prop · G503175 · 1981-12-31 00:00:00 — om en nordiskexperimentell telesatellit m. m. Regeringenförelägger vad som har upptagits i bifogade utdrag avregeringsprotokoll för den åtgärd, eller det ändamål som framgår av föredragandenshemställan. Ipropositionen redovisas det hittillsvarande projekterings- och förhandlingsarbetetmed att i samarbete mellan , och bygga en nordiskexperimentell telesatellit kallad Tele-X. Vidare föreslås riktlinjer förprojektets fortsättning . I 1981/82. Prop.1981/82:175 2 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , ,, Åsling, Söder, , , , , , ,, Elmstedt, Ahriand, Propositionom en nordisk experimentell telesatellit m. m. Denu gällande riktlinjerna för svensk rymdverksamhet lades fast genom beslut avstatsmakterna (prop. 1978/79:142, NU 1978/79:36, rskr 1978/79:292).Beslutet innebar bl.a. att de statliga insatserna för rymdverksamhet inomindustridepartementets område successivt skulle byggas ut under en treårsperiodså att de i stort sett trefaldigas i jämförelse med den förutvarande nivån.Därefter skall satsningarna vidmakthållas på denna nivå . /83 kommer att vara det tredje året i denförstnämnda treårsperioden. Statensdelegation för rymdverksamhet (DFR) har med skrivelse den 2 december 1980överlämnat förslag till kompletterande riktlinjer för industripolitiken pårymdområdet. Somett led i nämnda satsningar har DFR uppdragit åt (Rymdbolaget) att studera ett projekt avseende en experimentell telesatellit,kallad Tele-X. Regeringen beslöt att anvisa DFR 30 milj.kr. till finansiering av kostnaderna för en definitionsfas av ,avsedd att fastställa prestanda och pris för satellitsystemet och därmed geunderlag för statsmakternas beslut om genomförande av projektet. DFRhar i skrivelser och överlämnatlägesrapporter avseende definitionsfasen. Jaginbjöd de övriga nordiska länderna att delta i definitionsarbetetav Tele-X. och har uttalat sitt intresse för detta och har lämnatekonomiskt bidrag till projektet sedan mitten av . haröverläggningar ägt rum mellan företrädare för de svenska, finska och norskaregeringarna om organisation och finansiering av projektet under upphandlings-och konstruktionsfaserna. Prop.1981/82:175 3 Medtanke på det aktuella projektets storlek och betydelse anser jag att regeringenbör inhämta godkännande av vissa riktlinjer för det fortsattaarbetet. Verksamheti rymden inleddes genom att bärraketer som hadeutvecklats för militärt bruk utnyttjades till att sända upp enklaforskningssatelliter. Under det följande decenniet gjorde stormakterna storasatsningar pä bemannade rymdfärder. Vidare lades stor vikt vid utveckling avmilitära spaningssatelliter. Redan från början insågman att rymdtekniken småningom skulle användas praktiskt i civilatillämpningar och man räknade med att den industriella kapacitet som byggdesupp skulle utgöra grunden för snabba framsteg motdetta mål. En av forskningssatelliternas uppgifter var att klarlägga vilket underiagsom behövdes för att stimulera industrin till att bygga upp den kompetens somskulle behövas för tillverkning av satelliter för praktisk tillämpning. Dettamotiv fanns också i bakgrunden när de europeiska rymdorganisationerna ESRO () för utveckling av forskningssatelliter och ELDO () för utveckling av bärraketer skapadesomkring . Motivet blev fullt tydligt genom 1971 och europeiskarymdpolitiska beslut, varigenom ESRO och ELDO slogs ihop till den nyaorganisationen (), vars huvuduppgift är attsäkerställa europeiskt oberoende vid tillverkning och uppsändning av satelliterför tekniska och vetenskapliga tillämpningar. Enbetydelsefull milstolpe i strävan att uppnå europeiskt oberoende inomrymdområdet passerades ijanuari 1982 när ESA:s bärraket förklaradesoperationellt användbar för satellituppsändningar. har de civilarymdtillämpningarna alltmera trätt i förgrunden. Framför allt inom områdettelekommunikationer har utvecklingen gått snabbt. Den större delen av de interkontinentalatelekommunikationerna går via satelliter som ägs av den internationellaorganisationen . Stora prissänkningar har därigenom kunnat göras för användarna. Enannan internationell organisation, , har bildats för satellitkommunikationmed fartyg till sjöss. I förbereds en ny organisation, EUTELSAT, förgemensam drift av regionala system för telekommunikation via satellit. deltar genom i dessa organisationerskommunikationssystem. Prop.1981/82:175 4 Industrier i och Frankrikesamarbetar på uppdrag av sina regeringar om utveckling och försäljning avsatelliter för direktsänd TV. och har anslutit sig till dettaprojekt. 1 har tillverkningen av kommunikationssatelliter heltkommersialiserats och närmast fått karaktären av serieproduktion. Ingafederala anslag lämnas numera för utveckling av civila kommunikationssatelliter. Inom områdena meteorologi och navigation har utvecklingenockså lett fram till rutinmässiga tillämpningar och dessa representerar en inteoväsentlig marknad för rymdindustrin. Området fjäiranalys från rymden, förövervakning av miljöeffekter och kartläggning av naturresurser, har fått alltstörre betydelse. Mottagningsstationer för data från sådana satelliter harbyggts upp i många länder, bl.a. i . Den första europeiskafjärranalyssatelliten (SPÖT) byggs i med svenskt deltagande.Satelliten kommer att sändas upp . planerar att sända upp enfjärranalyssatellit . Telekommunikationer kommer att förbli det dominerandetillämpningsområdet för rymdteknologin , varvid nyatillämpningsgrenar såsom direkt-TV, videotjänster, datatrafik och förbindelsermed mobila markstationer snabbt växer fram. 2.2 Mål för svensk rymdverksamhet Inom rymdverksamheten används den mest avancerade tekniksom finns att tillgå inom ett flertal teknikområden. Genom rymdverksamheten utvecklas och sprids kunskap inomtekniska nyckelområden som telekommunikation, mikroelektronik, datateknik, materialteknikoch tillförlitlighetsteknik. Särskilda krav ställs inom områdena systemteknikoch projektadministration. Rymdverksamhet bör sålunda lämpa sig särskilt välsom drivkraft i utvecklingen av en högteknologisk industri. En sådan utvecklingär ett viktigt industripolitiskt mål och ett av skälen till svenska statligasatsningar på rymdtekniken. DFR har överlämnat förslag till kompletterande riktlinjerför industripolitiken pä rymdområdet. Dessa riktlinjer utvecklar närmare hurde industripolitiska mål som uppställts på rymdområdet skall realiseras. Jagåterkommer till dem i det följande. Rymdtekniken har också en växande allmänpolitisk betydelseinom områden som berör vitala nationella intressen. Det gäller t. ex.internationella och nationella telekommunikationer inkl. rundradio ochdatatrafik, kartläggning av naturresurser, meteorologi och miljöövervakning.Inflytande och valmöjligheter måste säkerställas vad beträffar rymdtekniskatillämpningar för nationella syften. Rymdteknisk kompetens bör även av dettaskäl upprätthållas inom landet. Ett viktigt mål för svensk rymdverksamhet är att den skallfrämja industrins konkurrenskraft på expansiva marknader. 1981/82:175 5 siella marknader för rymdtekniska produkter som marknaderdär rymdtekniken utgör en nyckelfaktor för utveckling, tillverkning ochmarknadsföring av produkter utanför rymdsektorn. För attuppnå den eftersträvade stimulansen för svenskt näringsliv och för att kunnabevaka de övriga nationella intressena måste svensk rymdindustri utveckla sinkompetens pä system- och delsystemnivä. Detta kräver att insatsernakoncentreras till några få företag med förutsättningar att etablera sådankunskap. Samverkan mellan dessa är väsentlig. Det är av främst ekonomiska skälemellertid inte realistiskt att räkna med att vi skall kunna få fram enoberoende svensk kapacitet för leverans av kompletta rymdtekniska system.Förutsättningen för att svensk industri skall kunna göra sig gällande på denkommersiella rymdmarknaden är medverkan i internationella industrikonsortier. Ettsådant samarbete måste baseras på den svenska industrins styrka och kompetensinom området. Inom sina specialområden är svensk rymdindustri blandde ledande i . För att industrin skall få möjlighet att ta system- ochdelsystemansvar inom ett internationellt konsortium måste dess kompetensbreddas. De redan etablerade specialiteterna bör konsolideras och utvidgas tillangränsande teknikområden som systemkompetens målmedvetet byggs upp.Syftet härmed är att svensk industri skall kunna specificera helarymdtekniska system, specificera och beställa delsystem och apparater och fogaihop delarna till en fungerande helhet. 1978/79: 142 om svensk rymdverksamhet angavs hurstatliga resurser bör användas för att möjliggöra en utveckling av kompetensenhos svensk rymdindustri. En satsning både internationellt, inom , ochnationellt på olika satellitprojekt förordades. Den nationella satsningen innefattar dels utveckling inomSverige av enkla, vetenskapliga satelliter till en relativt begränsad kostnad,dels genomförande av nyttosatellitprojekt i samarbete med andra länder. Detförsta steget tas i och med utvecklingen av den vetenskapliga satelliten kommer att sändas upp under är 1984. I ljuset av den internationellautvecklingen och de allmänna målen för svensk rymdverksamhet är utveckling aven telekommunikationssatellit anpassad för trafik med små markstationer enligtmin mening ett lämpligt andra steg i den nationella satsningen. och den europeiska rymdindustrin är basen försvenskt rymdsamarbete. har aktivt deltagit i den europeiskarymdsatsning som har gjorts inom ramen för och dess föregångare. Deneuropeiska satsningen byggde upp ett grundläggande rymdteknisktkunnande. utvecklades i kapacitet för kommandekommersiella rymdprojekt. 1981/82:175 6 Program för avancerade satelliter och en europeisk bärraketgenomfördes och skapade en kompetent industriell bas. I och med tillkomsten avbärraketen har ett av de primära målen för ESA:s verksamhet uppnåtts. Eneuropeisk rymdindustri som kan konkurrera internationellt och därmed även skapaett europeiskt oberoende inom områden av vitalt intresse har byggts upp. Europaär i stånd att utveckla och sända upp egna nyttosatelliter.Kapacitetsuppbyggnaden kan nu utnyttjas för kommersiellarymdsystem på hemmamarknader och för att konkurrera på världsmarknaden. Samarbete inom kommer också att utgöra enhörnsten i svensk rymdverksamhet. Vårt medlemsskap i organisationen har variten förutsättning för den kompetens inom rymdområdet som svensk industri harlyckats bygga upp. På grund av relativt sett låga andel i ESA-budgetenhar emellertid industrins möjligheter att delta med större system starktbegränsats. Utvecklingsbehoven hos vår rymdindustri måste därför, liksom falletär i våra viktigaste konkurrentländer, delvis tillgodoses utanför genomnationella projekt eller samarbetsprojekt med ett fåtal länder. Det avgörande för svensk del vid val av projekt och formerför internationellt rymdsamarbete är att projekten är av hög teknisk standardoch att konkurrenskraften hos svensk industri stärks. Principen bör vara attprojekt med stort inslag av långsiktig utveckling bedrivs i samarbete med ESAmedan projekt där en kommersialisering ligger närmare i tiden bedrivsnationellt eller i samarbete med nägra få länder. Detta gäller särskilt näranvändningen av satelliten är av intresse för en mindre grupp länder. Ensatsning på en regional telesatellit är exempel på ett projekt av den senaretypen. Vad beträffar deltagande i de stora mångnationellatelesatellit-organisationerna förutses inga förändringar. Även dessa kommer attutnyttja europeiska satellitkonstruktioner. Inom skall bl.a. för marin kommunikation, Marecs utnyttjas, och inom EUTELSAT deneuropeiska kommunikationssatelliten som har datatjänster, telefoni och eurovisionsöverföringarsom uppgifter. Det bör i sammanhanget betonas att nationella eller regionala telesatelliterinte konkurrerar med utan kompletterar de internationella systemen. 2.4 Utvecklingen inom området kommersiella telesatelliter Rymdtekniken tillämpas kommersiellt på ett flertalområden. Det gäller i särskilt hög grad telekommunikationssatelliter. Redanunder började man bygga ut de internationella teleförbindelserna medhjälp av satelliter. Det äldsta kommersiella systemet, , som startademed uppskjutningen av satelliten , är helt världsomspännande.Över 100 medlemsländer knyts ihop av detta interkontinentala Prop.1981/82:175 7 telenät.Nätet utnyttjas främst för telefoni men också för TV- och datatrafik. Sedanstarten har ett trettiotal satelliter i fem olika generationer sänts upp och ensjätte generation planeras. Trafikvolymen genom systemet ökar alltjämt mycketsnabbt. Telekommunikationssatelliterspelar en allt större roll också på regional (flernationell) och nationellnivå. Ledande industrinationer bygger nu sa-tellitbaserade nät för rundradiooch datatrafik. I länder m.ed stora interna telebehov och i utvecklingsländerbyggs ocksä klassiska teletjänster som telefoni och telex upp med hjälp avsatelliter. Flera sådana system planeras och några finns i drift, t. ex. iFörenta Staterna, , , och . Orsaken tilldenna utveckling är att satelliternas kapacitet har ökat vilket har medförtsuccessivt minskande kostnad per förbindelse i telesatellitsystemen. Systemenblir därmed konkurrenskraftiga på allt kortare sträckor trots attförbindelsekostnaden är oberoende av förbindelsens längd. Sändareffekteni satelliterna har också ökat. Den högre sändareffekten har underlättatkommunikation med mindre, enklare och billigare markstationer. Detta har i sintur möjliggjort en rad nya tjänster på kommersiell basis. Kommersiellasatellittjänster för bl.a. datorkommunikation, kontorskommunikation medöverföring av text och faksimil, Qärrtryckning av tidningar, videokonferenseller samt anknytning av kabel-TV finns redan i ochblir snart tillgängliga i . I blir sådana tjänster tillgängliganär EUTELSAT-systemet blir operativt /84. Iett flertal länder i och utanför genomförs experiment med liknande tjänster.Det gäller t. ex. projekt inom , där medverkar, och på nationellnivå i , , , och Japan.Datasatelliter planeras eller diskuteras på många håll. På nationell nivå blirFrankrike först i med en operativ, nationell datasatellit, 1,som sänds upp . Även för kommunikationer med mobila enheter används telesatelliter.Förutom de system för kommunikationer som finns i drift diskuterasland- och luftmobila telesystem. Utvecklingen mot små ochbilliga markstationer har också gjort det möjligt att använda satelliter försändning av TV- och ljudradioprogram direkt till enskilda hushåll. Här liggerett viktigt område för den kommersiella rymdverksamheten. Såväl experiment medsom projektering och utveckling av direktsändande pågår på mängahåll i världen. Flera länder i har planer på nationella eller regionala TV-satellit-system.Diskussion eller utveckling försiggår, förutom i , i bl.a. ,, och . och Frankrikeutvecklar som förut nämnts gemensamt operativa system för direkt-TV avsedda atttas 1985. planerar ett system med driftsstart år1986. 1981/82:175 8 De här diskuterade distributionssystemen använder sig av s.k.geosta-tionära satelliter vilkas omloppsbanor ligger rakt över ekvatorn på ca36000 km höjd. En satellit i en sådan bana har 24 timmars omloppstid och ståralltså stilla i förhållande till jordytan. Satelliter för internationella ellerinterkontinentala system har mycket stora täckningsområden och står iförbindelse med en eller ett fätal stora markstationer i många olika länder.Satelliter för regionala system är flexiblare, har fler specialtjänster och hargenom en riktad, begränsad antennstråle ett mindre täckningsområde. De ärframför allt avsedda för små och många markstationer vilket gör demkommersiellt särskilt intressanta. Principen för direkt-TV är att en markstation sänder TV-programmentill en satellit i geostationär bana, varifrån de återsänds med riktade antennstrålartill hemmottagare och centralantennsystem i det avsedda täckningsområdet.Programmen tas emot med hjälp av skålformade s.k. parabolan-tenner, vanligenungefär en meter i diameter, och en särskild enhet som omvandlar signalen såatt den kan tas emot av en vanlig TV-apparat. De många sändare som i ettmarknät behövs för att täcka landet ersätts i ett satellitsystem av en endasändare i rymden. På lång sikt kommer en expansiv TV-distribution i Europasnabbast och billigast att ske via satellit pä grund av brist på kanalutrymmeför konventionella markbundna system. Erfarenheter från de försök som hargjorts med direkt-TV från satellit, t. ex. i . visar dessutom attbildkvaliteten kan bli högre än i dagens markbaserade system. Projekteringen av system för direkt-TV via satellit ökademarkant efter är 1977 då internationella teleunionens världskonferens () tilldelade länderna satellitpositioneroch frekvenser för sådana sändningar. Varje land kan därmed få fem nya TV-kanaler. För att nya teletjänster skall kunna slå igenom fordrasdels tillgäng till en billig förbindelselänk med stor kapacitet, dels en snabbnätutbyggnad. Telesatelliten uppfyller dessa förutsättningar. Den ger fränförsta driftsögonblicket full täckning av serviceområdet. Placering avmarkstationer hos eller nära kunden, kan begränsa kostnaden för det marknät somerfordras. Kommunikationsnätet kan lätt förändras och anpassas till aktuellabehov. Förbindelser kan snabbt upprättas över stora avstånd. Nya tjänster kanintroduceras snabbare än i system baserade på marknät. Förbindelsekostnadenväntas minska ytterligare beroende på bl.a. satellittillverkning i störreserier, ökande överföringskapacitet och minskade kostnader för uppsändning avsatelliter genom bl. a. priskonkurrens mellan rymdfärja och Europasbärraket . Efterfrågan på telekommunikationstjänster förutses ökaavsevärt både nationellt och internationellt. Industrielltbetyder det marknad för nya produkter inom områden där rymdtekniken möjliggören snabb och billig expansion av telekommunikationerna. 1981/82:175 9 framtida marknaden för telesatelliter har gjorts av skildaorganisationer. En kraftigt ökad användning av telesatelliter väntas allmänt.Studier inom bl.a. pekar pä ett behov av 150-200 telesatelliter av olikatyper . Satelliterna utgör i sig dock endast en liten del av detelesystem de ingår i. Tillhörande markutrustning erbjuder en mångdubbeltstörre marknad. Telesatelliterna är nyckeln för inträde på denna marknad.Därför satsar de stora tele- och elektronikföretagen i världen kraftigt på satellitomrädet.Härigenom skapas möjlighet att marknadsföra produkter som ingår i systemensmarksegment liksom även en grund för bedömningar av utvecklingen påtelekommunikationsmarknaden i dess helhet. Europeiska och amerikanska företag och konsortier harredan börjat konkurrera om leveranser av kompletta, satellitbaserade telesystemtill utvecklingsländer. Här finns en stor potentiell telesatellitmarknad,främst för traditionella teletjänster och direkt-TV. I de konkurrerande konsortierna samverkar teleföretag medsatellittillverkare. Teleföretagen levererar både utrustning för markstationeroch telemateriel för rymdfarkosterna. Härvid är det viktigt för företagen attha en dokumenterad rymdteknisk kompetens. Svensk industri har enstark ställning pä telekommunikationsmarknaden. Det är av vital betydelse attden kan göra sig gällande också ifråga om utvecklingen inom området kommersiellrymdteknik. 2.5 Värdet av en nordisk telesatellit Som jag har anfört kan utvecklingen av regionala satellitbaseradekommunikationssystem förmodas erbjuda stora potentiella marknader för tele- ochrymdindustri. är ett lämpligt geografiskt område för gemensamma satellitbaseradesystem för nya teletjänster. Regionala datatjänster via satellit kan blilönsamma . Sändningar från kommer troligenatt kunna mottagas i . En svensk eller nordisk regional telesatellit skulle gesåväl industri som användare erfarenhet av utveckling och användning av satellitbaseradetelesystem. Den skulle höja kompetensen hos televerken samt tele- ochrymdindustrin, lägga grunden för internationellt samarbete med svensktdeltagande och därmed stärka möjligheterna för svensk industri att vara med ochleverera sådana system på de kommande nordiska och internationellamarknaderna. Mot denna bakgrund anvisade regeringen den 20 november1980 DFR medel till kostnaderna för att påbörja den tekniska definitionen av entelekommunikationssatellit för regionala tjänster, Tele-X. DFR har uppdragität Rymdbolaget att genomföra definitionsstudien. Som namnet antyder ärsatelliten i första hand experimentell men konstruktionen syftar Prop.1981/82:175 10 frammot operativa system för datatrafik, videotjänster och direkt-TV. Tele-X avseskunna användas preoperativt, vilket betyder att satelliten skall tillhandahållatjänster av ungefär samma tekniska karaktär som i ett senare operativt system.Den utrustning som utnyttjas skall alltså kunna användas även i det operativasystemet. Operativaefterföljare till Tele-X kan bli datakommunikationssatelliter, satelliter för direkt-TVeller satelliter med blandade uppdrag i likhet med Tele-X. Utformningen avsatelliten avses bli så flexibel att den ger möjlighet att undersökamångskiftande användarbehov och den förväntas ge en god grund för operativaefterföljare och därmed för en stadigvarande hemmamarknad för rymdteknik. Destatliga insatserna bör enligt min mening huvudsakligen koncentreras tillrymdsegmentet. har resurser att utveckla en avancerad kunskap inomalla de olika teknikgrenar som krävs för att bygga en satellit. har intresse av tillverkning och marknadsföring av de markstationer,terminaler, TV-mottagare och abonnentutrustningar som utgör den dominerande marknadsdelenav de satellitbaserade telekommunikationssystemen. Rollen för Tele-X och dessefterföljare blir därför att stimulera tele- och elektronikindustrin i Sverigeoch övriga och därigenom skapa en nordisk produktionskapacitet för deninternationella telesatellitmarknaden. Somjag har antytt är avsikten att Tele-X skall bli ett svensk-norsk-fmsktsamarbetsprojekt. Satelliten har kapacitet att täcka det s. k. östnordiskaserviceområdet, dvs. , , och . Diskussioner med detre förstnämnda länderna har därför förts om att genomföra projektet isamarbete. Starkt intresse har visats från norskt och finskt håll och bådadessa länder deltar i projektets definitionsfas. har beslutat att intedeltaga. Med tanke på framtida nordiska behov av data- och videotjänster ochintresset för nordiskt TV-utbyte är det enligt min mening utomordentligtönskvärt att etablera ett nordiskt samarbete om Tele-X. Sådant samarbeteinnebär också en delning av kostnader och risker. Iförutsättningarna för det hittillsvarande arbetet med haringått bl. a. att satelliten skall baseras på en plattform som serietillver-kasoch som därigenom blir billigare. Plattformen är den del av satelliten somförser nyttolasten, dvs. i det här fallet telekommunikationsutrustningen, medenergi och som håller satelliten stabiliserad i ett bestämt läge och i enbestämd bana. De studier som utförts har bl. a. visat att den planerade fransk-tyskaTV-satellitens plattform väl uppfyller dessa och andra viktiga krav. Sammagrundkonstruktion bör även kunna användas i framtida satellitprojekt. Utnyttjandetav den fransk-tyska konstruktionen skapar även möjligheter att få levereradelar till det konsortium som och harbildat för att förse dessa länder med . Prop.1981/82:175 11 Dettainnebär ett utökat samarbete mellan svenska och andra europeiska företag somarbetar på rymdomrädet. Det får även till följd att en stor exportmarknadöppnas för svenska företag och att högteknologiskt kunnande tillförs . Rymdbolagethar i en rapport till DFR överlämnat ekonomiskt underlag för beslut omprojektarbetets fortsättning. Denna kostnadsberäkning utgår bl.a. från enmodifierad teknisk lösning jämfört med det underlag som förelåg vid beslut omdefinitionsfasen. De tidigare planerade experimenten med vågutbredning i högafrekvensområden och med kommunikation med fordon kommer sannolikt att utgå avekonomiska skäl. Tele-Xplaneras innehålla utrustning för experiment med överföring av data, video och direkt-TV.Satelliten avses bli utrustad med två kanaler för data- och video-experimentenoch två kanaler för direkt-TV-experimentet.