prop · G503106 · 1981-12-31 00:00:00 — Utredningensprincipförslag om stafisfikens innehåll beträffande högskolesektorn finner HSFRför närvarande svårt att vare sig i princip eller i detalj ta ställnijig tilleftersom UHÄ, i samråd med riksrevisionsverkel (RRV) och statisfiskacentralbyrån (SCB), inte avslutat sin utredning om möjligheterna all med hjälpav högskolans ekonomiadminislraliva mtiner erhåUa FoU-stafislik för högskolan. EnligtHSFR kan det inom flera områden vara lämpligt all utformningen av stafistikensker i samarbete mellan SCB och företrädare för konsumenter och uppgiftslämnare.HSFR anser därför i likhet med medicinska forskningsrådet (MFR) att SCB: sreferensgrupp för FoU-slatislik bör bibehållas och vid behov utvidgas. förslag skall statistiken i så slor utsträckning som möjligt baseraspå högskolans personal- och ekonomiadminislraliva system. Av deremissinstanser som ullalat sig i frågan finner , , ,() saml Centralorganisationen SACOISR allförslaget är ändamålsenligt. Sverigeslantbruksuniversitet anser att förslaget noga bör prövas så alt inle nyakostnader uppslår för högskolorna som statsmakterna kräver alladministrationen skall rationaliseras så all besparingar med minst två procentper år kan göras. Fleraav de högskolemyndigheter som UHÄ har hört riktar kritik mot förslaget att medhjälp av högskolans ekonomiadminislraliva syslem kunna la fram de önskadestatistikuppgifterna för högskoleområdet. Bestämda farhågor finns all främsthögskoleinstitutionerna i stället kommer alt åläggas merarbete fördataredovisningen utan någon ersättning för dessa insatser. Denav utredningen föreslagna successiva utbyggnaden av högskolesla-listiken underen fyraårsperiod med årlig genomgång av ungefär en fjärdedel av alla högskoleinstitutionervartannat år anses av flertalet högskole- Prop.1981/82:106 385 myndighetersom hörts vara en rimlig ambitionsnivå. Enligl ()är del dock lämpligt att inleda utbyggnaden som en försöksverksamhet med relativtlåg ambitionsnivå, och karoUnska institutet (Kl) anser att en stalistikinsamlingi mindre skala först måste prövas. Byggforskningsrådetanser att en övergång till projeklredovisning bör ske möjligt för attäven ge underlag för statistik efter andra indelningar än de traditionellainstitutionerna. Enligt rådet ligger mycket av den av samhället prioriteradeforskningen i gränszonen mellan olika insfitutioner och/eller är på väg attorganiseras i nya arbetsenheter. UHÄtiUstyrker också utredningens förslag vad gäller innehåll och utformning. Detär UHÄ: s förhoppning att möjligheterna all använda högskolans ekonomiadminislralivasystem för FoU-stalistiska ändamål skall bli närmare belysta i delutvecklingsarbete med försöksverksamhet som på UHÄ:s uppdrag bedrivs inom matematisk-naturvetenskapligafakulteten vid i . Utredningenbedömer att behovel av s. k. resultafindikalorer kommer alt öka i framliden.Det fmns dock en mängd praktiska och metodologiska svårigheter som ärförknippade med sådana indikatorer. Ett omfattande utvecklingsarbete skerinternationellt på detta område, bl.a. inom ramen för : s verksamhet. SåvälSTU som SCB följer denna metodutveckhng. STUanser all det är mest angelägel all förbättra den nuvarande FoU-statistiken.I samband med publiceringen av denna kan vissa enklare kopplingar göras tiUannan befintlig stafisfik. Kostnaderna för att ta fram avancerade resultafindikalorerär stora som de är svåra att tolka framhåller STU. börenligt STU arbetet med resultafindikalorer därför begränsas till alt omfatta enbevakning av den metodutveckling som sker internationeUt inom området. SINDpåpekar i likhet med IVA att del är en viktig uppgift all utveckla mått påresultaten av FoU-verksamheten, s. k. FoU-indikatorer. All enbart användaintäkter av licenser, patent och royallies är otillfredsställande, bl.a.eftersom då inte effekten av FoU-verksamhelen på del egna företagets resultatkommer med. Både SIND och IVA är intresserat av att medverka vid framtidadiskussioner om utveckling av FoU-indikatorer. Iavsikt att erhålla en fylligare bild av FoU-verksamheten, anser socialdemokraternaalt den reguljära statistiken även bör kunna kompletteras och analyseras sammanmed skatteadministrativl material. Socialdemokraterna delar utredningens åsiktall FoU-statistiken bör samordnas med annan statistik så att FoU-verksamhetenseffekter samt relationer och samband med annan verksamhet kan analyseras. Blandde hörda högskolemyndigheterna godtas i allmänhet utredningens 25 I98II82.I saml. 1981/82:106 386 bedömningalt stafistiken åtminstone tills vidare skall avse personal och kostnader för FoUoch först innefatta också de mer svårkvanlifier-bara"resultaten" av FoU-verksamheten, t. ex. i form av s. k. FoU-indika-torer.Vissa högskoleenheter pekar dock på all just sådana oulpul-dala är av särskillintresse. Någraremissinstanser har uttalat sig om utredningens förslag all uppgiflspliklenför förelagen utsträcks all omfatta även FoU-statistiken. Medhänsyn tiU den vikt som allmänt tillmäts FoU, anser STU och SIND att delfinns tungt vägande skäl för utredningens förslag. De båda myndigheternapåtalar SCB: s svårighet all nå tillfredsställande svarsfrekvens då uppgiftslämnandetför närvarande är frivilligt. SIND påpekar alt det verkar sannolikt all många uppgiftslämnaretolkar frivilligheten så, alt del är frågan om mindre viktig statistik. SINDmenar därför all uppgtftsplikl skulle kunna medföra all kvaliteten på delämnade uppgifterna förbällrades. IVAanser att del FoU-slafisliska systemel för industrin bör byggas ut så att dettäcker så stor del som möjligt av de sektorer som utför FoU. Huvudprincipen bördärvid vara att eftersträva täckning hellre än detaljrikedom. anseratt del är viktigt att uppgiftsbördan för företag och andra reduceras så långtdet är möjligt. Detta är av speciellt stor betydelse om FoU-stalisliken kommerall omfattas av uppgtftsplikten, vilket avråder från. Det är enligtakademien tveksamt om noggrannbeten skulle bli väsentligt bättre om bortfalletminskade. Utredningen har redan föreslagit möjliga vägar för all minska deninsamlade informationsmängden. anser dock all del bör undersökas om inleytterligare förenklingar i delaljeringsgraden är möjliga. Om uppgiftspliktinförs, måste denna enligl begränsas liU all omfatta endast de dalasom är nödvändiga för all få en samlad överblick över FoU-verksamhelen ilandet. SIavvisar förslaget all utsträcka uppgiflspliklen all omfatta även FoU-slalisliken. 6.Ansvar för och publicering av FoU-statistiken Utredningenföreslår att SCB även framgent skall ha ansvaret för såväl innehållet ochutformningen av statistiken som produktionen. Utredningenanser del lämpligt all FoU-stafistiken fortsättningsvis publiceras i tredelrapporter, en för vart och elt av de tre huvudområdena. Därutöver föreslåsen publikation som ger en sammanfattande totalbild av hela landets FoU-verksamhelsaml en separat publikation för statsbudget-analyserna. Publikationerna skulleomfatta endasi vissa huvuddala, men Prop.1981/82:106 387 informeraom vilka delaljuppgifier som finns tillgängliga för specialbearbetning. FoU-slatistiken börpubliceras med undantag för uppgifter om stafiiga FoU-anslag somskall publiceras . Flertalet remissorgan ärpositivt inställda till utredningens förslag. UHÄ fillstyrker liksom hördahögskolemyndigheter att SCB får ansvar för en allmänt övergripande analys avden samlade FoU-slalisliken, FRN är för en mer forskningspoliliskl inriktadanalys. Enligt ämbetel är del emellertid nödvändigt att UHÄ får ett uttalatmedansvar vad gäller stalislikanalyser avseende bl.a. högskoleenheternas FoU-resurser,eftersom UHÄ har del samlade planeringsansvaret inte bara förhögskoleforskningen inom område utan också för forskamlbUdningensom är av utomordentlig betydelse för hela del svenska FoU-syslemelsutveckling. SACOISRunderstryker att publiceringsformerna för slalisfiken bör ses över ochframhåller värdet av konsumenlanpassning, mer pedagogisk uppläggning,fylligare kommentarer, information om bearbelningsmöjUgheter samt faktablad.Organisationen ifrågasätter av rent ekonomiska skäl alt de statistiskapublikationerna bör kompletteras med en forskningspoliliskl orienteradpublikation. IVA vill å sin sida närdel gäller utgivning av analyser av statistiken framhålla följande. Varie sådananalys måste med nödvändighet vara färgad av den institution eller av depersoner som gör den. Del är alltså viktigt all många frislående analyser görs ochställs mol varandra. Del är heller inle självklart all de mått som väljs i enanalys är signifikanta och tillförlitliga i alla sammanhang. anserdel därför inle lämpligt att någon av dessa analyser ges företräde framför deandra som en officiell version, vUkel man kan få intryck av när del gällerförslaget att FRN skall få ansvaret för all sådana analyser görs regelbundet. Socialdemokraterna finnerdet olämpligt att förlägga den analytiska verksamheten fill två instanser, sombåda måste besitta eller införskaffa likartad kompelens och förordar därför allhuvudansvaret för statistiken i sin helhet läggs på SCB, dock att samråd m.m.sker som utredningen föreslår. Beträffande periodiciielen för publiceringenfinner socialdemokraterna alt del vore önskvärt att denna anpassas lillriksdagens behandling av FoU-proposilionerna. Utredningenföreslår att utbyggnaden av FoU-slatistiken finansieras genom överföring avmedel lill SCB från de organ som i första hand har behov av utbyggnaden avstatistiken. Den första prioritelsgmppen, universitet och högskolor, forskningsinstUulionersamt hälso- och sjukvård, föreslås finansierad genom överföring från FRN, UHÄ,STU, och socialdepartemenlel. Prop.1981/82:106 388 åriigen med början /83. fömtsättskunna finansieras av SCB genom rationaliseringar och besparingar. Endastelt fåtal remissorgan har kommenterat utredningens förslag till finansiering. STUkonstaterar alt två modeller till finansering föreligger, dels genom SCB: sanslag över nionde huvudtiteln, dels genom kostnadsläckning av de organ somefterfrågar stafistiken. STUkan på föreliggande underlag inle nu la ställning liU hur finansieringen börutformas. STU vill dock inte med hänsyn lill del stora behovel av statistik somföreligger motsätta sig all delta i finansieringen. UHÄ anser det vara rimligtatt SCB: s kostnader för den föreslagna statistikutbyggnaden i första hcindbestrids genom överföring lill SCB från de i sammanhanget närmast berördadepartementen och sektorsmyndighelerna. Kl, KTH och CTH fmner utredningenskostnadsberäkningar alltför optimistiska. I övrigt tillstyrks utredningensfinansieringsförslag. Socialdemokraternaanser att finansieringen av verksamheten bör ske genom direkta anslag. 1981/82:106 389 Forskarutbildningens dimensionering Rapport frånuniversitets- och högskoleämbetet Fråganom forskamtbildningens dimensionering aktualiserades urspmngligen av ökningenav antalet forskarstuderande : från ca 3000 lill ca 12000personer. Forskamtbildningsulredningen (FUN) fick främst mot bakgmnd av dennautveckling i uppdrag all utarbeta ett förslag liU elt system för en totaldimensionering av utbildningen efter grundexamen vid universitet och högskolor. I FUN:s belänkande (SOU1977:63) Fortsatt högskoleutbildning föreslogs all man skulle fastställa delsen miniminivå för examinafionen från forskamlbildningen som motsvarade vad somkrävs för att återbesätta tjänster saml nybesälla Ijänster som kan komma attinrättas genom tillväxt av högskolesektorn, gymnasieskolan och den disciplinbaseradeFoU-verksamheten, dels en maximinivå som skulle definieras med utgångspunkt ilokala bedömningar av den maximala utbildningskapaciteten inom vatje ämne ochfakultet/sektion. Inom den ram som gavs av minimi- och maxi-minivåerna skulle forskamtbildningensomfattning bestämmas lokalt. 1978/79: 119 om vissa frågor rörande forskning och forskarutbildningkonstaterades alt åtskilliga remissinstanser avvisat eller ställt sig tveksammatill FUN: s förslag om minimi- och maximinivåer för forskarutbildningen. Ipropositionen pekades på åtskilliga problem vid prognoser av behoven av forskarutbildade,bl. a. att det är svårt att översälla elt sektorsbesläml behov av arbetskraft liUell disciplinindelat utbildningssystem, all forskamlbildningen inle har sammaklara mål på arbetsmarknaden i form av yrkesfunklioner, att det mer allmänt ärsvårt att ställa prognoser beträffande högskoleutbildningar här anförserfarenheter av problemen beträffande dimensioneringen av den förhållandevismycket väl avgränsade läramlbildningen saml att minimi- och maximinivåerskall beräknas för hela landet för olika ämnen av myckel skiftande storlek ochdessutom fördelas på de orter där forskarutbildning inom olika ämnen sker. 1propositionen konstaterades dock all del ur både individernas och samhälletssynpunkt är viktigt att undvika felsatsningar på de långa och dyrbarautbildningar det här är fråga om. Regeringen aviserade därför ett uppdrag tillUHÄ att belysa möjligheterna att genom olika modeller förbättra planeringen avforskarutbildningens dimensionering. gav i sitlbetänkande med anledning av propositionen (UbU 1978/ 79:44) sitt slöd ål dennaavsikt. Prop.1981/82:106 390 UHÄ:s syn på planeringen av forskarutbildningens dimensionering Allbestämma miniminivåer för dimensioneringen av forskarutbildningen ter sigenligt UHÄ: s mening inle realistiskt under nuvarande förhållanden. Den högafrekvensen av studieavbrott och de långa studietiderna i forskamlbildningeninnebär atr, del inte ter sig meningsfullt att på elt mer noggrant sätl sökareglera examinafionen genom att precisera vilket anlal studerande som bör antastill utbildningen varje läsår. Miniminivåer för forskamtbildningensdimensionering enligl FUN:s förslag förutsätter vidare ett prognosarbete somskulle bli mycket komplicerat och osäkert med hänsyn tUl all del här är frågaom ell stort anlal specialiserade utbildningar och ell relativt litet anlal tjänstersom är aktuella för varje sådan utbildning. Försektorsforskningen gäller dessutom att man efterfrågar forskare med specieUkompelens och med inriktning mol de problemområden som resp. seklorsorganprioriterar. Detta innebär all ämnesnivån här inle är en lämplig planeringsnivådärför att mer specificerade krav måste ställas. UHÄ anser att behoven av forskarutbUdningför sektorsorganens behov bör tillgodoses i anslutning lill projektfinansieradforskning inom högskolan. UHÄanser således att det inle under den närmast överblickbara liden finnsförutsättningar att tillämpa planeringsmodeller för forskarutbildningen av dentyp FUN skisserade. behövs del enligt UHÄ: s uppfattning bättreöverblick och bevakning av situationen när det gäller forskamlbUdningen såvälpå nationell nivå som lokall. En viktig utgångspunkt är härvidforskningsplaneringen inom och utanför högskolan. Statisfiskacentralbyrån (SCB) har som uppgift att fortlöpande la fram aktuell informationom utvecklingen inom olika områden av forskarutbildningen. ForskamlbUdningsslalisfikenär också f. n. föremål för en översyn enligl ett särskill regeringsuppdrag tillSCB. Deträcker emellertid, enligt UHÄ, inte med nuvarande redovisningar från SCB avnybörjare, närvarande och utexaminerade från forskamlbildningen. De börkompletteras bl. a. med framskrivningar av den förväntade examinationen grundadpå analyser av tidigare studietider och examina-lionsfrekvenser. Över huvudbehövs en god beredskap att uppfatta och tolka förändringar av tillströmningoch genomströmning beträffande forskamlbildningen så all behovel av särskilda planeringsinsalserkan bedömas. Detcentrala bevakningsansvarel måste, enligl UHÄ, åvila ämbetet, som då ifortsättningen fortlöpande har alt följa utbudet av examinerade från forskamlbildningenoch arbetsmarknadssituationen för forskarutbildade samt notera och analyseraförändringar. Aktuella uppgifter om examinationen av forskarutbildade och framskrivningarav den förväntade examinationen utifrån de senaste årens tillströmning fillutbildningen bör därvid Prop.1981/82:106 391 relaterastill bedömningar av arbetsmarknadssituationen. Dessa bör gälla såväl denförväntade åldersavgången bland olika kategorier av forskarutbildade som derasrörlighet mellan olika befatlningstyper på den svenska arbetsmarknaden ochutflyttningen ur landet resp. inflyttning. De tendenser liUminskningar eller ökningar av den forskamtbUdade arbetskraften som kan iakttasvid denna bevakning har UHÄ att redovisa lill de lokala högskolemyndigheterna ipetilaanvisningarna, och de blir därmed utgångspunkter för den lokalaplaneringen av forskarutbildningen. Som grund för en sådanplanering är del vidare angelägel all man såväl på central som lokal nivå inomhögskolan söker öka kunskapen om vilka faktorer som påverkar rekryteringen tillforskarutbildningen och genomströmningen i denna saml om vilka funktionerforskarutbildningen fyller för individ och samhälle. Med hänsyn tUl forskamtbildningenssamband med forskningen och den nuvarande prioriteringen av forskningen frånstatsmakternas sida anser UHÄ att begränsningar av antagningen lill forskamlbildningenf n. främst kan motiveras av olillräckhga handledningsresurser i förhåUandetill antalet forskarstuderande. Även klara tendenser lill överskott av forskarutbildadeskulle dock kunna länkas motivera anlagningsbegränsningar. I övrigt ser UHÄ detur olika synpunkter som önskvärt alt man så långt det är möjligt söker tillgodoseenskildas efterfrågan på forskarutbildning. UHÄ framhåUer dockbetydelsen av att man vid antagningen av studerande lill forskamlbildningennoggrant prövar deras förutsättningar för denna och alt man ger de sökandegrundlig information om vad utbildningen kräver. Enligt UHÄ: s uppfattningbehövs nu inom stora delar av forskamlbildningen främst åtgärder för attförbättra de studerandes situation. En förbättrad studiefinansiering inomforskarutbildningen är enligt UHÄ:s mening en angelägen åtgärd. Även andraåtgärder kan, enligt UHÄ, komma ifråga för all förbättra betingelserna för forskamlbildningen,främst då att inrätta fler handledartjänster. De av UHÄ diskuteradeåtgärderna är kostsamma, och det lorde, enligl UHÄ, vara ofrånkomligt att de mäslegenomföras selekfivt, under krav på noggranna prioriteringar vid tilldelningenav resurser till olika ämnen och forskningsområden. Enligl UHÄ:s mening är delfrämst i detta sammanhang som frågan om forskarutbildningens dimensionering har aktualitet. En viktig utgångspunkt förprioriteringar av elt särskilt slöd lill delar av forskamlbUdningen kommersjälvfallet alt vara den allmänna forskningsplanering som tar sikte påforskningsbehoven. Åtgärder för all stödja forskamlbildningen måste dock ocksågrundas på bedömningar av situationen inom olika delar av denna: tillströmningoch genomströmning av studerande, tillgången på externa medel för avlöning avforskarstuderande m.m. saml på information om de forskamtbildades arbetsmarknad.Upp- 1981/82:106 392 giftenblir här all identifiera områden av forskamlbildningen som är i särskill behovav ett ökat studiestöd eller andra åtgärder som kan bidra till att förkortastudietiderna och minska antalet studieavbrott. För denna uppgift behövsmöjligheter liU jämförelser i vissa hänseenden mellan olika områden av forskamlbildningen,däremot inte mer detaljerade prognoser av samhäUets behov av forskamtbildade. 1981/82:106 393 Rapport från universitets- och högskoleämbetet. Flertaletremissinstanser ansluter sig i stort till de synpunkter och förslag som försfram i universitets- och högskoleämbetets (UHÄ) rapport angåendeforskarutbildningens dimensionering. Inågra remissyttranden lämnas synpunkter på del ulredningsarbele som UHÄ utförtoch på själva rapporten. Humanistisk- samhäUsvetenskapliga forskningsrådet ()finner all rapporten innehåller en nyttig genomgång av de faktorer som påverkarforskarutbildningens volym. Rådet kan från sin utgångspunkt bekräftariktigheten av UHÄ: s iakttagelser. () finner UHÄ:sredovisning vara av intresse saml anser att slutsatser dragils med vederbörligförsiktighet. Sverigesförenade studentkårer (SFS) betonar all vi som en biprodukt av UHÄ;sutredningsarbete har långt bättre kunskap än tidigare om forskamtbildningensvillkor och problem. Någraremissinstanser anser att rapporten har vissa brister. Arbetarskyddsstyrelsensaknar en analys av situationen för de forskarstuderande som genomförhuvuddelen av sitt doktorandarbele utanför universitet och högskolor. Derasanknytning till "moderinslitulion" inom högskolan, derasanställningsförhållanden och arbetssituation i övrigt är, enligl arbelarskyddsslyrelsen,långtifrån allfid problemfri. menar att vad som saknas är en ordentlig analysav hur utbildningssystemet skall möta förändringar av olika slag, antingenhändelser ute i samhället som påverkar tillströmningen tUl forskamlbildningeller forskningspoliliska förändringar. IUHÄ:s rapport har utnyttjats statistik från bl.a. ().Enligt medicinska fakultetsnämnden vid universUetet i bör delanmärkas alt SCB: s statistik kanske inte är till alla delar helt korrekt. "Ifyllandet av enkäterna, som belyser forskarstuderandens sUuation, görsofta och procenlangivelsen har en tendens att blislentrianmässig eUer ibland mer korreleras till ett önsketänkande än lill enkrass verklighet." Temarådetvid universUetet i anser all UHÄ: s slutsatser är rimliga, men hyserändå en viss tveksamhet mol rapporten beroende på "den passivitet somgenomsyrar den. Det är uppenbart alt forskarutbildningen är i en kris, mentrots detta ställer sig UHÄ inte bakom några åtgärder eller ens diskuterardem." 1981/82:106 394 anser all rapporten i stort setthar konkretiserat de problem som råder inom forskarutbildningen menframhåller alt de förslag lill dimensionering som ges i rapporten är vaga ochotillräckligt utvecklade. Flertaletremissinstanser delar UHÄ: s uppfattning att det inle ärmeningsfullt all försöka utforma modeller för dimensionering av forskamlbUdningensom innebär alt man fastlägger an lagning st al eller intervall förantagningen till forskarutbildning i varje enskilt ämne eller grupper avämnen. Del gäller bl. a. (),(), SCB, , arbetslivscentrum,, naturvetenskapliga forskningsrådet (NFR), statens instUut förbyggnadsforskning, (), Vetenskapsakademienoch , samt elt stort anlalorgan inom högskolan, bl.a. matematisknaturvetenskapliga fakuUetenssektionsnämnder, språkvetenskapliga sektionsnämnden och historisk-filosofiskasektionsnämnden vid universUetet i , rektorsämbetet vid universUetet iUppsala, tekniska fakultetsnämnden vid i ,rektorsämbetet, teologiska fakultetsnämnden, medicinska fakultetsnåmnden, matematisk-naturvetenskapligafakultetsnämnden och tekniska fakultetens fakultetsnämnd vid iLund saml samhällsvetenskapliga fakultetsnämnden vid i . () däremot"konstaterar med besvikelse all man i UHÄ-rapporlen Forskarutbildningensdimensionering anser att det inle är meningsfullt alt fastställaantagningslal för forskarutbildningen ens för gmpper av ämnen. Del är dettaslags passivitet som lätt leder över till olyckliga tankegångar om all lösa problemenutanför högskolans ram". De rnedicinska fakultetsnämnderna vid universiteten iLinköping och anser all frågor om forskamtbildningens dimensioneringsaknar betydelse för den medicinska fakulteten. Målet bör vara alt så slorandel som möjligt av de läkarstuderande kan genomgå forskamlbildning, framhållerfakulletsnämnden i . I några remissyttranden pekas på behovel av bättrestatistik över olika förhållanden av intresse för forskarutbildningen. påpekar att del helt saknas uppgifterom den privata delen av de forskamtbildades arbetsmarknad efter 1970. Dettaberor på all folk- och bostadsräkningarna numera saknar utbildningsuppgifteroch alt dessa inte har ersatts med någon annan källa. Enligt industriverkels meningbör denna brist undanröjas. SCB framhåller att verket, om del bedöms värdefuUt ocherforderliga medel ställs till förfogande, löpande kan göra uppföljningar avolika nybör-jarårgångar av den typ som iJorls på uppdrag av UHÄ. Ytterst få konkreta dimensioneringsförslag redovisas i re- 1981/82:106 395 betonar attnäringslivet behöver tekniker och naturvetare med en kortare forskarutbildning,licentiatexamen.