prop · G503102 · 1981-12-31 00:00:00 — Ävennuvarande samarbelsnämnder har enUgl min mening en viktig roll i dettasammanhang. I likhet med utredningen anser jag all särskilda lekmannaorganockså kan vara ett värdefullt bidrag lill försvarels samhällsförankring. Jagvill särskiU framhålla betydelsen av all politiker och andra ges ökaderfarenhet av och kunskap om försvarsmaktens verksamhet i fred och i krig.Detta kan bidra till en bred och saklig försvarsde-batl och ytterst lill enstärkt försvarsvilja. är del mindre lämpligt all införa lekmannainflytande på den högreregionala nivån, eftersom huvuduppgifterna, operativ verksamhet ochmobUiseringsverksamhel, i allt väsentligt måste undantas från ett reelltlekmannainflytande. Jag delar denna uppfattning. Ledningsutredningenföreslår att försök bedrivs på den lägre regionala och lokala nivån med iförsta hand beslutande lekmannaorgan knutna lill de enskilda myndighelerna.Försöken bör också omfatta rådgivande organ med anknytning till garnison. Jagdelar utredningens bedömning all beslutande lekmannaorgan skulle görabeslutsprocessen vid myndigheterna mer komplicerad än den är och la ianspråk mer fid för förbandschefer m. fl. Myndighelschefen (motsvarande) ochlekmannastyrelsen får dessutom enligl förslaget eU delat 1981/82:102 Bilaga2 Försvarsdepartementet 143 ansvar,vilket enligt min uppfattning kan ge upphov till oklara ansvarsförhållanden. I likhet med utredningenoch flera remissinstanser ärjag tveksam fill om lekmännens uppgifter i dagskuUe bli tillräckligt meningsfulla. Efter utvärdering av de pågående försökenmed decentraliserad produktionsledning bör dock underlag finnas för en förnyadbedömning av denna fråga. Jagvill också betona de ekonomiska aspekterna. I ett läge där slmklur-omvandlingaroch rationaliseringar måste drivas mycket hårt inom försvaret förordar jagstor restriktivitet när det gäller att föreslå ökade kostnader för reformer,som inte ger direkt utslag genom ökad effekt i krigsorganisationen. Medhänsyn till vad jag nu har anfört är jag inle beredd all förorda enförsöksverksamhet med beslutande lekmannaorgan. Enliglmin uppfattning bör rådgivande organ ge ungefär samma fördelar som beslutande,som nackdelarna hos alternativet med beslutande organ minskar ellerhelt elimineras, om organet får enbart rådgivande funkfion. Kostnaderna och denbefarade byråkratiseringen blir mindre som insyn ochsamhäUsförankring säkerställs. Även i ell syslem med rådgivande organ fårlekmännens inflytande stor tyngd. Molbakgmnd av vad jag nu har anfört anser jag alt begränsade försök med rådgivandelekmannaorgan bör genomföras vid tre förband, ett ur varje försvarsgren, samlvid en garnison med förband ur flera försvarsgrenar. Jag kan i huvudsak godtautredningens förslag lUl uppgifter för och sammansättning av lekmannaorganen.Som jag förordar under avsnittet 1.9 Medinflytande för värnpliktiga (s. 148)kan lekmannaorganet också behandla principiellt vikliga frågor som rör devärnpliktiga. I sådana fall kan del vara lämpligt att någon representant för devämplikliga ges rått all närvara och yttra sig. Berördalandsting bör lämna förslag lill ledamöter, som lUlsältsav regeringen. Också övriga rikfiinjer för försökens genomförande får anges avregeringen eller den myndighel som regeringen bestämmer. Jag förutsätter altöverbefälhavaren kommer att leda försöksverksamheten. Ilikhet med ledningsutredningen bedömer jag alt försöken bör pågå i ca fyra år.Först efter en utvärdering av dels dessa försök, dels försöken meddecentraliserad produktionsledning kan stäUning las lill om det är lämpligt altgenomföra försök med beslutande lekmannaorgan. Jagvill här också anmäla frågan om ökat lekmannainflytande inom centralamyndigheter och skolor. Försvarsutskottetbehandlade i belänkandel 1979/80:13 bl.a. regeringens förslag om försvarelssjukvårdsstyrelses organisafion. I detta sammanhang anförde utskottet all delfanns goda skäl att se över för vilka centrala myndigheter och skolor inomförsvarsdepartementets verksamhetsområde som elt lekmannainflytande bordeinföras. Det borde ankomma på rege- 1981/82:102 Bilaga2 Försvarsdepartementet 144 ringenatt bestämma formerna för en sådan översyn och att efter denna lämna förslagfill . I avvaktan härpå ville utskotlel inle förorda attlekmannastyrelse infördes för någon viss av de myndigheter som f. n. saknarsådan. Medanledning härav har jag lUlsalt en arbetsgmpp inom försvarsdepartementet meduppgift att pröva och lämna förslag till ett eventuellt ökat lekmannainflytandeinom centrala myndigheter och skolor. Arbetsgruppen kommer att redovisa sinaförslag . Jag har i mina anvisningar till arbelsgmppen betonatvikten av att den noggrant prövar kostnadsaspekterna av ett evenlueUl Ökatlekmannainflytande. Jaghemställer att regeringen bereder tUlfälle attta del av vad jag har anfört om lekmannainflytande i försvaret. Prop.1981/82:102 Bilaga 2 Försvarsdepartementet 145 1.9 Medinflytandet för värnpliktiga Den vämplikliges engagemang och delaktighet i försvaret ären gmndläggande fömlsättning för all försvaret skall fä avsedd effekt. Delsystem för värnpliktsinflytande som har byggts upp bör därför kontinuerligtutvärderas och utvecklas. Jag vill nämna all regeringen har uppdragit åtöverbefälhavaren att vidareutveckla de värnpliktigas medinflytande i enlighetmed vad som anfördes i prop. 1980/81:100 (bil. 7, FöU 19, rskr 291). Som gmndför vad som anfördes i propositionen och senare i regeringens beslut låg ettbelänkande från värnpliklsinflytandekommiltén. I slutbelänkandel (DsFö 1981:3) harvärnpliklsinflytandekommiltén lämnat förslag om värnpliktigas medinflytande iarbelsmiljöfrågor m.m. De av kommitténs förslag som jag anser bör genomförasinnehåller inte några frågor som enligt min mening behöver underställasriksdagens prövning. Jag anser dock all bör informeras om deåtgärder som jag avser att föreslå regeringen. Ibelänkandel behandlas värnpUktigas medinflytande i arbetsmiljöfrågor och underrepelitionsutbildning, information i samhällsfrågor under gmndulbildning,förslagsverksamhet för värnpliktiga samt s.k. avvissa frågor. Kommitténs förslag innebär i huvudsak följande. F.n. finns en eller flera värnpliktiga skyddsassislenlerinom varje skyddsområde där värnpUktiga regelmässigt är verksamma. Två skyddsassislenlerfår adjungeras till skyddskommitté och har därvid yttrande- och förslagsrätt.VärnpUktsinflytandekommittén anser all det är angelägel all frågor som rörarbetsmiljön och skyddsfrågor förankras i de mindre enheterna. De värnpliktigaskyddsassislenterna bör därför utses plulonsvis. För samordning bör bland ochav plutonernas skyddsassistenter utses en kompaniskyddsassistenl som även ingåri kompaninämnden. Kommittén konstaterar alt värnpliktiga enligtarbelsmiljölagen (1977:1160) inte kan ges ställning som skyddsombud och därmedha rätt all stoppa farlig verksamhet. De kan inle heller ingå såsom ledamöter iskyddskommitté. Kommittén anser alt motiven för lagstiftningen fortfarande ärgiltiga och föreslår därför inte någon ändring av de värnpliktigaskyddsassistenternas ställning generellt. Kommitténs majoritet anser emellertidall det vore av värde att försöksvis på ett begränsat anlal förband geskyddsassislenterna befogenheter som skyddsombud. Påtjänstetid får de värnpliktiga försvarsupplysning och medborgamn-dervisning.Målet för försvarsupplysningen är bl.a. att skapa förutsättningar för ettpersonligt stäUningslagande lill totalförsvarets mål i stort.Medborgarundervisningen avser orientering i samhällsfrågor och omfattar närmastinformation om regler inom folk- och straffrätten, alkohol- och narkolikafrägorsamt arbetsmarknads- och sludiefrågor. Kommittén före-10 I98II82. 1981/82:102 Bilaga2 Försvarsdepartementet 146 slåratt de värnpliktiga ges en utökad information i samhällsfrågor och om depoUliska partiernas syn på dessa. Medverkan från de polifiska partiernas sidabör omfatta minst sex limmar och ekonomisk ersättning bör utgå härför.Ersättningen, som lolaU beräknas kosta ca 1 milj.kr. per utbildningsår,föreslås täckas genom omfördelning av tilldelade medel. Kommitténs förslagföreslås genomföras försöksvis och ingå inom ramen förförsvarsupplysning och medborgamndervisning. EnligtgäUande föreskrifter för mölesverksamhet får ungdomsorganisationer genomföramöten vid militära förband. Med ungdomsorganisationer avses bl.a. politiskaungdomsorganisafioner. Mötes verksamheten sker på fritid. För att aktiveradenna verksamhet, som aUlså bl.a. gäller polifisk information, bör del enliglkommittén åligga förbandschef all påminna de poUfiska partiernasregionala eller lokala organisationer om de informationsmöjligheter som gäUandebestämmelser erbjuder. BeträffandevärnpUktigas medinflytande under repelilionsutbildningen erinrar kommittén omalt utbildningen är kort och all den fill största delen genomförs underfältmässiga förhållanden. Möjligheterna till inflytande över utbildningen tordefrämst kunna tillgodoses genom den utvärdering av utbildningen som äger rumefter genomförd repelitionsutbildning. Det bör dock prövas att i lämpliga delartillämpa del medinflylandesyslem som gäller under gmndulbUdning. Kommitténavser här närmast plutonens och kompaniets timme. Liksom under gmndutbildningenbör kompaniassislen-ten utses direkt av de värnpliktiga i stället för som avkompanichefen. Kommittén varnar i övrigt för all under repetifionsulbildningenalltför myckel formalisera medinflytandet. a. har förslag väckts om inrättande avsärskild skiljenämnd. En sådan nämnd-lämpligen politiskt sammansattskulleenligt förslaget kunna behandla principiellt vikliga frågor som inte kan lösasi samförstånd mellan myndigheter och värnplikfiga. Kommittén konstaterar allinom Unjeorganisalionen finns rättigheter och möjligheter att föra sådanafrågor vidare. Kommittén avvisar förslaget om inrättande av en fristående skiljenämnd.Däremot anser kommittén all de av försvarsmaktens ledningsulredning (FLU 74) ibelänkandel (SOU 1979:84) Lekmän i försvaret föreslagna lekmannaorganen bordekunna pröva även denna typ av frågor. Kommitténkonstaterar att del föreligger ett nyll avtal om formerna m. m. förförslagsverksamhet för anställda. Det är enligt kommittén lämpligt att, sålångt det är möjligt, anpassa bestämmelserna för värnplikfigasförslagsverksamhet lill detta avtal. Det är vidare angelägel alt reglernautformas så att snabbast möjliga behandling av förslagen underlättas. Kommitténföreslår all förbandsnämnd lokall bör få beslutanderätt enligl den modell somtillämpas i ärenden rörande värnpliktigas Irivselmedel. Motvissa av kommitténs förslag har avgells reservationer och särskilda yttranden.Betänkandet har remitterats. Ett anlal remissinstanser har Prop.1981/82:102 Bilaga 2 Försvarsdepartementet 147 framförterinringar eUer ställt sig avvisande till vissa delar av kommitténs förslag.Flertalet remissinstanser har dock stäUt sig positiva till förslagen i stort. Jagdelar värnpUklsinflylandekommUléns grundinställning vad gäller medinflytande iarbelsmiljöfrågor. Det är väsentligt all skyddsarbetet förankras långt ned iorganisationen. Eftersom del föreligger skillnader mellan olika typer avenheter, bör del dock finnas möjligheter fill lokal anpassning. Jag anser attdet är lämpligt att utöka antalet skyddsassislenler och utse dessa plutonsvis.Likaså bör man på några förband på försök låta plutonens allmänne förtroendemanfullgöra även skyddsassislenlens uppgifter. Jag är däremot inle beredd allförorda försöksverksamhet där värnpUktiga ges befogenheter som skyddsombud. Jagvill erinra om att grunderna för lagstiftningen om skyddsombud innebär all delbehövs ingående kännedom om verksamheten inom det område där man skall verkaför all som skyddsombud eller ledamot i skyddskommitté delta i skyddsarbetet. belänkande 1977/78:1 med anledning av proposifionen omarbelsmiljölag uttalades att de värnplikfiga, med hänsyn fill attvärnpliktstjänstgöringen är en form av UtbUdning och all utbildningstiden i deflesta fall inte överstiger , inle torde kunna få den kunskap ocherfarenhet som skyddsombud bör ha. Eftersom jag anser alt dessa förutsättningarallljäml gäller har jag svårt att se värdet av den föreslagnaförsöksverksamheten. Givelvis skall möjligheterna alt förebygga all devärnplikfiga utsätts för risk för ohälsa och olycksfall ständigt prövas ochbevakas. Detta bör emellerfid ske inom ramen för nuvarande ordning för skydds-och säkerhetsarbete. Jagdelar i stort kommitténs förslag om utökad information i samhällsfrågor.Härigenom kan man måhända också bredda och fördjupa försvarsdebatten. Det äräven väsentligt all företrädare för de politiska partierna anlitas. Det ärockså rimligt all viss ersättning kan utgå för sådan medverkan. Kostnadernabör betalas inom ramen för tilldelade medel. Möjlighelema all få sådanmedverkan kan emeUertid variera kraftigt. Bestämda timtal bör därför inteanges. Jag vill vidare peka på möjligheterna att för Ifrågavarande verksamhetutnyttja de fillgångar som finns lokall, både i form av partiorganisationer ochvid förbandet verksam personal, såväl anställda som värnpliktiga. Närdet gäller mölesverksamhet pä frilid delar jag kommitténs uppfattning attförbandschefema bör ha ell ansvar att regelbundet informera de politiskaorganisationerna om gällande bestämmelser. Vadsom sagts om medinflytande under repelifionsulbildning instämmer jag helt i. Ilikhet med kommittén anser jag all del inle bör inrättas någon . Det bör emellertid vara möjligt att, inomramen för den försöksverksamhet med rådgivande lekmannaorgan, som jag harförordat under avsnillet 1.8 Lekmannainflytande i försvaret (s. Prop.1981/82:102 Bilaga 2 Försvarsdepartementet 148 143),behandla principiellt viktiga frågor som rör värnplikfiga. Del kan därvid varalämpligt att någon representant för de värnpliktiga ges rätt all närvara och yttrasig. Slutligenanser jag i Ukhet med kommittén att förslagsverksamheten så långt det ärmöjligt, bör anpassas lill vad som gäller för anställda. få beslutanderätt i dessa frågor enligl den modell som gällerför beslut angående Irivselmedel. Jaghemställer att regeringen bereder filtfälle altta del av vad jag här har anfört om värnpliktigas medinflytande. Prop.1981/82:102 Bilaga 2 Försvarsdepartementet 149 Enligtvärnpliklslagen (1941:967, omlryckl 1969:378) är vatje svensk man värnpliktigfr.o.m. det år då han fyller t.o.m. det år då han fyUer 47 år.Värnplikten innebär en skyldighet att tjänstgöra inom del militära försvaret ibåde fred och krig. I fred utbildas den värnpliktige för krigsuppgU"ten.Utbildningen består av grundutbUdning och repetilionsutbUdning.Gmndutbildningens längd varierar från 227 fill . Repelilionsutbildningenbeslår av krigsförbandsövningar, särskilda övningar, fackövningar, särskildafackövningar och mobiliseringsövningar. En värnpliktig som finnerdel oförenligt med sin övertygelse all bmka vapen kan enligl lagen (1966:413,ändrad senast 1981:418) om vapenfri tjänst få tillstånd all fullgöra vapenfriIjänsl i slällel för värnpliklsljänslgöring. Tjänstgöringstiden för envapenfri tjänstepliktig är totalt och delas, liksomvärnpliktstjänstgöringen, in i grundutbildning och repelilionsulbildning. När en värnpliktiggenomgår grundutbildning och repefitionsutbUdning får han ekonomisk ersättningenligl elt särskUt förmånssystem. Systemet omfattar också de vapenfriaIjänsleplikliga och de kvinnor som fullgör frivillig mUitär gmndulbUdning.Kostnaderna för förmånssystemet, exkl. kost och logi, beräknas uppgå till ca900 milj. kr. för /82. Förmånssystemetär utformat så all vissa ersättningar ges lill alla värnpUkfiga, medan andraersättningar är behovsprövade och endast ges lill värnpliktiga som t. ex. pågrund av sin familjesiluafion behöver ell särskill ekonomiskt stöd undervärnpliktsutbUdningen. Generellaersättningar regleras i värnpliktsförmånsförordningen (1976: 1008, ändradsenast 1981:586). Bestämmelserna för de behovsprövade ersättningarna återfinnsi familjebidragslagen (1978:520, ändrad senast 1981:419). Enligtvärnpliktsförmånsförordningen får en värnpliktig, när han genomgårgmndulbildning, dagersättning med f n. för dag t.o.m. 230 dagarstjänstgöring. Därefter får han . för dag i tillägg lill dagersättningent.o.m. 300 dagars tjänstgöring. För tjänstgöring utöver utgörlUlägget . När den värnpliktige rycker ul från gmndutbildningen erhållerhan ett ulryckningsbidrag om . För viss utbildning betalas ocksåulbildningspremier. Förvarje kalendermånad med minst sexton Ijänslgöringsdagar får en värnpliktigunder sin gmndulbildning två fria resor till och från den plats inom landet därhan är kyrkobokförd eller vistas stadigvarande. Fri resa medges även lill annanplats inom landet, om platsen kan nås med aUmänna kommunikafionsmedel (exkl.flyg). Vid viss tjänstledighet är den värnpliktige också berättigad fill friresa. Förutom dessa fria ledighelsresor 1981/82:102 Bilaga 2 Försvarsdepartementet 150 värnpliktige möjlighet att för . i obegränsad omfattning utnyttjaallmänna tåg-, buss- och båtförbindelser vart som helst i landet, de s.k. vpl10-resorna. Envärnpliktig som genomgår repelitionsutbildning får dagpenning. Dagpenningen ärlika stor som den värnpliktiges sjukpenning enligl den allmännasjukförsäkringen, dock lägst . Dagpenningen betalas ut avförsäkringskassorna. Utöver dagpenningen utbetalas s.k. befattningspenning tiUvärnpliktiga som tjänstgör som befäl. Allavärnpliktiga har under både gmnd- och repelilionsutbildningen rätt fill frimat, fri inkvartering, fri utmslning och fri hälso- och sjukvård. De är vidareekonomiskt skyddade vid skador under tjänstgöringen genom en särskildlagstiftning som anknyter fill lagen (1976:380) om arbelsskadeförsäkring. Deär också gmpplivförsäkrade enligl i huvudsak samma gmnder som statensarbetstagare. Om en värnpUklig avlider under tjänstgöringen, lämnasbegravningshjälp tiU hans dödsbo. Värnpliktiga som tjänstgör som dykare,faUskärmshoppare och liknande erhåller särskilda ersättningar. Envärnpliktig kan efter behovsprövning få familjebidrag för alt klara sinförsörjning under tjänstgöringsfiden. Familjebidrag, som också kan avse denvämplikliges närstående, finns i fem olika former, nämligen familjepenning,bostadsbidrag, flytlningsbidrag, näringsbidrag och begravningsbidrag.Värnpliktiga som fullgör repetilionsutbUdning kan enbart få näringsbidrag. Värnpliktigasom här försörjningsansvar mol barn och huslm eller sammanboende kan erhåUafamiljepenning. Familjepenningen är f. n. för barn högst . för månad ochför hustru högst . Bostadsbidrag kan erhållas med högstbostadskostnaden. Bidragels storlek beror på bostadens storlek, familjensstorlek och på vad som är att betrakta som normal hyra på orten.Begravningsbidrag betalas ul om den värnpliktiges maka eUer barn avlider undertjänstgöringstiden. Ärendenom famUjebidrag handläggs av försvarets civilförvaltning och kommunernasfamiljebidragsnämnder eUer av någon annan nämnd som kommunen beslutar.Kommuner som betalar ut familjebidrag har rätt till statsbidrag av delutbetalade beloppet. Devärnpliktigas förmåner och bidrag kompletteras med förordningen (EFS 1979:31)om särskild ekonomisk hjälp lill värnpliktiga. Denna hjälp betalas ut i form avränlefria lån eller som bidrag till värnpliktiga för att tillgodose uppkomnasärskilda behov som normall inte har kunnat fömtses och som rimligen inte kantillgodoses på annat sätt. Påregeringens uppdrag har överbefälhavaren tUlsammans med statisfiskacentralbyrån genomfört en statistisk urvalsundersökning i syfte alt kartläggade värnpliktigas ekonomiska situation under grundutbildningen. Prop.1981/82:102 Bilaga 2 Försvarsdepartementet 151 Vid ett första undersökningstillfälle kontaktades ca 4500värnpliktiga och vapenfria tjänstepliktiga genom en postenkät innan de börjadesin gmndulbildning. Därefter genomfördes en enkät på tjänstgöringsställena före utryckningen. Undergmndulbildningsfiden hemförlovades av de värnpliktiga på medicinskaeller andra gmnder. Av de hemförlovade frikallas en del, en del undantastillfäUigt från tjänstgöring och en del får anstånd med sin tjänstgöring. TUldenna minskning av undersökningsmaterialet kommer ett bortfaU i urvalet som förden första enkäten utgjorde och för den andra enkäten . Avundersökningsrapporten framgår sammanfattningsvis bl. a. följande. av de värnpliktiga är . Endast ca1 % är eller äldre. av de värnpliktiga har genomgått grundskola ellerfolkhögskola och har yrkesskola eller gymnasieskola (1- eller 2-årig) somulbildnings-bakgmnd. har 3- eller 4-årig gymnasieutbildning och haruniversitets- eller högskoleutbildning. Av de värnpliktiga som genomför gmndutbildningen är 9 %gifta eller sammanboende och har barn. Helt naturligt visar det sigall de äldre värnpliktiga i störte utsträckning är sammanboende eller gifta ochhar barn. Undersökningen har inte visat att de värnpliktiga bildar familjtidigare än fört. av de värnpliktiga är ensamslående och av dessa borca hemma hos föräldrarna. av de värnplikfiga som bor hos föräldrarnauppger att de före inryckningen betalar för sitt boende. av dessauppger att de har forlsall alt betala för sill boende.Av de ensamstående värnpliktiga har egen bostad. Dessa betalar igenomsnitt . för månad i hyra. Ingen av de gifta eller sammanboende värnpliktiga bor hossina föräldrar. av dem bor i hyreslägenhet eUer med bostadsrätt ochbetalar i genomsnitt . för månad för sin bostad. Den högsta genomsnitfiiga boendekostnaden har de 1 %värnpliktiga som bor i villor. Dessa betalar ca . för månad för sinbostad. av de värnpUktiga uppger före inryckningen alt deär anställda. Två tredjedelar av dessa har en månadsinkomst på mellan 3 000 och5 000 Prop.1981/82:102 Bilaga 2 Försvarsdepartementet 152 har de värnpliktiga, utom irena undantagsfall, inle några inkomster av ansläUning eller motsvarande. 38 %har dock "extraknäck" som i genomsnitt ger . av de värnpliktiga har före inryckningenavbetalningar för bU, möbler, TV m.m. till en sammanlagd kostnad av 4,8milj.kr. sjönk den sammanlagda kostnadenför dessa utgifter med hälften. Detta tyder dels på all gruppen värnpliktigamed skulder blev mindre, dels på alt en del värnpliktiga har avslutat ellerfick anstånd med sina avbetalningar. För den som har avbetalningar undertjänstgöringstiden varierar medelulgiften för månad mellan ca . förensamstående och ca . för gifta eUer sammanboende med barn. av de värnpliktiga har inle andra lån eller skuldervare sig före eller under tjänstgöringen. Däremot uppger all de har varittvungna att låna (vanligen privafiån) pengar för attklara ulgifler som de inte kunnat vänta med. I genomsnitt har dessa lånat . är de totala månadsulgiflerna i genomsnitt 355kr. för ensamstående värnpliktiga, . för gifta eller sammanboende och1000 för gifta eller sammanboende med barn. av de värnpliktiga uppger all de använt egnabesparingar för utgifter under tjänstgöringsfiden. De hade i medeltal förbmkat3 . av sina sparade pengar. av de värnpliktiga uppger all de harsparat pengar . Drygt två tredjedelar av de värnpliktiga har mindre än 15mil mellan tjänstgöringsstället och hemmet. har mer än (inkl.värnpliktiga som reser meUan fastlandet och ) till hemorten och ärdärför berättigade lUl flygresor. De värnpliktiga har trots två fria resor permånad och obegränsade möjligheter all resa med s.k. vpl 10-biljeller igenomsnitt . för månad i ulgtfler för resor. av de värnpliktiga äter inte fmkost på förbandet.Lika många avstår från middag på förbandet. På grundval av de värnplikfigasresefrekvens kan man också dra slutsatsen all inte äter alls påförbandet . Överbefälhavarens modeller för ett nytt förmånssystem Utom den statistiska analysen redovisar överbefälhavarenfyra principiellt skilda modeUer lill elt nyll värnpliklsförmånssyslem.Modellerna innebär i korthet följande. 1981/82:102 Bilaga2 Försvarsdepartementet 153 BortfaUen inkomst ersätts (motsvarandesjukpenningsystemel). Försvaret ansvarar för den värnpliktigesförsörjning och hans del av kostnaderna för barn och bostad, medan kommunensörjer för familjen i övrigi. Värnpliklslön (lika lön för alla). Värnpliktslön efter behov. Systemet ger allavärnpliktiga samma standard, dvs. lönen anpassas efter den värnpliktigesförsörjningsbörda.