prop · G503134 · 1981-12-31 00:00:00 — De problem som förslaget inrymmer är av principiellbetydelse och bör inle behandlas i detta begränsade sammanhang. Tingsrätten avstyrker förslaget. : Tingsrätten ställer sig bakom tankenpå atl det bör förhindras atl en borgenär som har en fordran mot flerasolidariskt ansvariga gäldenärer kan förvärva lika många exekutionstidar somantalet gäldenärer. Tingsrätten vill emellertid ifrågasätta om den föreslagnaordningen är ägnad atl göra den summariska processen enklare och snabbare. Exempelvislorde delgivningssvårigheter beträffande en av gäldenärerna medföra att dettar än f.n. att få en exekutionstitel mot någon av de övriga kanskemera solventa gäldenärerna. Mot bakgrund härav och då även ytterligare aspektertorde kunna läggas på frågan avstyrker fingsrätten förslaget och förordar istället atl frågan tas upp i ett annat sammanhang. : Förslaget, som innebär en komplicering avförfarandet och motverkar syftet att rationalisera processen, synes bygga på atlgälde-närs bestridande skall vara motiverat. De flesta bestridanden är emellerfidinle motiverade utan "blanka". För all få klarlagt grunden för gäldenärsbestridande i situationer som här avses skulle i regel komplettering av bestridandeterfordras. Detta i förening med delgivningsproblem och andra komplikationer av processuellart skulle leda till merarbete för domstolen. Anmärkas bör ock alt denföreslagna regeln berör ett högst begränsat målområde. Tingsrätten avstyrkerden föreslagna lagändringen (20 8). : Det har funnits ett stort behovav en möjlighet att i gemensam ansökan om betalningsföreläggande rikta sig motflera solidariskt betalningsansvariga gäldenärer. Den föreslagna lagregeln tillstyrkesdärför. Det kan dock ifrågasättas om förslaget har någon betydelse ur rationaliseringssynpunkt.En lagändring bör kanske anstå lill en kommande överarbetning av hela densummariska processen. : Tingsrätten vill, med anledning avyttrandet i pro- Prop,1981/82:134 118 r-nemorian beträffande solidariskt ansvar för visst redaransvari partrederi, framhålla atl partredare har delad ansvarighet för deförpliktelser som uppkommer för partrederi sedan rederiavtalet anmälts tillregistermyndigheten. De oftast förekommande fallen där borgenär försöktutverka Bf mot partrederi genom huvudredare har avsett anspråk förvilka ansvaret enligt ovan varit delat mellan partredarna. : De problem som anges hänga samman med dennuvarande ordningen alt ansökan om betalningsföreläggande får riktas mot endasten borgenär synes överdrivna. Några större rationaliseringsvinster tycks ejheller stå att vinna med den föreslagna ordningen. Tvärtom framstår det som omförslagel skulle medföra atl ytterligare en komplikation införs iregelsystemet i stället för den eftersträvade förenklingen. Domstolsverketvill här till exempel peka på de problem som kan uppslå om någon gäldenär ärsvårdelgiven eller om endasl en gäldenär bestrider föreläggandet. Eftersom dennu föreslagna reformen är tänkt alt genomföras med kort varsel och utanomfattande förberedelsearbete tycks det således lämpligast att inte nu vidtanågon ändring av innehållet i 20 6 LL. Det synes vidare som om en ändring av lagmmmetkräver ytterligare utredningsarbete för atl närmare studera effekterna av denföreslagna reformen. Datainspektionen: Datainspekfionen har i sintillsynsverksamhet uppmärksammat problemet att i en och samma ansökan om belalningsföreläggandekan endast en gäldenär sökas. Inspektionen kommer föreskriflvägen att åläggaden som riktar inkassoåtgärder mot flera solidariskt ansvariga gäldenärer attupplysa envar av dem att anspråk också riktas mot medgäl-denärerna. Det i promemorian gjorda förslagel lorde verka i sammariktning och tillstyrks. : har intet att erinra mot förslagetom ansökan mot flera gäldenärer. : RSV tillstyrker förslaget att eltbetalningsföreläggande skall kunna riktas mot flera solidariskt ansvariga gäldenärer. : I promemorian föreslås att det böröppnas en möjlighet alt i vissa fall låta en och samma ansökan avse flera gäldenärer.Det gäller fall då flera gäldenärer är solidariskt ansvariga. Inle med elt ord berörs möjligheten att låta belalningsföreläggan-deprocessenfölja samma regler som all annan process, vilket konkret skulle innebära atten och samma ansökan kan uppta flera gäldenärer också i vissa andra fall.Räddhågan att diskutera sådana allmänna lösningar kanske bottnar i atl manbefarar alt det skulle bli allmänl förekommande med mängder av gäldenärer isamma ärende. I den allmänna tvislemålsprocessen och i lagsökningslagsprocessenhar man emellertid utan olägenhet kunnat avvara begränsningsregler av det slagsom finns och föreslås för betalningsföreläggandeprocessen. I stället styrsmöjligheterna all låta samma ansökan omfatta flera motparter av reg- Prop.1981/82:134 119 lerna om sammanläggning av mål i 14 kap. RB. De reglerna,främst 14 kap. 2 6 RB, leder till all del krävs att målen mot de skilda gäldenärernaslöder sig på väsentligen samma grund för att sökanden skall ha rätt till gemensamhandläggning och därmed anledning alt inge en för alla gäldenärerna gemensamansökan. Atl två transaktioner liknar varandra innebär inte att de har väsentligensamma grund. Det är alltså l.ex. inte så - som många tror - atl mål om tvåpersoners åtskilda köp av samma bokverk kan handläggas gemensamt enligt 14kap. 2 8 RB. För sådana fall finns i stället en regel i 14 kap. 6 8 RB som gerdomstolen rätt men inte skyldighet alt handlägga målen gemensamt. Enligl vårmening kan de allmänna reglerna i 14 kap. RB redan nu få gälla också i fråga ombelalningsföreläggande. En sådan ändring kan åstadkommas genom all särregeln i20 6 lagsökningslagen upphävs. En sådan lösning skulle inte stå i strid medvårt kommande förslag. För det fall alt promemorieförslaget på nu ifrågavarandepunkt skuUe genomföras trots vårt avstyrkande vill vi i anslutning lill elluttalande om forum (längst ned på sidan 29 i promemorian) för säkerhets skullpåpeka, alt den omständigheten alt en av gäldenärerna inte har hemvist idomsagan inte leder till atl ansökan skall avvisas beträffande honom. Förutomforumreglerna grundade på hemvist gäller nämligen vid process enligl lagsökningslagenalla forumregler i RB. I fråga om solidariska skuldförhållanden torde särskiltforumregeln i 10 kap. 14 8 RB ha sitt intresse. : Såsom anförs i promemorian är detotillfredsställande att borgenären i fråga om en fordran med flera solidarisktansvariga gäldenärer kan utverka slutbevis mot varje gäldenär beträffande helafordringsbeloppet. I promemorian föreslås att i sådana fall en ansökan om belalningsföreläggandeskall få riktas mot mer än en gäldenär. Med en sådan regel uppkommer fråganhur man skall förfara om någon av gäldenärerna men inte alla bestrideransökningen. Promemorians lösning alt slutbevis meddelas endast i fråga om de gäldenärersom inte har bestritt -förefaller mindre filltalande om bestridandet grundarsig på ett påstående om betalning. Det kan knappast godtas alt ell slulbevismeddelas, trots alt del i målel kanske är styrkt alt fordringen är betald. Prövningen av en foruminvändning från någon av gäldenärerna torde inle bli såokomplicerad som promemorieförfattaren föreställer sig. Enligt 10 kap. 14 8rättegångsbalken gäller nämligen all käromål mot flera svarande får väckas vidden rätt där någon av dem har att svara. Del nu berörda problemet inverkar inte på tingsrätternasarbetsbelastning och tarvar ingen omedelbar lösning i förevarande sammanhang.Frågan är av principiell belydelse och bör behandlas i samband med den kommandegenomgripande översynen av den summariska processen. Med hänsyn härtill och lillde ovan anförda betänkligheterna avstyrker förbundet alt promemorieförslaget idenna del nu genomförs. föreningsbankers förbund: Promemorieförslagel alttillåta att Prop, 1981/82:134 120 ansökan om belalningsföreläggande riktas mot flerasolidariskt ansvariga gäldenärer tillstyrkes av förbundet.Kostnadsbesparingarna av en sådan reform kommer inte enbart domstolarna tilldel, även gäldenärernas kostnader skulle i vissa fall begränsas. Det är ävenur borgenärssynvinkel positivt om det inte blir nödvändigt att la ulbevis på hela fordrings-beloppet mot var och en av gäldenärerna, en åtgärd somför seriösa borgenärer upplevs som olustig. : Föreningen instämmer iförslaget att den summariska betalningsprocessen bör kunna öppnas för ansökanmot flera gäldenärer i de fall dessa är solidariskt belalningsansvariga. : Del är bra atl borgenären får ansvarför uppgift om gäldenärens gatuadress och personnummer, om uppgifterna visarsig nödvändiga för delgivning. Emellertid kan det inte anses riktigt, såsomavsikten synes vara enligt promemorian s. 41, att avsaknaden av uppgifternaskulle utgöra gmnd för omedelbar avvisning. När del visat sig att delgivning inlekan ske bör ansökningen inte avvisas innan borgenären genom etl föreläggande berettstillfälle till komplettering. : Tingsrätten delar den i promemorianframförda uppfattningen att ett större ansvar för delgivningsunderlaget börläggas på borgenären. Tingsrätten tillstyrker alltså atl uppgift om postadressgörs obligatorisk samt att uppgifter om personnummer och särskild gatuadressblir obligatoriska under förutsättning att sådana uppgifter behövs för delgivningmed gäldenären. tingsrätt:Den alltmer sjunkande delgivningsfrekvensen utgör vid sidan av den ökade mållillslrömningenkanske det största problemet för tingsrättens lagsökningsenhet. Framförallt ärdel delgivningsformen rekommenderat brev med mottagningsbevis som alll oftareej leder till resultat. En bidragande orsak härtill torde vara att postverketi storstadsregionerna rationaliserat aviseringen av försändelserna på så sätt,att i stället för att sända ut avi i traditionell bemärkelse sänds en fotokopiaav kuvertet jämte mottagningsbeviset till gäldenären. Då det framgår avfotokopian alt försändelsen kommer från tingsrätten, undandrar siguppenbarligen många gäldenärer atl lösa ul försändelsen. Delta styrks även avatt poslens påminnelser numera i ytterst begränsad omfattning leder till ökalantal utlösta försändelser samt av att antalet telefonförfrågningar om vadoutlösta försändelser innehåller ökat markant. Ett sätt att öka delgivningsfrekvensenkan därför vara all tingsrätten tillhandahåller postverket en färdigskrivenavi av vilken avsändaren ej framgår. Domstolsverkt bör utarbeta blanketterhärför. Promemorians förslag om atl lägga ett större ansvar för delgivningsun- Prop,1981/82:134 121 derlaget på borgenären tillstyrks av tingsrätten. Förtillfället litar ingivarna i allt för stor utsträckning på atl slämningsmannenulan kostnad för borgenären letar upp gäldenären. Det finns emellertid engrupp gäldenärer som för en ambulerande tillvaro och i stor utsträckning saknarkänd vislelsead-ress. Denna grupp gäldenärer delges ofta genom kungörelse ilagsökningsmål medan delgivning vanligen aldrig kommer fill slånd i mål ombetalningsföreläggande. Med den schablonartade handläggning som av nödvändighettillämpas i den summariska betalningsprocessen skulle införandet av ett absolutkrav på angivande av postadress innebära antingen, alt ansökningar motnyssnämnda grupp av gäldenärer regelmässigt kom att avvisas, eller all regelnlätt kunde kringgås med ell enkelt påslående atl uppgift saknas om aktuelladress. Det är icke rimligl att utestänga borgenär från möjligheten all anlitaden summariska processen mot nämnda grupp gäldenärer; del är vanligen den endaprocessekonomiskl möjliga vägen atl söka få betalt för fordran. Problemetskulle emellertid till viss del lösas om i den föreslagna lydelsen till 2 6lagsökningslagen gjordes tillägg enligt följande: "... namn, postadresseller utredning om att gäldenären saknar känd postadress och, om det behövs ...".Borgenären skulle då, i de fall där känd postadress ej stått alt finna, tvingaslämna uppgift om vilka efterforskningar som gjorts. Stämningsmans sökandeskulle sedan kunna begränsas till register vilka allmänheten ej har fillgång fill.I lagsökningsmål skulle kungörelsedelgivning kunna tillgripas tidigare än förnärvarande. Ett krav på utredning från borgenären skulle slutligen säkert ilika stor utsträckning som etl hot om avvisning medföra atl ett stort antalansökningar aldrig ges in lill tingsrätterna. Tingsrätten föreslår därför atl,utöver de föreslagna ändringarna i 2 8 lagsökningslagen, tillägg görs enligtovan. : Utredningens förslag beträffande delgivningsverk samheten kan i huvudsak godtas. Datainspektionen: Det är inte bara delgivningen somgrundas på uppgifterna om gäldenären i ansökan. Även domstolens beslut riktasju mot gäldenären såsom han identifierats i ansökan. Är identifikationenofullständig l.ex. om personnummer saknas och namnet inte är särskiljande kanäven en adress som förefaller vara exakt medföra tvekan om vem som avses. Delär inte helt ovanligt att det kan finnas flera personer med samma för-ochefternamn i elt och samma våningsplan i ett större flerfamiljshus. Från dennautgångspunkt kan således ifrågasättas om inle uppgift om gäldenärens person-eller organisationsnummer bör göras obligatorisk i ansökan. För närvarandefinns inle organisationsnummer nämnt i lagsökningslagen. Del bör i sammanhangetnoteras att såväl de exekutiva myndigheternas datorrutiner () som kreditupplysningsförelagensregister förutsätter idenfifikationsnummer för gäldenärens identifiering. Den tidigare förekommande oron för användning avpersonnummer synes numera ha dämpats något som att kunskapen om personnumrensintegritetsfrämjande verkan ökats. De psykologiska hindren mot Prop, 1981/82:134 122 utökatanvändande av personnummer i detta sammanhang synes sålunda vara mindre nu änsenast frågan prövades. Enorsak lill svårigheterna atl delge är alt i sådana affärsförbindelser som kanföranleda betalningsföreläggande noteras endast undantagsvis kö-parens/gäldenärensarbetsplats. Bostadsadressen har ett begränsat värde för delgivning om del inlefinns någon hemma . Ä andra sidan är uppgifter om var en viss personhar sin arbetsplats en av de få vardaghga personuppgifter som del är svårt attfå fram ur tillgängliga register. Uppgifternaom gäldenären grundas på de uppgifter säljaren/fordringsägaren inhämtat omköparen vid den anspråksgrundande affärstransaktionen. Det är förvånande hurlättsinnigt en kreditköpare noteras. Orikfigt angivna namnuppgifter ochfelaktiga adresser är inte ovanliga. I själva verket torde inle en ringa del avalla inkassoärenden och t.o.m. ell inle försumbart antal ansökningar ombetalningsföreläggande ha orsakats av atl faktura eller molsvarande inle nått gäldenärentill följd av oriktiga uppgifter i säljarens noteringar. Alltkan således inte skyllas på inkassoföretagen även om de givelvis har sittansvar för att uppgifterna om gäldenären i ansökan är fullständiga ochkorrekta. Deföreslagna lagändringarna i delta avseende lorde medförakvalitetsförbättringar hos ansökningarna. Postverket:I redogörelsen på s. 35 sägs bl.a. att elt nytt delgivningsförsök måste göraspå ny adress, när gäldenären har flyttat. Delta är i de flesta fallförmodligen riktigt. Om vederbörande person har flyttat inom samma ort och detavser särskild postdelgivning, behöver nytt delgivningsförsök dock inte görasunder fömtsättning att eftersändningsadressen är inlämnad till postkontoret.Då behöver ju inle ett "onödigt" delgivningsförsök på den gamlaadressen göras. På s.39 talas om all uppgift om gatuadress behövs när postadressen är av typen Box(Fack är avskaffad som adress). Del anförs i texten att uppgiften oftastär enkel alt skaffa fram, t.ex. genom telefonkatalogen. Detta är säkerligen hellriktigt. Däremot kan etl postkontor inte alltid lämna ut uppgift om enboxinnehavares gatuadress med hänsyn lill sekretesslagen. I den internainformation som har lämnats de postanställda för tilllämpningen avsekretesslagen har bl.a. meddelats följande. En sådan upplysning kan påbegäran lämnas lill den som har begärt att få uppgiften om det inte finns någonsärskild anledning atl anta att del kan medföra skada eUer men för personen ifråga. Det senare är fallet om uppgiften skall användas för indrivning,förelagen av ett inkassoföretag. Upplysningom en boxinnehavares gatuadress får dock på begäran normalt lämnas ut tillmyndigheter, l.ex. kronofogdemyndigheter och stämningsmän. Här gäller den s.k.generalklausulen. Riksskatteverket:Promemorians förslag för att minska delgivningsprob-lemen synes, såvitt RSV kanbedöma, väl värda atl utvecklas vidare. Prop,1981/82:134 123 nofogdemyndighet har ofta kontakt med de personer somdomstol i andra mål söker för delgivning. Exekutionsväsendet kommer självfalletatt bidra med sina erfarenheter när det skall utredas hur den information, somkronofogdemyndighet har, lämpligast kan utnyttjas vid måls handläggning viddomstol. : I promemorian föreslås vissaändringar i fråga om de personuppgifter angående gäldenären som en ansökan isummarisk process skall innehålla. Uppgift om personnummer skall inle längresåsom enligt den nuvarande lagsökningslagen och enligt RB vara obligatoriska annatän om uppgiften behövs för delgivning. Uppgift om gatuadress skall också lämnasendast om uppgiften behövs för delgivning. Hur en part i förväg skall kunna bedöma om en uppgiftbehövs eller inle behövs för delgivningen slår det ingenting om i promemorian.Tar parten fel och utelämnar någon av uppgifterna skall - om vi förslårpromemorian rätt - ansökan i vissa fall avvisas utan att sökanden beredstillfälle atl komplettera ansökan med den behövliga uppgiften. Vi erkänneremellertid att vi är tveksamma lill om promemorian skall tolkas på det sättet.Av etl motivultalande mitt på sidan 77 förefaller det som om borgenären skalllämnas tillfälle all "förtydliga" etl "oklart adressspår". Uppgiflsskyldighelens omfattning och konstruktion Qärmarlagsökningslagen från RB och ändå är det exakt samma intresse som skall fillgodosesi RB-sammanhang. Enligt vår mening bör eventuella ändringar, som behöver skeredan nu, komma till stånd genom ändringar i 33 kap. 1 6 RB. Vi vill påpeka attdet i ett sådant sammanhang kan finnas anledning att särskill nämna att bådehem- och arbelstelefonnummer bör uppges. Systemet med all ansökan skall avvisas i vissa fall, närdelgivning inte kan ske, innebär en processuell innovation för del.Enligt vår mening ligger del en hel del i tanken att rätten inte har hurlångtgående skyldighet som helst att eflerforska en svarande. Det ligger ocksåen del i tanken att det inte är någon slörre mening med att ha ett målliggande i domstol om delgivning ändå inte kan ske. Vilka insatser samhälletskall anse sig ha råd att göra är närmasi en politisk fråga. Vi vill emellertidsom vår uppfattning uttrycka den åsikten att promemorian läggersamhällsinsatserna på ett för lågt plan. Enligt vår mening bör vidare ensökande under alla omständigheler ges tillfälle att yttra sig innan en ansökanavvisas. Särskilt om lagtexten formuleras så alt de väsentliga uppgifternaendast behöver tas med under en viss delgivningsfömtsättning framstår detberörda kravet närmasi som självklart. Det är inte bara så all sökanden efter avvisnings-besluletmåste ta på sig besväret med att ge in en ny ansökan om han finner en nyadressuppgift. En ny ansökan kostar dessutom pengar och i promemorieförslagetfinns - som vi strax skall komma till - en regel som gör att den som drabbas avett avvisningsbeslut skall betala straffavgift. Den sökande som får sinansökan avvisad utsätts för övrigl också för vissa rättskrafts- och lispendenseffekter,som måste lösas. Prop.1981/82:134 124 Man vill tro att det är en samhällsuppgift att skydda ochhjälpa den borgenär som av en eller annan anledning fått elt ekonomiskt mellanhavandemed en person som försöker undandra sig t.o.m. delgivning. Enligl förslagetkan emellertid sådana borgenärer alltså drabbas av flerdubbla ansökningsavgiftersamt dessutom höga straffavgifter. Än en gång vill vi framhålla att processen är tillkommen iförsta hand för parternas skull. I promemorian synes ha glömts bort att detfinns enskilda människor privatpersoner och företagare - som med nuvarandeordning själva kan bevaka sina intressen genom att kräva betalning i densummariska processen. Enligt vår mening bör - med vårt förslag -fler enskilda än nu kunna klara av att vara sökande i den summariska processenulan att anlita ombud. Det är framför allt en del av de nuvarande målen enligt småmålslagensom vi har i tankarna. Mot sökanden hårda regler av det slag som promemoriantar upp skulle man möjligen kunna ha i vår "superenkla" process ivilken enbart professionella är inblandade på sökandesidan. 1 fråga om nu förevarande avsnitt vill vi bara tilläggaatt samma regler som för den summariska processen givetvis måste gälla i den or-dinäraprocessens kravmål. Det skulle vara ofördelaktigt från statsfinansiella utgångspunkterom mål med delgivningssvårigheter hamnade på tvistemåls-avdelningarna enbart avdenna anledning. : Förbundet anser det befogal atl såsom föreslås i promemorian lägga ett större ansvar på borgenären för attdomstolen erhåller sådana uppgifter om gäldenären som möjliggör delgivning.Att därvid kräva uppgift om postadress förefaller i allmänhet naturligt, liksomatt avsaknad härav kan föranleda omedelbar avvisning. Som gäldenär i mål omlagsökning och betalningsföreläggande förekommer emellertid inte sällanpersoner som p.g.a. sin livsföring saknar fast adress. Om avsaknad av uppgiftom postadress alllid skulle medföra avvisning, skulle dessa personer varaoåtkomliga för den summariska processen, vilken av kostnadsskäl ofta är denenda möjliga vägen att driva in en fordran. I de nu berörda fallen bör det varatillfyllest att sökanden i stället för uppgift om postadress lämnaruppgift om den utredning härom som han verkställt och som visat att gäldenärensaknar känd postadress. Med ledning av andra uppgifter om gäldenären i ansökanfår en stämningsman undersöka tillgängliga register. Om detta inte leder lillresultat kan man i lagsökningsmål sedan tillgripa kungörelsedelgivning och imål om betalningsföreläggande avvisa ansökningen med tillämpning av deföreslagna reglerna i 31 c 8 lagsökningslagen. Del är rimligt alt borgenären åläggs att tillhandahållauppgift om gäldenärens gatuadress och personnummer, om sådana behövs för attdelgivning skall kunna ske. När det har visat sig alt delgivningen inte kanverkställas utan dessa senare uppgifter, bör dock inte ansökningen avvisas, innanborgenären genom ett föreläggande har beretts tillfälle till komplette- 1981/82:134 125 ring.Det kan ju tänkas att han har de erforderliga uppgifterna men inte känner tillatt de behövs för delgivning. : Del är även rimligt att i viss utsträckning krävautförligare uppgifter om gäldenärerna i ansökningarna för att underlättadomstolens arbete. Av denna anledning anser förbundet del befogat alt ienlighet med promemorieförslagel kräva uppgift om gäldenärens personnummer. : Det är uppenbart att tingsrätterna för det fall delgivningskall ske genom dem behöver alla de uppgifter som kan underlätta en sådan. Delär därför naturligt all en ansökan skall innehålla uppgift l.ex. kan detta dessvärre vara omöjligt på den gmnd atl adresssaknas eller inle går atl uppspåra. För bl.a. dessa fall har skapats ordningenmed kungörelsedelgivning. Det är således inle möjligt all ställa ett oavvisligtKrav på uppgift om postadress i ansökningarna. 2 8 bör således modifieras ienlighet därmed. Det är enligt bankföreningens uppfattning rimligt atttingsrätten i övrigt tillhandahålls uppgift om gatuadress och personnummer, omdessa kan underlätta delgivning. godtar alltså ändringen i dendelen. Föreningen noterar all eftersom bestämmelsen i 3 6 om avvisning hänvisarendasl till 1 6 och inte till 2 8 kan brist i nu angivna hänseenden inle föranledaavvisning. Sverigesallmänna hypoteksbank: Andra paragrafen i lagförslaget innehåller föreskrifterom vilka uppgifter en lagsökningsansökan skall innehålla. Obligatoriskauppgifter om borgenären är enligt förslaget namn, personnummer, yrke, hemvist,postadress och telefonnummer.