prop · G503220 · 1981-12-31 00:00:00 — Enligt 4 § förslaget till lag om täktavgift är denavgiftsskyldig som har 1981/82:220 104 täkttillstånd.Har täkl skett utan tillstånd, är den som utvunnit det avgiftspliktigamaterialet avgiftsskyldig. Enligt de föreslagna övergångsbestämmelserna skallen nyttjanderältshavare under vissa förutsättningar övergångsvis kunna varaatt anse som avgiflsskyldig i stället för tillståndshavaren. Den föreslagna ordningen kan komma atl innebära atltillståndshavaren i deklaration skall lämna uppgift om vilken mängd avgiftspliktigt material som en nyttjanderältshavare bmut ut ur takten. Att en avgiftsskyldig på detta sätt vid straffansvar skall lämna uppgifter om en annan persons verksamhet är enligt RSV:s mening principiellt felaktigt. Avgiftsskyldighe ten bör i stället alllid åvila den som bryter takten, oavsett om denne har tillstånd lill verksamheten eller driver den med nyttjanderätt. RSV anser det inte moriverat att undantag skallgöras för bestämmelserna om förhandsbesked. Fråga kan sålunda uppkomma om delbrutna materialet är avgiftspliktigt eller ej. Skall det föreslagna undanlagetändå göras, bör det omfatta även 37 § LFK. RSV ifrågasätter om den föreslagna bestämmelsen i2§ förslaget lill förordning om täktavgift om att länsstyrelse för alt avgöraom avgiflsskyl-dighet föreligger kan infordra uppgift från den som inte harlämnat deklaration behövs. Bestämmelserna i 10 och 11 §§ LFK torde nämligen gemyndigheten den befogenheten. Enligt förslaget skall täktavgift inte utgå omavgiften för viss täkl under ett kalenderår sammanlagt inte överstiger . Myndigheternas administrativa kostnader för uppbördoch kontroll av en avgift torde överstiga . Det kan som jämförelse nämnasatl enligt 66 § 6 uppbördslagen (1953:272) får debiterad skatt eller räntaavskrivas om fordran inte överstiger . och förutsättningar föravskrivning i övrigt föreligger. Den nu föreslagna gränsen bör enligt RSV:smening sättas högre. Om avgiften skall redovisas för varje läkt kan gränsenexempelvis sättas . Skall den däremot redovisas genom endeklaration för vatje avgiftsskyldig kan gränsen sältas ännu högre, exempelvisvid . Gränsen för redovisningsskyldighet bör skrivas in i lagen (jfr 16 §lagen 1972:266 om skatt på annonser och reklam). I förslaget har några avdragsbestämmelser intetagits in. RSV ifrågasätter om inte avdrag - i likhet med vad som gällerenligt flertalet punklskal-teförfattningar - bör få göras för returer ochkundförluster. : Bestämmelser om täktavgifl föreslås bli upptagna i en särskildlag om täktavgifl. I denna lag skall även avgiftens storlek anges. Verketfinner det tveksamt om detla är den mest praktiska lösningen. Frågan omavgiftens storlek bör kunna avgöras av regeringen eller myndighet somregeringen bestämmer och inte av . Verket anservidare att del vore ändamålsenligt att bygga in ett inflationsskydd iavgiftskonslruktionen genom att knyta avgiften till ett prisindex. Sedanprinciper för debiteringen fastställts torde administrationen av avgifternalämpligen överlämnas till skaltemyndigheterna. : Med hänvisning till SIND:s inställning att naturvårdskommilténsförslag i dess olika delar endast bör genomföras för ballastmaterialen sandoch grus bör givetvis även avgiften enbart avse dessa material. Däremot menarSIND alt en differentiering av avgifterna beträffande dessa bör övervägas föratl bidra till en styrning mot ett utnyttjande av mindre attraktivamaterial för mindre kvalificerade användningsområden. Prop, 1981/82:220 105 Sverigesgeologiska undersökningar: SGU anser all en differentiering av täklavgifternaborde diskuteras ytterligare, ej blott från rättvisesynpunkt utan framför alltför att stimulera användningen av material, t.ex. morän och bergkrossprodukter,av vilka tillgångarna i landet inte är begränsade i samma utsträckning som förnaturgrus. Andra markanvändningsinlressen såsom naturvård, kulturvård,vattenförsörjning, rörligt friluftsliv etc. är inte heller av samma omfattningbeträffande dylika materialslag. Täklavgiften för naturgms borde sålundasättas högre än för motsvarande producerad enhet av t.ex. morän och berg. Päså sätt bör även en bättre hushållning med kvalitetsmaterial kunna komma lillstånd. Kommitténsförslag synes ifråga om behovsutredning och täktavgift innefatta äveninduslrimineral. SGU ifrågasätter lämpligheten härav. Under alla förhållandenbör täklavgiften sättas lägre, då industrimineralverk-samheten endast lillmindre grad får del av läktavgifternas tänkta användning. Hovrättenöver och : Hovrätten kan inte utan vidare godta kommitténsresonemang om kostnadstäckning. själv uttalar i betänkandetutgör grus och annat täktmaterial omistliga råvaror för åtskilliga verksamheteri samhället. Täktverksamheten tillgodoser således mycket vikliga allmännaintressen. De kostnader som täktverksamheten orsakar samhället kan därför inte- såsom kommittén synes mena -sägas uppkomma enbart för alt tillgodose deenskilda täktföretagens intressen. Kostnaderna torde i väl så hög graduppkomma för alt tillgodose samhällets intresse av atl fyndigheler av grus ochannat täktmaterial, med de begränsningar som följer av naturvårdsintresset,blir exploaterade. Det kan därför inte vara rätt atl lägga hela den kostnadtäktverksamheten orsakar samhället på läktföretagen. Enligt hovrättens meningbör därför kommitténs förslag om täktavgift istället modifieras. Eftersomtäktverksamhet tillgodoser viktiga samhälleliga intressen bör en del av dekostnader varom här är fråga också bäras av det allmänna. Länsstyrelseni : Enligt den föreslagna lagen om täktavgift skall avgiften grundas på den årliga redovisningen till av levererad mängd avgiftspliktigt material av berg, sten, grus, sand eller morän. Ett sådant förfarande torde medföra vissa administrativa svårigheter. Del bör därför övervägas att förenkla inkasserandet av avgifterna. Förslagsvis skulle täklavgiften kunna beräknas vid beslutslillfällel med den i läkt- planen redovisade grusvolymen som grund samt debiteras tillståndsha varen i samband med beslutet. Avgiften bör, om sökanden anhåller därom, kunna fördelas med årliga delavgifter under hela den i tillståndet angivna brytningstiden.-- Länsstyrelseni : Det framlagda förslaget om läktavgifter innebär en starktökad arbetsbelastning för länsstyrelserna som avgiftsmyndighel. Länsstyrelsenanser att hela frågan om samhällets kostnader för täktverksamheten och påvilket sätt dessa skall bestridas måste utredas närmare innan förslaget antas.Därvid bör bl. a. beaktas frågan om samhället som gruskonsument och samhälletsökade utgifter på grund av de högre gruspriser som blir följden av läktavgiftersamt t.ex. kommunernas, statens vägverks och SJ:s avgifter till samhället föregen grusutvinning. 1981/82:220 106 Länsstyrelseni : De föreslagna avgifterna avses täcka bl. a.samhällets kostnader för täklregleringen. Det är minst av allt självklart atljust täklhavarna bör bestrida dessa kostnader. Kostnaderna för regleringen avmiljöfarlig verksamhet bärs exempelvis i stor utsträckning av samhället. Omett nytt system skall väljas för finansiering av samhällets styrning ochkontroll av olika verksamheter bör delta föregås av allvarligare och mervittomfattande överväganden än dem som redovisas i föreliggande betänkande.Ett sådant system bör då också genomföras konsekvent i samhället. Länsstyrelseni : delar kommitténs uppfattning att läktföretagensjälva skall bära de kostnader som samhället får ta på sig i samband med bl. a.täkuillstånd och täkttillsyn. Däremot ställer sig tveksam tillden av utredningen föreslagna formen för täklavgiften som föreslås utgå påtäktföretagens årliga produktion. Dels synes den förordade lösningen kräva enomfattande kontrollverksamhet och dels synes svårigheter uppslå alt bestämmaden årligt uttagna kvantiteten, dvs. kontrollera lämnade uppgifter.Länsstyrelsen förordar i stället ett förfaringssätt som inte medför ell såomfattande administraUvt arbete. Förslagsvis kan läktföretagen betala en årligavgift som slår i proportion lill taktens storlek. Länsstyrelseni : Utredningen undantar genomgående husbehovstäkterna eftersomde anses sakna betydelse i detta sammanhang. Omfattande husbehovstäktverksamhetbedrivs dock av vissa större skogsbolag vars behov av gms till egnaskogsbilvägar är stort. Frän naturvårdssynpunkt utgör dessa takter i regelinga större problem, medan de däremot har stor betydelse frångrusförsörjningssynpunkt, varför en avgiftsbeläggning i enlighet med vad somföreslås för övriga takter kan ifrågasättas. Länsstyrelseni län: Möjligheten att låta täklavgiften utgåsom ett engångsbelopp i samband med tillståndet och då också för det kommunalatillsynsarbetet bör undersökas. Länsstyrelseni : tillstyrker att avgift införs för vissamaterialslag, men anser att det föreslagna sättet på vilket avgifterna skalltas ut kan visa sig mindre rationellt för såväl somläktföretagen. Tillslåndshavarnas skyldighet att inkomma med deklarationtill kan ge upphov till en icke önskvärd kontroll-apparat ochorsaka tveksamheler och diskussioner. Ett enklare sätt vore enligt meningatl koppla avgiften till fyndighetens kvantitet. Om sä sker kan avgiftensstorlek bestämmas redan i samband med ärendets prövning och även redovisas itäkttillståndet. Avgiften fördelas pä förslagsvis eller den kortare tidtillståndet löper över. Genom att en bestämd avgift uttages inom ett fastlagtvolymintervall torde tveksamhet om avgiftens storlek undanröjas. Länsstyrelseni : En del av medlen som inflyter genom täklavgiftenbör enligt mening samlas i en fond. Fondens medel skall kunnaanvändas för forsknings- och utveckhngsarbete samt till särskilt påkalladeåtgärder inom natur- och miljövårdsområdet med anknytning till täktverksamhet. 1981/82:220 107 Länsstyrelseni : Från naturvårdssynpunkt är förslaget konstruktivt dålänsstyrelsen genom avgift på uttagna gmskvanliteler kan erhålla medel för bl.a. regionala inventeringar samt täcka kostnaderna för handläggningen avgrustäkler. Den begränsning av avgifisbelagda jordarter som kommittén gjort kandock inte accepteras. I samma mån som gäller förslag undermbriken "uppgiftsskyldighet" bör en eventuell avgift omfatta allajordarter som prövas enligt 18 § NVL. Denföreslagna täklavgiften är lill sin konslmktion en skatt på råvara. Det kan iett större perspektiv diskuteras om del är riktigt all ta ut skatt på den malmsom bryts, den skog som fälls, det grus som tas fram osv. Täklavgiften innebärett ökat pris pä grus för konsumenten som grusexploatören kan kommaatt belastas med ett krångligt deklarations-och uppbördsförfarande. I Sverigeär de tjänster som staten tillhandahåller den enskilde avgiftsfria såvitt inteannat stadgas i expedilionskungörelsen. Det kan därför i fråga sättas om detinte är principiellt felaktigt alt med läktavgifter täcka kostnaderna förhandläggningen av täktärenden. Länsstyrelseni : De nya förslagen till reglering av täktverksamheten kommeratl förorsaka samhället nya slora kostnader, som enligt förslaget skall täckasav täklavgifterna. Del är då viktigt atl man inte genom skattetekniska åtgärderkan undanhålla staten dessa intäkter. anser att denna fråga intebehandlats tillräckligt ingående i kommitténs förslag. Hanteringen av dessaintäkter samt de säkerheter, som begär in i samband medtillståndsgivning, kräver en stor arbetsinsats, som måste skötas av kameraltutbildad personal och inte kan ligga på naturvårdsenheten. Länsstyrelseni : är tveksam fill del system för läktavgiftersom utredningen redovisar. Det kommer att uppfattas som ett nytt byråkratisktinstrument för kontroll från myndigheternas sida. Många kommer troligen att hasvårt alt ge exakta uppgifter och det kan bl. a. av denna anledning uppståorättvisor företagen emellan när avgifterna skall betalas. Systemet kommerockså atl tillföra ett nytt tungt administrativt arbete, som egentligeninte medför några praktiska insatser för naturvårdens intressen i frågor somrör täktverksamhet. Länsstyrelseni : Den som orsakar skada i naturen skall också betalakostnaderna för samhällets åtgärder för att avhjälpa skadan. Att ta utkostnaderna dels genom täktavgift, dels genom särskilda räkningar för denkommunala besiktningen förefaller dock vara krångligt, och inte helt rättvist.Samhällets alla kostnader torde därför böra finansieras via en avgift,täklavgiften. Intäkterna bör sedan fördelas mellan stat och kommun.Ersättningen bör även i detla fall knytas lill genomförda besiktningar ochdärmed innebära en till tillsyn. Länsstyrelseni : Avgifter föreslås emellertid endast för uttag av gms- ochbergkrossmaterial. kan inte se något skäl för alt här undantaövrig täktverksamhet. Som nämnts i betänkandet erfordras med tanke på eventuellframlida lorvtäktverksamhet även rikstäckande inventeringar av lorvmarker avsamma slag som föreslås för grus- och bergläkter. Handläggningen av framtidatorvtäktärenden kan bli väl så betungande som de vanliga läklärendena. 1981/82:220 108 Länsstyrelseni : har ingen erinran mot att täktavgift införsoch att blir avgiftsmyndighet. vill dock betonavikten av alt de praktiska frågorna om täktavgiftens upptagande är lösta innanavgiften införs. Det kan ifrågasättas om inte den nedre avgiftsgränsen börsättas högre än , förslagsvis . Domänverket:Kommittén anför, alt det är företag verksamma inom täktbranschen, somföranlett behov av inventeringar och som bör bekosta både inventeringar ocholika kontrollåtgärder från myndigheternas sida. anser för sin delatt nämnda företag utför en i hög grad samhällsnytug gärning genom atlUllgodose behovet av material till vägar, byggnadsverksamhet m. m. Alt detlasker under konkurrens med eftersträvande av skäligt ekonomiskt resultat, synesnaturiigt med tanke på det i vårt land tillämpade ekonomiska systemet. Föreslagna avgifter kommer givetvis inte alt bärasav läktföretagen utan överflyttas slutgiltigt på konsumenterna. Beroende påantalet hanterings-och förädlingsled formeras del ursprungliga beloppet medgängse påslag för vinst och risk. Kommittén gör en myckel överslagsmässig beräkningöver erforderiig avgift, som slutar på /ton. Utan vidare räknas dettasedan upp lill /lon. Ingen vet hur avgiften kommer att ändras iframliden. Är det troligt alt den till sin huvuddel verkligen tas bort, sedaneventuella inventeringar avslutats? avstyrker den särskilda avgiften. Häraktuell inventerings-och kontrollverksamhet bör bekostas direkt medskattemedel. Omfattningen i denna verksamhet får därmed prövas i vanligordning mot andra angelägna administrativa insatser från berörda myndigheter. Ekerökommun: Elt särskilt problem är äldre takter som inte återställts. Vi har iEkerö ett antal äldre takter av större omfattning som inte återställts.Kostnaderna för en myckel enkel återställning av dessa takter kan mycketöverslagsmässigt uppskattas till . Dessa takter utgör ett skrämmandefult inslag i naturen. En återställning av dessa är därför nödvändig. Medel fördenna återställning skulle kunna erhållas genom en höjning av den täktavgiftsom föreslås. Finansiella resurser tillskapas därmed för kommunerna som kan fåbidrag till återställning av äldre takter. De närmare villkoren för bidragtill återställning av äldre takter bör övervägas vidare. Halmstadskommun:- Enligt utredningsförslaget skall avgift tas ut på takterav berg, sten, grus, sand och morän. Med hänsyn lill den allt mer aktualiseradetäktverksamheten av torv för energihushållning bör även lorvtäkt omfattas avbehovsprövning och avgiftsskyldighet. CentralorganisationenSACO/SR: Kommitténs förslag lill läktavgifter innebär en generell avgiftoavsett typ av läkt och oavsett värdet av det bmtna materialet. Mot bakgrund avde prisvariationer som kommittén redovisar förordar---- en differentiering av avgifterna efter regioner och täktmaterial.Vidare bör övervägas hur kostnader som har samband med täktprövning hoslänsstyrelserna skall redovisas så att underlag skapas för en reell kostnadstäckningav ifrågavarande verksamhet. En sådan redovisning bör också underlätta för deadministrativa myndigheterna att rationalisera hanteringen av täktärenden. Prop.1981/82:220 109 Delegationen för företagens uppgiftslämnande: Enligt detnyligen framlagda betänkandet (SOU 1979:32) Fastighetstaxering 81 skall allläktmark ges ett särskilt taxeringsvärde. Som läktmark behandlas områden därbrytning pågår eller med stor sannolikhet kommer att påbörjas. Klassificeringenav läktmark knyts vidare lill naturvårdslagen (1964:822) och vattenlagen (1918:523). Detta stämmer väl överens med utredningens förslag om vilka som skallbelastas med täktavgift. Enligt DEFU öppnar sig härmed möjligheter att ta uten täktavgift med samma enkla och rationella förfarande som finns vid uttag avskogsvårdsavgifl. DEFU förordar därför en närmare undersökning av möjligheternaatt la ut täklavgiften på det laxerade läkt-värdet och att administrera den vidden åriiga taxeringen. Om avgiften ändå skall las ut iförhållande till uttaget ur takten finns det alternativa sätt som är altföredra framför det av utredningen föreslagna. Avgiften kan tas ut på värdet avuttaget ur takten i stället för på kvantiteten. Uppgift om försäljningsvärde,vilken är lättillgänglig från bokföringen, lämnas redan nu vid den årligainkomstdeklaralionen. En samordning av avgiftsuttaget och den årliga taxeringenskulle även på detta sätt vara möjlig. : Denna avses läcka samhälletskostnader för grusinventering, handläggning av tillståndsfrågor samt visstillsyn. Dessa kostnader borde enligt GMF istället täckas med allmänna skattemedel eftersom det år samhällets behov somframkallar täktverksamhet. Vilken väg man än väljer - skattsedelneller täklavgiften - måste kostnaderna ytterst bäras av konsumenterna. Alt dågå omvägen via en särskild täktavgift medför endast onödig byråkrati, krångeloch prishöjning på materialet. Om avgift införes ochlånglidsupplåtelse föreligger bör tiden för överförande av avgiftsskyldighelenpå nyttjanderältshavare föriängas. För sprängslen, dvs. material frän tunnlar,gmndschakter och annan icke täkt-lillslåndspliklig verksamhet, bör ävenerläggas avgift, om sådan införes. Material som exporteras, f.n. 1-2miljoner lon , bör undantas från eventuell avgift på grund av detsvenska exportintresset på den ytterst hårda utlandsmarknaden. Täklavgiften avses huvudsakligenskola finansiera inventeringarna. Om en avgift införes bör den upphöra atl utgånär inventeringen slutförts. : Av det föregående framgår attFörbundet ställer sig klart avvisande till utredningens förslag till utökadsamhällelig planering och reglering av täktverksamheten. Förbundet kan därförej heller se något behov av att en särskild täktavgift tas ut av berördaföretag. Som tidigare anförts kan i förekommande fall begränsade regionalainventeringar vara nödvändiga. Detta kan lösas på elt smidigt och informelltsätt länsstyrelser och företag emellan. 8 Expropriation för att tillgodose allmänt behov avgrus Huvuddelen av de remissinstansersom behandlar kommiuéns förslag atl införa en möjlighet lill expropriation föratt Ullgodose allmänt behov av grus, är positiva till förslaget. Prop.1981/82:220 110 : Vid expropriation enligt den i belänkandet föreslagna nyaexpropriationsbeslämmelsen - som LMV inte lar ställning till - skall enligtmotiven (s. 104) vanliga ersättningsregler gälla. Det bör emellertid härtydligare klargöras i vilken mån möjligheten lill grusutvinning skall påverkaersättningen. : SIND delar utredningens principiella uppfattning alt det måstebetraktas som rimligt atl det allmänna ges denna möjlighet för alt på bästasätt trygga landets gmsförsörjning men utgår från alt den kommer att tillämpasrestrikrivt. Hovrättenöver och : Enligt hovrättens mening måste det lill starka skälför att låta utvidga ett så ingripande instmment som expropria-rionsinstitutel.Kommittén har ej visat behovet av atl tvångsvis kunna ta i anspråk mark förgmstäkt för att tillgodose allmänt behov av grus. Tillförsäkrandet av ettlägre gmspris kan således inte anses vara ett tillräckligt starkt skäl förexpropriation. Frågan bör undersökas ytteriigare innan lagstiftningsåtgärdvidtas. Länsstyrelseni : För all expropriation skall få ske av gmstillgångbör krävas att del allmännas behov av grus är av myckel kvalificerat slag ochatt betydande vinster från nalurvårdssynpunkl kan uppnås genomtvångsförfarandet. Detta bör på lämpligt sätt komma till uttryck i lagtexten.Alt, såsom utredningen föreslagit, expropriation skall kunna ske så snart ettallmänt behov av grus föreligger förefaller alltför lösligt. Länsstyrelseni : ställer sig tveksam till kommitténsförslag atl införa en expropriationsmöjlighel för alt tillgodose allmänt behovav gms. Kommittén förefaller själv mindre övertygad om behovet av att införa ensådan rättighet för det allmänna i expropriationslagen. I vart fall bör enligtlänsstyrelsens uppfattning exproprialionstillstånd kunna medgivas endast dåsamhällets behov all kunna utnyttja en viss fyndighet är klart dokumenterat. Länsstyrelseni : 1 de allra flesta fall är svårigheterna att tillgodosebehovet av grus orsakade av atl större gmsfyndigheler saknas. Mera sällan tordedessa försörjningsproblem bero på atl ägaren rill materialet inte är intresseradav en exploatering. I undantagsfall kan dock den situation uppstå då såvälekonomiska skäl som nalurvårdsskäl talar för att ett angelägel samhälleligtbehov av grus bör las från en viss fyndighet. anser att det ärrimligt att starka allmänna intressen kan rillgodoses på det sätt kommitténföreslagit. Enligt uppfattning skall dock denna möjlighettillämpas med stor restriktivitet. fömtsätter att enexpropriation kan begränsas gälla nyttjanderätlen till materialet. Länsstyrelseni : Nalurvårdskommitlén föreslår atl expropriationslagen ändras såatt expropriation får ske för atl tillgodose allmänt behov av grus. Mera sällantorde dock brister i gmsförsörjningen bero på att ägarna gmsfyndighelermotsätter sig att dessa exploateras. För alt grusförsörjningsplanen skall kunnabli det ändamålsenliga styrmedel som avses krävs emellertid lagliga möjligheteratt praktiskt förverkliga planen. tillstyrker därför dennalagändring. 1981/82:220 111 Länsstyrelseni : Del är tveksamt atl öppna en expropria-rionsmöjlighet förgrusläkt. I vart fall är del olämpligt all föra in deUa i direkt anknytningtill gällande expropriafionslag, där markägare inte ens behöver tillfrågasinnan ansökan om expropriation görs. Risken finns au grusfyndigheter på sammasätt som mineralfyndigheter kan bli ianspråktagna av den som finnerfyndigheten. Markägarens möjlighet att realisera sin gmsfyndighet på den öppnamarknaden kan därmed försvinna. Om expropriationsinstmmenlet ska användas bör detklart anges vem som ska kunna söka expropriarion. Eftersom del i belänkandetföreslås att det ska vara elt samhälleligt behov av gms som kan motivera en expropriation(svårdefinierat), bör den enskildes möjlighet atl söka expropriation begränsas.Dessutom bör det i lagtexten klart anges atl markägare skall ges möjlighet attförsälja eller upplåta sin fyndighet innan beslut om expropriarion tas. Länsstyrelseni län: bedömer alt expropriation för täktändamål endastundantagsvis torde komma att bli aktuellt. delar utredningensuppfattning att om laglig möjlighet lill expropriation finns, ökar delta i höggrad utsikterna till frivilliga uppgörelser. ställer sig därförbakom förslaget lill ändring i expropriationslagen. Halmstadskommun: Med hänsyn lill del stora intresse som finns från markägare ochexploatörer för att få öppna täktverksamhet är del tveksamt omexpropriationsförfarande skall tillgripas. Om elt sådant lagförslag kommer tillgenomförande bör den lagliga rätlen utövas med största försiktighet ochurskiljning. Lantbrukarnasriksförbund:- LRF förutsätter alt expropriation av grustäklerendast kommer alt förekomma i ett begränsat antal men motsät ter sig inte denna ändring av expropriationslagen. : Förslag härom bör icke framläggas förrän det visats atlverkligt behov föreligger. Detta har på intet sätt visats. : Förbundet vill här instämma i den reservation som inlämnats av riksdagsledamoten .