prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — att till Bidragsförskottför /83 anvisa ett förslagsanslag av . 1981/82:100 Bilaga 8 91 De övergripande målen försocialpolitiken är gemensamma för alla medborgare. Omsorgerna om de äldre skalldärför ge dem möjligheter till ett fortsalt aktivt deltagande i samhället. Antalet personer över 65är har ökat snabbt och utgör en allt större andelav befolkningen. Ålderspensionärerna har i det närmaste fördubblats sedan år1960. De är f.n. ca 1.4 miljoner eller av befolkningen. De äldsta ökar mest. Gruppen över 85års ålder, f.n. knappt 100 000 personer, beräknas öka med närmare 70 000 framlill . Befolkningsutvecklingengör att äldreomsorgen kommer att förbli en av de största socialpolitiskafrågorna under 1980-talel. Bland de äldsta är behovet av värd, omsorg ochservice störst. Detta ställer särskilda krav på insatser. Socialtjänstlagen, somträder i kraft , bekräftar den uppfattning i äldrefrågor somvuxit fram . Samhällets insatser skall utformas så alt de äldrekan leva ett självständigt och aktivt liv i gemenskap med andra.Förutsättningarna härför är ekonomisk trygghet, ändamålsenliga bostäder ochpersonlig service. De äldres ekonomiskasituation har förbättrats på elt omvälvande sätt genom pensionssystemet.Folkpensionen tillförsäkrar alla ekonomisk grundtrygghet, och ATP säkerställeruppnådd levnadsstandard. Cirka 830 000 personer har f.n. ålderspension frånATP. De som saknar eller har låg ATP får särskill pensionstillskott. Grunden för godäldreomsorg är det egna boendet, som kompletteras med vård, social omsorg ochservice. Det råder enighet om att de äldres livssituation i flertalet fall blirbättre, om de kan bo kvar i sin invanda miljö. Möjligheterna att bo kvar därberor i hög grad på tillgången på öppna omsorger. Väl fungerande hemhjälp ochfärdtjänst är elt par av de viktigaste medlen för all förverkliga det äldrepolitiskaprogrammet. Den sociala hemhjälpenhar byggts ut kraftigt . fick 80 000 äldreoch handikappade hemhjälp och är antalet ca 350 000. Antalet arbetstimmarhar ökat frän 8 miljoner lill 50 miljoner. Även barnfamiljer får hemhjälp genomhemvårdar- och barnvårdarverksamhet. har ökningen avhemhjälpen avtagit i takt med att behoven har tillgodosetts, men fortfarandeökar hjälpen lill äldre och handikappade. Kostnadsökningen har dock varitbetydande. Hemhjälpen utvecklas mångskiftande, servieebetonad social hemtjänst. Exempel på nyaserviceformer och uppgifter är matdistribution, här-och fotvård, snöröjning ochverksamhet vid dagcenlraler. Dessa serviceformer har byggts ut väsentligt imånga kommuner . Alltfler kommuner satsar på områdesanknutenservice, där de boende har tillgång till socialtjänst, fritidsverksamhet ochsjukvård. Det finns en strävan till ökat 1981/82:100 Bilaga 8 92 samarbete med sjukvården. På flera håll harvårdplaneringsgrupper bildats, där sjukvårds- och hemhjälpspersonal ingär isyfte att samordna insatserna inom äldreomsorgen. För alt de äldre skallkunna erbjudas ett boende som tillgodoser behov av mera omfattande personligomsorg, skall kommunerna enligl den nya socialtjänstlagen inrätta bostäder medgemensam service för dem som behöver särskilt stöd. I begreppet servicehusinnefattas även de nuvarande ålderdomshemmen, vilka tillgodoser mera omfattandebehov av service och värd. Genom om- och tillbyggnad av befintliga ålderdomshemförsöker man ge mer individuellt anpassad service. Antalet lägenheter iservicehus är f,n, ca 20 000 och antalet platser i ålderdomshem ca 58 000,Kommunerna planerar att under åren 1980- 1986 bygga ytterligare nära 13 000servicebostäder. Antalet platser i ålderdomshem beräknas minska med ca 1 200under . Antalet pensionärer i dehögsta åldrarna kommer som nämnts att öka kraftigt . Eftersombehovet av mera omfattande social omvårdnad därigenom blir allt mer påtagligt,ger den avstannande planeringen i fråga om ålderdomshem anledning att prövabl,a, inriktningen av statsbidraget lill social hemhjälp. Vidare kommerutvecklingen all understryka behovet av samverkan mellan primärkommunernassociala hemhjälp och landstingskommunernas hemsjukvård. Jag kommer att lainitiativ lill en översyn inom av stalsbidragsregler m,m, föratt åstadkomma bästa möjliga vård och omsorg inom ramen för bästa möjligaresursutnyttjande av vårdinsatserna för de äldre. Därvid bör bl.a. belysaskonsekvenserna av olikheterna i det stat'iga stödet till ochålderdomshem. Reglerna bör inte utformas så all de verkar styrande påkommunernas val av omsorgsform. Färdtjänsten företer ensnabb utveckling. Den avser att tillgodose behovet av lokal förflyttning föryngre och äldre personer, som har väsentliga svårigheter att förflytta sig påegen hand eller anlita allmänna kommunikationer. Färdtjänst finns i allakommuner, och närmare 300 000 medborgare har legitimation att anlita den. Social hemhjälp ochfärdtjänst har grundläggande betydelse för alt ge service ål äldre ochhandikappade och uppfylla målen inom dessa områden. Detta är ett väsentligtmotiv för statsbidragen till dessa slag av . Bidragen är35 % av kostnaderna. Som ett mått pä den snabba utvecklingen under de senasteåren kan anges, att utgifterna för bidrag lill de båda serviceformerna /77 var ca 744 milj. kr. och för nästa budgetår beräknas lill 1840 milj. kr. Delta innebär all enbartden statsunderstödda delen av sådan socialtjänst ökar från 2 100 milj. kr. till5 260 milj. kr. Om förändringen i penningvärdet beaktas, kan ökningen beräknastill . Äldreomsorgen är även påandra sätt i snabb utveckling. En viktig utgångspunkt är att öppna omsorger ärbättre än institutionell värd, både för Prop.1981/82:100 Bilaga 8 93 de enskilda människorna och för samhället. Detär därför viktigt, inte minst i nuvarande samhällsekonomiska läge, att prövanya vägar inom äldreomsorgen och bl.a. satsa på orlsanpassade. För projekt inom bl.a. äldreomsorgen slår medel tillförfogande under anslaget A 3. Forsknings- och utvecklingsarbete samlförsöksverksamhet. har regeringen för sådana ändamålbeviljat sammanlagt ca 5 milj. kr. Jag räknar med att stödet inom detta viktigaområde skall kunna utgå i samma omfattning även under nästa budgetär. Pensionärsorganisationernaspelar en betydelsefull roll för inriktningen och utformningen av insatsernaför de äldre. Det är särskilt viktigt, att de förmedlar sin kunskap om äldressituation, problem och behov till samhällets organ. Genom pensionärsråd ikommunerna och förtroenderåd stärker de äldre sina möjligheter till inflytande.Pensionärsorganisationerna gör dessutom stora insatser för sysselsättnings-och kontaktverksamhet bland äldre. Ekonomiskt stöd tillpensionärsorganisationerna pä riksnivå beräknas under anslaget A 4. Äldreberedningen (S1981:01) har börjat sitt arbete . Den är parlamentarisktsammansatt. Dessutom ingår företrädare för pensionärsorganisationerna ochkommunförbunden. Beredningen behandlar frågor om samordning och prioritering avsamhällets insatser för de äldre, främst inom boende, omsorg, service och vårdsamt frågor om behovet av åtgärder för att stimulera utvecklingen på dessaområden. Den avser alt avge ell betänkande omekonomiska, organisatoriska och sociala synpunkter på trygghetslarm. Vidaregörs en jämförande analys av samhällets kostnader för olika former av boendeoch vård. Beredningen är remissorgan ål socialdepartemenlel i ärenden om stödlill forskning, utvecklingsarbete och försöksverksamhet inom äldreområdet.Under sommaren 1982 hålls om äldrefrågor i Wien.Beredningen svarar för det svenska förberedelsearbetet inför konferensen. Anhörigvårdskommiltén (S1979:11) fortsätter sitt arbete med en översyn av de frågor som gäller vårdgenom anhöriga. Den bedömer vilka åtgärder som behöver vidtas utövervårdhuvudmännens planer för att tillgodose det växande vårdbehov som följer avatt antalet äldre ökar. Därvid övervägs även frågan om stöd till vård av anhörigai hemmet. När del gäller samhälletsservice till barnfamiljerna intarbarnomsorgen en central plats. Följande sammanställning visar utvecklingen avantalet platser samt det för beräknadeplatsantalei enligt kommunernas utbyggnadsplaner. 1981/82:100 Bilaga 8 22 90(1 67 30(1 anslöt sigvåren 1976 lill ett utbyggnadsprogramsom innebar att det skulle färdigställas 100 000 nyaplatser i daghem och 50 000 nya platser i fritidshem. förutsattesytterligare 10 000 platser tillkomma i familjedaghem . En enkätsom genomförde visade att 68 000platser i daghem och 30 800 platser i fritidshem beräknas bli färdigställda undernämnda period. beräknas 49 700 platser i familjedaghem tillkomma,vilket är 39 700 platser fler än som förutsattes vid riksdagsbeslut. Statsbidrag till driftenav daghem utgår under är 1981 med . per plats och för fritidshem med . För familjedaghem utgår statsbidrag av kommunernasbrutlokostnader för verksamheten. Härtill kommer ett grundbelopp som för barn iförskoleåldern utgår med . För barn i skolåldern utgår grundbeloppetmed hälften av det belopp som nämnts för förskolebarn. Bidragen ärvärdebesländiga genom anknytning lill löneutvecklingen för anställda ioffentlig tjänst. En reglering av bidragsbeloppen kommer att ske i april 1982med ledning av dä kända uppgifter för är 1981. /82träder socialtjänstlagen (1980:620) i kraft. upphävs lagen (1976:381)om barnomsorg. De centrala bestämmelserna i sistnämnda lag om samhälletsservice till barnfamiljerna tas in isocialtjänstlagen som en integrerad del av reglerna om . För defrågor som i övrigt har reglerats i barnomsorgslagen har bestämmelser tagils ini socialljänstförordningen (1981:750). fårbegreppet omsorg om barn och ungdom en utvidgad betydelse. I socialtjänstlagenanvänds nämligen begreppet som en samman- 1981/82:100 Bilaga 8 95 fattande beteckning för all den verksamhet somsocialtjänsten skall bedriva för barn- och ungdomsgrupperna. har pågrundval av förslag i propositionen (1980/81:205) om förenklade statliga reglerinom barnomsorgen (SoU 1981/82:1, rskr. 38) beslutat om vissa riktlinjerbeträffande den kommunala barnomsorgen samt om en ny och förenkladstalsbidragsgivning till barnomsorgen. Statsbidrag till kommunalbarnomsorg kommer därmed att fr.o.m. utgå avkommunens brutlokostnader för barnomsorgen exkl. administrationsulgifter. Ibidragsunderlagel får ingå kostnader för daghem, fritidshem, familjedaghem,dellidsförskolor, öppna förskolor samt en schablonmässigt beräknad kostnad förpedagogisk ledning. Statsbidraget för befintlig verksamhet i daghem ochfritidshem i viss kommun får öka i förhållande till föregående är högstmotsvarande den genomsnittliga ärliga löneutvecklingen för anställda i offentligtjänst. I det nyastatsbidragssystemet fär sålunda i bidragsunderlaget inräknas lönekostnadernaför en barnoinsorgsassistenl per 500 barn i kommunens barnomsorg. Härigenombetonas att den pedagogiska ledningen aren viktigkvalitetsfaktor i barnomsorgen. Deltidsförskolan vändersig i första hand'till sexåringar som vistas i familjedaghem eller varsföräldrar är hemarbetande. Genom att deltidsförskolorna nu blirstatsbidragsberälligande poängteras att barnomsorgen vänder sig lill alla barn.Vidare ökar härigenom kommunernas möjlighet att anlägga en helhetssyn pä sinbarnomsorgsverksamhel. Till enskilda daghem ochfritidshem som finns upptagna i kommunens barnomsorgsplan kommer att ulgäbidrag av en av för beräknad genomsnittskostnadper plats för kommunala daghem och fritidshem med huvudsakligen heltidsbarn. 1 beslutet om förenkladestatliga regler för barnomsorgen understryks kommunernas ansvar förbarnomsorgen. Införandet av det nya statsbidragssystemet innebär begränsningarav den statliga regleringen av barnomsorgen. understryks behovet aven god barnomsorg. Samhällets barnomsorg måste i ökad grad anpassastill de lokala förhållanden som råder i de olika kommunerna. De resurser somslår till förfogande måste användas för en verksamhet som motsvarar barnensbehov, föräldrarnas efterfrågan och samhällets möjligheter. En särskild arbetsgruppkommer att tillkallas för attutvärdera effekterna och erfarenheterna av det nya statsbidragssystemet. 1 dettasammanhang kommer även, i enlighet med beslut, all belysasmöjligheterna och effekterna av att i vart fall viss del av statsbidraget görsprestationsre-laterat. Det statliga stödet tillkommunernas barnomsorg kan för nästa budgetår beräknas lill sammanlagt 5 550milj. kr., vilket jämfört medinnevarande budgetår innebär en anslagsökning med ca 140 milj. kr. Härtillkommer medel från bostadshuvudtiteln som utgär i form av statliga bostadslåntill 1981/82:100 Bilaga 8 96 förskolor och fritidshem. Stalsbidragssysleinetskall enligt tidigare beslut finansieras genom socialavgiften frånarbetsgivare och egenförelagare. Den andel av denna avgift som avserbarnomsorgen utgör av löneunderlaget. Planeringsgruppen förbarnomsorg har i sitt betänkande (SOU 1979:57) Barnomsorg-behov, efterfrågan,planeringsunderlag föreslagit all särskilda efterfrågeundersökningar på kommun-och kommundelsnivä skall tas fram som underlag för barnomsorgsplaneringen.Statistiska centralbyrån genomförde på uppdragen sådan efterfrågeundersökning på kommunnivå. Denna visade bl.a. attföräldrarnas efterfrågan avser alla former av barnomsorg. Sålunda visarundersökningen att ytterligare 137 000 platser efterfrågas varav 99 000 idaghem, 33 000 i familjedaghem samt 3 000 i annan form av barnomsorg.Efterfrågan kan dock förändras bl.a.beroende pä arbetsmarknadens utveckling. I enlighet med riksdagensbeslut avser jag att återkomma med förslag till regeringen om att statistiskacentralbyrån får i uppdrag att genomföra en förnyad efterfrågeundersökning varsresultat kan utgöra en av grunderna för planeringen av barnomsorgen. harnyligen fält ett särskill uppdrag att i samråd med Svenska kommunförbundetstudera barnomsorgens nuvarande organisation för att sammanställa erfarenheteroch finna modeller för verksamheten som är anpassade till morgondagens behov aven god barnomsorg. skall härvid särskill redovisa del arbetesom görs för att konkretisera förskolans målsättning och innehåll. Ett särskilt statsbidragutgär lill kommunerna för hemspråksträning för invandrarbarn. Bidraget utgårför fem- och sexåringar som deltar i hemspråkslräning som anordnas av kommunen.För varje bidragsberätligal barn som deltar i grupp där heinspräksträningbedrivs minst utgår bidrag med för . Ävendetta bidrag är anknutet till löneutvecklingen för anställda i offentlig tjänstoch kommer alt räknas upp med ledning av då kända uppgifter omlöneutvecklingen . En särskild kommitté (S1979:03) ser över frågan om språksituationen för invandrarbarn iförskoleåldern. Översynen skall - mol bakgrund av en kartläggning avhemspråksträningens nuvarande omfattning, organisation och personalresurser -bl.a. skapa klarhet beträffande rätten till hemspråksträning och ge underlagför förslag till sådana förändringarsom bättre tillgodoser invandrarbarnens speciella behov. Kommittén skall vidareundersöka möjligheterna att trygga tillgängen på tvåspråkig personal.Utredningen har i en särskild promemoria föreslagit en lagregleringav hemspråkslräningen för förskolebarn. Promemorian har remissbehandlats. Mot bakgrund av att utredningsarbete pågårföreslås nu inga förändringar 1981/82:100 Bilaga 8 97 beträffande lagreglering eller statsbidrag tillhemspråkslräningen. Jag kommer all föreslå regeringen att geutredningen tilläggsdirektiv alt även redovisa sådana utformningar avregelsystemet som skulle leda till sänkta kostnader. Ett slutbetänkande frånkommittén kan förväntas . Som exempel påforsknings- och utvecklingsarbete i anslutning till denna kommittésverksamhetsområde kan nämnas en undersökning av hur hemspråksreformengenomförts i och kommuner. Vidare pågår en utvärdering avinvandrarbarnens språkutveckling under förskoleåldern samt en studie av hurinvandrarbarnens språk skall kunna bedömas vid l.ex. Utbyggnaden av den öppnaförskolan har fortsatt. beräknas del finnas totalt nära 300 öppnaförskolor i 130 kommuner i landet. Fram kommer enligt kommunernasbarnomsorgsplaner ytterligare ca 225 sådana förskolor all inrättas. Den öppnaförskolan, som alltså blir statsbidragsberättigad, har visatsig kunna spela en väsentlig roll i strävandena all skapa sociala kontaktermellan människor i bostadsområdena. Den kan utgöra en bas för arbetet medföräldrasamverkan och föräldrautbildning och vara ell stöd för dagbarnvårdarnai deras arbete. En utvecklings- ochförsöksverksamhet inom förskoleområdet bedrivs bl.a. under socialstyrelsensledning i anslutning lill de reformer som har beslutats . Dennaavser bl.a. utformningen av verksamheten inom daghemmen, uppsökande verksamhetbland barn i förskoleåldern, åtgärder för barn med behov av särskilt stöd ochstimulans, familjedaghem, föräldrautbildning och öppen förskoleverksamhet. Häriingår bl.a. försök med mångsidigt användbara förskolor och fritidshem() som bedrivs i samverkan mellan ochbyggforskningsrådet. En omfattande försöksverksamhet har också bedrivits närdel gäller fritidsaktiviteter för barn i åldern . Bl.a. pågår försökmed utvidgade fritidshem samt försök med särskilda frilidshemsaktivileler för9-12-äringar. Dessa försöksprojektstöds bl.a. genom bidrag från allmänna arvsfonden. Vidare pågår ett antalforsknings- och utvecklingsprojekt som samordnas av delegationen för socialforskning. särskill bidrag utgårsedan budgetåret 1981/82 under nionde huvudtiteln för ferieverksamhet inomungdomsorganisationerna. Bidraget fördelas av efter samrådmed . Socialstyrelsenupprättade är 1977 i samråd med på regeringens uppdragen uppruslningsplan för sommar- och lägergårdar. Planen, som kompletteradesvåren 1978, upptog totalt 355 objekt. Arbetsmarknadsstyrelsenhar redovisat all 74 av dessa sommar-och lägergärdar ruslats upp, varav6 som beredskapsarbeten och 68 på annat sätt. I objeklreserven för budgetåret1981/82 ingår 5 objekt. Av redovisningen framgår all av de återstående 276objekten kan ell 30-lal anses fortfarande vara aktuella för utförande iframliden. Orsaken till att fler gårdar inle ruslats 7 1981182. 1981/82:100 Bilaga 8 98 upp är i första hand medelsbrisl hoshuvudmännen. I stor utsträckning har också de planerade arbetena givit så litensysselsättning att de varit olämpliga som beredskapsarbeten. Även förändringari ägarförhållanden och i gårdarnas verksamhet och inriktning har medverkat lillall utfallet har blivit begränsat. En särskild kommitté (U1981:01) ser över frågan om samverkan mellan förskola och skola, i första handgenom en utvärdering av den försöksverksamhet som har bedrivits eller somfortfarande bedrivs. Kommittén skall vidare enligl särskilda tilläggsdirektivförutsättningslöst överväga de för- och nackdelar som är förknippade med ensänkt skolpliktsälder. driver isamarbete med projekt som berör frågor om samverkan mellanförskola och grundskola. Statistiska centralbyrånfick i samband med internationella barnärel i uppdrag all undersökaorsakerna lill de sjunkande födelsetalen i landet. SCB har därvid publicerattvå rapporter Barn - behov eller börda (1979) och Få barn (1981). De behandlardels den svenska och internafionella utvecklingen av fruktsamheten, dels hurfruktsamheten förändrats under senare är. Vidare har en omfattandeintervjuundersökning genomförts bland 5 000 kvinnor i landet för att få belystvilka faktorer som inverkar på benägenheten all föda barn. Preliminära resultatfrån denna undersökning skall redovisas . I det fortsatta arbetetavser SCB dessutom all göra en enkätundersökning bland män. Pä grundval av förslagfrån barnomsorgsgruppen (S 1973:07) har godkänt allmänna riktlinjerför en allmän föräldrautbildning kring barnets födelse, som successivtgenomförs i landstingens regi . I betänkandet (SOU 1980:27) Barnoch Vuxna, har barnomsorgsgruppen behandlat frågan om föräldrautbildning underförskole- och skolåldrarna saml föräldrautbildning som når alla i samhället. Belänkandet har remissbehandlatsoch förslagen övervägs f.n. iregeringskansliet. I samband medutredningsarbetet har startats olika försök i kommuner och landsting för altpraktiskt pröva föräldrautbildningens innehåll, utformning och organisation.Försöksverksamheten stöds genom bidrag från allmänna arvsfonden och bedrivsinom olika studieförbund, mödrahälsovården, BB, barnhälsovården, förskolan ochskolan. har haftregeringens uppdrag att utarbeta närmare förslag om hur föräldrautbildningenskulle kunna göras tillgänglig för invandrarför-äldrar. harunder redovisat sina uppdrag i rapporten i ettmångkulturellt samhälle. Förslagen övervägs f.n. i . Familjestödsutredningenhar i betänkandet (SOU 1981:25) Bra daghem för små barn gjort en genomgång avförutsättningarna för god kvalitet i barnomsorgen för barn . Vidarehar lämnats olika förslag som kan bidra till att höja kvalilen pä delpedagogiska arbetet i barnomsorgen. Förslagen övervägs f.n. iregeringskansliet. 1981/82:100 Bilaga 8 99 inrättadesden som ett självständigtcentralt organ med uppgift all samordna frågor som rör barns miljö ochbarnsäker-het. Rådet har bl.a. bildat en referensgrupp för barnsäkerhetsfrågorför att få en samordning av insatserna inom barnsäkerhetsomrädet. Vidare harinformationsmaterial m.m. utarbetats rörande barn och trafik, barns utemiljö,barnavårdscentralernas väntrum saml barn och samhällsplanering. förinternationella adoplionsfrågor () inrättades som en självständig centralmyndighet . Nämnden överlog därvid de uppgifter som tidigarehandlagts av adoptionsfrågor, dvs.att underlätta adoption i av utländska barn saml alt utöva tillsyn överoch informera om verksamheten. Vidare övertog nämndenfrån uppgiften alt auktorisera ideella organisationer somarbetar med internationella adoptionsfrågor saml frågan om prövning ochgodkännande av utländska beslut om adoption. De organisationer som erhållitauktorisation kan efter beslut av beviljas statsbidrag. För närvarandefinns älta ideella organisationer som har auktorisation att bistå vidinternafionell adoption. Mellan 5 000 och 7 000svenska familjer har förhandsgodkännande från social taemot elt barn för adoption. Under 70-lalel har det kommit barn från elt 30-talolika länder utanför lill för adoption. De flesta barnen harkommit frän och . hardet kommit mellan 1 500 och 1 700 barn till varje är. avantalet barn som kommit till för adoption har förmedlatsulan hjälp av de auktoriserade ideella organisationerna. träddelagen om internationell adoptionshjälp i kraft. Syftet med lagen var bl.a. attdels kanalisera förmedlingsverksamheten till organisationer som står underoffentlig insyn och kontroll, dels ge ökade möjligheter till information ochbistånd så att antalet enskilda som på egen hand söker barn utomlandsbegränsas. Andelen privataadoptioner har minskat men fortfarande utnyttjar många svenska familjer privatakontakter i utlandet i stället för en auktoriserad organisation. Del finnsemellertid vissa risker med privata adoptioner,! den män kontakten inte ärmyckel tillförlitlig. har i enframställning lill uppmärksammat dessa problem och därvidföreslagit alt de privata adoptionerna bör regleras. Anslagen till myndigheterunder detta avsnitt har beräknats med utgångspunkt i huvudförslaget dvs. enminskning av det pris- och löneom-räknade anslaget . 1981/82:100 Bilaga 8 100 Bidrag till social hemhjälp 1 330 000 000 1 530 000 000 Från anslaget betalasstatsbidrag till kommunernaskostnader för social hemhjälp. Bidraget är av bruttokostnaderna förhemhjälpspersonal och barnvårdare, som har till uppgift att hjälpabarnfamiljer, äldre och handikappade som bor i egen bostad. Bidrag utgår ävenför hår- och fotvård, matdistribution, snöröjning m.m. Vidare ulgår statsbidragför hemhjälpsledare och för kommunalt bidrag lill enskild sammanslutning sombedriver social hemhjälp. Statsbidragsbestämmelserna finns i kungörelsen(1964:427) om statsbidrag till social hemhjälp. Bidragen betalas för kalenderåri efterskott. Anslaget för /83 avser således bidrag 1982. minskadeantalet hemhjälpslimmar något jämfört med . Antalet hjälpta äldre ochhandikappade har ökat, medan hjälpen till barnfamiljerna har minskal avsevärt.Serviceformerna här- och fotvård, matdistribution, badservice och snöröjningökar inle nämnvärt.