prop · G503130 · 1981-12-31 00:00:00 — Det är därför fullt motiverat attde föreslagna reglerna kompletteras med en liknande bestämmelse om ersättningsom den ovan angivna, nämligen att ersättning skall utgå med beaktande av de nugällande kungsådrebestämmelserna, såvida delta medför högre ersättning änenligt de nya reglerna. LRF: Såvitt gäller nytillkomnaföretag lorde den lämpligaste utvägen vara den, alt jordbruksbevattningeninfogas bland de intressen som har rätl att kräva avslående av vatten frånandra ulan skyldighet att utge ersättning. Bland de priviligierade intressena- i förslagets 10 kap. 12 8 angivna som allmänl fiskeinlresse, allmän farled,allmän hamn, allmän flottled eller hälsovården - bör följaktligen enligtförbundels mening ingå även bevattning för jordbmksändamål. Därmed får man enanknytning lill nuvarande vattenlags bestämmelse i I kap. 6 8. Denomständigheten att bevattning enligt denna regel möjligen inte avser bevattningmed dagens teknik bör inle tillmätas någon betydelse. Vatlenlagstiftningenmåste vara så utformad, att bevattningstekniken inte stoppas eller försvåras isin utveckling, när fråga om rätt lill bevatlningsvatten prövas. Prop,1981/82:130 187 Även om förslaget utformas på sätt förbundet nuangivit, är emellertid problemen ej lösta. Vallenlagsförslagel bygger nämligenpå den principen att frågan om avstående av vatten skall avgöras vidomprövningstidens utgång. Vid större vattenföretag kan omprövningstidpunktenligga långt i framfiden. Under den tidsrymd, varunder etl företag skall fåutnyttja sitt lovgivna tillstånd, kan andra inlressen inte påfordra ändringarutan skyldighet att utge ersättning. Förbundet hävdar alt rättskraftenvisserligen bör respekteras, men detta bör ej nödvändigtvis medföra attreglerna blir alltför stelbenta. Svårighet uppkommer emellertid att lösaproblemen. En tänkbar utväg kan vara att utvidga möjligheterna till omprövning enligt15 kap. 13 8 i förslagel på så sätt att vid väsentliga ändringar - och då ejendast såvitt avser ändringar i vattenförhållandena utan även annars då nyabehov uppkommer omprövning kan ske till förmån för de privilegieradeintressena bland vilka skall ingå bevattningsintressel. Hur myckel vatten entillståndshavare skall vara skyldig att avstå bör lämpligen regleras på sättangivils i förslaget 15 kap. 13 8 andra stycket. Vid omprövning bör därför ejkunna föreskrivas sådana nya eller ändrade villkor att ändamålet med företagelinte kan tillgodoses eller dess förutsättningar rubbas avsevärt. Eftersom förslaget innehåller den regeln att uttagav såväl yt- som grundvatten skall anmälas och att vederbörande myndighet skalltilläggas rätt att föreskriva skyldighet all söka tillstånd, bör del blimöjligt att då det gäller vattentäkter föranstalta omomprövning. Man når då den fördelen att flera ansökningar kan prövas i ettsammanhang. Vad nu sagts bör enligl förbundets uppfattning gälla allavattenföretag, varmed följer att även tillstånd fill vattentäkter kanomprövas. De vallenförelag som tillståndsprövals före nyavattenlagens ikraftträdande har i regel lämnats tillstånd . Iförslaget till lag om införande av nya vattenlagen har i 88 17 och 18 regleratsde frågor som skall gälla för äldre företag. Såsom utredningen angivit harmotsatsförhållanden redan uppkommit mellan kraftinlresset ochbevattningsintressel bl. a. i . Som förbundet tidigare anfört har sammaförhållanden inträtt i ström. De vattenmängder som här utlas avbevatiningsintressena är i förhållande till de framrinnande vattenmängdernarelativt obetydliga, varför kraftverksföretagen ej bör ha rätt lill ersättning.1 andra mindre vattendrag kan emellertid vattenbortledning få större betydelse. Förbundels mening är den att bevattningsintressetskulle kunna tillgodoses genom omprövning på sätt tidigare angivits för nyaföretag, dvs. omprövning under gällande tillståndslid vid väsentligt ändradeförhållanden. För att uppnå detta syfte bör därtor i de särskildaövergångsbestämmelserna i 18 8 sista stycket anges atl de väsentligaändringarna inte behöver ha skett efter nya vattenlagens ikraftträdande utanäven . Sammanfattningsvis vill LRF framhålla, att intrångi gällande vattenrätt till förmån för bevattningsändamål är befogad ur såvälkonsument- som jordbrukssynpunkt. Intrångsmöjligheten bör emellertid intebegränsas till privatägd vallenrätt eller motsvarande. Den bör även kunna tillämpasmot staten samt mot kommuner. Såväl stat som kommun får därvid på vanligt sättuppträda som sakägare i ansökningsmål. 1 elt av förbundet känt fall har problemuppstått mellan bevatlningsintressenter och en kommun om vattenuttag frånkommunägd fastighet. Enligt gällande regler kan kommuner hindra etlvattenultag utan att det sker någon vattenrätlslig prövning. Det avulredningen föreslagna rättsskyddet för den upplåtande fastigheten anserförbundet vara betryggande. Prop.1981/82:130 188 Näringslivets byggnadsdelegalion: I. Investeringsskydd,rörlighet, kostnad. Då det gäller omprövning till förmän för s. k. allmännaintressen förQänar åtminstone definilionsmässigt klargöras, alt reglernasakligt sett behandlar två olika problem. Del ena hänger samman med investeringsskyddelsutformning och innebörd. Skulle den genom rältskraftsprincipen gällandeskyddsverkan för tillståndsgivna företag betyda, att man över huvud taget inteskulle fä rättsligt förändra förhållandena för äldre företag, skulle dettagivetvis betyda en Orörlighet för utvecklingen som vore mycket hämmande. Självklartskulle en sådan ordning knappast kunna försvaras någon längre lid. Nuvarandevattenlag - och förslaget i belänkandet då det gäller investeringsskydd förmedgivna företag innehåller ingen principiell förändring av detta - utgåremellertid från att andra vattenrättsligt medgivna företag kan uppträda somsökande för alt uppnå förändringar. Till exempel ifråga om vattenhushållningkan elt kraftverksförelag som kan påvisa föreskriven Ökad båtnad genomföradetta, även om det betyder förändringar och nackdelar för tidigaretillståndsgivna företag. För sådana intrång utgår emellertid ersättning somkompenserar äldre företag och på så sätt utgör en del av kostnaden för det nyasökandeföretaget. Några särskilda omprövningsregler skulle från dennasynpunkt ej vara behövliga, om nämligen motstående intressen - bl. a. såkallade allmänna intressen - kan behandlas och uppträda som sökandeföretag frånrättslig synpunkt. Så är ju t. ex. också fallet då det gäller flottled - ellerfarledsföretag med flera s. k. allmänna inlressen. Med en väl avvägdutformning av reglerna för vattenrättsligt medgivna företag skulle såledessärskilda omprövningsregler till förmän för s. k. allmänna intressen teknisktsett kunna undvaras, om syftet enbart vore alt uppnå en rörlighet och möjlighettill förändring mot ersättning lill äldre förelag, dä dessa åsamkas föriuster. Omprövningsreglerna behandlar emellertid också, somtidigare antytt, även etl problem med annan innebörd - och det ärtänkbart att dessa skilda syften inle helt hållits isär vare sig i dennuvarande vattenlagen eller utredningsförslaget nämligen möjligheterna attuppnå en förändring ersättningsfritt eller till begränsad kostnad för ell s.k. allmänt intresse. Denna fråga gäller således i princip en form av gynnandepå äldre företags bekostnad av en senare sökande som kan åberopa bl. a. vissaangivna s.k. allmänna intressen. Det förtjänar framhållas, atl denna ordninginte från samhällsekonomisk synpunkt betyder att de allmänna intressena kantillgodoses ulan kostnad. 1 stället betyder omprövningsreglerna en särskildform av kostnadsfördelning - nämligen att äldre tillståndsgivna företag helteller delvis också får bekosta förändringen. Skulle t. ex. i drift varandekraflverksproduktion uppoffras, betyder detta självfallet från nationalekonomisksynpunkt en ekonomisk förlust, oavsett om den ersätts på ett synligt sätt ellerej av det motstående intresse som uppnår en förändring av detta slag. Förändring med hänsyn lill företagarintresse.Omprövningsreglernas karaktär av ekonomiskt slöd för motstående s. k. allmännaintressen betyder, alt det uppstår en kostnad inle bara för samhället ulanockså för det berörda, t. ex. enskilda kraftverksföretagel. I den utsträckningsom en förlust inte ersätts, får den bäras som en kostnad av företagel. Omprövningsreglernabetyder att sådana föriuster kan uppslå på etl olikformigt sätt, nämligen i detfallet motstående sökandeintresse uppträder som kan göra gällande de särskildaregler som gäller för s. k. allmänna intressen enligtomprövningsbestämmelserna. Omprövningsreglerna tar hänsyn lill 1981/82:130 189 dennaolägenhet från likabehandlingssynpunkt och föreskriver, som framgått, vissamarginaler för ersätlningsfria förändringar jfr härtill särskilt förslagel10:11-15. Hänsynstaganden skall vidare ske genom särskild intresseavvägning,som kan betyda jämkningar i det allmänna sökan-deinlressels anspråk - jfrsärskilt förslaget 15: 13 st. 2. För vissa ansökningar om omprövning gällerockså karensperioder genom lidsfrister till skydd för äldre företag - jfr 15:13 st. 1. Uppoffringarna kan också variera med tiden, beroende på när eltmotstående s. k. allmänt intresse uppträder som sökandeföretag jfr härtillsärskilt 10: 12 sista styckel, samt 10: 15. De ersätlningsfria anspråkensomfattning kan också växla på ett svårbedömbart sätt, beroende på hur denskälighetsprövning utfaller, som skall företas bl. a. från ekonomiska och andrautgångspunkter - jfr härtill särskilt 10: 12. Som framgår av det sagda uppkommer därför enavsevärd osäkerhet för företagarintresset, då del gäller omfattningen av deavbräck som kan uppstå till följd av omprövningsreglerna. Reglerna innebärvidare att del uppkommer påfallande begränsningar i efterlevnaden av ettlikformighetskrav då del gäller de uppoffringar för företagarintresset, somkan rymmas inom omprövningsreglerna. Viss risk finns i själva verket atlomprövningsreglerna kan leda fill ekonomiskt sett mycket olika resultat. Det ärnämligen helt klart, alt föriusterna kan bli betydande om marginalerna - 20 %av produktionsvärdet är tänkbart - utnytQas fullt ut. Som resurstillgång förmotstående s. k. allmänna sökandeintressen betyder alltså omprövningsreglernaetl osäkerhetsmoment, som i vissa fall kan bli till en kännbar nackdel förtillståndsgivna företagarintressen. Denna osäkerhetsfaktor påverkar också isin tur företagarintressets finansieringsmöjligheter, eftersom reguljärakreditgivare - åtminstone fill dess erfarenheter vunnits om omprövningensräckvidd och vilka risker som är förknippade med den sannolikt måslebegränsa sin kredilgivning på ett sätt som tar hänsyn lill dessa riskmoment. Omprövning med hänsyn till motstående intresse.Som tidigare framgått kan motstående vattenrättsliga företagarintressen uppnåen förändring av tidigare medgivna vattenföretag (byggnader i vatten ellervaltenregleringar exempelvis) efter ansökan enligl vattenlagen mot ersättningfömtsatt atl föreskriven intresseövervikt föreligger. Ersättningen för de nackdelarsom kan uppslå för tidigare medgivna företag utgör härvid en kostnad för delnya företaget och en förutsättning för tillållighetsprövningen är bl. a., altdet nya företaget uppvisar sådan båtnad, alt det bl. a kan bära dessa kostnaderjfr härtill bl. 15; 19, då del gäller vattenhushållning för atl bättreutnytQa vattenkraften i fallsträcka samt 2: 15 st. 2, 2: 16, 3:4 saml 10: 1 iförslaget. För sådana sökandeföretag, som enligl omprövningsreglernakan åberopa särskilt angivna s.k. allmänna inlressen föreligger emellertid somnämnt också en möjlighet atl uppnå förändring i tidigare medgivna företag motbegränsad ersättning eventuellt ersättningsfritt. I princip betyder det la, somlikaså framgått, att dessa företag får sin verksamhet helt eller delvisfillgodosedd genom uppoffring från förut fillståndsgivna förelag. Somresurstillgång för dylika förelag betyder emellertid denna princip gmersältningsfri uppoffring en betydande osäkerhet. Vilka uppoffringar sgm elttidigare tillståndsgivet företagarintresse behöver göra är som framgått avföregående avsnitt mycket svårbedömt. Omvänt betyder delta givetvis, att ettsenare uppträdande s. k. allmänt intresse inle heller har särskilt stora möjligheteratt på förhand bedöma hur pass mycket del ansökta Prop, 1981/82:130 190 företagetkan bekostas genom ersätlningsfria tillskott från äldre företag. Dessaosäkerhetsmoment då del gäller tillgängliga resurser är å andra sidanofrånkomliga med denna metod. Måhända kan också varje bidrag uppfattas som enfördel för motstående intressen, som helt saknar egna ekonomiska resurser.Från rationell synpunkt torde likväl en sådan behandling av resursfrågorna förberörda allmänna intressen te sig mindre tillfredsställande. Exempelvis terdet sig m«:st som en slump om de ersätlningsfria marginalerna uttömts av andras. k. allmänna intressen tidigare eller inte. Ju frekvenlare de allmännaintressena är - l.ex. i ell känsligt område -desto osäkrare måste det bli hurersältningsfrihel som eventuell tillgång kan utnyttjas. Medan tidigtframträdande allmänna intressen måhända blir helt tillgodosedda, skulle senareuppträdande intressen eventuellt kunna bli helt lottlösa. Principen betyder medandra ord en viss godtycklighet också de allmänna intressena intiördes.Invändningar mot detta sätt att bekosta allmänna intressen kan måhända ocksåresas från prioriteringssynpunkt, i varje fall fördelas resurserna inle påsedvanligt sätt genom någon budgetreglering eller dylik prövning från delallmännas sida i fråga om vilket utrymme som skall tilldelas skilda allmännaintressen av detta slag. Det finns därför anledning fråga sig, om denersätlningsfria omprövningen är en rationell fördelningsmetod. Detta gällersärskilt, om berörda allmänna intressen inte är medellösa utan själva kanbetraktas som ekonomiska företag, jämförbara med företagarintressen. Dettatorde exempelvis normalt sett vara fallet med exempelvis sådana allmännaintressen som flottled, farled eller markavvattningsförelag etc. I dessa falltorde möjligheten alt uppnå en förändring sannolikt framstå som delväsentligaste, inte resursfrågan. Dessa synpunkter lorde för övrigt också gällaåtskilliga miljövårdsintressen, exempelvis avledande av avloppsvatten t. ex.lill förmån för en industri. Enligt delegationens uppfattning förQänar deproblem, som på här antytt sätt är förknippade med omprövningsinstituletytterligare överväganden. Hur omprövningsregler i praktiken kommer att fungerafrån allmän synpunkt är nämligen praktiskt taget oprövat, beroende på attpraktiska erfarenheter knappast finns av vattenlagens nuvarandeomprövningsregler. Omprövning, rörlighet med tfinansiering avallmänna inlressen som företagarintresse. Som påvisats torde ersältningsfrireglering som metod att bekosta motstående allmänna inlressen vara förenat medvissa nackdelar, bl. a. då det gäller de berörda allmänna intressenas inbördesprioritering. Från allmän synpunkt kan därför ifrågasättas, om inte möjlighetenatt uppnå förändring är det väsentligaste, och att en finansiering på reguljärtsätt med anslagsgivning vore alt föredra. Att på detta sätt behandla deallmänna intressena som etl företagarintresse, finansierat med allmänna medel,ter sig i varje fall siom en sannolikt mer rationell metod i fråga om sådanasökandeförelag som själva är av ekonomisk natur, t. ex. farleds- ochflotdedsförelag. Det förQänar framhållas, att elt sådant synsätt pckså är ägnatatl underlätta intresseavvägningen i dessa fall, eftersom nackdelarna förtidigare medgivna företagarintressen är en minuspost, som i alla händelserskall uppskattas. Ekonomiska intressen emellan synes heller inga avgörandeinvändningar finnas mot atl förluster av detta slag också ersätts. För andra motstående intressen - t. ex. fiske ellernaturvård - lorde invändningarna mot ersätlningsfrihet som resurstillgångfrämst gälla den inbördes prioriteringen och osäkerheter om tillgängligtutrymme. En me-delsfilldelning via samhällets budget borde i varje fallerbjudas större Prop,1981/82:130 191 säkerhet och utrymme för en rationell avvägning. Men ocksåandra synpunkter kan anföras till förmån för en synlig finansiering översamhällets budget i stället för ersältningsfri reglering. Medbudgetfinansiering behandlas fredningsintressena själva som ettföretagarintresse, som nedlägger kostnader för sina åtgärder. Dessa kan därmedfortsättningsvis betraktas som investeringar, som kan uppskattas till sittvärde och ersättas. I områden med frekventa konflikter kan detta Qäna som ettskydd för intressena och underlätta inlresseavvägningen vid en eventuelltframtida omprövning. Ersätlningsfria inlresseavvägningar utgör naturligenockså en risk för skyddsintressena vid eventuellt framtida omprövningar. Altdetta inte är en enbart hypotetisk eventualitet, visar kanske särskilterfarenheterna från behandlingen av . Här infördesredan tidigt den mest långtgående formen för naturskydd -nationalparksförordnande som kräver medverkan vid omprövningen.Som bekant har nationalparksskyddet i detta fall successivt upphävts genom etlmycket stort antal omprövningsbeslut från sida. Ersältningsfrireglering är således inte problemfri heller ur fredningsinlressenas synpunkt.En ordning med ekonomisk uppskattning av uppoffringar skilda intressen emellan,där så är möjligt, kan därför också ur fredningsinlressenas synpunkt vara attföredra. Omprövningsreglernas utformning.Som tidigare framhållits har vi f. n. knappast någon erfarenhet av huromprövningsregler med ersättnings-fri reglering av företagarintresset kan kommaatl verka på detta område. Det finns därför särskild anledning överväga vad manfrån allmän synpunkt egentligen vill uppnå - möjlighet till förändring överhuvud laget eller en metod att täcka kostnader för vissa intressen med däravföljande, i viss mån irrationella konsekvenser. Fömtsatt att principen omersättnings-fri omreglering skall bestå enligt förslagets utgångspunkter,förtjänar emellertid också reglernas utformning att övervägas ytterligare. Att vissa särskilt nämnda allmännainlressen gynnas med ersältningsfri omreglering innebär självfallet vissa avgränsningsproblem. Bortsett här ifrån kan emellertid diskuteras, om den särskilda reglering av vissa om prövningsfrågor lill förmån för fiskeintresse, som föreskrivs i 15:14, av viker så pass mycket att del behövs en särskild bestämmelse och om inle de allmänna bestämmelserna i 15:13 borde räcka också för tillämpningen av dessa frågor.--- Genom att vissa företag bl. a.vattenavledning kan förvägras permanent skydd enligl 15:11 uppkommer vidareockså frågan, om inte den totala ersätlningsfria omreglering som på så sätt kanuppnås för motstående intressen, åtminstone bör vara förenad med det utrymmeför hänsynstagande och intresseavvägning som föreskrivs i de allmännaomprövningsreglerna enligt 15:13. Rationella skäl talar i varje fall för deltaoch ett klargörande behövs på denna punkt. Ifråga om vattenavledning lillförmån för kraftverk bör med hänsyn lill alt kraftverket inte kan fungera ulanvattenavledning gälla atl sökanden skall ha samma säkerhet tillvattenavledningen som lill anläggningen. Vattenöverledningar av detta slag bördärför överföras lill 15:12. Med tanke pä den osäkerhet som inlekan undgås för företagarintresset genom regler om ersältningsfri omprövningförQänar enligt delegationens uppfattning även övervägas, om inte mer enhetligaregler vore atl föredra, särskilt då det gäller tidsfristerna för omprövning.Med hänsyn lill att vattenkraftverk finansieras genom obligationslån, bör försådana kraftverk fastställas en omprövningsfri tid av minsl motsvarandelöptiden för Prop,1981/82:130 192 ettobligationslån, , och en i praktiken oftast erforderlig ytterligarebelåningstid av . Detta är väsentligt för långivarnas säkerhet och därmedför möjligheten all utbjuda kraftverksobligationslän. Vissa paralleller finnshär med det invesleringsskydd, som tomträltsreglerna innehåller då det gällerfastighetsinvesteringar. Enligl delegationens uppfattningförQänar syftet med omprövningsinstitulet analyseras ytterligare. Särskiltborde klargöras, om huvudsyftet från allmän synpunkt är att uppnå förändring avtidigare medgivna förhållanden eller om avsikten främst är alt bekosta vissa s.k. allmänna intressen med ersältningsfri förändring pä etl tämligen svåröverskådligtsätt. Utformningen av omprövningsireglerna förQänar ocksågranskas från redaktionell synpunkt. En slörre enhetlighet voreeftersträvansvärd, eventuellt så att omprövningslillfällena på samma sätt somför närvarande i vattenlagen eller på med tomträttsinslilutet likartal sättanpassas till behovet av säkerhet i kreditgivningen. : Förbundet har ingenerinran mot utredningens förslag att de nuvarande reglerna om kungsådra ochnyprövning ersattes med nya regler angående omprövning samt finner föreslagnaomprövningsregler väl avvägda. kommun: Visseriigen synes de nya reglernaändamålsenliga. Som ovan antytts har dock "allmänna inlressen"benägenheten tolkas så att riksbehov tillgodoses utan ersältning till drabbadkommun. Som ytterligare exempel kan anföras förslagbeträffande den fysiska riksplaneringen om ell lO-årigt skogsavverkningsförbud.Utan tal om ersättning till den drabbade bygden kan förutsättningarna förlivsbetingelserna tydligen förändras. Ett klarläggande av att allmännaintresset ej får omöjliggöra respektive bygd:; intressen utan ersättning börsåledes införas även i den eventuella nya vattenlagen. fritidsfiskares riksförbund:Vattenlagsutredningen förordar all de nya omprövningsreglerna skall blitillämpliga också på äldre företag. Det är ur fiskets synpunkt synneriigen angelägetatt få till stånd en omprövning beträffande företag spm tillkommit under en tidnär fiskefrågorna inle tillmättes någon stön-e betydelse och som av denanledningen inte heller ädömts några skyldigheter för att kompensera skada påfisket. Det är därför av största vikt att utredningens förslag i denna delgenomförs. : Eftersom betänkandet underrubriken som exempel påföreliggande behov av omprövning, främst för alt tillgodose fiskeintresset,nämner vallenföretag i bland annat Ronnebyån och Helgeån samtkorttidsregleringen vid Laholmsfallet i , vill i egenskap avvattenkraflsintressenl i dessa vattendrag framhålla följande. Med tillgodoseendet av fiskeintresset torde iförevarande sammanhang avses vandringsfisk, De av kammarkollegiet och anfördaexemplen är enligt uppfattning myckel illa valda. Delta kan endastförklaras med bristande kunskap om de faktiska förhållandena i aktuellavattendrag. Förhållandena kan i korthet beskrivas enligt följande. Ronnebyån är till den del ån flyter fram genomBlekinge praktiskt tagel helt utbyggd genom åtta kraftstationer med olikaägare. Några reproduktionsområden för lax eller öring finns ej kvar. Rätl tillnolltappning föreligger på hela den aktuella sträckan. Utmed ån finns, i såvälBlekinge- som Prop, 1981/82:130 193 Smålandsdelen,ett flertal industrier och samhällen som använder ån som recipient.Föroreningssitualionen har varit mycket besvärande, men en märkbarförbättring har på grund av vidtagna reningsåtgärder inträtt under senare år.Laxfiske lorde ej ha förekommit i ån, i varje fall icke under detta sekel. Elltillskapande av etl laxfiske i ån lorde, under fömtsättning atlvattenkvalitén blir godtagbar, kräva att kraftstationerna utrives, vilket välknappast kan ha varit kammarkollegiets avsikt. Enbart ett ändratlappningsförfarande i stafionerna lär inte främja laxens möjligheter atl gå uppi ån. Helgeånsvallen- och utbyggnadssilualion är ungefär densamma som för . Enväsentlig skillnad är emellertid att nedströms del nedersta kraftverket än påen lång sträcka, , flyter fram i praktiskt taget havsnivå och genom tvåstörre, starkt igenvuxna sjöar, och Hammarsjön.Försöksutsätlningar med laxsmolt har visat alt dessa sjöar med sin rovfisk äreffektiva hinder för laxreproduktionen. Någon laxuppgång i ån förekommer ej.Liksom i Ronnebyån kan en ändrad vattenföring i kraftverken ej påverkalaxfisket. Tack vare den laxodling frivilligt, dvs. ulansärskilt åläggande i dom eller annorledes, bedriver vid har laxbeståndeli nedströms kraftverk kunnat bibehållas.