prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — 3. för budgetåret1982/83, i avvaktan på slufiiga förslag i komplette-ringsproposifionenoch i enlighet med vad jag har förordat i det föregående, a) beräkna statsbudgetens inkomster, b) beräkna förändringari anslagsbehållningar, c) beräknaförändringar i dispositionen av rörliga krediter, d) beräknaberäknat tiUkommande utgiftsbehov, netto, dels föreslår att antagaupprättade förslag till 4. lag om ändring ilagen (1965:269) med särskilda bestämmelser om kommuns och annan menighetsutdebitering av skatt, m. m., 5. lag om ändring ilagen (1961:436) om församlingsstyrelse, 6. lag om ändring ilagen (1979:362) om skatteutjämningsbidrag, 7. lag om ändring ilagen (1979:417) om utdebitering och utbetalning av skatt vid ändring av riketsindelning i kommuner, landstingskommuneroch församlingar, 8. lag om ändring ilagen (1957:262) om allmän energiskatt, 9. lag om ändring ilagen (1961:372) om bensinskatt, 10. lag om upphävande av lagen (1974:870)om kompensation för skatt på bensin i vissa fall, dels bereder tillfälle att ta del av vad jaganfört beträffande 11. översynsprojekt, 12. vissabudgettekniska förenklingar, 13. det statligakommittéväsendet, 14. statligakreditgarantier. 1981/82:100 Bilaga 2 Budgetförslaget 110 Budgetförslaget 1 Budgetförslaget 1982/83 ...................................................................... 47 1.1 Budgetutvecklingen ......................................... 47 1.2 Budgetpolitikeni den ekonomiska politiken ............................. 48 m. i andra länder ...................................... 49 1.4 Budgetpolitikenför /83 .................................... 53 1.4.1 Budgetpolitikensallmänna inriktning .............................. 53 1.4.2 Budgetpolitiskariktlinjer för /83 ............ 54 1.4.3 Besparingsprogrammet ..................................................... 56 1.4.4 Detaktuella budgetläget .................................................. ..... 65 1.5 Utblickmot /84 ..................................................... 68 1.6 Denkommunala sektorn ................................................................. 69 2 Särskilda frågor ..................................................................................... 79 2.1 Förändring av vissa energiskatter m.m......................................... 79 2.1.1 Energiskatt ........................................................................... 79 2.1.2 Nedsättning avallmän energiskatt ................................... 80 2.1.3 Kompensation förbensinskatt i vissa fall ....................... ..... 81 2.2 Vissauppbördsfrågor .......... ;....................................................... .... 82 2.3 Översynsprojekt.............................................................................. .... 84 2.4 Vissabudgettekniska förenklingar ............................................. .... 88 2.5 Detstatliga kommittéväsendet .................................................... .... 89 2.6 Statliga kreditgarantier .................................................................. .... 90 2.7 Statsbudgetenbudgetåren 1981/82 och 1982/83 ...................... .... 95 2.7.1 Underiagför beräkningarna .............................................. 95 2.7.2 Statsbudgetensinkomster och utgifter /82 95 2.7.3 Statsbudgetensinkomster och utgifter /83 97 2.7.4 Statsbudgetens saldobudgetåren 1981/82 och 1982/83 .. 107 3 Hemställan .............................................................................................. 109 1981/82:100 Bilaga 2 Budgetförslaget 111 Tabellförteckning Besparingarna fördelade på huvudtitlar ....................................... .... 59 Statsbudgetensutveckling budgetåren 1980/81-1982/83 ........... .... 66 Statsinkomsternasutveckling budgetåren 1980/81-1982/83 67 Effekterför kommuner och landsting av generella åtgärder .... 76 Uteståendestatliga kreditgarantier ........................... ..... 91 Förslagangående ramar för ärligt statligt garanfiåtagande ....... 94 Förslag angåendeförändring av ramar för samlat statligt garantiåtagande 94 /82 ................................................. .... 97 Justering avriksrevisionsverkets beräkningar av statsbudgetens inkomster 102 Riksrevisionsverketsförslag till förändringar iuppställningen av statsbudgetens inkomster /83 104 Anslagsbehållningarnavid utgången av budgetåren 1976/77-1981/82 105 Beräknadförändring av anslagsbehållningarna under /83 105 /83 ................................................. 107 Statsbudgetenbudgetåren 1981/82 och 1982/83 .......................... 107 Förslagtill statsbudget för /83............................. 108 Bilaga 1.1 Preliminär nationalbudget PRELIMINÄR NATIONALBUDGET 1982' Den preliminäranationalbudgeten som härmed läggs fram är utarbetad inomekonomidepartementet och . Nationalbudgeten bygger pämaterial som erhålls frän fackdepartementet och olika verk ochinstitutioner. Vidare har utredningsrådet hörts. Dess ledamöter bär dock ej någotansvar för nalionalbudgetens utformning och bedömningar. Nationalbudgetenbestår av tvä delar. 1 den första delen, kapitel 1, sammanfattarekonomidepartementet det ekonomiska läget och konjunkturutsikterna. Den andra delen, kaphel2-10, behandlar utvecklingen inom olika områden mera i detalj. Kapitlet 3Utrikeshandeln, 6 De enskilda konsumenternas ekonomi, 7 Investeringarna, 8Industrins lönsamhet, kostnader och priser och 10 Kreditmarknaden har sammanställtsinom . Institutet har även sammanställt avsnitten omgruvor, mineralbrott och tillverkningsindustri samt skogsbruk i kapitel 4. Av ett bihang somföljer efter kapitel 10 framgår även i tabläform vilka kapitel och avsnift somsammanställts inom ekonomidepartementet resp . Vidareredovisas prognostal för olika delsektorer enligt ekonomidepartementets och bedömningar. Ansvaret förbedömningen av ekonomi 1982 vilar på ekonomidepartementet därarbetet med nationalbudgeten letts av statssekreteraren ocht.f. ' Kalkylerna avslutades för ekonomidepartementets del den22 . 1981/82:100 2 1 Sammanfattande översikt' 1.1 Den internationella utvecklingen Den konjunkturuppgång somi somras och allmänt antogs komma igång omkring årsskiftet1981/1982 väntas nu bli mer markerad först . Enviktig faktor är här den amerikanska ekonomiska politiken som har haft som ettav sina främsta mål att dämpa inflationen. Medlet härför har varit en hårdpenningpolitik inriktad på att hälla den totala likviditeten i ekonomin,penningmängden, vid en målsätt utvecklingstakt som skulle ge utrymme för enreal tillväxt på och en inflation pä ungefär lika mycket. Detta äremellertid ett långsiktigt mål. Tankegången bakom politiken är att ommyndigheterna häller fast vid denna målsättning kommer organisationers,företags, konsumenters och politikers förväntningar att ställa in sig pä dennalägre inflationstakt. Varken försvararna, ellerän mindre kritikerna, av denna politik torde påstå att ekonomin omedelbartanpassas så att den målsatta tillväxt- och inflationsbanan uppnäs. Det är ocksålätt att peka på riskerna för att det nominella utrymme som en lågpenningmängdstillväxt medger uppnäs genom en fortsatt hög inflation men vid enlåg eller negativ real tillväxt. Man kan vad gällerFörenta staterna konstatera att den reala utvecklingen varierat i hög grad.Variationerna i kreditefterfrågan har vid den målsatta tillväxten ipenningmängden tagit sig uttryck i starkt fluktuerande räntor. Den tidvismycket höga räntenivån, både nominellt och realt, har haft en depressiv verkanpå bl.a. bilindustrin men i särskilt hög grad på bostadsbyggandet. De höga räntenivåernadrev under loppet av 1981 upp den effektiva dollarkursenmed . Härtill bidrog också andra faktorer än ränteläget. a. tordeförtroendet för den amerikanska administrationen ha spelat en vikfig roll. Den stigande dollarkursenbidrog till aft den amerikanskakonkurrenskraften försämrades drastiskt under loppet av 1981, sålunda beräknasarbetskostnaden per producerad enhet ha stigit med relativt tillkonkurrenterna, räknat i enhetlig valuta. Effekten av den försämradekonkurrenskraften torde dock fä fullt utslag först . Den amerikanskautvecklingen påverkar andra ekonomier dels genom den efterfrågeminskning som ensvag real utveckling i leder till, dels genom följderna av penningpolitikenför bl. a. växelkurserna. ' 1 detta kapitelpresenteras ekonomidepartementets bedömning av det ekonomiska lägetoch av konjunkturutsiktema. 1 de följande kapitlen 2-10 redovisas mera ingående utvecklingeninom olika områden. De höga amerikanskaräntorna tvingade av valutaskäl upp räntenivån även i mer än vad somvarit motiverat av den inhemska utvecklingeni dessa länder. Anledningen till att man i inte velat acceptera fallande valutakurser är att dessagenom stigande importpriser skulle ha försvårat inflationsbekämpningen. Trots den fördapolitiken har inflationstakten i gått upp snabbare än vadenbart genomslaget av 1979 och oljeprishöjningar motsvarat. Dettagäller t. ex. där 12-måna-derstakten nu nåttupp i ca 6,, en efter västtyska förhållanden hög nivå. Detta förhållandekan ha konsekvenser för den ekonomiska politiken . Räntehöjningarna iVästeuropa har även där hållit tillbaka den reala aktiviteten och risk finns att sä skeräven . De olika argumentsom finns för eller emot sannolikheten för en amerikansk räntesänkningdiskuteras närmare i kapitel 2. Här skall uppmärksamheten enbartfästas vid ett drag i den internationella utvecklingen som kan sägas varasärskilt betydelsefullt ur svensk synvinkel. Som ovan nämnts harkonkurrenskraften kraftigt försämrats för del.Större delen av de effekter som detta kan fä på den reala ekonomin torde visasig först och leder sannolikt till en försvagning av reala externabalans. En sådan försvagning tenderar attsänka dollarkursen, en utveckling som också skulle kunna möjliggöra en fortsatt sänkning av räntenivån iVästeuropa och därmed ge större möjligheter till en viss real tillväxtdär. För attåskådliggöra effekterna på svensk export och import har en alternativ kalkyl förvalutakurserna utförts i denna nationalbudget. Som framgår av kapitel 3 harexport- och importkalkyler utförts i ett alternativ där den amerikanska dollarn antagitsdeprecieras gentemot kronan underloppet av 1982 medan de västeuropeiska valutorna och den japanska yenen stiger så att kronan håller ettoförändrat värde gentemot valutakorgen.Antagandena innebär att dollarn skulle falla mot D-marken, vilketmotsvarar ett dollarvärde på mot f. n. 2,25. Härvid harintresset koncentrerats pä vilka effekter detta kan tänkas fä pä prisbildningenpä varor i internationell handel. Vad först gäller råoljan utgärhuvudalternativet, med oförändrade valutakurser, från att prissättningen sker ienlighet med de beslut som fattats inom OPEC och som innebär ettnominellt oförändrat råoljepris räknat i dollar. Detta medför realtsjunkande räoljepriser. Det blir i sä fall första gängen dettainträffar. Oljemarknaden har bl.a. påverkats av attindustriländerna tillgodosett en del av sin oljeefterfrågan genom att minska sinalager. De höga räntenivåerna har sannolikt spelat en viktig roll. Lagerneddragningen, tillsammans med en svagefterfrågan p.g.a. energibesparingarsom följd av oljeprishöjningarna, låg ekonomisk aktivi- Prop.1981/82:100 4 tet och ökad oljeproduktion har kraftigt dragit nedefterfrågan pä OPEC-olja. Den högaoljeproduktionen i förhållande till efterfrågan talar för att det blir enprismässigt svag oljemarknad även 1982. Det bör dock hällas i minnet att denpolitiska utvecklingen snabbt kan förändra läget så som skett vid oljekrisernaunder . Här har antagitsatt en försvagning av dollarn leder till en viss reaktion vad gälleroljepriserna på så sätt att dollarförsvagningen möts med en uppjustering av oljepriserna, dock medungefär ett kvartals eftersläpning. För de bearbetadeindustrivarorna har i grundalternativet antagits att prisstegringstaktendämpas från 1981 till 1982. räknat i nationella valutor.Bland de större länderna är det främst i som ökningstakten bromsas upp, frän till ca 5,. Detta innebär dock endast ettmycket begränsat återtagande av förloradamerikansk konkurrenskraft. Då steg som nämnts de amerikanska exportpriserna med närmare 11,medan förindustriländerna i genomsnitt/ö// priserna, räknat i dollar, med ca 4,. 1 ett läge med enfaUande dollarkurs kan den amerikanska prisstegringen troligen bli någothögre medan det försämrade konkurrensläget för de västeuropeiska ländernaantagits leda till en prisstegring som är en procentenhetlägre än i grundalternativet. Världsmarknadsprisernauttryckt som ett genomsnitt i nationella valutor, sammanvägt med hänsyn tagen tUlvilka länder vi främst konkurrerar med,skulle dä bli en procentenhet lägre, . Återverkningarna påsvensk export och prisutveckling anges i det följande samt i kapitel 3 och 6. När det gällersannolikheten för att det skisserade alternativet i fräga om kursutvecklingen skallkomma till stånd kan noteras att den senaste tidens utveckling kan tolkas så att nedgången i denamerikanska ekonomin skulle bli betydande under det första halvåret 1982.Skulle detta inträffa dämpas också importefterfrågan, vilket minskarsannolikheten att dollarn faller. Å andrasidan torde en snabb nedgång i den amerikanska ekonomin leda till etträntefall. Detta skapar en press nedåt pä dollarkursen. Det är därmed utomordentligtsvårt att bedöma sannolikheten för en kursutveckling av det slag som härskisserats. Den internationellautveckling som närmare redovisas i kapitel 2 innebär att BNP-tUlväxten iOECD-området 1982 skulle uppgå fill . För delberäknas en tillväxt pä 1,, och i ligger denpå . I torde BNP falla under det första halvåretför att därefter, främst till följd av ökad efterfrågan från hushållen,på nytt öka . Räknat som årsgenomsnitt innebär detändå en viss minskning av BNP. Det finns betydande risker och osäkerheter förknippademed den inter- Detta gäller bl.a.osäkerheten om återverkningarna av enoförändrad inriktning av den ekonomiska politiken i de tongivande länderna på exempelvis räntor ochväxelkurser. Det finns emellertid också ett paromständigheter som talar för en positivutveckling , särskilt i jämförelse med läget efter den förstaoljekrisen. Den ena har attgöra med lagerutvecklingen. Lagercykeln har företett en lugnare utveckling än isamband med den första oljekrisen. Det förefaller sannolikt att detnu sker en viss lageruppbyggnad internationellt under loppet av 1982särskilt om räntorna sjunker mera aUmänt. Den andra är att anpassningen till de nyaoljeprisnivåerna nu skett smidigare ochinte lett till någon kompensatorisk löneutveckling i de stora industriländerna. Detta innebär attföretagssektorn gått starkare ur denna oljekris än den förra. Detta kanillustreras med följande sifferserie som anger förändringen av världsmarknadspriset på industrivaror i relation tillökningen av arbetskraftskostnaderna per producerad enhet. -6,1 -1,0 -1,2 -0,5 1981 (prel.) 1982 (prognos) En positiv siffra innebär att priserna päföretagens produkter stigit snabbare änderas kostnader, där arbetskraftskostnaden per producerad enhet tagits som ettmått pä företagens totala kostnadsutveckling. De här angivnafaktorerna skulle säledes kunna innebära att investeringarna i lager ochfast realkapital successivt ökar under loppet av 1982 och . De angivnaprognoserna för BNP-tillväxten inom OECD-omrädet innebär att världshandeln beräknas öka med3-4% och prisstegringen på bearbetadeindustrivaror i internationell handel uppgå till 6 ä . Det sjunkanderealpriset på olja innebär att bytesbalansöverskottet inom OPEC minskar och att samladebytesbalansunderskott minskar. Det är mot den ovanskisserade internationella bakgrunden som den svenska konkurrenskraften ochexportutvecklingen bedöms. Följande tablå visar lönekostnadsutvecklingen inomindustrin . -1975: 15,0 1981 (prel.) 1982 (prognos) Det finns därmed enklar tendens till en lägre lönekostnadsökning under1970-talets andra hälft. Men hänsyn måste också tas fiU utvecklingen avproduktiviteten i industrin. Vid en hög produktivitetsfill-växt kan företagenbära en hög lönekostnad utan att konkurrenskraften undergräves. Det har varit ettgenerellt fenomen i svensk industri att produktiviteten ökat långsammareunder än . Vidare har produktiviteten varitsvagare senare del än under dess förra. Tas hänsyn både tilltimlönekostnad och produktivitet finner man att arbetskostnaden per producerad enhet sedan 1977har ökat långsammare än omkring 1970-talets mitt. Vid en bedömning avindustrins konkurrenskraft måste det använda konkurrenskraftsmättet ställas irelation till motsvarande utveckling i andra länder. I diagram 1:1redovisas hur vår arbetskostnad per producerad enhet utvecklats jämfört med ettgenomsnitt av våra konkurrentländer. Härav framgår hur kostnadsexplosionen vid1970-talets mitt kraftigt försämrade det relativa kostnadsläget. Härvid måsteockså beaktas den roll som valutakursen spelar för konkurrenskraften. Anknytningen tilldet europeiska valutasamarbetet, den s.k. valutaormen, medförde att kronan apprecieradesvilket förvärrade konkurrensläget 1975 och 1976. Detta framgår i diagrammet genom att index för det relativakostnadsläget stiger snabbare omräknat i gemensam valuta än när motsvarandejämförelse göres i nafionella valutor. Den kraftiga försämringenav det relativa kostnadsläget framtvingade den svenskadevalveringen och utträdet ur valutaormen . Därigenomförbättrades den svenska konkurrenskraften räknad i enhetlig valuta avsevärt. Det avtal somslöts 1978 innebar en lägre lönekostnadsutveckling än i omvärlden, särskiltför det andra avtalsåret. Diagram 1:1 Relativ arbetskostnad per producerad enhet19701982 1970 1972 1974 1976 1978 1980 1982 1979 påverkadeskostnadsläget också positivt genom en kraftig produktivitetsökning medandet pä nytt blev en vändning till det sämre genom kostnads- ochvalutautvecklingen . En del av de kostnadsmässiga effekterna av 1980års avtal föll på 1981. Det slutna tvåårsavtalet som, för LO-SAF-området slöts i början avfebruari, före-föU ge en relativkostnadsförbättring sett över hela tvåårsperioden. Tyngdpunkten vad gällerkostnadsförbättringen ligger pä andra året i avtalsperioden. Under första delenav 1981 innebar dock löneutvecklingen en relativ kostnadsförsämring i nationellavalutor pä jämfört med motsvarandeperiod 1980. spelade också kursutvecklingen, framför alltrelationerna mellan dollarn och D-marken, en viktig roll för konkurrensläget. Som framgår av diagram1:2 har dessa båda valutor i förhällande till kronan rört sig symmetriskt men iolika riktning. Deprecieringen av dollarn fram tUl slutet av 1980 harmotsvarats av en appreciering av D-marken. Genom att de båda valutornahar givits samma vikt i den svenska valutakorgen har dessa kursrörelsermotverkat varandra. har detta symmetriska mönster brutits genom attdollarn stigit kraftigare gentemot D-marken än vad denna fallit gentemot kronan. Densvenska kronan apprecierades dock totaU sett under loppet av de Prop.1981/82:100 8 Diagram 1:2 Kursutveckling för US-dollar och D-markgentemot den svenska kronan Jan1978-nov 1981 iIi---- 1I-- I-l- I I I I I Anm. Ett stigande indextal innebär att resp. valutadeprecierats gentemot den svenskakronan. Mätt i förhållande tillvalutakorgen var det fräga om en appreciering pä sedan årsskiftet.Hur kännbar den genomsnittligaapprecieringen var beror i väsentlig män på hur man väljer att mäta denna. kursutvecklingen med denfördelning som exporten uppvisarinnebär det att apprecieringen skulle varit kraftigare, ca 3,. Väljerman å andra sidan att även ta hänsyn till i vad män vi konkurrerar på tredje land, dvs. hänsyn tas inte bara till vär export fill exempelvis utan även till att vi konkurrerar med västtyskarna pä denengelska marknaden får vi till resultat en appreciering på . över det förstahalvåret kan således den av valutakursutvecklingen härleddakonkurrenskraftsföriusten uppskattas till ett par procent. Härtill kommer att skillnaden iarbetskostnad per producerad enhet medförde en ytterligare försämring på3 %. Dennakonkurrenskraftsförsämring var i och för sig beaktansvärd men kanske än viktigarevar kursutvecklingen gentemot särskilda länder. Bilaga 1.1 Preliminärnationalbudget 9 att den västtyska deprecieringen gentemot kronan intevar så omfattande att den motvägde dollaruppgången var den ändå betydande över en 12-mänadersperiod.Mellan steg kronan med gentemotD-marken. Räknat frän var uppgången . HärtiU bördärutöver läggas att frånsett valutautvecklingen försämrades vär konkurrenskraft ca 3%ytterligare som följd avsnabbare kostnadsutveckling. För de branscher därprissättningen pä exportmarknaden brukar anpassas till ett givetvärldsmarknadspris och där priserna sätts i dollar innebar kursutvecklingen aftpriserna i dollar räknat kunde ligga kvar oförändrade. Det gäller bl. a.vissa skogsprodukter såsom massa. För andra branscher där prissättningen sker i andra valutoreller där företagen fakturerar i svenskakronor blev det en kraftig konkurrenskraftförsämring mot D-marken ochövriga valutor inom EMS-samarbetet. Den redovisadekursutvecklingen gjorde det nödvändigt att anpassa den svenska valutakursen.Detta skedde genom devalveringen . Efter devalveringen och efterde kursjusteringar som ägde rum inom EMS-samarbetet har som synes vårtkonkurrensläge förbättrats påtagligt. Detta gäller i särskild grad genomkombinationen av att devalveringen då verkar fullt ut och av en låg ökning avarbetskostnaden perproducerad enhet. Utan devalveringenhade risken för betydande marknadsandelsföriuster varit stor. Desummerade relativprishöjningarna skulle ha kunnat leda tillandelsförluster motsvarande av industriproduktionen. Devalveringen gerett kostnadsmässigt utrymme att relativt till konkurrenterna sänka desvenska exportpriserna i utländsk valuta. Man kan emellertid inte vänta sig attdetta sker genomgående. För vissa råvaror såsom massa och järnmalm med enhefiigaväridsmarknadspriser torde de svenska företagen ligga kvar med oförändradepriser i utländsk valuta. Denrelativprissänkning som kan beräknas ske för större delen av exporten, främst debearbetade industriprodukterna, begränsas av tvä faktorer. För det första ökar kostnaderna förimporterade insatsvaror i form av råvaroroch komponenter, för det andra torde en viss del av utrymmet användas för vinstförbättringar. Här har antagitsatt ungefär 2/3 av utrymmet används för relativprissänkning. Det innebär attde svenska exportpriserna skullesjunka med 5,relativt tiU konkurrenterna . Denna konkurrensförbättring med åtföljandepositiva effekter på exporten har beaktats i prognoserna. Inom OECD-områdetberäknas marknadstillväxten till . Beaktas även marknaderna utanför OECD-området blir tillväxten någothögre, 4,. Bl.a. väntas OPEC-marknadenväxa . 1 volym kan exporten av bearbetade varor dä, inberäknat vissamarknadsandelsvinster, öka med drygt8%. Tillsammans med en tillväxt i råvaruexporten på ger det en ökning av den totala exportvolymen,enligt nationalräkenskapernas beräkningsmetoder, pä . Eftersom dessutomimporttillväxten blir svag som följd av en vikande inhemsk efterfråganförbättras den reala externa balansen avsevärt eller med ca , setabell 1:1. Tabell 1:1 Förändring avhandelsbalansen Netto av export och import, miljarder kr Råolje- och petroleumprodukter Bearbetadevaror Övriga varor -8 1/2 2 1/2 21/2 3 1/2 -3 1/2 -2 1/2 -3 1/2 -2 1/2 1980-1981 (Prognos) Pris Volym Råolje- och petroleumprodukter Bearbetadevaror Övriga varor -6 1/2 3 1 1/2 5 1/2 2 1/2 -2 121/2 10 1/2 1981-1982 (Prognos) Pris Volym Råolje- och petroleumprodukter Bearbetadevaror Övriga varor -3 1/2 - 1/2 I 1/2 -2 1/2 -4 1/2 8 1/2 I 2 1/2 2 1/2 Å andra sidan medfördevalveringen en försämring av bytesförhållandet vilket påverkarhandelsbalansen negafivt med ca . Tabell 1:1 visar vidare attoljeprishöjningarna under de tre åren 19801982 kostat . Detta har motverkats av en minskad oljeförbrukning påtotalt . Därutöver framgår att relativprishöjningen 1980 påbearbetade varor ledde fiU ett volymbortfall. De korrigeringar av nivånför utrikeshandeln med tjänster som betalningsbalansdelegationen gjort påbasis av en enkät från avseende 1980 har härbeaktats.