prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — RSVs kostnader totalt förADB-driften för både det gamla och nya systemet inklusive utrustningskostnaderför länsstyrelserna var /81 81,9 milj. kr. och beräknas /82 till 83,0 milj. kr. För /83 begärs 93,8 milj.kr. Redovisningssystem för exekutionsväsendet () Genom beslut uppdrogKungl Maj:t åt dåvarande exekutionsväsendets organisatinsnämnd (EON) att isamarbete med statskontoret göra en förstudie om möjligheterna att utnyttja ADBför vissa arbetsuppgifter inom exekutionsväsendet. ()övertog 1973 från EON exekutionsväsendets centrala myndighetsuppgifter,inklusive ADB-verksamheten. I regleringsbrev för /76 förordnaderegeringen, att RSV i samarbete med statskontoret och RRV skulle bedrivafortsatt utvecklings- och försöksverksamhet med ett riksdatasystem förexekutionsväsendet (). Syftet med är attförbättra indrivningsresultatet genom att förse mydigheterna med säkert ochdagsaktuellt indrivningsunderlag. är infört vidsamtliga kronofogdemyndigheter i (ursprungligt försökslän),län, län, samt . Därmedomsluter av de s. k. allmänna målen (främst skatter och böter). Systemet används bl.a.för automatisk uppdebitering och avisering, bevakning, kontroll ochredovisning. Periodisk framtagning av indrivningsunderlag för fältarbete görsav systemet efter fastlagda urvalsregler, som gör det lättare för denexekutiva personalen att rikta sin verksamhet i första hand mot de mestangelägna gäldenärerna. Den ur systemet framtagnastatistiken kan bl. a. användas som underiag för bedömning av personalbehovetvid respektive kronofogdemyndigheter. innehållerpersonuppgifter om kronofogdemyndigheternas gäldenärer och gäldenärernas skulder- företrädesvis restförda skatter, allmänna avgifter och böter. F. n. omfattarregistret ca 640000 gäldenärer och ca 2 800000 skulder. För datordriften av REXanvänds f. n. DAFA. 175 textskärmsterminaler och 160 skrivare är anslutna tillsystemet. 1981/82:100 Bilaga 3 Gemensamma frågor 103 En särskild utredare fick i juni 1980regeringens uppdrag att utreda frågan om hurett ADB-baserat redovisningssystem för exekutionsväsendet bör utformas. Utredaren fastslår i sittbetänkande, som avgavs ,att fungerar väl på de myndigheter som är anslutna till systemet och att resterande 59kronofogdemyndigheter i landet bör anslutas till systemet snarastmöjligt. RSVs kostnader förADB-driften inklusive utrustningskostnader för kronofogdemyndigheterna var budgetåret1980/81 20,5 milj. kr. och beräknas för /82 fill 21,9 milj. kr.För /83 begärs 25,2 milj. kr., exklusive kostnader för ett eventuelltfortsatt genomförande avREX. Statens centrala löne- och personaladministrativa system Statligt löneuträkningssystem (SLÖR) Statens löne- ochpensionsverk (SPV) övertog huvudmannaskapet, från statskontoret, för detstatliga löneuträkningssystemet SLÖR. Lönesystemet SLÖRutvecklas och modifieras fortlöpande. De grundläggande kraven som SLÖR skall uppfylla är: - attbehandla de statliga löneavtalen lika - attge en god information till de anställda - attha en riktig löneberäkning genom hög automatisering - attunderlätta myndigheternas personaladministration - atttillgodose krav hos enskilda myndigheter - att redovisainkomster och skatter till - attautomatiskt överföra uppgifter ekonomisystem - atttillgodose krav på central lönestatistik - attge underlag för matrikelföring och pensionsräkning. är290 myndigheter anslutna till SLÖR och antalet löneutbetalningar uppgår till 160000 . Inom SLÖR:s rampågår ett särskilt projekt benämnt "Vidareutveckling inom SLÖR ochPA", kallat VISP, som bedrivs i samarbete med driftställe och användarmyndigheter. De övergripande målen för projektet är - attskapa ett försystem till SLÖR med bl. a. lokala kontroller - attslopa preliminärkörningen i SLÖR och därmed minska tidspressen för användaren - attskapa förutsättningar för att ta fram ändamålsenliga personaladministrativa rutiner. Under vintern 1981påböijas konstruktionen av VISP-systemet och försöksverksamheten startar . SLÖR utnyttjar tredriftställen, nämligen DAFAs anläggningar i och samtUppsala datacentral (UDAC). DAFA i är huvuddriftställe där av antaletlöneutbetalningar skrives ut och där programunderhålloch testverksamhet sker. Kostnader för driftoch underhåll av SLÖR-systemet täcks med avgifter från de anslutna myndigheterna.Avgifterna skall ge full kostnadstäckning dels för SPV:s huvudmannakostnad ochdels för maskinella och tjänster vid de tre driftställena. Priset perlöneberäkning för den obligatoriska delen av SLÖR är för /82 11: 35 / 81 uppgick kostnaderna för SLÖR totalt till 26 milj. kronor. Prop.1981/82:100 Bilaga 3 Gemensamma frågor 104 Personaladministrativt informationssystem förstatsförvaltningen (PI) Huvudmannaskapetför det personaladministrativa informationssystemet PI övergick den till SPV. Pl-systemet utgör ett hjälpmedel förmyndigheterna att sammanfatta olika typer avpersonaladministrativa rapporter. Vissa delar av den information sommyndigheterna rapporterar in för löneuträkning i SLÖR kan genom PI utnyttjas för personaladministrativaändamål. PI kan därför sessom ett komplement till SLÖR och har utvecklats med utgångspunkt från de förutsättningar som f. n.gäller för SLÖR. var22 myndigheter anslutna, vissa av dessa utgör huvudmyndighet för ett flertal mindre myndigheter. Att använda PI ärfrivilligt. Myndigheterna beställer de utdata de önskar viss månad. Systemet hämtar informationfrån SLÖR:s register en gång per månadefter det att SLÖR:s register är fullt uppdaterade efter månadens lönekörning. Under månaden har PIs egnaregister uppdaterats. Vid denautomatiska databearbetningen använder PI DAFA:s maskinutrustning. Kostnaderna förPl-systemet uppgick /81 fill 1,7 milj. kronor. System för automatiserad matrikelföring ochpensionsuträkning (MP) Genom beslut 1975föreskrev regeringen att statskontoret i samråd med SPV och SPN skulle utvecklaett system för automatiserad matrikelföring och pensionsuträkning. Statskontoretföreslog 1977 till regeringen att ett ADB-system för dessa funktioner borde införas istatsförvaltningen. Regeringen beslöt1979 att systemet skulle genomföras i huvudsak enligt redovisad plan föranslutning av myndigheter till matrikelregistret. Systemansvaretöverfördes 1980 till SPV. Under arbetet medatt ta fram överföringskrav från övriga lönesystem har det framkommitatt de överföringskrav som gällde för SLÖR måste anpassas till krav som gäller för samtliga lönesystem. Problemen kringkravspecifikation och idrifttagande av matrikelregistret har medfört attproduktionen tills vidare upphört och att ytterligare anslutning av myndigheterinte sker. Efter driftstoppet har arbetet koncentrerats på att ta fram en nyanvändarkravspecifikation. Utvecklingsarbetetbedrivs nu med sikte på att en första överföring från SLÖR äger rum mars1982, samt att en första registeruppläggning sker . SVP:s kostnader förmatrikelprojektet beräknas för /82 till 1,7 milj. kr. /83 begärs 2,1 milj. kr. System för utbetalning av pensioner till statspensionärer() Systemet används iSPV:s verksamhet för beräkning, samordning och utbetalning av pensionsförmåner.Systemet omfattade 1980 ca 230000 pensionstagare. Under detta år uppgick värdet avutbetalningarna av de olika pensionsförmånerna (ATP, bostadsstöd, folkpension,statlig kompletteringspensionm. Dataproduktionensker på () dator i . För inmatningoch åtkomst av uppgifter har SPV 25 bildskärmsterminaler i kommunikation med RFV:s dator. Utbetalning skergenom överföring av de uträknade pensionsbeloppen till , personkonto, i Stockholm.Kostnaden för datorproduk- 1981/82:100 Bilaga 3 Gemensammafrågor 105 tionen hos RFV är ca 2,7 milj. kr. ochför personkontoservicen ca 4 milj. kr. Informationssystem inom högskoleutbildning m.m. Centralt antagningssystem (CA) Statskontoret fick hösten1975 i uppdrag att utveckla ett system för anmälan och antagning fillgrundläggande högskoleutbildning. Systemet utvecklades i samarbete medStatkonsult och samt representanter för de blivande användarna.Systemet överlämnades till universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) under våren1977, då det togs i drift. Syftet med systemet är iförsta hand att administrera antagningen till grundläggande högskoleutbildningoch systemet innehåller bl.a. funktioner för - kontrolloch poängberäkning av anmälningar - kvoteringoch antagning av sökande - utskriftav kontrollbesked och antagningsbesked till de sökande - utskriftav resultatlistor till de lokala högskoleenheterna. I systemet behandlas ca70000 anmälningar , därav ca 50000 anmälningar till höstterminen.Antagningsenheten vid UHÄ har tillgång till systemet genom 12 bildskärmsterminaler.UHÄ ansvarar för systemet. Driften är föriagd till DAFA. beslutade ijuni 1981 om ändrade tillträdesregler till grundläggande högskoleutbildning.En översyn av systemet pågår därför. Denna översyn skall vara genomförd undervåren 1982. Studiestödets informationssystem (STIS) () startade ett projekt för att utveckla ettADB-baserat informationssystem för den studiesociala administrationen inom CSNoch studiemedelsnämnderna. , som har bedrivits i samrådmed statskontoret, upphörde då systemet togs i full drift. Syftet med studiestödetsinformationssystem (STIS) är i första hand att effektivisera administrationenav studiestödet och ge de studerande bättre service bl. a. genom kortarebehandlingstider. Behandlingstiden för ansökan om studiemedel skall intebehöva överstiga ens . Systemet syftar ävenfill att uppnå större säkerhet i verksamheten genom bättre kontroller m. m. STIS-systemet innehåller bl. a. funktioner för - registreringvia terminal av studiemedelsansökningar, uppskovsansökningar m.m. - beräkningoch kontroll av studiemedelsbelopp m. m. samt utskrift av beslutsmeddelandenoch studieförsäkran/-intyg - bevakningav inbetalningar (avgifter och återkrav) - utskriftav in- och utbetalningskort m. m. I systemet administrerasbåde utbetalning (ca 3 500 milj. kr. ) och återbetalning (ca 400 milj.kr. ) av studiemedel. Antal studiestödta-gare i registret är ca 800000,och omfattar nu såväl svenska som utländska studerande. CSN och de sexstudiemedelsnämnderna har fillgång till systemet och registren via 90textskärmsterminaler. CSN ansvarar för systemet. Datordriften är föriagd tillDAFA. Ett nytt datasystem föråterkrav av studiestöd har utvecklats av CSN i samråd med statskontoret ochdatainspekfionen. Systemet togs i drift . Prop.1981/82:100 Bilaga 3 Gemensamma frågor 106 Regeringen harunder 1981 uppdragit åt centrala och riksförsäkringsverketatt gemensamt utveckla en ADB-rutin för att samköra studiestödetsinformationssystem med system för utbetalning av bidrag. Rutinenförhindrar att olika former av studiestödbetalas ut . Kostnaden för ADB-driftvar /81 11,3 milj. kr. och beräknas för /82 fill 11,1milj. För /83 begärs11,2 milj. kr. Lokalt syslem för studiedokumentation och antagning(STUDOK) STUDOK börjadeutvecklas på uppdrag av regeringen av UHÄ, som också svarar förvidareutvecklingen av systemet. Driftstart skedde och huvudsyftet äratt åstadkomma dokumentation av studieresultat för den enskilde studerande.Funktioner för lokal antagning till centrala kurseradministreras också med hjälp av STUDOK. Uppgifterna i systemet utgöräven underlag för planering. STUDOK används av de sex universitetensamt sju högskolor och omfattar flertalet avutbildningslinjerna vid dessa. Av de högskolor, som inte använder STUDOK, har i något fall egenutveckling av system för studiedokumentation skett. Varje högskoleenhetansvarar för informationsinnehållet i respektive register. Datordriften är förlagd tillmotsvarande universitetsdatacentral. Kontinuerligt skeren anpassning av STUDOK till högskolornas krav. I enlighet med en förordning om studiedokumentationm. m. i grundläggandehögskoleutbildning (1981:516) pågår arbete med att överföra uppgifter om samtliga utbildningslinjervid anslutna högskoleenheter till STUDOK. ADB-system vid överstyrelsen för ekonomiskt försvar Överstyrelsen förekonomiskt försvar (ÖEF) har använt sig av ADB i sin verksamhet.Följande system är i drift eller under utveckling - affärs- och lagerredovisningssystemet, inkl. ett reskontraregister (BUSA) - statistik-och planeringssystemet (P/S-systemet) - reglerings-och ransoneringssystemet. BUSA skall dels geunderlag för affärs- och lagringsverksamheten samt för denekonomiadministrativa verksamheten dels ge underiag för planeringen föruppbyggnad av beredskapslager m. m. Statistik- och planeringssystemet används för planering främstinom överstyrelsen men även för detekonomiska försvaret i övrigt. För driften av båda dessa system utnyttjasDAFA. Systemet föroljerapportering syftar bl.a. fill att underlätta uppföljning av försörjningsläget. Sammanställningar ursystemet utgör dessutom underlag förrapporteringen till lEA(). Beräkningsmodellernaanvänds för att räkna fram underiag för bedömning av beredskapslagringen. Fördetta ändamål utnyttjas (QZ). Utvecklingen avransonerings- och regleringssystem har påbörjats inom kemi- ochbeklädnadsprogrammet. Regeringen har 1980 givit ÖEF i upp- 1981/82:100 Bilaga 3 Gemensammafrågor 107 drag att i samråd med statskontoret utredaöverstyrelsens behov av information och lämplig databehandling av denna.Verksamheten i övrigt kommer att koncentreras till att upprätthålla driften ienlighet med resurstillgång och gjorda prioriteringar. Viss utveckling kommeratt ske inom BUSA-systemets ram och för P/S-systemet där ett särskiltfastighetsregister kommer att upprättas i samarbete med statensvattenfallsverk och länsstyrelserna. ADB utnyttjas sedan längeför olika ändamål inom arbetsmarknadsverket (AMV). Ett antal administrativaADB-system används som stöd för olika verksamhetsgrenar inomarbetsmarknadsstyrelsen (AMS) eller som underlag för verksamhetsplaneringen.Andra system utgör hjälpmedel i den platsförmedlande verksamheten vidarbetsförmedlingskontoren. Inom detta område pågår ett omfattandeutvecklingsarbete med olika försöksverksamheter. Ansvaret för deADB-system som utvecklats eller är i drift inom arbetsmarknadsverket liggerhos AMS. Ansvaret för drift, underhåll och teknisk utveckling regleras i avtalmellan AMS och de servicebyråer som anlitas. System för framställning av platslistor användsett ADB-system för framtställning av listor över alla lediganmälda arbeten.Systemet omfattar funktioner för registrering och statistikföring av ledigaplatser, framställning av platslistor samt inkodning och uttag av statistiköver arbetssökande. Platslistorna (en perlän) framställs på fem produktionsorter dit uppgifter om nya platser och andraförändringar insamlas för fotosättning, tryckning och distribution. För den dagligaregistreringen används 190 terminaler med lokal lagringskapacitet. Underlagetför platslistorna framställs bl. a. vid DAFA. System för terminalsökning och automatiskbevakning Systemet omfattar följande funktioner: - sökningvia terminal bland lediga platser - bevakningav nytillkommande platser föi arbetssökandes räkning - uppdateringav registren med de nytillkommande platserna. Systemet har prövatssedan budgetåret 1976/77 och utvärderas fortlöpande. För provdriften har medelbeviljats t.o.m. /82 motsvarande ca 140 terminalarbetsplatser.Uppgifter överförs från de fem produktionsorterna till systemetscentrala databas. För ändamålet utnyttjas en privat servicebyrå (Control DataAB). modellkontor har inletts i en första etapp vid förmedlingskontoret iSödermanlands län. Nya användningsområden är bl. a. uppföljning av ledigaplatser och arbetssökande. Syftet är bl. a. att ge personalen bättreinformation dels om resultatet av förmedlingens insatser för de arbetssökande,dels de lediga platserna. I försökens andra etapp är avsikten även att förenklade rutinerna genom att slopa blanketter, statistikkort m.m.Försöksverksamheten med modellkontoren skall ge underlag för ställningstagandeom hur ADB-tekniken bäst kan utnyttjas i platsförmedlingsarbetet. 1981/82:100 Bilaga 3 Gemensamma frågor 108 Informationssystem om arbetsskador () Arbetarskyddsstyrelsenhar enligt beslut av (rskr 1977/78: 147) blivit huvudman för ettinformationssystem om arbetsskador vilket ersätter den tidigare yrkesskadestatistiken.Informationssystemet togs i drift 1979. Syftet med systemet är att ge underlagför arbetarskyddsstyrelsens uppföljning av arbetsmiljölagen och förtillsynsmyndigheternas och arbetsmarknadsparternas förebyggande arbete. Detskall dessutom vara bakgrundsregister för utrednings- och forskningsarbetesamt ge underlag för officiell statistik över arbetsskador. Driften av systemetsker dels på egen utrustning, dels på servicebyrå och det omfattar inträffadearbetsskador , ca 400000. Ett hundratal uppgifterlagras om varje skada. Inrapporteringen av arbetsskadeanmälningarna sker frånyrkesinspektionsdistrikten. Inom tre distrikt bedrivs försöksverksamhet medterminaler för registrering av uppgifterna. Ytterligare en försöksverksamhethar just påbörjats för att pröva åtkomsten till registerinnehållet direkt viaterminal. Regeringen har 1981-06-1!uppdragit åt styrelsen att i samråd med statskontoret genomföra en huvudstudieför en samordnad lösning avseende informationssystemet om arbetsskador ()och ett samordnat arbetsställeregister för arbetarskyddsverket (). använder ADB för flera olika ändamål.Bland de viktigaste användningsområdena är följande: övervakningav elproduktion och nätdrift. Informationssystemen skall utgöra stöd förcentral och regional driftledning att klara uppställda mål för leveranssäkerhetoch driftekonomi. har ett informationssystem för den övergripandedriften av statens elproduktion. Undei" kommer successivtinformations- och styrningssystem att tagas i drift för operativ styrning ochövervakning på regional nivå. Säkerhetsmässigövervakning av kärnkraftverk. Myndigheterna kräver en fortlöpande,säkerhetsmässig övervakning av kärnkraftverken liksom en öppen redovisning avdensamma och verkets eget krav är att driva kärnkraftverken effektivt medbeaktande av myndigheternas krav. Installation av ett nytt datorsystem förRinghals pågår . Viktigareadministrativa rutiner såsom personaladministration, kraftförsäljning,lagerredovisning mm. Den administrativa delenav databehandlingen bedrivs f n praktiskt taget enbart i men en vissdecentralisering pågår. Produktions- och driftledningssystemens databehandlingbedrivs i anslutning till den enhet systemen stöder. Dencentrala ADB-enhetensbudget är för /82 77 milj. kr. På grund av den till stora delardecentraliserade verksamheten är detta endast en mindre del av verkets totalainsatser inom ADB-området. 1981/82:100 Bilaga 3 Gemensamma frågor 109 3 Vissa statliga publikationer inom ADB-området I följanderedovisning av statliga publikationer om ADB ingår vissa betänkanden ochrapporter från offentliga utredningar samt ett urval rapporter, återkommandepublikationer mm från (),() och statskontoret. SOU 1976: 58 ADBoch samordning: samordning av ADB-verksamheten. inom den offentliga förvaltningen.Betänkande av datasamordningskommittén(DASK). SOU 1978:54Personregister - Datorer - Integritet. Betänkande av datalagstiftningskommittén (DALK). SOU 1979:69 Nyavyer. Datorer och nya massmedier - hot eller löfte? SOU 1979:72Rationalisering och ADB i statsförvaltningen. Betänkande av utredningen om central rationaliseringoch ADB. SOU 1979:93 ADB ochsamhällets sårbarhet. Betänkande av sårbarhetskommittén (SÅRK). Ds B 1980: 19Anskaffning av ADB-utrustning. Slutbetänkande från anskaffningsutredningen. SOU 1980:31Offentlighetsprincipen och ADB. Betänkande av datalagstiftningskommittén (DALK). Ds Ju 1981:1 Denframtida fastighetsdataverksamheten. Del I och II. Ds Kn 1981:5-7 Datorstöd förexekutionsväsendet. Ds Ju 1981:15-16Tillstånd och fillsyn enligt datalagen. Betänkande av datalagstiftningskommittén (DALK). Ds A 1981:15Kontorsautomation i statsförvaltningen - effekter pä sysselsättning ocharbetsmiljö. Delbetänkande från dataeffektutredningen. SOU 1981:17Industrins datorisering - effekter på sysselsättning och arbetsmiljö.Delbetänkande från dataeffektutredningen. SOU 1981:24Socialförsäkringens datorer. SOU 1981:45 Nyamedier - text-TV, teledata. Slutbetänkande från informationsteknologiutredningen. SOU 1981:59Datateknik i industriproduktionen. Betänkande från data-och elektronikkommittén. Systemkatalog 81 översiktlig information om försvarets datorbaserade informationssystem. Försvarets rationaliseringsplan 1981. "Struktur90". Förslag till långsiktig inriktning av försvarets administrativa databehandling (FRI rapport nr 4,80-8402.) Utredning av vissafrågor rörande planering, styrning och samordning av ADB-verksamhet (regeringsuppdrag Dnr1978; 248) 10 myndigheters styrning av ADB-verksamhet (Dnr1976:375). Prop.1981/82:100 Bilaga 3 Gemensamma frågor 110 Anslagsframställningenför /83 avseende reservationsanslaget VIII B2 Anskaffning avADB-utrustning - uppgifter om anskaffningsbehovav ADB-utrustning. Statliga datorer 1981 - översikt över det statligautrustningsinnehavet. Katalog överstatliga ADB-system 1980 - översiktlig information om statsförvaltningens ADB-baseradeinformationssystem (stkt rapport 1980:22). förtecknas i en årlig sammanställning (nr i statskontorets rapportserie). Statskontoret och försvarels rationaliseringsinstitut för statsförvaltningen.Allmän del - förteckning över lagar,förordningar och myndighetsanvisningar samt centrala myndigheter ochandra organ för styrning och samordning av ADB (stkt rapport 1980:20). Handlingsprogramför metodstöd på ADB-området - inriktning av de centrala rationaliseringsorganensinsatser (stkt rapport : 13) Prop.1981/82:100 Bilaga 3 Gemensamma frågor 111 1 Översiktlig information ........................................................................... 51 1.1 Användningsområden ....................................................................... 51 1.1.1 Störretillämpningar m. m......................................................... 51 1.1.2 Kontorsautomation ................................................................ ...... 54 1.2 Kostnader ......................................................................................... 55 1.2.1 ADB-kostnader för dencivila statsförvaltningen .................. ...... 56 1.2.2 ADB-kostnader förförsvaret ................................................ ...... 57 1.3 Organisation ..................................................................................... 58 1.3.1 ADB-drift - organisationm.m.................................................. ...... 58 1.3.2 Systemutveckling -organisation ............................................. ...... 62 1.4 Personal ............................................................................................. 63 1.4.1 ADB-personalensverksamhetsinriktning ..................... 63 1.4.2 ADB-personalens storlek ........................................................ 63 1.4.3 ADB-personalenssammansättning ....................................... 63 1.4.4 ADB-personalensgeografiska fördelning .............................. 65 1.5 Utrustning ......................................................................................... 65 1.5.1 Datorutvecklingen inomden statliga sektorn ......................... 65 1.5.2 Terminaler ochdataregistreringsutrustning ........................... 65 1.5.3 Datorleverantörernasmarknadsandelar i den statliga sektorn ......... 66 1.5.4 Behov av ADB-utrustning ..................................................... 67 1.5.5 Datorernas geografiskafördelning ......................................... 68 2 Information om enskilda myndigheter ochADB-system ........................ 70 2.1 De ADB-användande myndigheterna .................................... ........ ....... 70 Styrelsen för internationell utveckling .............................................. 73 Försvarsdepartementet .................................................................. ........ 74 Överbefälhavaren ............................................................................ .... 74 Armén .............................................................................................. .... 74