prop · G503106 · 1981-12-31 00:00:00 — UHÄ har därefter fåll i uppdrag att utreda inom vilka områdenelappavgångar skulle vara lämpliga samt utarbeta förslag till sådana elappavgångar.Frägan om särskilda examensbenämningar för sådana etappulbild- Prop.1981/82:106 139 ningarskall prövas i detta sammanhang. Arbetet med detta utredningsuppdrag pågår förnärvarande inom UHÄ. Högskoleförordningen har kompletterats med bestämmelserom att forskarutbildning om del är ändamålsenligt och möjUgl skall anordnas såatt utbildningen kan gås igenom i etapper. Enligt högskoleförordningens ändradelydelse kan vidare UHÄ föreskriva att examensbenämning skaU knytas fill bevisöver genomgången etapp av forskamlbildning. I förordningen framhålls allexamensbenämning bör utformas så att den ger en meningsfuU information omutbildningens omfattning, innehåU eller huvudsakliga inriktning. för fram förslag rörande mellanexamen. Sålunda föreslår kommittén attmeUanexamen införs som en möjlighet till elappavgång för deforskarutbildningar där det är arbetsmarknadsmässigt motiverat och där enetapp av delta slag kan utgöra en ulbildningsmässig helhet. Studierna tillmellanexamen skall, enligl kommittén, omfatta 80 poäng samt innehålla delskursbundna studier, dels ett vetenskapligt arbete motsvarande minst 20 poäng.Fakullels-/seklionsslyrelse, ell organ kommittén föreslår skall inrättas, bör,enligl kommittén, avgöra om och när mellanexamen skall införas samt fastställastudieplan för sådan utbildning. Kommittén anser all utbildningen bör gesbenämningen licentiatexamen. förslag rörande mellanexamen gäller i stor utsträckning sådant somredan har beslutats med anledning av förslagen forskningsproposition.En mellanexamen med den utformning som kommittén förordar förefaller enligt minmening väl avvägd. Mellanexamen i enlighet med kommitténs förslag kan säledessom framgår av vad jag anfört inrättas genom beslut av berördamyndigheter. Som jag redovisat har UHÄ fåll i uppdrag alt utreda inomvilka områden elappavgångar skulle vara lämpliga och utarbeta förslag till sådanaelappavgångar. Nägra ytterligare åtgärder från regeringens och sidaför att få tUl stånd mellanexamen fordras således enligl min mening f.n. inle. UHÄredovisar i sill remissyttrande vissa erfarenheter av den provisoriskaMasters-examen som regeringen efter ett beslut av vid 1976/77 årsriksmöte har utfärdat en förordning om. Enligl UHÄ ger dock dessa enotillräcklig grund för att nu ta slufiig ställning lill frägan i vilkenstudieorganisalorisk form utbildningsbehov av detta slag bäsl tillgodoses. Jagutgär från all UHÄ behandlar detta i anslutning lill det pågående utredningsarbetetrörande elappavgångar inom forskarutbildning. RekryteringentUl forskarutbildningen utgör f. n. ett allvarligt problem. Älgärder som syftartUl all främja denna rekrytering ges högsta prioritet av Andrénska kommittén.TiU dessa åtgärder hör en förändring av studiefinansieringen inomforskamlbUdningen. Förslag på detta område har förts fram av bådelärartjänstutredningen och Andrénska kommUtén. 1981/82:106 140 Lärartjänslutredningensförslag innebär, att nuvarande syslem med utbildningsbidrag för doktoranderkompletteras med doktorandljänsler och att utbildningsbidragen räknas uppbeloppsmässigt. Valet av studiestödsform skulle inom givna ekonomiska ramaråvila de lokala högskolemyndigheterna. anser dessa förslagotillräckliga och förordar i slällel ell syslem med två olika doktorandljänslermed resp. av arbetstiden liU förfogande för egen utbildningoch en ny typ av assistenltjänst med högst 50 procents inslitulionsljänstgöring. Lärartjänstulredningenhar inle kostnadsberäknat sill förslag men anger, all en reform inom nuvarandeekonomiska ramar skulle minska anlalel försörjningslUlfällen med ca 25 procent.Andrénska kommittén föreslår, all 20 milj. kr. ärligen avsätts föratt förverkliga del föreslagna sludiefinansieringssyslemel. Remissinstansernassynpunkter pä lärartjänstutredningens förslag är blandade. tveksammatill en ordning med två system, som skall fungera parallellt. Sålunda anser UHÄoch många andra högskolemyndigheter, all kommittén borde ha bestämt sig förell system. Majoriteten förordar därvid doktorandljänsler. Någraremissinstanser, bl. SAV och statskontoret, vill bevara utbildningsbidragen.Andra, bl. a. CTH och i , är negativa lUI förändringarsom innebär all amanuens- och assislentljänsterna försvinner.Lärartjänslutredningens förslag fiUslyrks bl. a. av RRV, lantbmksuniversiteleloch flera andra högskoleorgan. bemöts posUivt av många remissinstanser. FörslagentiUstyrks sålunda bl.a. av UHÄ, många lokala högskoleorgan, CSN, MFR, ochakademierna. /SR och TCO förordar båda en femårig doklorandljänsl med 20procents institutions-tjänstgöring. LO, SAV och statskontoret förordar attutbildningsbidragen bibehålls. Föregen del kan jag ansluta mig till uppfattningen, all en kvalilativt ochkvantitativt tillfredsställande rekrytering till forskamlbUdningen är av strategiskbetydelse för forskningen. Som bl.a. NFR har visat i sitl yttrande överAndrénska kommitténs betänkande finns det skillnader i rekryte-ringssituafionenmellan olika områden. Inom NFR:s ansvarsområde finns det f n. från deninomvetenskapligt motiverade forskningens synpunkt anledning tiU oro i förstahand i malematikämnet. Situationen förändras emellertid kontinueriigl och mäsleföljas uppmärksamt. Detvå föreliggande reformförslagen tar - om än i olika mån - fasla på derekryleringsproblem som föreligger inom forskarutbildningen. Kommittéernasynes vara eniga i bedömningen, all väsentligt förbättrade ekonomiska villkorför de studerande skulle främja rekryteringen till forskamlbUdningen.Kommittéema synes också eniga om, all utbildningsbidragen för doktorander, somf.n. utgår med /mån., ger en otillfredsställande försörjningsnivå förpersoner i de åldersgmpper varom här är fräga. Prop.1981/82:106 141 Utbildningsbidragenär inle heller konkurrenskraffiga i förhållande fill de löner som blir aktuellaför studerande, som efter den grundläggande utbildningen väljeryrkesverksamhet utanför högskolan. Enliglmin mening är en förbättring av studiestödet inom forskamlbUdningen en viktigdel av en fortsatt satsning inom FoU-omrädel. Mina förslag i det följandeinnebär att ca 20 milj. kr. satsas på detta omräde nästa budgetär. Jag räknarmed all kunna bereda utrymme för ytterligare insatser /84. Ettväsentligt inslag i arbetet med alt förbättra forskamlbUdningen mäsle vara altutnyttja befintliga resurser för sludiefi-nansiering inom forskarutbildningenså effektivt som möjligt. Ett annat inslag bör vara all skapa förulsätlningarför en viss styrning av resurserna för sludiefinansiering mol områden avstrategisk forskningspolitisk betydelse. Kostnadernaför studiestödet inom forskarutbildningen kan med utgångspunkt i det anlaltjänster som assistent och amanuens som fanns inrättade /81uppskattas till 195 milj.kr., varav 84,5 milj. kr. avser utbildningsbidrag fördoktorander och 110 milj. kr. utgjorde kostnader för studiestöd inom ramen föramanuens- och assislentljänster. Vid beräkningen har hänsyn lagils liU deIkp-förmåner - -som är knutna lill utbildningsbidragen. Lärartjänstulredningenredovisar, liksom tidigare FUN i belänkandet (SOU 1977:63) Fortsalthögskoleutbildning, all amanuens- och assistent-tjänsterna har påtagligasvagheter som instrument för sludiefinansiering. Sålunda ärtjänstgöringsskyldigheten alltför hög i förhållande lill "stipendiedelen"för att möjliggöra effektiva studier. Vidare medför systemet, alldimensioneringen av studiestödet inom forskamlbUdningen knyts fill resursbehovetinom den gmndläggande utbildningen. Slutligen innehar elt inte obetydligt antalstuderande, som inle bedriver forskarutbildning, tjänst som amanuens ellerassistent. Mycket talar därför enligt min mening för, all man söker finna enordning, som gör del möjligt alt utnyttja de resurser för studiestöd som ärbundna i amanuens- och assislenlljänsler på ett bättre säll. Denresurs för undervisning och instilutionsarbele som är knuten lill amanuens- ochassislentljänslerna utnyttjas på varierande sätt inom skilda delar avhögskolan. Inom bl.a. civilingenjörsutbildningen utförs en betydande del avden tolala undervisningsvolymen av assistent- och amanuenspersonal.Möjligheten all erbjuda en tjänst som kombinerar tjänstgöringsskyldigheten medbetald fid lill egen utbildning kan där vara en förutsättning förrekryteringen av lärare. Anlalel tjänster är där också relativt stort. Inomandra delar av högskolan utgör undervisning en jämförelsevis liten del avarbetsuppgifterna för assistenter och amanuenser. Där ses dessa tjänster istället som en väsentlig del av den forskningsresurs som disponeras päinstitutionsnivå. Antalet tjänster är dä oftast litet. Inom ytterligare andraområden, t. ex. läkamlbildningen, används tjänster av detta slag för 1981/82:106 142 allknyta studerande under gmndulbUdning liU verksamheten t. ex. de prekliniskainstitutionerna. Delär enligl min mening viktngl att en reform kan genomföras ulan alt defunkfioner dagens assistent- och amanuensljänsler fyller raseras. Jag återkommerdärför med förslag i del följande som lar fasta på behovet av varierandelösningar för att tillgodose behov inom olika delar av högskolan. Jag kommerockså att förorda en flerårig övergångsperiod som gör det möjligt för berördahögskolemyndigheter att uppmärksamma ev. problem på ell fidigt stadium och attfinna vägar all övervinna dem. Behovelav att kunna ulnylljii ell klart rekryleringsfrämjande studiestöd som ett led ien aktiv forskningspolitik motiverar enligt min mening, att man vidareutvecklarlärartjänstutredningens förslag med doktorandljänsler som elt komplement lillutbildningsbidragen. Huvuddelen av resurserna och flertalet studieslödsmm börfortsättningsvis utgå i form av utbildningsbidrag för doktorander. Dessa börsom hitfills fördelas mellan de sökande inom varje fakultet/sektion medutgångspunkt i vederbörandes förmåga att tillgodogöra sig ulbUdningen. Inomavgränsade områden bör emellertid också doktorandljänsler kunna användas förall säkerställa en kvalitativt och kvantitativt tUlfredsställande rekrytering.Jag kommer i det följande alt precisera villkoren För all inrättadoktorandljänsler. Medhänvisning lill vad jag här har anfört förordar jag, att studiestödet inomforskamlbUdningen utformas som dels utbildningsbidrag för doktorander, delsdoktorandljänsler. Nuvarande amanuens- och assislentljänster bör i sambanddärmed avvecklas. Utbildningsbidraget börliksom hitfills anknytas lill utbildningsbidragen inomarbetsmarknadsutbildningen. 1 likhet med vad lärartjänstulredningen harföreslagit bör det dock höjas. viktigt syfte med utbildningsbidragen fördoktorander år all främja rekryteringen av de för utbildningen mest lämpadestuderandena lill forskarutbildningen. För alt detta syfte skaU uppnås fordras,att utbildningsbidrag för den enskilde framstår som ell realistiskt alternativbl. a. liU yrkesverksamhet utanför högskolan. Jag förordar därför, all utbildningsbidragenlill doktorander fr. o. m. skall utgå med ell belopp s;omansluter till övre beloppsgränsen inom arbetsmarknadsutbildningen samt dämtöverett särskilt rekryteringsfrämjande fillägg motsvarande ca . per dag, f n.sammanlagt . Jag beräknar i del följande ca 12,3 milj. kr.för delta ändamål. Chefenför avser att senare föreslå regeringen altförelägga förslag att räkna upp utbildningsbidragen iiiomarbetsmarknadsutbildningen fr.o.m. . Utbildningsbidragen fördoktorander bör därvid, med slöd av bemyndigande (prop.1975/76:128, UbU 1975/76:28, rskr 1975/76:380) räknas upp i motsvarande månulan all fattar särskill beslut i frågan. Denmer genomgripande omläggningen av sludiefinansieringen inom forskamlbUdningen,somjag har förordat, bör genomföras med bör- Prop.1981/82:106 143 janden 1 juli 1983.1 samband därmed kommer alltså assistent- ochamanu-ensljänsterna att successivt avvecklas. Når omläggningen genomförtskommer uppskattningsvis 1700 nya utbildningsbidrag all ha inrättats. Del exaktaantalet blir beroende av hur många assistent- och amanuensljänsler som finnsinrättade f n. Vid bifall fill mina förslag ökar samhällets studiestöd fillden enskilde forskarstuderande härigenom med . Den för egenutbildning disponibla liden ökar från mindre än hälften av full arbetstid fillnära heltid. OmvandUngenavses ske inom en oförändrad resursram. De medel som f.n. är bundna fillstudiestöd inom assistent- och amanuensljänslerna avses sålunda användas tillnya utbildningsbidrag. Övriga lönemedel som f. n. är bundna lill dessa Ijänsteravses även fortsättningsvis kunna användas för all finansiera undervisning ochinslitufionsarbele av det slag amanuenser och assistenter hittiUs harfullgjort. Jag återkommer i del följande lill denna fräga. Eftersomomvandlingen avses ske inom en given resursram och del direkta studiestödetlill varje doktorand höjs kraftigt kommer del totala antaletstudiestödstillfällen alt minska. Minskningen kommer att fördelas över enflerårsperiod med början /84. Jag räknar med att det skall blimöjligt att bereda ekonomiskt utrymme för att i någon mån kompensera minskningenav anlalel bidragsmm. Nuvaranderegler för utbildningsbidragen innefattar till skillnad frånstudiemedelssystemet ingen övre åldersgräns för all erhåUa studiestöd. Det ärenligl min mening rimligt all en regel motsvarande föreskrifterna i 4 kap. 9§studiestödslagen (1973:349) fortsättningsvis skall gäUa även förutbildningsbidragen för doktorander. Detta innebär all utbildningsbidrag fördoktorander kan utgå längst t. o. m. del år den studerande fyller 45 är, ominte särskUda skäl föreligger. Härutöverbör nu gäUande bestämmelser för utbildningsbidrag för doktorander inle ändras. Utbildningsbidragensaknar direkt anknytning lill verksamheten vid insfitufionerna. En sådanbedöms som värdefull för många doktorander. Vidare lorde inom vissa områdenockså ell bidrag på nu föreslagna nivä vara för lågt för all utgöra ettattraktivt alternafiv liU yrkesverksamhet utanför högskolan. Föralt undanröja dessa brister med bidragen, för alt ge doktoranderna vissvalfrihet mellan hellids- och deltidssludier samt för all i del nya systemelbevara något av den funktion amanuens- och assislenltjänslerna nu fyller börtill systemel med utbildningsbidrag knytas en ny typ av arvodestjänst.Arvodestjänsten bör utformas sä alt den fömtsätter att innehavaren uppbärutbildningsbidrag. Vidare bör tjänstgöringsskyldigheten uppgå till mellan 20och av full fid. Tjänstgöringsskyldigheten bör fullgöras i form avundervisning och allmänt institutionsarbete. Entjänstgöring motsvarande av full arbelsfid överstiger 1981/82:106 144 någotden övre gräns som f n. finns för förening av utbildningsbidrag med annatarbete. Jag räknar dock med all arbetsuppgifterna normalt kommer alt vara avsådan karaktär all tjänstgöringen om den begränsas lill inleverkar studielidsförlängande. Jag räknar också med, all den nya tjänsten iflertalet fall kommer all inrättas med 20 procents tjänstgöring. Jag räknarocksä med att ersättning frän utbildningsbidrag och arvodestjänst sammanlagtdå kommer all ligga nära nuvarande lönenivå för assistenter. Utanhinder av vad som f n. gäller i fräga om all förena utbildningsbidrag medannat arbete bör således studerande, som uppbär ulbUdningsbi-drag, samtidigtkunna inneha den nya arvodestjänsten med en tjänstgöringsskyldighetmotsvarande av full tid ulan all utbildningsbidraget reduceras.Uppgår tjänstgöringsskyldigheten lill bör utbildningsbidragetminskas proportionellt med upp lill . Den sammanlagda tid denstuderande får uppbära utbildningsbidrag förlängs därvid i motsvarande män. Dennya arvodestjänsten, som bör benämnas assistenltjänst, avses bli finansieradmed medel motsvarande dem som f. n. används för "tjänstedelen" iamanuens- och assislenttjänsterna. /81 disponeradesuppskattningsvis 132 milj.kr. för detta ändamål. Denna resursvolym ärtillräckligt stor för all medge att samtliga doktorander som uppbär utbildningsbidragocksä skall kunna inneha arvodestjänst med tjänstgöring motsvarande 1/5 avfull arbetstid. Slutligt avgörande för omden nya typen av assistenltjänst kommer all finnas tillgänglig för studerandemed utbildningsbidrag är naturligtvis verksamhetens behov av den aktuellaarbetsinsatsen. I delta avseende kommer också det nya systemel alt i vissutsträckning vara beroende av den grundläggande utbildningen. Jag räknar medall de nya assislenltjänslerna kommer all inrättas i den mån deforskarstuderande efterfrågar dem inom de delar av högskolan där det f.n.finns amanuens-, assistent- eller universitetsadjunktsljänster. Några formellahinder - utöver att innehavaren skall uppbära utbildningsbidrag fördoktorander - mol all inrätta den nya arvodestjänsten inom någon del avhögskolan bör inte finnas. Endirekt anknytning till institutionen i form av viss undervisningsskyldigheteller skyldighet all utföra vissa andra uppgifter anses som nämnts varavärdefull för mänga forskarstuderande. Möjligheten att förena effekfivastudier med undervisning eller institutionsarbete torde dock variera mellanindivider och meUan ämnen och fakulteter. Också arbetsuppgifternas karaktär ärdå naturligtvis av betydelse. Del är därför viktigt alt det nya systemet ges enutformning dår lösningarna i del enskilda fallet kan anpassas till säväldoktorandernas som institutionernas behov och önskemål. Inomdelar av högskolan där konkurrensen från arbetsmarknaden ulan-för högskolan omde mest kvalificerade personerna är stor är, som nämnts. 1981/82:106 145 möjlighetenalt erbjuda vissa lärare betald lid till egen forskarutbildning en fömtsättningför all lärarna skall kunna rekryteras. Bl.a. i dessa fall kan del med hänsynlill de krav verksamheten ställer vara nödvändigt, att studiestödet alllidförenas med en insats inom den grundläggande utbildningen. Jag förordardärför, all högskolestyrelsen för avgränsade delar av högskoleenheten skallkunna föreskriva, att utbildningsbidrag får utgå endast under förutsättning avall den forskarstuderande accepterar all förordnas som assistent med vissangiven tjänstgöringsskyldighet. Idet nya systemet uppnäs sålunda en myckel slor flexibilitet somresurserna till studiestöd utnyttjas endast för detta ändamål. Denforskarstuderande kan ha enbart utbildningsbidrag eller utbildningsbidragtillsammans med assistenltjänst, varvid tjänstgöringen kan variera mellan 20och av full tid. Med en tjänstgöringsskyldighel motsvarandehalvtidstjänstgöring, varvid utbildningsbidrag ulgår av fulltbidrag, kommer kombinationen utbildningsbidrag - arvodestjänst alt ligga näranuvarande assislenlljänsl. Valet av kombination kan för varje läsår eller förhela ulbildningsfiden träffas av den studerande själv eller, omhögskolestyrelsen så beslutar, av berörda högskolemyndigheter. Jag utgår frånalt högskolemyndigheterna inle drastiskt ändrar fömtsättningarna för denenskilde genom att ensidigt kraftigt förändra omfattningen av en arvodestjänstunder utbildningens lopp. Inomdelar av högskolan, bl.a. läkarutbildningen och civilingenjörsutbildningen,förekommer Iradifionellt att studerande inom den grundläggande utbildningenfullgör enklare undervisningsuppgifter eller annat institutionsarbete inomramen för assistent- och amanuensljänsler. Denna möjlighet att tidigt knytastuderande närmare lill institufionernas verksamhet anses viktig säväl förverksamheten som sådan som för rekryteringen till forskamlbUdningen. Frånden bör för delta ändamål finnas en ny tjänstekategori kalladamanuens. Med tjänsten bör vara förenad en tjänstgöringsskyldighet motsvarandehögst och lägst av full arbetstid. För behörighet tiUtjänst som amanuens bör krävas all vara anlagen lill grundläggandehögskoleutbildning. Tjänsten bör kunna innehas i högst och förordnandebör meddelas för högst ell år i sänder. Jag vill betona all tjänsten avses varahelt frikopplad frän forskarutbildningen och studiestödet tUl doktorander. Denundervisning och de övriga uppgifter som f n. utförs av assistenter ochamanuenser kommer alltså i den nya ordningen att till en del uföras avdoktorander som har utbildningsbidrag och assistenltjänst och till en del avstuderande i gmndulbildning som har tjänst som amanuens. Jag räknar med att ev.kvarstående uppgifter kan fullgöras dels inom ramen för tjänster som lärare,dels i form av timarvoderad undervisning. Jag återkommer i del följande tillvissa frågor rörande övergången till den nya ordningen. Prop.1981/82:106 146 Medde förbällringar och modifieringar av systemet med utbildningsbidrag fördoktorander som jag här har redovisat bör studiefinansieringen inomforskarutbildningen ha fått en med hänsyn tiU del fillgängliga resurs-utrymmetfillfredsstäUande utformning när del gäUer huvuddelen av högskolans ämnen ochinstitutioner. Enligl min mening bör emellertid detta syslem som nämntskompletteras med ett än mer uttalat rekryleringsfrämjande system, som kananvändas dels för ur forskningens synpunkt strategiska satsningar, dels närkonkurrensen frän arbetsmarknaden utanför högskolan hindrar en kvalitativtfillfredsställande rekrytering. För dessa speciella ändamål är jag sålundaberedd att förorda, all en form av doklorandljänsl skapas. Doklorandljänslbör sålunda kunna inrättas för forskamlbildning inom vetenskapsområden, somriskerar att bli eftersatta om särskilda åtgärder inte vidtas. Ett sådant lägetorde enligt vad NFR uppger f n. föreligga inom matemalikämnel.Dokloiandljänslen bör ocksä kunna användas för att främja rekrytering tillforskningsområden som kan bedömas bli av central betydelse på mensom inle har en egen attraktionskraft. Dessauttalat strategiska syften talar, enligl min mening, för attdokto-randljänslerna ställs till förfogande för organ med nationell överblickoch bred vetenskaplig kompetens. Jag avser därför att i annat sammanhangföreslå regeringen all bemyndiga forskningsråden att fr. o. m. den 1 juli 1982inrätta doktorandtjänster. Tjänsterna bör inrättas vid och finansieras av resp.forskningsråd men placeras vid lämplig högskoleenhet enligt samma ordning somgäller för de s. k. särskilda forskartjänsterna. Rådensinsatser på detta område bör i första hand avse från inomvelenskaplig synpunktangelägna områden. Det år emellertid rimligt, att tjänstetypen används ocksäför insatser som är motiverade främst från sekloriell eller industriellsynpunkt. Del bör därför vara möjligt för andra forsknings-finansierande organalt inom ramen för tUlgängliga medel inrätta tjänster av här angivet slag. Inomutbildningsdepartementets ansvarsområde gäller delta särskilt FRN. Behovelav särskilda rekryleringsfrämjande åtgärder med hänsyn fill konkurrensen frånarbetsmarknaden utanför högskolan däremot kan bedömas i första hand på lokalnivä. Doklorandtjänsl bör därför försöksvis kunna inrättas också avhögskolestyrelse om detta av konkurrensskäl bedöms nödvändigt för all säkrarekryteringen tiU forskarutbildningen inom ell visst omräde. Doktorandljänslenbör då bekostas med medel som har anvisats fill utbildningsbidrag fördoktorander. Högskolestyrelsen bör från för detta ändamål kunnaanvända högst en tiondel av dessa resurser. Jag räknar med alt kunna beredautrymme för ell ökat antal utbildningsbidrag /84. Jag ulgårvidare frän alt doklo-randstjänster lokall kommer all inrättas företrädesvisför forskarutbildning inom malemalisk-naturvelenskaplig och teknisk fakultet.Jag utgår från att berörda högskolemyndigheter fördelar utbildningsbidrag ochdoktorand- Prop.1981/82:106 147 tjänster inom enheterna med utgångspunkt i föreliggandebehov. Försöket bör utvärderas . Vid förordnande avinnehavare på doklorandljänsl bör delta förhållande beaktas. Doklorandljänsl bör lillsällas med förordnande i sänder. Den sammanlagda förordnandeliden bör normalt inte . Förordnande bör dock, i de fall särskilda skäl föreligger, kunnameddelas för ytterligare högst .