prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — Medlen avses förbrukas enligl följandesammanställning. Kostnad (kr.) Följa och analyserautvecklingen, samordna samt informera 400000 Samordnad planering och ledning av olikakollektiva trafik former - modellortsprojekt i 650000 Samordnade förbättringar som minskar restiden ochökar till gängligheten - modellortsprojekt i 300000 Trafiksanering m. m. -utvärdering och förslag 250000 Förbättrad samordning mellan planering avbebyggelse och (kollektiv)-trafik lOOOOO Förbättrad busstrafik i befintliga områden 550000 Planering av skolskjutsar 350000 Planering av direktbussar och samåkning tillperifera arbetsplat ser lOOOOO Den kollektiva tätortstrafiken 250000 Tillämpning av svensk och utländsk forskning,inkl. praktiska fullskaleprojekt 2 300000 1981/82:100 Bilaga 9 171 Den framlidaorganisafionen m. m. av FoU-arbetet på transportområdet har övervägts inomIransportforskningskommillén (K 1980:01). Kommittén avlämnade i juni 1981betänkandet (Ds K 1981:5) Transportforskning -Organisation och Samverkan. Minaställningstaganden lill kommitténs förslag redovisar jag under avsnittetSärskilda frågor. FörIransporlforskningsdelegalionen förordar jag all dess anslag för budgetåret1982/83 för forskning reduceras efter pris- och löneomräkning i denutsträckning att huvudalternativet uppfylls för hela anslaget. För anslagetför förvaltningskostnader förordas en uppräkning motsvarande pris-ochlöneomräkning. Jag vill vidare ta uppden särskilda professuren i trafiksäkerhet vid tekniska högskola.Enligl ell avtal mellan och åtog sig Volvoatt bestrida vissa baskostnader för verksamheten fram lillden . lät välvilligt förlänga avtalet även lill den följandefemårsperioden, 1 juli 1977-30 juni 1982. Kostnaden för den av Volvofinansierade verksamheten uppgår för innevarande budgetår till . För budgetåren 1982/ 83och 1983/84 har utfäst sig all bidra lill verksamhetens finansiering medell belopp på . under vardera budgetåret. Härigenom har företagelspelat en betydelsefull roll för svensk Irafiksäkerhelsforskning. Jag bedömer, efter samrådmed chefen för ulbildningsdeparlemenlel, ifrågavarande irafiksäkerhelsforskningvara en värdefull del av den svenska Irafiksäkerhetsforskningen som börtryggas även i framliden. Jag föreslår för detta ändamål all anslaget till transportforskningsdelegalionen /83 räknas upp med . Finansieringen av resterande delav verksamheten kommer all behandlas under nionde huvudtiteln. Förkollektivlrafikberedningen föreslår jag att anslaget för /83beräknas med utgångspunkt från huvudalternativet. Jag avser senare föreslåregeringen all beredningen ges tilläggsdirektiv all även behandlakolleklivlrafikfrågor på landsbygden. Vissa medel för dessa vidgadearbetsuppgifter anser jag bör bestridas från sjätte huvudtitelnskom-mitléanslag. Mina förslag innebär sammantaget all TFD disponerar 17658000kr. från anslaget för /83. Jag hemställer alt regeringen föreslär alt liUTransportforskningsdelegationen för /83 anvisa ellreservationsanslag på . 1981/82:100 Bilaga 9 172 1 16. 1980/81 Utgift 1981/82 Anslag 1982/83 Förslag har lill uppgift all avgöra frågan om villkoren vidinlösen av rörelse eller fillgångar i samband med återkallelse avtrafiktillstånd enligl yrkeslrafiklagen (1975:559). bestårav tre ledamöter med ersättare som utses av regeringen. Kostnaderna för nämndenförskotleras av staten och belastar slutligt den som förvärvar fillslåndetgenom utdebitering efter vatje värderingsförfarande. På statsbudgetensinkomstsida finns därför motsvarande inkomsttitel benämnd Avgift för visstvärderingsförfarande. Med hänsyn till all nämndens kostnader vid varjevärderingsårende slutligt belastar den som förvårvar lillslåndel, förordas allanslaget oförändrat förs upp med ell formellt belopp av . Jaghemställer all regeringen föreslår att till Kostnader förvisst värderingsförfarande för /83 anvisa ett förslagsanslag på1000 kr. Kostnader för försök med riksfärdtjänst 1980/81 Utgift 6087 821* i981/82 Anslag 20000000 1982/83 Förslag 20000000 * Reserverade medel, , har genom regeringsbeslut överförtstill statsbudgetens inkomstsida. Enligt beslut(prop. 1978/79:99, , rskr 418) skall försök företas medriksfardtjänst inom en kostnadsram av 20 milj. kr. ,som skall svara för planering, genomförande och uppföljning avriksfärdljänslen, påbörjade sin verksamhet . Försöksverksamhetenmed riksfardtjänst påbörjades . /83 utgör del tredjeförsöksåret. Nämnden begär all 20milj. ställs till förfogande för /83. Föredraganden Jaghemställer all regeringen föreslår all till Kostnader förförsök med riksfärdtjänst för /83 anvisa ell reservationsanslagpå . 1981/82:100 Bilaga 9 173 1980/81Utgift 1981/82 Anslag 1982/83 Förslag Från anslaget betalasresor, medlemsavgifter och bidrag lill vissa internationella sammanslutningar. organisationen (WMO) m. m. för frågor rörande vägväsendet (PIARC) m. m. lerkonferensen (CEMT) frågor (I AL A) organisationen (IMCO) gresser (PIANC) - 15 000' Bidrag till vissa fyrar i ' Redovisas under anslaget1 7. - Redovisas under anslagetE 5. I del följandekommenterar jag vissa poster i den tidigare redovisade sammanställningen. Anslaget förinnevarande budgetår beräknades för lågt. Kostnadsutvecklingen ochdevalveringen medför all anslaget behöver höjas. Prop.1981/82:100 Bilaga 9 174 Anslagspostenbehöver räknas upp på gmnd av kursförändringar. I anslaget ingår numera bidragtill del västeuropeiska samarbetet angående hamnstatskonlroll, det s.k. Haag-samarbetet. 11 och 13.Kostnaderna avräknas från den gemensamma uppbörden av sjöfartsavgiftervarför anslagsposterna endast beräknas med ell formellt belopp. I anslagsposteningår kostnader för visst internationellt trafiksäker-helsarbele, vissa telefrågor m. m. Jag hemställer att regeringen föreslår att tUl VissintemationeU verksamhet för /83 anvisa ell förslagsanslag på . Prop.1981/82:100 Bilaga 9 175 Taxesamordning mellan tåg och buss Som ell allmänt mål förden trafikpolitik godkände gäller att människor ochnäringsliv i landels olika delar skall erbjudas en tiltfredsställandeiransportförsörjning till lägsta möjliga samhällsekonomiska kostnader.Utgångspunkten är all söka samordna fiyg-, järnvägs- och vägtrafiken så all deolika transportmedlen ges de Irafikuppgifler för vilka de har de bästa tekniskaoch ekonomiska förulsällningarna. Ett steg i riktning molen samordning av kollektivtrafiken togs genom beslut om gemensamthuvudmannaskap för den lokala och regionala persontrafiken (prop. 1977/78:92,/78:28, rskr 1977/ 78:364). Därmed har förutsättningar skapats förregionall samordnade taxor för i första hand landsvägstrafiken. För att gå vidare isamordningen av kollektivtrafiken tillkallades en särskildutredare' med uppdrag all utreda samordning av taxorna för viss kollekliv persontrafikmellan olika regioner. Utredaren, som arbetatunder namnet taxesamordningsulredningen, avlämnade betänkandetTaxesamordning tåg-buss. En sammanfattning av belänkandet bör fogas lillprotokoUet som bilaga 9.1. Efter remiss har yttrandeöver betänkandet avgells av postverket, (),(), länsstyrelserna i , ochVästerbottens län. , , efter hörandeav De Kommunala Trafikförelagens Samorganisalion (DKTS), 5ve/iiA'abusstrafikförbundet (SBF) och . Länsstyrelsernahar bilagl yttranden från kommuner och Irafikföretag. En sammanställning avremissyttrandena bör fogas till protokollet som bilaga 9.2. i Utredaren har övervägtbehovet och möjligheterna av en ytterligare samordning av taxorna förinterregionala resor dvs. för resor mellan länen. Utredaren har bedömt del somangelägel all få lill stånd en bättre samordning mellan olika kollekliva färdmedel.En enig remissopinion delar direktören i ABSvensk Bilprovnjng 1981/82:100 Bilaga 9 176 Utredarens förslag i syfte allförbättra förulsällningarna för de kollekliva resenärerna anses också i huvudsak avremissinstanserna som väsentliga för utvecklingen av del kollekliva resandet. För egen del anserjag all utredarens bedömning av dagens problem i allt väsentligt är riklig. Jagansluter mig också lill de huvudprinciper på vilka utredarens förslagbygger: helhetssyn, enkla lösningar ulan onödig byråkrati och låga kostnaderför administration. Dessa principer är enligl min uppfattning väl ägnade allfrämja kollektivtrafikens utveckling. För all klarläggabehovet av åtgärder har utredaren först kartlagt antalet interregionala resori landet. Utredaren har beräknat att drygl 2 milj. interregionala resor per årinnefaftar lerminalresor i landsbygdstrafik dvs. resor som i första hand lämpar sig för en utvidgad samlrafiktåg-buss. Även om man inle vid alla dessa resor skulle kunna dra nytta av en utvidgad samlrafik anser utredaren all antaletresor är tillräckligt för att särskilda åtgärder skall vara motiverade. Del kollekliva resandet i landet har ökatbetydligt . Ökade kostnaderför personbilismen i kombination med ett begränsat utrymme för privat konsumtion kan väntas medföraatt anspråken på en effektivt fungerande kollektivtrafik kommer att ställasännu högre . För all möta dessa anspråk kommer del enligl minmening all krävas en kombinafion av insatser som berör olika Irafikmedel. Jagdelar därför utredarens och remissinstansernas bedömning av angelägenheten avsamordning för interregionala resor. Frågan om en heltenhetlig taxa för låg och buss har ingående prövats av utredaren. Utredarenavvisar tanken på en sådan taxa med hänsyn till bl. a. lågprislinjen som gäller i taxepolitiken,betydande administrativa problem, enkomplicerad beslutsprocess vid taxeändringar och svårigheter vid inläklsfördelningen. Samtliga remissinstanserinstämmer i utredarens bedömning.Landstingsförbundet och framhåller exempelvis all målsättningen all skapa enenhetlig och absolut rättvis taxa ialla relafioner är alltför högt ställd och i det närmaste omöjlig all genomföra. Behovet av alt sänka avgifterna förkombinerade resor med låg och bussanses numera inle heller vara lika stort som när frågan aktualiserades avriksdagen. Orsaken förklaras av flera remissinstanser vara den betydande satsning på låga biljettpriser som bl.a.länstrafikförelagen genomfört ellerplanerar all genomföra. Delta anses innebära all kollekliva resor är eller i en nära framlid kommer alt vara relativtbilliga, i många fall lill och medbilligare än vad som skulle ha varit fallet om en enhetlig taxa fanns enliglSJ:s lågprislaxa. Även enligt minmening har utredaren på ell övertygande sätt visat all del varken ärönskvärt eller lämpligt med en långt gående taxesamordning mellan SJ ochhuvudmännen. För detta lalar särskill den omfattande och kostsammaadministration som en sådan samordning torde föra med sig. Utredaren har i stället föreslagit en förenkladtaxesamordning genom 1981/82:100 Bilaga 9 177 användning av samtrafikbiljetter där lågresan betalasenligt vanliga järnvägstaxanmedan ett enhelsbelopp las ul för huvudmannens regionala sträcka som bestäms av resp. huvudman. Bådeprisberäkning och intäkts-fördelninganses med denna modell bli enkla. Förslaget medför dock vissa merkostnaderför försäljning, information och inläktsfördelning. Utredaren har beräknat att merkostnaden kommer allhålla sig inom storleksordningen 5-10 milj. kr. Enligt utredaren ärbeloppet inle större än att SJ ochhuvudmännen bör kunna kompensera sig inom ramen för de generellataxejusleringarna. Utredarens förslag idenna del har dock fåll ell blandat mottagande av remissinstanserna.Tillstyrker förslaget gör bl. a. i . Avstyrker förslaget görbl. a. SJ, RRV, postverket och länsstyrelserna i ochVästerbottens län. För egen del finnerjag det inle styrkt all värdet av den föreslagna laxesamordningen kan uppväga deadministrativa merkostnader som systemet för med sig. Utredarens materialvisar att del inte heller är givet alt samlrafikbiljetlerna kommer all bli billigare förresenärerna än nuvarande biljetter. Detta skulle av den resande kunna komma alluppfattas som stötande och därmed verka avhållande för köp avsamtrafikbiljetter. Vidare är många av de kombinerade resorna i norrlandslänenså långa all del torde varasvårt i vissa fall all frångå en differentierad taxa i syfte all fillämpa ellenhelspris. Några avremissinslanerna har också förordat en förenklad taxesamordning. Detta förslag innebär altsamordningen begränsas lill enstaka orterdär värdet av en samordning bedöms som särskill stort. förekommerockså i vissa fall system med expeditionell samlrafik lill och från vissabestämda orter. Såväl utredaren somen bred remissopinion anser alt frågan om regleringen av samlrafiken bör grundas påfrivilliga överenskommelser. För alt få lill stånd en enhetlighet i de olikaavtal som kan bli aktuella föreslås att ell ramavtal ingås mellan SJ ochföreträdare för de regionala huvudmännen. Jag ansluter mig lill bedömningen all del är angelägetmed en harmonisering i laxefrågor såväl mellan huvudmännen som mellanhuvudmännen och SJ och andra trafikulövare. För egen del anser jag attsamordning av biljetter i första hand bör begränsas lill sådana fall där ettdokumenterat intresse finns. Jag förordar vidare all del får ankomma på SJ ochberörda länshuvudmänall göra överenskommelser om hur detta skall ordnas. Detta betyder all både samtrafikbiljetter med enhetspris ochsamtrafikbiljetter meddifferentierad taxa kan komma i fråga beroende på vilka fömlsällningar som är vid handen. Genom alt deekonomiskt ansvariga parternasjälva bör bestämma i denna fråga skapas enligl min mening fömlsällningar för lämpligaste form av samordning ochavvägning mellan trafik-12 I98II82. 1981/82:100 Bilaga 9 178 standard och trafikkostnad. Delta innebär attjag inle anser att särskilda medel behövs för samtrafikbiljetter. Jag vill isammanhanget peka på det posifiva matarvärde som en utökad samtrafik allmäntkan föra med sig för trafikförelagen. Motiven för att slutaavtal kan i och för sig vara olika starka bland deregionala huvudmännen. De huvudmän som har elt stort anlal tillresande, l.ex.turister lill länet, kan vara mer intresserade än huvudmän med ett merbegränsat tillresande. Länsinvånarna i ell län med litet anlal lillresoruppträder ju dock vid längre resor som besökare i andra län och är dåintresserade av att kunna ordna hela resan på ett enkelt sätt. Intresset tordedärmed i realiteten vara generellt. Genom all huvudmännen har såväl detekonomiska som det politiska ansvaret för trafiken bedömer jag därförförutsättningarna som goda alt en ömsesidighel kommer all prägla synen på dessafrågor. Som jag tidigare anförtbör den förordade samordningen byggas på ett frivilligt engagemang från SJ:soch de regionala huvudmännens sida. Jag kan dock se fördelar med vissagenerella bestämmelser om utformningen av taxesamordningen, l.ex. genom alt ettramavtal träffas mellan SJ och företrädare för de regionala huvudmännen. Jag ärdärför beredd all senare föreslå regeringen all ge SJ i uppdrag all la initiafivlill och verka för den förordade samordningen. Utredaren har ansett detangeläget med ett helhetsperspektiv på frågan om att främja de kombineraderesorna med låg och buss. Utredarens bedömning är här all behovet av all fåinformation om den anslutande bussresan är ännu större än behovet av all kunnaköpa samlrafikbiljell. Enbart osäkerheten om hur en anslulningsresa skallföretas kan medverka lill all man avslår från kollekliva färdmedel. Det ärdärför enligl utredarens mening av vitalt intresse att alla ansträngningar görsför all öka kännedomen om de anslutande resemöjligheterna med buss. Fiertalel remissinstanserdelar utredarens uppfattning i detta. Även jag anser att informationsfrågan ärav grundläggande betydelse. Utredarens förslag om länsvisainformationscentraler saml utökad trafikinformation genom publikationenTidtabellen finner jag väl ägnade alt främja kollekliv-trafiken. Jag vill här nämna attgenom iransportforskningsdelegalionens (TFD) försorg f. n. pågår eltförsöksprojekt i som gäller informationsfrågor ikollektivtrafiken. Inom ramen för detta projekt behandlas bl.a. förslaget om engemensam informationscentral för all trafik som berör länet. Målet förprojektet är all analysera behovet av trafikinformation och föreslå åtgärderför all ge information i lokala, regionala och interregionala reserelalioner.Projektet beräknas vara avslutat . Jag vill också erinra omdel projekt som pågår i under medverkan av koUeklivlrafikberedningen (K1979:07). Projektet innefattar en s.k. 1981/82:100 Bilaga 9 179 BLI-cenlral som skall samordna Irafikbeslällningar,Irafikledning och information till allmänheten. Informationsfunktionen avseshär utformas så att det skaräcka med ell enda telefonsamtal från en resenär för all han skall få önskade upplysningar. Del kan gällalämpliga resvägar, erforderliga byten, lider etc. för all nå ett visst resmål.För längre resor med t. ex. låg utanför kommunen begränsas informationen lillalt omfatta ell fåtal högfrekvenlaresmål. Projektet beräknas vara avslutat . Vidare kan nämnasall finns en för länshuvudmannen och SJ gemensamupplysningscenlral i . Centralen svarar på frågor som rör länels busstrafiksaml lokal- och fjärrtågstrafik. När det gällernationell information har publikationen SverigesKommunikationer ersatts av Tidtabellen som kommer ul med tre nummer årligen.Fömtom en omfattande information av resemöjligheter med låg, flyg ochbål återfinns även här de viktigaste bussförbindelserna i de flesta länen.Publikationens redovisning av busstrafiken har dock inle ansetts vara utformad på ett enhetligtoch heltäckande sätt. Enligt min mening ärdel en förutsättning för en väl fungerande samlrafik att tidtabellernaoch linjesträckningarna för viktigare anslutande busslinjer återfinns iTidtabellen eller, i vissa fall, all telefonnummer ges vart man kan vända sig förnärmare besked. Del är också angeläget all lidtabellerna utformas på eltlikartat sätt. Även sådana problem studeras i del tidigare nämndaTFD-projektel. Förslag lill rekommendationer om utformning av tidtabeller ochinformationscentraler samt andra åtgärder för all förbättra informationen lillallmänheten avses presenteras i delta projekt. Jag förutsätter här ellfortsalt engagemang av de ansvariga trafikhuvudmännen och trafikförelagen isyfte att uppnå en god informalionsgivning. Den särskildautredaren och en bred remissopinion har poängterat betydelsen av all en tidtabellsmässigsamordning också sker. Jag vill här klarläggaalt tidtabellsläggningen av de interregionala förbindelserna ofta är myckel tekniskt komplicerad och hårt styrd aven rad olika faktorer som inverkarpå planeringen. Ytterst styrs Irafikuppläggningen av statsmakternas krav på SJall uppnå kostnadstäckning och så långt möjligt öka utnyttjandet av järnvägens resurser lill fördel församhällsekonomin. I många fall kommerdärför möjlighelema all anpassa denna trafik till den regionala trafiken allvara begränsad. Nödvändiga anpassningsälgärder måste därför i stor utsträckning ske i uppläggningen av denregionala trafiken. Del bör emellertidvara ell rimligt krav all de regionala huvudmännen får kännedom om planerade ändringar i interregional trafiki sä god lid aft ändringarna kanbeaktas i Irafikförsörjningsplaneringen för länen. I sammanhanget kan nämnasall i de allmänna riktlinjer som regeringen har utfärdat för beräkning av ersättning för länshuvudmännensanvändning av SJ:s låg i lokal och regionaltrafik föreskrivs all SJ inför lidtabellsändringar skall samråda med behöriga trafikhuvudmän.Informationsutbytet bör givelvis präglas av en ömsesidighet och en förståelseav all alla parter har alt Prop.1981/82:100 Bilaga 9 180 tjäna på väl samordnade kollektiva förbindelser.Exempelvis kan övervägas att tidtabellsmässig och annan samordning sker vidårliga regionalt hållna möten där länshuvudmän och interregionala trafikulövare diskuteraranslutningar och andra gemensamma trafikfrågor för del kommande irafikåret. Jag vill i deltasammanhang nämna att har avgivit enrapport (TPR 1981:2) Regional trafikplanering 1980, där den bedrivnatrafikplaneringen har utvärderats och förslag till framlida inriktning lämnas. I rapporten redovisas bl.a. förslag om TPR:s och länsstyrelsernas roll närdet gäller samordningen av den regionala och interregionala trafiken. Regeringen avser all behandlarapporten i den regionalpolitiska propositionen . Jag hemställer all regeringen bereder riksdagentillfälle all la del av vad jag har anfört omlaxesamordning mellan låg och buss. Transportforskningens organisation m. m. tillkalladechefen för en kommitté' med uppdrag att göra enöversyn av forsknings- och utvecklingsverksamheten inom transportområdet.Kommittén, som arbetat under namnet iransporlforskningsulredningen (TFU),avlämnade belänkandet (DsK 1981:5) Transportforskning - Organisationoch Samverkan. En sammanfattning av betänkandet bör fogas lillprotokollet som bilaga 9:3. En förteckning överde myndigheter m. m. som har avgell yttrande över betänkandet och ensammanställning av remissyttrandena bör fogas till protokollet som bilaga 9:4. Många olika organ ärdelaktiga i den svenska Iransportforskningen. Man kan skilja mellanFoU-slödjande organ, FoU-bedriyande organ och FoU-avnämare. De viktigasteFoU-stödjande organen är Iransportforskningsde-legalionen (TFD), styrelsen förteknisk utveckling (STU) och statens räd för byggnadsforskning (BFR). Exempel på FoU-bedrivandeorgan är statens väg- och Irafikinslilul (VTIi, flygtekniska försöksanstalten (FFA)och marinlekniska inslilulet-SSPA.Vid högskolorna bedrivs transportforsk- ' Landshövding (ordf),riksdagsledamöterna . 1981/82:100 Bilaga 9 181 ningvid elt fyrtiotal olika institutioner, främst vid de tekniska högskolorna. Dessutom utförs FoU inomolika förvaltningsmyndigheter.Exempel härpå är , och trafiksäkerhetsverket.FoU-avnämarna utgörs ytterst av oss alla som konsumenter, somföreträdare för stat, kommun, transportulövare etc. För att effektiviseratransportforskningen föreslär utredningen aft eft nytt organ - iransportforskningsslyrelsen (TES) - inrättas genom ensammanslagning av nuvarande TFD, delar av STU och kollektivlrafikberedningen.TES bör enligt utredningen lokaliseras lill . Vidare bör TES bl. a.utarbeta ett forskningsprogram för den egna verksamheten och delta i programarbetet i omkringliggandeorgan såsom BFR och STU. Programarbetetskall enligt utredningen primärt ulföras av ett antal programgrupper. Utredningen föreslår all regeringenvart tredje år lägger fram ett långsikfigt samordnat forskningsprogram liUriksdagen. Flertaletremissinstanser har i olika utsträckning riktat kritik mol de förslag somutredningen presenterat. Endast ell mindre antal remissinstanser tillstyrkerexempelvis utredningens förslag all inrätta ett nytt organ på Iransportforskningsområdel. Jag är mol dennabakgrund inle beredd förorda elt genomförande av utredningens förslag tillorganisatoriska förändringar. Enligl min uppfattning bör en bättre samordning mellan deolika FoU-stödjande organen och ellökat samarbete mellan forskare och avnämare kunna åstadkommas ulan den organisatoriska sammanslagning utredningenföreslår. Jag anser däremot att flera av utredningens andra förslag ärväl värda att beaktas. Jag kommer därför senare att föreslå regeringen aft, medutgångspunkt bl. a. i de allmännaställningstaganden jag i del följande kommer alt redovisa, utfärdanärmare riktlinjer för TFD:s verksamhet. När del gällerorganisationsform har utredningen övervägt olika lösningar för samordningav TFD med andra myndigheter. Utredningen föreslår alt ett framlidairansporlforskningsorgan alltjämt skall vara en självständig myndighet med egen styrelse och egenpersonal. Av deremissinstanser som uttalat sig om organisationsformen har de flesta förordatall myndigheten även bör vara ell självständigt organ. Endast någrafå remissinstanser menar alt TFD bör upphöra och uppgå i annan myndighet eller fördelaspå flera olika myndigheter. Jag delar remissinstansernas uppfattningalt ett framfida organ med ansvar för attstödja och samordna iransportforskningen bör vara en självständigmyndighet. Flera skäl lalar för all en sådan lösning ger bästa möjliga fömlsättning för all samverkansfunklioneninom Iransporlforsk- Prop.1981/82:100 Bilaga 9 182 ningsområdel kan säkerställas.