prop · G503103 · 1981-12-31 00:00:00 — Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och bifaller hans hemställan. Program för utvecklingen på avmalmfältskom- Skr. 1981/82:103 munerna i Dir 1981:33 Beslut vid regeringssammanträde . Departementschefen, statsrådet anför. Arbetsmarknaden i malmfältskommunerna i Norrbollen - dvs.Kiruna och - skiljer sig på flera sätt från vad som gäller del storaflertalet kommuner i landet. Del är t. ex. ovanligt att det såsom imalmfältskommunerna finns så stora lokala arbetsmarknader med isolerat lägeutan pendlingsmöjligheter lill andra regioner. Vidare är näringslivet mycketensidigt och bygger till stor del på verksamheter inom en bransch och ettföretag. Undersysselsältningen i och är också stor, även ijämförelse med förhållandena i övriga kommuner i . () svarar för avden totala sysselsättningen i och för i . Till deltakommer den indirekta sysselsättningen som verksamhet föranleder inombl.a. och privat tjänstesektor. Gruvbrytningen inom svarar fördrygt av industrisysselsältningen i och för i Gällivare.Näringslivets kraftiga inriktning på en bransch, med sysselsättningenkoncentrerad fill elt företag, gör arbetsmarknaden i de båda kommunerna mycketkänslig. Någon tillväxt inom det enskilda näringslivet i övrigi i kommunernafinns inle f. n. Bristen på sysselsättningslillfällen är betydande. Genom alten stor del av befolkningen finns inom yngre åldersgrupper sker en naturlig tillväxtav arbetskraftstillgångarna som efterfrågan slagnerar eller minskar.Delta har lell till en betydande arbetslöshet. Antalet arbetslösa uppgick underåren 1978-1979 till i genomsnitt 1 150 i och 1 000 i , vilketbetyder all andelen arbetslösa var ca så slor som riksgenomsnittet. Särskill svår är arbetsmarknadssituationen för kvinnor ochungdomar. För båda grupperna ligger arbetslöshetstalen fyra gånger högre i detvå malmfällskommunerna än i riket. Sysselsättningsgraden är i 16 och iGällivare lägre än i riket. Utvecklingen har inneburit en kraftig befolkningsminskningunder den senaste femårsperioden, med ca 300 personer i Kimna och ca 200personer i . prognoser pekar på en fortsattbefolkningsminskning fram i båda kommunerna av samma storlek somunder 1970-taIets senare del. Bakom denna prognos ligger bedömningen allsysselsättningen kommer all minska med något hundratal personer i varderakommunen fram lill som sysselsättningsgraden förutses ökanågot bland kvinnorna. Till de redan stora problemen på arbetsmarknaden imalmfälten kommer risken för ytterligare försämring genom de svårigheter som har drabbat . Den ogynnsamma utvecklingen inom stålindustri och hårdare konkurrens från transoceana malmfält har lelt till att leveranserna från har minskat och lill att förelagets ekonomiska resultat har försämrats kraftigt. räknar enligt det preliminära bokslutet med en förlust på 340 milj. kr. har förlusten budgeterats till 750 milj. kr. Skr.1981/82:103 Med hänsyn till den ogynnsamma resultatutvecklingen har Del II påbörjat ett utredningsarbete somhar till uppgift alt belysa företagets Utredningsarbetet kommer att vara Vissa resultat från dettautredningsarbete har under hand presenterats för mig och leder till följande slutsatser: - Fortsattakraftfulla marknadsföringsinsatser krävs. Marknaden för malm med hög fosforhaltbedöms minska kraftigt. Marknadsföringen av lågfosformalmer och pellets måstedärför intensifieras. - Produktionenoch transportsystemet måste effektiviseras. Eftersom del troligen inle finnsförutsättningar att öka avsättningen av malm kan detta leda lill en betydandesysselsättningsminskning. - För fortsattproduktion krävs basinvesleringar i nya huvudnivåer i Gällivareoch på, i dagens prisläge, tillsammans 2 000 milj. kr. Beslut måstefattas omkring för produktion . De förhållanden jag här har redogjort för kommer alt ledatill sysselsält-ningssvårigheler i de kommuner som berörs av ;sjärnmalmsrörelse, främst i och kommuner. Dessa problem måsteangripas efter en strategi som har tre väsentliga inslag. Ett första inslag i denna strategi gäller insatser somsyftar lill att göra verksamhet företagsekonomiskt lönsam. Alla berördaparter måste samarbeta för att medverka till en positiv utveckling avföretaget. Det kommer att ställas stora krav på förelagsledningen, personalenoch personalorganisationerna samt kommunerna och staten. Regeringen har i propositionen (1980/81:128) omvissa företag inom staisförelagsgruppen föreslagit att skall få statligatiUskolt på 1 090 milj. kr. för att täcka förluster under åren 1980 och 1981.Avsikten är vidare att regeringen skall återkomma till /82 med förslag till åtgärder för att skall kunna uppnålönsamhet. Till dessa åtgärder hör bl. a. en finansiell rekonstruktion av LKABoch en reduktion av kostnader för järnvägstransporterna av malm. Eftersom lönsamhet är den bästa garantin för en långsiktigöverlevnad av järnmalmsrörelserna i och får strävan att uppnådetta inle motverkas genom att åläggs särskilda sysselsättningspolitiskamål. Det är angeläget att sysselsättningen i malmfälten baseras på verksamhetmed goda framtidsutsikter i den mån järnmalmsrörelsen inte kan erbjuda delta.Den ofrånkomliga sysselsättningsminskningen vid kan, med hänsyn till delredan nu besvärUga arbetsmarknadsläget i och , dock behövagenomföras i en något långsammare takt än som är företagsekonomiskt motiverad.Härigenom skapas rådrum för att lösa de problem som kan uppslå. andra moment i arbetet med sysselsättningsproblemen imalmfälts kommunerna måste vara att så snabbi som möjligt genomföra de projekt som är färdigutvecklade och som kan ge alternativ sysselsättning. I den nämnda propsitionen om företag i staisförelagsgruppen föreslås därför ett kapitaltillskott lill så alt bearbetning av den s. k. Viscaria- fyndigheten kan påbörjas. har i sitt utlåtande /81:23 om regionalpolitik anfört att del blir nödvändigt med stora insatser på både lång och kort sikt för alt upprätthålla sysselsättningen i 152 . När det gäller delångsiktiga övervägandena och insatserna räknarutskottet med att regeringen i den kommande regionalpolitiska Skr.1981/82:103 propositionen lägger fram ett samlat förslag till åtgärder förlänet. De Dir 1981:33 problem som kan uppstå på arbetsmarknaden iNorrbotten till följd av rationaliseringar inom bör kunna lösas genomåtgärder som kan aktualiseras i del sammanhanget och genom t. ex. enintensifierad användning av de ordinarie arbetsmarknads- och regionalpolitiskamedlen. tredje inslag i arbetet med sysselsättningsproblemen imalmfältskommunerna bör vara att det arbetas fram ett program för dessakommuners utveckling på . För denna uppgift föreslår jag att enparlamentarisk kommitté tillkallas. Beträffande riktlinjer för kommitténsarbete vill jag anföra följande. Grundläggande för kommitténs arbete bör vara att den vidanalys av problemen anlägger elt samhällsekonomiskt synsätt. En utgångspunktbör därvid vara en bedömning av vilken befolkningsstorlek som erfordras iKiruna och kommuner för att fungerande samhällen skall kunnaupprätthållas från både sysselsättnings- och servicesynpunkt samt vilken takt iförändring av folkmängden som kan godtas från sociala utgångspunkter. Olikabefolkningsnivåer som är förenliga med från servicesynpunkt fungerandesamhällen kan därvid behöva belysas. En andra utgångspunkt för kommitténsarbete bör vara de bedömningar som gör beträffande förutsättningarna förföretagets verksamhet på . En tredje utgångspunkt bör vara enbedömning av utvecklingen inom andra delar av näringslivet än . Kommitténbör även väga in vilka effekter eventuella fynd av gas och olja utanförNordnorge kan få på malmrörelsen och på näringslivet i övrigt imalmfältskommunerna. I den samlade samhällsekonomiska bedömningen skallbelysas hur nämnda förutsättningar kan komma att ändras över tiden.Grundläggande antaganden för bedömningen skall redovisas. Om del vid en samlad bedömning av dessa förutsättningarvisar sig att framlida verksamhet med hänsyn lill marknadsförhållandensaml samhällsekonomiska och företagsekonomiska kostnader inle kan hållas på ennivå som behövs för att de båda kommunerna skall kunna erbjudatillfredsställande arbetsmarknad och service, bör kommittén lägga fram ettprogram som främjar tillkomsten av erforderliga arbetstillfällen. Tvåhuvudalternafiv bör därvid redovisas. Ett alternativ bör bygga på att debasinvesteringar kommer till stånd under jord i och/eller sombehövs för en malmrörelse av större omfattning på . Elt annatalternativ bör utgå från att dessa investeringar inle görs. Med hänsyn till desamband som finns mellan näringsliv och arbetsmarknad i malmfältskommunernaoch i övrigt måste kommittén vid utarbetandet avprogramalternativen också beakta utvecklingsföruisättningarna i länet somhelhet. Härav följer också att programalternativen kan komma alt innehållaförslag som avser åtgärder även utanför och kommuner. I fråga om det stöd som kan behövas för alt genomföraprogramalterna-liven bör kommittén för varje alternativ pröva vilka effektersom kan uppnås med nu tillgängliga regional-, industri- ocharbetsmarknadspolitiska medel samt vilka effekter som kan uppnås genomkompletteringar av dessa medel. När det gäller de resurser som behövs för att genomföraprogramallerna- tiven vill jag anföra följande. Betydande resurser anvisas f. n. som stöd till för flera olika ändamål. Det gäller t. ex. regionalpolitiskt 153 Skr.1981/82:103 stöd, arbetsmarknadspolitiska insatser i form av bl. a.arbelsmarknadsut- Del II bildning ocU beredskapsarbeten samt transfereringarav medel till kommu- Kommittén bör skaffa sig en överblick över storleken på dessainsatser samt pröva i vilken omfattning man genom en omprioritering av insatsernamellan olika ändamål kan bekosta genomförandet av nämndautvecklingsprogram. Utredningsarbetetbör bedrivas i nära kontakt med och kommuner, iNorrbottens län, berörda regionala och centrala statliga myndigheter, ledningenför , ledningen för saml företrädare för berörda fackligahuvudorganisationer. Kommittén bör även samråda med och Nordlandfylke i . Arbetsmarknadsstyrelsenoch statens industriverk analyserar f. n. syssel-sältningskonsekvenser m. m. avvissa utvecklingsalternativ när del gäller malmrörelsen i Norrbollen.Redovisning kommer alt ske . Kommittén bör i tillämpligadelar utnyttja de resultat som kommer fram i detta arbete. Medhänvisning lill vad jag nu har anfört hemställer jag alt regeringen bemyndigarchefen för industridepartementet alltillkalla en kommitté med högst åtta ledamöter med uppdrag all lägga fram eltprogram för utveckling på av malmfältskonimunerna i , attutse en av ledamöterna att vara ordförande, allbesluta om sakkunniga, experter, sekreterare och annat biträde åt kommittén. Vidarehemställer jag all regeringen beslutar attkostnaderna skall belasta fjortonde huvudtitelns kommilléanslag. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och bifaller hans hemställan. Tilläggsdirektiv till mervärdeskatteutredningen (Fi1971:05) Departementschefen,statsrådet , anför. Medslöd av regeringens bemyndigande tillkallades en särskildutredare med uppdrag alt verkställa en teknisk översyn av mervärdeskatten.Särskilda direktiv har inte meddelats. 1skalteutskollets betänkande 1980/81:50 har utskottet bl.a. förordat attregeringen uppdrar ål mervärdeskalleutredningen att med förtur pröva frågan omavdrag för fiktiv mervärdeskatt. Utskottet har hemställt (punkt 2) attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad utskotlel anfört beträffanderätten till avdrag för fiktiv mervärdeskatt. har bifallit utskottetshemställan (rskr 1980/81:343). Jag hemställer att regeringen utvidgar utredningensuppdrag till att gälla Skr. 1981/82:103 även den av behandlade frågan. Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch bifaller hans hemställan. Viss översyn av gällande upphandlingsbestämmelser Departementschefen, statsrådet , anför. Den offentliga sektorns inköp av varor och tjänster uppgårf.n. varav ca hälften avser statligupphandling. Den statliga upphandlingen regleras genomupphandlingsförordningen (1973:600; omlryckl 1980:850) och ell anlalkompletterande författningar. Enligt 3 § upphandlingsförordningen skall enmyndighel vid upphandling utnyttja de konkurrensmöjligheter som finns och äveni övrigt iaktta affärsmässighet saml behandla anbud och anbudsgivare objektivt.EnUgt 15 § skall det anbud antas som med beaktande av samtliga affärsmässigtbetingade omständigheter är att anse som förmånligast. Innebörden av begreppet affärsmässighet utvecklas iförarbetena till upphandlingsförordningen (SOU 1971:88, prop. 1973:73, FiU1973:27, rskr 1973:190). Mot bakgrund av dessa uttalanden harriksrevisionsverket (RRV) meddelat anvisningar. Enligl dessa inrymmer begreppetaffärsmässighet alla de hänsynstaganden som måste göras för att upphandlingenskall bli så ekonomisk och ändamålsenlig som möjligt. Förutom en bedömning avpris, kvalitet och prestanda ingår i affärsmässighet även en mängd andrafaktorer, exempelvis tidigare erfarenheter av anbudsgivaren och hans ekonomiskaresurser, hans insikt och erfarenheter liksom hans vederhäftighet ochpålitlighet när det gäller alt fullgöra åtagandena. gällande upphandlingsbestämmelser torde inte medge attett anbud från en leverantör förkastas enbart av den anledningen altleverantören inte har betalat sina skatter och avgifter i föreskriven tid. Ivissa fall kan det dock vara förenligt med affärsmässighet att inte anta ettanbud från en leverantör som är restförd. Den upphandlande myndigheten kannämligen ha skäl att bedöma att restföringen speglar ekonomiska problem avsådan art att leverantören kan få svårt att fullgöra sina åtaganden gentemotmyndigheten. En sådan bedömning ligger inom ramen för de nuvarandeanvisningarnas hänvisning till leverantörens vederhäftighet och pålitlighet.Bedömningen måste dock ske utifrån vad som är affärsmässigt för myndigheten iden aktuella upphandlingen. Inom tillämpas sedan en lid vidupphandling ett förfarande som innebär att kommunen rutinmässigt kontrollerar dels om anbudsgivaren är restförd hos kronofogdemyndigheten, dels hur anbudsgi varen uppfyller sina förpliktelser mot det allmänna i fråga om skatter och j_ 1981/82:103 avgifter. Kommunen har sedan möjlighetatt välja att inte göra affärer med Del II företagare som inle sköter sinaförpliktelser. reds i och i ell anlal andra kommuner. Inom brottsförebyggande rådet (BRÅ) pågår bl.a. en översynav lagstiftningen mot organiserad och ekonomisk brottslighet. Översynsarbelelleds av en särskild styrgrupp. Styrgruppen har i en skrivelse lill budgetdepartementetföreslagit att upphandlingsförordningen ändras så att en rutinmässig kontrollav anbudsgivare kan ske på det sätt som tillämpas vid upphandling iSlockhoim. i och har i en gemensam skrivelse till budgetdepartementetstarkt understrukit nödvändigheten av att den ändring av upphandlingsförordningensom BRÅ föreslagit kommer till stånd. Skatte- och avgiftsundandragandet har successivt blivitelt mycket allvarligt samhällsproblem. Detta undandragande sker i många olikaformer, l.ex. genom utnyttjande av s.k. grå eller svart arbetskraft, kvillolösatransaktioner eller upprepade konkurser. Genom sådana förfaranden kan förelagvid anbud om leveranser av varor och tjänster erbjuda låga priser, som seriöstarbetande företag har svårt alt konkurrera med. Det krävs fortlöpande ochkraftfulla åtgärder från det allmännas sida för att komma lill rätta medskatleundandragandet. 1 första hand måste detta ske genom skattelagstiftningen.Även andra slag av insatser kan emellertid behöva övervägas. Av den föregående redogörelsen har framgått att åtgärderinom det offentliga upphandlingsområdet bör kunna ingå som ett inte oväsentligtled i kampen mot skatte- och avgiftsundandragandet. Den offentliga upphandlingenär mycket omfattande och den gäller till viss del entreprenader och liknandeverksamheter där det erfarenhetsmässigt förekommer elt betydande undandragandeav skaller och avgifter. Som jag har nämnt har på vissa håll elt samarbetepåbörjats mellan å ena sidan de kommunala upphandlingsmyndighelerna och å andrasidan kronofogdemyndigheterna och skattemyndigheterna. I delta samarbete ingårbl.a. alt de upphandlande myndigheterna tar kontakt med kronofogdemyndigheternaför alt undersöka om de tilltänkta uppdragstagarna står i skuld för skattereller avgifter. Avsikten med delta är bl.a. att förhindra alt en utbetalningsedermera görs till en uppdragstagare ulan alt kronofogdemyndigheterna harfått tillfälle att i sammanhanget hävda de restförda fordringarna. Del är enligl min mening angeläget att man också frånstatens sida bevakar skatteanspråken så att en utbetalning inte utan vidaresker till någon som inom exekutionsväsendets ram häftar i skatteskuld. Ett utökat samarbete mellan de upphandlande myndigheternaoch de skattekonirollerande och skatleindrivande myndighelerna kan komma till stånd inom ramen för gällande upphandlingsbestämmelser. Myckel kan vinnas bara genom att upphandlingsmyndighelen när det finns anledning till det underrättar kronofogdemyndigheten om anlitade uppdragstagare. En underrättelse om att en viss uppdragstagare har anlitats - kompletterad med l.ex. upplysning om ersättningsbelopp och utbetalningsdag - är givetvis av stort värde för kronofogdemyndigheterna i deras indrivningsarbete. Det kan också finnas anledning för upphandlingsmyndigheten att redan i samband med anbudspiövningen ta kontakt med kronofogdemyndigheten för alt få 156 information för bedömningen avanbudsgivarens ekonomiska förutsättning- ar altgenomföra åtagandet. Del finns således elt visst utrymme förmyndigheterna alt Dir 1981:35 samarbeta i syfte att motverkaskatteundandragande. Det är enligt min mening också viktigt att sådantsamarbete kommer lill stånd. Del bör finnas goda möjligheter att hitta enklamen effektiva rutiner efter de riktlinjer som jag har skisseratinom ramen för tilldelade resurser. Jag vill dock framhålla att enförulsällning för alt en myndighet skall börja tillämpa en ordning medunderrättelser i vissa fall till kronofogdemyndigheten i samband medupphandling bör vara att uppdragstagarna i förväg på lämpligt sätt underrättas. Del finns emellertid anledning alt undersöka om inlesamordningen av upphandlingsförfarandet med de skattekonirollerande ochskatleindrivande myndigheternas verksamhet bör gå längre än vad som är möjligtgenom frivilliga överenskommelser. Jag föreslår att en särskild utredaretillkallas för all se över denna fråga. Utredaren bör i första hand undersökaom formerna för det nuvarande upphandlingsförfarandel bör kompletteras påsådant säll all samarbetet ytterligare underlättas mellan de upphandlandemyndighelerna och de myndigheter som kontrollerar och indriver skaller ochavgifter. Härvid bör bl. a. övervägas om krav på vissa generella avtalsvillkorkan föras in bland upphandlingsbeslämmelserna. Exempelvis skulle en ny paragrafkunna las in i upphandlingsförordningen med innebörden att myndighel föranlagande av anbud skall ställa som villkor att utbetalning av ersättning fårske med sådan fördröjning alt kronofogdemyndigheten hinner göra utmätning föreventuellt restförd skatt eller avgift. Vidare skulle kunna anges altmyndigheten vid utbetalning av ersättning får innehålla erforderligt belopp föratt täcka sådan skatt eller avgift, som enligt skattemyndigheternas uppfattningmed fog kan antas bli påförd och som rätteligen skulle ha betalats föreavtalels ingående. Tillämpningen av generella avtalsbestämmelser av nämntslag förutsätter elt informationsutbyte mellan berörda myndigheter. Det iStockholms kommun tillämpade förfarandet kan ge viss vägledning vidutformningen av informationsrutinerna. Självfallet måste så enkla ochobyråkratiska rutiner som möjligt eftersträvas. Den närmare utformningen avrutinerna torde få bestämmas genom överenskommelser mellan berörda myndigheterinom ramen för givna resurser. Utredaren bör emellerfid översiktligt klarläggahur informationsutbytet bör utformas och belysa problem och möjligheter ianslutning lill detta. En utgångspunkt måste därvid vara att de upphandlandemyndigheterna inte skall göra bedömningar av det slag som ankommer påskattemyndigheterna. Utredaren bör vidare belysa de problem av sekretess-ochrätlssäkerhelsnatur som kan uppkomma vid ett utökat informationsutbyte och omgenerella avtalsbestämmelser av nämnt slag införs. Även konsekvenserna förkonkurrensen mellan inhemska och utländska företag bör belysas i sambandhärmed. Förbättradesamarbetsformer mellan berörda myndigheter och krav på vissa generella avtalsvillkor kan bidra till att skatte- och avgiftskonlrollen saml indrivningen underlättas. De innebär emellertid som nämnts i sig ingen ändring av gällande upphandlingsprinciper. Alltfort skall del anbud antas som enligt 15 § upphandlingsförordningen är att anse som förmånligast för den upphandlande myndigheten. anbud från en leverantör lorde sålunda inle kunna förkastas enbart av den anledningen alt leverantören inle betalat skatt och avgifter lill stal och kommun. 1981/82:103 Utredaren bör med utgångspunkt i denkompetensfördelning mellan Del II berörda myndigheter som jag nyssangett bedöma om det kan anses lill fyllest med förbättrade samarbetsformer och krav på vissagenerella avtalsvillkor. Finner utredaren alt ytterligare åtgärder bör vidtasslår det utredaren fritt att föreslå de ytterligare åtgärder som kan varamotiverade. Del ligger då nära till hands att överväga en ordning som innebäratt de upphandlande myndigheterna blir skyldiga alt bedöma anbuden med särskiltbeaktande av anbudsgivarens vilja och möjligheter alt betala sinaskatteskulder. Övervägs en sådan ordning måste noga uppmärksammas derätlssäkerhelsproblem som kan uppkomma bl. a. genom all beslut iupphandlingsärenden inte får överklagas. Vidare måste de administrativa ochekonomiska konsekvenserna av en sådan ordning noga uppmärksammas liksom fråganom konkurrensen mellan inhemska och utländska företag. En utgångspunkt föreventuella överväganden är alt de uppgifter som åläggs de upphandlande myndighelernaskall kunna lösas inom ramen för tilldelade resurser. Utredningsarbetet börbedrivas skyndsamt. Med hänvisning lill vad jag nu har anfört hemsläller jagalt regeringen bemyndigar chefen för budgetdepartementet all tillkalla en särskild utredare med uppdrag all se övergällande upphandlingsbeslämmelser, att besluta om sakkunniga, experter, sekreterare och annatbiträde åt utredaren. Vidare hemställer jag att regeringen beslutar attkostnaderna skall belasta åttonde huvudtitelns kommittéanslag. Regeringen ansluter sig lill föredragandens övervägandenoch bifaller hans hemställan. Tilläggsdirektiv till kooperationsutredningen (I 1977:01) Chefen för industridepartementet, statsrådet ,anför. Med slöd av regeringens bemyndigande den 10 februari 1977tillkallade jag en kommitté med uppgift att utreda kooperationen och dess rolli samhället. Kommittén, som antog namnet kooperalionsulredningen, skall enligtsina direktiv (Dir 1977:28) bl. a. söka jämföra de villkor som olikaföretagsformer arbetar under och analysera frågan om ekonomisk verksamhet ikooperativa företagsformer på några väsentliga punkter bedrivs under andravillkor än dem som gäller för företagen i allmänhet. När det gäller kooperationens associationsrättsligareglering redovisades i direktiven att gällande föreningslag har setts över inom jusliliede partemenlel. Resultatet av detta arbete som redovisades i promemorian (Ds Ju 1976:11) Förslag lill lagom ekonomiska föreningar m. m. remissbehand- 158 lades när direktiven förkooperationsutredningen utfärdades. Den 8februari 1979 utfärdades tilläggsdirektiv (Dir 1979:14) i vilka Skr.1981/82:103 uttalades att kooperalionsulredningen skulle vara oförhindrad all vid Dir 1981:37 behandlingen av frågan om kooperationenskapitalförsörjning behandla även sådana skattefrågor som sammanhänger meddenna. har avgett två delbetänkanden (SOU1979:62) Kooperationen i och (SOU 1980:36) Arbelskooperalion. 1 skrivelse till chefen förinduslridepartemenlet har kooperalionsulredningen dels redogjort för sitlarbetsläge dels aktualiserat frågan om visst fortsatt utredningsarbete.