prop · G503134 · 1981-12-31 00:00:00 — bostadsadress i de fall denna inte ärdensamma som postadressen, adressen lill gäldenärens arbetsplats eller någontillfällig adress där gäldenären kan anträffas för delgivning. Om gäldenären intehar kunnat delges på grundval av den uppgivna postadressen, behövs uppgiftenför att delgivning skall kunna ske genom slämningsman eller särskildpostdelgivning. Uppgift om gäldenärens personnummer kan behövas för alt dennesadress skall kunna efterforskas. Omnågon av uppgifterna saknas och detta får till följd alt delgivning inte kanske, kan ansökningen avvisas. Borgenären skall dock ha berettstillfälle all komplettera ansökningen. De närmare förutsättningarna föravvisning på grund av att en ansökan inle innehåller de uppgifter somföreskrivs i paragrafen har tagits upp i en särskild paragraf (se 31 c 6 förstastycket). I defall gäldenären saknar känt hemvist och det inte kan utredas var han uppehållersig föreligger i L-mål möjlighet lill kungörelsedelgivning. Med tanke på dessafall har i paragrafens första stycket gjorts elt undanlag från skyldigheten alllämna uppgift om gäldenärens adress. För atl undgå alt ansökningen avvisas pågmnd av att den saknar adressuppgift är borgenären dock skyldig all lämnauppgift om den utredning han har företagit och som utvisar att gäldenärensaknar känd adress. Undantaget avser även de fall gäldenären visserligen harkänt hemvist men för en kringflackande tillvaro och till följd därav saknar fastadress där han kan nås för delgivning. F.n. gäller att borgenären, där så kan ske, skall lämna uppgift även omgäldenärens yrke, hemvist och telefonnummer. Bestämmelsen har närmasi karaktärav en rekommendation Qfr. 1973:30 s. 78). I den nu föreslagna lydelsenanvänds därför ordet "bör". Vidare har efter förebild av 33 kap. 1 6andra stycket RB tillagts att uppgift också bör lämnas om andra omständighetersom är av betydelse för delgivning. Någon sanktion för underlåtenhet att lämnaifrågavarande uppgifter har inle knutits till bestämmelsen. Det liggeremellertid i borgenärens intresse att redan i ansökningen lämna såfullständiga uppgifter som möjligt dels för atl möjliggöra en snabbhandläggning av ansökningen, dels för att undgå ett kompletteringsföreläggandepå grund av att lämnade uppgifter inte är fillräckliga för delgivning. 56 Denna paragraf behandlar delgivningen med gäldenären i L-mål. Paragrafen ärtill följd av hänvisning i 24 8 fillämplig även i mål om betalningsföreläggande. Prop, 1981/82:134 31 Ienlighet med vad som har utvecklats i avsnitt 2.8 har i paragrafen lagils in enuttrycklig regel som gör bestämmelserna i 32 kap. 2 8 rättegångsbalkentillämpliga i L- och Bf-mål. Tillägget innebär att en borgenär, som enligträttens beslut själv ombesörjer delgivning i L- eller Bf-mål och som inte inomden i 32 kap. 2 6 RB angivna tiden redovisar resultatet av sindelgivningsverksamhet fill rätten, kan få se sin ansökan förfallen. Enliglregleringen i 32 kap. 2 8 RB är förfallopåföljden inte knuten till utgången avden fid som borgenären har fått på sig för delgivningen utan lill rättensprövning av målet. Skulle rätten, när målet tas upp igen efter utgången av dentid som borgenären har haft på sig för delgivning, finna att gäldenären harkommit in med begärt yttrande, skall ansökningen inle förklaras förfallen. Iparagrafen har även gjorts vissa redaktionella ändringar. 198 Denna paragraf motsvarar för Bf-målens del 2 6.1 fråga om ändringarnahänvisas lill specialmotiveringen till 2 6. Det bör emellertid observeras attdelgivning genom kungörelse inte är tillålen i Bf-mål. 248 Denna paragraf behandlar delgivning med gäldenären i Bf-mål och molsvarar 58. Utöver en hänvisning till regleringen i 5 8 innehåller paragrafen vissa inskränkningarnär del gäller hur delgivning får verkställas. Delgivning får sålunda f.n. inteske enligt 15 6 DelgL (kungörande eller spikning) och inle heller utomlands. Som har utvecklats iavsnitt 2.7 bör öppnas möjlighet fill s.k. spikning i Bf-mål. Detta har skettgenom att del nuvarande förbudet mot delgivning enligt 15 6 DelgL harbegränsats lill ett förbud mot delgivning genom kungörelse enligt samma lagrum. Spikningenligl 15 8 andra styckel DelgL förutsätter dels att gäldenären har känthemvist, dels att surrogaldelgivning enligl 12 8 DelgL inle kan genomföras. Somytterligare förutsättningar gäller att det inle kan klariäggas var gäldenärenuppehåller sig och att det finns anledning anta att han har avvikit eller påannat sätt håller sig undan. 318 I denna paragraf regleras domstolarnas behörighet i L- och Bf-målen. Enligtden gällande regeln skall rätlen självmant pröva sin behörighet. Av 10 kap. 158 RB följer att behörigheten skall bedömas enligl förhållandena vid lidpunktenför delgivning med svaranden/gäldenären. Iavsnitt 2.2 har förordats att officialprövningen i princip skall begränsas filldet inledande handläggningsskedet och alt, sedan ansökningen väl har upptagits,fommfrågan skall komma under bedömande bara om gäldenären gör fomminvändningeller rätten finner anledning atl misstänka att den på grund av en exklusivbehörighetsregel över huvud taget inte får ta befattning med målet. I enlighethärmed har i ett tillägg angetts den nya tidpunkten för behörighetsprövningenoch de två silualioner då behörigheten skall prövas på nytt. 1981/82:134 32 31a § Den begränsning i kontrollen av ombuds behörighet, som har behandlats iavsnitt 2.3, har införts genom denna nya paragraf, som har tagits upp bland deför L- och Bf-målen gemensamma bestämmelserna. Genomparagrafen sätts den grundläggande regleringen i 12 kap. 9 8 RB ur spel för L-och Bf-målen. I stället gäller i dessa mål ett betydligt lägre krav påkontroll. Fullmakt skall normall behöva företes bara på rättens uttryckliga begäran.Föreläggande att förete fullmakt torde i allmänhet inle behöva utfärdas i frågaom advokater, inkassoföretag och andra vanligen förekommande ingivare som ärkända för rätten. Efterkoms inte ett föreläggande om företeende av fullmakt,kan ansökningen avvisas. Omemellertid, fill följd av hänskjutande till rättegång eller ansökan omåtervinning, ett L- eller Bf-mål går över till alt handläggas som tvistemål,bör gälla. Vid hänskjutande till rättegång bör detta praktisktkomma till stånd genom att reglerna i RB blir tillämpliga redan när hänskjutandebegärs. Detta har kommit lill uttryck genom en särskild bestämmelse iförevarande paragraf. För återvinningsfallet följer redan av gällande regleratt fullmakt, i den mån sådan inle redan finns i akten, skall företes i det nyahandläggningsskedet. Ifråga om registreringsbevis och andra behörighetshandlingar för borgenärengäller - som har påpekats i den allmänna motiveringen - bestämmelserna i 11kap. 4 8 RB. Dettorde vara ovanligt att gäldenären i mål som handläggs enligt den summariskaprocessformen företräds av ombud. Föreligger en sådan situation torde dockfullmakt i regel behöva infordras för bl. a. kontroll av det uppgivna ombudetsbehörighet att ta emot föreläggande m. m. 31b 8 I avsnitt 2.4 har föreslagils en tolkningsregel för ränteyrkanden som ärofullständiga genom att uppgift saknas om den tidpunkt då den yrkade räntanskall börja löpa. Den nya lolkningsregeln har infogats i LL som en ny särskildparagraf bland de för L- och Bf-målen gemensamma bestämmelserna. Eftersomtolkningsregelns tillämplighet och innebörd får betydelse för tolkningen avansökningen, är det lämpligt atl upplysning om regeln lämnas redan iföreläggandet för gäldenären. Naturligtvis bör en upplysning av samma innebördockså infogas i utslag resp. slutbevis i målet. 31c 8 I enlighet med vad som har föreslagits i avsnitt 2.6 och 2.9 har i LLinfogats en ny paragraf om avvisning av en ansökan pä grund av brister iansökningen eller därför atl delgivning inte kan ske med gäldenären. LLinnehåller f.n. inga regler om komplettering för att undanröja brister i enansökan om lagsökning eller belalningsföreläggande. I stället tordebeslämmelserna beträffande stämningsansökan i 42 kap. 3 och 4 86 RB tillämpas.Enligt dessa bestämmelser skall rätlen förelägga käranden all avhjälpa bristeri en stämningsansökan som inte innehåller de uppgifter Prop, 1981/82:134 33 somanges i 2 8 samma kapitel. Om käranden inte efterkommer föreläggandet ochbristen är så väsentlig att ansökningen inle kan läggas lill grund förrättegång, skall ansökningen avvisas. Bestämmelsernai paragrafens första stycke har utformats med RB:s molsvarande regler somförebild. Huvudregeln är all borgenären skall föreläggas att komplettera enansökan om lagsökning eller belalningsföreläggande som inte uppfyllerföreskrifterna i 2 resp. 19 8. Föreläggande behöver dock inte utfärdas ombristen bedöms vara av ringa belydelse för del fortsatta förfarandet. Efterkomsinte föreläggandet, bör ansökningen i allmänhet avvisas. Rätlen bör emellertidinte vara bunden av sitt tidigare föreläggande. Visar del sig l.ex. atluppgiften inte längre behövs, skall avvisning givetvis inle ske. Ettföreläggande kan även fillgripas i ett senare skede om det då visar sig att enviss uppgift har betydelse. Förslagetavser inte att göra någon inskränkning i möjligheten atl begära kompletteringpå etl mera formlöst sätt, l.ex. Efterkoms inte ett sådantformlöst föreläggande får dock på gmnd därav inte avvisning ske. Detkan anmärkas atl den nu föreslagna bestämmelsen inte reglerar den situationenatl en ansökan inle kan tas upp på grund av etl processhinder. För dessa fallfinns bestämmelser i 3 och 21 88. Eltföreläggande som utfärdas enligt första styckel bör innehålla en erinran ompåföljden för utebliven komplettering. Iandra stycket behandlas situationen när materialet från företagnadel-givningsförsök visar att del föreligger hinder mot delgivning med gäldenären. fall där det i Bf-mål har visat sig all gäldenären saknar känthemvist eller för överskådlig tid framåt vistas utomlands. Elt beslut omavvisning i denna situation lorde i regel ha föregåtts av etl kompletteringsföreläggande.Att så har skett är dock inle något formellt krav för avvisning på denna gmnd. Itredje stycket ges särregler för sådana fall där delgivning med gäldenärenvisserligen inte är utesluten men redan gjorda delgivningsförsök har blivitresullallösa. I en sådan situation kan rätten erbjuda borgenären att själv fåombesörja fortsatta delgivningsförsök. Begär borgenären detta, gäller 5 och 2488 LL och 32 kap. 2 6 RB för den fortsatta handläggningen. Om däremotborgenären underlåter atl begära att få ta över delgivningsverksamheten, kanrätten avvisa ansökningen. Vidbedömningen av frågan om rätten skall fortsätta försöken lill delgivning ellerborgenären skall erbjudas atl själv ombesöQa delgivning skall rätten la hänsynlill det arbete och de koslnader som dittills har lagts ned pådelgivningsverksamheten i målet. Vidare skall beaktas utsikterna till altfortsatta delgivningsförsök kan leda till att gäldenären blir delgiven. Ävenandra omständigheter kan vara av betydelse för bedömningen, l.ex. 3 1981/82. Prop, 1981/82:134 34 landetmellan nedlagda delgivningskostnader och det fordrade beloppels slorlek. 348 Enligt den nuvarande lydelsen av paragrafens första stycke skall talan motavvisningsbeslut som har meddelats enligl 3 eller 21 8 föras i hovrätten genombesvär. Ändringen innebär att detsamma skall gälla i fråga om avvisningsbeslutsom har meddelats enligl 31 c 8 samt beslut varigenom en ansökan har förklaratsförfallen med molsvarande tillämpning av 32 kap. 2 8 RB. Med hänsyn härtillhar paragrafhänvisningen fåll ulgå. 4.2Förslaget till lag om ändring i handräckningslagen (1981:847) 2 6 I paragrafens andra slycketregleras domstolens prövning av sin behörighet i handräckningsmål. I enlighetmed vad som föreslagits i den allmänna motiveringen har officialprövningen avforumfrågan begränsats på samma sätt som i L- och Bf-mål. I fråga om innebördenav ändringen hänvisas till specialmoliveringen till 31 8 LL. 3 § I ett nytt tredje stycke tillparagrafen har kravet på företeende av fullmakt i handräckningsmål begränsatspå samma sätt som i fråga om L-och Bf-mål. I fråga om innebörden av ändringenhänvisas till specialmotiveringen till 31 a 8 LL. Jaghemställer atl lagrådets yttrande inhämtas över förslagen till 1. lag om ändring ilagsökningslagen (1946:808), 2. lag om ändring i handräckningslagen(1981:847). Regeringenbeslutar i enlighet med föredragandens hemställan. Prop.1981/82:134 35 Närvarande: f. d. regeringsrådet , regeringsrådetReuterswärd, justitierådet . Enligt lagrådet lillhandakommet utdrag avprotokoll vid regeringssammanträde den 24 febmari 1982 har regeringen påhemställan av statsrådet och chefen för beslutatinhämta lagrådets yttrande över förslag till 1. lag om ändringi lagsökningslagen (1946:808), 2. lag om ändringi handräckningslagen (1981:847). Förslagen har inför lagrådet föredragits avhovrättsassessorn . Föredragningeninför lagrådet har påbörjats då lagförslagen ännu inteerhållit sludig utformning. Vissa inom lagrådet framförda jämkningsförslag avväsentligen lagteknisk eller redaktionell natur har därför kunnat beaktas i deförslag som genom remissen överlämnats till lagrådet. Lagrådet lämnar de remitterade förslagen ulan erinran. 1981/82:134 36 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, , , , Elmstedt, Tilländer, Ahriand Propositiononi ändring i lagsökningslagen m. m. Föredragandenanmäler lagrådels yttrande' över förslag till 1. lagom ändring i lagsökningslagen (1946: 808), 2. lagom ändring i handräckningslagen (1981:847). Föredraganden upplyser att lagrådet har lämnat lagförslagen utan erin ran och hemställer atl regeringen föreslär all anta föreslagen. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att anta de förslag som föredraganden har lagtfram. Beslut om lagrådsremiss fattat vid regeringssammanträdeden . Prop, 1981/82:134 37 Bilaga1 Rationellare handläggning av summarisk betalningsprocess Möjlighetentill indrivning av fordringar som inte belalas frivilligt har under senare årfåll alll större belydelse. Vid indrivningen slår den summariskabetalningsprocessen vid tingsrätt - betalningsföreläggande (BO och lagsökning(L) - i förgrunden. Fömtom alt Bf eller L utgör det enklaste sättet förborgenärer att skaffa en exekutionstitel, verkar möjligheten till Bf eller Lsom ett mycket kraftigt påtryckningsmedel mot gäldenären alt betalafrivilligt. Effekten förstärks genom att slulbevis (Bf) och utslag (L), i vissafall redan ansökan om Bf eller L, registreras hos kredilupplysningsföre-tagensom betalningsanmärkningar och därigenom hindrar gäldenären atl få nyakrediter. Behoveloch intresset av effektiva betalningsrutiner har gett upphov till enprofessionellt inriktad inkassoverksamhel. Sådan verksamhet bedrivs av vissastörre borgenärer för egen räkning. Det har också uppstått en allt störremarknad för särskilda inkassoföretag. Även behovet av kredilkon-troll ochkreditupplysning har ökal. Sådana upplysningar fillhandahålls numera avsärskilda kreditupplysningsföretag. Utvecklingen när det gäller in-kasso- ochkreditupplysningsföretagen går mot allt större enheter och mot alltmeravancerad användning av datorer i verksamheten. Deninkassoverksamhel som bedrivs utan medverkan av myndigheter leder till altuppskattningsvis av fordringarna betalas eller avskrivs. Den rest avfordringar som står kvar obetalda efter påminnelser och inkassokrav enligt 5 8inkassolagen (1974; 182) handläggs av domstolarna, nästan undantagslöst som Bfeller L. Antaletansökningar om L uppgick till drygt 75 000 och ansökningarna om Bftill cirka 415000. Av målen handlades cirka en femtedel av tingsrätterna iStockholm, och . Enbart i ansökningsavgifter betalades mer än 40miljoner kronor till statsverket. Densummariska betalningsprocessens funktion som en länk i kedjan avinkassoåtgärder belyses av följande uppgifter om effekten av olika åtgärder.Uppgifterna avser erfarenhelerna i verksamheten hos ett slörre inkassoföretagnär det gäller parkeringsavgifter (kontrollavgifter) tiden 1978-första halvåret1980: Prop,1981/82:134 38 Antal debiterade kontrollavgifter 400000 Betaldaefter påminnelse men före inkassokrav Betaldaefter inkasso men före ansökan om bf Avskrivnaföre ansökan om bf Summa Betalda efter ansökan om bf men Betaldaefter ansökan om exekution Avskrivnapga att tillgångar saknas Summa (ca) Ökningenav främst antalet Bf-mål har varit mycket kraftig. Underden senaste femårsperioden har antalet mål mer än fördubblats. Det sammanlagdaantalet till tingsrätterna inkomna Bf-mål uppgick fill Ökningen för de båda största domstolarna: 1977 28 310 14571 1980 42 896 31589 2 Den nuvarande handläggningen av summariskbetalningsprocess Den summariska betalningsprocessen regleras ilagsökningslagen (1946:808. Lagsökning förutsätter att fordringen grundarsig på ett skriftligt fordringsbevis. Den vanligaste typen av sådana bevis ärhyreskontrakt. Vidare förekommer i markant ökande omfattning leasingavlal ochi viss omfattning skuldebrev (skulder fill banker, andra professionellalångivare och enstaka privatpersoner) samt avbetalningskontrakt, växel ochcheck. Betalningsföreläggande används för övriga fordringar. Betalningsföreläggandefår dock inte användas för fordran på skadestånd. 1981/82:134 39 Utvecklingen har inneburit attlagsökningens praktiska användningsområde har minskat något medan betalningsföreläggandetshar ökat. En orsak torde vara att köp på kontokort i betydande utsträckninghar ersatt de gamla avbetalningsköpen. har gjor-t en undersökning av Bf-målen vidGöteborgs tingsrätt.' Undersökningen visar följande om Bf-målens karaktär. ingivare andelav inkomna ansökningar tendenser i Bf-målen är bl. a.all gäldenärerna har alll på sig efter förfallodagen att betalainnan ansökan ges in lill domstol och alt åtskilliga borgenärer har börjat gein ansökningar även på mycket obetydliga fordringsbelopp, inle sällan baranågon krona. Beslut i mål om L och Bf fattas i princip av domare. Målenskall tilldelas viss rotel inom tingsrätten och åvilar därmed , rådmaneller tingsfis-kal (12 8 tingsrältsinstruktionen, TI). Enligl TI:s behörighetsreglerkan do-margöromålen delegeras till en lingsnolarie. Denne skall dock ha viss behörighet,för Bf-mål sex månaders Qänslgöring och för L-mål . En lingsnolarie fårinte handlägga mål som är av vidlyftig eller svår beskaffenhet eller vars avgörandeav annan orsak kräver särskild erfarenhet (19 6 TI). Handläggningen av L- och Bf-ansökningar rymmer åtskilligagöromål som inte har karaktär av beslul. Sådana göromål kan ett domstolsbilrädeförordnas all utföra på eget ansvar (18 6 TI). Hit hör l.ex. att föra dagboken,att underteckna och expediera förelägganden för gäldenär (i sak hela denhandläggning som är obligatorisk i Bf-målen sedan väl en ansökan har tagitsupp) och atl vidla alla åtgärder i samband med delgivning. 1 praktiken utövas domarfunkfionen i den summariskabetalningsprocessen så gott som uteslulande av tingsnotarier. I de störstafingsrätlerna är varje notarie hell avdelad för sådana uppgifter under en delav sin notarie-meritering. Vid andra tingsrätter sköter notarien under viss tiddessa göro- ' Undersökningen finns redovisad i domstolsverketspromemoria "Sammanfattning av och kommentarer till statistikgällande mål om betalningsföreläggande vid ". Se ävenJO:s beslut i ärende Dnr 1838-1979, s. 7. 1981/82:134 40 mål vid sidan av andra uppgifter. Genomgående gälleremellertid att det är en ständig omsättning av handläggarna i L- och Bf-målen. På bilrädessidan är det som regel särskild personal somhar den summariska processen som permanent arbetsuppgift. På många hållförvärvar dessa domstolsbilräden med tiden stor erfarenhet och kunskap på området.1 många tingsrätter förgranskar ett domstolsbiträde varje mål och föreslåråtgärd, innan notarien tar befattning med målet. Såvitt gäller delgivningsverksamheten kan nämnas följande.Det är domare som beslutar om kungörelsedelgivning eller spikning (15 8 delgivningslagen1970: 428, DelgL) och om partsdelgivning (3 6 DelgL). På domare ankommer ocksåalt kontrollera en verkställd delgivning. Den övriga befattningen meddelgivningsverksamheten sköts i praktiken ofta helt självständigt avdomstolsbilräden. Detta gäller helt naturligt ar-betet med att ställa i ordningförsändelser som skall delges och blanketter för delgivningen. Men det gällerockså val av delgivningsform och tidsfrist för delgivningsuppdrag, val av nyåtgärd när etl delgivningsförsök har misslyckats, förgranskning av bevis omdelgivning med bedömning av om fler delgivningsåtgärder behövs och om bevisetbehöver kompletteras. Delgivningsverksamheten vilar alltså i mycket storutsträckning på domstolsbi-irädena. Detta torde f. ö. gälla inte bara i frågaom den summariska processen utan även beträffande andra mål vid tingsrätterna. På flera områden förbereds eller övervägs f.n. åtgärdersom kan komma att inverka på hanteringen av målen i summarisk process. 1 domstolsverkels regi förbereds en försöksverksamhet medADB-teknik för att rationalisera och underlätta handläggningen av Bf-mål.Försöket planeras starta vid . Den verksamhetsom planeras tar i första hand sikte på målregistrering. Med måldagboken somunderlag skulle dessulom på ADB-teknisk väg kunna åstadkommas en bäitreöverblick över de pågående målen och handlingarna i dessa saml bevakning avtidsfrister l.ex. för utlämnade, ännu inte redovisade delgivningsuppdrag imålen. Eventuellt kan med teknikens hjälp också en adressuppgift som har letttill delgivning i etl mål tas lill vara för delgiv-ningsändamål i andra mål motsamma gäldenär. Stämpelskatteulredningen har i promemorian (Ds B 1980:7)Avgifter vid tingsrätt m.m. föreslagit all den nuvarande avgiftsfriheten förstat och kommun avskaffas. Förslaget kan, om det genomförs, få särskildbetydelse för den summariska processen. Som nämnts anlitas denna f.n. i viss utsträckningför indrivning av beloppsmässigt obetydliga stadiga och kommunala fordringar. 1981/82:134 41 Den summariska processens framtida utformning innefattasäven i rättegångsutredningens (Ju 1977:06) pågående översyn av vissa delar avrätlegångsförfarandet. Utredningens betänkande väntas . Genom dennyligen antagna handräckningslagen (prop. 1980/81; 88, LU 25, rskr 252)tillförs tingsrätterna en ny form av summarisk process, handräckningsmål.Samtidigt görs den ändringen i LL atl den särskilda forumregeln förfastighetsdomstolsmål inte skall gälla i det summariska processskedet. En L-eller Bf- ansökan skall, om den gäller fordran som har faslig-helsdomstolskaraklär,handläggas av domstolen i den ort där fastigheten är belägen, oavsett om dendomstolen är fastighetsdomstol eller ej. Regeln får betydelse i den allrastörsta delen av L-målen, som avser mål om hyra med eller ulan yrkande omavhysning. Forumändringen innebär att dessa mål sprids ut över allatingsrätter. Den kommer att innebära en avlastning för de största, mest tyngdatingsrätterna, men ger självfallet de övriga en ökad belastning. Lagändringenträder i kraft den . I propositionen uttalas vidare att fråganom en mer genomgripande reform av LL Qfr departementspromemorian Ds Ju 1977:5Summarisk process) inte bör tas upp nu utan atl resultatet avrättegångsutredningens arbete bör avvaktas. 1980/81:10 med förslag lill ändringar ikreditupplysningslagen (1973:1173) föreslås att den nuvarande processrätlsligaregleringen av rätten till ersättning för inkassokostnad byts ut mot nyacivilrättsliga regler. I så gott som varje L- eller Bf-mål yrkar borgenärenersältning för inkassokostnad. Om förslaget genomförs, kommer det atl föra medsig vissa ändringar i tingsrätternas arbetsrutiner. 4 Hur fimgerar den summariska betalningsprocessen? Tanken bakom den summariska betalningsprocessen är alt densnabbi, enkelt och billigt skall leda fram till elt verkställbart avgörande.Det är på många håll svårt att leva upp lill dessa krav. Detta är mestpåtagligt vid flera av de största tingsrätterna där målbalanserna nu ärbetydande. Tendensen är emellertid på väg all bli densamma vid de mindretingsrätterna.'