prop · G50356 · 1981-12-31 00:00:00 — Särskilt stora efterfråge-minskningarkunde noteras i och . Omvänt ökade efterfrågankraftigt i vissa länder som , , , och . Råstålsproduktioneni världen sjönk från 747,5 milj. ton till 715,5 milj. ton , enminskning . Inom OECD-områdel var minskningen . Bland de ledandestålproducenterna i västvärlden noterades för den största råstålsproduktionen,111 milj. lon, vilket motsvarade av världsproduktionen. Råstålsproduktioneni minskade med till omkring 100 milj. ton. CECA-ländernassamlade stålproduktion minskade lill 128 milj.lon. Som en följd av främst den stagnerade produktionsvolymen beräknas kapacitetsutnytljandetinom OECD-områdel ha sjunkit från lill medan gapetmellan tillgänglig kapacitet och producerad volym beräknas enligt ha ökatfrån ca 80 milj. ton till ca 115 milj. ton . Det försämrade lägel påstålmarknaden medförde en skärpning av konkurrensenoch ledde lill all ytterligare handels-och induslripolitiska åtgärder vidtogs.Redan under hösten 1980 hade EG, som redovisades i prop. 1980/81:67, införttvingande produktionsbegränsningar i enlighet med CECA-fördragels artikel 58 ("crisemanifest") för perioden - . Tidigarefrivilliga åtaganden från företagens sida gentemot om priseroch produktion hade inte kunnat hållas. 1981/82:56 22 1980referenspriserna för slålimporl, huvudsakligen handelsslål. Dessutom infördesen övervakningsmekanism som gav möjlighet all inledainformell granskning av importökningar i syfte all fastställa om ökningarnaorsakats av skadevållande dumping eller subvenlionering. Mekanismen är knuten lilldels kapacitetsutnytljandet inom den amerikanska stålindustrin, dels importpenetralionenav den inhemska marknaden. Ijanuari infördes vidare i ett särskilt övervakningssystemför importen av specialstål. Densvaga efterfråge- och produktionsutvecklingen för stål har bestått. Underdelförsta kvartalet 1981 låg stålproduktionen i lägre änunder . ökade produktionen, menlåg ändå lägre än året innan. Sammanlagt lågstålproduktionen inom OECD-områdel lägreän . Enjämförelse mellan de större slålproducenlländerna visar dock att storaskillnader förelåg i utvecklingen . IFörenta staterna och ökade råslålprodukfionen med 9 resp. jämfört med året innan, medan t. ex. den japanskastålproduktionen sjönk och sammanlagda produktionminskade med . Den svaga efterfrågeutveck-lingen totalt sett väntasbestå, varför någon allmän uppgång i stålkonjunk-luren inte är trolig underandra . Beräkningar gjorda inom stålkommilté pekar på enminskning av hela världens råstålproduklion , medannedgången inom OECD-områdel uppgår till 8,5 milj. ton eller jämfört medföregående år. Pågrund av den fortsatta produktionsnedgången och den - lågkonjunkturen tilltrots - något ökande stålkapaciteten inom OECD-områdel beräknas kapacitelsutnyttjandetsjunka ytterligare och bli . Kapacitetsulnyltjandelväntas sjunka inom EG lill och i lill medan kapacitetsutnytljandeti väntas stiga till . Trotsvidtagna åtgärder för att höja prisnivån och höja produktiviteten lider storadelar av stålindustrin i världen av bristande lönsamhet. I , därstålpriserna ligger avsevärt lägre än i 1. ex. och , harstålindustrin lidit myckel stora förluster. För täckning av uppkomna förlusterhar den i många länder helt eller delvis statligt ägda stålindustrin erhållitbetydande kapilallillskotl, ofta i samband med att ytterligare omstmkteringarvidtas. Som exempel på sådana åtgärder kan nämnas följande. Detstatliga stålbolaget i , , skall enligten antagen rekonstmktionsplan minska antalet anställda frän f.n.ca 130000 till 1982. På finansieringssidan innebär planen all bolagettillförs i storleksordningen i direkt Prop.1981/82:56 23 Till detta kommer att regeringenbeviljat bolaget eftergift av statliga lån på . Ivillkoren för del beviljade stödet ingår alt regeringen förbehåller sig räitenatt avveckla företagel om del inte lyckas alt väsentligtförbättra resultatet. IFrankrike har genomförts ett omfattande om-stmklureringsprograminom landets stålindustri. Bolagens höga skuldsättning omvandlades för någraår sedan lill stafiiga aktier och andelar i bolagen. Sysselsättningen minskadefrån ca 130000 personer fill 1980. Särskilda statligaåtaganden gjordes för att klara planens sociala konsekvenser.Saneringsprogrammet beräknades kräva statligafinansiella insatser om ca . Nyligenhar regeringen i beslutat om statligt slöd lillstålindustrins strukturomvandling - 1985. Stödelsomfattning beräknas uppgå till ca . Slödel skall kunna utgåunder fömtsättning all förelagen själva uttömt sina möjligheter tillrationalisering eller omvandling och att även berörda delstater och kommunerdeltar i stödåtgärderna. Sverigesstörsta handelspartner på stålområdet är länderna inom EG. Stålverken inom EGsvarade tillsammans för av stålimport . EG:smarknadsandel på den svenska stålmarknaden har ökat från lillnärmare , räknat i ton. EG-verken svarade därmed sistnämnda år fören något störte andel av den svenska marknaden än de inhemska verken, varsandel var . EG-marknaden är huvudmottagare av den svenskastålexporten, även om EG:s andel av den svenska slålexporten minskat från 58 %år . Del stora utbytet med EG kan ses som ett naturligtullryck för den växande internationella arbetsfördelningen och för denfrihandel som kommit lill stånd mellan och . Medhänsyn till den betydelse EG sålunda har för på slålområ-det finns detanledning att här något ytterligare redovisa den senaste utvecklingen på stålområdelinom EG. Deunder genomförda krisåtgärderna med obligatoriska produkfionsbegränsningargav en viss effekt på prisnivån, som stabiliserades under de sista månaderna1980. mattades prisutvecklingen åter av. Införutsikterna av fortsatt svag marknad, överkapacitet och låga priser på stålfördes en intensiv debatt inom EG om vilka ytterligareåtgärder som behövde vidtas. Trotsvad som dittills gjorts för alt vända den negativa utvecklingen Prop.1981/82:56 24 inomEG-ländernas stålindustri kunde man konstatera all överkapaciteten i EG:s råstålsproduktionökat till omkring 40 milj. ton . Med nuvarande utvecklingstrend väntasöverkapaciteten fortfarande uppgå till 25 milj. lon. Antaletarbetstillfällen hade minskal med ca 190000 eller mellan åren 1975 och1980. Frånden gäller att produktionsbegränsningarna enligt artikel 58 i CECA-fördragelbeslår för vissa produklslag men blir föremål för frivilliga åtaganden förandra produktslag. har fillämpningsbe-stämmelserna skärpts i syfteatt uppnå bättre prisdisciplin. Bestämmelsernaför statliga stödåtgärder av den 1 febmari 1980 har ersatts av nyabestämmelser'. Dessa, som innebär en avveckling av statsstödet lill EG-ländernasstålindustri, avser alla stödformer - även generella och regionala åtgärder.Vissa allmänna'' villkor för att slöd skall få utgå har fastställts. - slödmottagaren skall arbetaefter en väl angiven omstruktureringsplan som skall göra företagetkonkurrensmässigt och finansiellt livskraftigt ulan stöd under normalamarknadsvillkor - omstmktureringsplanen skallmedföra en kapacitetsminskning vad gäller företagets totala produktion. Förenskilda varuslag gäller att kapaciteten inte får öka om de inte har enväxande marknad - stödet skall successivt minskas - stödet får inte snedvridakonkurrensen eller påverka villkoren för handel i en utsträckning som stridermot de gemensammas intresse. Bestämmelserna innehåller också särskilda villkorför de olika typerna Till de fyra typer som angavs i de tidigare bestämmelserna har fogatsstöd till forskning och utveckling. Entidtabell för stödets avveckling har fastlagts. Allmänt gäller att statligastödåtgärder - skall nofifieras tillkommissionen - måste ha godkänts avkommissionen - ej får medföra utbetalningarefter . Investeringsstöd följer denna allmänna tidtabell. Nedläggningsstödkan undantagsvis få notifieras och beviljas senare än Driftstödfår inte utsträckas över längre lid än och får inte medföra utbetalningarefter . (Undantagsvis kan längre varaktighet än två årbeviljas). Akutstödfår ej ha längre varaktighet än och måste ha godkänts avkommissionen . Forsknings-och utvecklingsstöd följer den allmänna lidtabellen. 'Kommissionsbeslut nr 2320/81/av De allmänna villkorengäller ej akutstöd (som kan utbetalas i avvaktan pä en Tidtabellen kan komma att ändras om kommissionen finnerdet nödvändigt. Kommissionen skall då begära rådets enhälliga medgivande. Om enhälligheli rådet inte uppnåtts fattas beslut med kvalificeradmajoritet. På samma sätt kan vissa fall av icke-specifikl stöd komma alltillåtas även fortsättningsvis. Densvenska ståleflerfrågan ökade under 1950- och 1960-lalen med i genomsnitt 5,6 %per år. Efter att ha nåll sin kulmen med 4,3 milj. ton minskade ståleflerfrågandramatiskt i i rad. Under 1970-talel minskade densvenska stålförbrukningen med i genomsnitt . De svenskastålverkens andel av den svenska marknaden har under 1970-lalel minskal frånca lill . har emellertid de svenska verkenexporterat en allt större andel av sin produktion. Exportandelen ökade från ca40 % 1979. Till en del torde detla förklaras av den successivaavveckling av handelshinder som ägt mm. uppgick exporten av handelsfärdigtstål till 1,7 milj. ton (exportandel ) med ett värde av 8 miljarder kronor.Importen uppgick lill 1,3 milj. ton (importandel ) med ell värdeav . Den svenska råslålproduklionen minskade lill 4,2 milj. ton. Råslålprodukfionen i låg under första : STÄLEFTERFRÄGAN (TILLFÖRSEL) MARKNADSANDELAR I (beräknat på tonnage) 1981/82:56 26 halvåret1981 lägre än , då produktionenpåverkades av en arbetsmarknadskonflikt. Stålkrisenslog igenom senare - men hårdare i än i många av vårakonkurrentländer, delvis som en verkan av det statliga lagerstöd som utgickunder . När krisen var som djupast var kapacitetsulnyltjandelnere på en så låg nivå som (). Därefter har Sverigesstålindustri befunnit sig i ell intensivt omstmktureringsskede, under vilketbetydande statligt stöd utgått. Äldre omoderna anläggningar har tagils urdrift. Råjärnsproduklionen inom specialstålseklorn har upphört. Sist i radenav masugnar inom denna sektor var Spännarhyttan som trots alt den vartekniskt fullt modern - lades ned på grund av den vikandeefterfrågan på kvalitelslackjärn. Specialstålinduslrin är sålunda numera helt skrotbaserad.Masugnar har också lagts ned inom handelsslålindustrin. upphörde med den malmbaserademetallurgin i . Den gamla Marlinstålmetoden har spelatut sin roll i svensk slålhanterig. De sista Martinugnarna inom handelsstålindustrin,de i och , läggs nu ned. Genomen rad samverkande åtgärder sänks den svenska råstålskapacile-ten med ca 1milj. Delta innebär att kapacilelsulnylljandet ökar. Åtgärdernahar inte varit lillräckliga för all få svensk stålindustri ur den mycket dåligalönsamhetsutveckling som pågått sedan mitten av 1970-talel. Inte förmådde stålindustrin sammantaget uppvisa lönsamhet.Under år 1980 och framför allt under innevarande år blir situationen ännusämre. Rationaliseringsarbelel forceras därför inom branschen. Ävenom stålindustrins andel av industrins samlade investeringar minskal ,kraftigtunder genomförs stora investeringsprogram för altmöta morgondagens krav på stålmarknaden. Flera exempel härpå finns inom specialstålinduslrin,där bl. a. en kraftig utbyggnad av stränggjutningskapacilelen pågår. Inom handelsslålindustrinkan nämnas investeringsprogram som bl.a. lett fram lill all av förelagelsproduktion stränggjuls, vidare att bolaget genom investeringar om ca 1,6miljarder kronor skapar en modern lunnplåtsanläggning i . Denomstmkturering och anpassning av stålindustrin som blivit följden avöverkapaciteten och den dåliga lönsamheten i branschen har bl. a. lett lill altåtskilliga stålverk lagts ned i olika delar av världen. Detla har i sin lurmedfört att sysselsättningen minskal drastiskt inom stålindustrin. Även iSverige har sysselsättningen minskal från 1970 till46000 . Större delen av personalminskningen har skett inom specialstålinduslrin,som sysselsatte omkring 290(X) personer. Prop.1981/82:56 27 Iskrivelse till regeringen redogör för bolagelsekonomiska utveckling och konsekvenserna av vidtagna åtgärder. Av skrivelsenframgår i huvudsak följande. bildades år 1978.Sedan delta år genomför bolaget ett genomgripande omstruktureringsprogram sominnebär nedläggning av äldre anläggningar och investeringar i ny utrustning. Iprognoserna som gjordes upp i samband med bolagels bildande antogs altresultatet skulle vara negativt. Det var förstår som bolaget skulle uppnå ett positivt resultat. Effekterna avstrukturåtgärderna kommer emellertid inte alt få fullt genomslag förrän efterår 1982. resultat försämrades mycket kraftigt på grundav den europeiska stålmarknadens sammanbrott. Resultatet efter avskrivningaroch finansiella poster blev för en förlust av 584 milj. kr. Därmed vardet av till bolaget beviljade rekonstruk-lionslånet om 1 800 milj.kr. i huvudsak förbrukat. Densvaga stålmarknaden har bestätt även under är 1981. Årets resultat efteravskrivningar och räntor beräknar skall uppgå till en förlust av 925 milj.kr. Bolagetbetonar alt de stora förlusterna medför allvariiga likviditets-problem för SSAB.Vid slut kommer att ha tagit i anspråk alla till buds slåendelånemöjligheter. Bl.a. förfaller då ianspråktagen checkräkningskredil om ca 665milj kr. anför att bolaget har ytterst små möjligheter altskaffa kapital genom försäljning av tillgångar. Dessutom kan inte på kort siktrörelsekapital frigöras i den omfattning som krävs för all tillgodose behovetav likvida medel. Bolaget anser därför alt kapitaltillskott från ägarna ärnödvändigt för att skall klara sina betalningar . Enredovisning av ekonomiska utveckling bör fogastill regeringsprotokollet i detla ärende som bilaga 1. SSABframhåller att bolagets framtida utveckling är helt beroende av vad som händerpå den europeiska slålmarknaden. anser all bolaget, liksom övrigeuropeisk stålindustri, måste kunna realt sett öka sina priser på stål för allsäkra en långsiktig överlevnad. För all detta skall vara möjligt krävs enligt SSABinte bara produktionsbegränsningar och den priskonlroll som beslutats inom EGutan också alt överkapaciteten på stål minskar i . menar alt EG:sbeslut alt avveckla det statliga stödet till stålindustrin syftar till detta. antog en plan. Handlingsprogram 1982, som angerinriktningen av bolagets verksamhet under nästkommande år. I planenkonstateras att strukturomvandling i huvudsak 1981/82:56 28 äravslutad i sin första etapp innevarande år. inriktning blir därför alldriva och effektivisera de verksamheter som bolaget bedömer haröverlevnadsförmåga. Målet är att positivt kassaflöde skall uppnås senast år1983. anser att handlingsprogrammet har följande inriktning. - resurserna koncentreras lillatt stärka och utveckla den egentliga stålrörelsen - produktionen i - frånsettvissa specialiserade verksamheter -anpassas lill en nivå som bedöms rimligutifrån möjligheten av avsättning på en säker och näraliggande marknad.Marknaden förväntas inte växa, snarare kan den minska inom vissa sektorer. begränsas därför till ca 2 milj. ton - inga nya investeringar bortsett från investeringar som är tvingande av l.ex. miljövårdsskäl -genomförs innan har kvalificerat sig genom konstaterad lönsamhet - kapacitetsreduklion inom vissaområden, dvs. avveckling av enheter som saknar livskraft, kommer attgenomföras. Överskottkapacitet ställs av. Avställda enheter tas i drift endastom säker och lönsam avsättning erhålls - : s mål är att till slutetav öka produktiviteten från nuvarande ca 160 till 200 årslön peranställd. Personalstyrkan i den egentliga slålrörelsen skall därvid uppgå lillca 10000 anställda. För enheter ärkonsekvenserna av handlingsprogrammet följande. Inommetallurgin minskas produktionen inom samtliga tre stålörter genom avställningav enheter. I berörs en masugn och en slränggjut-ningsanläggning, i Domnarveten stränggjutningsanläggning samt i en masugn. Inomvalsande enheter berörs främst profiler i . Stmkturen för tillverkning avstång och profiler i och i övriga måste förändras. Kapacitetenbehöver totalt sett reduceras så alt kvarvarande verk får full beläggning. Kravetför fortsalt drift i gruvor är all positivt kassaflöde uppnåssenast . För att nå delta mål kommer en investering i utmstning för granulering(tillverkning av mikropeltets) om 30 milj. kr. skerfortsatt rationalisering inom administration och produktion. IDannemora gruva minskas produktionen med hänsyn fill avsättningsmöjligheterna.Om inte positivt kassaflöde uppnås senast läggs gruvanned. Prop.1981/82:56 29 Antaletanställda i slålrörelse och gmvor var per följande Genomde strukturförändringar och rationaliseringar som genomförts ochförhandlats om enligt lagen om medbestämmande uppgår personalbehov i daglill ca 12700 i de uppräknade enheterna, anger alt detla innebär attövertaligheten f, n. är ca 1800 anställda. års slut skall nyabemanningsplaner för alt uppnå produkfiviietsmål fastställas.Personalbehovet skall enligt dessa mål uppgå till ca 11000 anställda i deuppräknade enheterna, dvs. övertalighet blir därmed ca 3 500 anställda. Förpersonalminskningar finns sedan SS.AB: s bildande en utsträcktanställningstrygghet, som innebär alt övertalighelen upphör genom uppsägningarper . SSABbetonar all antalet övertaliga och deras fördelning gmndar sig på preliminärabedömningar till dess förhandlingar enligt lagen om medbestämmande hargenomförts. Detta gäller även tidpunkten för vissa drifls-nedläggelser. Ensärkild projektorganisation, eventuellt i form av dotterbolag, kommer attskapas av för att dels genom utbildning ge de övertaliga ny eller bättrekompetens, dels genom akfiva insatser underiätta en övergång lill andraarbetsgivare. Handlingsprogrammet innebär att alla övertahga kommer alt övergåfrån : s ordinarie organisation till projektorganisationen. anger allöverflyttningen i huvudsak skall vara verkställd . Densärskilda projektorganisationen skall ha enheter i , , ,och . anger all verksamheten skall utformas ochbedrivas i samverkan med länsarbetsnämnd, berörda kommuner, lokalainvestmentbolag, utvecklingsfonder och . Projektarbetenför , kommuner och andra förelag, utbildning, utlåning och provtjänsl hosandra arbetsgivare kommer all bedrivas under 1981/82:56 30 uppger också all eventuellt kan förtidspensionererbjudas äldre anställda. Dessaåtgärder kommer att genomföras i den utsträckning som arbetsmarknads- ochregionalpolitiska insatser inte visar sig vara tillräckliga. SSABbetonar att projektorganisationen avvecklas , dvs. då : sutsträckta anställningstrygghet upphör att gälla. SSABuppger all överförande av den övertaliga personalstyrkan fill den särskildaprojektorganisationen kräver förhandUngar med de anställdas organisationer. SSABberäknar att dessa förhandlingar skall vara genomförda . SSABberäknar sina övertalighetskoslnader för perioden - tillca 215 milj. kr. För perioden - , dvs. fram till dessanställningsgarantin upphör, beräknar kostnaden lill ca 165 milj. kr. 1981 beslutad förtidspensionering redovisas av bolagettill 42 milj. kr. anger vidare alt i den mån lönsamhetsmålet för Dannemorainte kommer att nås tillkommer avvecklingskoslnader för gruvan om ca 20 milj.kr. 4.7SSAB: s kapitalbehov bilaga lill bolagels skrivelse till regeringen redovisar en prognos förbolagets ekonomiska utveckling perioden 1983. Prognosenförutsätter att Handlingsprogram 1982 genomförs. Vidare förutsätter prognosenen volymexpansion inom området band- och tunnplåt enligt i Plan 81 redovisadeantaganden. betonar emellertid att osäkerheten i prognosen är slor,framför allt när det gäller volym- och prisantaganden samt valutakursulvecklingen.En viktig förutsättning i prognosen är att den inträffade realprisförsämringen1980/81 återhämtas . konstaterar all den antagnaresultatutvecklingen leder till ett kapitalbehov som måste finansieras genom kapitallill-skollfrån ägarna. SSABberäknar all förlusterna kommer all leda till alt delegna kapitalet urholkas med 1600 milj. kr. fömlsatl ett kapitaltillskott avsamma omfattning. Av det skälet hemställer att ägarna skall medverka tillatt lämna ett kapitaltillskott av sådan omfattning att bolagels egna kapitalförblir intakt vid utgången av . I det av angivna kapitalbehovethar inräknats kostnader om ca 400 milj. kr. för all avveckla bolagels personalöverskollper . Prop.1981/82:56 31 4.8Förslag om kapitaltillskott till Föregen del vill jag anföra följande. Under andra hälften av år1980 insåg att bolagets målsättning om att uppnå ensådan resultatförbättring att bolagets egna kapital kunde hållas intakt intekunde infrias till följd av en vikande stålmarknad. Bolaget redovisade deltaför sina ägare. Överläggningar inleddes mellan ägarna omalt finansiellt förstärka . konstaterade attbeloppet var av en sådan storlek att Statsförelag inte ensamt kunde svara försin 50-procenliga andel av tillskottet. Detta anmälde Statsföretag för sinägare. Av del skälet uppdrog jag ål statssekreteraren i industridepartementetatt leda de fortsatta överläggningarna om kapilallillskotl lill . Införöverläggningarna genomförde på industridepartementetsuppdrag en analys av : s ekonomiska ställning saml redovisade förväntatkapitalbehov liksom även förväntad likviditelsutveckling. Underöverläggningarnas gång blev det uppenbart att kapitalbehovet kraftigt hade ökati förhållande till de prognoser som haderedovisat. Orsakerna till detta var bl.a. en realpris-sänkning på stål, minskadvolym saml oförmånlig valulakursutveckling för kronan i förhållande lill D-markoch US-dollar. Ijuli1981 anmälde att bolaget inte hade ekonomiska resurser attsvara för sin del av det nödvändiga kapitaltillskottet till . Efter dennatidpunkt fortsatte överläggningarna mellan , Statsföretag och staten.Efter förhandlingar träffades avtal dels mellan staten och ,dels mellan staten, och Statsföretag. Innehållet i avtalen, vilka börfogas till protokollet i detta regeringsärende som bilaga 2 och bilaga 3 är ihuvudsak följande. Statenförvärvar aktier i för . Efter denna transaktion ägsSSAB till av Statsföretag och till vardera av och Staten. Aktiekapitaleti skall genom nyemission öka med 500 milj. kr. fill 2500 milj. kr.Aktierna tecknas till en sådan överkurs att reservfonden kan öka med 1000 milj.kr. Den totala ökningen av det egna kapitalet är alltså 1500 milj. kr. Grängesbetalar sin del som uppgår till 375 milj. kr. Statsföretag betalar 575milj. kontant och 175 milj. kr. genom kvittning av den fordran på somstaten har i form av stmkluriån och som staten kommer att överlåta tillStatsföretag. Staten betalar sina nytecknade akfier genom kvittning av en delav sin fordran på i form av stmkluriån. Parterna har förbundit sig altbetala de nya akfierna . Vidarehar staten och i avtalet förbundit sig alt lämna lån på marknadsmässigavillkor till med vardera 150 milj. kr. Lånen skall utbetalas lill 30dagar efter del att bolaget framställt begäran härom. 1981/82:56 32 Lånen skall amorteras med en fjärdedel vidutgången av ett vart av åren 1991, 1992, 1993 och 1994. För dessa lån skall SSABinte ställa någon särskild säkerhet. Detre aktieägarna , Statsföretag och staten förbinder sig enligt avtaletalt kvarstå som aktieägare t.o.m. . Denna dag äger Grängesrätt att få sina aktier inlösta av staten för ett belopp av 875 milj. kr.Utnyttjar denna rätt är staten också skyldig att överta, helt ellerdelvis, lånefordran på . Denna skyldighel för staten att lösa in Grängesaktier resp. överta fordran på föreligger endast underförutsättning alt inte försatts i konkurs eller beslutat omsin upplösning. Delkonsortialavtal som funnits mellan aktieägarna i SSABkommer lill sin huvuddel att ha fortsatt giltighet, dock att staten övertar derättigheter och skyldigheter som enligt konsortialavtalet tillkommer resp.åvilar . Vissa mindre ändringar har emellertid införts.Antalet ordinarie ledamöter i minskas till åtta. nominerar tillsammans fem ledamöter och två suppleanter medan Grängesnominerer tre ledamöter och en suppleant. Staten och Statsföretag skall utse enav styrelsens ledamöter till ordförande medan på samma sätt utser viceordförande.