prop · G503150 · 1981-12-31 00:00:00 — Härvid får gällande bidragssatser tillfälligt höjas tiUhögsl . Regeringen har t.o.m. disponeratfinansfullmakten genom beslul , och den 22december 1981 samt och . Genom beslut den 17september 1981 utnyttjades fullmakten med 600 milj. kr. Beslutet avsåg dels 200milj. för tidigareläggning av bl.a. byggande av statliga vägar och byggprojektför saml en ökad medelsram för förfastighetsunderhåll, dels 400 milj. kr. för nya beredskapsarbeten. Den 26november IS'8I beslöt regeringen om ytterligare 460 milj. kr. förberedskapsarbeten samt 50,6 milj. kr. till anskaffande av ett tjänslefartyg somersättning för två äldre lotsdistriktsfartyg. Genom beslutet den 22 december1981 disponerades . för bl.a. tidigareläggning av statligabyggprojekt och ökat stöd till byggande av skogsvägar. Beslutet den 24 februari1982 innebar atl 160 milj. kr. disponerades för nya beredskapsarbeten. Den 15april 1982 beslöt regeringen all anvisa 33 milj. kr. för finansiering av tvåtidigare beställda miljöskyddsfarlyg. Genom dessa fem beslul har sammanlagt . av finansfullmakten disponerats. Jag vill vidare, för fullständighelens skull, omnämna alljag denna dag avser föreslå regeringen att medge att finansfullmaktentas i anspråk för vissa sysselsältningsfrämjande åtgärder. Vederbörande statsrådkommer senare denna dag all ge en närmare redovisning av syftet härmed.Redovisningen för av detaljerna i detta ärende lorde få anstå tillnästa års komplelleringsproppsition. Vid sidan av finansfullmakten har lämnatregeringen ett antal konjunktur- eller arbetsmarknadspolitiskt motiveradebemyndiganden. De olika bemyndigandena som har lämnats för /82är följande. Inom försvarsdepartementets verksamhetsområde: Regeringenhar bemyndigats all medge överskridande av utgiftsramarna för det militäraförsvaret och civilförsvaret om det behövs av konjunktur- eller beredskapsskäl. Inom bosladepartementels verksamhetsområde: Underförslagsanslaget Viss bosiadsförbätlringsverksamhet m. m. har regeringenbemyndigats att ändra ramen för räntefria förbättringslån om del behövs avsysselsält-ningsskäl. Under reservalionsanslagen Anordningsbidrag m. m. lillallmänna samlingslokaler, Upprustningshidrag m.m. till allmänna samlingslokalersamt Lån för allmänna samlingslokaler får ramarna för bidrag resp. lånöverskridas om det behövs av sysselsättningsskäl. Även under anslagetTilläggslän fill kulturhistoriskt värdefull bebyggelse kan beslutsramen vidgasom del behövs av sysselsätlningsskäl. Prop.1981/82:150 Reviderat budgetförslag 33 De bemyndiganden jag nu har redovisat har t. o. m. den 21april 1982 inte utnyttjats under /82. Regeringen kommer avsysselsätlningsskäl senare att besluta om atl höja ramarna för lån och bidragtill anordning och uppmstning av allmänna samlingslokaler. Redovisning avdetaljerna i delta ärende torde fä anslå lill nästa komplelleringspröposition.Vidare kommer regeringen av sysselsätlningsskäl alt föreslå att höjalillslyrkanderamen förhöjt låneunderlag och för lilläggslån lillkulturhistoriskt värdefull bostadsbebyggelse. Jag har erfarit all chefen förbostadsdepartementet senare denna dag kommer atl redovisa detta förslag. Regeringen disponerar för innevarande budgetår, som jagtidigare nämnt, en finansfullmakt om 2500 milj. kr. Jag förordaratt fullmaktenför /83 las upp med samma belopp. Denna bör få disponeras påsamma villkor som gäller för innevarande budgetår. Jag vill i detta sammanhang ta upp frågan om inredning ochutrustning till lokaler som iordningställs genom beslut om ny-, lill- ellerombyggnader med anlitande av finansfullmakten. En del av den nyanskaffning somkan erfordras vid ny-, till- eller ombyggnader har långa leveranslider och närasamband med de byggnadsåtgärder som vidtas. har bemyndigat regeringenatt i avvaktan på all slutliga kostnadsramar för anskaffning av inredning ochutrustning kan redovisas för - besluta om beställning av sådan s.k.byggnadspåverkande inredning och utrustning fill byggnadsprojekt som hargodkänts av (prop. 1976/77: 100 bil. 11 s. 75-76, FiU 1976/77:13,rskr 1976/77:169). Byggnadsprojekt som regeringen beslutar om med stöd avfinansfullmakten redovisas i efterhand för . Även för sådanabyggnadsprojekt behöver vissa beställningar av inredning och utrustning görasinnan denna redovisning kan ske. Jag förordar därför att riksdagensbemyndigande får gälla för byggnadspåverkande inredning och utrustning - samti undantagsfall för övrig inredning och utrustning - även i anslutning till debyggnadsarbeten som regeringen beslutar om med slöd av finansfullmakten. Staten ger i olika sammanhang garantier för lån som tasupp av privata och statliga företag saml av organisationer och enskildapersoner. Vid utgången av /81 uppgick de utomstående statligakreditgarantierna lill sammanlagt ca 63 300 milj. kr. I åretsbudgetproposition (prop. 1981/82: 100 bil. 2) lämnade jag en utförligredovisning av denna verksamhet och av de förändringar som då föreslogs / 83. Jag vill nu komplettera denna redovisning med de förslagtill förändringar avseende stafliga kreditgarantier som förelagts riksdagenefter budgetpropositionen. Inom verksamhetsområde föreslåsi prop. 1981/82:98 om vissa luftfarlspoliliska åtgärder att luftfartsverket 1981/82:150 Reviderat budgetförslag 34 medgesrätt att teckna borgen för intill ett belopp av högsl 200 milj.kr. 1981/82:137 och 1981/82:185 om exportverksamhet inomväghållningsområdet resp. om exportverksamhet m. m. inom luftfartsområdetföreslås inrättandet av stafliga bolag för export inom väghåll-ningspmrådetsamt luflfartsområdet. Resp. myndighet föreslås få rätt alt teckna borgen inomen ram av 3 milj. kr. resp. 2,5 milj. kr. Inomekonomidepartementets verksamhetsområde föreslås i prop. 1981/ 82:176 omgarantier för nordiska projektinvesteringslån alt en nordisk överenskommelse omgaranfier fiU nordiska projekfinvesteringslån skaU godkännas. För Sverigesvidkommande innebär delta etl samlat garanfi-åtagande av ca 850 milj. kr. i detpenningvärde som gäller . Inomhandelsdepartementets verksamhetsområde föreslås (prop. 1981/ 82:102 och1981/82:148) ett slopande av garantiramarna för kreditgarantier för lån fiUteko-, sko- och garveriindustrier resp. kredhgarantier för säsongkrediter tillläderskoföretag. Dessa ramar, som uppgår lill sammanlagt 122 milj. kr.,föreslås ersättas av en samlad ram för beredskapsgaranli till ett belppp av 125milj. Inpmindustridepartementets verksamhetspmråde föreslås i prop. 1981/ 82:99 om vissaåtgärder inom mineralområdet att ett nybildat helstatligt bolag föruppdragsverksamhet inom mineralområdet ges rätt att ta upp lån med statliggaranti inom en ram av 40 milj. kr. 1981/82:118 om åtgärder för de småPch medelstpra företagen samt om innovationspolitikens inriktning föreslås attstatliga garantier intUl etl belopp av totalt 25 milj. kr. skall kunna lämnasför lån till vissa småföretagsinriktade utvecklings- och investmentbolag, s.k.fiUväxtinvestbolag. 1981/82:113 om program för regional utveckling ochresurshushållning föreslås en årlig kreditgarantiram om 50 milj. kr. för låntill företag i glesbygder och för lån tiU anskaffning av vamlager. Förinnevarande budgetår uppgår denna årliga garantiram lill 48 milj. kr. Deförslag till förändringar i statens garantiåtaganden som jag här redovisatsammanfattas i följande tabell. 1 tabellen redovisas också de förändringar avgarantiramar för /83 som föreslogs i budget-prpposifipnen.Därigenpm erhålls en samlad bild av de föreslagna förändringarna mellanbudgetåren 1981/82 pch 1982/83. Prop.1981/82:150 Reviderat budgetförslag 35 Föreslagna förändringar av ramar för statligtgarantiåtagande m. m. Ramar för samlat statligt garantiåtagande Rätt att teckna borgen för vissa Garantier till nordiska projekt Garantier för lån inom bered- Garantier för lån till uppdrags- bolag inom mineralområdet samt Ramar för årligt statligt engagemang Garantier för lån till företag i glesbygder m. m. Summa förändringar av ram!>r för -1-7842,1 Omriksdagen bifaUer regeringens förslag blir således den sammanlagda ökningen avstatens garantiramar /83 , som framgår avden redovisade tabellen. Destatliga kreditgarantierna påverkar inte direkt de statliga utgifterna. Sålänge en låntagare på egen hand klarar av elt låneengagemang behöver en statligkreditgaranfi inte infrias. har dock lämnade garantier måstinfrias i ökande ulslräckning. Under /81 infriades sålundastatliga kreditgarantier lill etl sammanlagt belopp av 539 milj. kr. De störstaenskilda posterna utgjordes av utgifter för läckande av föriuster förindustrigaranfilån (172 milj. ), läckande av föriuster vid lånegarantiertill skogsindustrin (125 milj. ), läckande av föriuster iexportkreditnämndens garantigivning (105 milj. saml läckande av förlusterför garantier tUl varvsföretag (102 milj. För innevarande budgetårberäknas garanfier till elt belopp av ca 370 milj. kr. komma att infrias.Merparten härav, ca 275 milj. kr., avser garantier för rederistöd och slöd tillbeställare av fartyg. Jagförordar att får möjlighet att ta del av vad jag nu har anfört. 2.3Statsbudgeten budgetåren 1981/82 och 1982/83 Riksrevisionsverkethar med skrivelser lämnat sina beräkningar av delsstatsbudgetens inkomster under budgetåren 1981/82 och 1982/83, delsbudgetutfallet för /82. För en närmare redogörelse hänvisar jagfill verkels skrivelser (bil. 2.2 och 2.3). Prop.1981/82:150 Reviderat budgetförslag 36 och övriga av mig kända förhållanden som underlag kommerjag nu att redovisa mina kalkyler avseende budgelulvecklingen för budgetåren1981/ 82 och 1982/83. Min avsikt är att först kort redovisa mina beräkningar förinnevarande budgetår för all därefter mer utförligt redogöra för min kalkylavseende nästkommande budgetår. Liksom i budgetpropositionen kommer jag. medbeaktande av gängse avmndningsregler, att avrunda förekommande belopp tiU helamiljoner kronor. 2.3.1 Statsbudgetens inkomster och utgifter budgetåret1981/82 beräknar i båda skrivelserna statsinkomsterna för innevarande budgetår fill totalt 161499 milj. kr. Av denskrivelse, som innehåller en beräkning av budgetutfallet för budgetåret1981/82, framgår även all verket beräknar utgifterna lill 237673 milj. kr. ochbudgetunderskottet fiU 76 174 milj. kr. har dock inte kunnat beakta tidigareomnämnda utgifter för två miljöskyddsfarlyg. Jag finner med anledning härav anledning alt justera upputgifterna /82 med 33 milj. kr. jämfört med verkets beräkningar. Jagberäknar således utgifterna för /82 lill 237706 milj. kr. ochbudgetunderskottet fill 76207 milj. kr. Vid min redogörelse för beräkningen av inkomster ochutgifter för /83 ämnar jag att återkomma med en fylligarebeskrivning av de skilda fömtsättningarna i budgetpropositionen och nuvarandeberäkning. 2.3.2 Statsbudgetens inkomster och utgifter budgetåret1982/83 Inkomsterna I beräkning av statsbudgetensinkomster för /83 har verket tagh hänsyn till beslut ellerförslag om förändringar som har lagts fram av regeringen i propositioner m.m.offentliggjorda före . Efter detta datum har vissaförulsällningar förändrats. Jag avser därför i det fiiljande atl redogöra förde förändringar av verkets beräkningar som jag har funnit vara ofrånkomliga. mån det inte närmare anges vilket budgetår som förändringen avser, gällerdenna för nästkommande budgetår. Vid en beräkning av statsinkomsternas utveckhng är deanlaganden som görs om inkomstutvecklingen i samhället av stor betydelse.Riksrevisions-verkels beräkningar gmndas på antagandet atl lönesumman mellan åren1980 och 1981 ökar med 8,samt med 5,. Mellan år1982 och har verket antagit en lönesummefillväxl på Prop.1981/82:150 Reviderat budgetförslag 37 5,7%.Jämfört med de anlaganden som låg lill grund för beräkningarna ibudgetpropositionen har lönesummans tillväxt höjtsmed drygt en procentenhet. För utvecklingen och 1982-1983har lönesummans ökningslakt justerats ned med resp.knappl . antaganden om lönesummansutveckling ligger väl i linjer med de bedömningar som jag harredovisat i den reviderade finansplanen. Med hänsyn härtUI och med beaktande avden allmänna osäkerhet som föreligger vid kalkyler av della slag förordar jaginga justeringar av inkomstberäkningar som grundar sig pålönesummans utveckling. Enligt12 § lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt skall bestämmas medvilka procenttal av grundbeloppen den statliga inkomstskatten skall ingå ipreliminärskatten för kommande budgetår. 1981/ 82:197 om reformeradinkomstbeskattning föreslås att detta syslem skall upphöra och attfastställandet skall ske sista gången i fråga om första hälften av budgetåret1982/83. Jag.föreslår att ullagsprocenten för första hälften av budgetåret1982/83, dvs. andra , fastställs till 100. Förslag lilllag härom har utarbetats inom budgeldepartementet (bU. Förslaget är avsådan beskaffenhet alt lagrådels hörande skulle sakna betydelse. Jagövergår nu lill att redogöra för de avvikelser geniemoi riksrevisionsverketsberäkningar över inkomsterna /83 som blir följden av ändradefömtsätlningar. Somjag har anfört har regeringen föreslagil vissa ändringar i denstafliga uppbörden av bensinskatt m.m. (prop. 1981/82:201). Den sammanlagdaeffekten av de föreslagna åtgärderna innebär en engångsförslärkning avbudgeten för /83 med 4200 milj. kr. Vidare innebär åtgärderna enppsitiv ränieeffekt spm beräknas till drygt 400 milj. kr. i helårseffekt Pchtill knappt 300 milj. kr. för /83. Räntevinsterna uppkpmmer somminskade statsskuldränlor. Engångsförstärkningenpå sammanlagt 4200 milj. kr. berör ett flertal inkomsttitlar. Förinkomsttitlarna bensinskatt och energiskatt innebär förslagen atl inkomsternaökar med 520 milj. kr. resp. 480 milj. kr. Inkomsterna under inkomsttitelnmervärdeskatt ökar med 3 200 milj. kr. 1981/82:202 föreslås höjningar av skatten på alkoholdrycker m.m. Förspritdrycker föreslås höjning i två steg. höjs skatten med 9öre/Uter för varje hel volymprocent alkohol. En ytteriigare höjning om 7öre/liter för varje volymprocent alkohol föreslås ske den I januari 1983.Sistnämnda datum höjs även skatten på slarkvin, starköl och öl. Från den 1 maj1982 sänks däremot skatten på lättöl och läskedrycker. Erfarenheternafrån senare år indikerar en minskad konsumtion i samband med skattehöjningarpå detta område. Det är dock svårt att bedöma i vilken utsträckningkombinationen av skallehöjning och volymnedgång Prop.1981/82:150 Reviderat budgetförslag 38 Några inkomstförstärkningarunder /83 fill följd av ökade skattesatser har av dennaanledning inte kalkylmässigt lagls in i beräkningarna. Med hänsyn lillsvårighelerna all bedöma den samlade effekten av dessa skattehöjningar har jagdärför nu vall atl inte justera riksrevisionsverkels beräkningar påinkomsttitlarna skatt på spritdrycker, skatt på vin och skatt på malt- ochläskedrycker. Etl flertal statliga myndigheter förvaltar olika fonder. 1syfte atl förenkla och effektivisera fondförvaUningen pågår en utredning föratt se över den statliga fondförvaltningen. Utredningsmannen avlämnade 1982 delbelänkandet om Avveckling av vissa statliga fonder (SOU 1982:12). Regeringen har i prop. 1981/82:213 föreslagil, molbakgrund av nämnda delbetänkande, atl 15 olika fonder upplöses och att demedel som frigörs överförs till statsbudgeten. Det bokförda värdet av fpndernastillgångar uppgick till ca 1700 milj. kr. Den budgetförstärkandeeffekten vid en avveckling av fonderna har för /83 uppskattatstill ca 1 100 milj. kr. Dessa medel bör tas upp för redovisning påinkomsttiteln övriga inkomster av statens verksamhet. I samband med en sådanavveckling av fonderna bortfaller dock de ränteinkomster som eljest skulle hafillföris statsbudgeten från dessa fonder. Jag föreslår därför, efter samrådmed vederbörande departementschefer, atl följande inkomsttitlar /83 kan utgå ur statsbudgeten: ränteinkomster på medel avsattatUl folkpensionering, ränteinkomster på medel avsatta till civilatjänstepensioner, ränteinkomster på medel avsatta till militära pensioner,ränteinkomster på medel avsatta till allmänna familjepensioner ochränteinkomster på medel avsatta vid statens pensionsanstalt. Den sammanlagdabudgetförstärkningen, när nämnda förslag har beaktats, uppskattar jag tillca 955 milj. kr. för /83. har vidare för nästkommande budgetårberäknat inkomsterna under inkomsttiteln statliga pensionsavgifter, netto efterelt oförändrat lönekostnadspålägg om . Den allmänna löneavgiften som i prop.1981/82: 197 föreslås införtis från den kommer alt belasta dennainkomsttitel med drygt 200 milj. kr. Mot bakgrund av de stora överskotten underbudgetåren 1981/82 och 1982/83 finner jag emellertid ingen anledning atl förordaatt lönekostnadspåläggel för /83 höjs. Jag vill i deltasammanhang erinra om all riksrevisionsverkel på regeringens uppdrag utredervissa frågeställningar pm del statliga lönekostnadspåläggel m. m. beräkningar i övrigl föranleder intenågon erinran från min sida. Totalt innebär de förordade justeringarna avverkets beräkningar att inkomsterna för /83 ökar med 5 155milj. Jag beräknar således statsbudgetens inkomster för /83fill ca 180692 milj. kr. Jag har låtit upprätta en tabeUarisk uppställning somsammanfattar mina avvikelser från verkels beräkningar (tabell 6). 1981/82:150 Reviderat budgetförslag uppställninghar jag för fullständighetens skuU även återgivit statsinkomstema /82 även om jag som tidigare omnämt inte förordar någraavvikelser från verkets beräkningar av inkomsterna för delta budgetår. Ibudgetpropositionen beskrev jag problemen med förseningen av detdeklaralionsmaterial som ingår i de laxeringsstalisfiska undersökningar somriksrevisionsverkel har som underlag främst för atl prognostisera fysiskapersoners inkomstskatt. Enligt vad jag har erfarit fortsätter verket attstudera olika metoder för att vid de skilda beräkningsfillfällena kunnautnyttja deklaralionsmaterialet så effektivt som möjligt. Min förhoppning äratt verket i samråd med andra berörda organ skall ha funnit lämpliga metoderför detta arbete inför höstens beräkningar till budgetproposition. Justering av beräkningar av statsbudgetens inkomster (1000-talkr.) på medel avsatta till på medel avsatta fill på medel avsatta till på medel avsatta till 1981/82:150 Reviderat budgetförslag 40 har föreslagit vissa förändringar iuppställningen av statsbudgetens inkomster. Jag finner verkets förslag välavvägda. Avslutningsvis vill jag redovisa såväl verkets som mina tidigareomnämnda förslag till förändringar i uppställningen av budgetens inkomsterfr.o.m. /83 (tabell 7). Förslag till förändringar i uppställningen avstatsbudgetens inkomster /83. 1281 Allmän löneavgift Ny inkomsttitel 1312 Hyrehusavgift Ny inkomsttitel 1431 Särskildberedskapsavgift Ny benämning: Särskild avgift för oljeprodukter för oljeprodukter 1432 Kassettskatt Ny inkomsttitel Överskott av akademiska sjukhusets fasfighetsför- förvaUning Utgår 2534 Vissa avgifter för registre ring av körkort och motor fordon Ny inkomsttitel 2361 Ränteinkomster på medel avsattatill folkpensionering Utgår 2362 Ränteinkomster på medel avsattatill civila tjänstepensioner Utgår 2363 Ränteinkomster på medel avsattatill militära pensioner Utgår 2364 Ränteinkomster på medel avsattatUl allmänna familjepensioner Utgår 2365 Ränteinkomster på medel avsattavid statens pensionsanstalt Utgår I budgetpropositionen upptogs de totala statsutgifternaför /83, exkl. förändringar av anslagsbehållningar och idisposition av rörliga krediter saml beräknat tillkommande utgiftsbehov, nettolill 242 367 milj. kr. I olika propositioner, som har förelagts föreden och genom beslul som har fattat fram till nämndadag, har anslag som innebär en ökning i förhållande fill budgetpropositionenmed 4 100 milj. kr. Jag återkommer strax med en hänvisning tillden bilaga där nu nämnda propositioner m. m. redovisas. I min beräkning villjag även beakla vissa propositioner som är hänförliga lill liden efter utgångenav mars månad. Sålunda har jag erfarit att chefen för arbetsmarknadsdepartementetsenare denna dag föreslår ytterligare anslag om tillsammans I 370 milj, kr.Även chefen för kommer senare denna dag att föreslåsysselsättningsskapande åtgärder inom bostadsbeståndet. Förslagen, som på siktleder fill ökade statsutgifter om sammanlagt 285 milj. kr., beräknas inle ledalill ökad budgetbelastning /83. Anslaget till räntor på statsskulden, m.m. upptogs ibudgetpropositionen för /83 till 39400 milj. kr. Prop.1981/82:150 Reviderat budgetförslag 41 anslagär fömtom av räntenivån i huvudsak beroende av det ackumulerade budgetsaldotfrån tidigare budgetår, men naluriigtvis även i någon mån beroende avbudgetsaldot under det budgetår för vilket anslaget anvisas. Jag har under handinhämtat att riksgäldskonloret numera beräknar att statsskuldräntorna kommeratt uppgå lill 38800 milj. kr. för /83. Anslaget lill räntor påstatsskulden, m. m. bör följaktligen tas upp med detta belopp. De ändringar istaten för riksgäldsfonden som föranleds härav torde få företas genomfinansutskottets försorg. Jaghar låtit upprätta en specifikafion över föreslagna och beslutadeanslagsförändringar på statsbudgeten i förhållande lill budgetpropositionen.Specifikationen (bil. 2.5) läcker perioden t. o. m. mars månad saml denjustering av anslaget lill räntor på statsskulden, m.m. som jag nämnde. huvudlildsvis sammanställning av förändringar i förslaget till statsbudgetför /83 sedan budgetpropositionen, som jag har låtit upprättaoch som jag ämnar föreslå skall fogas lill protokollet (bil. 2.6), har jagbeaktat dels den nämnda specifikafionen avseende perioden t.o.m. marsmånad (bil. 2.5), dels de ytterligare förslag som jag har behandlat.Sammantaget innebär detta atl jag beräknar utgiftsanslagen för budgetåret1982/83 fill 247238 milj. kr. Eventuella förslag och beslut i övrigt efterutgången av som inte särskilt redovisats torde få beaktas avriksdagens vederbörande utskott. Innanjag går in på mina överväganden rörande hur behållningarna på ulgiflsanslagenkommer atl utvecklas /83 vill jag tabella-riskt redovisautvecklingen av anslagsbehållningarna fr. o. m. /76 t. o. m.innevarande budgetår. Anslagsbehållningarna vid utgången av budgetåren 1975/761981/82 (Miljarderkr., ökning +, minskning -) (+0,62) (+0,36) (+0,05) (+1,61) (-1,24) (-0,26) (+0,96) (+0,17) (+1,41) (+5,20) (+0,90) (-1,20) (+0,35) (-1,89) (+0,74) (-0,35) (+1,33) ( + 2,47) (+1,25) (-0,45) (-1,67) (+1,52) (+1,42) (+6,58) (+4,98) (-1,19) (+0,.6) (-2,59) 'Anslagen till lokaliseringslån och statens hantverks- och industrilånefond harsamtliga år hänförts till industridepartementet. 1981/82:150 Reviderat budgetförslag Dereviderade beräkningarna av anslagsbehållningarnas storlek vid utgången avinnevarande budgetår som gjorts sedan budgetpropositionen uppgår till 564 milj.kr. Denna revidering får beaktas som fullt rimlig med tanke på den stora volymsom anslagsbehållningarna nu uppgår lill. Fören närmare redovisning av de beräknade anslagsbehållningarna vid utgången avinnevarande budgetår hänvisar jag lill beräkningar (bil.2.2). Jag har inget alt erinra mot verkets prognos. Beräknad förändring i anshigsbehållningarnaunder /82 kr., ökning +, minskning -) Riksrevi- Budget- Riksrevi- Föredra- 1981) 1982 (ny beräk- 1budgetproppsilipnen underströk jag den osäkerhet som vidlåder beräkningar avanslagsbehållningarnas ulveckling. Detta gäller självfallet i än högre gradbedömningarna för nästkommande budgetår. Dessa bedömningar beaktar delförhållandel all de medel som kommer alt krävas för tillkommande utgiftsbehovavser kassamässig belastning. När anslagsbelopp föreligger kan dessa myckelväl avvika från tidigare kassamässigt beräknade belopp. Om inleförutsättningarna i övrigl har förändrats innebär detta all en justering börgöras i anslagsbehållningarnas utveckling. InledningsvisviU jag fömlskicka atl de framlagda propositionerna inle innebärnågon ändnid bedömning av den totala förbrukningen av anslagsbehållningar /83. Eftersamråd med chefen för räknar jag med altanslagsbehållningarna avseende anslagen till energibesparande åtgärder kommeratl minska under /83. Jag uppskattar minskningen avanslagsbehållningarna inom verksamhetsområde till ca 500milj.