prop · G503150 · 1981-12-31 00:00:00 — Somett led i regeringens verksamhet med atl effektivera kommittéarbetet är detemeUertid av yttersta vikl all konsulter i fortsättningen engageras först närstatsmyndigheternas egna resurser visar sig otillräckliga. Jag vill isammanhanget erinra om att regeringen tidigare uttalat att i första handstatskontoret och bör komma i fråga då behov avutredningsuppdrag inom deras kompetensområde uppkommer. Regeringenhar vidare genom en ändring i 5 § kommittéförordningen (1976:119, senastelydelse 1982:37) ålagt alla kommittéer att göra upp en plan förutredningsarbetet och ange den beräknade kostnaden för fuUgörandet avuppdraget. Det departement till vilket kommittén hör skall hållas underrättatom planeringen. På det sättet får departementen en avsevärt bättre möjlighet äntidigare att övervaka kommittéernas koslnader. Som ytterligare elt led ieffekliveringen av kommittéarbetet har departementen i årets budgetarbeteuppmanats all vidla en rad åtgärder för atl begränsa kostnadema förkommittéväsendet. Föratt de statliga myndigheternas upphandling i princip skall bedrivasaffärsmässigt skall de vid köp av varor pch tjänster m. m. följa bestämmelsernai upphandlingsförordningen (1973:600, ändrad senast 1980:850). Att tiUämpaaffärsmässiga principer vid upphandling av konsulttjänster torde bidra liU atthåUa kostnadsutveckliingen för denna typ av tjänster under kontroll på sammasätt som sker vid annan upphandling. Trolsatt upphandlingsförordningen gäller även för kommittéernas verksamhet harnågot upphandlingsförfsrande i dess mening inle alllid ägt mm inom dekommittéer som arbetsgmppen har granskat. Föratt öka kostnadsmedvetandel i både nuvarande och blivande kommittéer avser jagatl återkomma liU regeringen med förslag till hur man på lämpligt sätt börstyra kommittéernas upphandUng av konsulter. Jagvill vidare hänvisa lill vad chefen för budgeldepartementet anför i åretsbudgetförslag (prop. 1981/82:100 bil. 2 s. 90) om den utbildning av anställda ikommittéväsendet som pågår. Syftet med ulbildningen är alt effekliverakommittéarbetet. Jaghemställer att regeringen bereder tillfälle all la del av vad jag nuhar anfört. Sysselsättningsskapande åtgärder inom arbetsmarknadsdepartementetsverksamhetsområde 1981/82:150 Bilaga 4 Anmälan til' slutlig reglering av statsbudgeten /83 såvitt avser verksamhetsområde Arbetslösheten är betydligt lägre i än i de flestaandra länder. Genom en aktiv arbetsmarknadspolitik har den bristande tillgångenpå lediga platser i stor utsträckning kunnat kompenseras av tillfälligainsatser för arbetslösa, främst i form av beredskapsarbeten ocharbetsmarknadsutbildning. Under innevarande budgetår har arbetsmarknadsläget varitsämre än under de närmasi föregående. Antalet arbetslösa uppgick i mars i årtill 124000 (2,av arbetskraften) vilket är 34000 fler än i mars månadföregående år. Vidare har antalet lediga platser sjunkit avsevärt. Antalet sysselsatta i beredskapsarbeten har underbudgetåret stegvis ökats. sysselsattes drygt 53000 personer isådana arbeten, vilket var 20000 fler än samma månad . Enskilda beredskapsarbetenhar anordnats under innevarande budgetår enligl ell särskilt bemyndigande avregeringen. Utöver beredskapsarbeten har anordnats ca 4000 s.k.ungdomsplatser för arbetslösa 16-17-åringar för vilka statsbidrag utgår. Vidarevar antalet personer i arbetsmarknadsutbildning drygt 40000vilket är 2000 fler än under samma fid . Regeringen har också under innevarande budgetår vidtagitomfattande åtgärder för att främja sysselsättningen i byggsektorn. Offentligainvesteringar för ca 800 milj. kr. har fidigarelagts och byggnadstillstånd harmeddelats för flera större sjukhusbyggen. Under /83 väntas arbelsmarknadsulvecklingenså småningom vändas till del bäitre. Den genomförda devalveringen ochen internafionell efterfrågeökning kan förutses medföra en fortsatt ökning avvamefterfrågan på industrins exportmarknader, vilket också kommerall öka behovel av arbetskraft. En ökning av industrins sysselsättning kan blimärkbar . () har i skrivelse den 16 april1982 - med hänvisning lill länsarbetsnämndernas aktuella redogörelser framhållit att 1 1981/82. 1981/82:150 2 samtliga länsarbetsnämnder räknar med en kraftigt ökadarbetslöshet efter en viss säsongmässig förbättring . AMSräknar med att efterfrågan på arbetskraft kommer att bli fortsall myckel lågunder och atl sysselsättningen totalt sett väntas fortsätta atlminska. Mot bakgmnd härav har AMS föreslagit vissa anslagsförslärkningar utövervad som upptagits i årets budgetproposition. Jag återkommer strax till detta. Arbelsmarknadsutsikterna inger oro. Både kortsiktiga,konjunklureUa faktorer och mer långsiktiga tendenser innebär risk för ökandeobalans meUan utbud och efterfrågan på arbetskraft. Del är en väsentlig arbetsmarknadspolitiskuppgtft all underlätta för dem som drabbas av omställningar atl la varaktigaarbeten i företag som har goda framtidsutsikter liksom alt förhindra atl denindustriella expansionen hämmas av brist på arbetskraft. Eft centralt mål för regeringens politik är fullsysselsättning. Kraftfulla insatser bör därför vidtas för alt motverkaarbetslöshet. måste emellertid hänsyn las till de rådandebalansproblemen i ekonomin. Offentliga sektorn måsle under nästa budgetårliksom f. n. växa långsammare än , och dearbetsmarknadspoUtiska insatserna skall utformas så all de inle motverkar denangelägna strukturomvandlingen i näringslivel. För atl sysselsältningsmåletskall kunna upprätthållas varaktigt är det nödvändigt att företagen förmår lavara på de utvecklingsmöjligheter som finns. Arbetsmarknadspolitikens cenlrala uppgift kommer liksomunder innevarande budgetår att bli all lösa arbelslöshelsproblemen inom ramenför de lediga platser som finns på arbetsmarknaden. Detta innebär att platsförmedlingenmåste sättas i centrum för del arbetsmarknadspolitiska arbetet. Såvälarbetsgivarna som de arbetssökande bör vara beredda att ge avkall påorealistiska önskemål så all de lediga platser som finns kan passas ihop med dearbetssökande. För att motverka arbetslöshet under vinterhalvåret 1982-83kommer jag nu alt föreslå regeringen att ytterligare medel om I 370 milj. kr.anvisas för sysselsättningsskapande åtgärder. Av beloppet avser I 100 milj. kr.beredskapsarbeten, 150 milj. kr. särskilda insatser för , 60milj. s. k. ungdomsplatser, 50 milj. kr. för rådrumsbeställningar och 10milj. för särskilda åtgärder i län. Utsikterna inför nästa vinterhalvår pekar på en fortsattförsämring inom byggsektorn. Även om den negativa utvecklingen avbygginvesteringarna i viss utsträckning kan vägas upp av ökad reparations- ochunderhållsverk-samhel slår det klart att det också är angeläget atttidigarelägga stafliga investeringar för atl skapa ytterligare sysselsättningfrämst i skogslänen. Regeringen kommer därför all föreslå all 600 milj. kr.avsätts för tidigare-läggningar av statliga investeringa.r. Vidare höjs densärskilda ramen för allmänna samlingslokaler med 30 milj. kr. Dessutom avser chefen för , med vilkenjag har samrått, all föreslå åtgärder inom bostadssektorn som kan beräknas med- föraalt byggnadsarbeten för ytterligare kommer fill ståndunder del närmaste året. Det gäller främst möjligheter lill statliga lån förvissa slags reparationer i bostadssektorn samt elt bidrag till ombyggnad på10000 kr. Dessa olika åtgärder inom bostadssektorn beräknasmedföra utgifter på sammanlagt ca 200 milj. kr. Dämtöver harregeringen föreslagit förbättringar av lånemöjligheterna vid nybyggnadav stalsbelånade småhus, vilka beräknas medföra en ökning avinvesteringsvolymen med 2000 småhus eller ca . Dessutom vidgas detstatliga stödet till kulturhistorisk bebyggelse. Jag övergår nu till attbehandla de olika anslagen. Iårets budgetproposition har medelsbehovet under ifrågavarande anslag beräknatslUl . Därvid antogs att IIOOOO personer skulle komma alt deltaga iarbetsmarknadsutbildning varav 79000 i SÖ-kurser. Jagvill innan jag går in på anslagsfrågorna redovisa en rapport den 29 mars 1982som AMS gjort på uppdrag av regeringen och som redovisar fömtsättningarna förelt utökat resursnytljande inom arbetsmarknadsutbildningen. Irapporten redogör AMS bl. a. för de viktigaste orsakerna lill nedgången iantalet dellagare i arbetsmarknadsutbildningen under /81. Enviktig orsak till detta menar AMS var den medvetna sirävan från styrelsens sidaatt inrikta arbetsmarknadsutbildningen mol yrkesutbildning anpassad efterarbetsmarknadens behov dvs. mol de särskill anordnade AMU-kurserna vUkelmedförde alt ulbildningen inom del reguljära skolväsendet minskade.Erfarenheterna visar också alt verksamheten inle med omedelbar verkan kanminskas eller utökas via förändringar i medelstilldelningen under pågåendebudgetår då AMU-kurserna lill stora delar är uppbyggda med relativt fastaresurser. En rad åtgärder har emellerlid vidtagits isyfte atl bättre kunna utnyttja AMU:s resurser. AMS framhåller därvid allplaneringstekniken enligt del nya systemet med bas- och komplemenlbehovsuccessivt har utvecklats. Sannolikt kommer della alt förbättraträffsäkerheten i planeringen och därmed öka möjligheten lill ett bättreresursutnyttjande. Rapportenvisar att AMS ambition när det gäller all utnyttja AMU:s resurser är myckelhög. Erfarenhelerna från visar dock all förändringar avkursutbudet kräver noggrann planering både på längre och kortare sikt. Jagräknar med att de vidtagna åtgärderna skall öka resursutnyttjandet så attarbetsmarknadsutbildningen kan få den planerade omfattningen. 1skrivelse har AMS med hänsyn lill den väntadearbetsmarknadssituationen bedömt atl arbetsmarknadsutbildningen behöverplaneras för totalt 120000 deltagare under /83 eller 1981/82:150 4 10000fler än vad som beräknades i årets budgetproposition. Antalet deltagare permånad skulle då enligt AMS genomsnittligt kunna uppgå till 43000 dvs. ca 5000fler än under innevarande budgetår. AMSbegär vidare bemyndigande atl med parternas medverkan göra en särskild satsningi form av brislyrkesutbildning inom det Verkstadstekniska områdel. Syftel äratl förebygga sådana flaskhalsproblem som kan uppkomma vid enkonjunktumppgång. För att della skall komma igång begär AMSbemyndigande alv. få anställa högst 15 personer under i . För denna satsning hemställer AMS vidare alt få tillämpa ettutbildningsbidrag om /dag (motsvarande /tim.) och bekosta dettasamt utökade kurskostnader med förväntade reservationer på berörda anslag. AMSberäknar alt utgifterna för utbildningsbidrag för ytterligare 10000 dellagareuppgår lill 190 milj. kr. Föregen del anser jag att AMS förslag att utöka bristyrkesutbildningen börgenomföras i syfte all lösa flaskhalsproblem inom verkstadsindustrin i sambandmed en konjunklurförbällring. Tillgången på yrkesutbildad arbetskraft i enkonjunkturuppgång är av stor betydelse för den fortsatta utvecklingen avarbetskraftseflerFrågan. På detta säll skapas utrymme också för dem som har ensvag ställning på arbetsmarknaden. Inle minsl för kvinnor torde en sådanutbildning få betydelse då efterfrågan på arbetskraft åter ökar. Jag förordardärför alt AMS får planera för i genomsnitt 3000 platser mer änvad jag beräknat i årets budgetproposition. Genom den förväntade förbättringenav sysselsättningen får AMS emellertid inrikta sina planer påen lägre volym under den andra delen av budgetåret så atl den totalaomfattningen under budgetåret kan ske inom ramen för anslagna medel. Skulle delvisa sig atl AMS även behöver planera för en högre volym har jagför avsikt alt återkomma i denna fråga . Jagkan däremot inte biträda AMS förslag om ell högre utbildningsbidrag för den somgenomgår bristyrkesutbildning. Enligl min uppfattning måste en vidareutbildningav anställd personal redan med nuvarande bidrag framstå som fördelaktig ocksåför företagen. AMS begäran av ytterligare personalresurser kan jag inletillstyrka. AMShar också begärt en höjning av bidraget för utbildning vid permit-terings- ochuppsägningshol . under 960 limmar. Enligl AMS börslödel avgränsas lill företag inom tillverkningsindustrin. Vidarehar genom beslul (AU 1981/82:21, rskr 1981/82:216) givit regeringenmöjlighet all höja ifrågavarande bidrag t. o. m. utgången av . Jaganser dock alt denna fråga bör anslå lill då utvecklingen avindustrikonjunkturen bäitre kan bedömas. Jag kan därför behöva återkomma tillregeringen härom. AMShar i en särskild skrivelse om åtgärder för ungdomar bl.a.framhållit betydelsen av all kunna utnyttja både arbetsmarknadsutbildning ochberedskapsarbete effeklivl. enallt större del av de arbetslösa ungdomarna redan har gymnasieutbildning. Desom har genomgått icke yrkesinriktad utbildning eller helt saknar gymnasialutbildning har dock behov av att få genomgå arbetsmarknadsutbildning.Erfarenhelerna av de nuvarande lillträdesreglerna har dock visat att desärskilda villkoren som gäller för 1819-åringar har försvårat användningen avarbetsmarknadsutbildningen för denna grupp. AMS framhåller vidare all delutbildningsbidrag om /dag som ulgår till ungdomar inle itillräcklig grad kan slimulera utbildningslrötta ungdomar till utbildning. AMSföreslår därför atl arbetsmarknadsutbildningen öppnas för ungdomar i åldern18-19 år på samma villkor som för vuxna, dvs. ulan begränsade fiUträdesvillkoroch med samma utbildningsbidrag som för vuxna. F.n. gäller atl arbetsmarknadsutbildning kan beviljas ungdomar i åldern 18-19 årsom antingen uppfyller villkoren för kontant arbetsmarknadsstöd eller har varitarbetssökande genom arbetsförmedlingen i minsl . Vidare skallmöjligheten lill utbildning i gymnasieskolan först ha prövats. Jag vidhållermin uppfattning att en gymnasial utbildning ofta är den lämpligaste lösningenäven för arbetslösa ungdomar som fyllt . Därempt finner jag del angelägetatl begränsa den nuvarande "kvalifikationstiden" förde ungdomar som inte uppfyller villkoren för kontant arbetsmarknadsstöd. Jagavser därför all senare föreslå regeringen en regeländring härvidlag. Ungdomarunder som genomgår arbetsmarknadsutbildning får i allmänhet en dagpenningom . vilket är samma belopp som det kontanta arbetsmarknadsstödet. För demsom har försörjningsplikt mot bam är dagpenningen . Med hänsyn till detålgärdsprogram för ungdomar som ,fattade beslul om (AU 1981/82:21, rskr 1981/82: 216) och som f. n. bereds inomregeringskansliet kan jag inte biträda AMS förslag om en höjning avutbildningsbidraget till samma nivå som för vuxna dvs. Däremot finnerjag del rimligl att dagpenningen vid arbetsmarknadsutbildning för ungdomar iåldern likställs med den ersältning som lämnas lill 16-17-åringar somhar ungdomsplals. Jag förordar därför atl dagpenningen för ungdomar i åldern18-19 år får höjas till . Jag räknar med alt utgifterna härför kan läckasav den under innevarande budgetår beräknade reservationen under anslaget B 3.Bidrag till arbetslöshetsersällning och utbildningsbidrag. Medhänvisning lill vad jag nu har anfört hemställer jag all regeringen föreslår attgodkänna den av mig förordade höjningen av dagpenningen i utbildningsbidragetför ungdomar . 1981/82:150 6 Iårets budgetproposition beräknades för sysselsättningsskapande ålgär-der ettmedelsbehov av , varav bl. för delprogrammetBeredskapsarbeten och . för delprogrammet Industribeställningar. Avmedlen för delprogrammet Beredskapsarbeten beräknades 200 milj. kr. behövautnyttjas för omställningsbidrag enligt särskild förordning (1981:549) isamband med större driflinskränkningar i företag. Med hänsyn lill bl.a. deolika besparingsåtgärder som föreslogs beräknade jag att medlenskulle räcka lill 4,5 milj. dagsverken i beredskapsarbeten. AMShar i skrivelse hemställt att ytterligare medel anvisas försysselsättningsskapande åtgärder under /83 utöver vad somberäknades i budgetpropositionen. Beträffande beredskapsarbetena har AMSredovisat två alternativa kalkyler för medelsför-bmkningen. Enligt det förstaalternativet skulle sammanlagt åtta miljoner dagsverken å . underbudgetåret kosta sammanlagt 4080 milj. kr., vilket innebär atl 2391 milj. kr.skulle behöva anvisas utöver vad som beräknas i budgetpropositionen. AMS harsom grund för denna kalkyl fömtsatt att arbetenas fördelning på skilda ändamåloch huvudmän förblir ungefär densamma som under innevarande budgetår. Som eltandra alternafiv har AMS beräknal kostnadseffekterna av en angelägen ökning avandelen invesleringsarbeten, vilken enligt AMS kan uppnås genom bl.a. enhöjning av tilläggsbidraget för sådana arbeten från lill avunderlaget. Om investeringsarbetenas andel av 8 milj. dagsverken höjs fill enfjärdedel beräknas den genomsnittliga dagsverkskostnaden för alla beredskapsarbetenbli 585 milj. kr., varigenom medelsbehovet för beredskapsarbeten totalt settökar till 4680 milj. kr., eller 2991 milj. kr. utöver vad som beräknades ibudgetproijositionen. Medhänsyn till del ytterst ansträngda budgetläget är jag inle beredd att föreslåall AMS yrkande om medel för beredskapsarbeten tillmötesgås fullt ut. Jagförordar för min del ytterligare 1 100 milj. kr. avsätts för beredskapsarbeten.En fortsatt hög arbetsmarknadspolifisk beredskap är dock nödvändig och denfinansfullmakt som står fill regeringens förfogande gör det möjligt att medkort varsel anvisa medel som behövs för extra arbelsmarknadspolitiska insatser. Jaghar vidare erfarit all kommer 1450 byggnadsarbetarefrån kraftverksbyggena i Forsmark alt lämna verksamheten där. medbörjan beräknas 700 personer att friställas. Jag kommer därförall föreslå regeringen att län prioriteras vid tidigardäggningar avstatliga byggen. Jag kommer vidare alt föreslå regeringen att 10 milj. kr.under anslaget Sysselsättningsskapande åtgärder avsätts för att i länkunna utföra kpmmunala och enskilda byggprojekt som beredskapsarbeten. Deprojekt som avses kommer de tre nordupplandskommuherna , ochÄlvkarleby lill del. Jaghar i årets budgetproposition anmält för atl jag kommer atlföreslå regeringen alt en högsta gräns för bidragsunderlagel för dagsverkskoslnadenvid beredskapsarbete sätts lill . Förslaget ingår i regeringensbesparingsprogram för /83. Investeringsarbetenaspelar i Norrbollens län en mycket väsentlig roll i arbelslöshetsbekämpandesyfte. De har bidragit till atl förbättra förutsättningarna för näringslivetsexpansion genom den inriktning som varit all förslärka infrastmkturen och byggaut samhällsservicen. En begränsning av den totala dagsverkskostnaden skulle förNorrbollens del medföra svårigheter att starta nödvändiga projekt. Med tanke påde särskilda insatser som är nödvändiga, i första hand i malmfälten, kommerjag därför all senare föreslå regeringen vissa justeringar vad gäller denhögsta gränsen för bidragsunderlaget för dagsverkskostnaden vid beredskapsarbetevad gäller i och övriga landel. Justeringen kommer atl göras såall den i budgetpropositionen angivna besparingen kommer att bestå. AMShar föreslagil en generell höjning av tilläggsbidragel för kommunalaberedskapsarbeten under /83. Jag är inle beredd att tillstyrkadelta. Möjligheten atl, i vissa regioner, höja lilläggsbidraget förinvesteringsarbeten finns och den möjligheten kvarstår även undernästa budgetår. AMShar vidare pekat på att behovel av rådmmsbeslällningar kommer att bliförhållandevis stort även under del kommande budgetåret och beräknar därför,utöver i budgetpropositionen angivna 10 milj. kr., ell ytterligare medelsbehovom 50 milj. kr. Jag förordar i likhet med AMS attanslagsposten för indusiribeställningar las upp med sammanlagt 60 milj. kr. Behovetav särskilda åtgärder för att främja ungdomars sysselsättning Denallmänna försvagningen av arbetsmarknadsläget ochvintem har i hög grad drabbat ungdomarna. Ungdomsarbetslösheten nådde underhösten den högsta nivå som någonsin registrerats iarbetskraftsundersökningarna. Arbetslösheten bland ungdomarna har därefterminskat fill följd av en stark prioritering av de arbelsmarknadspolitiskaåtgärderna för ungdomar. Underloppet av har således ungdomsarbetslösheten minskat från9,till som antalet ungdomar iberedskapsarbete har ökat. Föråldersgmppen upp lill uppgick den relafiva arbetslösheten i mars månadtill vUket motsvarar 18200 personer. var 20000 ungdomar i dennaåldersgrupp sysselsatta i beredskapsarbete och 3 300 ungdpmar i åldern 18-19 årdeltog i arbetsmarknadsutbildning. Enligtarbetskraflsundersökningar uppgick antalet arbetslösa 20-24-åringar till23 100 eller . 1981/82:150 8 I beredskapsarbete och arbetsmarknadsutbildningdeltog 27600 personer i denna åldersgrupp. Som jag har anfört väntas dock inte eftertVåganpå arbetskraft stiga nämnvärt förrän tidigast . Betydandeinsatser kommer därför även fortsättningsvis alt krävas och då särskilt förungdomarna. AMS har i skrivelse särskilt framhållitsvårigheterna för ungdomar alt få arbele. AMS understryker vikten avatt både arbetsmarknadsutbildning och beredskapsarbete kan användas för dennagrupp. Beträffande beredskapsarbete framhåller AMS att deenskilda beredskapsarbetena för ungdomar bör bibehållas. Med denomfattning av beredskapsarbete, som jag har beräknal för /83,utgår jag från att antalet sysselsatta ungdomar skall kunna bibehållas pånuvarande nivå. Jag avser vidare all föreslå regeringen att enskilda beredskapsarbetenför ungdomar får fortsätta enligt de föreskrifter som f. n. gäller även underhösten och . Jag förutsätter vidare alt AMS vid fördelning av medel förberedskapsarbeten prioriterar orter med särskilt besvärande arbetsmarknadssituationför ungdomar och i synnerhet för unga kvinnor. Efter del att överenskommelse träffats mellan regeringenoch arbetsmarknadens parter infördes bidrag lillungdomsarbelsplatser för 16-17-åringar. Verksamheten skulle ses som ellkomplement till skolans insatser för all dämpa den stigandearbetslösheten för främst 17-åringar. har genom godkännande avarbetsmarknadsutskottets betänkande (AU 1981/82: 21, rskr 1981/82: 216) redangivit sitt medgivande till en förlängning av denna verksamhet vid sidan avskolans yrkesintroduktion. Även AMS anser alt verksamheten med ungdomsplalserna börfå fortsätta. AMS menar dock alt införandet av ungdomsarbetsplatserna hargjort yrkesinlroduklionens ställning oklar och att det uppstått svårigheter förskolan atl utöva sitt uppföljningsansvar. För både ungdomarnas och arbetsgivarnasdel kräver ungdomsarbetsplatserna kontakt med två myndigheter vilket framslårsom byråkratiskt och skaparen rad onödiga problem. AMS anser därför allansvaret för ungdomsarbetsplalserna i fortsättningen bör handhas av skolan. Mot bakgrund av de erfarenheter som vunnits isamband med utnyttjandet av ungdomsplalserna föreslår jag efter samråd medstatsrådet alt ansvaret för ungdomsplatserna flyttas över tillskolan. Jag förutsätter därvid att de lokala planeringsråden kommer atl följaverksamheten. Med beaktande av de bedömningar som f. n. kan göras har jagpreliminärt beräknat 60 milj. kr. Jag förutsätler altkommunernas behov av medel för denna uppföljande verksamhet därvid också blirtillgodosedda. Del bör ankomma på regeringen att utforma de närmareföreskrifterna härom. Vidare avser jag att föreslå regeringen atl demedel för ungdomsplatser som kommer att kvarstå vid slutet av budgetåret, skallfå användas för förlängning av de nu pågående ungdomsplatserna på så sätt attde ungdomar som tillträtt en ungdomsplats får fortsättadensamma upp . Denna nyauppgift för skolan atl anvisa ungdomsplatser bör ses som ett led i skolansuppföljningsansvar alt stegvis förbereda och underlätta ungdomars inträde påarbetsmarknaden. kan anknytningen till skolan underlätta inslag avutbildning eller övergång till utbildning inom gymnasieskolans ram. Del ärenligt min mening viktigl atl utbildning sätts i första mmmet för ungdomarunder . Det normala bör vara att en ungdom som anvisas ungdomsplals skallha genomgått yrkesintroduktion eller någon utbildning i gymnasieskolan. Överföringenav systemet med ungdomsplatser för 16-17-åringar lill skolansuppföljningsansvar bör också ses som etl led i det åtgärdsprogram, innebärandeatt alla ungdomar upp tiU kan erbjudas utbildning eller arbele,som genom godkännande av arbetsmarknadsutskottets betänkande (AU1981/82:21, rskr 1981/82:216) har beslutat om.