prop · G503180 · 1981-12-31 00:00:00 — Jag anser därför i likhet med utredaren alt det likalitet som i gällande lag behövs någon särskild bestämmelse som reglerarförhållandet mellan försäkringstagarna och försäkringsbolaget. När del gällerförsäkringsbolagets förhållande fill aktieägare respektive garanter bevakasdetta inte av försäkringsinspektionen. 1981/82:180 214 somi sak överensstämmer med aktiebolagslagens motsvarande generalklausul hardärför tagits upp i första stycket. Enligtgällande lag är det förbjudet för försäkringsbolagets styrelse eller någonannan ställföreträdare att vidta åtgärder för sådana ändamål som uppenbarligenär främmande för bolagets syfte. I bolagsordningen skall del finnasbestämmelser om föremålet för bolagels verksamhet. I försäkringsaktiebolagskall det ocksä finnas bestämmelser i bolagsordningen om verksamhetens syfte iden mån bolagets verksamhet inle skall ha till syfte all bereda vinst åtakfieägarna (12 kap. 1 § andra stycket). Verksamhetens syfte skall alltid kunnautläsas ur bolagsordningen. Självfallet är bolagsordningens föreskrifterbindande både för styrelsen och andra ställföreträdare för bolaget. Del betyderatt redan bolagsordningen innebär hinder för bolagsorganen att vidta åtgärderför ändamål som uppenbariigen är främmande för föremålet för bolagets verksamheteller för verksamhetens syfte. I överensstämmelse med aktiebolagslageninnehåller därför förslaget inte någon särskild lagregel om detta. Enligt gällande lag (84 § andra meningen och 204 §1 mom. första stycket FRL) har försäkringsbolagen rätt att ge gåvor tillallmännyttigt eller därmed jämställt ändamål. Denna regel har i förslagetplacerats i 12 kap. 11 § första meningen. Enligt andra stycket får bolagets ställföreträdareinle följa föreskrifter av bolagsstämman eller något annat bolagsorgan, omföreskriften står i strid mot denna lag eUer bolagsordningen och därför ärogiltig. Detta överensstämmer såväl med gällande lag som med aktiebolagslagen. Stycket är inte tillämpligt, om bolagsstämmansbeslut genom klanderpreskription enligt 9 kap. 20 § blivit gällande. Igällande lag föreskrivs ocksä att en ställföreträdare inte fär följa enföreskrift av bolagsstämma "om sädan åtgärd avseende förvaltningen avbolagets angelägenheter, vars verkställighet styrelsen finner innebära ettuppenbart åsidosättande av bolagets intresse". En föreskrift av bolagsstämmanav sådant slag torde praktiskt taget alllid stå i strid mot generalklausulen i9 kap. 19 § och alltså även i strid mot lagen. Den gäUande lagregeln torde hatillkommit för att hindra styrelsen att undandra sig ansvar för enbolagsskadlig åtgärd genom att på förhand skaffa bolagsstämmans samtycke tillåtgärden. Det torde dock förhålla sig så att styrelsen är ansvarig, om denuppsåtligen eller av vårdslöshet föranlett eller underlåtit att söka förhindraeUer väcka klandertalan mol ett bolagsstämmobeslut om en för bolaget skadligåtgärd. Någon uttrycklig bestämmelse om delta torde emellertid inte behövas ochhar därför i överensstämmelse med aktiebolagslagen inte tagits med i förslaget. Det finns inte någon rätislig skyldighet för enställföreträdare alt verk-släUa ett bolagsstämmobeslut, om bolaget genom deltafillfogas skada. Tvärtom kan verkställigheten av ett sådant beslut medföraskadeståndsskyldighet för styrelsen, nämligen om styrelsen lämnar stämmanorikfiga 1981/82:180 215 ellerofuUståndiga uppgifter eller om det, sedan beslutet har fatlats, inträffaromständigheter som medför att ett verkställande av beslutet medför skada förbolaget. Gällandelag innehåller en bestämmelse som innebär att styrelsen och andraställföreträdare måsle - med vissa undanlag - följa de särskilda föreskriftersom meddelas i bolagsordningen eller av bolagsstämman. Någon motsvarande regelfinns inte i förslaget och inte heller i aktiebolagslagen. Regeln tordenämligen i allmänhet gäUa utan någon särskild lagbestämmelse. Det följer avatt bolagsstämman är det överordnade organet vars beslut bolagetsställföreträdare i princip är skyldiga alt följa. Genomöverträdelse av bestämmelserna i denna paragraf kan en styrelseledamot ochverkställande direktören ådraga sig skadeslåndsskyldighel (16 kap. 1 §). Paragrafenreglerar endast bolagsledningens skyldigheter i bolaget. Huruvida sådanaanställda i bolaget som inte intar organstäUning är skyldiga att följa bolagsstämmans,styrelsens eller verkställande direktörens anvisningar fär avgöras enligtallmänna rättsregler. Det blir därvid i första hand fråga om en tolkning avanställningsavtalet eller kollektivavtalet liksom även hänsynstagande till vadslags anvisning del har varit fråga om. 16 §Om en ställföreträdare, som har företagit en rättshandling för bola get, har överskridit sin befogenhet, är rättshandlingen inte gällande mot bolaget, om den mot vilken rättshandlingen företogs insåg eller bort inse att befogenheten överskreds. Detsamma gäller om verkställande direktö ren överskrider den behörighet att vidta åtgärder på bolagets vägnar som han har enligt 7 §. Paragrafen överensstämmer i sak med 8 kap. 14 § ABLsamt motsvarar 86 § första och andra styckena och 204 § 1 mom. första stycketFRL, 17 §För registrering skall bolaget anmäla vem som utsetts till styrelsele damot, verkställande direktör och suppleant samt till firmalecknare. tidigt skall dessa personers postadress och personnummer anmälas. För registrering skall även anmälas vilka som tecknar bolagets firma och hur denna tecknas. Anmälan görs första gången när bolaget enligt 2kap. 13 § anmäls för registrering och därefter genast efter del att en ändringinträffat i de förhållanden som anmälts eller skall anmälas för registreringenligt första stycket. Rätt att göra anmälan har även den som anmälningengäller. Ändras bolagets postadress, skall bolaget genastanmäla det för registrering. Paragrafen överensstämmer i sak med 8 kap. 15 §första-tredje styckena ABL samt i huvudsak med 90 § och 204 § 3 mom. FRL. Ennyhet är att postadress och personnummer skall anges för de omnämndapersonerna. Enligt 8 kap. 15 § Qärde stycket ABL skall ettaktiebolag fill registreringsmyndigheten sända in en aktueU förteckning överbolagets styrelsele- Prop.1981/82:180 216 damöter,verkställande direktör, suppleanter och firmatecknare. Detta skall ske senasten månad efter den ordinarie bolagsstämman. Bestämmelsen har tillkommU för attmyndigheterna skall kunna kontrollera förändringar i bolagets ledning inför enförestående likvidation eller konkurs (prop. 1979/80:143 s. 92). Förförsäkringsbolagens del anser jag - med hänsyn till den kontroll somförsäkringsinspektionen utövar - afi del inte är erforderiigt med enmotsvarande uppgiftsskyldighet. Någon sådan bestämmelse innehåller därför inleförslaget. 18§ I försäkringsbolag som meddelar livförsäkring skall de försäkringstekniskautredningarna och beräkningarna utföras under överinseende av en aktuarie. Regeringen eller efter dess bemyndigandeförsäkringsinspektionen meddelar föreskrifter om villkoren för behörighet attQänstgöra som aktuarie. Inspektionen kan i särskilt fall medge undantag fråndessa villkor. Styrelsen eller verkställande direktören skall, nären aktuarie antagits eller frånträtt sin befattning, genast anmäla detta förregistrering. Sådan anmälan kan också göras av aktuarien. Paragrafen, som saknar motsvarighet iaktiebolagslagen, överensstämmer i huvudsak med 279 § FRL. I förhållande till utredningsförslaget har i förstastycket en viss jämkning gjorts så att den föreskrivna skyldigheten att låta deförsäkringslekniska utredningarna och beräkningarna utföras under överinseendeav aktuarie gäller all slags livförsäkring. Bestämmelsen om aktuarie gällerocksä vissa andra personförsäkringar samt livräntor och sjukräntor tillhörandeskadeförsäkringsrörelsen (1 kap. 5§ första och tredje styckena). har den 18 febmari 1972utfärdat kungörelse angående behörighetsvillkor för aktuarie. Enligt andrastycket andra meningen kan försäkringsinspektionen för särskiU fall dispenserafrån behörighetsvillkoren. Aktuarien kan vara anställd i bolaget eller varauppdragstagare. Om aktuaries uppgtfter, se vidare 19 kap. Aktuarien kan åläggasskadeslåndsskyldighel enligt 16 kap. 1 §. Detta kapitel har i likhet med utredarens förslagutformats efter nära förebild i 9 kap. aktiebolagslagen. I sak överensstämmerreglerna väsentUgen med de nuvarande bestämmelserna i försäkringsrörelselagen.Från lagen om förenklad akfiehantering överförs bestämmelsen för avstämningsbolagenligt vilken rätt alt delta i bolagsstämma inte tillkommer aktieägare somsenare än före stämman anmält sig för införing i aktieboken. En generalklausulmed förbud mol bolagsstämmobeslut som bereder otillböriiga fördelar för vissaaktieägare eller garanter till nackdel Prop.1981/82:180 217 förbolaget och andra aktieägare eller garanter införs för att förhindradiskriminerande bolagsstämmobeslul. Aktieägare, garanter och delägare fåroinskränkt rätt att låta sig företrädas av ombud på stämman. Ombudet kan desjälva välja fritt. Möjlighel öppnas också att la med ett biträde tillbolagsstämman. 1§ Aktieägares, delägares, delegerades och garanters rätt alt besluta iförsäkringsbolagets angelägenheter utövas vid bolagsstämman. I avstämningsbolag tillkommer rätten att delta ibolagsstämma den som har tagits upp som aktieägare i en sädan utskrift avakfieboken som avses i 3 kap. 13 § andra stycket. I bolagsordning kan bestämmas all aktieägarerespektive delägare för att få delta i bolagsstämman skall anmäla sig hosbolaget senast den dag som anges i kallelsen till stämman. Denna dag får intevara söndag, annan allmän helgdag, lördag, , ellernyårsafton och får inte infalla tidigare än femte dagen före stämman. I försäkringsakfiebolag kan aktier som tillhörbolaget eller dess dotterföretag inte företrädas vid bolagsstämman. Sädanaakfier skall inte medräknas när det fordras samtycke av ågare till en viss delav aktierna i bolaget för alt ett beslut skall bli giltigt eller en befogenhetskall fä utövas. Paragrafen överensstämmer i sak med 9 kap. 1 § ABL.I gällande rätt motsvaras den av 106 §, 111 § tredje och Qärde styckena och 207§ FRL samt av 35 § lagen om förenklad aktiehantering. Paragrafen innehållerallmänna bestämmelser om rätten att deUa i en bolagsstämma. Första och tredjestyckena gäller både försäkringsakfiebolag och ömsesidiga försäkringsbolagunder det att paragrafens andra och Qärde stycken gäller endastförsäkringsaktiebolag. Med delägare i första stycket avses delägare iömsesidiga försäkringsbolag (1 kap. 7 § tredje stycket). Delegerade ochgaranter förekommer endast i sådana bolag. I bolagsordningen för ömsesidigaförsäkringsbolag skall det särskiU anges om och i vilken män delägarnasrösträtt skall utövas genom utsedda delegerade. Nägra behörighetsvillkorföreskrivs inte för de delegerade. I bolagsordningen skall det vidare anges ivad mån rösträtt skall lUlkomma garantema (2 kap. 5 § 14). Enligt gäUande lag (106 § andra stycket FRL) kan ifråga om försäkringsaktiebolag i bolagsordningen bestämmas all aktieägarna föratt fä delta i bolagsstämman skall föranmäla sig senast en viss dag förestämman. För de ömsesidiga försäkringsbolagen saknas en motsvarandebestämmelse. I tredje stycket har en bestämmelse om sådan föranmälan tagitsupp. Den omfattar såväl försäkringsaktiebolag som ömsesidiga försäkringsbolag.Genom att ta in en bestämmelse om föranmälan i bolagsordningen får styrelsentillfälle att före bolagsstämman upprätta röstlängd. Detta kan vara av värdesärskilt i bolag med många aktieägare eller delägare. Det ligger i sakens naturatt föranmälan inte kan föreskrivas där bolagsstämmans befogenheter utövas avdelegeradeförsamling, I likhet med utredaren anser jag att föranmälan inteheller bör föreskrivas för garanter. 1981/82:180 218 I gällande lag finns bestämmelser om särskUtstyrelsesammanträde före bolagsstämman resp, anmälningstidensutgång för prövning av frågor om att föra in nya aktieägare i aktieboken (106 §andra stycket sista meningen och 35 § I mom, Qärde stycket FRL), Enligt 3 kap,7 § i förslaget skall styrelsen se tUl att den aktieägare som anmäler sig förinförning i akfieboken verkligen blir införd i denna. Jag anser därför i likhetmed utredaren att det inte är erforderligt med en särskild bestämmelse omstyrelsesammanträde för detta ändamål. Någon sådan bestämmelse finns inteheller i aktiebolagslagen. 2§ Aktieägarnas, delägarnas och garanternas rätt vid bolagsstämman får utövasgenom ombud med skriftlig, dagtecknad fuUmakt. Sådan fullmakt gäller högst ettår från utfärdandet. Om bolagsordningen innehåller bestämmelser att delägarnasrätt att besluta om försäkringsbolagels angelägenheter skall tillkommasärskilt utsedda delegerade, får delägarna inte utöva någon beslutanderätt vidbolagsstämman. Delegerade får inte rösta genom ombud. Varje aktieägare, delägare, delegerad eller garantkan vid bolagsstämman medföra högst ett bUräde. Paragrafen motsvarar 9 kap. 2 § första och andrastyckena ABL samt 111 § första stycket tredje punkten, 112 §, 211 § förstastycket 1 och 2 och andra stycket samt 212 § FRL. Motsvarighet till 9 kap, 2 §tredje stycket ABL saknas, eftersom allmänna pensionsfondens medel inte kanplaceras i aktier i försäkringsaktiebolag (jämför SFS 1973: 503). Enligt gällande rätt kan frånvarande aktieägares,delägares och garanters rösträtt på bolagsstämman utövas genom ombud (111 §första stycket p. 3 och 211 § första stycket p. 1 FRL). I bolagsordningen förförsäkringsakfiebolag kan föreskrivas att endast annan aktieägare fårutnyttjas som ombud (111 § andra stycket FRL). I fråga om ömsesidigaförsäkringsbolag föreskrivs i lagen att endast delägare kan vara ombud, kan dock tas in en avvikande bestämmelse (211 § FRL), Enliknande regel gällde tidigare inom aktiebolagsrälten. Där avskaffades denemellertid (jämför prop. 1973:168), Som mofivering härföranfördes bl, a. att en aktieägare som står i motsatsställning till de andraaktieägarna och själv saknar möjlighet att delta i bolagsstämman eller inte harförmågan att på egen hand bevaka sina intressen gentemot de andra aktieägarnakan bli rättslös, om han endast får anlita annan aktieägare som ombud. Detsammakan naturligtvis anföras också i fråga om aktieägare och delägare iförsäkringsbolag. Särskilt gäller detta i fräga om små bolag med ett litetantal aktieägare eller delägare. Den nuvarande begränsningen i rätten att utseombud har därför slopats i förslaget. Detta innebär att aktieägare, delägareeller garanter i försäkringsbolag har rätt att som ombud vid stämman anlita vemsom helst. Bestämmelsen är tvingande. Som framgår av 2 kap. 5 § i förslaget kandock i ömsesidiga bolag utses delegerade som ersätter samtliga delägare. Prop.1981/82:180 219 För delegerade har gällande rätts förbud att röstagenom ombud behål-Uts. och företrädare förförsäkringsbolagen har vid remissbehandlingen tagit upp frågan om delägaresnärvarorätt på bolagsstämman i de fall bolagsordningen innehåller föreskriftom att delägares rätt att besluta i bolagets angelägenheter skall utövas av dedelegerade. I likhet med inspektionen anser jag alt delägarna isädana fall bör ha en ovillkorlig rätt alt närvara och yttra sig påbolagsstämman men däremot inte att deltaga i de beslut som fattas på stämman. Enligt gällande rätt är giltighetstiden fördelägarnas och garanternas fullmakter begränsade tiU medan aktieägarnasfullmakter gäller . Enligt förslaget skall i överensstämmelse medaktiebolagslagen även akieägarnas fullmakter få gälla högst ell är efterutfärdandet. I paragrafen anges också all fullmakten skaU vara daterad. Efter mönster i akfiebolagslagen har i andrastycket tagits upp en tvingande regel om att varje aktieägare, delägare,delegerad eller garant lill bolagsstämman fär medföra högst ett bUräde. I 11 §andra stycket bar upptagits en bestämmelse om att biträdena skall anmärkas iröstlängden vid bolagsstämman. 3§ I ett försäkringsaktiebolag kan ingen rösta för egna och andras aktier försammanlagt mer än en femtedel av de aktier som företräds på stämman, om inlenågot annat följer av bolagsordningen. Aktieägaren eller den röstberättigade i ett ömsesidigtförsäkringsbolag får inte själv eller genom ombud rösta i fråga om 1. talan mot honom. 2. hans befrielse från skadeståndsansvar eller andraförpUktelser gentemot bolaget, eller 3. sädan talan eller befrielse som avses i 1 och 2beträffande någon annan, om aktieägaren eller den röslberätfigade i frågan harett väsentligt intresse som kan strida mot bolagets. Bestämmelserna i första och andra styckena omaktieägare och andra röstberättigade gäller även deras ombud. Paragrafen överensstämmer väsentligen med 9 kap. 3§ ABL samt motsvaras av 109 § första stycket, 111 § första stycket 4 och 209 §första stycket FRL. Första stycket gäller endast försäkringsaktiebolag. ParagrafeninnehåUer bestämmelser som innebär begränsningar i aktieägarnas och andraröstberättigades rätt alt utöva rösträtt. I nuvarande lydelse av 111 § första stycket andrapunkten FRL slås fast att varje akfie för vilken rösträtt får utövas berättigartill en röst. Enligt 3 kap. 1 § första stycket i förslaget har alla aktier likarätt i bolaget, om något annat inte följer av andra stycket i samma paragraf.Detta betyder att alla aktier också i princip har samma röstvärde. Nägonsärskild regel om detta behövs därför inte här. Av 3 kap. 1 § i förslagetframgår vidare alt det är möjligt att i bolagsordningen ge regler om olikaröstvärden för akfier. 1981/82:180 220 Därvidfår emellertid ingen aktie ges ett röstvärde som överstiger tio gångerröstvärdet för en annan aktie. Den i första stycket upptagna begränsningen altingen får rösta för egna och andras aktier för sammanlagt mer än en femtedel avde på stämman företrädda aktierna har motsvarighet i gällande lag (111 § förstastycket Qärde punkten FRL). Det år vanUgl att i bolagsordningarna föreskrivsundanlag från regeln. I andra stycket las upp bestämmelser om jäv vidröstning på bolagsstämman. Nuvarande regler om jäv vid röstning är hämtadefrån akfiebolagslag. 4 §Bolagsstämman skall hållas pä den ort där styrelsen har sitt säte. I bolagsordningen kan dock föreskrivas att den skall eller kan hållas pä annan angiven ort. Om utomordentliga omständigheter föranleder del, får stämman hållas på annan plats. Paragrafen överensstämmer i sak med 9 kap. 4 § ABLsamt 115 § första stycket och 215 § första stycket FRL. Den gäller bäde försäkringsaktiebolagoch ömsesidiga försäkringsbolag. Enligt gäUande lag kan bolagsstämman inle bestämmaorten för stämmans hållande. Utredningsförslaget innebär i detta avseende inlenågon ändring. Vid remissbehandlingen har framhållit att det hos vissabolag finns behov av att förlägga stämman på varierande orter. hardärför föreslagit att det i bolagsordningen skall kunna tas in en bestämmelseom att bolagsstämman kan håUas på ort som beslutals av föregående bolagsstämma.Jag anser dock inte att det finns skäl att på denna punkt ha en regel somavviker från vad som gäller för allmänna aktiebolag. 5 §Ordinarie bolagsstämma skall hällas efter utgång en av varje räkenskapsår. Vid den ordinarie bolagsstämman skall årsredo visningen och revisionsberättelsen saml, i moderbolag, koncernredovis ningen och koncernrevisionsberältelsen läggas fram. Vidstämman skall beslut fattas 1. om fastställelse av resuUaträkningen ochbalansräkningen samt, i moderbolag, koncernresultaträkningen ochkoncernbalansräkningen, 2. om dispositioner beträffande bolagets vinst ellerförlust enligt den fastställda balansräkningen, 3. om ansvarsfrihet för styrelseledamöterna ochverkställande direktören, 4. i andra ärenden som ankommer på stämman enligtdenna lag eller bolagsordningen. Beslut i frågor som avses i andra stycket 13 skalldock anstå till en fortsatt stämma, om i försäkringsaktiebolag majoriteteneller en minoritet bestående av ägare fill en tiondel av samfiiga aktier begärdet. Detsamma gäller i ömsesidiga försäkringsbolag om en tiondel av denärvarande röstberättigade begär det. En sådan stämma skall hållas minst enoch högst därefter. Något ytterligare uppskov är inte tUlålel. Prop.1981/82:180 221 Paragrafen, som i huvudsak överensstämmer med 9kap. 5 § ABL samt motsvaras av 113 § första stycket, 118 § 1 mom. första ochandra styckena, 213 § första stycket och 218 § första och andra styckena FRL,anger när den ordinarie bolagsstämman skall hållas och vilka ärenden som måstelas upp pä en sådan stämma. Paragrafen gäller både försäkringsaktiebolag ochömsesidiga försäkringsbolag. Liksom enligt gällande lag skall enligt förstastycket den ordinarie bolagsstämman hållas frånräkenskapsårets utgång. Bolagsordningen behöver däremot till skillnad frångällande lag inle innehålla någon närmare angivelse av den tidsperiod undervUken bolagsstämman skall hållas. Regler i bolagsordningen som preciserar tidenför bolagsstämman är emellertid fortfarande tillåtna. Särskilda regler omkallelse gäller enligt 9 § när den ordinarie bolagsstämman skall hållas påannan tid än den som är utsatt i bolagsordningen. och har föreslagit att försäkringsbolagennär force majeure föreligger skall ha möjlighet att hos försäkringsinspektionenbegära fillstånd all senarelägga den ordinarie bolagsstämman. I sädanaextraordinära situationer som innebär force majeure exempelviskrigstillstånd och svårartade arbetsmarknadskonflikter - kan det bli nödvändigtatt göra undantag från åtskilliga regler i lagen. Det finns enligt min meninginle något skäl att särskUt reglera frågan om uppskov med bolagsstämman medhänsyn fill sådana situafioner. Så har inte heller skett i aktiebolagslagen.Nägon särskild regel på förevarande punkt har därför inle tagits in iparagrafen. Enligt andra stycket 1 skall i överensstämmelse medaktiebolagslagen bolagsstämman fastställa inte enbart som enligt gällande rättbalansräkningen ulan också resultaträkningen. Stämman skall ocksä fatta besluti anledning av bolagets vinst eller förlust enligt den fastställda balansräkningen.I moderbolaget skall därvid beaktas vinsten eller förlusten enligt denfastställda koncernbalansräkningen. Vidare skall i överensstämmelse medgällande lag frågan om ansvarsfrihet för styrelseledamöterna och verkställandedirektören utgöra ett obligatoriskt ärende på den ordinarie bolagsstämman. Enligt 2 kap. 5 § 8 skall bolagsordningen angevilka ärenden som skall förekomma på den ordinarie stämman. Ett ärende somskall förekomma på den ordinarie bolagsstämman är frågan om förlängning avkoncession, se 15 § detta kapitel. Förslaget förutsätter vidare att val avstyrelseledamöter och i vissa fall av revisorer sker på den ordinariebolagsstämman, se 8 kap. I § och 10 kap. 1 §. Dessa ärenden skall alltså angesi bolagsordningen. Det kan också länkas att bolagsordningen kan komma alt angeandra ärenden som obligatoriskt skall behandlas pä den ordinarie stämman. Iandra stycket 4 anges därför att som obligatoriska ärenden på den ordinariebolagsstämman skall förekomma sådana ärenden som ankommer på stämman enligtlagen eller bolagsordningen. 1981/82:180 222 Enligt tredje stycket har stämman möjlighet attuppskjuta fråga till fortsatt stämma. Sådan stämma skall hållas minst en ochhögst därefter. Ytterligare uppskov är inte tillåtet. När detgäller balans- och resultaträkningarna skall dessa senast efterbolagsstämman sändas fill försäkringsinspektionen med uppgift ombolagsstämmans beslut angående dessa, se närmare 19 kap. 3 §. 6 §Extra bolagsstämma skall hållas när styrelsen finner skäl lill detta. En sådan stämma skall även hållas när det för ett visst angivet ändamål skriffiigen begärs av en revisor eller i försäkringsaktiebolag av ägare till en tiondel av samtliga aktier och i ömsesidiga försäkringsbolag av en tiondel av samtUga röstberättigade. Kallelse skall utfärdas från den dag då en sådan begäran kommit in fill bolaget. Paragrafen, som i huvudsak överensstämmer med 9kap. 6 § ABL samt motsvaras av 114 och 214 §§ FRL, anger när en extrabolagsstämma skall hållas. Paragrafen gäller både försäkringsaktiebolag ochömsesidiga försäkringsbolag.