prop · G503113 · 1981-12-31 00:00:00 — Tilldetta skall läggas att länels primära centrum /är ett av landetssvagaste. Länsstyrelsensanlaganden om hur förvärvsfrekvenserna kommer all förändras under prognosperiodenbygger bl.a. på långtidsutredningens bedömningar. Bedömningarna innebär allmännens förvärvsfrekvenser kommer all minska fram . För kvinnornasdel innebär bedömningarna all förvärvsinlensiteten höjs och alt en utjämningsker mot den antagna riksutvecklingen. Sammanfattningsvisanger prognoserna för län all arbelskrafls-ulbudet ökar från ungefär108000 personer år 1975 till 113200 personer , eller en ökning avarbetskraften med 5 200 personer. Arbetskraftsutbudet bland kvinnorna ökarunder med ungefär 7700 1981/82:113 Bilagedel 65 personermedan utbudet bland männen minskar med 2550 personer. PendUngsrörelsernahar första del ökat särskilt markant meUan ölandskommunernaoch kommun. Netloulpendlingen från ökade med drygt 1000 personerunder . ökade nettoinpendlingen lill medöver 700 förvärvsarbetande. Netloulpendlingen från kommun uppgick år1975 fill ungefär 700 förvärvsarbetande personer. Utpendlingen från Mönsteråskommun är särskilt påtaglig till . Parallellt med en kraftiginpendlingsökning från och kommuner har utpendlingen ävenökat från öskarshamns kommun. uppgick inpendling lill Oskarhamnskommun fill 1330 förvärvsarbetande personer. PendUngsrörelsernaunder förväntas inle öka i motsvarande grad som under1970-talels första del. De mest påtagliga förändringarna förväntas ske ipendUngsrörelserna från och mot kommun. Sammantaget innebärprognosen att nettoinpendlingen till kommun ökar med ungefär 900personer fram lill . Sammanlaget innebär bedömningar altnetloulpendlingen ökar från länet med 1080 personer under prognosperioden1975-1990. 2 Mål och riktlinjer för utvecklingen i länet Medutgångspunkt från de av allmänt formulerade riktlinjerna förplaneringstalens utformning har följande principer slällls upp vid utarbetandetav förslag lill befolkningsramar för länets kommuner . Samtligakommuner i länet skall åtminstone behålla nuvarande folk mängd för att därigenom säkerställa ett tiUräckligt underlag för kommersi ell och offenllig service. Födelseöverskott bör inrymmas i befolkningsramen. I de fall där prognoserna blir högre ännollframskrivningen resp. nuvarande folkmängd, bör befolkningsmålel ligga näraprognosvärdel. Länsstyrelsensprognos för sysselsättningen innebär alt drygl 110000 arbetstillfällen kommeratt finnas . Om förslaget lill sysselsättningsmål skall realiseraskrävs ytterligare 3000 nya arbetsplatser i länet. I , , ,, och Ölandskommunerna 5 1981182.1 samt. Prop.1981/82:113 Bilagedel skuUe, med de antagna befolkningsmålen, små behovföreligga av ytterligare arbetslillfällen vid sidan om den prognoseradeutvecklingen. Enligt bedömning bör behovet av 3 000 nyaarbetstillfällen för att uppnå sysselsätlningsmålen, fördelas enligt följande: Service och offenthga tjänster Åtgärder som sfimulerar sysselsättningen inom jord- ochskogsbruket bör i första hand komma de kommuner till del som har störreglesbygdsområden, särskilt och kommuner, norra delen av saml skärgårdsområdet. En förstärkning och differentiering avindustrisysselsättningen måste ske i samfiiga inlandskommuner, vUka fillstor del präglas av ensidighet i branschstrukturen och vikandeindustrisysselsältning. , och kommuner bördärvidlag prioriteras. En utbyggnad av industrin är heU nödvändig för attskapa resurser i samhället. Det redovisade behovel av ytterligare 2 000arbetslUlfäUen inom industrin utöver sysselsättningsprognosen för år 1990innebär att sysselsäll-ningsnivå åter kan uppnås. En utbyggnad och förstärkning av servicesektorn ärsärskilt motiverad i länels regionala centra. I första hand Hullsfreds,och kommuner bör förstärkas. Funktioner inom stafiigaverksamheter och landsting bör med fördel kunna lokaliseras till länetsregionala centra. Bland de övriga är i första hand kommun i behov aven förstärkt servicesektor men även , och bör kommatfråga för en satsning på servicesektorn. 13 200- 13 700 1981/82:113 Bilagedel 67 Fleraremissinstanser ifrågasätter orlsplanen som ell regionalpolitisktplaneringsinstramenl. delar denna uppfattning och menar att denhar en effekt som motverkar en regionalpolitik som stärker de svaga områdena.Ortsplanen är till förfång för en utveckling i de mindre orterna. Den fårexempelvis inle innebära all en utveckling av glesbygden hindras tUl förmån fören utveckling i länets kommuncentra, regionala centra eUer framförallt delprimära central /. Enligtriktlinjerna bör orlsplanen kompletteras med pendlingsregioner.Länsplaneringens huvudmålsättning är att genom åtgärder la bort den regionalaobalansen som finns. Pendling är ell tecken på obalans i en kommuns näringsliv.PendUng får inte göras lill ett alternativ för flyttning under en övergångslid.Upprättande av pendlingsregioner motverkar länsplaneringens huvudmål.Länsplanens åtgärder skall inriktas så all varie kommun kan erhålla en ökadsysselsällning för all ge invånarna arbete på hemorten. Molbakgrand av föreslagna sysselsällningsmål, som bl.a. innebär ettbehov av insatser, som ger 2000 nya arbelsfillfällen i länels norta och inredelar fram lill framstår en förändring i stödområdesindelning sommotiverad. I dessa områden saml på norra och södra framstår resavslåndentill alternafiva sysselsältningstillfäUen som orimligt långa. Statligastödinsatser i form av regionalpolifiskt stöd är därför särskilt motiverade idessa områden för alt trygga sysselsättningen då den lokala arbetsmarknadensviktar. Länsstyrelsengör den bedömningen att regionalpolitiska insatser liU måste prioriterastiU de delar av ön, som har de svåraste sysselsättningsproblemen och den mestnegativa befolkningsutvecklingen. Därför bör ell högre stafiigt slöd utgå lillde delar av och kommuner som ligger utanför Kalmarspendlingsomland och där befolkning och sysselsättning fortsalt att minska ävenefter brons tillkomst. Befolknings- och sysselsättningsutvecklingen samlyrkesverksamhels-grader, inkomstnivå och serviceutbud är i de nordligaste ochsydUgaste delarna av helt jämförbara med vad som gäUer i stödområdena 4,5 eller 6. anser det därför klart motiverat all i stödhänseendedela och kommuner. Detla skulle ge de delar av kommunerna,som bäst behöver stöd för alt bygga upp ell näringsliv, en rimlig möjlighet attvända den långvariga fillbakagående utveckUngen. Länsstyrelsenhar länge hävdat att länets inlandskommuner, dvs. , ochVimmerby utgör ett sammanhängande område med likartade problem i fråga omsysselsättnings- och befolkningsutveckling. 1981/82:113 Bilagedel 68 NäringsUvsstruktureni kommunerna innehåller vissa svagheter. Inte minst inger träindustrins storadominans farhågor för de effekter den pågående strakturomvandlingen får påsysselsättningen. regionalpolitiskt stöd lill dessa tre kommuner måstedärför i första hand inriktas på att bygga upp industriell verksamhet ikompletterande branscher. anser altdel stödområde, där ingår, bör utvidgas med Hultsfredsoch kommuner saml alt hela området, bör tillföras stödområdesgrapp 2. Västervikär näst den till ytan största kommunen i . Centralortensläge i sydöstra delen av kommunen innebär att befolkningen i stora delar avkommunen har långa pendlingsavstånd lill en differentierad arbetsmarknad. Dennorra delen av har haft en mycket negafiv utveckling. Inorra delen av kommunen ligger bl. a. bruksorten som förlorat flerahundra arbetslillfällen tiU följd av de olika kriser som Bruk genomgåttunder . har i länsplaneringen hävdat allsärskilda åtgärder borde vidtagas för all förbättra sysselsällning och servicei orterna . 3 Riktlinjer för olika samhällssektorer Ommålsättningen alt ge alla rätt lill arbele skall uppnås måste i ökadutsträckning rekryteringspolitiken kunna påverkas hos företag och myndigheter.Dessa måste i större utsträckning rekrytera bland de arbetssökande medbegränsat utbud. Samfidigt måste kraven ökas på arbetsgivarna att acceptera dearbetssökande som står lill förfogande. Större anpassningsförmåga måste ävenkrävas av de arbetssökande. Rörlighetenpå arbetsmarknaden bör underlättas i första hand för de arbetssökande, som harlättast alt klara en geografisk omflyttning. Regler för ekonomisk lindring viduppsägning bör underlätta rörligheten. Genom att ge stöd till geografiskomflyttning av redan sysselsatta personer kan man därigenom underlätta förlokall bundna arbetslösa all erhålla anställning. Denyrkesmässiga rörligheten bör också underlättas. Särskill i samband medstrakturralionalisering och nedläggning av företag bör denna rörlighet kraftigtstimuleras. Anställda som vill satsa på utbildning och fiyllning skall i dettasammanhang ges möjligheter därtill. Rörlighetenpå arbetsmarknaden kan underlättas genom väl avvägda utbildningsresurser.Arbetsmarknadsutbildningen fyller en viktig funktion när del gäller altunderlätta för arbetssökande all erhålla arbele. För att svara mol de krav somkommer alt ställas på utbildning under 1980-lalet måstearbetsmarknadsutbildningen fortlöpande förändras för alt motsvara 1981/82:113 Bilagedel 69 behovenav den förändrade yrkesmässiga anpassningen. Verksamheten fömtsätter en höggrad av flexibilitet vad gäller inriktning, dimensionering och lokaUsering avutbildningsinsatserna. UtbUdningoch sysselsättning har en nära anknytning. Det är därför viktigt att ungdomen iett tidigt stadium av ulbUdningen fåren nära kontakt med arbetslivet och deanställdas villkor. konstaterar all del råder en regionalobalans i utbildningsutbudet som måste tillrättaläggas. Kraftfullainsatser framstår som synnerligen angelägna för alt stödja länets näringsliv.Sedan arbetet med länsprogram 1980 nu avslutats har för avsiktatt göra en kraftsamling för att arbeta fram ell näringspolitiskthandlingsprogram och genomföra näringsbefrämjande ål-gärder i anslutning tillprogramarbetet. En viktig utgångspunkt för den näringspoUtiska planeringen börvara att arbetet inte främst får bli ell utvecklingsarbete utan löpandeinsatser skaU genomföras parallellt med programskrivning. Med utgångspunkt fråndet näringspolitiska arbetet bör programarbetet kunna bilda underlag förfruktbärande offensiva åtgärder från de olika länsorgan som har till uppgiftatt genomföra de operativa insatserna i länet. Följandearbetsuppgifter i del näringspolitiska arbetet framstår som angelägna. Överläggningar i samråd med utvecklingsfonden medutvalda företag inom länet rörande deras utvecklingsmöjligheter och problem. Undersökning i samråd med utvecklingsfonden avmöjligheterna fill vidareförädling av produkter som baseras på råvara inomlänet l.ex. jorden, skogen och vattnet. Åtgärder för en utveckling av företagsservicensärskill betr. produktutveckling och marknadsföringen. Undersökning av föratsättningaraa för ell ökatsamarbete mellan förelag inom länet. På kortare sikt bör undersökas om denbefinfiiga produktionskapaciteten i länets företag kan utnyttjas bättre genomen systematisk samverkan meUan olika företag. I detta sammanhang bör ävenfrågan om förelagens och den offentliga sektorns upphandling av varor ochtjänster inom länet studeras. En ökad fiUverkning av s.k."insatsmalerial" (produkldelar) bör ske inom länet. Dessa fillverkasidag i mycket stor utsträckning utanför landets gränser. En utveckling av handelsförbindelserna med . Jord-och skogsbruket har fortfarande en stor betydelse för sysselsättningen ilänet, . Goda nalurUga förutsättningar finns också för envidareutveckling av de areella näringarna. Delta kräver dock all resurserliUförs näringen. Sysselsättningen i länets glesbygder bör särskiU sfimuleras.Jord- och skogsbraksproduktion bidrar fill all vidmakthålla en rimligservicenivå i länets glesbygder. Vid beviljandet av statligt slöd till länt- 1981/82:113 Bilagedel 70 braksföretagi de delar av länet som har sämre föratsättningar för växtod-Ung börsysselsättningsaspekterna överväga framför jordbrukspolitikenseffekliviletsmål. Skogstlllgångenär av avgörande betydelse för länels skogsindustri. Skogsnäringensproduktionsvärde i län kan uppskattas tiU . Avgrundläggande betydelse för skogsindustrins fortsatta utveckling är hur myckelvirke som kan produceras och lill vUkel pris och därmed vUka arbelsfillfällenskogen långsiktigt kan ge. Etthögt kapacitetsutnyttjande hos skogsindustrin fömtsätter dels attavverkningsmöjlighelerna inom länet las tillvara, dels all huvudparten av delinhemska virket får gå till länets egna industrier saml dels att import skerfrån andra delar av eller utlandet. Om inte försörjningen medvirkesråvara kan tryggas måste man räkna med nedläggning av vissaskogsindustrienheter. Enomläggning av avverkningsmönstrel framstår som nödvändig om länetsskogsindustri skaU kunna trygga råvamförsörjningen. Storskogsbruket bör minskasina avverkningar och småskogsbrukel kraftigt öka avverkningsvolymen. Dessutommåste tolalresultalet innebära en viss ökning. Det är också angeläget med enökning av slutavverkningarna i förhåUande till gallringarna. Debästa förutsättningarna alt nå resultat av decentraliseringsarhetet börföreligga om i första hand växande eUer nytillkommande verksamheter kanpåverkas. I andra hand kan omlokaliseringsålgärder komma ifråga. Frågor omlokaliseringar skall successivt kunna behandlas. En decentralisering måsterelateras lill vad som kan anses vara samhällsekonomiskt försvarbart, likavälsom lill personalorganisationernas syn på en eventuell omlokalisering. Delmåste även beaktas alt inte endasi den offentliga verksamhetens sysselsättningi en ort får vara avgörande för beslut om decentralisering. Hänsyn måste äventas tiU eventuella växande verksamheter inom den privata sektorn. Detbör vara en uppgift för de inom varie sektor ansvariga statliga ochlandstingskommunala myndighelerna att med länsplaneringen som utgångspunkt iden fortlöpande planeringen beakta möjligheterna lill decentralisering. Kommunikationernai län är mycket eftersatta och i stort behov av förbättringar. Länet hari detta avseende inte erhållit del av de totala investeringarna i riket iproportion till länets behov och invånarantal. I och med tyngdpunkten ikommunikationerna förskjutils mol landets mitt och västerut har länels pertferakommunikationsläge hämmat den fortsalla utvecklingen. Vägarnai öst-västlig riktning är starkt eftersatta, vilket försvårar nä- 1981/82:113 Bilagedel 71 ringsUvelstransportförsörjning, personförbindelserna inom länet och kommunikationen liUoch från landet i övrigt. Inomjärnvägssektorn finns stora uppmstningsbehov på samtliga järnvägslinjer ilänet. En vikfig förutsättning är alt banorna ingår i riksnätet. Delta gällerfrämst järnvägslinjerna och . Inomfiy gområdet finns behov av förbättrade förbindelser mellan och Kaslmp.Viktigt är alt nuvarande flygförbindelser från flygplatserna i ,Väslervik och Hullsfred bibehåUs. Väl utbyggda flygförbindelser är en viktigfömlsältning för länels näringsliv. Idetta sammanhang kan även nämnas att länels bostadsbestånd ur kvalitetssynpunktär ett av de sämsta i landet. Detta trots all det skett en avsevärdkvalitetsförbättring under . Särskilt aUvarligt är altså många åldringar fortfarande bor i undermåliga bosläder. Enligl folk- ochbostadsräkningen 1975 bodde inle mindre än 9000 hushåll med minst 1 person iåldern i bostäder som var halvmoderna eller omoderna. Länsstyrelsenanser det väsentligt alt planeringen för turism och rekreation samordnas medövrig samhällsplanering. Satsningar och utbyggnader inom lurisisekiorn måstebedömas från säväl regionalpolifiska som rekrealionspolitiska aspekter ochkonsekvenser för miljön. Del är också angeläget alt kommunernas turistiskaplaner kan infogas i elt regionaU helhets-mönster. Utbyggnadenav turism och rekreation i elt område bör medverka lill all uppfylla deregionalpolitiska målen. Lokalbefolkningens behov av förbättradesysselsättnings-, service- och kommunikationsmöjligheter bör särskilt beaktas iskärgårdsområdet, glasriket och på . Vidarebör satsningar inom lurisisekiorn medverka fill all öka möjligheterna attförlänga turistsäsongen. Restriktivitetbör gälla i fråga om all fiilåla ytterligare enskild frUidsbe-byggetse på Ölandoch i skärgårdsområdet. Detta gör det önskvärt all skapa en beredskap all mötaefterfrågan på mark för fritidsbebyggelse i vissa av de inre delarna av länetbland annat i del sjörika området som gränsar till . Del ärangeläget all genom planering styra fritidsbebyggelsen sä att den kan utvecklasi enUghet med samhällets sociala mål samt anpassas lill de enskildaföratsättningar som finns i länels olika delar. Insatsernaför att öka frilidsboendet i län bör i första hand avse stugbyar. fysiska riksplaneringen redovisade riksintressen innebär i regel inle någrahinder för den regionala utveckUngen eller några problem för 1981/82:113 Bilagedel 72 Undantag utgör Ölandskommunerna där riksintressen som rörnaturvård, kulturminnesvård, jordbruk och fri-luflsUv kan komma i konflikt medlälortsutbyggnaden och annan utbyggnad av bostäder för frifids- och helårsbruksamt utvinning av minerallrä-varor och vindkraft. Dessa intressekonflikter ärviktiga att la upp i ett samordnat planeringsprogram för . Brakningsvärdjordbruksmark bör i fortsättningen inte tas i anspråk för annat ändamål medmindre än att det kan visas all alternativa möjligheter lill tälortsbyggnadm.m. saknas eller alt andra väsentliga samhällsintressen inte kantillfredsställas utan att kravet på hushållning med jordbruksmark måste vika. Närkärnkraften skall avvecklas i landet bör enligt konsekvensutredningenkolkondenskraftverk i första hand lokaliseras till platser där kärnkraftverkstår , dvs. i län lill Simpevarp. Åsehorn har av CentralaDriftledningen (CDL) utpekats som ett möjligt läge under föratsättning att kolsom energikälla kan accepteras från miljösynpunkt. 1 den kommunala planeringenbör handlingsfriheten så långt möjligt bevaras för sådan eventuell lokalisering. Delobrutna kustområdet bör inte las i anspråk för miljöstörande industri. Vattentillgångenulgör en begränsande faktor för utvecklingen på södra . Ilänels jordbraksbygder finns intressemotsättningar mellan kommunernas vattenuttagoch jordbrakets bevaltningsbehov. Bådepå och i vissa delar av länets fastlandsdel framstår det därför somangeläget att genomföra en planering av vattenanvändningen och åtgärder för atthushåUa med sölvatlenresurserna. 4 Synpunkter och förslag beträffande regionalpolitiska medel Skärgårdsområdethar av i utredningen utpekats som ett glesbygdsområde där del fordras särskilda åtgärder ochinsatser för att kunna behåUa en bofast befolkning. Glesbygdsproblemen haransetts vara större i skärgårdsområdet än i övriga delar av länet. Hillills harglesbygdsstöd lill företag endasi utgått till skärgårdsområdet. Stödet harvarit ett medel i arbetet med att försöka leva upp tUl intenfionerna iskärgårdutredningen för län. Vissa resultat har redan nåtts och ellvissl intresse för utflyttning fill skärgårdsöarna kan noteras. Glesbygdsstödetutgör en väsentlig del i möjligheterna all behålla och utveckla en"levande skärgård" i län. Regeringen bör tillskjutayllerligare medel lill glesbygdsanslaget så all störte områden kan få del avslödel och därmed medverka lill en positiv utveckling i länets glesbygder. 1981/82:113 Bilagedel 73 Underdet år som giesbygdsförordningen varit i kraft kan konstateras all de ärendensom förekommit, vad gäller slöd lill glesbygdsföretag, varit av mer allmänregionalpolitisk karaktär och berört inte minst transportsektorn. AnknytningenliU lantbraksnämndens ordinarie verksamhet har inte varit påtaglig. Mot dennabakgrand är del motiverat att ell samlat ansvar för glesbygdsstödet lägges pålänsstyrelsen. Detla innebär all beslutsrätten i samtliga ärenden bör flyttastUl på sätl som glesbygdsutredningen (Dsl 1978:37) föreslog. Länsstyrelsenhar på försök i läns skärgård infört eltsärskilt transportstöd för sjötransporter fill och från öar ulan fastlandförbindelse. Försöket bedrivs i samverkan med de tre berörda kommunernaVästervik, och . I avvaktan pä statsmakternasställningstagande tiU ett permamenl fraktstöd har påtagit sigden statliga bidragsdelen. Länsstyrelsenanser all finansieringen lämpligast kan ordnas genom all del nuvarandeglesbygdsstödet görs mer flexibelt så all anslaget kan utnyttjas även fördetla ändamål. Transportstödet överensstämmer myckel väl med glesbygdsstödetssyfte och kan i sin utformning jämföras med hemsändningsbidraget. Reglerna förstödet bör utformas efter förhållandena i vaije län. Finansiering genomglesbygdsstödet fordrar alt anslaget ökar för berörda län. En utvidgning avglesbygdsstödet fiU all även omfatta tyngre godstransporter i skärgården kanenligt mening enklast göras genom ett tUlägg i regleringsbrevet. Enligtde regler som gäller för regionalpolifiskt slöd jämställs turistnäringen medindustri och induslriliknande verksamhet i stödområderna 4, 5 och 6 dvs. iNorrland och på Golland. Stöd kan - om särskilda skäl föreUgger - även utgålill turistnäringen inom övriga stödområden och då framför alll tillanläggningar i primära rekreationsområden inom stödområde 3. Dessaregler innebär all luristobjekl utanför stödområde inte kan komma i fråga förregionalpolitiskt stöd. En betydande restriktivitet har tillämpats vid beslutom regionalpolitiskt stöd inom stödområden 1, 2 och 3. Liksomflera andra primära rekreationsområden i södra och utgörÖstergötlands och läns skärgårdsområde ell glesbygdsområde som underdel upplevt en kraftig befolkningsminskning och samtidigtfått en myckel sned åldersslraklur. Servicen i området har försämrats i fleraavseenden. Tillföljd av restriktioner inom den fysiska riksplaneringen får området inteexploateras för miljöstörande industri. De lösningar man har att söka för attfå nya arbetslillfällen i området är ofta av mycket småskalig natur. Turismentorde vara den näring som har bäst föratsättningar att utveck- 1981/82:113 Bilagedel 74 lasi området och bidra lill den bofasta befolkningens syselsältning ochförsörjning. Problemet är dock att något samhälleligt stöd inle kan utgå fördetla. Enöversyn av gäUande regler för regionalpolitiskt stöd lill lurisinäringen isyfte att skapa samma utvecklingsmöjligheter för turistprojekt inom primärarekreationsområden i södra och som i och på Gollandframstår som synnerligen angelägen. Även "glasriket" bör kunna få delav regionalpolitiskt stöd till lurisinäringen. 5 Förslag till konkreta åtgärder riktade till den centrala nivån Molbakgrand av att näringslivet i län är särskUt sårbart för StruktureUaoch konjuklurella påfrestningar anser del myckel angeläget allregeringen släUer regionalpolUiska medel lill förfogande vid neddragningar ikrisbranschema. Främst gäller detla i de fall en bransch eller elt företag heltdominerar sysselsättningen på en ort eller inom ell glesbygdsområde.Länsstyrelsen kan aldrig acceptera en utveckling i län som innebär allhela orter försvinner eller stora områden utarmas. Idetla sammanhang vill framhålla nödvändigheten av att regeringensnarast sätter in åtgärder för all sfimulera efterfrågan inombyggnadsverksamheten. Väsentligast är all öka bostadsbyggandet men ävenstimulera investeringar inom industrin liksom den offentliga sektorn. Riskfinns annars för ökade svårigheter inom flera för länet betydelsefullanäringar. Föralom byggnadssektorn kan här som exempel nämnassmå-huslillverkare, cementlillverkare, inredningssnickerier, fönster- ochplan-glaslillverkare, sågverken och möbelindustrin. Föratt skapa fömlsällningar för en positiv utveckling i län och för allförsöka undanröja obalansen som kännetecknar den struktureUa uppbyggnadenav länets näringsliv anser all en satsning bör ske på forskning och utveckUng i län kringanvändandet av inhemsk energi, all utnyttja länets förulsällning för framställningav alternafiv energi samt produktion av nya energiprodukter och komponenter inya energisystem, elektroinduslrin i länet vad gäller produktion ochutvecklingsarbete. Föralt höja nivån på den stafiiga sysselsättningen i länet och förbättradifferentieringen av länets arbetsmarknad hemställer att regeringenförelägger förslag om att till län lokalisera 1981/82:113 Bilagedel 75