prop · G5036 · 1981-12-31 00:00:00 — omupphävande av visst underställningsförfarande m. m. beträffande omsorger omvissa psykiskt utvecklingsstörda; Regeringenföreslår att anta det förslag som har tagits upp i bifogade utdrag avregeringsprotokoll. Ipropositionen föreslås att landstingskommunernas underställningsskyldighet ifråga om planer för omsorgerna om psykiskt utvecklingsstörda - i den delplanerna gäller annan verksamhet än särskolan - liksom kravet på godkännande avlandstingskommunemas inrättningar och verksamhet enligt lagen (1967:940)angående omsorger om vissa psykiskt utvecklingsstörda slopas. 1Riksdagen 1981/82. 1981/82:6 2 Lag om ändring i lagen (1967:940) angående omsorger omvissa Härigenomföreskrivs atl 8 och 10 §§ lagen (1967:940) angående omsorger om vissa psykisktutvecklingsstörda skall ha nedan angivna lydelse. Landstingskommunskall upprätta plan för ordnandet av omsorgerna om psykiskt utvecklingsstörda.1 plan skall upptagas de inrättningar för psykiskt utvecklingsstörda som behöves.Plan kan vara gemensam för flera landstingskommuner. Plan fasiställes av regeringen eller myndighet somregeringen bestäm- Plan kan fastställas även om behovel av platser för vissapsykiskt utvecklingsstörda i landstingskommunen tills vidare tillgodoses ienskild inrättning, som ej upptagits i planen men som godkänts enligt 10 §. Varjelandstingskommun skall upprätla en plan för ordnandet av omsorgerna om psykisktutvecklingsstörda. I planen skall tas upp de inrättningar för psykiskt utvecklingsstördasom behövs. 1 planen upplagna inrättningar kan vara gemensamma för fleralandstingskommuner. Regeringeneller den myndighet som regeringen bestämmer fastställer planen i den del, somavser särskolan. Planen i övrigt ges in till . Annanän staten får driva inrättning för psykiskt utvecklingsstörda endasi om den ärgodkänd i den ordning regeringen beslämmer. Utan sådant godkännande får annanän Slaten eller landstingskommun icke heller i övrigt driva verksamhet, sominnefattar mottagande av psykiskt utvecklingsstörda för yrkesmäs- Andra änstaten eller landstingskommunerna fär driva inrättningar för psykisktutvecklingsstörda eller andra verksamheter, som innefattar yrkesmässigtbedriven undervisning eller vård av psykiskt utvecklingsstörda, endast ominrättningen eller verksamheten är godkänd i den ordning som regeringenbestämmer. ' Senaste lydelse 1974:582. 2 Senaste lydelse 1974:582. sigt bedriven undervisning eller vård som ej meddelasenligt avtal med landstingskommun. Drivesgodkänd inrättning eller verksamhet icke på tillfredsställande sätt ellerföreligger annat uppenbart missförhållande och sker ej rättelse, kangodkännandet återkallas. Beslut härom går i verkstäUighet, om ejannat förordnas. I ärende enligt denna lag som rör någons vård i enskildinrättning äger förvaltningslagen (1971:290) motsvarande tillämpning. Drivs en godkänd inrättning eller verksamhet inte på etttillfredsställande sätt eller föreligger något annat uppenbart missförhållandeoch sker inte rättelse, kan godkännandet återkallas. Ett beslut om återkallelsegäller , om inte annat förordnas. Iärenden enligt denna lag som rör någons vård i en enskild inrättning skaUförvaltningslagen (1971:290) tillämpas. Denna lag träder i kraft . 1* 1981/82. Prop.1981/82:6 4 Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden , , , , , , , ,, , , Elmstedl, Tilländer, Ahrland, . Proposition om upphävande av visstunderställningsförfarande m. m. beträffande omsorger om vissa psykisktutvecklingsstörda Enligl 8 § lagen (1967:940) angående omsorger om vissapsykiskt utvecklingsstörda (omsorgslagen) åligger det varje landstingskommunatt upprätta en plan för hur omsorgerna om utvecklingsstörda skall anordnas. Enplan kan vara gemensam för flera landstingskommuner. Planen skall uppta deinrättningar för utvecklingsstörda som behövs. Planerna fastställs avregeringen eller den myndighel som regeringen bestämmer. Drivs eninrättning för utvecklingsstörda av någon annan än staten, skall den varagodkänd i den ordning som regeringen bestämmer. Sådant godkännande krävs ocksåför verksamhet, som innebär att annan än staten eller en landstingskommun taremot utvecklingsstörda för yrkesmässigt bedriven undervisning eller vård. Dettaframgår av 10 § omsorgslagen. Frågan om fastställelseav planer och om godkännande av inrättning eller verksamhet prövas avsocialstyrelsen och , var och en för silt område. (S 1977:12), som tillkallades av dåvarande chefen försocialdepartementet har haft i uppdrag all utreda bl. a. frågan om omsorgernaom psykiskt utvecklingsstörda (Dir. 1977:89). Kommittén har den 3 juni 1981avlämnat sitt slutbetänkande (SOU 1981:26) Omsorger om vissa handikappade. Den avchefen för kommundepartementet tillkallade stat-kommungruppen (Kn 1980:03) meduppdrag all se över de statliga myndigheternas tillsyn och kontroll av kommunaloch landstingskommunal verksamhet (Dir. 1980:39) tar i en skrivelse den 16december 1980 upp de angivna tillsynsbestämmelserna i omsorgslagen. 1981/82:6 5 en av landstingskommunernas omsorgsplaner enligl 8 §omsorgslagen liksom godkännandet av deras inrättningar och verksamheter enligt10 § samma lag slopas. , ungdomar ochvuxna har i en skrivelse avstyrkt stat-kommungruppensförslag. Efter remiss har yttranden över stat-kommungruppens ochriksförbundets skrivelser avgivits av , och omsorgskommit-téh. har därefter yttrat sig överremissyttrandena. Stat-kommungruppen erinrar i sin skrivelse om att dessarbete går ut på att stärka den kommunala självstyrelsen och all begränsastatlig normgivning och annan tillsyn som medför ökade kostnader förkommunerna-. Enliglgruppens mening lalar slarka skäl för all reglerna om lillsyn över omsorgsverksamheleni möjligaste mån stäms samman med vad som gäller om statlig tillsyn över andralandstingskommunala verksamheter. I de författningsbestämmelser som reglerar moisvarandeförhållanden inom sjukvården och folktandvården finns inle någol krav påunderställning av planer. Stat-kommungruppen hemställer därför all regeringenomgående lar iniliativ till att underställningsskyldigheten avseendeomsorgsplanerna avskaffas. Enligt gruppens bedömning bör underslällningskravel kunnaföras ut ur omsorgsförfatlningarna utan att omsorgskommitténs huvudbetänkandeavvaktas. Stat-kommungruppenanser vidare att frågan bör tas upp om att slopa kravel påhuvudtillsynsmyndighetens godkännande av landstingskommunernas inrättningarför omsorgsverksamhet. Härvid pekar gruppen på all tidigare bestämmelser omgodkännande av sjukhusritningar har utmönstrats ur sjukvårdsförfatlningarna i anslulningtill alt avvecklades den 1 juli1979. När denna ändring gjordes, anfördes bl. a. atl del tidigare förfarandetmed statlig granskning av ritningar till sjukhusbyggnader i fortsättningenskulle ersättas av samråd och kontinuerligt erfarenhetsutbyte mellanlandstingskommunerna och sjukvårdens och socialvårdens planerings- ochrationaliseringsinstitut. Siat-kommungruppen anser att en motsvarandeutveckling bör vara naturlig också för omsorgsverksamhetens del. , som räknar med atl omsorgskommillénsbelänkande om omsorgernas framtida utformning kommer atl läggas fram våren 1981och innehålla förslag även i de frågor som stat-kommungruppens skrivelsegäller. 1981/82:6 6 anser att de föreslagna ändringarna iomsorgslagstiftningen bör anstå åtminstone tills betänkandet har remissbehandlats. konstaterar, atl landstingens planersåvitt avser styrel sens tillsynsområde, huvudsakligen upptar elevområden och inrättningar för särskolans olika former samt skolledarorganisationen. Enligt styrelsens mening bör tillsynen över omsorgerna imöjligaste mån samordnas med reglerna för stadig tillsyn över annan motsvarandelandstingskommunal och primärkommunal verksamhet. Styrelsen anser attbestämmelserna om underställning av landstingens planer kan slopas, om deersätts med bestämmelser som motsvarar dem som gäller för ochgymnasieskolan. Styrelsen anför vidare, att bestämmelserna om godkännandeav inrättning har tillkommit bl. a. för att trygga en likvärdig standard för deutvecklingsstörda barnen. Motsvarande godkännanden för icke handikappade barnhar numera upphört, vilket talar för att slopa bestämmelserna även förutvecklingsstörda. Styrelsen utgår från att omsorgskommittén i sittslutbetänkande kommer att redovisa förslag angående bl. a. de frågor som här äraktuella. Ett slutligt ställningstagande till dessa frågor bör därför tas isamband med behandlingen av detta betänkande. tillstyrker stat-kommungruppens förslagoch upplyser att den i sitt slutbetänkande kommer att redovisa sin uppfattningi de frågor som stat-kommungruppen tar upp i sin skrivelse. Kommittén kommerdärvid att föreslå, att landstingskommunerna också skall upprätlaplaner för omsorgerna. En sådan plan bör i fortsättningen upprättas i samrådmed kommunerna inom landstingsområdet. Den skall redovisas för socialstyrelsenför att styrelsen skall kunna få en överblick över alla landstingskommunersverksamhet. Något behov av att skall fastställa planerna finns inteenligt kommitténs mening. Kravet pågodkännande av landstingskommunala inrättningar för omsorgsverksamhet kommeratt föreslås slopat. Däremot bör en enskild person eller sammanslutning somavser att driva omsorgsverksamhet söka tillstånd för detta hos socialstyrelsen.Också granskningen av ritningar för landstingskommunala lokaler för sådanverksamhet kommer att föreslås avskaffad. Riksförbundetför utvecklingsstörda barn, ungdomar och vuxna framhåller att socialstyrelsensmöjligheter att påverka omsorgsverksamheten har en utomordentlig betydelse för utveckhngsstördassituation. I den av antagna propositionen om socialstyrelsensuppgifter och organisation behandlas bl. a. den statliga kontrollen avomsorgsverksamheten (prop. 1979/80:6, SoU 45, rskr 386). I propositionenuttalas att man måste väga mot varandra å ena sidan intresset av ökat kommunaltsjälvstyre och å andra sidan krav på rättssäkerhet och lika tillgång tillsamhällsservice för alla. Det erinras om att omsorgskommittén prövaromsorgslagstiftningen och alt del med Prop.1981/82:6 7 hänsyntill de särskilda kraven på rättssäkerhet för utvecklingsstörda kan tas förgivet att befogenheter inom omsorgsområdet kommer att klartuttryckas i lag och förordningar. Riksförbundetkänner stark oro över stat-kommungruppens framställning. måstebehålla sitt inflytande över landstingens planering. Detta är särskiltangeläget i som kännetecknas av krympande ekonomiska resurser. Det ärannars risk för att utvecklingsstördas intressen inte kan hävdas i konkurrensenmed andra angelägna landstingsuppgifter. Härtillkommer att omsorgerna just nu befinner sig i en brytningstid. Specialsjukhusenoch de stora vårdhemmen håller p3 att avvecklas. I stället bygger man elevhemoch inackorderingshem. behövs som pådrivande kraft i dennautveckling. Beslut enligt stat-kommungmppens förslag kan leda till prutningarpå omsorgsområdet till förfång för utvecklingsstörda. aktivaroll i planarbetet måste bibehållas. Riksförbundetanser att det inte finns anledning till lagstiftningsåtgärder på omsorgsområdetinnan omsorgskommitténs slutbetänkande framlagts och remissbehandlats.Riksförbundet avstyrker därför stat-kommungruppens förslag. I yttrande den 23april 1981 över remissyttrandena vidhåller riksförbundet sin uppfattning. Tillkomstenav omsorgslagen var en genomgripande reform. Lagen har haft en avgörandebetydelse för utbyggnaden av landstingskommunernas anordningar för psykisktutvecklingsstörda. För utvecklingen inom hela handikappområdet harhandikapporganisationernas arbete varit väsentHgt. De hade i början av1970-talet vuxit ut till en folkrörelse, som i kraft av sina kunskaper ägdestor förmåga atl påverka inriktningen och utformningen av handikappåtgärderna.Inom området för omsorgerna om psykiskt utvecklingsstörda spelade , ungdomar och vuxna en framträdanderoll. Som specialorganisation fick riksförbundet ett betydelsefullt infiytandepå utvecklingen, både inom landstingskommunerna och centralt. Denstatiiga regleringen av omsorgerna hade stor betydelse närmastefter omsorgslagens ikraftlrädande. Bestämmelserna var framför allt motiveradeav uppfattningen om samhällets skyldighet att garantera en god omsorg omutvecklingsstörda och en likvärdig standard över hela landet inom detta område. Redanen efter omsorgslagens tillkomst ifrågasattes från skilda håll omsorgslagstiftningensdetaljeringsgrad. Den snabba utbyggnaden av omsorgerna som ett resultat avlandstingskommunernas ambitioner, ingav tvivel om värdet av den omfattandestatliga detaljregleringen. Denna uppfattades som osmidig genom att den bandutvecklingen vid centralt uppgjorda mönster och minskade möjligheterna att tahänsyn till lokala 1981/82:6 8 Den ansågs också medföra både onödigtkrångel och onödiga kostnader. Del överensstämde dåligt med den moderna synenpå självstyrelse. Dessa synpunkter var ett av skälen för tillkallandet av omsorgskommillén.Bl. a. uttalar dess direktiv att del inle kan uteslutas atl omsorgslagenskaraktär av särlag för en viss grupp är till förfång för gruppens integrering.Kommittén bör därför pröva om och hur utvecklingsstördas trygghet kanupprätthållas och förstärkas om antalet särbestämmelser minskas. I direktivenframhålls vidare, all prövningen av frågor om tillsynen över omsorgerna bör skemed utgångspunkl i att en förenkling skall medföra bällre omsorger förutvecklingsstörda och en jämn standard över hela landet. Det i och för sig beaktansvärdaintresset av ökad frihet för huvudmännen får enligt direktiven inte ensamt varalillräckligl skäl för minskat statligt inflylande. För egen del finner jag det angeläget all den forisattautvecklingen av omsorgerna sker i ett förtroendefullt samarbete mellan slatenoch huvudmännen samt de ulvecklingsstörda själva och deras familjer , ungdomar och vuxna och förbundetsregionala och lokala organisationer. Jag anser att den numera ändradeinriktningen av de centrala ämbetsverkens uppgifter - där tyngdpunkten lagtsmera på den stödjande och informerande verksamheten än på den kontrollerande -skapar goda förutsällningar för en sådan utveckling. Ocksåstat-kommungruppen ger ullryck åt denna uppfattning i sin skrivelse. I dennaföreslås, att underställningsskyldighelen avseende omsorgsplanerna enligt 8 §omsorgslagen avskaffas. Vidare anser gruppen, atl frågan bör tas upp om attslopa kravet enligl 10 § om godkännande av inrättningar för omsorgsverksamhet. och omsorgskommittén tillslyrkerförslaget alt bestämmelserna om underställning och godkännande förlandstingskommunernas omsorgsverksamhet i omsorgslagen slopas.Skolöverstyrelsen anser dock att det även finns behov av godkännandesåvitt avser planerna för särskolan. Styrelsen föreslår därför att debestämmelser i skollagen (1962:319), som i detta avseende gäller förgrundskolan och gymnasieskolan skall tillämpas även på särskolan.Socialstyrelsen yttrar sig inle i sakfrågorna. , ungdomar och vuxna avstyrker förslaget. Stat-kommungruppen anför i sitt förslag alt ettunderställningsförfarande med en karaklär av generell statskontroll allmänlsett mindre väl överensstämmer med en modem syn på samspelet mellan slaten ochkommunerna. Förfarandel har också slopats inom ett flertal verksamhelsområden. Enliglgruppens mening talar därför starka skäl för atl beslämmelserna om tillsyn överomsorgsverksamheten i möjligaste mån stäms samman med vad som gäller för denstatliga tillsynen över andra lanstingskommunala ansvarsområden. Jag delardenna uppfattning, som också vunnit anslutning hos flertalet avremissinstanserna. Detta innebär bl. a. alt underställningsskyldighelen 1981/82:6 9 enligl 8 § omsorgslagen i princip kan slopas. Den plan som skall godkännas avser emellertid delssärskoleverksamheten, dels övriga omsorger om de psykiskt utvecklingsstörda,som bedrivs av landstingskommunerna. Något hinder mot att slopaunderställningsskyldigheten beiräffande den senare delen av planen finns inte.Även framgent kommer del dock alt i della fall finnas elt behov för denmyndighet som har del centrala ansvarel och tillsynen över verksamheten - i dettafallel - att få en inblick i hur verksamheten planeras i deolika landstingen. Jag föreslår därför all huvudmännen i forlsätlningenredovisar denna del av planen för . Härigenom fårsocialstyrelsen också den information som styrelsen behöver för sin verksamhelinom detta område. En bestämmelse härom bör las in i 8 § andra slycketomsorgslagen. När del gäller den del av planen som avser särskolan harskolöverstyrelsen i sitt remissyttrande tillstyrkt att bestämmelsen omunderställningsskyldighet i 8 § omsorgslagen upphävs men föreslagil altskollagens (1962:319) motsvarande bestämmelser för ochgymnasieskolan skall tillämpas på särskolan. Som grund för att bibehålla underställningsskyldighelenbeträffande denna del av planen pekar styrelsen på bl. a. den ekonomiskabetydelse planerna har främst vad gäller statsbidrag till verksamhelen. Med hänsyn till alt skolförfallningsulredningen (U1979:12) avlämnat elt delbetänkande (Ds U 1981:4) Skollagen med förslagtill ny skollag finns del anledning att inle nu föreslå någon ändring avunderställningsskyldigheten av planen i den del som avser särskolan. En sådanändring skulle innebära att särskolan i delta avseende kom att behandlasannorlunda än och gymnasieskolan. Vidare skulle, somskolöverstyrelsen påpekar, konsekvenserna för statsbidragen bli svåröverskådliga.Jag anser därför att övervägande skäl talar för ett bibehållande av underställningsskyldighelenlills vidare för särskolans del. Enligt min mening bör därför bestämmelsernahärom stå kvar i 8 § omsorgslagen. Stat-kommungruppens förslag atl godkännande inte längreskall behövas för inrättningar och verksamheter som bedrivs avlandstingskommunerna tillstyrks av remissinstanserna och även jag ansluter migtill förslaget. Kravet på godkännande när annan än landstingskommunerna driverinrättningen eller verksamhelen bör emellertid kvarslå. Godkännandet bör idessa fall ske på del sätt som regeringen bestämmer. En bestämmelse härom in i 10 § första stycket omsorgslagen. Jag delarockså den uppfattning som uttalas av Riksförbundel för utvecklingsstörda barn,ungdomar och vuxna om vikten av aktiva roll i den forisatta ulvecklingenav omsorgerna. Enligl min mening kommer styrelsen att kunna spela denna roll ikonstruktivt samarbete med huvudmännen vid upprättandet av planer föromsorgerna för psykiskt utvecklingsstörda. överblick ochkompetens är i hög grad 1981/82:6 10 behövligaäven i fortsättningen. ,och , ungdomar ochvuxna anser att ett ställningstagande till stat-kommungmppens förslag bör anståtills beredningen av omsorgskommitténs slutbetänkande är färdig.Omsorgskommittén har, som jag tidigare nämnt, överlämnat sittbetänkande (SOU 1981:26) Omsorger om vissa handikappade och har därmed slutförtsitt uppdrag. Dess redovisning är omfattande och erfordrar förhållandevis långremiss- och beredningstid. Jag erinrar om att omsorgskommittén för sin deltillstyrkt stat-kommungmppens förslag. Jag anser därför angeläget att redan nubereda möjlighet att ta ställning till detta förslag. De förordade ändringamai omsorgslagen föreslås träda i kraft . Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslår riksdagenatt anta ett inom upprättat förslag till lag om ändring i lagen(1967:940) angående omsorger om vissa psykiskt utvecklingsstörda. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genom propositionföreslå att anta det förslag som föredraganden har lagt fram.