prop · G503220 · 1981-12-31 00:00:00 — hardärför lagt ned arbete på att undersöka möjligheterna till alt i olikasammanhang minska användningen av naturgrus genom alt utnyttja annat materialt. ex. restprodukter från gruv- och stålindustrin. För att få till stånd enstörre återvinning av sådana restprodukter krävs alt normer och anvisningarför t. ex. ballastmaterial utformas med hänsyn tagen till möjligheterna attutnyttja restprodukter. Naturvårdskommiiién föreslår alt planverket ochvägverket får i uppdrag att se över gällande normer och anvisningar. Ibilagorna 4 och 5 lill detla betänkande redovisar kommittén särskilda utredningarsom kommittén har låtit utföra rörande hantering av jord och bergmassor vidväg- och husbyggande och om restprodukter inom gruv- och stålindustrin. 1 bilaga 2 redovisas ell av kommittén utarbetatformulär till blankett i fråga om det förslag om avgifts- ochuppgiftsskyldighet för läktföretagen som har beskrivits ovan. I bilaga 3redovisar kommittén en utredning som gjorts rörande grusförsörjning inomStockholms län. 1981/82:220 39 Malmöhuslän och kommun. I bilaga 6 publiceras en på uppdrag av kommitténutförd samhällsekonomisk analys av skilda syslem för prövning av läktfrågor.Bilagorna publiceras i en särskild volym SOU 1979:15. Lagom ändring i naturvårdslagen (1964:822) Härigenomföreskrivs i fråga om naturvårdslagen (1964:822)' dels atl 18, 25, 37, 39 och42 §§ skall ha nedan angivna lydelse, dels att i lagen skall införas sex nyaparagrafer, 18a-cfj§, 28 § samt 39 a och b §S, av nedan angivna lydelse. Täkl av sten, grus, sand,lera, jord, torv eller andra jordarter för annat ändamål än markinnehayarenshusbehov får ej ske ulan tillstånd. Vad nu sagts avser dock ejläkt i vallenområde vartill tillstånd lämnats enligi vattenlagen (1918:523)eller fordras enligt lagen (1966:314) om kontinentalsockeln. äger förelägga den som söker täkttillstånd atl, vid äventyr alt ansökningen avvisas, framlägga täktplan av erforderlig omfattning. 1 samband med tillstånd får meddela sådana föreskrifter att förelagels menliga inverkan på naturmiljön begränsas eller monerkas. Om ej särskilda skäl föranleda annat, skall tillstånd för sin giltighet göras beroende av au säkerhet ställes för sålunda föreskrivna ål-gärder. Visar sig sådan säkerhet otillräcklig, kan föreskriva au tillståndet skall gälla endast om ytterligare säkerhet ställes. Länsstyrelsenfår förelägga den som söker täkttillstånd all, vid äventyr atl ansökningenavvisas, förebringa utredning som belyser behovet av den läkt som avses medansökningen och framlägga täktplan av erforderlig omfattning. 1 samband medtillstånd får meddela föreskrifteryö/- att begränsa eller motverkaförelagets menliga inverkan på naturmiljön och andra föreskrifter som behövsfrån naturvårdssynpunkt. Om ej särskilda skäl föranleder annat, skalltillstånd för sin giltighet göras beroende av atl säkerhet ställs för sålundaföreskrivna åtgärder. Visar sig sådan säkerhet otillräcklig,/aV länsstyrelsenföreskriva alt tillståndet skall gälla endast om ytteriigare säkerhet ställs.Om fullgörandet av föreskriven åtgärd ankommer på annan än markens innehavare,är innehavaren skyldig tåla atl åtgärden vidtages. 'Lagen omtrycki 1974:1025. 1981/82:220 41 förflutit från det läkt- När har förflutit från del tillstånd vunnit laga kraft, kan läns- täkttillstånd har vunnit laga kraft,/aV styrelsen upphäva tillståndet helt el- upphäva tillståndet ler delvis eller förena tillståndet med helt eller delvis eller förena tillstån- ändrade föreskrifter. Visar det sig all det med ändrade föreskrifter. Visar meddelade föreskrifter ej i erforderlig det sig att meddelade föreskrifter inte mån begränsa eller motverka företa- / den utsträckning som behövs begrän- gets menliga inverkan på naturmil- sar eller motverkar företagets men- jön, kan före utgången liga inverkan på naturmiljön, får av angivna tid förena tillståndet med före utgången av den de ytterligare föreskrifter som behö- angivna tiden förena tillståndet med vas. de ytteriigare föreskrifter som be hövs. Skall mark från två eller Jlera fastigheter ingå ien takt, får tillstånd enligt 18 § lämnas endast om ett beslut omtäktsamverkan har meddelats enligt 62 § anläggningslagen (1973: 1149). Utan hinder av första stycket får täkttillståndlämnas under förutsättning att sökanden förfogar över all mark som behövs förden avsedda takten och att verksamheten kan antas komma att bedrivas på ettfrån naturvårdssynpunkt godtagbart sätt utan att täktsamverkan enligtanläggningslagen kommer till stånd. Ifall som avses i IS a första stycket skalllänsstyrelsen meddela ett förhandsbeslut till ledning för den förrättning omtäktsamverkan som skall äga rum enligt anläggningslagen (1973: 1149). I sådantbeslut skall anges den avsedda taktens läge och omfattning samt de huvudsakligavillkor i övrigt som skall gälla för slutligt beslut om täkttillstånd. Somvillkor får anges att den läkt som avses med ansökan skall utvidgas lill attomfatta också mark från annan fastighet än som berörs av ansökan. Sådantvillkor får dock inte omfatta mark med gällande täkttill- stånd,om inte innehavaren av tillståndet medger det. Förhandsbeslut får inte meddelas, om innehavarna avden mark som avses skola ingå i takten mera allmänt motsätter sig att markentas i anspråk för täkl och har beakiansvärda skäl för det. Vid denna prövningskall främst beaktas åsikten hos de markinnehavare som mest berörs av detavsedda täktföretaget. Sedan förhandsbeslut har meddelats får takt förmarkinnehayarens husbehov inte äga rum inom området. Det ankommer på den kommunala nämnd somkommunfullmäktige bestämmer att vid sidan av utöva tillsyn överatt takt inte utförs i strid mot 18 § eller mot föreskrifter som är förenademed tillståndet till företaget. Kommunens kostnad för utförd tillsyn får tagas utav tlllstdndshavaren eller, om läkt har utförts utan tillstånd, av den varsverksamhet tillsynen har avsett enligt de närmare föreskrifter som meddelas avregeringen eller myndighet som regeringen bestämmer. 1 fråga om ersättning och inlösen skall expropriationslagen (1972:719) i tillämpliga delar lända till efterrättelse i den mån avvikande bestämmelser ej meddelas i denna lag. 4 kap. 3 § expropriationslagen skall äga tillämpning i fråga om värdeökning som ägt rum under liden före det talan väcktes vid domstol. I fråga om ersättning med anledning av all avverkning eller återväxlålgärd Ägareav fastighet och innehavare av särskild rätt lill fastighet äro berättigadetill ersättning av kronan i den utsträckning som anges i 26 och 30 §§. All ivissa fall även borgenär, som har panträtt i fastigheten, är berättigad tillersättning framgår av 34 § andra stycket. Om inlösen av fastighet stadgas i 27§. Ägareav fastighet och innehavare av särskild rätt till fastighet är berättigadelill ersättning av staten i den utsträckning som anges i 26,28 och 30 §§. Atl ivissa fall även borgenär, som har panträtt i fastigheten, är berättigad tillersättning framgår av 34 § andra stycket. Om inlösen av fastighet stadgas i 27§. Prop.1981/82:220 43 somavses i lagen (1974:434) om bevarande av bokskog förbjudits eller alt tillståndtill sådan avverkning eller åtgärd vägrats eller förenats med föreskriftergäller bestämmelserna i nämnda lag. Föranleder undersökning som avses i 42 § förstaeller andra stycket skada eller Intrång, skall ersättning för detta utgå. Vidtvist om sådan ersättning väckes talan vid den fastighetsdomstol inom vars områdefastigheten är belägen. 37 § Till böter eller fängelse i högst sex månaderdömes den som uppsåtligen eller av oaktsamhet 1. bryter mot förbud ellerföreskrift .som meddelats enligt 5, 8, 10, 11 eller 14 §, 16 § andra stycketeller 19 5, 2. bryter mot 16 § första stycketförsta punkten eller, om ej gärningen är ringa, mot 16 § första stycket andrapunkten, 3. bryter mot 17 § andra stycket,om ej gärningen är ringa, 4. utför läkt i strid mot 18 §eller 4. utför läkt i strid mot 18 §, föreskrift som meddelats i samband 18 b §tredje stycket eller föreskrift med tillstånd lill företaget. som ärförenad med ett tillstånd lill 5. underiåter all fullgöraanmälningsskyldighet som föreskrivits med stöd av 20 § första stycket, 6. bryter mot 22 § första ellertredje stycket eller mot föreskrift som meddelats i samband med medgivandeenligt tredje stycket, eller 7. åsidosätter stadgandet i 23 §,om ej gärningen sker på plats, till vilken allmänheten icke äger tillträdeeller har insyn, eller gärningen är ringa. Utbyte av brott som avses i 4 skall förklarasförverkat, om det ej är uppenbart obilligi. 39 § Har någon begått gärrimg som av- Har gärning som avses i 37 § 1, ses i 37 §, 1, 2, 4 eller 6 äger läns- 2, 4 eller 6 begåtts, får , styrelsen vid vhe förelägga honom att och ifråga om gärningsom avses i 37 § vidtaga rättelse. Överexekutor äger 4 även den kommunala nämnd som ock meddela handräckning för så- enligt 18 c § utövar tillsyn över takter, dant ändamål. Ansökan om hand- meddela föreläggande för att dstad- räckning får göras av allmän åkla- komma rättelse. I beslut om föreläg- gare, , läns- gandefår vite sättas ut. Överexekutor styrelsen eller den kommunala myn- får också meddela handräckning för dighet som handhar naiurvårdsfrå- att åstadkomma rättelse. Beträffande sådan handräckning om handräckning får göras av all- öga bestämmelserna i 191 § utsök- män åklagare, statens naturvårds- ningslagen motsvarande tillämpning. verk, eller den kom- Prop.1981/82:220 44 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse munala nämnd som handhar natur vårdsfrågor. / övrigt gäller i fråga om handräckning samma bestämmelser som för handräckning enligt 191 § ut- sökningslagen (1877:31 s. 1). Vid meddelande av föreläggande Vid meddelande av föreläggande enligt 17 § första stycket, 20 §, 21 § enligt 17 § första stycket, 20 §, 21§ eller 22 § andra stycket får länssiy- eller 22 § andra stycket får länssty relsen utsätta vite. Efterkommes ej relsen utsätta vite. Efterkommes ej sådant föreläggande, skall på anmo- sådant föreläggande, skall kronofog dan av utmätnings- demyndlgheten på anmodan av läns- mannen föranstalta om all åtgärden styrelsen ombesörja atl åtgärden vid- vidtages. tages på den försumliges bekostnad. får utsätta vitevid meddelande av föreläggande enligt 17 § tredje stycket. Hälsovårdsnämndenfår utsätta vite vid meddelande av föreläggande enligt 24 §. Efterkommes ejföreläggandet, äger vederbörande nämnd låta vidtaga åtgärden på denförsumliges bekostnad. Har ett föreläggande. enligt 39 §meddelats någon i egenskap av ägare till viss fastighet och övergår fastighetentill ny ägare, gäller JÖreläggandet i stället mot denne. Utsatt vite gällerdock inte mot den nye ägaren, men vederbörande myndighet får sätta ut vite fördenne. Första stycket skall ocksåtillämpas när föreläggande har meddelats någon i egenskap av tomträttshavareeller ägare av byggnad eller anordning på mark som tillhör annan. Myndighet som har meddelat föreläggandesom avses i 39 a § skall genast sända sitt beslut till inskrivningsmyndighetenför anteckning i fastighetsboken eller tomträttsboken. Detsamma gäller beslutom återkallelse av antecknat föreläggande. Har antecknat föreläggande upphävtsgenom lagakraftvunnet beslut, efterkommits eller förfallit, skall den myndighetsom har meddelat föreläggandet, så snart som det kan ske, anmäla förhållandettill inskrivningsmyn- är alltid behörig att göra sådan anmälan. Erfordras förberedande undersökning på marken innan beslut meddelas i naturvårdsärende, må sådan undersökning verkställas genom försorg. Erfordras förberedande undersökning på markeninnan beslut meddelas i naturvårdsärende,/år sådan undersökning verkställasgenom försorg. Sker inventering av naturresurs enligt beslut avregeringen eller annan statlig myndighet, äger den som utför inventeringsarbetetillträde till annans mark och får där företaga den undersökning som behövsför inventeringen. Undersökning som avses i första eller andrastycket skall utföras så att skada eller intrång såvitt möjligt ej åsamkasmarkinnehavaren. 1 samband med beslut om tillstånd lill bebyggelse,läkt eller annat arbetsförelag äger föreskriva att företagetskall bekosta särskild undersökning av det berörda området eller på annat sättgotlgöra intrånget i naturvårdsintressel. Dennalag träder i kraft den . Lagom uppgiftsskyldighet i fråga om takt- och stenkrossrörelse 1 § Regeringen eller myndighetsom regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om skyldighet för den som drivertäkl- eller stenkrossrörelse all lämna de uppgifter om verksamheten som behövssom underlag för planering av naturvården i länet. 2 § Vid meddelande avföreskrifter som avses i I i; skall tillses att uppgiftsskyldig ej betungasonödigt. 3 § Vad någon på grund avföreskrifter som har meddelats med stöd av 1 § har fått veta om näringsidkaresaffärs- eller driftförhållanden får han ej obehörigen yppa eller nyttja. Dennalag träder i kraft . Prop.1981/82:220 47 Remissammanställning över betänkandet Naturvård ochTäktverksamhet 2 Allmänna utgångspunkter.................................... 3 Program för regionalainventeringar....................... 4 Uppgiftsskyldighet förläklförelag m. m................... 5.1 Allmänna synpunkter...................................... 5.4 Samordning med vattenlagensbestämmelser om skydd för grundvatten 5.5 Infordrande av säkerheten föreflerbehandlingsarbeten 6 Tillsynen över takter m.m. 6.1 Allmänna synpunkter...................................... 6.2 Bestridande av kostnaderna förtillsynen av takter 6.3 Översyn av möjligheterna attåstadkomma rättelse vid brott mot naturvårdslagen 8 Expropriation för atttillgodose allmänt behov av grus 9.1 Normer för ersättningsmaterialför naturgms ..... 1981/82:220 48 Varje avsnitt i remissammanställningen inleds meden kort sammanfattning av naturvårdskommitténs förslag i aktuell del samt enredovisning av remissutfallet i stort. I den därpå följande citat-delen återgesyttranden av de remissinstanser som tillstyrker förslagen och därvid ocksåutvecklar sina synpunkter samt de som anför erinringar mot förslagen. Deremissinstanser som enbart anger atl de tillstyrker förslagen eller lämnardessa utan erinran citeras inte. Dessa instanser anges dock i vissa avsnittgenom exemplifiering och de har givetvis beaktats vid bedömningen av remissutfallet. Flertalet remissinstanser instämmer mednaturvårdskommittén rörande de principiella utgångspunkterna för en nyreglering av täktverksamheten, nämligen att det är nödvändigt att tillämpa ettekologiskt synsätt pä miljö-och naturvårdsområdet och att det är hänsynen lillnaturmiljön som främsi begränsar täktmöjlighelerna och medför krav påhushållning genom bättre planering av täktverksamheten. : Det ekologiska synsätt på grusresurserna som betänkandet ger uttryckför måste tillämpas med försiktighet och vägas mot andra väsentligasamhällsintressen. har full förståelse för restriktivitet iexploateringen vid rekreationsområden i närheten av tätorter och liknande därmänniskor vistas. Inom andra områden måste dock, med hänsyn till dekostnadsökningar och den ökade energiförbrukning en restriktivaretillståndsgivning skulle medföra, nalurvårdsintressena normalt ges mindre vikt.Möjligheten för alt öppna och exploatera egna takter för att minimeratransportkostnaderna och bibehålla konkurrensen måste finnas kvar. Täktverksamhet innebär den bedrives ochi vissa fall efter återställandet skador på naturmiljön. Dock ska enligt lagenvid bedömning av tillstånd hänsyn till övriga allmänna och enskilda intressenlas. Ett sådant allmänt intresse är väghållningen. verksamhet ärenligt ovan fördelad på ett stort antal mindre takter. Om rillstånd ges till fåtakter med hög omsättning, finns risken att som liten förbrukare iområdet inte får täkttillstånd i önskvärd omfattning. Därigenom uteblir vårmöjlighet att konkurrera och priserna kommer atl dikteras av slora exploatörer. Alternativet till många mindre takter är ett fåtalstora takter innebärande längre transporter. har genom noggrannplanering av täktexploatering och transporter försökt täcka grusbehovet tilllägsta kostnad vid förbrukningsstället. Om tillstånd endast ges till få takterunder raseras denna planering med kostnadsökningar i storieksordningen50-100 milj. kr. (Räknat på en föriängd medeltransporllängdav och förbrukningen 10 milj. önskar atl hushållningsprincipen endasttillämpas inom områden med känslig naturmiljö. I glesbygd bör tillståndnormalt ges enligt samma regler som . 1981/82:220 49 Inom områden där restriktivareprövning tillämpas bör konkurrenssituationen följas noggrannast. : Den allmänna princip, som liggerlill grund för utredningens förslag är alt hänsyn till naturmiljön begränsarmöjligheterna till täktverksamhet. Denna princip bör följas även när det gällerkulturmiljön. Naturvård och kulturminnesvård har också gemensamma intressen ikulturiandskapet, där ett samarbete håller på atl utvecklas. Lantbruksstyrelsen: Utredningen redovisar i avsnitt 2.1.3andra samhällsintressen som berörs av täktverksamhet. Jordbruksintresset omnämnsinte bland samhällsintressen som kan påverkas negativt av täktverksamhet -inteens i fråga om läkt av matjord. Lantbruksstyrelsen anser att all täktverksamhetsom direkt eller indirekt berör mark som ingår i jordbruksföretag påverkarjordbrukets intressen. Detta gäller i synnerhet om täktverksamheten sker påjordbruksmark eller påverkar angränsande eller näraliggande jordbmksmarkersproduktionsförmåga. Även då bara borl-forslingen av täktmaterial sker genomjordbruksbygd kan jordbrukets intressen påverkas negativt. Inte heller iavsnitt 5.2, program för regionala inventeringar, nämns de areella näringarnabland de motstående intressena till täktverksamhet. Lanlbruksstyrelsen anseratt det är naturligt att de areella näringarnas markbehov och produktionsförhållandenbeaktas vid översiktlig planering av olika täktverksamheler. Inventeringar ochplaneringsåtgärder rörande täktverksamhet måste därvid samordnas med denkommunala markanvändningsplaneringen och riksplanearbetet. : Styrelsen anser att man bör sträva efteralt ha så få takter som möjligt öppna men att detta inte får leda till negativa konsekvenser på gruspriserna och transportkostnaderna för grus. Länsstyrelserna bör såle des inte vid sin tillståndsprövning vara alltför restriktiva. : Täktverksamhet medför i förstahand skador pä landformerna och landskapsbilden, men i varierande utsträckningäven pä flora, fauna, hydrologi och övrig naturmiljö. Grusläkt undergrundvattenytan, samt torvtäkl, vilka verksamheter har ökat i omfattning undersenare tid och kan förväntas få ökad betydelse i framliden, har en vissinverkan på hydrologin. Enskilda takter innebär i många fall endast enbegränsad skada på naturmiljön. Sammantaget innebär dock täktverksamheten enbetydande inverkan pä landskap och miljö. Den stora spridningen och att ilandskapet särskilt framträdande element ofta las i anspråk bidrar härtill. delar kommitténsmening att det inte är risken för att den totala tillgängen pä täktmaterialskall ta slut som motiverar hushållning med fyndigheterna. Verket instämmer ikommitténs åsikt att det är hänsynen till naturmiljön som främst begränsartäktmöjlighelerna och medför krav på hushållning genom i första hand en bättreplanering av täktverksamheten. Andra sådana faktorer är emellertidanspråk pä marken för vattenförsörjning och bebyggelse, transportavstånden ochtillgången på eftersökta materialkvaliteter. Genom en bättre planering, tillvilken utredningens förslag torde medverka om de genomförs, bör även några avdessa faktorers begränsande inverkan på täktmöjlighelerna kunna minskas. Verket anser även i likhet medkommittén - alt man från samhällets sida bör sträva efter att antalet taktersom är öppna är så litet 4 1981/82. 1981/82:220 50 sommöjligt och att de takter som öppnas lokaliseras till områden därolägenheterna från naturvårdssynpunkt blir så små som möjligt. Det är önskvärtatt öppnade takter utnyttjas så fullständigt som möjligt. : Nalurvårdskommitlén har inriktat sitt arbete på att förstärka demedel samhället behöver för alt vad gäller täktverksamheten genomföra enresurshushållning som enligt kommittén framstår som riktig och somsamtidigt så långt som möjligt minskar skadorna på naturmiljön. Som framgåtttidigare har SIND i allt väsentligt ställt sig positivt till kommitténs förslagavseende sand- och grusmaterial. Däremot avvisar SIND förslagen i fråga ominduslrimineral. Enligt SIND har kommittén inte insett eller inte tillräckligtbeaktat de helt olika fömtsättningar som föreligger beträffande å ena sidandessa lokall förekommande och till största delen för lokala behov utnyttjadetillgångar vilka kvantitativt utgör den övervägande delen, och å andra sidan deriksintressanta industrimineralen. Enligt SIND får förslagen vad avserindustrimineralen olyckliga konsekvenser genom den ur mineralpoliUsk synpunktomotiverade splittring som vid ett genomförande åstadkoms mellankoncessionspliktiga industrimineral, vars nyttiggörande beror avmineralpolitiska överväganden av centrala mineralpolitiska instanser och å andasidan , vars nyttjande beror av tillstånd enligt en i förslaget vidgadnaturvårdslag, där behovsprövningen görs av regionala myndigheter och baseraspå ett ur samhällssynpunkt begränsat och ofta otillräckligt underlagsmaterial.Endast genom ett samlat ansvar för mineralfrågorna kan förutsällningar skapasför att få fram sådant underlag baserat på inventeringar, prognoser,marknadsundersökningar m. m. som måste ligga som underlag för en realistiskbehovsprövning. SIND vill i detta sammanhang erinra om de övervägandenmineralpolitiska utredningen har alt göra beträffande formerna förtillståndsgivning för utnyttjande av olika och därmed även beträffandeförutsätiningarna för en enligt SIND:s uppfattning nödvändig enhetliglagstiftning för industrimineral. Enligt SIND måste därför regeringensöverväganden av naturvårdskommilténs förslag anstå lill dess MPU:sslutbetänkande föreligger. : Allmänt vill framhålla att förslagen bör ses över nogafrån administrativa och ekonomiska synpunkter. Även om det i och för sig synesväl belagt alt åtgärder är motiverade på området, bör angelägenheten prövas medhänsyn till kostnaderna och knappheten på personella resurser. Det är ocksåviktigt att eftersträva så stor enkelhet som möjligt och undvika onödigbyråkrati. Länsstyrelseni : Från nalurmiljösynpunkt är det angeläget attpågående täktverksamhet utföres planmedvetet och i många fall på ett rationelltsätt. Strävan måste vara alt anpassa antalet öppnade takter till samhälletsegentliga behov av grus. Erfarenheten har visat att åtskilliga markägare avskattetekniska skäl endast medges ytterst begränsade årliga uttag. Detta harfått till följd atl ett onödigt stort antal takter slår öppna till allvarligtmen för nalurvårdsintressena. Enligt mening börlagstiftningsarbetet även behandla möjligheten till en normalisering avskatteeffekterna vid rationella gmsuttag. Inrättande av ett utjämningskonto börkunna gälla samtliga fastighetsägare som befattar sig med täktverksamhet. 1981/82:220 51 Länsstyrelseni : får inledningsvis understryka att dentäktverksamhet som äger rum har sin grund i att del finns ettsamhällsbehov av det brutna materialet. De företag som är verksamma medtäktverksamhet har således till ändamål all tillgodose behovet avbrylningsprodukter för i första hand den fysiska samhällsutbyggnaden.Ställningstaganden från myndigheternas sida när det gäller täktverksamhet måstedärför ta hänsyn både till samhällsekonomiska betingelser och naturvårdsintressen. Länsstyrelseni : Från såväl naturvårds- som grusförsörj-ningssynpunkt är detgivetvis värdefullt om täktverksamheten kan bedrivas snabbt och rationellt såalt antalet öppna takter så långt möjligt begränsas. Av skattetekniska skäl ärdet dock inte ovanligt att en exploatör hindras att bedriva täktverksamhetenmed önskvärd hastighet. Brytnings-hastigheten regleras effekrivt genomarrendekontraktets utformning. Följden blir atl exploatören tvingas ha flertakter öppna. En enkel lösning på detla problem borde vara någon form av"gruskonlo" som skulle motsvara nuvarande skogskonto.