prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — Med hänsyn lill dekostnader som belastat staten och de kostnader som kan beräknasframdeles för detta ändamål föreslär jag att det för /83 anvisasett förslagsanslag om I IOO milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslår alt lill Täckande avförluster på grund av garantier till den statliga varvskoncernen för budgetåret1982/83 anvisa ett förslagsanslag av . Kostnader för skuldebrev till Svenska VarvAB 1981/82 Anslag 59000000 1982/83 Förslag 100000000 Enligl beslutvåren (prop. 1980/81; 131. NU 1980/81:63, rskr 1980/81:393) kan statenutfärda skuldebrev för nedskrivning av anläggningar avseende varv inom uppgående till sammanlagt högst 663 milj. kr. Vidare skallenligl beslut ränta utgå på skuldbeloppet med belopp som regeringenbestämmer med hänsyn till del allmänna räntelägel. Ett förslagsanslag av 59milj. har anvisats för /82 för all läcka räntekostnader förutfärdade skuldebrev. Jag förordar att ettmotsvarande anslag av 100 milj. kr. anvisas för /83. Dettabelopp svarar mol de beräknade räntekostnaderna. Jag hemställer alt regeringen föreslår att till Kostnaderförskuldebrev tUl för /83 anvisa eU förslagsanslagav . 1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 212 1981/82 Anslag 1000000 1982/83 Förslag 120000000 anvisadevåren 1980 (prop. 1979/80:165. NU 1979/80; 69, rskr 1979/80:405) 300 milj. kr.all användas för ränleslöd till svenska beställare av fartyg. Syftet med stödet är all förbättra desvenska varvens konkurrensvillkorvid beställningar av svenska redare genom all varven ges möjlighet att erbjuda samma räntor vidfartygsfinansieringen som utländskavarv kan erbjuda. Räntestödel avser beställningar för vilka kontrakt tecknas . Då övrigtslalligl stöd lill varvsindustrinupphör vid denna lidpunkt bör även frågan om forlsall subventioneradkreditgivning prövas. I sitl beslututtalade bl.a. att det var svårt all motivera en ordning som innebärall svensk beställare av fartyg vid svenskt varv i ränlehänseende inle ärlikställd med utländsk beställare vid svenskt varv. Systemet med ränleslöd lillvarvsindustrin borde enligl utformas på sådant sätt all kravet pålikställighet mellan svenska och utländska beställare fillgodoses. Slutligenförutsatte alt regeringen återkommer lill om det visar sig att ytteriigaremedel behövs för ändamålet. För att nämnden förfartygskredilgaranlier (EKN) som beslutar i ärenden avseende ränleslöd skall hamöjlighet att besluta om fortsatt räntestöd lill beställare av fartygi enlighet med tidigare beslut ankommer del pä regeringen atthos hemställa om anvisning av medel för att täcka de löpande kostnaderna för beviljat ränleslöd,alltså en ordning som liknar den somf n. gäller för del s. k. SEK-systemet där kostnaderna belastar ellsärskill förslagsanslag. Ränlestödet innebärall svenska rederier kan finansiera köp av fartyg byggda vid svenskavarv fill en av staten garanterad ränta. Räntan uppgår f. n. lill8,för lån i US dollar med löplid. För motsvarande lån i svenska kronor ökas räntan med 0,. Dessa villkorinnebär samma subventioneringsgrad som för utländska beställare. De angivnaräntenivåerna är f n. avsevärt lägre än motsvarande marknadsräntor.Kostnaderna för att läcka skillnaden bärs av staten. Enligt nämnden ärkostnaderna för räntestödet under /83 svåra att beräkna.Dessa kostnader påverkas nämligen bl. a. av de internationellt rådanderäntenivåerna . Enligl nämndens beräkning bör 120milj. anslås under näsla budgetår. Denna beräkning baseras bl. a. på alt enhög räntenivå kommer att beslå på de inlernalionella kapitalmarknaderna. 1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 213 De av beslutadeprinciperna för ränlestödet leder fill ökade utgifter för staten. Jag villdärför erinra om all jag i prop. 1980/81; 131 om vissa varvsfrågor, m. m.förordade en neddragning av slödel lill varvsindustrin med 135 milj. kr. Mot bakgrund av nämndensberäkning anser jag all för ränleslöd fill beställare av fartyg bör ellförslagsanslag om 120 milj. kr. anvisas för /83. Jag hemställer att regeringen föreslår all till Räntestöd tiUvarvsindustrin för /83 anvisa ett förslagsanslag av 120000000kr. beslutade år1976 om riktlinjer för lämnande av garantier fill svensk varvsindustri. Dessariktlinjer innebar bl.a. att en avgift infördes på statliga kreditgarantier förlån som används för all finansiera produktion och försäljning vid de svenskavarven (prop. 1975/76:121, NU 1975/76:73, rskr 1975/76:386). Avgifienfastställdes lill 0,räknat på utestående garantibelopp hänförligatill fartyg levererade fr.o.m. . Avgiften skulle läcka deadministrationskostnader som för statens del är förenade med garanlisyslemelför fartyg. I ärendet anfördes (prop. 1975/76:121 s. 48) all en kommersiellpremiesätlning av garantier borde införas men med tanke på all varvenmåste förstärka praktiskt tagel samtliga säkerheter hänförliga till lämnadefartygskredilgaranlier med statlig garanti skulle sådana avgifter blijämförelsevis betungande för varven. De garantier som ärhänförliga fill Svenska Varvs fartygsinnehav ingår i en särskildram (prop. 1978/79:49 s. 16, NU 1978/79: 17, rskr 1978/79: 115). För dessagarantier ulgår en avgift om på utestående garanlibelopp. Fullmäktige iriksgäldskontorel har genom beslut av bemyndigats all till utgångenav ikläda staten garantier avseende den svenska varvsindustrinsproduktion intill ell sammanlagt belopp av högst 23665milj. 1979/80:165, NU 1979/80:69, rskr 1979/80:405). Den 30 juni1981 uppgick riksgäldskonlorels sammanlagda garantiåtagande för varvsindustrinlill 14095 milj. kr. Som säkerhet för garantierna ligger praktiskt tagel alllidbotleninleckningar i fartygen. Avgifterna förgaranfierna betalas till och förvallas av . Överskottet -sedan nämndens för fartygskredilgaranlier administrationskostnader har täckts- överförs lill statsbudgetens inkomstsida. Detta överskon uppgick förbudgetåren 1977/78-1980/81 lill 94 milj. kr. För /82 beräknasöverskottet lill 71 milj. kr. Ulgifler i form av infriade garanfier har /78 uppgått lill 102 milj. kr. Risk finns för att yllerligaregarantier kan behöva infrias. Prop.1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 214 Garantiavgiftensstorlek påverkar de finansieringsvillkor som svenska varv kan erbjudasina kunder. I många fall lar beställare av fartyg upp egna lån, garanterade av staten, för attfinansiera beställningen. Sådana lån lämnasav AB Svensk ExportkredU till en fasl ränta vid export och i vissa fall ävenvid inhemska beställningar. Enligl en särskild överenskommelse inom ramen för får ränta på fartygskredit somomfattas av statlig garanfi inteundersliga . För svenska beställare är räntan f n. högre med hänsyn lill all deerhåller en längre kredittid och enhögre kredilandel av köpeskillingen. Utöver räntan betalar beställaren den garantiavgift om 0,somjag tidigare nämnt.Också i de fall varven lämnar en kredit tiU beställaren och refinansierar sigmed hjälp av statliga garantierbelastar garantiavgiften ytterst beställaren. För all underlätta exportenav fartyg har räntestödet via AB varit ungefär Uka stort som del som kommer de svenskavarvens ufiändska konkurrenter lill del. gällanderiktlinjer för lämnande av stafiiga kreditgarantier till svensk varvsindustriinnebär bl.a. alt en avgift ulgår med 0,, beräknat på det statligagaranliåtagandel. För de garanfier som är hänföriiga lill Svenska Varvsfartygsengagemang ulgår dock en avgift om på uteslående garanlibelopp. Mot bakgrund av delansträngda statsfinansiella läget och med hänsyn till förlustriskerna på destatliga garantierna anser jag alt den nuvarande avgifien bör höjas. Denna höjning börenligt min mening ske successivt till en marknadsmässig nivå. För fartygskredilgaranlier därkontrakt har tecknats efter bör avgifien sålunda uppgå lill per årpå del utestående garanlibeloppet. Senast vid utgången av bör avgifienha höjtsytterligare. Riktpunkten bör härvid vara att avgifien för nya garantiåtagandendå skall uppgå liU på del utestående garanlibeloppet. För alt höjningarnaskall kunna genomföras fordras all regeringen inhämtar godkännande. Jag hemställer alt regeringen föreslår all godkänna de ändrade riktlinjer föravgifter pä fartygskredilgaranlier somjag har förordat. Prop.1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 215 Lag om ändring i lagen (1973:1216) om särskildberedskapsavgift för oljeprodukter Härigenom föreskrivsall 2 § lagen (1973:1216) om särskild beredskaps-avgtfl för oljeprodukter' skall hanedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2 §- Särskild beredskapsavgifl utgår Särskild beredskapsavgifl ulgår för bensin med sjutton öreför liter för bensin med för liter och för motorbrännolja, eldningsol- och för motorbrännolja, eldningsol ja ochbunkerolja med åttionio kro- ja och bunkerolja med etthundraar- norför kubikmeter. ton kronor förkubikmeter. Denna lag träder i kraft . ' Senaste lydelse av lagens rubrik 1975: 275. Senaste lydelse 1981:572. Prop.1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 216 till organisationsschema och till precisering av uppgifter för statensenergiverk Den avorganisationskommittén (I 1981:04) för statens energiverk m.fl. organ inomenergiområdet () föreslagna organisationsmodellen för statens energiverk framgår av följandeorganisationsschema. Siffrorna inomparentes anger OKE:s bedömning av resursdimensioneringen för de olikaenheterna. föreslår attverkets styrelse, chef och enheter skall ha följande uppgifter. Styrelse: Styrelsen avgör viktigareförfallningsfrågor, viktigare frågor omorganisation, arbetsordning, ekonomi, personal och planering. Beslut rörande löpande forskningsärendenfallas av utvecklingsnämnden. Chef: En generaldirektör är chef för verket och ingår i dessstyrelse. Huvudansvar för attinitiera Ivärprojekl som innefattar vikliga avvägningar mellan olikaenheters verksamhetsområden, såsom verksamhels-plan, vissa energipolitiska översikteroch analyser, utvärdering av oljeersällningsprogrammet m.fl. energipolitiskaprogram. Betydande delar av deltaarbete utförs inom sakenheterna. 1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet SS 3-a «f 0.1.. > 00 o 00 * a i- a-- r-,.i E.C - i C U Oi « o .i .c :5 ;ca W Wxj"S 0) Of) "c c 5 :ca od'c 2 o2 t!o" E « a f3 o u J' i_ U:tS J= w 00 Prop.1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 218 - Sammanhållandeoch initierande avseende vissa utvärderings- och slyr-medelsprojekt som berörflera områden, t. ex. i samband med omprövningar av oljeersällningsprogrammet,energihushållningsprogrammel ochforskningsverksamheten - Sammanhållandeav övergripande plan för oljeersätlningsfondens verksamhet - Samordningav arbete med långsiktig bedömning av energiutvecklingen kopplad lill samhällsekonomisk analys - Inifierabedömningar av olika slag av störningar på energiområdet (krispåverkan) - Sammanhållandeberedningsansvar för verksledningsfunktioner, l.ex. - Samordningav verkels roll i internationellt samarbete - Sammanhållandeför utredningar om kärnkraflavveckling Analys av bränslealternativ, samladebedömningar av bränslens och bränslegrupperstillgänglighet, miljöeffekter, kvalitet och priser inom och utom landet,utvinnande av bränslen, infraslruklurfrågor Teknik för utnyttjande av bränslenForskning och utveckUng i nämnda avseenden Oljeersällningsprogrammetvad avser bränslekonvertering Inlernalionell utveckling avenergimarknader Uppgifter inomdelprogrammen Skogsbränsle - , Energiodling, Bränsleförädling samlTillförselsyslem (nära samverkan med enhet 2 A i fråga om delprogrammet Tillförselsyslem) - Samordningmed andra stödgivande organ - Utarbetandeav beslutsbrev/beslällning - Löpandeuppföljning av projekt - Resullatöverföringoch viss kontaktverksamhet Sekrelariatsuppgifler för ulvecklingsnämnden Beredning av ärendenför oljeersättningsfonden (kol, kolmiljö, skogsenergi, torv, förädUng avrestoljor saml alternativa drivmedel) Sammanställning avdala för standardisering av bränslen och bränslehantering - Frågor om prospekteringsstöd Prop.1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 219 - Tainitiativ lill överläggningar med andra myndigheter och med avnä-markategorier föratt få till stånd ökad användning av inhemska bränslen - Studerautvecklingen på energimarknader bl.a. med hänsyn lill inbördes beroenden och tillalternativ användning av råvaror (t. ex. kol-olja, strukturfrågor på oljemarknaden,raffinaderiindustrins utveckling, brännved-industri ved) - Upprättaoch leda genomförande av introduktionsplan för allernaliva drivmedel Industriermed stark återverkan på lokal energiförsörjning (process- och Oljeersällningsprogrammet vad avser användning av el somsubstitut för Uppgifter inom delprogrammen Förbränningsanläggningar ochVindenergi Samordning med andra stödgivande organ Utarbetande av beslutsbrev/beslällning Löpande uppföljning av projekt Resullatöverföring och viss kontaktverksamhet Samverkan med enhet 1 A i fråga om delprogrammet Tillförselsyslem Beredning av ärenden föroljeersäUningsfonden (förbränningsanläggningar,solvärme och värmepumpar, industrins prototyper och demonslrafionsanläggningarsaml små vallenkraftverk) Sammanställning av data för standardisering avförbränningsanläggningar Uppföljning av kommunernas energiplanering genom bl.a.sammanställning av information om energiförsörjning och medelsbehov, identifiering av informations- och rådgivningsbehov,identifiering av utbildningsbehov och målgrupper etc. Konkretisering av rikfiinjer och framtagande av underlagsom förutsättningar förkommunernas energiförsörjning Rådgivning avseende energiplanering omtillvägagångssätt, omfattning,innehåll etc. Prop.1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 220 - Prövning av frågor i anslutning lilllagen om allmänna värmesystem (efter ändring av lagen /1976:838/ omallmänna Qärrvärmeanläggningar) - Initiativ lill samarbete mellankommuner samt mellan kommuner och industrier Dispensgivning, samråd och tillsyn i anslutning filllagen (1981:599) om utförandeav eldningsanläggningar för fasl bränsle Lokaliseringsprövningoch fillsyn från energisynpunkl enligl § 136 a byggnadslagen - Frågor om ersättning för försenad idrifttagning avkärnreaktorer Utredningsuppgifter Överväganden i samband medkärnkraftavveckling och ersättande el produktion. Samarbete med övriga enheter ochmed planeringskansliel - Bedömningav planer för, och diskussioner med, kraflförelag och viss industri avseende möjligheter tillelproduktion - Följaoch fullgöra vissa uppgifter i del s. k. m. i anslutning lill produktion, distribution och användning av elenergi UppgifterEnhet 3 A Eldislribufion, m. m. - TiUslåndsfrågori anslutning tiU eUagen (1902:71) och lagen (1976:240) omförvärv av eldislribulionsanläggning - Ärendenom stöd ål landsbygdens elförsörjning - Beredaärenden enligt lagarna om reglering av priset på elektrisk kraft (1979:467),värdering av eldislribulionsanläggning (1976:242) och särskilda skyddsåtgärderför vissa kraftanläggningar (1978:166) - Tillståndsfrågori anslutning lill lagen (1978: 160) om vissa rörledningar - Planerings-och utredningsuppgifter i anslutning lill ovanslående - i anslutning lill slarkströmskungörelsen (1957:60) - Utarbetabestämmelser om kontroll av elektrisk materiel i anslutning lill elmaterielförordningen (1977:585) - i anslutning till kungörelsen (1972; 384) om åtgär der mol radioslörningar - Meddelabehörighet och främja utbildning i anslutning till elinstallatörs- förordningen (1975:967) Prop.1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 221 - Frågor i anslutningfill myndighetens chefskap för statens elektriska inspektion - Planerings-och utredningsuppgifter i anslutning lill ovanslående - Deltai nationellt och internationellt slandardiseringsarbele Samordning ochinitialivlagning på energihushållningsområdel. Sammanhållande funktion förutredningar om avvägning av tillförsel och användning av energi samt ekonomiskaöverväganden i samband därmed. Uppföljning och omprövning avenergihushållningsprogrammel. Planering ochgenomförande av verkels externa information och utbUdning. För gemensam statisfik- och prognosfunktion. - Bevakaenergianvändning och förklaringsfaklorer lill energianvändning inom resp.delsektorer och sammanställa rapporter därom - Kortsiktigaöversikter avseende försörjning, energipolifik, programuppföljning.Försörjning på . - gemensam stafistik- och prognosfunktion - Uppföljningoch omprövning av energihushållningsprogrammel - InUieraoch stödja utbildning av vissa yrkesverksamma avseende energi och energihushållning - Identifierautbildningsbehov och förmedla önskemål därom lill ansvariga för reguljär utbildningsverksamhet - Samordna sekloransvariga myndigheters verksamheter beträffande främst information,särskill lill kommunerna, och utbildning - Allmäninformation om användning och tillförsel - Riktadinformation om tillförsel - Uppgifterenligl förordningen (1979:735) om vissa åtgärder inom statsförvaltningen föralt minska förbrukningen av energi - Informationom verkels verksamhet - Biträdaoljeersällningsfonden i informationsfrågor Administrativ rationalisering och service Prop.1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 222 Administrativa uppgifter i anslutning tiU energiverkelschefskap för Löneadministralion och matrikelföring saml utbetalningoch bokföring åt energiforskningsnämnden, oljeersätlningsfonden och kärnbränslenämnden.Enhet 5 biträder i övrigt dessa myndigheter i administrativa frågor projeklredovisningssyslem (förutsätts inte ha någrauppgifter i anslutning fill låneadminislrationssystem för oljeersättningsfonden) - Ekonomiskplanering och resultatanalys - Utvecklingav ekonomiadminislraliva metoder och tekniker - Administrativsamordning av arbetet med anslagsframställning, intern- budget och verksamhetsplan Administrativ rationalisering och service - Planeringoch genomförande - i samarbete med berörd enhet - av administrativa rationaliseringsålgärder - Intendentur,inköp och invenlarieredovisning - Biträdemed kansligöromål ål , nämnden förvärdering av eldislribulionsanläggning m.m. saml statens prisregleringsnämndför elektrisk ström (nämnderna förutsätts - i likhet med vad de nu gör - arvoderasekreterare med juristkompelens) - Underlagför långsiktig personaladministrafiv planering och underlag för utformning,utveckling och uppföljning av verkels personalpolitik - Beredningsorganför verket i arbelsrältsfrågor och lokala löneförhandlingar - Arbetsordning,befallningsbeskrivningar och bemanningsplaner - Personalsocialverksamhet och arbetsmiljöfrågor - Rekrytering,löne- och anställningsvillkor - Intern informafion Registratur för hela Verkets jurist börenligl OKE:s mening organisatoriskt fillhöra enhetsledningen för enhet 5. Prop.1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 12 Industriråd/induslriatlaché 12 Kommiltéer m. m. 14 Bidrag till vissainternationella organisationer 14 Åtgärder ietableringsfrämjande syfte i vissa län Statens industriverk:25 Förvaltningskostnader 27 Utredningar m.m. 30 Bidrag till regionala utvecklingsfonder m.m.30 Täckande av föriuster i anledning av garantigivning hos regionala utvecklingsfonder 30Täckande av förluster i anledning av statliga industrigarantilån m.m. 30 Sprängämnesinspeklionen 32Branschfrämjande åtgärder 41 Kostnader för räntebefrielse vid strukturgarantierlill företag 43 Täckande av förluster pågrund av struklurgarantier till företag inom vissa industribranscher 44 Kostnader förräntebefrielse vid särskilda strukturgarantier för textil- ochkonfeklionsindustrierna 45 Täckande av förluster vidinvesteringsgarantier till vissa företag 46 Täckande av förluster vidlånegarantier till skogsindustrin 48 Främjande av hemslöjden 51 Kostnader för slalsstöddexportkreditgivning genom AB 52 Kostnader för visskreditgivning hos 54 Lån till Investeringarinom glasindustri 55 Kostnader förräntebefrielse vid särskilda strukturgarantier för glasindustri Regionalpolitiskt stöd:56 Bidragsverksamhet 56 Lokaliseringslån 56 Åtgärder i glesbygder 56Täckande av förluster pä grund av kreditgarantier til glesbygder m. m. 56Åtgärder m. m. i anslutning till länsplanering *402 200000 *600000000 * 100 000 000 D. Mineralförsörjning m. m. geologiskaundersökning: 57 Geologisk kartering samt information och dokumentation57 Uppdragsverksamhet 57 Prospektering m. m. Statens gruvegendom:57 Prospektering och brytvärdhetsundersökningar 58 Delegationen församordning av havsresursverksamheten Prop.1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 72 Höjning av den särskilda beredskapsavgiftenpå oljeprodukter 74 Höjning av ramen för bidrag till prospektering efter olja.naturgas eller kol, m. m. 93 Utredningar m. m. och information 11691000 98 Utbildning och rådgivning m. m. för att sparaenergi 1000 101 Främjandeav landsbygdens elektrifiering 4500000 102 Solmätning vid Sverigesmeteorologiska och hydrologiska 103 Ersättning för försenadidrifttagning av kärnreaktorer 215 000 000 104 Oljeersättningsfonden Statenskarnkraftinspektion: 117 Åtgärder för hantering avradioaktivt avfall 1000 118 Statens vattenfaUsverk:Kraftstationer m.m. 2836000000 152 Visstinternationellt energisamarbete 7900000 152Medelstillskott till Svenska 7000000 154 F. Teknisk utveckling m. m. Styrelsen för teknisk utveckling: 160 165 166 167 Teknisk forskning och utveckling 588000000 Drift av forskningsstationer 1000 Europeiskt rymdsamarbete m. m, 210000000 175 : Uppdragsverksamhet I 000 175 Bidrag lill statens provningsanstalt 33 189000 175 : Utrustning 6000000 177 : 178 182 182 183 Bidrag till verksamheten 5 162000 Bidrag till 3 200000 184 Bidrag 8495 000 185 Energiforskning 1000 192 Bidrag till verksamheten vid SOOOOOOO 192 Avveckling avforskningsreaktorn lOOOOOOO 193 Byggnadsarbete förteknisk utveckling m. m. 195 Stöd till industrielltutvecklingsarbete 150000000 196 Stöd till svensk-norsktindustriellt samarbete 37 500000 202 Ersättning tilldomänverkets fond för utgifter för övertalig personal 202 Kostnader för kronotorp 203 Förenade fabriksverken:Byggnader och utrustning 210 Betalning av ränta ochamortering på statens skuld till 211 Täckande av förluster pägrund av garantier till den statliga varvskoncernen 211 Kostnader för skuldebrevtill Totalt förinduslridepartemenlet Beräknat belopp Bilaga 18 till budgetpropositionen 1982 Prop. Till kommundepartemenlethör främst frågor som rör den kommunala självstyrelsen, den statligalänsförvaltningen, räddningstjänsten saml och andratrossamfund, allt i den män sådana frågor inte ankommer på något annatdepartement. Som en väsentlig del i departementets uppgifter ingår att biträdamed samordning av regeringspolitiken i frågor som rör ochlandstingskommunal verksamhet. Departementet har också ell särskill ansvar förfrågor som rör folkrörelserna. Arbetsområdet omfattarvidare civilbefälhavarna, de lokala skattemyndigheterna ochkronofogdemyndigheterna, ärenden om kommunernas och landstingskominunernasberedskap, oljebekämpning till havs och förebyggande åtgärder mol brand samtfrågor enligl allmänna ordningssladgan och lagen om allmänna sammankomster. Departementet ärorganiserat med ell sakområde för förhållandet mellan stat och kommun,kotnmunal indelning m. m., ell för demokrati och folkrörelser, två förlänsstyrelserna m. m., ett försvenska kyrkan, andra trossamfund ochförhållandel stat-kyrka saml ell för räddningstjänst, förebyggande åtgärder motbrand och beredskap. Departementets planerings- och budgetsekrelariatsvarar också för ärenden om ekonomi och för inlernalionella ärenden. De förslag till ulgiflerinom kommundeparlemenlels verksamhetsområde som läggs fram för budgetåret1982/83 omfattar ca 2 900 milj. kr. Den största utgiftsposten utgörs avkostnader för länsstyrelserna, de lokala skattemyndigheterna ochkronofogdemyndigheterna. För samtliga anslag inom departementets verksamhetsområdeföresläs att det s. k. huvudalternativet tillämpas. För anslagetLänsstyrelserna föreslås därutöver en besparing på 17,4 milj. kr. Den kommunalasjälvstyrelsen är av stor betydelse för vårt lands styrelseskick. En huvudlinjei samhällsutvecklingen har varit att lägga ansvaret för väsentligasamhällsuppgifter på kommunerna och landstingskommunerna. Reformverksamhetenhar därigenom kunnat utformas med hänsyn till lokala förhållanden och underdirekt medverkan av förtroendevalda.