prop · G503112 · 1981-12-31 00:00:00 — i länhar bifogat yttrande av handelskammaren i . Utredningenhar grandat sina förslag på en utvärdering av de praktiska erfarenheterna avsystemet med offentliga styrelserepresentanter saml de principfrågor somaktualiserats i samband därmed. Remissinstanserna är splittrade i frågor somrör de slutsatser som dragils på grandval av intervjuundersökningen. Någramyndigheter, bl.a. bankinspekfionen och kon-junkturinslitulel avslår från attla ställning lill frågan om den nuvarande lagstiftningen med hänvisning tillatt frågan närmast är av politisk natur. Prop.1981/82:112 22 Inspektionen kan i stora delar ansluta sig liU deslutsatser i skilda avseenden som utvärderingen ledde fram till. Emellertidfinner inspektionen del tveksamt om utvärderingen ger grund för en så negativ lolalsynpå offenllig slyrelserepresenlalion som sammanfattningsvis anges i belänkandel.Inspektionens tveksamhet härvidlag beror inle minst på de huvudsakligenpositiva erfarenheter som inspektionen har av offentlig representation ibankväsendet. De av utredningen omfattade förslagen utgör också en relativtliten, speciell del av de svenska aktiebolagen. Inspektionen konstateraremellertid all frågan om den ifrågavarande lagstiftningen väsentligen är avpolitisk natur och avslår fördenskull från all inta någon ståndpunkt isakfrågan om den nuvarande lagstiftningens fortbestånd. Bankinspektionen vill avslutningsvis framhålla all den ärskeptisk lill sådana alternativ lill offentliga styrelserepresentation sominnebär att del - utöver vad som redan skett - fillskapas speciella organ ellereljest särskill organiserade former för intressebevakning ochinformationsutbyte mellan samhälle och näringsliv. Man skall här inle bortsefrån kostnads-aspeklen och faran för byråkratisering. har en försöksverksamhel med offenllig slyrelserepresenlalionbedrivits inom 20 investmentbolag och 8 stiftelser. En utvärdering av dennaverksamhet redovisas i nu föreliggande belänkande. Enligt institutets meningutgör denna redovisning ett intressant och värdefullt material. På grundval av de utförda undersökningarna har utredarenfunnit såväl fördelar som nackdelar med systemet med offentlig slyrelserepresenlalionmen anser alt nackdelarna med systemet överväger fördelarna och menar alt"De viktigaste nackdelarna är dels svårighelerna all förena systemet meddemokratiska principer om allmän insyn och politisk ansvarighet, delsoklarheten i fråga om ansvarsfördelningen." Utredaren föreslår därför offentliga styrelserepresenlationen i aktiebolag skall upphöra. Möjligen är utredarens syn väl negativ, då det kanske kanfinnas en del andra aspekter utöver dem som framkommit i belänkandel som kan anförassom slöd för offenllig slyrelserepresenlalion. Delta kan gälla exempelvisinsynsfunktionen. Vid diskussionen om effekterna av kontroll utifrån ochkontroll inifrån kommer utredaren sålunda fram lill all detta inle går attbedöma utifrån försöksverksamheten. InstUutet finner emellertid frågan om eltställningstagande lill systemel vara av politisk natur som institutet intefunnit anledning la ståndpunkt till. Prop.1981/82:112 23 I slutet av 60-taiel och börian av 70-lalel logs en radinitiativ inom industripolitiken för all möta den snabba strukturomvandlingen inäringslivet. Induslridepartemenlet inrättades och fick bl. a till uppgift allutveckla den långsikliga industri- och näringspolitiska planeringen. Enorganisatorisk struktur växte fram genom tillskapandet av organisationer ochmyndigheter l.ex. styrelsen för teknisk utveckling, statens industriverk, delegationenför mindre och medelstora företag, utvecklingsbolaget, investeringsbanken ochflera andra finansieringsorgan för industri- och näringsliv. Vidare liUkomlagar och förordningar som fastställde relationerna och formerna för samarbetetmellan förelag, samhälle och anställda. väsentligt inslag var därvidsträvan alt öka demokratiseringen av del ekonomiska livet. Som ell resultat av samarbetsulredningens förslag omförbättrad information och utvidgat samarbete mellan förelag och samhälle beslutades1972 systemel med offentliga styrelserepresentanter, systemet för informationsutbytemellan företag och samhälle och styrelserepresenlationen för de anställda. Som också konstateras i föreliggande utredning harkontaktnätet mellan företag och samhälle därefter byggts ul yllerligare. Senarehar bl.a. tillkommit förhandlings- och informationsskyldigheten enligtmedbestämmandelagen, avtalet om lokaliseringsråd, varselskyldighelen enligtlagen om vissa anställningsfrämjande åtgärder, lagen om uppgiftsskyldighel iplaneringsfrågor m. m. 1 stort sell har behovel av insatser från samhället iindustri- och näringsliv fortlöpande ökat under 70-lalel. Som ell resultatdärav har den organisatoriska strukturen och regelverket vuxit ul och blivitän mer komplexa. Det sagda visar att systemet med offentlig styrelserepresenlafioni investmentbolag och stiftelser bör ses i ell vidare perspektiv än vad utredningsmannengör och enligl sina direktiv haft som uppdrag all la hänsyn fiU. Riksrevionsverkel (RRV) begränsar sitl yttrande till attgälla den del av belänkandel, som behandlar offenllig slyrelserepresenlalion iinvestmentbolag, eftersom utredningen i avvaktan på sliflelseulredningensförslag inle direkt tar ställning lill den del av systemet som gällerstiftelser. RRV går inte in på frågan om samhället genom offentlig slyrelserepresenlalionskall delta i den direkta ledningen och skötseln av enskUda förelag. Verketbegränsar sig till, att bl. a. med utgångspunkt i den proposition som föregickinförandel av systemet med offentlig slyrelserepresenlalion, kommentera någraav de argument som utredningen anför för en nedläggning av systemet. 1981/82:112 24 Sommotiv för införandel av systemet med offentliga styrelseledamöter anfördes att eltkarakteristiskt drag i slmkturomvandlingen i näringslivet under de senastedecennierna hade varit, alt en växande del av den ekonomiska och industriellaaktiviteten koncentreras lill ell mindre anlal större företag ellersammanhållna förelagsgrupper. I belänkandel påpekas all motivet för all väljajust investmentbolagen och stiftelserna för försöksverksamheten byggde påföreställningen alt dessa utövade ell dominerande inflytande överbetydelsefulla delar av näringslivet. Del är därför, menar utredningen, avväsentlig betydelse vid utvärderingen av systemet att försöka avgöra i vilken uslräckningdenna föreställning är riktig. Ibelänkandel fastslås all huvuddelen av de undersökta investmentbolagen meddotterbolag kan karakteriseras som sysselsätlningsmässigt små. Någon närmarediskussion förs däremot inte i vilken utsträckning gemensamma ägarintresenkontrollerar flera investmentbolag eller stiftelser eller huravida flerainvestmentbolag är delägare i elt och samma förelag. Inte heller ges någonredogörelse för de eventuella kopplingar som kan finnas mellaninvestmentbolagen och stiftelserna när del gäller ägarinlresse. Enligt RRVsuppfattning är det därför svårt alt på grundval av del av utredningenredovisade materialet bedöma de berörda förelagens inflytande och betydelse. Utredningendiskuterar del nuvarande systemel utifrån tre aspekter, nämligen de offentligaledamöternas medverkan i del praktiska styrelsearbetet, de offentligaledamöternas intressebevakande roll och demokratiska aspekter på systemet. RRVhar inget att anföra med anledning av utredningens synpunkter i fråga om denförsta punkten. Närdel gäller de offentliga ledamöternas intressebevakande roll konstaterarutredningen att elt av huvudsyftena med systemet var alt de offentligaledamöterna särskill skulle bevaka att de beslut som fattas i företagen överensstämmermed en för samhället önskvärd inriktning, dvs. med samhällets intressen. är den viktigaste olägenheten med systemet den betydande oklarhetenom innebörden av begreppet "samhällsintressen". Vidareanförs all de offentliga ledamöterna endasi undanlagsvis har agerat på ell frånövriga styrelseledamöter avvikande "samhällsrepresenterande" sätl.Slutsatsen är alt, i den mån de offentliga ledamöterna haft ell inflytande på slyrelsebesluten,detta inte har varit av "samhällelig" karaktär. RRVvill, vad gäller innebörden av begreppet "samhällsintresse", erinraom vad som framhölls i den proposition som föregick införandel av systemet. Deoffenfiiga styrelseledamöterna skulle sitta i styrelserna på regeringensuppdrag och således representera något annat än ägarinlressena. Innebörden avbegreppet "samhällsintresse" gavs således en negaliv bestämning. Deavsågs utgöra en garant för alt mera övergripande, samhälle- Prop.1981/82:112 25 hga hänsyn togs när beslut fattades i investmentbolagensoch sfiftelsernas styrelser. Om man väljer att definiera"samhällsintresse" på detta säll skulle, enligl RRVs uppfattning,systemet med offentliga styrelseledamöter i och för sig inte behöva innebäranågon principiell olägenhet, även om en viss oklarhet kvarstår om den roll somdessa ledamöter skall ha. Inle minst gäller detta frågan om hur denna rollskall förenas med del ansvar som även de offentliga styrelseledamöterna enligtaktiebolagslagen har mot bolagsstämman och därmed mol aktieägarna. När del gäller inflytandet på besluten anser sigutredningen genom intervjuundersökningen ha funnit att de offentligaledamöterna haft elt vissl inflytande. Delta har dock, enligl utredningen, tillväsentlig del saknat samhällelig karaktär och i stället grundals på denoffentliga ledamotens allmänna erfarenhet och duglighet. Utredningenkonstaterar dock svårigheterna alt mäta del indirekta ochlångsiktiga inflytande som en offenllig ledamot kan länkas utöva. RRV instämmer i utredningens uppfattning att del är svårtalt mäta detta indirekta och långsikliga inflytande. Det faktum alt deoffentliga ledamöterna endast undanlagsvis agerat på ell från övrigastyrelseledamöter avvikande säll skulle dock i och för sig kunna tolkas så alt"samhälleliga" hänsyn lagils av investmentbolagens och stiftelsernasstyrelser, kanske efter argumentation av den offentliga styrelseledamoten, ochall systemet därmed skulle ha fungerat bra. Vad slufiigen gäller den demokratiska aspekten menarutredningen all systemet med offentlig styrelserepresenlafion haft både för-och nackdelar, men all nackdelarna överväger. Såvitt RRV kan bedöma byggerdenna slutsals inte på resultat från intervjuundersökningen ulan påsvårigheter, som utredningen bedömer föreligga, alt förena systemel meddemokratiska principer om allmän insyn och politisk ansvarighet. Ur synpunkt hade en försöksverksamhet medoffentliga styrelseledamöter i aktiebolag med egen produktion varit av störreintresse än den nu genomförda. Även utredaren säger alt del inle kan uteslutasall behovel att få samhälleliga synpunkter tillgodosedda är större då delgäller rörelsedrivande bolag än i fråga om de investmentbolag försöksverksamhetenomfattar. 2.6 m. fl. Den utredning som verkställts skiljer sig på ettpositivt sätl från den utvärdering som 1975 skedde inom Industridepartementet.Genom den intervjuundersökning som förelagils har lagstiftningen belystsallsidigt från såvål förelagens som samhällets sida. Utredaren har på ell förtjänslfuUt Prop.1981/82:112 26 säll inle bara redovisat de praktiska erfarenheterna av lagsfiftningenutan även belyst konsekvenser av densamma som tidigare inle lillräckligl uppmärksammals.Liknande synpunkter framförs av . 3 Offentlig styrelserepresenation i förvaltningsbolag Utredningen har föreslagit all den försöksverksamhet sombedrivits med representanter för samhället i vissa investmentbolags styrelserskall upphöra när försöksperioden går ul . Remissinstanserna är splittrade i frågan. Från länsstyrelsernaoch vissa andra politiskt sammansatta församlingar har i många fallreservationer fogals lill yttrandena. Några remissinstanser har ansett att försöksverksamhetenbör utvidgas, däribland , TCO och LO. För utredningens förslag är bl. a. länsstyrelserna iJönköping, saml , m.fl. LRF, , Aktiebolagen . Mol utredningens förslag är bl. a. statskontoret,länsstyrelserna i , , och och KF. Utredningsmannen föreslår att styrelserepresenlafionen iaktiebolag - i praktiken investmentbolagen - skall upphöra. Som motiveringanges alt de praktiska vinster som uppnåtts genom styrelserepresenlationen iallt väsentligt kan uppnås på annat säll och framför allt alt systemet harprincipiella ölägenheter som sammanhänger med oklarhet i ansvarsfördelningenmellan samhälle och förelag och med svårigheter att konstruera systemet så attdemokratiska krav uppfylls. Utredningsmannen tonar ner och enligl slalskonlorelsmening undervärderar betydelsen för såväl företag som samhälle av nuvarandesyslem med offentliga styrelserepresentanter. drar utredningsmannen för långtgående slutsatsernär del gäller systemets olämplighel ur demokratiska synpunkter. Del är svårtatt av del intervjumaterial och de erfarenheter som redovisas finna underlagför de klara rollkonflikter utredningsmannen för fram som argument för sinaförslag. Del är också svårt alt finna övertygande belägg för påståendet allsamhället skuUe ha svårare alt kontrollera och få insyn i bolagen med nuvarandesyslem än om kontrollen enbart kunde ske ufifrån. 1981/82:112 27 utredningsmannenkonstaterar förekommer i praktiken inle den nära kopplingen mellan slyrelserepresenlanlernaoch den politiska ledningen som skulle vara en av förutsättningarna för att denallmänna insynen i bolagen försvåras när samhället har representation istyrelsen. Enligtvår uppfattning presenteras inte tillräckliga skäl för att nu avsluta denverksamhet som de offentligt utsedda representanterna i investmentbolagensstyrelser bedriver. Man bör i slällel först utvärdera hela del syslem av samarbelsformersom f n existerar mellan samhälle och näringsliv. Ettnära samarbete och ömsesidigt informationsutbyte mellan samhälle och näringslivär grundläggande föratsäfiningar för en samhällsutveckling som skall tillgodosealt enskilda och allmänna resurser används på ett ändamålsenligt sätl samtidigtsom nödvändiga omställningar kan ske i kontrollerade former så alt denenskildes trygghet värnas. En sådan samverkan är alltmer angelägen med hänsyn tillde allt snabbare förändringar inom näringslivet som har kommit till uttryck ide senaste årens allvarliga struktur- och sysselsättningsproblem, inle minst iSödermanlands län. Ett ökat samhällsinflytande över den ekonomiska utvecklingenär inle bara en naturlig följd av samhällets roll som basorganisation förnäringslivet och av att del allmänna har iklätt sig ett utökat ansvar förmedborgarnas välfärd, ulan är viktigt även som ett led i en ökaddemokratisering. Del är därför nödvändigt alt finna lämpliga former för envidgad samverkan mellan samhälle och näringsUv som även innebär förutsättningarför inflytande för samhälleliga synpunkter och insyn för del allmänna inäringslivet. Ett system med offenllig representation i beslutande organ iviktiga delar av näringslivet bör enligt uppfattning vara ennaturlig väg all pröva i detta sammanhang. Underde gångna försöksperioderna har verksamheten med offentlig slyrelserepresenlalioninle verkat med full kraft. Styrelserepresentationen har inle omfattataktiebolag med egen produktion och ekonomiska föreningar, vilka är minst likaangelägna ur samhällets synpunkt som investmentbolagen för att åsyftade målskall nås. Åtgärder från statsmakternas sida för all främja verksamheten, såsoml.ex. särskilda konlaklkonferen-ser med de offentliga ledamöterna, har inlekommit lill slånd annat än i begränsad omfattning. Iolika sammanhang prövas formerna för samarbete och informationsutbyte mellannäringsliv och samhälle, såväl lokaU som regionall och centralt. Man kan utgåfrån all dessa frågor kommer all ägnas särskild uppmärksamhet i samband medöverväganden om den framtida ekonomiska politiken. I avvaktan på all en samladbedömning kan ske och ytterligare erfarenheter vinnas bör försöksverksamhetenfortgå. För att en rätlvi- Prop.1981/82:112 28 sandebild skall kunna fås av effekterna av systemet med offentlig representationbör del utvidgas att omfatta även producerande bolag och ekonomiskaföreningar. Sexav ledamöter har skiljaktig mening och anför: Ett väl fungerandeinformafionsutbyte mellan företrädare för näringslivet och samhället i övrigiär en av föralsällningana för all enskilda och allmänna resurser utnyttjaseffektivt och på ell socialt acceptabelt säll. samarbete med detta syfteter sig särskill angelägel mot bakgrunden av de strukturförändringar inomnäringslivet som redan har inträffat och som kan väntas bli nödvändiga även framledes.Det är därför angelägel att finna lämpliga former för en sådan vidgad samverkanmellan företagen och samhällsorganen. Del är emellertid vår uppfattningall utredningen på ett övertygande sätl har visat att systemet med offentlig slyrelserepresenlalion,i varje fall beträffande aktiebolagen, inle har visat sig vara lämpligt.Systemet låter sig inte förenas med de krav som bör uppställas för en fungerandedemokrati med en klar ansvarsfördelning mellan enskilda och allmänna intressenoch med politisk ansvarighet och insyn för medborgarna i den poUliska maktutövningen.Härtill kommer all utredningens utvärdering ger vid handen att systemel i denpraktiska tillämpningen inle har visat sig uppfyUa de mål som har satts förverksamheten eller ha andra väsentliga fördelar jämfört med vad som kan uppnåsinom ramen för andra former för samverkan. Enligtlänsstyrelsens uppfattning finns del ett behov att förbättra kontakternamellan samhälle och förelag för information om störte förändringar avömsesidig betydelse och för tillfälle att klargöra synpunkter i vikliga frågor.Ell ökat inflytande för andra intressegrupper än de som traditionellt styrförelagen är även motiverat. För de anställda har numera fiUskapals instrumentall utöva insyn och inflytande. Bl.a. har de anställda rätt liU slyrelserepresenlalioni företag, inklusive moderbolag. Ettsätl för kontakt företag-samhälle är det system med offenllig styrelserepresenlafioni ell anlal investmentbolag och stiftelser som bedrivits på försök . Inledningsvisvill framhålla alt har inle haft någon egenerfarenhet av försöket med offentlig styrelserepresenlafion. Länsstyrelsenskontakter med förelagen har skelt bl.a. inom ramen för DlS-systemel. För denegna planerings- och kontaktverksamheten har del således ingen betydelse om delnuvarande systemel bibehålles eller ej. Avutvärderingsrapporten framgår bl.a. all de flesta av de offentliga ledamöternasom deltagit i försöket anser alt fördelar överväger nackdelar. Länsstyrelsenanser alt dessa omdömen måste ges stor vikt för släUnings- Prop.1981/82:112 29 tagandeom en fortsättning av systemet. Utredaren har noggrannl analyserat systemelsför- och nackdelar och funnit att del är olämpligt ifrån demokratisk synpunktoch vidare att systemet är olämpligt som en metod för alt bevakasamhällsintresset. De principiella invändningar som utredaren gör är enligllänsstyrelsens uppfattning inle nya. De lorde ha funnits med i övervägandenanär systemet infördes i början av 1970-talel och även då systemet utvärderades1975. Länsstyrelsenförordar all verksamheten med offentlig slyrelserepresenlalion iinvestmentbolag bibehålles. Avavvikande mening var fyra ledamöter som reserverade sig lill förmån förutredningsförslaget. Fördrygt fio år sedan presenterade den s.k. samarbelsulredningen elt belänkandemed olika förslag syftande till en bättre samverkan mellan samhälle ochnäringsliv. Några av resultaten av denna utredning var införandet avinformationssystemet företag - samhäUe () samt av offenllig slyrelserepresenlalioni investmentbolag och stiftelser. Förlänsstyrelsens vidkommande har del varit informationssystemet förelag -samhälle som närmast påverkat egen verksamhet. Däremot harlänsstyrelsen inle alls berörts av den statliga styrelserepresenlationen.Länsstyrelsen saknar sålunda egna erfarenheter av del problemområde som rabriceradebelänkande behandlar. För egen del vill docklänsstyrelsen framhålla att de regionala organ som närmast är engagerade isysselsättnings- och näringspolitiska frågor utvecklat ochförbättrat samarbetet med länels näringsliv. Det gäller dels genom de formaliseradeköntakter som DIS-syslemet var ett ullryck för men framför alll genominformella kontakter. Sistnämnda kontakter sker bl.a. genom direktaförelagsbesök av den beredningsgrupp för näringslivsfrågor som finns pålänsplanet med representanter från , länsarbetsnämnden ochutvecklingsfonden. Mångaav motiven bakom inrättandet av offentliga styrelserepresentanter iinvestmentbolag och stiftelser har, som utredaren framhåUer i sill belänkande,blivit inaktuella genom den utveckling som varit under 1970-lalel. Förlänsstyrelsens vidkommande, dvs. i dess egenskap av samordnare av densamhälleliga övergripande planeringen i länet är dessutom frågan om offentlig slyrelserepresenlalion,åtminstone med den utformning systemet hillills haft, av begränsat värde ochlänsstyrelsen har därför inga allvarliga erinringar mol utredningens förslag. 1981/82:112 30 Utredningenhar haft till uppgift all utvärdera dels vissa principiella frågor, delspraktiska för- och nackdelar med offenllig slyrelserepresenlalion. Deprincipiella frågor som har behandlats är dels om kontakterna mellan näringslivoch staten har inneburit att ansvarsfördelningen mellan enskilda och offentligaintressen blivit oklar, dels om vikliga avgöranden har riskerat all undandrasallmän insyn. Enliglbelänkandel är ansvarsfördelningen oklar. Skälet härtill anses vara oklarhet omvad samhällsintresse innebär. Denna oklarhet betecknas av utredningen som denviktigaste olägenheten med den offentliga styrelserepresenlationen. Omvikliga avgöranden har riskerat att undandras allmän insyn genom den offentligastyrelserepresenlationen går enligl betänkandet inle alt bedöma uttfrånförsöksverksamheten. Deviktigaste påvisbara vinsterna är den breddade styrelsekompelensen i form avrepresentantens expert- eller allmänna kunnande samt i någon mån funktionen somfacklig birepresenlalion. Förinformationsutbytet mellan förelag och samhälle och den samhälleligaintressebevakningen gentemot förelagen har den offentliga styrelserepresenlationenenligl utredningen visat sig ha liten betydelse. Länsstyrelsenbedömer all dels oklarheten om ansvarsfördelningen, dels svårighelerna allförena systemet med demokratiska principer om allmän insyn utgör betydandenegativa inslag i den offentliga styrelserepresenlationen. Vadgäller de redovisade vinsterna i form av breddad styrelsekompetens och facklig birepresenlalion,anser alt den förra kan uppnås ulan lagstiftning. I fråga om deanställda bör dessa företrädas av styrelseledamöter som utsetts av dem självaeller deras organisationer. Då systemeli vissa delar uppvisar påvisbara nackdelar och i andra delar kan ersättas påannat sätl, vill instämma i utredningens förslag all denoffentliga styrelserepresenlationen i aktiebolag skall upphöra, när dennuvarande lagstiftningen löper ul . Systemelmed offentliga styrelserepresentanter i vissa investmentbolag och stiftelserhar enligl utredningen inle visat sig ha någon avgörande betydelse på kort siktför de berörda bolagens och sfiftelsernas verksamhet. De offentligarepresentanterna har emellertid tillfört styrelserna värdefulla kunskaper ocherfarenheter och del kan enligl utredningens mening inte uteslutas alt blottdel faktum all en offenllig representant deltar i styrelsearbetet innebär redan i sina förslag lill styrelsen lar större hänsyn till samhälletsintressen. Del utbyte av erfarenheter mellan närings- 1981/82:112 31 livoch offentlig verksamhet som den offentliga styrelserepresenlafionen innebärhar också stor betydelse genom att beslutsunderlaget vidgas för såväl näringslivetsom den offentliga verksamheten. Denna utvidgning och fördjupning avbeslutsunderlaget betyder att man kommer att få beslut som är bättreunderbyggda än vad de skulle vara utan delta erfarenhetsutbyte. Enligllänsstyrelsens mening är det dessa långsikliga effekter av de offentliga slyrelserepresentanlernasarbele som är de mest betydelsefulla. är del emellertid synnerligen svårt alt mäta dessa effekter.