prop · G50320 · 1981-12-31 00:00:00 — Utvecklingenunder senare år inom energiförsörjningen har motiverat att engageratsig på nya områden inom energiverksamheten såsom anskaffning av olja, kol,naturgas och torv samt utveckling av solvärme-, värmepump- och vindkraftteknik. Vattenfallombesörjer också i samverkan med totalförsvarets övriga myndigheterberedskapsplanläggning av rikets elförsörjning. Produktionenav den elektriska kraften sker dels i ett sjutUotal egna och delägdavattenkraftstationer, dels i hel- och delägda värmekraftstationer. VattenkraftstaUonernaligger till största delen i de nortländska älvarna. Dessutom finnsvattenkraftstationer i , och ström, Lule älv är landetsmest kraftproducerande älv. I denna älv ligger Harsprånget som är den störstavattenkraftstationen på 940 MW (megawatt = ) installerad effekt. utgörs av fyra egna oljekondensstaUoner samt elvagasturbinstationer i och inkl. Gofland. driverRinghals kärnkraftstation vid på där tre block med ensammanlagd effekt om 2465 MW har Skr.1981/82:20 30 tagits i drift. Det fjärde blocket beräknas tagas i driftunder . På ostkusten i norta ligger Forsmarkskärnkraftstation som ägs av med sommajoritetsdelägare. Två av stationens tre block är tagna i drift och det tredjeär under byggnad med beräknad idrifttagning . Det svenska storkraftnätet består nu av kraftledningar med220- och 400 kilovolts spänning med en sammanlagd längd av varav 12386 ägs av staten. Den elenergi som produceras i egna och delägdaanläggningar säljs direkt engros till störte industrier, SJ samt kommunalaenergiverk och andra återdistributörer. har dessutom en egendetaljdistribution med ca 265000 abonnenter samt driver ävendetaljdistribuUons-verksamhet tillsammans med kommuner och enskilda företag. Samarbetet i delägda produktions- ochdistributionsanläggningar Ullsammans med kommuner och andra intressenter skeri bolagsform där i regel har majoritetsställning i bolagen. Samverkan i bolagsform sker även inom andraverksamhetsområden som berör energisektorn. /80 bildade efterstatsmakternas godkännande ett förvaltningsbolag, () med uppgift att bl.a. administrera statens aktieinnehav ieldistributions- och energiverksbolag. omsatte nästan enhalv miljard kronor. förvaltar aktier i elva produktionsbolag blandvilka är det största. Dessutom förvaltar Vattenfallaktierna i åtta distributionsbolag utöver de 15 som förvaltas av SEAB. Vattenfallförvaltar aktier i sex bolag med andra uppgifter inom energiområdet blandvilka Svenska är det största. deltar dessutom i ett viktigt samarbetetillsammans med andra kraftföretag i och de nordiska grannländerna föratt genom kraftutbyte uppnå bästa utnyttjande av de berörda företagensproduktions- och distributionsanläggningar. Kraftutbytet sker via ett tiotalsamkörningsför-bindelser mellan . Delnordiska elkraftsamarbetet sker till stor del inom organisationen . En viktig del av verksamhet är att projekteraoch uppföra de anläggningar som behövs i kraftverks- och kanalrörelserna. Verksamheten under /81 elproduktion inkl. andels- och ersättningskraftfrån andra företags kraftstationer uppgick under /81 till44044 GWh (miljoner kilowattimmar) motsvarande av landets totalaelproduktion. Detta innebär en ökning med 2723 GWh eller . Ökningen hänför sig helt och hållet till kärnkraften varsproduktion mer 1981/82:20 31 änfördubblades från 7915 GWh till 16205 GWh som vattenkraftproduktionenblev 27 172 GWh eller 4 180 GWh mindre än under /80. Vattenfallsförsäljning av fast kraft ökade med 281 GWh eller 0,medan försäljningen avtillfällig kraft ökade med 652 GWh eller . Försäljningen av fast kraftökade återdistributörer och egen detaljdistribution samtsamkörningsgruppen men leveranserna till de flesta industrigrupper minskade. Ökningenbland de tillfälliga leveranserna sammanhänger till störte delen med en ökningav den tillfälliga exporten med . På grund av en viss minskning av denfasta exporten blev nettoökningen av exporten 450 GWh eller . Intäkternafrån den fasta kraftförsäljningen ökade jämfört med föregående budgetårpå grund av högre index- och oljebundna pristillägg. Samtliga rörelseintäkterökade från 6058,5 milj. kr. / 80 till 6635,6 milj. /81. Rörelsekostnadernaökade från 3 240,5 milj. kr. till 3764,9 milj. kr. Däribland ökade kostnadernaför drift och underhåll med 241,4 milj. kr. och kostnaderna för inköpt kraftmed 337,8 milj. kr. beroende helt på ökade inköp från Forsmarks Kraftgrupp AB.Dessa kostnader har dock hållits nere på grund av från staten utgåendeersättning till Forsmarksbola-get på grund av den försenade idrifttagningen avkärnkraftblocken. Rörelseresultatetföre avskrivningar blev 2870,7 milj. kr., en förbättring med 53 milj. kr.jämfört med /80. Bedömtbehov av avsättning för förnyelse av anläggningar (kalkylmässigaavskrivningar) uppgick till 1 642 milj. kr. Definansiella intäkterna fördubblades, väsentligen genom ökad uUåning och högreränteläge för delägarlånen till dotterbolag samt genom räntor frånriksgäldskontoret där hade I 561 milj. kr. i likvida medel placeradevid årets slut. Somextraordinära intäkter har redovisats av staten utbetald ersättning förfördyrade anläggningskostnader för block 3 och 4 vid kärnkraftstation.Denna ersättning har använts för nedskrivning av berörda anläggningar. Till de kommuner, därVattenfall har verksamhet, betalas 275 milj. kr. i skatt, en ökning med 103milj. jämfört med /80. Den ränta som inlevereras tillstatsverket på det disponerade statskapitalet placerat i idrifttagnaanläggningar uppgår till 1474,7 milj. kr. eller 11,jämfört med 9,/80. Dettotala förtäntningspliktiga kapitalet uppgick vid slutet av /81till 15 134 milj. kr. vid slutet av /79. 1981/82:20 32 Sedande särskilda kanalavgifterna slopades /80 har för detta intäktsbortfall kompenserats med bidrag från statsverket.Ersättningen, som satts i relation till trafikvolymen på kanalen, har avregeringen fastställts till beloppet av vid kanalverketunder året uppburna farledsvaruavgifter. Trafikutvecklingen vidkanalen har varit något sämre än som förutsetts och den transporteradegodsmängden uppgick under /81 till 3,5 milj. ton mot 3,7 milj.ton /80. Rörelseintäkternauppgick till 29,8 milj. kr. och fördelade sig på kanal-trafikintäkter 4,5 milj.kr., driftbidrag 24,3 milj. kr. och övrigt 1,0 milj. kr. Driftkostnadernauppgick till 29,9 milj. kr., vilket med 1 milj. kr. Avskrivningarna uppgår till . mot O kr. budgetåret1979/80. /81 investerade 2 184,7 milj. kr. i olika slag avanläggningstillgångar jämfört med I 958,9 milj. kr. under /80. Ivattenkraftanläggningar har investerats 680,2 milj. kr. en ökning med 202 milj.kr. i förhållande till /80. Dessa investeringar harväsentligen avsett fortsättning på tidigare påbörjade utbyggnader samteffektutbyggnader i redan befintliga kraftstationer. I kärnkraftanläggningarhar investerats 364,3 milj. kr. Härvidlag föreligger en minskning från 651,4milj. jämfört med /80. Minskningen sammanhänger med attfyra block vid kärnkraftanläggningarna i och Formark har närmat sigfärdigställande. De under /81 utförda investeringarna avserfärdigställande av block 3 och 4 i samt kapitaltillskott tillForsmarks för färdigställandet av block 3 i Forsmark. Ikonventionella värmekraftanläggningar har investerats 29,7 milj. kr. och avserväsentligen utbyggnad av ett oljeeldat värmekraftverk på . Budgetåret1979/80 uppgick investeringarna i sådana anläggningar till 1980 milj. kr.varför en väsentlig minskning har ägt rum. Idistributionsanläggningar har investerats 816,2 milj. kr. jämfört med 507,1milj. under /80. Dessa investeringar avser utbyggnad avsåväl stamnätet som de regionala överföringsnäten. Antaletanställda i har minskat från 11 700 till 11 500 under åren19751981. I dessa siffror ligger även en förändrad sammansättning avVattenfalls personal. Medan antalet inom de byggande enheterna har minskat harunder den aktuella tidsperioden driftorganisationerna vidkärnkraftanläggningarna byggts ut med ca 1 300. Vidslutet av /81 uppgick personalen vid byggande avdelningar Ull4295 och vid drift- och administrationsavdelningar till 6555. Skr.1981/82:20 33 Genomriksdagsbeslut , efter folkomröstningen, har fastställts vilketkärnkraftsprogram som får genomföras. Detta beslut har inneburit attförutsättningarna för en rationell och hållbar planering inom Vattenfallväsentligt har förbättrats. framtid beträffande investeringar ochsysselsättning påverkas av att ökningstakten i elförbrukningen har minskat pågrund av försämrad konjunktur inom vissa industribranscher och minskatbostadsbyggande. Dessutom har en del medvetna energisparåtgärder inletts somkommer att ha en dämpande inverkan på elförbrukningen. Ettav de viktigaste energipoliUska målen är att minska oljeberoende.Rent praktiskt kommer detta att innebära att främst olja för uppvärmningsändamålavses ersättas med andra energislag. kommer härvid att fåväsentligt vidgade arbetsuppgifter att tillsammans med främst kommunerna, somhar huvudansvaret för värmeförsörjningen, men även tillsammans med enskildaföretag att utveckla och införa tekniker som möjliggör att olja kan utbytas motandra energislag. Deekonomiska förutsättningarna för verksamheten synes goda ochtorde möjliggöra en i stort stabil elprisnivå i reala priser . Resuhat före disp. -0,9 Bolagetstartade sin verksamhet . Dess uppgift är att Ullhandahål-la riskvilligtkapital till mindre och medelstora företag och på så sätt bidra till företagensfortsatta utveckling med bibehållande av företagens självständighet. Dettasker genom att Företagskapital går in med minoritetsposter i form av aktiereller konvertibla lån. Normalt kompletteras dessa tillskott med förlagslån. Bolagetbegränsar sina insatser till minoritetsposter och ger möjlighet förhuvuddelägarna till återlösen. Företagskapitalägs till hälften av staten och hälften av affärsbankerna. Som särskild säkerhetför bolagets förpliktelser skall ägarna ställa garantiförbindelser påsammanlagt högst aktiekapitalet (20 milj. 3 Riksdagen1981/82. 1981/82:20 34 Deintresseföretag i vilka f. n. medverkar med riskkapital äri regel starkt expansiva företag med god lönsamhet. Vid utgången av år 1980hade engagemang uppgående till totalt ca 28 milj. kr. Dessa företag sysselsätter 1950 personer och redovisar enomsättning av 725 milj. kr. med ett resultat före skatt ochdispositioner av ca 40 milj. kr. Utöverde elva intresseföretagen har bolaget lån i ytterligare fem företag med ca 5,5milj. kr., varav 4,3 milj. kr. Bolagetstotala kapitalengagemang i utomstående företag uppgick till 33,7 milj. kr.,varav utgjorde riskkapital. Engagemangen fördelade sig på aktier (7,1 milj.kr. ), konvertibla lån (5,7 milj. ), övrig utlåning (20,5 milj. ochgarantiförbindelser (0,3 milj. Räntenettotför var 2,7 milj. kr. redovisas ett resultat föredispositioner och skatt av 2,7 milj. kr. jämfört med 1,1 milj. kr. Bolagelsbalansräkning uppvisar vid utgången av en balanserad förlust av 0,7milj. beroende på kundförluster avseende engagemang ingångna åren19731976. Kundförlusterna har således läckts av bolaget med egna genererademedel. Den balanserade förlusten uppvägs dock av dolda reserver i aktier och ikonvertibla lån i börsnoteringsbara företag. Dessa dolda reserver haruppskattals till 34 milj. kr. ABIndustrikredit (inkl. AB Företagskredit) Resultat före disp. ABIndustrikredit bildades och ägs till lika delar av olika banker ochstaten. drevs verksamheten i de två parallellt ägda bolagen . Krediterna med den bästa säkerhetenbeviljades i AB Industrikredit och övriga krediter i AB Förelagskredil. /80 sammanfördes all verksamhet i AB Industrikredit. ABFörelagskredit är från samma Udpunkt ett vilande dotterbolag till . TillIndustrikredits målgrupp hör mindre och medelstora företag dvs. de förelag sominte har tillgång till obligationsmarknaden. Begränsningarna när det gällerbransch och förelagsform är få. De enda undantagen utgör sådan finansiering förvilken del har bildats särskilda krediUnstilul. Kreditgivningen sker påföretagsekonomiska grunder. Skr.1981/82:20 35 Tilltryggande av upplåningen ligger, förutom de egna utlåningsreverserna medtillhörande säkerheter, del redovisade egna kapitalel (f. n. ),värderegleringskontot (f. n. ), garantikapitalet (f. n. 250,0;max. samt upptagna föriagslån (f.n. 172,8 milj. ).Förutsättningar finns att successivt öka ullåningsvolymen till maximall 27miljarder vid fullt utnyttjande av garantikapital och förlagslån. Maximalamorteringslid utgjorde tidigare men f.n. erbjuds en begränsad del avutlåningen . Induslrikredit kan numera också bevilja lån medamorteringsfrihet av låneUden. Föratt möta framförallt industrins behov av medelfristiga krediter har undersenare lid i störte omfattning än tidigare erbjudils löptider på 5 resp. 10 år.Induslrikredit har även i högre utsträckning än tidigare beviljat lån medenbart förelagsinleckningar som realsäkerhet. Induslrikredithar beviljat lån på sammanlagt 2 725 milj. kr. vilket innebär enökning med ca 630 milj. kr. eller jämfört med . Under år 1980föll av antalet beviljade lån på företag med mindre än 20 anställda.Beloppsmässigt uppgick nybeviljningen till denna förelagsgrupp lill 1 310 milj.kr. eller av den totala nybeviljningen. Vidutgången av uppgick utestående lån lill 9922 milj. kr. Beviljade ejutbetalda lån (summa lånelöflen) var vid samma tillfälle 1 805 milj. kr.AP-fonden svarar för den helt dominerande delen av Industrikredits upplåning. Induslrikredils överskottföre avskrivningar och avsättningar uppgick lill 39,8 milj. kr., en ökning med15,6 milj. kr. eller 64,jämfört med . - Överskottet i relation lillvid å'"els slut ulelöpande lån och beviljade ej utbetalda lån utgjorde0,(1979 0,). - Resultatet före avsättningar och skatt i relation lilleget kapital och värderegleringskonto uppgick 16,(1979 13,). -Räntenettot uppgick 58,8 milj. kr., en ökning med 18,6 milj. kr.från år 1979. Refinansieringsfrågornakan enligt Industrikredit, bolaget komma att bereda Induslrikredit bekymmeråren framöver. Upplåningsbehovel kommer troligtvis alt översliga2000 milj. kr. Det är enligt bolaget svårt att göra någon säker bedömning avmöjligheten alt refinansiera detta anspråk hos den traditionella kapitalkällanAP-fonden. Fondens placeringskapacitet är ej längre stigande. Den s. k. friasektorns utrymme har minskals p.g.a. del stora statligaupplåningsbehovet. Det kan därför enligt Industrikredit bli angeläget altförsöka finna andra finansieringskällor. Resultat före disp. Lanlbrukskreditbörjade sin verksamhet . Bolaget skall genom utlämnande av lån,huvudsakligen av långfristig karaktär, medverka vid finansieringen avnäringsföretag, vilkas verksamhet företrädesvis avser förädling ellerdistribution av produkter från jordbruket eller skogsbruket eller binäringarlill dessa eller också distribution av förnödenheter lill samma näringsgrenar.Genom upplåning på kapitalmarknaden anskaffas medel för finansieringsverksamheten.Bolagels aktier ägs hälften av staten och i övrigt av jordbruketsföreningsrörelse, enskild handel och industri saml . Såvälstaten som övriga aktieägare har ställt garantifonder lill bolagels förfogande. VidLantbrukskredits bildande inrättades två skilda kreditaktiebolag, ett förprimärlån och ett för sekundärlån. har de båda bolagensverksamheter sammanförts i ett bolag. Upplåningen utgjorde 2184,6 milj. kr. Nyupplåningen blev 360 milj. kr. och amorteringarna166,1 milj. kr. Utlåningen utgjorde 2268,3 milj. kr. Nya lånuUämnades med 386,7 milj. kr. och amorteringar på lån inflöt med172,8 milj. kr. De största grupperna av låntagare utgörs av företag som driverhandel med spannmål och lantbruksmaskiner samt därmed sammanhängandeverksamhet, livsmedelsindustrier och distribu-lionsförelag. Överskottet påverksamheten - 13 milj. kr. -har i sin helhet förts lillvärdeminskningskontot för fordringar, som därefter uppgår lill sammanlagt 67,8milj. och utgör av uUåningen. Ingen utdelning lill aktieägarna harlämnats. Resultat före disp. 1981/82:20 37 PKbankenbildades genom att Postbanken (utom Postgirot) och Kredilbankslogs samman. Den arbetar på samma villkor som andra affärsbanker. Av aktiekapitalet, 633,6milj. kr., äger staten 99,. Återstoden ägs främst av privatpersoner.PKbanken samverkar tekniskt med de andra affärsbankerna i och är ansluten till Bankinslilu-tens ArbetsgivareorganisaUon,BAO. De anställdas fackliga organisation är . PKbankenhar 130 egna kontor, organiserade i fyra regioner och spridda över samtligalän. Kontoren och regioncentralerna har stora befogenheter då del gäller altbevilja krediter. PKbanken har betydligt störte inlåning från allmänheten ännågon annan svensk bank. Genom sitt omfattandesamarbete med har PKbanken tillgång ca 2000 postkontor och 2700lantbrevbärarlinjer som kan ulföra de vanligaste transaktionerna, t. ex.insättningar och uttag. Med direkt koppling lill postgiro Ullhandahåller bankenspeciella lönekonton, räntebärande konton och krediter, utöver del vanligabanksortimentet. För kassatjänsl och bokföring m.m. betalar PKbanken tillPostverket en ersättning, som är ungefär lika stor som kostnaderna för bankensegen organisation. Poslgirorörelsens inlåningsmedel förvallas av PKbanken.Förtäntningen är densamma som den avkastning banken får på sina egnaplaceringar, minus hanteringskostnader. avtal mellan och bankenreglerar både hanterings- och ränleersällning. Ikoncernen ingår, förutom PKbanken, PKfinans och PKfactoring saml PKbankenInternational () S. A. och i . Under år1980 tillkom det nybildade . Vidare ingår några mindre bolag. Efterden snabba kredilexpansionen hotade PKbankens likviditetskvot 1980 alt sjunka under det krav ställt upp. Inlåningen frånhushållen ökade i jämn takt, , men där kunde ingen snabbförstärkning skapas. Det blev nödvändigt att försöka öka inlåningen frånkommuner och förelag. Det innebar en starkare satsning på specialinlåning, somökade från 17 lill av bankens hela inlåning (medelsaldon och år1980). Därmed ökade också andelen av specialinlåningsmarknaden lill (18). Fortfarandeär PKbanken något mindre beroende av specialinlåning än bankerna i genomsnitt. Samarbetet med Postverketomfattar 63,(66,3) av medelinlåningen. Den relativa tillbakagången för denpostbaserade inlåningen beror främst på all specialinlåningens andel vuxit. Skr, 1981/82:20 38 Bankensandel av all bankinlåning, inklusive bankcertifikat emitterade utanförbankerna, blev i genomsnitt för året 21,(21,3). Andelen av helahushållsinlåningen sjönk. Bankensutlåning låg (16) högre än föregående år, räknat på medelsaldon. Ökningenvar (17) för de prioriterade bosladskredilerna och (15) för övriga. Dåkredilpoliliken var inriktad på att begränsa utlåningen i svenska kronorskedde tillväxten mer och mer genom krediter i utländsk valuta. De utomlandsrefinansierade krediterna steg men utgör ännu av bankensoprioriterade utlåning. Andra affärsbanker har ungefär dubbelt så hög andel. PKbankensandel av hela bankullåningen steg lill 17,(17,4). Utlåningsränlornalåg lägre än andra affärsbankers även . fastställdemedelränlan för PKbankens uUåning till högst diskonto + 3,i samband med attden införde räntereglering. Därmed försvann halva den skillnad på 0,3procentenhet, som tidigare gällt mol andra affärsbanker. Utjämningen blev heltgenomförd i samband med diskonto-höjningen ijanuari 1981, då medelränlanfastställdes lill högst diskonto +4%. Rörelseresultatetsjönk med 213 milj. kr. eller 28%lill 545 milj. kr. (758). Höjt diskonto ochrelativt sett fördyrad inlåning ledde lill att räntenettot sjönk trotsalt volymökningen blev så stor som (14). Övriga intäkter steg med 15%vilket innebar all rörelseinläkterna totalt ökade med 22 milj. kr. eller 1 %till 1931 milj. kr. Kostnadernaökade (14) lill 1 386 milj. kr. Kostnadsökningen var högre änföregående år men hade en annan struktur. Kostnaderna för bankens egenorganisation ökade från 591 milj. kr. till 664 milj. kr. Dettaär de kostnader, som banken på kort sikt kan påverka. Den begränsade ökningenär resultatet av en strävan att nu dra ned på takten i utbyggnaden av bankensorganisation. Personalkostnaderna ökade totalt till 354 milj. kr.Lönekostnaderna ökade , varav berodde på personalökningoch resten på löneökningar. Övriga kostnader ökade bl.a. som en följdav utbyggnad av bankens datorkapacitet. Ersättningentill Postverket ökade (9) lill 664 milj. kr. Ökningen beror på höjdkostnadsnivå i verket och ökad transaklionsvolym, främst på personkonton, samllill en mindre del på det nya avtal som träffats med verket. De förändradeersättningsprinciperna innebar en kostnadsökning . Räntabiliteten,dvs. rörelseresultatet satt i relation till eget kapital, sjönk från 20,9 lill12,. Banken låg därmed under genomsnittet för övrigaaffärsbanker mot föregående år. Förändringenåterspeglar de strukturella skillnaderna mellan PKbanken och de övrigaaffärsbankerna. Att finansieringen lill större del sker i form av inlåning frånallmänheten leder lill alt diskontohöjningar slår hårdare. Skr.1981/82:20 39 Vidareär banken mer beroende av räntenettot samt har en mindre provisionsandel. PKbanken har sedan starteni betydande grad minskal sin diskontokänslighet genom en systematiskomstrukturering. En analys för del första hela verksamhetsåret, 1975, visar atträntabiliteten då skulle ha sjunkit lill vid diskonto, att jämföra medde 12,banken nådde . Den försämrade räntabiliteteni förening med snabb tillväxt av balansomslutningen medförde all ävenkonsolideringsgraden försämrades . Eget kapital inklusivevärderegleringskonton motsvarade sålunda vid slutet av 6,avbalansomslutningen mol 6,. I förhållande till banklagenskapitaltäckningskrav redovisade banken ett överskott på 381 milj. kr. vid slutet av . PKfinans och PKfactoringarbetar med företagsfinansiering i form av factoring, leasing, kontrakts-,lager- och importfinansiering (confirming). Vidare tillhandahåller deadministrativa rutiner som likvidbearbetning, kravverksamhet och hantering avkundreskontror. De båda bolagen marknadsförs och samadministreras under namnetPKfinans. Under är 1980 fortsatte leasingverksamheten att expandera snabbi.Kontraktsfinansieringen ökade också mycket kraftigt, till stor del beroende päförvärv av kreditportfölj från annat krediUnstilul. Rörelseresultatet förgruppen ökade 34,7 milj. kr. PKbankenInternational () S. A. bedriver upplåning på eurovalutamarknaden,huvudsakligen för svenska företags räkning. Balansomslutningen ökade med 9%lill 3254 milj. kr. vid slutet av . Rörelseresultatet sjönk lill10,8 milj. kr. iLondon har främsta uppgift alt ordna finansieringar för svenska företagsräkning i olika valutor. har bolaget fått tillstånd att ta emotinlåning från allmänheten och kan därmed bedriva full bankverksamhet. I sambandhärmed ökades aktiekapitalet till 10 milj. brittiska pund. Rörelseresultatetuppgick lill 1,7 milj. kr. (0,8). PKkreditAB sysslar främst med belåning av äldre villor i samband med ägarbyten ochombyggnader. Bolaget, som är ell s. k. kredilaktiebolag, startade sin verksamhetunder och akUekapitalel är 50 milj. kr. Utlåningen uppgick lill 397milj. och rörelseresultatet redovisades lill 5,3 milj. kr.för . Förutsättningarnaför den ekonomiska utvecklingen är enligt banken i flera avseendenredan givna: fortsatt underskott i statens finanser, fortsatt svensk upplåningutomlands, ännu högre räntenivå än föregående år. Svagare konjunkturläge äratt vänta, men banken räknar inte med alt det på traditionellt vis leder lilllättare kreditpolilik. Föralt motverka en fortsatt resultatförsämring genomförde bankerna i början av år1981 en sänkning av flertalet inlåningsräntor med 1/2 procent- Skr.1981/82:20 40 enhet.Därefter genomförde PKbanken ytterligare en anpassning av räntenivån förinlåningen genom sänkning av räntan för iransaktionsmedel på bankenspersonkonton. Rörelseresultatet för beräknas därefter stiga med 30-40%jämfört med , vilket dock inte är tillräckligt för att motsvarainflationens påverkan på del egna kapitalet. Resultat före disp. BOFABär ett kreditaktiebolag som fått sin bolagsordning fastställd av regeringen ochvars verksamhet enligt lagen om kredilaktiebolag står under tillsyn avbankinspektionen. Det anskaffar medel genom att ge ut obligationer.