prop · G50348 · 1981-12-31 00:00:00 — anför: Vad gäller den organisatoriska uppbyggnaden och TOXIT:sställning i förhällande till andra myndigheter och institutioner villföreningen i likhet med miljödatanämnden framhålla den nya tjänstensservicekaraktär. Enligt föreningens mening är det viktigt att TOXIT även avallmänhet, näringsliv m. m. uppfattas som ett serviceorgan och inte som entillständs- eller tillsynsmyndighet. Av detta skäl vore det olyckligt ominformationstjänsten organisatoriskt kom att ingå i någon existerandetillstånds- eller tillsynsmyndighet. En självständig och till största delen avgiftsfinansieradstiftelse borde ge den bästa garantin för att tjänsten kommer att uppfattas påett riktigt sätt. Föreningen förordar att TOXIT ges denna organisatoriska form.Om det - som miljödatanämnden antyder i sin rapport - finns praktiska fördelarmed att låta TOXIT vara en myndighet vill föreningeninte motsätta sig 1981/82:48 94 dennalösning men anser att planeringen i sä fall redan från början bör inriktas moten senare ombildning av TOXIT till stiftelse. skriver: Vi stöder utredningens uppfattningatt TOXIT inte bör samordnas med Statens miljömedicinska laboratorium eller . 6.1.2Anknytning till befintlig organisation soni då blir huvudman för Eventuell anknytning tillett produktkontrollorgan Fiskeristyrelsenhänvisar beträffande den organisatoriska hemvisten för TOXIT till ett yttrandesom styrelsen avgivit beträffande förslaget till ny organisation förproduktkontrollen (Ds Jo 1980:4). I detta yttrande anför bör överväga de fördelar som skulle kunna ernås vid en organistorisk samhörighetmellan produktkontrollverksamheten och den toxikologiska informationstjänsten, TOXIT,som föreslagits i miljödatanämndens rapport (Bättre miljöinformation, SOU1980: 24). anför: har samfidigt med detta ärendeavgett yttrande beträffande betänkande av kommittén för översyn avproduktkontrollens organisation (Ds Jo 1980:4). Kommittén har bl.a. föreslagitinrättande av ett fristående produktkontrollverk och understrukit behov avtoxikologiskt utbildad personal och toxikologiska laboratorieresurser.Jordbruksnämnden ifrågasätter om inte de uppgifter som föreslås ligga pä TOXITresp. produktkontrollverket borde kunna sammanföras. 1 vart fall torde en visssamordnande överarbetning böra ske av de förslag som har lagts fram i de båda betänkandena. Konsumentverketanför: Tillgången på toxikologisk sakkunskap är knapp. Man mäste därför nogaöverväga hur man bäst skall hushälla med anser för sin del i likhetmed reservanten att en anknytning till produktkontrollorganisationen skullekunna innebära flera fördelar, bl. a. när det gäller att utnyttja toxikologisksakkunskap. En sådan anknytning skulle inte behöva medföra en förändring i denansvarsfördelning som enligt gällande lagstiftning föreligger mellanmyndigheterna och näringslivet. Styrelsenför arbetarskyddsfonden, som biträder uppfattningen om sammanhållna resurserför informationsservice, anför därefter följande: I fråga om hur den nya enhetenskall organiseras har i utredningen diskuterats flera alternativ, bl. a. medmöjligheter att anknyta enheten till någon befintlig verksamhet. På dennapunkt bör utredningens förslag, enligt styrelsens mening, samordnas med detförslag till en ny organisation för produktkontroll, som framlagts.Hänsyn bör även tas, vad gäller både verksamhetens inriktning ochorganisation, till de förslag som kan föväntas av den pågående utredningen ominformation rörande risker i arbetsmiljön. Statensbrandnåmnd anför: ställer sig främmande till förslaget att inrättaen ny myndighet för den toxikologiska informations- 1981/82:48 95 servicen.Enligt nämndens mening kan denna skötas av den myndighet som har ansvar förproduktkontrollen. Länsstyrelseni skriver att det är viktigt att det tillskapas ett centraltsamordnande organ för informationsservice på området hälso-och miljöfarligavaror, men avstyrker förslaget att TOXIT skall fungera som en friståendestatlig servicemyndighet och hänvisar därvid till yttrande överremissen "Ny produktkontrollorganisation". TOXIT bör sålunda komma tillstånd vad gäller innehållet, men bör ingå i det föreslagna centrala produktkontrollorganet. () anser att den toxikologiska informationstjänsten bör kopplasull det centrala produktkontrollorganet. Som motivering härför anförsföljande: KF ställer sig tveksam till riskutvärderingsservice i den form somden föreslås utformas i utredningen. Det är ytterligt svårt att göra enriskbedömning och bedömningen blir mycket beroende av den person som görbedömningen. Detslutliga avgörandet blir enligt KF slutligen ändå användarens eller tillsynsmyndighetens.Tillgången på toxikologisk expertis inom landet är också så begränsad att ensplittring av resurser till flera myndigheter för riskbedömning vore olycklig.Att bygga upp en resurs i form av en produktkontrollorganisation enligtförslaget i "Ny produktkontrollorganisation". Ds Jo 1980:4, synesvara det mest ändamålsenliga. Att koppla informationsverksamheten, inklusiveriskutvärdering, till en tillsynsmyndighet bör inte innebära alltför storaolägenheter. SverigesKemiska Induslrikontor anför: Om TOXIT likväl anses böra tillskapas, finnerKemikontoret att övervägande skäl talar för att det inrättas som enserviceenhet, knuten till produktkontrollbyrån. Några bärande skäl häremot anföresej i utredningen. Däremot finns - som också framgår av bilagan - goda skäl fören dylik administrafiv anknytning. Kommerskollegiumkonstaterar att förslaget om inrättande av en ny myndighetsorganisation,"Toxikologisk informationstjänst", och dess förutsedda funktioneravseende bl. a. insamlande av data och riskutvärderingsservice har näraanknytning till det förslag om ny produktkontrollorganisation (Ds Jo 1980:4)varom kollegiet (dnr 424) avgivit yttrande tilljordbruksdepartementet. I nämnda yttrande förordar kollegiet att produktkontrolleni första hand bör förbättras inom ramen för nuvarande organisation - underförutsättning av vissa smärre modifieringar - och att produktkontrollnämndenssamordnande ansvar ytterligare markeras. Bland de skäl som anförs motinrättandet av ett produktkontrollverk namnes särskilt bristen pä toxikologiskexpertis. Detta skäl kan enligt kollegiet också anföras mot inrättandet av entoxikologisk informationstjänst som med de föreslagna funktionerna måste hatillgäng till egen toxikologisk expertis. Enligt kollegiets mening förefallerdet lämpligt att om produktkontrollnämnden åläggs ett vidgat samordningsansvar,detta Prop.1981/82:48 96 ävenomfattar toxikologisk information och därmed också giftinformationscentralensverksamhet. Vadgäller frågan om insamling, information och samordning av miljödata finnerkollegiet följande. Det torde fä anses som ett allmänt intresse också från dehandelspolitiska utgångspunkter kollegiet närmast har att beakta att det iSverige finns tillgång till tillförlitlig och samordnad information omsvenska, utländska och internationella regler m. m., såväl på det toxikologiskaområdet som på miljövårdsområdet i allmänhet. Kollegiet har således inget atterinra mot att den miljöinformation som insamlas/ finns tillgänglig påolika håll blir föremål för särskilda samordningsåtgärder. Detta bör enligtkollegiet kunna åstadkommas genom vederbörlig samordning mellan redanbefintliga instanser. Det synes därför enligt kollegiet knappast av behovpåkallat att inrätta en särskild myndighet för information och sammanställningav ifrågavarande data (litteratur-, nyhets-, hänvisnings- ochsammanställningsservice enligt rapporten). Eventuellanknytning till statens miljömedicinska laboratorium Länsläkarorganisationeni anför: Till frågan om värden tänkta toxikologiskainformationstjänsten organisatoriskt bör vara inlemmad talar enligt länsläkarorganisationensuppfattning vägande skäl för en direkt koppling eller inordning i detnybildade miljömedicinska laboratoriet, SML. En sädan ordning vore kanskeriktigast kom till stånd redan från inledningsskedet. Statens miljömedicinskalaboratorium (SML) anför: är ett litet land och toxikologi är ett ämne som vpirit eftersatt i utbildningsväsendet. F.n. pågår en utredning om toxikologutbildningen. I utredningen om mil jöinformation återkommer man upprepade gånger till den knapphändiga tillgängen på toxikologisk expertis. Inrättandet av en rad statliga myndig heter med egna toxikologiska laboratorier och/eller riskutvärderingsfunk- tioner (, arbetarskyddsstyrelsen, sta tens livsmedelsverk, produktkontrollbyrån), har redan nu tagit de toxiko logiska resurserna i landet i anspråk utan att någon föregående eller paral lell satsning på toxikologisk utbildning skett (vi har endast 2 mindre toxiko logiska högskoleinstitutioner i landet, bägge väsentligen forskningsan- slagsfinansierade och med begränsad utbildningskapacitet). Utredningen har också själv i sitt bakgrundsmaterial redovisat den begränsade utbild ningssituationen. SML ställer sig redan av detta skäl tveksam till inrättan det av en ny institution. Det förefaller mot bakgrund av den nuvarande splittrade situationen och de otillräckliga utbildningsresurserna som helt orimligt att inrätta ytterligare en enskild organisation utan direkt anknyt ning till redan existerande organisationer. Somframhållits av redan lämnade redovisning är det orimligt att (bristpä toxikologer fr. lägga TOXIT som en självständig organisation samt attskapa en egen administrativ apparat. Prop.1981/82:48 97 därför att det tvåstegsförfarande som föreslås iutredningen, dvs. först inrättande av ett fristående TOXIT och enutvärdering och ananlys av lämpligheten av anknytning till andra organisafioner,är helt olämpligt. SML föreslår därför att man redan initialt utgår från att TOXIT,med arbetsuppgifter begränsade enligt ovan och en personstorlek anpassad tilldessa uppgifter, inordnas i en befinfiig organisation. Många skäl talar för attSML skulle kunna vara en lämplig lokalisation. Av SML:s instruktion framgårockså att laboratoriet har som en viktig arbetsuppgift att samla och spridainformation inom det miljömedicinska området. bör dä också SML kunnages resurser för att möta de behov av riskvärdering som vi tills vidare ansettbör anstå inom ramen för TOXITs arbetsområde. Ett samarbete bör här komma fillstånd med WHO/Programme on Chemical Safety. SML anser attorganisationskommittén bör få i uppdrag att närmare utreda hur en anknytningtill SML praktiskt kan ske samt att utreda hur samordning med de resurser somfinnes vid /KI (medicinska informationscentralen vid institutetsbibliotek) och GIC (giftinformationscentralen) i sä fall skall ske. Hänsynmåste därvid tas till att såväl SML som /Kl och GIC har en väsentligenmedicinsk inriktning. Slufiigen konstaterar SML att instruktionerna till organisafionskommitténbehöver ändras med hänsyn till ovan föreslagna justeringar. Statskontoret anför: Statskontoret delar miljödatanämndensåsikt att ett antal uppgifter som rör toxikologisk informationsservice börsamordnas. I samband med en tidigare utredning rörande samordning avinformationsbehandling vid akuta förgiftnihgsfall har statskontoret framhållitatt till en enda jourorganisation bör samla resurserna för rådgivningvid akuta förgiftningar och vid olyckor som kan leda till förgiftning. Statskontorethar fortfarande denna uppfattning. bör självfallet bygga pågiftinformationscentralens organisation och informationssystem. Statskontoret avstyrkeratt TOXIT inrättas såsom en ny myndighet. De uppgifter rörande toxikologiskinformationsservice som miljödatanämnden har hänfört fill TOXIT bör emellertidäven enligt statskontorets mening samlas till en organisation. SML bör få iuppdrag att bygga ut sina resurser för toxikologisk informationsservice medhänsyn till de behov som redovisas. vid anför:Enligt medicinska fakultetsnämndens mening bör man överväga att uppdra ät detnya statens miljömedicinska laboratorium (SML) att i samarbete med arbetarskyddsstyrelsenoch livsmedelsverket utveckla toxikologisk informa tionstjänst. Utbyggnaden börej ske snabbare än tillgången på expertis tillåter. anför: har inget att erinramot de av miljödatanämnden föreslagna åtgärderna annat än vad gällerplaceringen av den toxikologiska informationsservicen, vilken planverket anservara av stor 7 1981/82. Prop.1981/82:48 98 betydelse för såväl myndigheter som andra intressenter.Planverket förordar att informationsservicen som en relativt självständigenhet knyts till statens miljömedicinska laboratorium. anför vidare att när det gäller informationtill allmänheten om ämnen som berör flera sektorer, t.ex. asbest och kadmium,synes det mindre lämpligt att sektormyndigheterna var för sig ger sådaninformation. förordar därför att denna samordnas genom ellerutarbetas av den toxikologiska informationsservicen. () anför: Det finns inteenligt MFRs uppfattning, någon anledning att tillföra den offentliga sektornytterligare ett ämbetsverk. TOXIT bör i stället med tanke på dess framtidauppgifter garanteras en nära kontakt med forskningen. MFR förordar därför att TOXIToch statens miljömedicinska laboratorium (SML) redan nu samordnar sinverksamhet. Det faller sig dä naturligt att även gifunformationscentralen (GIC)inlemmas och att organisationen framför allt samarbetar med Medicinskainformationscentralen () vid . i menar att en sammanslagningmed SML tycks innebära sådana fördelar att den bör övervägas ytterligare. () anför: Det finns inteenligt IVAs uppfattning någon anledning att tillföra den offentliga sektornytterligare ett ämbetsverk. TOXIT bör i stället med tanke på dess framtidauppgifter garanteras en nära kontakt med forskningen. IVA förordar därför att TOXIToch statens miljömedicinska laboratorium (SML) redan nu samordnar sinverksamhet. Det faller sig dä naturligt att även giftinformationscentralen (GIC)inlemmas och att organisafionen samarbetar med Medicinskainformationscentralen (). med instämmande av /SR. anför: Utredningenhärföre-slagit fyra olika anknytningsalternativ för den nya organisationen (GIC,, SML och produktkontrollnämnden, PKN). Inget av dessa alternativ äger enhelt naturlig anslutningsyta. har själv anfört invändningarmot produktkontrollnämnden p.g.a. kopplingen till vissa intressegrupper. Av deövriga föreslagna parterna syns som om SML med en bredare ämnesinriktning varaden part som vore att föredra, speciellt om hela den målsättning sommiljödatanämnden föreslär genomförs. () anför: En hämmandefaktor för att tillfredsställa behovet av toxikologisk information är bristenpå erfarna toxikologer. Denna brist kommer att kvarstå inom överskådlig tid dåefterfrågan på kunniga toxikologer ökar snabbare än utbudet. De knappa resursersom finns på området mäste därför samordnas i stället för att splittras. Detkan i detta sammanhang påpekas att en utredning påbörjats i UHÄ:s regi om detlångsiktiga behovet av toxikologisk utbildning. Vidare bedriverarbetsmarknadsdepartementet en utredning om information om risker iarbetsmiljön (INRA). Även den sittande företagshälsovårdsutredningen behandlarföretagshälsovårdens behov inom området. 1981/82:48 99 nämndenbör i sitt fortsatta arbete beakta resultaten frän dessa utredningar. På ovan angivna grunderanser föreningen att det inte föreligger något avgörande skäl för att inrättaen fristående myndighet för toxikologisk informationsservice. Verksamheten böri stället samordnas med något av redan befintliga organ på området. För attservicebehovet bäst skall tillgodoses bör emellertid den toxikologiskainformationen inte knytas till en kontrollerande myndighet. Vid en eventuellsamordning med ett tillsynsorgan kan den toxikologiska informationstjänstenkomma att uppfattas av avnämarna mer som en uppsikts- och kontrollfunktion änsom ett neutralt serviceorgan. För företag som har behov av toxikologiskinformation skulle en sädan organisationsform utgöra en starkt begränsandefaktor av utnyttjandegraden. Ensamordning av nuvarande miljödatanämndens verksamhet bör enligt föreningen istället ske med andra informationsorgan inom det toxikologiska området. Dessabör vara fristående från tillsynsfunktioner. Samordning med verksamheten vidgiftinformationscentralen (GIC) är i stället naturlig. Det bör emellertid ocksåprövas att anknyta den toxikologiska informationen till statens miljömedicinskalaboratorium (SML). Fördelarna med att välja en organisationsform där dentoxikologiska informationen inordnas som en del i SMLs verksamhet är uppenbaraoch bör därför utredas vidare. I SML finns såväl toxikologisk somepidemiologisk expertis både inom det omgivningshygieniska området och inomarbetsmiljön. Genom att förlägga den toxikologiska informationstjänsten till SMLfinns också goda möjligheter för informationshandläggarna att förbättra sinkompetens. Närkontakt med aktiva forskare inom aktuella områden är en bättrelösning ur utbildningssynpunkt än ett system med utplacering av forskningsassistentervid olika fackmyndigheter. Medicinskainformationscentralen () vid är enligt föreningenytterligare en tänkbar samarbetspartner, där bl.a. resurser finns förkvalificerad toxikologisk datorsökning. Även ur geografisk synpunkt finnsstarka skäl för en samordning med och utbyggnad av den toxikologiskainformationen vid GIC, SML och . Landstingsförbundetanför: ställer sig avvisande till inrättandet aven toxikologisk informationstjänst med status av statlig myndighet. Enförbättring av den toxikologiska informationen borde kunna ske genom enförstärkning av befinfiig verksamhet, dvs. i första handgiftinformationscentralen. Miljöförbundetanför: De uppgifter som en toxikologisk informationstjänst skall klara kanenligt vår mening lösas så att giftinformationscentralen eller annat lämpligt befinfiigtorgan, ges ökade resurser och befogenheter. En sådan lösning bör ocksä ledatill ett snabbare resultat jämfört 1981/82:48 100 medatt bygga upp en ny myndighet med allt vad det innebär av tröghet i starten. Vivill avslutningsvis framhålla att det hade varit en fördel om utredningen merautförligt belyst alternativa möjligheter till den lösning som utredningen föroidar. vid anför: har i etttidigare yttrande (1977 II 23, Dnr 2812/ 77 VI Ä)funnit det angeläget att en toxikologisk informationstjänst inrättas. Tankenbakom detta ställningstagande var att en förstärkning av tillgängliga resurserkombinerat med vissa samordningssträvanden inom miljöinformationsområdet bordeutgöra tillräcklig grund för den nya enheten. Inrättandet av en ny statligmyndighet om 50 tjänster och en årsbudget på 6-8 milj. kr. finner dockfakultetsnämnden vara tveksamt till formen, oroande med avseende på föreslagenforskningsanknytning samt som helhet föga rationellt. I rapporten betonas attden nya organisationen skall byggas upp i samarbete med giftinformationscentralen.Däremot avvisas ett närmande till produktkontrollnämnden, medananknytningsformerna till det blivande statens miljömedicinska laboratoriet (SML)lämnas öppna. Dock anses att alternativet med anknytning till SML bör anstå tillden driftsöversyn som föreslås göras 5 å efter driftstart av TOXIT. Vadbeträffar ev. anknytning av TOXIT till SML anser fakultetsnämnden att denfrågan måste prövas innan TOXIT startar upp. Vid senare driftsöversyn kommerdet erfarenhetsmässigt att visa sig, att den föreslagna organisationen stelnattill och funnit en profil som ej utan besvär kan infogas i någon annanorganisation. Eftersom den föreslagna nya myndighetens huvudsakligaarbetsområde blir att göra kvalificerade riskutvärderingar av olika ämnen ochprodukter, bör prövas om inte en förstärkning av produktkontrollnämnden istället vore mer rationell. Riskutvärdering utförs ju redan nu inom produktkontrollnämnden,vars organisation och arbetsformer f. ö. är föremål för utredning. Beslut börej tas i frågan förrän denna senare utredning har presenterat sitt betänkande.Över huvud taget bör arbetsuppgifterna och ansvarsfördelningen mellan penetreras grundligare än som gjorts i föreliggande rapport. Betydelsenav samverkan med andra organisationer betonas enligt fakultetsnämnden irapporten på flera ställen. Vad gäller all informationsförmedling blir ett avde viktigaste anknytningsstegen insamlandet och förvarandet av data, dvs.biblioteksfunktionen. På detta område föreslås dock ingen samverkan: rapportenanser att kopplingen till bibliotek f.n. inte är aktuell. För att kunna geservice krävs ett väl utbyggt bibliotek med bl. a. databaser, vilket såledesmåste byggas upp inom ramen för den nya myndigheten. anseratt frågan ang. anknytning till existerande bibliotek ytteriigare bör prövasinnan ett nytt bibliotek inom miljöin- Prop.1981/82:48 101 att skapandet av en ny statlig myndighet inommiljöinformationsområdet bör ske pä grunderna av och med utnyttjande av redan fillgängligaresurser. Giffinformationscentralen är en sådan. Det förefaller dessutom vara rationellt att bedöma den planeradeverksamheten när produktkontrollnämndens framtida organisaUon har presenterats. Därutöver anser fakultetsnämnden att en toxikologiskinformationstjänst förmodligen med fördel kan inrangeras under det blivande SML. anför:Koncessionsnämnden vill ifrågasätta om inte det föreslagna organet Toxikologiskinformationstjänst (TOXIT) organisatoriskt bör knytas till annat statligt organeller annan statlig myndighet. Därigenom bör - administrativt och kostnadsmässigt-fördelar kunna vinnas i förhällande till den föreslagna ordningen. 6.1.3 Såväl fristående organ som anknytning diskuteras Delegationen för vetenskaplig och teknisk informationsförsörjning(DFI) anför: Ansvaret för denna information bör läggas pä en särskild instans.Enligt DFIs mening har man dock inte tillräckligt klarlagt frågan om detta börvara en fristående organisation eller om uppgiften bör läggas pä någonbefintlig instans. DFI vill påpeka att många undersökningar och praktiskaförsök har visat på att allmänna informationsorganisationer blir fögautnyttjade och att de informationssökande helst vänder sig till inom derassakområde redan kända och utnyttjade informationskällor. En ny organisation kanockså ofta bli dyrare än en påbyggnad på redan existerande organisationer. DFIförordar därför att frågan om den nya organisationen bör belysas ytteriigare iden tänkta organisationskommittén. Därvid bör såväl alternativet med enfristående organisation som alternativet med en anknytning till en befintliginstans övervägas. DFI vill när det gäller befintliga instanser särskilt pekapå möjligheten att anknyta till och institutetmed Medicinska informationscentralen. Här bör också prövas möjligheten attförlägga informationstjänsten till i anslutning till verksamhet viduniversitetet i resp. . anför: Till förslaget om ensammanslagning av med statens miljömedicinska laboratorium (SML)eller produktkontrollnämnden intar rektorsämbetet en avvaktande attityd, dettaberoende på att SMLs organisation ej passar in på TOXITs eftersträvade oberoendeställning utan myndighetsanknytning. Då produktkontrollnämndens organisationär föremål för utredning är det inte aktuellt att ta ställning till knytningtill produktkontrollnämnden. Sannolikt blir produktkontrollnämnden en stor avnämaretill TOXIT och av den anledningen kan ett samgående vara positivt. 1981/82:48 102 Ettalternativ till sammanslagning är att TOXIT vidareutvecklar sin egen organisationoch på det sättet kan fortsätta att vara oberoende. Rektorsämbetetsäger vidare att TOXITs verksamhet enligt förslagen bör ha administrativkaraktär för att fylla sin funktion som insamlare av aktuell miljöinformationmed tillhörande riskvärdering. För att möjliggöra riskutvärdering förordas att TOXITi största möjliga utsträckning lägger ut arbetet pä konsulter inom relevantkunskapsområde. Umeåuniversitet anför vidare: Utredningen diskuterar geografisk lokalisering av TOXIT.Då denna typ av verksamhet ej har något behov av speciell geografisklokalisering framhåller rektorsämbetet att största regionalpolitiska hänsynbör visas vid lokaliseringen. Ämbetet vill framhålla att vid universitetbedrivs omfattande epidemiologisk forskning samt experimentell toxikologi medmedicinsk riskutvärdering.