen ger. Förbearbetade varor har här anlagils att drygt 2/3 av del prismässiga utrymme somdevalveringen skapar används lill all sänka priserna i utländsk valuta ochresten används till all täcka den ökning av kostnaderna för importeradeinsalsvaror som devalveringen medför saml lill vinsiför-bättringar. Viddevalveringen 1977 sänkte de svenska exportföretagen under åren 1977 och 1978sina relativa priser med av det utrymme somdevalveringarna på sammanlagt skapade. Världsmarknadsprisernapå bearbetade varor i internationell handel beräknas öka med i åroch räknat som ett genomsnitt i naUonella valutor. Omräknat isvenska kronor är det en ökning med 12,5 resp. . De svenska exportprisernaskulle med de gjorda antagandena öka med 11 resp. . skullerelativprissänkningen sålunda uppgå lill Marknadstillväxtenför våra varor, inräknat länder utanför OECD-områdel, väntas öka knappt I % iår och 1982. Under innevarande år påverkas också exporten av kvardröjandeeffekter från relalivprishöjning-arna . Exporten avbearbetade varor torde därmed vara i stort sett oförändrad och öka drygt9% , vilket innebär alt vi återtar förlorade marknadsandelar. Exportenav råvaror, bl. 3 1981/82. Prop.1981/82:30 22 ochträvaror, utvecklas betydligt långsammare. Totalt sett väntas därmedexportvolymen falla men öka med 1982. Importenhar fallit kraftigt som följd av en svag inhemsk efterfrågan ochlageravveckling. Oljeimporten har minskat i särskilt hög grad. väntasen viss uppbyggnad av såväl oljelagren som lagren av andra insatsvaror. Iövrigt torde den inhemska efterfrågan bli svag även 1982 som en följd avminskande privat konsumtion och investeringar. Exporten beräknas ha ettimportinnehäll på 25 ä , varför exportökningen i sig medför en vissimportökning trots att devalveringen medför alt importen får svårare attkonkurtera med svensk produktion. Den totala importvolymen torde öka med 3 ä4%. Den reala ulrikesbalansen förbättras emellertid och bidrar med ca 1 3/4procentenheter till BNP-tillväxten. Skulledevalveringen slå igenom till fullo skulle importprisnivån stiga med 11 %utöver den underliggande världsmarknadsprisstegringen. Till en del torde dockimportörerna bära bördan av devalveringen för aft i någon mån bibehålla sinamarknadsandelar. Därför torde man kunna räkna med att importprisnivån ökar någotmindre, . Igenomsnitt väntas importpriserna i svenska priser på bearbetade varorstiga med ; och med . Råvaruprisökningarna blir ännusnabbare, i vatje fall 1981. På råvaror väntas nämligen importörerna fullt utta ut den prisökning som devalveringen medför. Handelsbalansenkommer därmed all redovisa ett underskott på ca . Nästa ärförutses ell i stort sett oförändrat handelsbalansunderskott. Det blir ingenkraftig förbättring av handelsbalansen beroende på all importkoslnaderna ökarsnabbt och på att relalivprissänkning-arna på export i bötjan håller tillbakainläktsökningarna innan volymvin-slerna uppkommit. Ett betydandeosäkerhelselement i utvecklingen är oljelager och oljeimport. Tjänstebalansenkommer att påverkas gynnsamt av devalveringen. Prissättningen har antagils istort sett följa samma mönster som gäller för de bearbetade varorna. Utlandsskulden ökar i svenska kronor räknat, eller över 5 miljarderkr. Netloslällningen gentemot utlandet påverkas också av att värdet avvalutareserven ökar. Räntekostnaderna ökar som följd av devalveringen med ca 1miljard kr. Bytesbalansenberäknas redovisa ett underskott om ca . och ungefär likamycket även . Devalveringenhöjer inflationstakten genom den verkan som de höjda importpriserna har. Föratt förhindra alt stigande imporlpriser ger upphov till en spridning avinflationsimpulser därutöver råder prisstopp . Devalveringenhöjer konsumenlprisnivån med ca 2,och även om hela denna effekt inte hinnerframträda så skulle ändå prisökningen från årets bötjan till dess slutuppgå till . Prop.1981/82:30 23 Miljarder kr., löpande priser Export av varor, fob. Import av varor, cif. -10,7 -2,0 -7,8 -12,5 -8,8 -17,5 -7,0 -21,5 -22,1 'kan komma att ändras med hänsyn tagen tillbetalningsbalans-delegationens pågående arbete. utlöserprisklausulen enligt löneavtalen ska exkludera energiprisstegringar. Men intedesto mindre torde devalveringen som isolerad åtgärd ha medfört att prisgränsenför 1981 på 9,brutits igenom. Sänkningenav mervärdeskatten per sänker konsumenlprisnivån med ca1,, Därmed kommer inte heller avtalsklausulen all utlösas. Konsumentprisindexkan beräknas stiga med under loppet av året vilket motsvarar 12%mätt mellan årsgenomsnitten. Förnästa år finns del anledning räkna med att inflationstrycket dämpas.Devalveringens prishöjande inverkan är störst och bötjan av1982. Den internationella prisstegringen avtar både på industriprodukter ocholja. För råolja räknas med ett i dollar nominellt oförändrat pris . Löneavtalenmedför en lägre lönekoslnadsökning. Produktiviteten bör öka som följd av denökade tillväxten. Inflationen skulle därmed kunna komma ner mol underloppet av året. Förhushållen totalt sett torde de realt disponibla inkomsterna falla med ca 1,5%.Här har förutsatts all den privata konsumtionen sjunker lika mycket. Utansänkning av mervärdeskatten hade minskningen uppgått till . Deninhemska efterfrågan (exkl. lager) torde minska med 0,1982. Denoffentliga konsumtionen ökar obetydligt. För statens del innebär de utökadebesparingarna att konsumlionsvolymen faller med närmare 1,. Kommunerna synesungefär redovisa en konsumtionsökning vilken ligger i linje med de av regeringoch riksdag angivna riktlinjerna med en ökning på . Landstingskommunernas nuföreliggande planer lyder på en snabbare tillväxt. Det är angelägel altUllväxlen kan begränsas till . Både på den statliga och kommunala sidan råder storåterhållsamhet med nyinvesteringar. Bostadsbyggandet minskar med 5%.Ombyggnadsverksamheten ökar dock. För industrins del kan man räkna med ungefäroförändrade investeringar. Enkäter visar att ulan de nu föreslagna åtgärdernahade investeringsnivån inom industrin 1981/82:30 24 Devalveringen, investeringsstimulanser i form av avdrag samt de ökadeöverskott som kommer lägger en god grund för ökade investeringari framliden. Enviss lageruppbyggnad kommer att ske av insatsvaror och varor i arbete. Denhögre aktiviteten medför i sig ett ökat lagerbehov. Däremot väntas färdigvarulagrenminska och . Omsvängningarna från enlagerminskning lill en viss lageruppbyggnad ger ettbidrag till tillväxten. Det bör observeras alt en ökning av råoljelagren intelar inhemska resurser i anspråk. Den totala inhemska efterfrågan skulle därmedöka med 1982. Denökade efterfrågan som exporten och dämpningen av importen innebär medför attproduktionsnivån lyfts, särskilt inom industrin. För hela ekonomin har ökningenår 1982 beräknats bli ca 2 1/vilket är i linje med den långsikUgakapacilelslillväxlen som den uppskattats i långtidsutredningen. Under loppetav året bör dock uppgången vara något starkare. Konjunkturboltnen kan sägasvara nådd . Industriproduktionenväntas stiga med . Åtgärderna har givit fömtsättningar för en långsiktigexpansion av industrisektorn under förutsättning att pris- ochkostnadsutvecklingen och åren därefter kan hållas på en låg nivå.Industrins andel av den totala ekonomin skulle därmed vara tillbaka ungefär på1975 års nivå. Devalveringen och den därav följande produktionsuppgången medföratt vinsterna ökar. bör vinsterna, som andel av förädlingsvärdet,stiga relativt snabbt till de nivåer som rådde under första hälften av1970-lalel. För all undvika inflationseffekter av en snabb vinstuppgång kommer25% av vinsterna alt frysas i särskilda vinslkonlon i . Produktionsökningenmedför positiva effekter på sysselsättningen även om detta inte kommer attrealiseras fullt ul förtån efter 1982. En del av den ökade efterfrågan kanUllgodoses genom lageravveckling. Vidare kan förelagen öka produktionen medbefintlig arbetsstyrka. kommer dock ell ökat anslällningsbehovalt visa sig. Detökade arbetskraftsbehovet kan antas bli 30000 å 40000 personer . Motdetta skall ställas ett ökat utbud på ca 30000 personer. Härav kommer dock dearbelsmarknadspolitiska åtgärderna alt absorbera ca 15000. Den ökadeefterfrågan på 30000-40000 personer skulle leda till alt arbetslösheten mellanåren 1981 och 1982 i genomsnitt minskar med 15000 ä 20000 personer lillbetydligt över 90000. Nivån /82 torde ligga högre änföregående vinter medan förbättringen i sys-selsällningslägel under loppet avåret kan bli betydande. De beslutade, tillsammans med de nuföreslagna, arbelsmarknadspolitiska åtgärderna, har sin verkan i första handinnan den ökade efterfrågan från näringslivet börjar. Därefter kan en successivneddragning av de arbelsmarknadspolitiska åtgärderna ske. 2 1/4 Iinporl av varor och tjänster -9,2 -2,0 -2,7 -1,2 -3,3 -2,8 -0,6 -1,2 -6,1 -1,6 -1,5 -1,5 -1,4 Export av varor och tjänster -1,0 -2,0 -0,8 -0,9 Summa total inhemsk efter- -2,4 Lagerförändringi procent av föregående års BNP. StatsrådenÅsling, Söder, , , , och utvecklarhärefter de närmare riktlinjema för och utformningen av sina förslag tillåtgärder. Dessa anföranden och förslag redovisas i underprotokollen förförsvars-, social-, kommunikations-, budget-, jordbmks-, handels-,arbetsmarknads-, bostads- och industridepartementen. Medhänvisning vad jag och övriga statsråd har anfört hemställer jag allregeringen i en gemensam proposition delsföreslår all godkänna de allmänna riktlinjei- för den ekonomiskapolitiken som jag har förordat i det föregående, dels förelägger vadde olika föredragandena har anfört för de åtgärder och de ändamål som de harhemställt om. Regeringen bör vidare föreslå att besluta förkortamotionstiden . 1981/82:30 26 Regeringenansluter sig lill föredragandenas överväganden och beslutar alt genomproposition förelägga vad föredragandena har anfört för de åtgärdereller de ändamål som föredragandena har hemställt om. Regeringenbeslutar all de anföranden som redovisas i underprolokollen skall bifogaspropositionen som bilagorna 1 -9. 1981/82:30 27 1 Den ekonomiska politikens mål och inriktning........... 2 2 Åtgärdernas effekter på denoffentliga sektorn....... .. 14 2.1 Förslagens statsfinansiellaeffekter ............... .. 14 2.2 Utvecklingen inom den kommunalasektorn ..... .. 16 3 Konjunklumlsiklerna ochåtgärdernas effekter ......... 18 3.1 Den internationellautvecklingen .................... .. 18 3.2 Utvecklingen i hittillsunder .......... .. 20 3.3 Åtgärdernas effekter ochutsikterna ochför 1982 ............................................. .. 21 Prop.1981/82:30 Bilaga 1 Prop.1981/82:30 1 Anmälantill proposition om vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m. m. Deekonomisk-politiska åtgärder som chefen för ekonomi- och budget-departemententidigare denna dag har redovisat översiktligt innebär bl. a. att del realaplaneringsutrymmel inom försvarsdepartementets verksamhetsområde /82 bör begränsas med 200 milj. kr. i förhållande till hitUllsfattade beslut (prop. 1980/81:100 och 124, FöU 1980/ 81:19, 22 och 26, rskr1980/81:291, 322 och 331). Begränsningen bör genomföras så, att riksdagensbemyndiganden till regeringen aft justera utgiftsramarna för det militäraförsvaret och civilförsvaret för /82 med hänsyn lill prisutvecklingeninte utnyttjas fullt ut. Det ankommer på regeringen att besluta om detta. Jagavser att återkomma till regeringen i dessa frågor. Pålängre sikt påverkas försvarels utveckling främst av del försvarsbeslut somkommer all fattas . Jag räknar med aft inför beslutet återkommatill regeringen med förslag, som bygger försvarskommiltésöverväganden och rekommendationer beträffande säkerhetspolitiken ochförsvarels fortsatta utveckling. Tiyckeri, Stockliolm 1981 1 1981/82. Prop.1981/82:30 Bilaga 2 Prop.1981/82:30 1 Anmälan till proposition om vissa ekonomisk-politiskaåtgärder, m.m. De besparingsåtgärder inom socialdepartementetsansvarsområde som ingår i del samlade ålgärdsprogram som presenteras av chefenför ekonomi- och budgeldepartementen och som jag här skall redogöra närmareför, lar sikte på all medverka en viss uppbromsning av de kraftiga kostnadsökningarnaför staten och den allmänna försäkringen. De indexregler som gäller inom del allmänna pensionssystemethar inneburit en kraftig kostnadsutveckling. Förslagen idel följande tar främst sikte på all begrärisa de årliga kostnadsökningarnaulan att leda lill långsikliga förändringar i socialförsäkringssystemet. Jagkommer också att föreslå all reglerna för kommunall bostadstilllägg ändras påså sätt att en nedre hyresgräns införs i statsbidragsbeslämmelserna. Jag villframhålla att de förslag som berör pensionsförmånerna skall ses mol bakgmnd avatt jag - som bl. a. aviserats i årets budgetproposiUon återkommertill regeringen med förslag om höjning av den allmänna pensionens gmndnivågenom utbyggnad av pensionstillskotten. Jag avser all återkomma medförslag om vissa förbättringar av handikappersättning m. m. Jag kommer i det följande också att föreslå att reglernaför avräkning av kommunernas kostnader och statsbidraget för kommunalabostadstillägg lill folkpension anpassas lill de regler för utbetalning avkommunalskaltemedel som gäller . Vidare kommer jag allföreslå alt statens bosältningslångivning upphör . [1] Ändring av tidpunkten för indexuppräkning avfolkpension m.m. Beräkningen av pensionsbelopp och andra förmåner m. m. enligtlagen (1962:381) om allmän försäkring görs med ledning av ett basbelopp somI 1981/82. Prop.1981/82:30 2 fastställsav regeringen för vatje månad. Folkpensionsförmåner, pensionstillskott ochallmän tilläggspension utgår med vissa procentandelar av delta basbelopp. Detinnebär att förmånsbeloppen ändras när basbeloppet ändras. Basbeloppetskall följa förändringarna i del allmänna prisläget. För tiden t. o. m. oktober1980 beräknades dessa förändringar med konsumentprisindex som grund. Sedan den1 tas vid beräkningarna inte hänsyn lill inverkan av indirektaskatter, tullar och avgifter medan tillägg görs för subventioner. Dessutombortses från direkt inverkan på prisläget av ändrade energipriser. Basbeloppeträknas fram genom att multiplicera . med det tal (jämförelsetal) somanger förhållandel mellan det allmänna prislägel under andra månaden före densom basbeloppet avser och prislägel . Basbeloppet förändras närjämförelsetalet har ökat eller minskal med minsl sedan närmast föregåendeförändring av basbeloppet skedde. Underår 1980 höjdes basbeloppet vid fyra tillfällen. harbasbeloppet höjts vid tvä tillfällen, nämligen från . till 16700 kr.för mars månad och till . för juni månad. Chefenför ekonomi- och budgetdepartementen redovisar denna dag motiv och riktlinjerför vissa budgelförstärkande åtgärder m. m. Som ell led i dessa besparingar börreglerna för uppräkning av indexanknulna förmåner m.m. ändras så att en sådanuppräkning i fortsättningen sker endast en gång . Jag föreslår därför allbestämmelserna för fastställande av basbeloppet enligt lagen om allmänförsäkring ändras med delta syfte. Reglerna för fastställande av basbeloppetbör ändras på följande sätt. Basbeloppet fastställs att gälla för år i ställetför som för månad. Fastställandet bör ske i december året före det årbasbeloppet avser. Basbeloppet kommer därvid att räknas fram genom altmultiplicera . med del tal som anger förhållandel mellan del allmännaprislägel i november året före del år som basbeloppet avser och prislägel ijuni 1980. Beräkningsgrunderna skall i övrigt vara desamma som gäller sedan den1 . Denya reglerna för fastställande av basbeloppet bör gälla fr. o. m. den 1 januari1982. Basbeloppet för kommer således all fastställas i december 1981med tillämpning av nu gällande beräkningsregler. Genom denna ändring kommer debasbeloppsanknutna sociala förmåner m.m., som f.n. omräknas under löpande år vidförändring av basbeloppet, att fr. o. m. räknas om endast ijanuarivarje år. Inomden allmänna försäkringen kommer förändringen alt beröra följande förmåner,nämligen folkpension i form av ålderspension, förtidspension, sjukbidrag,änkepension, barnpension, barntillägg till folkpension, handikappersättning ochvårdbidrag saml allmän tilläggspension i form av ålderspension, förtidspension,änkepension och barnpension. Övrigasocialförsäkringsförmåner som berörs är pensionstillskott enligt Prop.1981/82:30 3 lagen(1962:205) om pensionstillskott, hustmtillägg enligt lagen (1962:392) omhustmtillägg och kommunalt bostadstillägg till folkpension, fastställddelpension enligt lagen (1979:84) om delpensionsförsäkring samt fastställdlivränta enligt lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring och andra författningarinom arbetsskadelagstiftningen. Vidare är bidragsförskott enligt lagen(1964:143) om bidragsförskott anknutet lill basbeloppet. Vadjag här har anfört föranleder bl.a. ändring i 1 kap. 6§ lagen (1962: 381) omallmän försäkring. Denna ändring påverkar en rad områden även inom andradepartement. Med hänsyn lill vad konstilulionsutskottet i sittgranskningsbetänkande 1980/81:25 anfört angående tidigare ändring avberäkningsgmnderna för basbeloppet bör delta lagförslag jämte följdändringarremitteras lill lagrådet för yttrande innan det läggs fram för . Jagåterkommer senare denna dag lill denna fråga. Denhär redovisade ändringen av indexreglerna kan förväntas leda till enbegränsning av utgiftsökningen inom socialförsäkringssektorn med ca 1 800 milj.kr. Därav faller ca I 100 milj. kr. Beloppetär beräknat med utgångspunkt i den högre utgiftsnivå som gäller för pensionernaefter devalveringen. Med hänsyn lill att skatteintäkterna kommer att minskaslill följd av åtgärden blir nettoeffekten lägre. [2]Ändring av reglerna för kommunalt bostadstillägg till folkpension. Kommunallbostadstillägg folkpension (KBT) kan utgå till den som är mantalsskriven ikommunen och som uppbär folkpension i form av ålderspension, förtidspension,änkepension eller hustmtillägg. Kommunerna bestämmer själva om KBT skall utgåoch vilka grunder som skall gälla. KBT är infört i samtliga kommuner. KBTär inkomstprövat enligt regler som är fastlagda i lagen (1962:392) omhustmtillägg och kommunalt bostadstillägg till folkpension. Inkomstprövningeninnebär i huvudsak all bostadstillägget minskas med en tredjedel av deninkomst som överstiger folkpension och pensionstillskott jämte ell belopp på . för ensamslående och . för var och en av makar. KBTadministreras av och försäkringskassorna och betalas utsamtidigt med folkpensionen. m. utgår statsbidrag lill kommunernas kostnader för KBT.Statsbidraget utgår under förutsättning att kommunen genom KBT (föreinkomstavdrag) svarar för minsl av bostadskostnaden upp lill en övrehyresgräns som för är /mån. för ensamslående och / mån.för makar. Fr. o. m. höjs dessa gränser till / mån.för ensamstående och /mån. Dessa övre gränser är desamma somgäller för slalskommunala bostadsbidrag (SKBB) till motsvarandehushållsstorlek. F.n. får ca 750000 folkpensionärer . Ca 40000 kvinnor får dessutom reducerathustmtillägg ulan alt KBT utgår. 1981/82:30 4 inkomstprövningenför KBT och påverkas sålunda av förändringar i detta system. Av dessa 790000pensionärer är ca 490000 ensamstående och 300000 makar. Av samtliga pensionärermed KBT beräknas få reducerat bostadstillägg genom inkomslavdrag och 18%få oreduceral Ullägg. Statsbidragutgår av kommunernas kostnader för KBT upp lillnämnda bostadskostnader . Kommunerna har möjlighet all medge KBTockså för bostadskostnader som överstiger dessa nivåer. De totala kostnadernaför KBT har för beräknats 3 760 milj. kr. Härav beräknas 1 340milj. läckas med statsbidrag. Delhar varit en strävan att försöka närma de två bidragssystemenKBT och SKBB - kommunala bostadstillägg till folkpension resp. slalskommunalabostadsbidrag lill barnfamiljer m. fl. - lill varandra. En av de gmndläggandeolikheterna är att KBT läcker en viss del av bostadskostnaden från"bollen" och upp lill den övre hyresgränsen, medan del inomSKBB-systemel finns en undre hyresgräns. Inom SKBB-syslemel utgår således ingenersättning för den del av bostadskostnaden som ligger under den hyresgräns somför är /mån. och fr. o. m. höjs till 550kr./mån. Detta bidragssystem tar i stället sikte på alt begränsa debostadskostnader som ligger ovanför denna nedre hyresgräns. Somjag har nämnt är det önskvärt all de två bidragssystemens utformning kannärmas till varandra.