prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — Del framstår därförsom mycket angelägel att kvinnor breddar sitt ulbildnings-och yrkesval. Här krävs attitydförändringar inlebara hos kvinnorna själva ulan påalla håll i samhället, inte minst hos arbetsgivarna. Statliga myndigheterhar också en viktig uppgift i strävandena att försöka bryta den könsuppdeladearbetsmarknaden. Under vinterhalvåret1981/82 genomför arbetsmarknadsverket en särskild satsning som kallas Plats för kvinnor.Arbetsförmedlingarnas resurser skall i höggrad inriktas på att minska kvinnornas arbetslöshet, bl. a. genom altstimulera lill olradilionelll yrkesval. Som statsrådetJohansson har anmält (bil. 3) bedrivs inom statsförvaltningen s. k. BRYT-försök.Syftet är alt intressera kvinnor ochmän all söka sig lill yrken som domineras av det andra könet. Regeringenhar givit statens arbetsmarknadsnämndi uppdrag all vidga BRYT-verksamheten lill elt antal nya yrkesområdeni avsikt alt få in fler kvinnor på tekniska arbetsuppgifter. Regeringen harnyligen på statsrådet förslag givit jämställd-hetskommittén iuppdrag all genomföra en informationskampanj med syfteatt uppmuntra ungdomar och främst flickor att välja olraditionella utbildningar och yrken. De organisatoriskaformerna för regeringens jämslälldhelsarbete har vidareutvecklats. I föregående årsbudgetproposition anmäldes bl. a. att en jämslälldhetsberedning hade inrättats i . 1 enlighetmed del handlingsprogram som antogsvid i år1980 har en referensgrupp i jämställdhétsfrågor nu tillsatts.Referensgruppen består avrepresentanter för kvinnoorganisationer. Dess uppgift är att vara ett forum för ömsesidig information ochmeningsutbyte. Den nya myndigheten jämslälldhetsombudsmannen (JämO) harnu varit 1981/82:100 Bilaga 15 17 verksam i ett och ett halvt är. JämO har tilluppgift att se till att lagen (1979: 1118, omlryckl 1980:412) om jämställdhetmellan kvinnor och män i arbetslivet efterlevs. Verksamheten går i första handul på alt sprida kunskap om lagen och på annat sätt medverka i strävandena attfrämja jämställdheten. Vidare lämnar JämO enskilda personer slöd idiskrimine-ringslvisier, när de inle biträds av sina fackliga organisationereller är oorganiserade. JämO har hillillsprioriterat informationsverksamheten. Anställda vid myndigheten har l.ex. vidca 200 tillfällen medverkat vid kurser, temadagar och konferenser sombehandlat jämställdhet. Vidare har skriftligt informationsmaterial framställtsoch distribuerats i stor utsträckning. Antalet anmälningar lillmyndigheten har efter hand ökat. Sammanlagt har kommit in etthundratal anmälningar som avsett diskriminering på grund av kön och någotfärre som rört brister i arbetsgivarens aktiva jämslälldhetsarbete. JämO harväckt talan i arbetsdomstolen i fem diskrimineringsärenden. meddeladearbetsdomstolen dom i de två första målen om könsdiskriminering, varav del enavar instämt av JämO och det andra av . 1bägge fallen dömdes en kommun alt betala . i allmänt skadestånd förkönsdiskriminering genom att kommunen valt alt anställa en man framför enbättre meriterad kvinna. I domarna slås fast att kommunerna måste tillämpaobjektiva merilvärderingsnormer. Det krävs stark och tillförlitlig bevisningför att avseende skall få fästas vid påståenden om bristande samarbelsförmåga. JämO har börjat enundersökning av hur jämslälldhetsarbetel bedrivs inom viss del av dataområdet.Vidare har JämO studerat vad som görs för att främja jämställdheten i yrken därarbetstagarna ofta ulsälls för fysiskt våld eller hot om våld. En studie av hurtidningsförelag lever upp till jämställdhetslagens krav har inletts. Dekvinnliga prästernas arbetssituation har undersökts. 1 anslutning härtill harJämO gjort en analys av förhållandet mellan jämslälldhelslagen och den s.k.samvetsklausulen. Jämslälldhelskommillénhar under är 1981 lagt fram ett antal rapporter. a. har en rapportpresenterats om elt skolledarprojekt som har genomförts i samarbete med Kirunakommun. På försök har jämställdhétsfrågor ingått i skolledarutbildningen där.Kommittén föreslår nu att jämställdhetsfrågorna skall ingå som eltobligatoriskt inslag i all skolledarulbildning. Vidare har en första rapportsammanställts om del pågående jämslälldhetsprojeklet inomgrundskolan i . projekt med SSA-råden (råd för samarbete skola- arbetsliv) i har avslutats och kommer all resultera i förslag hurSSA-råden kan arbeta med jämställdhetsfrågor. Avsikten är att de resultat somhar uppnåtts i dessa olika projekt skall spridas och stimulera lill liknandeverksamhet på andra håll i landet. En undersökning ominvandrarkvinnorna med åtföljande förslag till ål-2 1981182. 1981/82:100 Bilaga 15 18 gärder för all förbättra deras situation harockså redovisats. Som har nämnts bereds denna rapport (Ds A 1981: 2)f.n. i . Jämställdhet får inle sessom en isolerad fråga. Som framhölls tidigare är t. ex. den ekonomiskapolitiken och arbetsmarknadspolitiken av grundläggande betydelse förjämställdheten. Inom nästan alla samhällsområden finns detjämställdhelsaspekler som måste vägas in. Detta synsätt låg också lill grundför de riktlinjer (skr 1979/80:168) som regeringen fastställde försitt fortsatta jämställdhetsarbele. I propositioner och genomandra åtgärder på olika områden följs dessa riktlinjer upp och konkretiseras.Som statsrådet har anmält har exempelvisnyligen antagit mål och riktlinjer för skolans studie- och yrkesorientering,den s.k. syon (prop. 1981/82:15, UbU 1981/82:6). I propositionen utvecklasskolans ansvar för jämställdheten. Detta ansvar slås också fast i den nyaläroplanen för , som i sin helhet träder i kraft näsla läsår. Enviktig uppgift för skolans syo blir nu all stimulera olraditionella studie- ochyrkesval. Justitieministern hartidigare anmält tre propositioner av betydelse i delta sammanhang. Ettförslag lill ny namnlag kommer att föreläggas . Förslagetpräglas av en strävan alt uppnå jämställdhet mellan kvinnor och män inamnrätlsligl hänseende. Båda makarna behåller i forsättningen sina efternamnnär de gifter sig, om de inte anmäler att de vill ha elt gemensamt efternamn.Vidare föreslås bl.a. all män likaväl som kvinnor skall ha rätt att i ställetanta makans resp. makens namn. Regeringen har vidareföreslagit ändringar i beträffande ålalsreglerna för misshandel(prop. 1981/82:43, JuU 1981/82:18). Denna lagändring innebär bl. a. all det föråtal för kvinnomisshandel inle längre krävs alt kvinnan själv anger brottetlill åklagare. Regeringen avser ocksåall lägga fram förslag lill en ändrad lagstiftning om vårdnaden avbarn. Förslaget syftar till att stärka barnels rättsliga ställning. Det fårdock betydelse för jämställdheten mellan barnels föräldrar. Bl.a.kommer möjligheterna för ogifta, samboende föräldrar att få gemensam vårdnadom sina barn att öka. har nyligenantagit en proposition om ATP-rält för föräldrar som vårdar egna barn i hemmet(prop. 1981/82:204, SfU 1981/82:1, rskr 1981/82:9). Härigenom får föräldertillgodoräkna sig det anlal år han eller hon varit hemma och vårdal egna barn somom dessa år hade varit förvärvsår. Elt förslag omanställning av kvinnor som befäl inom del militära försvaret har anlagils avhöstriksdagen (prop. 198/82:3, FöU 1981/82:6, rskr 1981/82: 37). Detta innebäralt rekryteringen till befälsyrket inom samtliga försvarsgrenar skall skeoberoende av kön. ämnarregeringen lägga fram ett förslag om slopande av samvetsklausulen i . Sedan har tagit ställning till 1981/82:100 Bilaga 15 19 propositionen avser regeringen att underställa1982 års allmänna kyrkomöte förslaget. Som följd av förslaget kommer allmännaregler om jämställdhet mellan kvinnor och män i regeringsformen och ijämslälldhelslagen alt gälla också i verksamhet. Iarbetsmarknadsdepartementet handläggs ärenden som rör förhållandel lillinternationella arbetsorganisationen (). 81 har Sverigeinnehaft en suppleanlplats i styrelsen för internationella ar-betsbyrån.Internationella arbetskonferensen förrättade vid sitl sextiosjunde möte i juni1981 val lill styrelsen för perioden . invaldes därvid somnordisk regeringsrepresentanl på en suppleantplats. antogvidare program och budget för perioden 83. För innebärkonferensens beslut i denna del all del årliga bidraget, frän att havarit närmare 1,7 milj. dollar och är 1981 ca 1,25 milj. dollar, nu åter höjsför all är 1982 utgå med drygl 1,5 milj. dollar. Alt bidraget allljäml är lägreän sammanhänger med USÄ:s älerin-Iräde som betalande medlem iorganisationen. antog slutligen tre par av nya instrument,nämligen en konvention och en rekommendation om främjande av kolleklivaförhandlingar, om arbetsmiljön resp. om jämställdhet för manliga och kvinnligaarbetstagare med famil-jeansavar. Instrumenten kommer all föreläggas . har under detgångna året tillträtt lLO:s konvention (nr 145) om kontinuitet isysselsättningen för sjöfolk (prop. 1977/78:51, AU 1977/78:26, rskr1977/78:133) saml undertecknat en i samarbete mellan och Europarådetutarbetad europeisk överenskommelse om sjukvård lill personer vid tillfälligvistelse i annat europeiskt land. Den senare överenskommelsen har ännu interatificerats. Den av FN:sgeneralförsamling antagna konventionen om avskaffande av all slagsdiskriminering av kvinnor (prop. 1979/80: 147, AU 1979/80:30, rskr 1979/80:327)har, såsom anmälts tidigare, rafificerals av och, sedan erforderligatjugo ratifikationer registrerats, trätt i kraft den 3 september 1981.1 FN harinletts ett arbete med en ny konvention om rättigheter för migrerande arbetareoch deras familjer. Inom förbereds f. n.en arbetsminislerkonferens planerad att äga rum . harinlett förberedelserna för en andra migrationsminislerkonferens som är planeradlill är 1983. Nordiska samarbetsprogramfinns inom tre av sakområden. förslag lillreviderat handlingsprogram på arbelsmiljöområdel förelades imars 1981 och fastställdes senare av ministerrådet (arbetsmiljöminislrarna).Elt förslag lill nytt samarbetsprogram pä jämslälldhelsomrädel kommer attföreläggas vid dess 30:e session . Del år 1975antagna programmet för fördjupat samarbete på arbetsmarknadsområdet är nu innepå sin andra 1981/82:100 Bilaga 15 20 etapp (1980-84). De nordiska arbetsministrarnahar antagit ett förslag till revidering av överenskommelse omgemensam nordisk arbetsmarknad. Förslaget kommer att föreläggas Nordiska rådet.Detsamma gäller ett förslag lill nordisk överenskommelse om samarbete inomyrkesinriktad rehabilitering och arbetsmarknadsutbildning. Den tidigare nämndamålsättningen att minska slalsutgiflerna har i hög grad präglat budgetarbetet.I prop. (1981/82:30. bil. 7) om vissa ekonomisk-politiska åtgärder m.m.föreslogs vissa besparingar inom område påsammanlagt 116 milj. kr. föreslås ytterligarebesparingar som på statsbudgeten innebär sammanlagt 494milj. Härutöveruppkommer besparingseffekter inom socialförsäkringssektorn om 286 milj. kr.Besparingarna berör flertalet av departementets områden. I korthet kanförslagen beskrivas enligl följande. Förändringar inomarbetslöshetsförsäkringen - förslagetredovisas i DsA 1981:17 234.0 Förändringarvad gäller beredskapsarbeten - förkortad anvisningstid, reducerat tilläggsbidrag m. m. Rationaliseringar,m. m. inom arbetsmarknadsutbildningen .54.0 Besparinginom ramen för det s. k. äldrestödet Striktarehandläggning hos yrkesinspektionen 15,0 Övrigabesparingar, bl. a. gemensam beslutsram för näringshjälp och arbetshjälpmedel samt avveckling av ettarbetsmarknadsråd 15,5 Inomarbetsmarknadsdepartementets verksamhetsområde arbetar som tidigare redovisatsell flertal större utredningar. Deras arbete berör bl.a. arbetsmarknadsverketoch invandrar- och invandringspolitiken. Utöverutredningsverksamheten pågår ett antal översynsprojekt. Således gör stiftelsenSamhällsföretag en översyn av organisation m. m. Vidare pågår inomarbelarskyddsverkel på regeringens uppdrag arbete med bl.a. system förverksamhetsinriklad budgetering, avgiftsbeläggning av vissgranskningsverksamhel samt en s.k.huvudstudie för en samordnad lösning av datorbaserade informationssystem Informationssystemet för arbetsskador () och samordnat ADB-baseratarbelsställeregister för arbelarskyddsverkel (). genomför en studie för alt bl.a. göra tidningsutgivningenmer rationell. 1981/82:100 Bilaga 15 21 Anslagsförändringarnainom verksamhetsområde i förhållande lillmotsvarande anslag på statsbudgeten för /82 framgår av följandesammanställning (milj. 1981/82 1982/83 ring 8390,3' -816,6 -1-423,0 Totalt förarbetsmarknadsdepartementet 12860,8' 12477,8 -383,0 'Varav 1080,0 milj. kr. beräknades i komplelteringspropositionen (prop. 1980/81: 150). 1981/82:100 Bilaga 15 22 Föredragande: statsrådet ' såvittavser frågor under littera A (utom A6), B och C; statsrådet såvitt avser frågor under A6 saml littera D. Anmälan till statsbudgeten för budgetåret1982/83 såvitt avser verksamhetsområde. A. M. 1980/81 Utgift 18 114486 1981/82 Anslag 19970000 1982/83 Förslag 21603 000 Tillarbetsmarknadsdepartementet hör frägor om arbetsmarknad, arbetsmiljö,invandring och svenskt medborgarskap, jämställdhet mellan kvinnor och män samlinternationellt samarbete som berör dessa frågor. Under innevarande budgetårhar viss personal tillförts för handläggning avutlänningsärenden m.m. Beräknadändiing 1981/82 1982/83 (därav lönekostnader) (18112000) (-(-1555000) Med hänvisning lill sammanställningenberäknarjag anslaget för näsla budgetär lill . Del s. k.huvudförslaget har härvid tillämpats. Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen att lillArbetsmarknadsdepartementet för /83 anvisa ett förslagsanslag av21 . ' Statsrådet föredrar också energifrågori regeringen vilka behandlas i industridepartementets bilaga tillbudgetpropositionen. Prop.1981/82:100 Bilaga 15 23 Kommittéer m. m. 1980/81 Utgift 18588956 Reservation 8562436 1981/82 Anslag 13584000 1982/83 Förslag 14487000 /83 förordar jag all anslaget förs upp med . Jag räknar med . lillforskning och utveckling vad avserarbetsmarknadsfrågor saml andra frägor inom departementets ansvarsområde. För övrig utredningsverksamhet räknarjag med ett medelsbehov av . Jag hemställer att regeringenföreslår alt tillKommittéer m. m. för /83 anvisa ell reservationsanslagav . Extra utgifter m. m. 1980/81 Utgift 177149 Reservation 62457 1981/82 Anslag 220000 , 1982/83 Förslag 220000 För /83 förordar jag alt anslaget förs uppmed oförändrat 220000 kr.Jag hemställer att regeringen föreslår alt tillExtra utgifter för /83 anvisa ett reservationsanslag av220000 kr. 1980/81 Utgift 1981/82 Anslag 1982/83 Förslag Från anslaget skallbetalas kostnader för deltagande i internationellaarbetsorganisationens () verksamhet och för ILO-kommiltén (SFS 1977:987).Kostnader för annat inlernalionelll samarbete inom departementetsansvarsområde betalas också från anslaget liksom kostnader för sådanainternationella kongresser i för vilka åtar sig värdskapet, bl.a.inom FN-samarbelet. Till följd av den höjda dollarkursen harregeringen medgivit alt förevarande anslag får överskridas med 2 milj. kr. under /82 i syfte allsäkerställa Prop.1981/82:100 Bilaga 15 24 åtagande vad gäller avgifien till . Den kraftigauppräkning av anslaget somföreslås för /83 hänför sig likaså till den förändradedollarkursen. För avgiften har beräknats 8785000kr. Jag hemställer attregeringen förslår att tillInternationellt samarbete för /83 anvisa ell förslagsanslagav . 1980/81 Utgift 1981/82 .anslag 1982/83 Förslag F. n. finns femarbelsmarknadsråd, som är stationerade i , , , ochWashington och en motsvarande tjänsteman vid delegationen i . Deras arbetsuppgifter anges iförordningen (1977:575) med instruktion förarbetsmarknadsråd (ändrad 1977:1103). Befattningen iGeneve inrättades främst med hänsyn lill i lLO:sstyrelse . När mandatperiod nu har gått ul finns inte likastarka skäl för att bibehålla den särskildatjänstemannen i . Del ankommer på regeringen all pröva behovet av en tjänst i jämfört med behovelav tjänster på andra orter. Jag räknar emellertid med indragning av entjänst och har tagit hänsyn härfill vid minmedelsberäkning. Med hänsyn till vad jag sagt om lokaliseringen av tjänsterna kan det, inom ramen för begärda resurser,bli nödvändigt med viss omdisposilionmellan utgiftsposterna. (resor till och från vid tjänsteuppdrag och semester) Expenser (inkl. reseersättningar Vissa kostnader för biträden m. m. Med hänvisning lillvad jag har anfört i det föregående och sammanställningen hemställerjag att regeringen föreslår all lill Arbetsmarknadsråd för budgetåret1982/83 anvisa elt förslagsanslag av . 1981/82:100 Bilaga 15 25 A 6, Jämställdhet mellan kvinnor och män 1980/81 Utgift 1981/82 Anslag 1982/83 Förslag Från anslaget betalaskostnader för jämslälldhetsombudsmannen med kansli, jämslälldhelsnämnden samtkostnader för forskning och utveckling beträffande jämställdhet mellan kvinnoroch män. Jämslälldhetskommit-téns (Ju 1976:08) verksamhet finansieras ocksåfrån delta anslag. Jämställdhetsombudsmannenförutser ett stigande anlal anmälningar under näsla budgetår.Arbetssituationen gör del nödvändigt med ännu en biträdesljänst resp. enhandläggartjänst. Gällande tidsfrister för stämning lill arbetsdomstolen göratt diskrimineringsärenden måste ges förtur. Personalbristen medför därför allärenden som rör arbetsgivares aktiva jämställdhetsarbete blir eftersatta.Eftersom delta arbete i hög grad är framåtsyflande och ofta gäller mångaanställda är en sådan utveckling mycket olycklig. Med hänsyn lill delansträngda budgetläget har jag inle kunnat beräkna förstärkta resurser förjämslälldhetsombudsmannen. Jag har i stället beräknat hela anslaget medutgångspunkt i det s. k. huvudförslaget. Anslaget föreslås mol denna bakgrunduppräknat med . Av detta belopp beräknarjag 1498000kr. för jämställdhetsombudsmannen, varav . Jag hemställer att regeringen föreslår all lill Jämställdhetmellan kvinnor och män för /83 anvisa ett reservaiionsanslag av4605000 kr. Prop.1981/82:100 Bilaga 15 26 harpräglats av ökade svårigheter för de arbetssökande all finna arbete. Den stadigaökningen av anlalel sysselsatta som har pågått harstagnerat och arbetslösheten har ökat. Efterfrågan på arbetskraft harunder minskal kraftigt inom industrin och byggsektorn, medan denoffentliga tjänstesektorn har fortsatt all öka sin sysselsättning om än i minskad takt. Som framgår avföljande tabell skedde under de tre första kvartalen en fortsatt ökning avanlalel sysselsatta kvinnor i åldrarna och däröver, medan antaletsysselsatta män och yngre kvinnor har minskat. Räknat i anlal arbetadelimmar var sysselsättningen under de tre första kvartalen ca en tredjedelsprocent mindre än . Anlalel dekidsar-belande ökade ibörjan av året och har därefter stabiliserats medan antalet heltidsarbetande, som tidigare i huvudsakvar oförändrat, har minskal . Antal sysselsatta efter kön och ålder, genomsnitt för detre första kvartalen1977-1981 (tusental) 1977 1978 1979 1980 1981 -25-34 är35-44 år 45-54 är .55-64 år 65-74 år -20 är 25-34 år35-44 år 45-54 är 65-74 år Andelenyrkesverksamma bland de vuxna kvinnorna har fortsatt att öka under år 1981.Andelen sysselsatta av alla vuxna kvinnor ökade med och var iåldersgrupperna . 1981/82:100 Bilaga 15 27 genomsnitt för de tre första Samfärdsel, post, tele Minskningen avanlalel sysselsatta har främst ägt rum inom industrin. Industriproduktionenhar fortsalt all minska. Detta medför i sin tur att industriföretagen istor utsträckning kraftigt begränsar sin rekrytering. Anlalel nyanmäldalediga platser har varit lägre än . Nedgångengäller till övervägande delen varaktiga arbeten. Anlalel varsel om uppsägningarhar ökat kontinueriigl . Enligt inneliggande varsel kan mellan 20000 och 25000personer komma att sägas uppunder det närmaste året. nyanmälda lediga platser permånad, genomsnitt förkvartal 1979-1981. rfc ffc rfc. 1:akv 2:a kv 5:e kv 4:e kv Samtliga yrken 1:a kv 2;a kv 5:e kv 4ie kv Industriarbetare Prop.1981/82:100 Bilaga 15 28 Arbetslösheten har ökat . Efterden svaga konjunkturtoppen nåddearbetslösheten åter samma nivå som under lågkonjunkluråren 1978 och 1979, dvs. något enligl arbelskraflsundersökningarna (). har arbetslösheten ökat ytterligare och nått nivåer som ärjämförbara med de högsta nivåernaunder lågkonjunkturen 1971-72. Särskilt hög arbetslöshet har ungdom under 20 åroch särskilt drabbas unga flickor. Även omkonjunkturförsämringen har drabbat hela landet råder stora regionalaskillnader i arbetsmarknadssituationen. Störst arbetslöshet har liksom tidigareNorrbottens län, där de strukturella problemen inom basnäringarna harförstärkts av konjunkturnedgången. Även ochSödermanlands län samt Bergslagsomrädel har drabbats relativt hårt tillföljd av bl.a. en rad företagskriserinom skogs- och stålindustrierna.Arbetslösheten har ökat också i de flesta övriga skogslän saml i störredelen av . Jämförelsevis låg arbetslöshet redovisades i de östra delarna avMellansverige (utom ) saml i . Arbetslöshet efter kön och ålder i procent avarbetskraften, genomsnitt för de tre första kvartalen 1977-1981. Prop.1981/82:100 Bilaga 15 29 Arbetsmarknadspolitikeninriktades liksom under del föregående året i hög grad på den egentligaplatsförmedlingen. Förmedlingensambition var all så långt som möjligt passa ihop de lediga platserna med de personer som var utan arbete.Beredskapsarbeten och arbetsmarknadsutbildning utnyttjades därför i början avåret i jämförelsevis liten utsträckning och först när det visat sig att ensökande trots en lids ansträngningar inte kunde få arbete på den öppnamarknaden. I takt med all antaletlediga platser minskade blev det nödvändigt att åter ökabåde beredskapsarbetenas och arbetsmarknadsutbildningens omfattning. Till följd av de försämradearbelsmarknadsutsiklerna föreslog regeringeni kompletleringsproposifion (prop. 1980/81: 150 bil. 3) alt ytterligare 600 milj. kr. tillsysselsättningsskapande åtgärder samt yllerligare 440 milj. kr. tillarbetsmarknadsutbildning skulle anvisas utöver vad som hade föreslagils i 1981års budgetproposition. Förslagen godtogs av (AU 1980/81:21,rskr 1980/81:404). Regeringen hardärefter genom skilda beslut med stöd av sinfinansfullmakl anvisat ytterligare sammanlagt 860 milj. kr. Av delta sistnämnda belopp avser 400milj. kr.medel för beredskapsarbeten för ungdomar i åldern och 60 milj.kr. medel för s. k. arbetspraktik för ungdomar som efteryrkesintroduklion inte fått plats i gymnasieskolan och inle heller har kunnat erbjudasarbete. Arbetsprakliken syftar fill all vidga arbetsmarknaden på så sätt attom arbetsgivaren för dessa ungdomar inrättar enklare nybörjarjobb som annars inteskulle komma till stånd kan statsbidrag utgå med högst . Förstafliga arbetsgivare kan statsbidragutgå med högst . Under våren 1981beslöt på regeringens förslag att införa vissa temporärastimulansåtgärder för såväl nybyggande som ombyggande inom bostadssektorn. Medhänsyn till de oroande utsikterna för byggarbets-marknaden /82 har regeringen vidaregenom skilda beslut , september ochdecember 1981 beslutat lidigarelägga olika offentliga byggen för sammanlagt ca 640milj. Därutöver har särskilda tidsbegränsade bidrag förombyggnadsverksamhet saml lån för reparafioner införts inombostadssektorn. Arbetsmarknadslägelär f. n. sämre än pä länge och någon snabb vändning till det bättre förutsesinle. Del internationella konjunkturiäget väntas dock börja förbättras underloppet av . Industrins orderingång från exportmarknaderna minskar intelängre nämnvärt, men på hemmamarknaden väntas efterfrågan sjunka yllerligareen tid. förutses den internationella konjunkturförbältringentillsammans med den genomförda devalveringen av kronan kommaall leda lill alt exporten åter ökar. Industrins sysselsättning kan därför väntasupphöra Prop.1981/82:100 Bilaga 15 30 att minska och åter öka framemol . Någonmera markerad ökning av industrisysselsältningen är dock inle att vänta förrän underår 1983. Antalet varsel omuppsägningar har som nämnts ökat avsevärt . Även under år1982 förutses strukturomvandlingen komma att innebära något fleruppsägningar än vad som var vanligt under den föregående lågkonjunkturen.Denna utveckUng ställer krav på arbelsmarknadspolilisk beredskap för åtgärdersom underlättar omställningen.