prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — Övriga har skrivits ul p. g. a.sjukdom eller av familjeskäl eller föreslagils för åtgärd från arbetsförmedlingenseller sida. På en del orter har verksamheten delalsupp på flera arbetsplatser, eftersomlämpliga lokaler saknats. Vissa nyanskaffningar och ombygg-11 1981182. 1981/82:100 Bilaga 15 162 nåder har dock blivit klara under /81. AMSbedömer all behov av förändringar och nyanskaffning av lokaler kommer attkvarstå även budgetåret1982/83. Under budgetåret1980/81 har en översyn påbörjats av medsärskilda resurser för olika handikappgrupper (Ami-S). Syftet är all utredaarbetsmetodik och ev. framtida decentralisering och integrering av Ami-S medden övriga Ami- organisationen, så alt metoder och resurser vid anpassas till samhällets övriga rehabiliteringsresurser. Försök med integrering avAmi-S kan ge behov av ombyggnad eller anskaffning av lokaler. Av de tjänster som fannsinrättade vid verksamhetens början var 130 vakanta vid slutet av budgetåret1980/81. Psykologerna vid har använt för tjänstgöring påarbetsförmedlingen, där delämnat service lill sökande. Tillutbildningsbidrag ål inskrivna sökande vid har utbetalats 79 milj. kr.,vilket ger en genomsnittlig kostnad av . och sökande.Motsvarande kostnader beräknas lill 123 milj. kr. under1981/82 och lill 155 milj. kr. För innevarande budgetår bedömer AMS attca 170 arbetslag skall kunna betjäna 17000sökande, vilket är 3000 fler än /81. Därutöver kommer caI 000 personer all las emot för "riktade insatser". Ca 5000 fler prövningsplaiser behövs, jämfört medåret innan. Om ytteriigare konjunkturförsämring ger svårigheter all få framprövningsplaiser på den reguljäraarbetsmarknaden ökar behovel av platser vid . /83 räknarAMS med att en fullt utbyggd organisation skall kunna ta emot knappt 19000 sökande. Enökning av de kortare insatserna kan tillsammans med effektivering av arbetet ochomfördelning av resurser gemöjlighet all la emot 21 000 sökande. Ami-resurserna är nuojämnt fördelade över landet. AMS kommer därför all studera följderna av detta ochöverväga åtgärder. AMS beräknar allutgifterna för delprogrammet kommer att uppgå till 448,3milj. för /83. kostnad för löner fill personalen. DelprogrammetMetodutveckling, forskning och utbildning. Den metodutveckling sombedrivits under första verksamhetsår har i stort gällt tre slag avutvecklingsarbete - projektgruppsverksamhet, som bl.a. syftar lill vissa organisationsförändringar, t. ex. översyn avverksamheten för synskadade. - projeklgruppsverksamhetanknuten fill arbetsmetodik inom , l.ex.utveckling av metodik inom praktiskarbelsorientering och - träning. - projektgruppsverksamheti form av samråd med representanter från olika i landet kring specifikafrågeställningar. För /82 kommer metodutvecklingen attinriktas pä sam- Prop.1981/82:100 Bilaga 15 163 arbetsformer med arbetsförmedlingen samt Amisinre verksamhet och den utåtriktade verksamheten. Metodutvecklingen bör enliglAMS ha samma inriktning och volym /83. Den mol invandrareinriktade metodutvecklingen bedrivs som försöksverksamhet på två orter. Denkommer all utvärderas under andra hälften av /83. Den från anslagetfinansierade personalutbildningen har anordnats av AMS i form avarbetskonferenser för olika personalgrupper. Dessutom har inskolningskurseranordnats för vissa nyanställda och särskilda personalgrupper. Den regionalaAmi-organisationen har tilldelats medel för lokal och regional kurs- ochkonferensverksamhet saml för extern utbildning inkl. fritidsstudier. Under1982/83 planeras utbildningens inriktning och innehåll bli likartad, dock meden ökning av fortbildningsinsatserna och motsvarande minskning avkonferensverksamheten. AMS beräknar utgifternaför delprogrammet fill . Löner ' 2172000kr. Utgifterna för helaprogrammet Yrkesinriktad rehabilitering beräk fördelade enligt följande Metodutveckling, forskning och Kostnaderna förutbildningsbidrag beräknas uppgå till 155 milj. kr. De redovisas under anslagetB 3. Bidrag lill arbetslöshetsersättning och utbildningsbidrag. Delprogrammet Arbetsmarknadsinstitutavser kostnader för verksamhet som arbetsmarknadverket bedriver vidarbetsmarknadsinstituten i syfte att pröva arbetshandikappade ochyrkesobeslämda personers förutsättningar för olika arbeten. Genom vägledningoch arbelsförberedande åtgärder, som vidtas för den sökande eller på sökandensarbetsplats, skall instituten verka för all de sökande får arbete. 1981/82:100 Bilaga 15 164 Arbetsmarknadsinstituten-Ami- började sin verksamhet den . Genom tillkomsten av Amisamordnades verksamheter som tidigare bedrevs av främst landsfingskommunalahuvudmän vid arbetsvårdsinsti-lut, vissa förberedande och orienterande kurserinom arbetsmarknadsutbildningen samt arbelspsykologiska insatser som ihuvudsak privata institut tillhandahöll på konsultbasis förarbetsförmedlingens sökande. Genom alt den yrkesinriktade rehabiliteringeninordnades i arbetsmarknadsverket kunde insatserna i högre grad än tidigareinriktas på att få till stånd arbelsplaceringar för de sökande. En vikfiguppgift för instituten är också att underiätta för dem som ny- elleråterinträder på arbetsmarknaden, bl. a. kvinnor som ägnat sig åt arbete i delegna hemmet. Genom att ge fördjupad vägledning åt sökande i valet av yrke och arbeteskall instituten också medverka till mindre könsrollsbundna yrkesval och därmedtill en ökad jämställdhet i arbetslivet. Som framgått av AMSredovisningar är erfarenheterna hittillsav den nya myckel goda. Inskrivningen vid instituten harvisat sig leda till att en stor del av de sökande kunnat fä arbete. Eftersomflertalet av dem har arbetshandikapp, är arbetsmarknadsinstituten särskiltbetydelsefulla för möjligheterna alt arbetsplacera dessa sökandegrupper. Genom beslut den 30 november1979 meddelade regeringen riktlinjer för den regionala organisationen avarbetsmarknadsinstituten. Beslutet innebar en förstärkning och endecentralisering av resurserna för yrkesinriktad rehabilitering. Mänga ortersom tidigare bara haft tillgång till yrkesoriente-rande kurser skall nu kunnaerbjuda en bredare rehabiliteringsservice. Den nya och mera decentraliseradeAmi- organisationen byggs upp successivt. AMS uppger alt man under budgetåret1981/82 kommer all uppnå av den kapacitet som organisationen skall hanär den är fullt utbyggd. Jag bedömer all denfortsatta utbyggnaden kan ske i en nägol långsammare takt, bl.a. med hänsyntill det ansträngda budgetlägel. Om en viss uppbromsning sker avutbyggnadstakten, får AMS också bättre möjligheter att i sin fortsattaplanering väga in erfarenheter av den bedrivna verksamheten, bl.a.vissa projekt. AMS kan dessutom -som styrelsen meddelar ianslagsframställningen- närmare utvärdera följderna av de skillnader som finnsmellan länen när del gäller tillgång till Ami-resurser. Jag har, mot bakgrundav vad jag här har sagt, beräknat medel till arbetsmarknadsinstituten enligthuvudförslaget, dvs. en minskning efter pris- och löneomräkning. Jag beräknar altlönekostnader m. m. för kommer all uppgå lill 290781000 kr.under /83. Kostnaderna föradministration och drift av -reseersättnings-ochtraktamentskostnader, arbetsmaterial, utrustning, elevinter-nal m.m.-beräknarjag lill . för /83. Vid beräkningen harhänsyn tagits lill att anslaget för innevarande budgetår 1981/82:100 Bilaga 15 165 inrymmeren engångsanvisning om en milj. kr. för utrustning av nya lokaler. De samladekostnaderna för verksamheten vid arbetsmarknadsinstituten skulle därmed uppgålill . (+ .) Metodutveckling, forskning och utbildning Verksamheten vid Amiär en del av de samlade insatserna för sökande med svårigheter på arbetsmarknaden.Den skall vara ett kvalificerat instrument för all bereda sökande arbete.Ami-resurserna måste därför beaktas i verksamhetsplaneringen och samordnas med andra insatserför arbetssökande. Dessa förhållanden präglar också i hög grad arbetet med allutveckla metodiken förarbetet med sökande. AMS redovisar i sinanslagsframställning vilken inriktning styrelsen vill ge del fortsattautvecklingsarbetet. Jag vill erinra om all åtgärder inom den yrkesinriktaderehabiliteringen när del gäller utbildning av personal, utvecklingsarbete ochforskning enligl instruktionen för arbetsmarknadsverket övervägs av denrådgivande delegationen för yrkesinriktad rehabilitering. AMS har i skrivelseden till regeringen föreslagit all delegationen även skallbehandla frågor som åvilar AMS rådgivande delegation förarbelsvårdsfrågor. Den sistnämnda delegationen skulle därmed kunna läggasner. Vidare föreslår AMS all de regionala styrelserna för arbetsmarknadsinstitutenskall ersättas av delegafioner för yrkesinriktad rehabilitering som - utöver denuvarande styrelsernas uppgifter - även skulle svara för uppgifter som sköts avde regionala arbetsvårdsdelegalio-nerna.Även dessa skulle därmed kunna avvecklas. Jag avser att längre fram föreslå regeringen vissa förändringar iinstruktionen för arbetsmarknadsverketmed en sådan inriktning som AMS föreslår. Arbetsgruppen förnarkolikafrägor vid AMS arbelsvårdsdelegalion överlämnade lillregeringen sin slutrapport på vägen mellan missbruk och jobb. Irapporten föreslås bl. a. viss försöksverksam-hel för alt utveckla studie- ochyrkesorienteringen inom narkomanvården i saml utvärdering av försöksverksamheten. Enliglmin mening är del angeläget all man söker finna metoder som kan leda lill attungdomar meddrogproblem kan rehabiliteras och få arbete. Förslag med detta syfte kommer allläggas fram i en särskild proposition, som behandlar alkohol-och narkolikafrägorna. Under budgetåret1981/82 har 2,3 milj. kr. beviljats för utveckling och utvärdering av metoderför vägledning och rehabilitering av arbetssökande invandrare medsärskilda svårigheter. Efter förberedelsearbete, personalrekrytering ochutbildning inleddes det egentliga projektarbetet . Projektetbedrivs i och i norra . Statsrådet kommersenare denna dag all ge yllerligare information om projektet, som kommer attfortsätta även under nästa budgetär. Jag beräknar oförändrat 2,3 milj. kr. för denfortsatta projektverksamheten. Prop.1981/82:100 Bilaga 15 166 Vidare beräknarjagför /. för metodutveckling och . I avvaktan på attdet nuvarande Ami-kansliel inordnas i AMS ordinarie organisationberäknarjag . fill extra tjänster för handläggning av frågor rörandeAmi-organisationen saml metodutveckling och personalutbildning inom den yrkesinriktaderehabiliteringen. För delprogrammetMetodutveckling, forskning och utbildning beräknar jag sammantaget /. För programmet gemensammaförvaltningskostnader beräknar jag . Kostnaderna förprogrammet Yrkesinriktad rehabilitering skulle därmed uppgå lill . (+ 33962000kr. Med hänvisning lillvad jag nu har anfört hemställer jag alt regeringen föreslår all tillYrkesinriktad rehabUitering för /83 anvisa ell reservaiionsanslag av . 1981/82:100 Bilaga 15 167 Invandringen avutländska medborgare minskade och uppgick enligl preliminäraberäkningar lill ca 27000. Så liten omfattning har inle invandringen haft sedanlågkonjunkturen . Del är emellertid endast den nordiska invandringen som harminskat. Invandringen frän utomnordiska länder låg kvar påsamma nivå som . Ålervandringen ökade med ca 2000 vad gällernordbor menminskade med ca 1 500 vad gäller icke nordbor. Resultatet av dessa förändringari flyllningsrörelserna blev alt invandringsöverskollel minskademed drygt 7000. För nordbor registrerades ellulvandringsöverskoll. Invandringen av utländska medborgare framgår av följande tabell Den mestanmärkningsvärda förändringen gäller migrafionen mellan ochFinland. Invandringen från har nästan halverats i förhållande Ullföregående år. invandrade ca 7000 finländska medborgare mot ca12000 , medan utvandringen uppgick lill ca 12000i jämförelse med nära 10000 under föregående år. Resultatet blev således en nelloulvandring av ca 5000 finländskamedborgare all jämföras med enneltoinvandring av 1980. Vad gäller den utomnordiska invandringenhar en viss ökning skett beträffande , medan invandringen från och även har dämpats. Ökningen av den registrerade utvandringen under de sistamånaderna och under år 1981kan delvis bero på den kontroll av folkbokföringen som skedde i samband med folk- ochbostadsräkning. Den faktiska utvandringenkan i så fall ha skett och den ökning som registreratsbehöver inte ha inträffat i verkligheten. Prop.1981/82:100 Bilaga 15 168 Frågan omhandläggningstiderna i utlänningsärenden har varit en återkommande fråga isenare års budgetpropositioner. Handläggningsliderna har under flera årvarit och är fortfarande en av de viktigaste frågorna pä delinvandringspoliliska området. har en rad undersökningar genomförts isyfte att kartlägga handläggningslidernas omfattning i olika led avinstansordningen och deras orsaker. Handläggningsliderna varierar dock kraftigtberoende på ärendets karaktär. De allra flesta ärenden om uppehållstillstånd leder inle fill allfrågan om avlägsnande aktualiseras ulanavgörs snabbi av statens invandrarverk (). Det är således i avlägs-nandeärenden, oftast de med politisk bakgrund, somlånga handläggningstider kan uppslå. Problemen till följd av den stora mängdenärenden har varierat starkt och i olikaskeden uppkommit pä skilda häll i procedurens tre led, polisen, . I korthet bör följande kunna slås fasl i fråga om de nuvarande handläggningsliderna. Polisenbehöver normall mindre än för alt utreda och vidarebefordraell avlägsnandeärende. Dessa ärenden avgörsav efter utlänningens första kontakt med polisen, dvs. efter en handläggningstid hos av i genomsnitt . En mindreandel av ärendena lar betydligt längre lid. Den övervägande delen av de utlänningarsom utvisas av överklagar besluten genom besvär hos regeringen. Delgivningoch besvärstid omfattar normalt drygt en månad. Det lar, i en del fallefter remiss till , i genomsnitt ca sex månader innanregeringen fattar beslut. Majoritetenav ärendena avgörs dock snabbare, eller mindre. Enrelativt stor andel av ärendena tar myckel - ell år eller mer bara iregeringskansliet. Genomsnillsärendelsom går genom hela instansordningen tar alltså ungefär från första kontaktenmed polisen lill slutligt beslut. Del är en alltför lång lid. Del är emellertid viktigt allframhålla alt handläggningsordningenhar utformats i syfte all tillförsäkra den enskilde en långtgåenderättssäkerhet. De rällssäkerhetsgaranlier som finns inbyggda i lagstiftningen och proceduren begränsar i viss månmöjligheterna lill en snabb handläggning.Ell ärende som rör vederbörandes rätt all stanna i , främst asylärenden, kan därför ofta intebehandlas så fort som vore önskvärt. Man kan alltså på goda grunder hävda atten betydande del av handläggningslidenuppstår i den sökandes eget intresse. Stora problemorsakas de sökande främst i de alltför många ärenden där den tolalahandläggningstiden är betydligt längre än genomsnittet, i undanlagsfall mer än tvåår. En utdragen väntan på ärendets utgång med svårigheter alt finnameningsfull sysselsättning och en successiv förstärkning av anknytningen till , l.ex. genombarnens skolgång, medför ofta storapåfrestningar. Långa handläggningstider medför även betydande kostnader för samhället. De väntande tillåtsinle inneha anställning under 1981/82:100 Bilaga 15 169 Många av dem som väntar behöver därför slödav samhället i form av ekonomisk hjälp och annan omsorg. Staten ersätter kommunerna för den ekonomiskahjälp som betalas till utlänningar . Dessa kostnaderuppgick lill ca 70 milj. kr. Till detta skall läggas direkta kostnader för samhället på en rad andraområden (lolkservice, sjukvård, skolundervisning, kurativa insatser, etc.) samlindirekta kostnader , bl.a.för all reparera skador som psykiskt lidande under lång väntan i vissafall kan ge upphov lill. Del är mol denna bakgrund nödvändigt allfortsätta arbetet med att förkortahandläggningstiderna. Frågan om handläggning avutlänningsärenden utgör härvidlag ell särskill problem. Sedan mitten av 1970-lalel har anlalel utlänningsärenden somhandläggs inom ökat kraftigt. Trots allmöjligheterna för regeringen att omprövalagakraflvunna beslut kraftigt inskränktes fr. o. m. har del totala anlalel inkomna ärenden på fem årmer än tredubblats. Ökningen beror till stor del på den generella besvärsrätt över som infördes den1 . En så stor mängd löpande ärenden som det nu är fråga om lar lidfrån angelägna samordnings- och planeringsuppgifleroch är i planeringshänseende svårförenliga med den typ av verksamhet som är normal inom ettdepartement. De åtgärder som hittillshar vidtagits för att göra handläggningen av utlänningsärenden iregeringskansliet smidig och snabb har inte räckt lill för all bryta utvecklingen mot ökandeärendebalanser och längre handläggningstider. Del beror bl.a. på den speciellaberedningsordningen inom och på de begränsade möjligheterna att delegera beslutanderätten. Den år 1980tillkallade invandrarpoliliska kommittén (A 1980:04), som har parlamentarisk sammansättning,har bl.a. i uppdrag all ge förslag lill allmänna riktlinjer för regleringen avinvandringen till och altägna särskild uppmärksamhet åtbehovet av åtgärder för all göra väntetiderna i utlänningsärenden så korta som möjligt. Kommittén har därför nyligenfått tilläggsdirektiv (Dir. 1981:70) all skyndsamt pröva frågan om hur besvärs-ordningen i utlänningsärenden bör utformas medutgångspunkt frän alt handläggningslidernabör förkortas yllerligare och all det stora flertalet besvärsärendenskall flyttas från . En ny ordning vad gäller besvär över avlägsnandebeslul i utlänningsärenden förutses kunna trädai kraft . Fram lill dess allen ny organisation kan börja verka bör en koncentrerad satsning göras på all arbeta av ärendendär de sökande väntat särskill . Idetta syfte får möjligheter att öka kapaciteten förhandläggningen av utlänningsärenden. Vidare framhålls i del följande vikten av all de resurser som nuslår lill förfogande omprioriteras till förmån för de arbetsenheter inom invandrarverket som handläggerutlänningsärenden. 1981/82:100 Bilaga 15 170 A t gärder för assyrierlsyrianer Som tidigare nämnts särskilda arbetsgruppen för frågor rörande assyriernas/syrianernassituation i avlämnat sin andra delrapport (Ds A 1981:10). Den innehåller förslag till åtgärder på främst utbildningsområdet, vilkaf. n. bereds inom . I rapporten framhåller arbetsgruppen bl.a. vikten av att samhällets åtgärder för invandrare, inom ramen förtillgängliga resurser, anpassas lill de särskilda behov som olikainvandrargrupper kan ha. Jag vill för egen delbetona hur viktigt det är att så sker. särskilt i ell budgetläge som intetillåter nya statsfinansiella åtaganden. Det bör således vara möjligt alt inomramen för gängse välfärdsanordningar ta hänsyn till de särskilda svårighetersom assyrier/syrianer kan ha, l.ex. genom att pröva okonventionella metoder isyfte att finna arbete ål arbetsföra personer med bristande yrkesvana ellergenom att lägga upp studieplaner som passar studieovana icke svensktalandeelever. Arbetsgruppens verksamhet har visat all en sådan småskalig anpassningav samhällets insatser, bl.a. genom nya samarbetsformer på det lokala planet,kan ge goda resultat utan andra extra resurser än fantasi, flexibilitet ochgod vilja hos berörd personal. Arbetsgruppen kommer inomkort all lämna ytterligare en rapport, som avses koncentreras till frågorrörande sysselsällningssitualionen för assyrier/syrianer och resultatet av denintensifierade platsförmedling som bedrivits i kommunför denna grupp. Åtgärder för invandrarbarn och invandrarungdomar uppdrogregeringen åt all i samråd med (SoS), (), () och expertgruppen (A 1975:05) förinvandringsforskning (EIFO) kartlägga samhällets insatser förinvandrarungdomar, såväl vad gäller deras sociala förhållanden som derasarbetsmarknads- och ulbildningssiluafion. Med utgångspunkt från kartläggningenskulle föreslå effektiviseringar och samordningsvinster. På grundval av enav överlämnad sammanställning av de viktigasteförslagen i den kommande rapporten redovisades budgetproposition(prop. 1980/81: IOO, bil. 15 s. 14-17) vissa åtgärder till förmån förinvandrarbarn och invandrarungdomar. överiämnadesrapporten , Kartläggning av samhällets insatser förinvandrarungdomar och förslag lill åtgärder. Med hänsyn till det omfattandesamråd med berörda myndigheter och organisationer, särskillinvandrarorganisalioner, som har skelt i samband med sammanställningen avrapporten har förslagen i rapporten beretts inom utanföregående remissbehandling. En sammanfattning av förslagen i rapportenåterfinns som bilaga 15.2. Jag har i denna frågasamrått med cheferna för social-, utbildnings- och arbetsmarknadsdepartementensamt med statsrådet . 1981/82:100 Bilaga 15 171 Jag kommer i delföljande att redovisa pågående utredningsverksamhet och vidtagna och planeradeåtgärder för invandrarbarn och invandrarungdomar inom olika departements verksamhetsområden. Generelltgäller även för dessa åtgärder de allmännariktlinjerna för budgetpolitiken, nämligen all nya eller utökade insatserskall finansieras inom ramen för tillgängliga resurser och genom omprioriteringar inom det berörda verksamhetsområdet. Enligl min meningutgör rapporten en god grund för del fortsatta arbetet (ill förmånför invandrarungdomar. I rapporten presenteras en omfattande redovisning av invandrarungdomarnas situation ochav åtgärder som har vidtagits av berörda myndigheter och organisationer i syftealt förbättra deras ställning. Pågrundval av denna kartläggning framförs även i rapporten vissa konkretaförslag lill ytterligare åtgärder. Innan jag går överlill all närmare behandla förslagen i rapporten vill jag framföra följande allmänna synpunkter. Frågan om den s.k.andra generationen invandrares situation slår alltmer i förgrunden isamhällsdebatten både i och i andra berörda länder. En entydig definition av delta begreppsaknas, men i allmänhet avses härmedde barn lill invandrare som har utvandrat tillsammans med föräldrarna eller har fölls eller vuxit upp iföräldrarnas nya bosättnings-land. Iinvandringsländerna i finns, med denna definition, ungefär sju miljoner andragenerationsinvandrare i åldern0-20 år. De svarar för av alla barn och ungdomar i denna ålder idessa länder. Ungefär hälften av dem harfölls i invandringsländerna, och uppåt en tredjedel har föräldrar av olikanationellt ursprung. I bor ca 300000 barn och ungdomar i åldern 017 årsom har minst en utlandsfödd förälder. Den andra generationens villkor framstårredan mol denna bakgrund som en av de viktigaste uppgifterna inominvandrarpolitiken. För en del av dessabarn och ungdomar har tillgängen till flera språk och kulturmönster ökat derasmöjligheter all finna sig till rättai samhället. Men många av dem somtillhör den andra generationen invandrare har betydande problem vadgäller identiietsulvecklingen och större svårigheter än andra barn och ungdomar vad gäller utbildning och arbete. Olika undersökningar lyder på att många av dessa barn ochungdomar i mindre utsträckning än andra går vidare tillutbildning efter den obligatoriska skolan, tenderar all ärva föräldrarnasyrkesmönsler saml har en högre arbetslöshetoch därmed utsätts för risken av olika sociala problem. De åtgärder somvidtas för den andra generationen invandrare måste syfta både lill all ge dessa barn och ungdomar sammamöjligheter lill utbildning ocharbete som andra barn och ungdomar och till alt ge dem reella förutsättningarall känna förankring och trygghet i två språk och kulturkretsar. Del är nödvändigt att inrikta åtgärderna inomramen för invandrarpolitiken på attbättre söka tillgodose den andra generationen invandrares behov. En allmänutgångspunkt för resursanvändningen bör mot denna bakgrund 1981/82:100 Bilaga 15 172 vara all inom ramen för tillgängliga medel effektiviserainsatserna för invandrarbarnoch invandrarungdomar. I rapporten betonasatt den grupp som allmänt betecknas som invandrarbarn ochinvandrarungdomar är myckel heterogen i skilda avseenden. Del är t. ex. storskillnad mellan dem som har fötts här eller invandrat hit som barn och dem somär i ungdomsåren och har invandrat relativt .