prop · G503150 · 1981-12-31 00:00:00 — har för perioden /82-1983/84 fastställt eltprogram för industrins forskning och utveckling. Programmet innebär allstyrelsen för teknisk utveckling (STU) erhåller 1775 milj. kr. och att fondenför industriellt utvecklingsarbete (industrifonden) erhåller 450 milj. kr. Industrins forskning och utveckling stöds även genom delsärskilda forskningsavdraget vid statsbeskattringen. Avdraget utgår iförhållande till dels företagens forsknings- och utvecklingsinsatser, delsökningen av dessa. I och med att stödet ulgår som avdrag vid beskattningenerhålls det endast av företag som redovisar taixerad inkomst. Inkomstbortfalletpå grund av dessa avdrag kan för uppskattas till 180 milj. kr. I enlighet med principerna för långtidsbudgeten har förperioden efter /84 beräknats oförändrade insatser förindustriellt forsknings- och utvecklingsarbete. Forskningen inom område svararför ca en tredjedel av det statligt finansierade forsknings- och utvecklingsarbetet.För /83 har en reformram om ca 70 milj. kr. Det därpåföljande året beräknas en förstärkning av ca 90 milj. kr. 1 ändamålsgmppen totalförsvar ingår det militäraförsvaret, civilförsvaret, del ekonomiska försvaret och övrigt totalförsvar, Regeringen har förelagt förslagtill inriktning av säkerhets- och försvarspolitiken samt totalförsvaretsfortsatta utveckling . Långtidsbudgelberäkningarnaulgår från förslagen i denna proposition. Fleråriga försvarsbeslut innebär ell system med femårigaplaneringsra- Prop.1981/82:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget 25 mar och ett automatiskt verkande priskompensationssystemför del militära försvaret och civilförsvaret. Nuvarande priskompensationinnebär kompensation för pris- och lönestegringar enligt utvecklingen avnettoprisindex (NPI). Bristande samstämmighet mellan NPI och den faktiska pris-och löneutvecklingen inom det militära försvaret och civilförsvaret har skapatbetydande planeringsproblem för myndigheterna. På kort sikt har särskiltavvikelserna mellan löneutveckling och NPI-ulveckling varit stora. Mot dennabakgmnd föreslås i propositionen ett nytt priskompensalionssystem för detmilitära försvaret och civilförsvaret. Det nya systemet innebär att man vägersamman två indexserier - ett löneindex för de av planeringsramen somberäknas bestå av lönekostnader och nettoprisindex för resterande . Del nyaindexet benämns försvarsprisindex (FPl). Priskompensation för civilförsvaretsutgiftsram för skyddsrum föreslås dock även fortsättningsvis baseras på NPI. För perioden /83-1986/87 föreslås för del militäraförsvaret en planeringsram om 82817 milj. kr. i prisläget febmari 1981. Utfalletför /83 beräknas till 19048 milj. kr., varav 2485 milj. kr. För att skapa största möjliga utrymme för sådanmaterialanskafifning och utbildning som är av belydelse i krigsorganisationenföreslås omfattande förändringar i fredsorganisationen genom rationaliseringaroch indragningar av förband. Målet för perioden /83-1986/87 är attåstadkomma omprioriteringar om ca 2400 milj. kr. Det största enskilda materielobjekl som föreslås ärutveckling och tillverkning av ett nytt flygplanssyslem som skall kunna lösajakt-, allack-och spaningsuppgifter (JAS). Målet för planeringen är altViggensystemet skall kunna börja ersättas i böljan av . För civilförsvaret anges i propositionen all inriktningenav civilförsvarsverksamheten bör vara alt ge befolkningen skydd molverkningarna av konventionella stridsmedel, men att ökad uppmärksamhet skallägnas åt skyddet mot kärnvapen och kemiska stridsmedel. I propositionenföreslås att en hemskyddsorganisation införs och alt skyddsplaner upprättas föralla kommuner. För civilförsvaret exkl. skyddsrumsdelen föreslås för perioden1982/83-1986/87 en planeringsram om 1780 milj. kr. i prislägel febmari 1981.Planeringsramen fördelas med en efter hand ökande årlig utgiftsram underperioden. Detta hänger samman med alt den föreslagna utbyggnaden avcivilförsvaret genomförs successivt. För / 83 beräknas ellutfall på ca 360 milj. kr. inkl. 47 milj. kr. för beräknad priskompensation.För skyddsrum föreslås ingen femårig planeringsram, bl. a. mot bakgrund avsvårigheterna atl fömtse den kommande byggnads- Prop.1981/82:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget 26 Den ekonomiska ramen för skyddsrum bör därför prövas . /83 beräknas ell utfall på ca 313 milj. kr. inkl. 43 milj. kr.för beräknad priskompensation. Delekonomiska försvaret omfattar åtgärder för all erhålla en tillfredsställandeförsörjningsförmåga under kriser och i krig. Inriktningen i lotalförsvarsproposilionenär att försörjningsförmågan i första hand skall säkerställas för livsmedel,beklädnad, värme, hälso- och sjukvård saml härför erforderliga stödfunktioner iform av insalsvaror, arbetskraft, energi och transporter. Styrandeför utgifterna inom del ekonomiska försvaret är investeringar ioljelagringsprogrammet och åtgärder som föreslås inom den särskilda investeringsramensamt de driftkostnader dessa investeringar föranleder. Driftkostnaderna utgörstill största delen av räntekostnader. Genom den stafiiga redovisningensuppbyggnad medför dessa räntekostnader molsvarande inkomster på statsbudgetensinkomstsida. Inomenergiområdet har fastställt ett förslag tillreviderat oljelagringsprogram. I totalförsvarspropositionen föreslås altinlagringen av råolja m. m. av statsfinansiella skäl förlängs med fillutgången av . Senareläggningen innebär för /83 en iförhållande till riksdagsbeslutet minskad utgift om 856 milj. kr. Före utgångenav planeras en översyn av del reviderade programmet. Oljelagringsprogrammethar finansierats över oljdagringsfonden genom uttag av en särskildberedskapsavgift på oljeprodukter. I lotalförsvarsproposilionen föresläs atloljdagringsfonden upphör, atl den särskilda beredskapsavgiften för dettaändamål omformas fill en energiskatt saml att anskaffningen av råolja,gasbensin m. m. sker över statsbudgeten. Genom detta ökar omslutningen avstatsbudgetens inkomster med totalt ca . Dessulom föreslås att behållningen på fonden den 1juli 1982 uppgående till ca 814 milj. kr. lillgodoförs statsbudgeten sombesparing. Påövriga försörjningsområden föreslås en i huvudsak oförändrad medelstilldelning. Kostnadenför den föreslagna inriktningen av försörjningsberedskapen för perioden1982/83-1986/87 kan uppskattas till knappl . Riksdagenföreslås dock enbart ta ställning till utgifterna för /83. Förde därpå följande budgetåren kommer sedvanlig budgetprövning att ske avanslagen. /83 utgör de samlade koslnaderna för det ekonomiska försvaret2239 milj. kr. Av detta utgör 210 milj. kr. den särskilda investeringsramen och1 391 milj. kr. investeringar m. m. inom oljelagringsprogrammet.Driftkostnaderna uppgår till 638 milj. kr. varav 434 milj. kr. 1981/82:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget Medövrigt totalförsvar avses de delar av totalförsvaret som inle ingår i detmilitära försvaret, civilförsvaret eller det ekonomiska försvaret. Viktigadelar av övrigt totalförsvar är bl. a. psykologiskt försvar, hälso- ochsjukvård samt polisväsende. Iprincip omfattar övrigt totalförsvar all samhällelig verksamhet som skallfortgå i krig. I budgelsammanhang är dock avgränsningen mycket snäv och avserendast anslag eller delar av anslag som finansierar verksamhet som är direktinriktad mol beredskapsuppgifter. I lotalförsvarsproposilionen föresläs bl.a.insatser för forskningen inom det psykologiska försvaret,försöijningsberedskapen inom hälso- och sjukvården samt en förstärkt ställningoch ökade resurser för civilbefälhavarna. För de anslag som hänförs fill övrigttotalförsvar föreslås utgifter om sammanlagt 460 milj. kr. för budgetåret1982/83. Förtotalförsvaret som helhet innebär förslagen i proposifionen en ekonomiskinriktning som uppfyller de besparingsmål som har angetts i budgetpropositionenför /83. Sammantaget för perioden / 83-1986/87 medförförslagen en ekonomisk nivå som ligger ca . lägre än vad somsvarat mot en fortsättning av den ekonomiska nivån enligt 1977 årsförsvarsbeslut. Deförstärkningar som föreslås för de civila lotalförsvarsgrenarna möjliggörsgenom omprioriteringar inom totalförsvaret. Besparingarna skall uppnås inom detmilitära försvaret genom rationaliseringar och minskning avfredsorganisationen. En i huvudsak oförändrad nivå upprätthålls förkrigsorganisationen. (Milj.kr., oförändrad pris- och lönenivå) 1983/84 1984/85 1985/86 1986/87 ändring + 178 + 8 -1-35 civilförsvar m. m. + 61 -1-78 -1-51 -1,8 + 143 0 0 -1-6,4 Prop.1981/82:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget Ändamålsgmppen domineras av räntebidrag och långivningtill bostadsbyggande. För /83 beräknas dessa uppgå tillsammanlagt . Bland andra ändamål inom gmppen märks bidrag ochlån till bostadsförbättringar, bidrag till förbättring av boendemiljön saml bostadsbidragför låginkomsttagare. kr., oförändrad pris- och lönenivå) 1983/84 1984/85 1985/86 1986/87 ändring +2367 -1500 -450 -1-10,1 -1- 900 -1500 -500 -2,0 -1-1400 -1- 50 -t-IOO Utgifierna för lån till bostadsbyggande bestäms av antaletlägenheter för vilka bostadslån betalas ut under etl budgetår. Beräkningarna ilångtidsbudgeten har gjorts med utgångspunkt i all bostadsbyggandetsomfattning Utgifter för statliga lån till bostadsbyggandeunder långtidsbudgetperioden vid olika byggvolym 43000 lägenheter/år; löpande priser 43000 lägenheter/år; fasta priser 33 000 lägenheter/år:fasta priser 1986/87 Budgetår 1981/82:150 Bilaga2.1 Långtidsbudget 29 liggerkvar nivå, dvs. totalt ca 44000 påbörjade lägenheter varavca 43000 med statliga lån. I en känslighetsanalys harberäkningar gjorts avseende effekterna av en förändring av bostadsbyggandet med10000 lägenheter såväl i fasta priser som i löpande priser. Avberäkningarna framgår alt om bostadsbyggandet begränsas med 10000 lägenheterper år minskar statens utlåning med viss förskjutning med 1 300milj. i fasta priser. En årlig prisökning skulle innebäraatt utlåningen successivt ökar med . budgetåret1986/87. Räntebidragtäcker mellanskillnaden mellan faktisk räntekostnad för såväl statslån sombottenlån och den s.k. garanterade räntan. Den garanterade räntan under delförsta året är 3,för hyres- och bostadsrältslägen-heler (i huvudsakflerbostadshus) och 5,för egnahem. Därefter ökar räntan med 0,25procentenheter för flerbostadshus och för egnahem.Riksdagen har beslutat om engångsupptrappningar utöver de årliga ökningarna förvissa årgångar av bostadshus. Regeringenhar föreslagit ändrade regler för räntebidrag ochbostadsbidrag. har införandel av en hyresavgift föreslagits (prop.1981/82:124). Räntebidragentill enskilt ägda flerbostadshus föreslås ändras sä atl räntebidrag utgår på av låneunderlagel i stället för som tidigare på . Motivet till förslagetär att uppnå en förbättrad kostnadsparitel mellan enskilda och övriga ägare avflerbostadshus. Dessutom minskas räntebidragen för vissastatligt belånade hyres- och bostadsrätlshus. Räntebidragen minskas även förvissa statligt belånade egnahem. Denkostnadsökning som uppstår lill följd av de ändrade bidragsreglerna åren1983-1985 påverkar endast delar av bostadsbeståndet. Genom bruks-värdessyslemethöjs hyresnivån även för hus till vilka räntebidrag ej utbetalas. För atlägarna av dessa hus ej skall få ökade intäkter, som inte motsvaras av ökadeutgifter, föreslås alt en s.k. hyreshusavgift för dessa hus införs. Nettoeffektenav de föreslagna reformerna och besparingarna beräknas bli en förstärkning avstatsbudgeten med . / 84 och med ytterligare 655milj. /85 saml 570 milj. kr. För årenefter /86 uppgår helårseffekten till ca . Utgifternaför räntebidrag bestäms av gällande räntenivåer och av de regler som riksdagenbeslutar skall gälla för lägsta garanterade ränta saml upptrappning av denna.Såväl antalet nya lägenheter som produktionskostnaderna per lägenhetpåverkar räntebidragsutgifterna. Vid konverteringar av gamla lån bestämsräntan efter det då gällande ränteläget. 1981/82:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget Förbottenlån sker detta vanligtvis vart femte eller men förstatslån vatje år. Enförändring av stats- och bottenläneräntan med exempelvis en procentenhet frånår 1983 skulle påverka räntebidragen med ca 800 milj. kr. redan budgetåret1983/84. En höjning av räntenivån med en procentenhet skulle leda till en ökning av utgifierna med drygt 2000milj. Enminskning av bostadsbyggandet med 10000 lägenheter fr. o. m. år 1982skulle innebära att utgifierna under /87 minskar med ca 1200milj. Kostnader för räntebidrag vid olika byggvolymoch räntenivå, fasta priser. 43 000 lägenheter/år; räntenivån oförändrad jämfört med dagsläget 43000 lägenheter/år; 33000 lägenheter/år; 1986/87 Budgetår Prop.1981/82:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget Sambandet med statsbudgetens inkomstsida Bostadssubventionernas totala effekter på budgetensutgifts- och inkomstsida är relativt omfattande och komphcerade. Sambandetmellan statens långivning, räntebidrag, statens ränteinkomster och ränteavdragvid beskattningen kan vara svär atl överblicka. Härigenom kan ävennettoeffekten på budgeten av t. ex. ränteändringar bli svära att bedöma. Ett inslag i bostadspolitiken är utformningen avfastighetsbeskaltningen. För egnahemsägare innebär skattereglerna att etlschablonbelopp förs upp som beskattningsbar inkomst medan dels ränteutgifternaför faslighets-lånen är avdragsgilla, dels får normalt etl extra avdrag göras.För hus med större lånebelopp överstiger normall avdragen schablonintäkten.Della medför att många egnahemsägare redovisar ell underskoll av sillfaslig-hetsinnehav vid inkomsttaxeringen. beräknas de totalaunderskotten uppgå till ca . En schablonmässig framskrivningbaserad på de antaganden som gäller för långtidsbudgetberäkningarna och påförslaget till skatteomläggning tyder pä atl detta belopp kommer atl öka tilldrygt . För bostadslån gäller alt amorteringar registreras sominkomst på statsbudgetens inkomstsida. Vad avser räntebidragen gäller atldessa utgifter till viss del omförs till inkomstposten ränteinkomster på bostadslån. Ändamålsgruppen omfattar statens utgifter för skildaarbetsmarknadspolitiska åtgärder såsom arbetsförmedhng,sysselsättningsskapande åtgärder, arbetsmarknadsutbildning, kontantstöd vidarbetslöshet, samt andra sysselsältningsfrämjandeåtgärder saml arbetsmiljöåtgärder. Vidare hör utgifterna tillregionalpoliliska åtgärder till denna ändamålsgrupp. kr., oförändrad pris- och lönenivå) Genomsnittlig procentuell förändring 1976/77-1980/81 Procen-- tuell för-7 ändring 1982/83-1983/84 Genomsnittlig procentuell förändring 1982/83-1986/87 1983/84 1984/85 1985/86 1986/8 + 5,0 -1-11,2 -1259 -1-220 -16 -1045 4-214 -24 -214-1-7 + 1 - 8,0 -11,9 -1,8 -1,7 -2,7 Utgifterna för arbetsmarknadspolitiken beräknas uppgå tillnärmare . för /83. Vissa anslag ärkonjunkturneutrall beräknade. Utgifierna beräknas därför vara oförändrade underperioden. 1981/82:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget 32 Arbetsmarknadsutbildningkan anordnas i regi i form av s. k. AMU-kurser, i kurserinom ramen för del reguljära utbildningsväsendet samt i förelagsulbildning.Deltagare i AMU-kurser och kurser inom det reguljära utbildningsväsendet uppbärutbildningsbidrag. Vid utbildning i företag ulgår bidrag lill förelagen.Utgifierna för arbetsmarknadsutbildning finansieras via anslag överstatsbudgeten och från arbetsgivaravgifter. Enarbetsgivaravgift om 0,utlas för atl täcka av kostnaderna för ihuvudsak följande bidrag: - kontant arbetsmarknadsstöd, - grundbidrag och progressivbidrag lill erkändaarbetslöshetskassor, - den del av arbetsmarknadsverketsförvaltningskostnader som avser programmet Kontant stöd vid arbetslöshet, - utbildningsbidrag till elever iarbetsmarknadsutbildning, - utbildningsbidrag till deltagare i yrkesinriktadrehabilitering. Denandel som inle läcks av arbetsgivaravgifter finansieras via statsbudgeten. Föratt klara tillfälliga svängningar i berörda utgifter och inkomster finns enröriig kredit. Övriga utgifter för arbetsmarknadsutbildning och yrkesinriktadrehabilitering finansieras direkt från anslag över statsbudgeten. utgifter för atl ordna AMU-kurser och yrkesinriktad rehabilitering samlbidrag lill arbetsgivare som anordnar utbildning för anställda. Utgiftsutvecklingenför arbetsmarknadsutbildningen styrs i första hand av antalet elever och avelevbidragens storiek. Även fördelningen av kursdeltagarna regionall ochutbildningens inriktning är av belydelse för kostnadsutvecklingen. Bidragen ärkopplade lill ersättningen vid arbetslöshet, dvs. höjdaarbetslöshetsersättningar ger höjda utbildningsbidrag. Antalet elever iverksamheten är beroende på arbetsmarknadslägel och på i vilken utsträckning desökande uppfyller arbelsmarknadskungördsens villkor för tillträde lillutbildningen. Antalet kursdeltagare och fördelningen av dem bestämmer antaletkursveckor, vilket är avgörande för kostnaderna för de utbildningsresurser iform av lärare, lokaler etc. som krävs. I årets budgetproposition har beräknatsatl ca 110000 personer kommer atl della i arbetsmarknadsutbildning /83. Sysselsättningsskapandeåtgärder avser främst statliga och kommunala beredskapsarbeten. Verksamhetenhar beräknats få en i huvudsak oförändrad omfattning underlångtidsbudgelperioden jämfört med beräkningen för /82(konjunklurneutral beräkning). Behovetav beredskapsarbeten är i hög grad avhängigt konjunkturutvecklingen ochsysselsättningsläget. Det innebär atl medelsålgången kan variera kraftigtmellan budgetåren. Avgörande för koslnaderna för verksamheten är dels antaletsysselsättningsdagar, dels den genomsnittliga kostnaden för persysselsättningsdag. Till kommunalt beredskapsarbete lämnas statsbidrag normaltmed för lönekostnader för de anvisade 1981/82:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget 33 arbetslösa.Därutöver utgår vid invesleringsarbeten ett filläggsbidrag om för övrigakostnader. Avdrag görs i dessa fall för den ekonomiska fördel som den enskilde,för beredskapsarbetet ansvarige anordnaren, har av ett sådant arbete. Utgiftemaför beredskapsarbeten har för /83 beräknats fill ca I 889 milj.kr. molsvarande 4,5 miljoner syssdsätlningsdagar med en genomsnittligdagsverkskoslnad på . uppgick antalet sysselsatta personer iberedskapsarbete till 53 400. En förändring av antalet sysselsätlningsdagarmed 1 miljon under budgetåret, molsvarande drygt 9000 personer i arbete igenomsnitt 6 månader, påverkar anslaget med ca 450 milj. kr. Enförändring av dagsverkskostnaden med . skulle - med i övrigt oförändradeantaganden - påverka anslaget med 225 milj. kr. Stödvid arbetslöshet utgår dels i form av ersättning frän erkända arbetslöshetskassor,dels i form av kontant arbetsmarknadsstöd till personer som står utanförarbetslöshetsförsäkringen. Arbetslöshetsersättningen och del kontantaarbetsmarknadsstödet finansieras dels över statsbudgeten, dels genom fidigarenämnda arbetsgivaravgift saml till en mindre del genom medlemsavgifter från deförsäkrade. Utgifiernafrån anslaget styrs av arbetslöshetens omfattning - antalet arbetslösa ochantalet ersättningsdagar - och ersättningsnivån. Den högsta ersättningsnivånfastställs av statsmakterna. Regeringenhar förelagt förslag fill ändrade bidragsregler inom den frivilligaarbetslöshetsförsäkringen (prop. 1981/82:139). Förslagen medför ävenförenklingar och ändringar av reglerna för statsbidrag fillarbetslöshetskassorna föreslås. Dessulom föreslås ändrade tider för avstängningfrån kassorna vid arbetslöshet. Förslagen innebär besparingar på totalt 520milj. kr., varav 234 milj. kr. Arbetslöshetenuppgick till 3,i genomsnitt . Enförändring av arbetslösheten med en procentenhet av två månaderinnebär atl koslnaderna för arbetslöshetsunderstöd förändras med ca 120 milj.kr. /74 har antalet anställda vid arbetarskyddsstyrelsen ochyrkesinspektionen mer än fördubblats. För långtidsbudgetperioden fömtsätts oförändradomfattning av verksamheten. Riksdagenhar beslutat om en ny organisation för skyddat arbete m. m. Den nyaorganisafionen trädde i kraft . Denna verksamhel samordnasav med landstingskommunerna och slaten som gmndare.Staten lar numera hela kostnadsansvaret för den skyddade verksamheten. Sfiftelsenföreslås få elt anslag om 2321 milj. kr. för /83 inkl. utgifterför vissa investeringar. Utgifterna beräknas bli i stort sett oförändrade underlångfidsbudgelperioden. Styrande för utgiftsutvecklingen är i första handbeslul om nya platser i den skyddade verksamheten. 3 1981/82. 1981/82:150 Bilaga2.1 Långtidsbudget 34 Sådantbeslut tas av eller efter dess medgivande av regeringen. Dämtöverpåverkas anslagsbehovet av löneutvecklingen för de anställda,kostnadsutvecklingen för investeringar och inköp av maskiner och råvaror samtförsäljningsintäkterna. Riksdagenhar vidare fatlat beslul om en ny organisation för den yrkesinriktaderehabiliteringen genom inrättande av inomarbetsmarknadsverket. Den nya organisationen för träddei kraft . Halvskyddad sysselsättning och arkivarbete'harsedan den 1 juli 1980 ersalts av en anställningsform som kallas anställning medlönebidrag. Anslagen för verksamheterna fömtsätts förbli istort:sett.oförändrade . Antalet platser medlönebidrag är begränsat i fråga om statliga myndigheter. Utvecklingenbeträffande platser inom övriga sektorer styrs bl.a. av arbetsförmedlingensmöjligheter att placera arbetshandikappade. Regeringenhar förelagt förslag till program för regional utvecklingoch resurshushållning (prop. 1981/82:113). I propositionen föreslås mål ochriktlinjer för regionalpolifiken som i huvudsak bygger på den .politikriksdagen tidigare lagt fast. a. ökad decentralisering av beslut omde regionalpolitiska medlen fömtses ökad effektivitet i genomförandet avregionalpolitiken. Som elt komplemenl till hittillsvarande i huvudsak selektivamedel föreslås ett generellt verkande medel i form av differentieradearbetsgivaravgifter i fyra kommuner i . stödområdesindelning föreslås som innebär en kraftig prioritering av deregionalpolitiskt sämst ställda regionema. I landet i övrigl föreslås att ettbegränsat investeringsbidrag skall kunna lämnas. Vidare föreslås all regeringenskall kunna peka ul kommuner med stmkturproblem utanför stödområden där underen begränsad övergångsperiod regionalpolitiskt stöd skall kunna lämnas. Fördet regionalpoliliska stödet lill näringslivel har lagt fast enbeslulsram för budgetåren 1979/80-1983/84. Denna uppgår lill 8 131 milj. kr.och omfattar avskrivningslån/lokaliseringsbidrag, ulbildningsstöd, sysselsättningsstöd,offertstöd och lokaliseringslån. För /83 beräknas för bl. a.dessa ändamål anslag på ca 319 milj. kr. för bidragsverksamhet och 500 milj.kr. De ökade anspråk på medel som kan förväntas pä grundav penningvärdets försämring beräknas under budgetåren 1983/84 och 1984/85balanseras av de besparingsåtgärder som beslutades av hösten 1981.För budgetåren 1985/86 och 1986/87 har i enlighet med långtidsbudgetmetodikenfömtsätts all anslagen hålls oförändrade. Dekortsiktiga variationerna i utnyttjandet av de medel som disponeras inom ramenberor huvudsakligen på förändringar i företagens investerings-benägenhet,vilken i sin tur bl. a. är avhängig av den allmänna konjunktur- Prop.1981/82:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget Utnyttjandet beror även på densubvenlionsnivå som tillämpas. Förslaget om ytterligare decentralisering av de regionalpolitiskamedlen innebär även alt ett nytt anslag inrättas varifrån regeringen fördelarmedel till länsstyrelserna för bl.a. mindre lokaliseringsbidrag ochinvesteringsbidrag, glesbygdsstöd och regionalt utvecklingsarbete. / 83 föreslås detta anslag uppgå till 275 milj. kr. I enlighetmed långtidsbudgetmelodiken beräknas detta anslag bli oförändrat underperioden. För särskilda sysselsättningsfrämjande åtgärder iNorrbottens län föreslås en ram på 150 milj. kr. att användas t. o. /84, varav 50 milj. kr. skall avse 1983/84. I , , och kommuner föreslåsen sänkning av arbetsgivaravgifterna för allaarbetsgivare utom kommun, allmän försäkringskassa och statlig myndighet medundantag av statens affarsdrivande verk. Sänkningen föreslås träda i kraft denI janauri 1983. Kostnaden för denna sänkning beräknas uppgå till 80 milj. kr.för /83 och till det dubbla beloppet för etl helt budgetår.