prop · G503106 · 1981-12-31 00:00:00 — Vidarefinansieras forskning och utveckling genom bidrag frän stiftelser och ifonder.Vissa av dessa får statliga bidrag. Forskningsfinansiärernaskiljer sig ål vad gäller anslagens fördelning pä forskning resp.utvecklingsarbete, låt vara all gränserna dem emellan ibland är flytande.Forskningsanslagen från huvudtitel går sä gott somuteslutande till forskningsändamål medan t. ex. näringslivets FoU-insalser lillstörsta delen avser utvecklingsarbete. Stafiigafinansiärer tiUsammans med företagssektorn dominerar FoU-finansieringen på elthelt avgöi-ande sätt, medan olika slag av privata stiftelser och fonder spelaren avsevärt mindre roll, totalt sett. Emellertid kan de senare vara av storfinansiell betydelse för en viss typ av forskning. Riksdagensbehandling av FoU-frågor sker i huvudsak i anslutning till beslut om anvisningav medel under resp. huvudtitel i statsbudgeten. Som en följd härav beredsFoU-frägorna under varje huvudlUel i del eller de 1981/82:106 213 utskottsom svarar för beredningen av övriga sakområden under resp. huvudtitel. Någonsamlad beredning eller behandhng av hela den statliga FoU-budgelen sker såledesinte. Önskemålet om all åstadkomma en mera sammanhåUen riksdagsbehandling avFoU är ell av skälen till alt en första forskningspolifisk proposition nu läggsfram. Med undantag för attriksdagen beslutar om inrättande av tjänst som professor utövar den ingendetaljstyrning av FoU. Medel anvisas i allmänhet liU breda forskningsområdenmen anvisningarna kan åtföljas av uttalanden om att särskUd vikt bör läggasvid forskning inom delar av dessa. Inom regeringen beredsFoU-frågor av de departement som har FoU inom sill verksamhetsområde.Underlaget för regeringens beredning utgörs av förslag från myndigheter,kommiltéer, beredning inom etc. Alla fackdepartement harinom sitt ansvarsområde ett antal myndigheter eUer andra organ med särskildaFoU-planerande eller FoU-ulförande uppgifter. Ur storlekssynpunkl särskillbetydelsefulla FoU-departement är (högskolan, denallmänvetenskapliga forskningsrädsorganisalionen), industridepartementet(energi-och rymdforskning), försvarsdepartementet (bl.a. försvarsforskning ochomfattande ulveckUngsuppdrag lill svensk industri), (jord- och skogsbmksforskning saml miljövårdsforskning) samt social- ochbostadsdepartementen (byggnadsforskning). Del finns ocksä andraformer för regeringens beredning av forskningsfrågor, dår samordningsmotivel ivissa fall spelar en viktig roll. inrättades forskningsberedningen förinformafion om forskningsfrågor lill regeringen. Beredningen tjänar framförallt som ett fomm för informella diskussioner i forskningsfrågor. För att främja kontakternamellan , industrin och den tekniska forskningen inrättades år1981 ell industriellt och tekniskt råd. Rådet är knutet tillindustridepartementet och är ett diskussionsforum för tekniska forsknings- ochutvecklingsfrågor med säväl utbildnings-, forsknings- som industriintressenrepresenterade. Universitets-och högskoleämbetet (UHÄ) har främst samordnande planeringsuppgifter för denstatliga högskoleutbildningen, forskningen och forskamlbUdningen. UHÄ utarbetarunderlag för och regeringens beslut ifråga om inriktningen ochutvecklingen av utbildnings- och forskningsresurserna och avger tillregeringen anslagsframställningar, vilka i sin lur bygger päanslagsframställningar från enskilda högskoleenheter och andra myndigheter somsorterar under UHÄ. Den centrala planeringenav högskolans forskning och forskarutbildning som bedrivs inom olika fakultetersker inom UHÄ:s fem planeringsberedningar, nämligen 1981/82:106 214 - enför sekiorn för utbildning för tekniska yrken saml för de matemafisk- naturvetenskapliga och tekniska fakulteterna, - enför sekiorn för utbildning för administrativa, ekonomiska och sociala yrken saml för de juridiska och samhällsvetenskapliga fakulteterna, -enför sekiorn för utbildning för värdyrken samt för de medicinska, odontologiskaoch famaceutiska fakulteterna, - en för sekiorn förutbildning för undervisningsyrken och - enför sekiorn för utbildning för kultur- och informationsyrken saml för de humanisfiska och leologiska fakulteterna. 1anslagsframställningen för /83 har UHÄ lagt fram förslag tillfemårsplaner för högskolams forskning och forskarutbildning. Riktlinjer förutvecklingen inom de oliika fakulteterna föreslås, och preciserade förslag gesför . Planerna är baserade på redovisningar avforskningsbehov och problem, i första hand från fakultets/sektionsnämnder ochhögskolestyrelser men också från externa forsknings-intressenter. Kostnadernaför den fasla forskningsorganisationen vid universitet och högskolor bestridsur fakullelsanslagen under huvudtitel. Kostnadernaför byggenskap, inredning och utrustning för forskningsorganisationen bestridsur särskilda kostnadsramar. Medel för driften av lokaler anvisas under ettsärskilt anslag Lokalkostnaderna m. m. vid högskoleenheterna. Utöver de medelför den stadigvarande forskningsverksamheten som på detta sätt anvisas tillhögskolan fär den också medel för projektbunden gmndläggande forskning. Dessamedel anvisas främst över anslagen lill forskningsråden. Forskningsrådensuppgift är all främja forskningens utveckling inom såväl etablerade som nyaområden. Redanpå 1940-lalet inrättades de första forskningsråden i . Syftet var delsatt öka de samlade forskningsresurserna för inomvetenskapligt betydelsefullforskning ulan någon särskild anknytning lill en viss samhällssektor, dels allskapa en rörlig resurs för forskning. Vid mitten av 1970-lalel fanns inomutbildningsdepartementets verksamhetsområde fem forskningsråd, nämligen statenshumanistiska forskningsråd, statens naturvetenskapliga forskningsråd, statensmedicinska forskningsråd, statens råd för samhäUsforskning saml statens råd föratomforskning. ersattes de fem råden med tre: - (). 1981/82:106 215 Forskningsrådenhar elva ledamöter vardera. Ordföranden och tre ledamöter utses av regeringen.Övriga utses genom ett syslem med elektorsval av forskarna vid universitet ochhögskolor och vissa forskningsinstitut. Medel för rådens verksamhet anvisasunder ell reservafionsanslag för resp. räd. Fömtom uppgiften attfrämja och stödja vetenskapligt betydelsefull forskning skall råden uppmärksammabehov av forskning inom områden som är angelägna ur samhällets synpunkt samtverka för alt information om forskning och forskningsresultat sprids. Rådensmöjligheter att initiera och stödja angelägen forskning är fill viss delbegränsade. Kompetent personal måste finnas lillgängUg på de områden som rådenvill prioritera. Dessutom är råden självfallet bundna av de resurser somregering och riksdag ställer till deras förfogande. En stor del av rådensanslag går till löner. Inom ramen för t. ex. MFR:s anslag bestrids kostnadernaför tolv extra ordinarie tjänster som professor och 25 forskartjänster. Totaltfinansierade MFR /79 647 tjänster, varav 567 avsåg tekniskoch administrativ personal och 79,5 personal med akademisk utbUdning. Rådenstöder ofta ett stort anlal projekt. Således ger l.ex. MFR bidrag fill ca 650forskningsprojekt som omfattar såväl grundforskning som tillämpad klinisktinriktad forskning. En ny myndighet,forskningsrädsnämnden (FRN) inrättades är 1977. Nämndens huvuduppgift är allinitiera och stödja forskning av stor samhällelig betydelse i samverkan medforskningsråd och sektorsorgan. Dämlöver har FRN ett särskilt ansvar förforskningsinformation. I nämndens ansvarsområde ingär fr.o.m. budgetåret1980/81 även framtidsstudier och fördelning av medel ur en särskildkostnadsram för dyrbar vetenskaplig utrustning, nödvändig för genomförande avforskningsrådsfinan-sierad forskning. FRN:sstyrelse beslår av 16 ledamöter. Regeringen utser ordföranden och 10 andra ledamöter,vilka utgörs av fyra riksdagsledamöter, en representant för vardera kommun-och iandslingsförbunden saml fyra representanter för arbetsmarknadens parter.De övriga fem ledamöterna utses av de tre forskningsråden underutbildningsdepartementet, STU och skogs-och jordbmkels forskningsråd ().Samhällets representanter har således majoritet i FRN. Anslagetlill FRN uppgick /82 lill 37 milj. kr. /78 varanslaget 12 milj. kr. Tabell6 visar anslagsfördelningen för forskningsråden och FRN. TolaU har anslagenökat frän 5,6 milj.kr. är 1950 till 435,5 milj.kr. Delfinns även forskningsråd utanför utbildningsdeparlemenlels verksamhetsområde,l.ex. och statens råd för byggnadsforskning, (BFR). 1 jämförelse med ,MFR och NFR har de förra ett betydligt Statsanslagen till forskningsråden under budgetåren1945/461980/81 (milj. kr., löpande priser). 1945/46 1950/51 1955/56 1960/61 1965/66 1970/71 1975/76 1980/81 AFR = statens råd för atomforskning. snävare verksamhetsområde och tillhör snarare densektoriella FoU-orga-nisationen. STU fungerar både som ett forskningsråd ochett seklorsorgan. STU bUdades och ersatte dä tekniska forskningsrådet(TFR), uppfinnarkontorel m.fl. organ. STU:s forskningsrådsfunklion inryms iSTU:s program 2. Kunskapsutveckling och är inriktad på slöd till tekniskforskning främst vid universitet och högskolor. Den delen av STU:s verksamhethar ökat från 52 milj. kr. /71 till 158 milj. kr. budgetåret1980/81 i -löpande priser. STU:s totala anslag för /81 var 490milj.kr. Forskningsrådsulredningens (U 1972:02) betänkande (SOU1977:52) anger tre utvecklingsfaser i utvecklingen av statens satsningar påsekloriell FoU. Den första fasen omfattar perioden börian av 1940-talel till1950-talels början. Utmärkande var de statliga satsningarna påtillämpad forskning inom teknik och naturvetenskap samt på försvarsforskning.Den andra fasen, som sträcker sig över hela 1950-lalel, karakteriseras avsatsningar pä forskning för ekonomisk utveckling. ,från 1960-lalets början och en bil in på 1970-talel, gjordes betydandesatsningar på forskning för social utveckling. Man kan möjligen också urskilja en Qärde fas, därförhållandevis stora satsningar gjorts och görs inom arbelsmiljöforskning,miljövårdsforskning och inle minst energiforskning. Den svenska FoU-organisafionen är förhållandevissektoriserad. Det finns särskilda organ för planering, finansiering och iblandutförande inom en rad sektorer. Dessutom kan det inom varje sektor finnas fleraorgan med FoU-uppgifter. I en del fall finns särskilda organ för samordning avFoU inom en viss sektor; i andra fall samordnas verksamheten genom resp.departement. Olikheterna i organisation m.m. förklaras av dels allverksamheten inom de olika sektorerna ställer särskilda krav, dels alt enseklorsanknuten forskningväxt fram inom de olika sektorerna och all valet avorganisationsform därvid påverkats av fillkomslperiodens forskningspoliliskasynsätt och administrativa teorier. Denkomplicerade situationen när det gäller seklorsorganen och deras funkfioner idel svenska FoU-systemel framgår av följande uppställning. Exempelpå sektorsorgan under olika departement samt sektorsorganens funktioner ring, samordning och rådgivning fördelning och/ eller iniliering laboratorium (SBL) laboratorium (SML) Prop.1981/82:106 218 ring, samordning och rådgivning fördelning och/ eller iniliering ning om fysisk planering Deflesta seklorsorgan är relativt små i FoU-hänseende. Exempel på seklorsorganmed omfattande FoU-verksamhel är () och försvarelsforskningsanstalt (FOA). Ettorgan som har särskild betydelse för utvecklingen av den tekniska forskningenär STU. Som har framhållits svarar STU dels för kunskapsutvecklandeoch kompetensuppbyggande teknisk forskning, dels som ett sektorsorgan förindustrin. STU har bl. a. lill uppgift all följa den tekniska utvecklingen, altinitiera samarbete, att la initiativ lill och stödja teknisk forskning ochindustriellt utvecklingsarbete, all ge råd och slöd ål uppfinnare saml altförmedla forsknings- och utvecklingsresultat lill kommersiellt utnyttjande.STU:s anslag har vuxit från 280,5 milj.kr. /78 tiU 539 /82. Fr.o.m. / 82 planeras STU:s verksamhet itreärsprogram, varvid del första avser budgetåren 1981/82-1983/84 och omfattar1 774 milj. kr. Statensdelegation för rymdverksamhet (DFR) år den myndighel som har ansvar för denstafiigt finansierade rymdverksamheten i landet. I DFR:s uppgifter ingår all lainitiativ fill forskning och utvecklingsarbete inom rymd- ochQärranalysområdet, att fördela statligt stöd lill rymdforskning, rymdleknisklutvecklingsarbete och fjärranalysverksamhel saml all stödja och initierainduslrieUa utvecklingsprojekt inom rymdområdel. 1981/82:106 220 Iapril 1979 beslutade regeringen om en väsentlig ökning av den statligasatsningen på svensk rymdverksamhet. Beslutet innebar bl.a. att de indu-slripolilisklmotiverade insatserna successivt ökar så att de i stort sett trefaldigas från1979 års nivä. Budgetåret1981/82 var DFR:s totala budget ca 233 milj.kr. varav 121 milj.kr. utgörSveriges bidrag lill () och andra internationellasamarbetsprojekl. Av de resterande 112 milj. kr. som utgör del nationellaprogrammet används ca 20 milj. kr. för slöd till grundforskning inom rymd- ochIjärranalysverksamheten. Förforskningen inom totalförsvaret finns försvarets forskningsanstall (FOA) somgemensamt seklorsorgan med uppgift dels alt planera och samordna forskningen,dels att genomföra huvuddelen av denna. För gemensam försvarsforskning /81 242 milj.kr. Anslaget ingår i den ekonomiska ram för delmilitära försvaret som åriigen beslutas av . Rikfiinjer förutvecklingen på beslutas genom de ungefär vart femte åråterkommande försvarsbesluten. FOA får dessutom ett anslag på 7 milj.kr. underutrikesdepartementets huvudtitel för att ge underlag för rustningsbegränsningoch kontroll. Försvaret har bedrivit långsiktig planering. Delfinns därför omfattande erfarenheter av anpassning av forskningen lill skildaavnämares behov. Finansieringenav seklorsforskningen sker till en övervägande del genom statliga anslag somårligen anvisas över statsbudgeten. I vissa fall förekommer dockavgiftsfinansiering. Det gäller Arbelarskyddsfonden som fillförs medel genom ensärskild arbetarskyddsavgifi och energiforskningen som finansieras genom ensärskild energiforskningsavgifl pä oljeprodukter. De forskningsresurser somskapas genom avgiftsfinansiering blir delvis beroende avproduktionen/konsumtionen och kan därför också variera. Kommunernasoch landstingens engagemang i forskning är blygsamt i förhällande lill statens,trots all dessa svarar för så vikliga samhällsområden som socialvård,barnomsorg, skolväsende m.m. resp. hälso- och sjukvård m.m. Del finns dock enklar strävan såväl hos landslingen som hos primärkommunerna att öka sUtengagemang i FoU. Den nya socialtjänstlagen och förslaget till ny hälso- ochsjukvårdslag kan förväntas stimulera landslingen och kommunerna till vidgadFoU-aklivilel. De kommunala insatserna när del gäller rent utvecklingsarbetetorde f n. vara större än de rena forskningsinscilserna. Detta kommer i änhögre grad all gälla fr. o. m. näsla budgetår då kommunerna får ell särskUtstatsbidrag lill lokal skolutveckling. Stiftelser,fonder och akademier används för att beteckna en rad olika företeelser med en gemensamjuridisk organisationsform. En självständig stiftelse anses uppkomma genom allegendom ställs under särskUd förvaltning. Prop.1981/82:106 221 fondanvänds i delta sammanhang synonymt med stiftelse. OffentUgrälts-ligastiftelser inbegrips inle. Vissaformellt privata stiftelser har en närmast offenllig karaktär. Det gäller l.ex.Riksbankens jubileumsfond, vilken är särskUda organ för stöd fillforskning. Forskningsanslagen uppgick lill närmare 40 milj.kr. Detotala belopp som de flesta fonder utdelar för forskningsändamål är ofta små.Anslagen fill enskUda forskningsprojekt är också oftast små men vissastiftelser och fonder koncentrerar sin bidragsgivning lill ett mindre anlalprojekt och anslagens storlek blir därigenom större. Antalet fonder ärbetydande och har uppskattats lill ca 700. 1 mänga fall är forskning ochutvecklingsarbete bara en av de aktiviteter som stöds av en fond. Detfinns emellertid fonder som delar ul anslag av betydande storlek. Den störstaär , som ärligen fördelar forskningsbidragpä ca 25 milj. kr. Andra betydande stiftelser vars bidrag uppgår lill elleröverstiger miljonen är och , . Axel och samtStiftelsen och minne. av stiftelserna fungerar som små forskningsråd. För att bedömaansökningarna från vetenskaplig synpunkt anlitas vid behov experter frånuniversitet och högskolor. Många av fonderna, i synnerhet mindre sådana, utgörsav donationer lill universitet och högskolor och förvallas av dessa. EnliglSCB:s statistik för utdelade privata fonder och sfiflelser bidrag tiUteknisk och naturvetenskaplig forskning med ca 64 milj.kr. HärtUl kommer ca 11milj. Den övervägande delen avsåg medicinskforskning, totalt för båda kategorierna ca 40 milj.kr. Devetenskapliga akademierna är fristående organ i förhällande till den offentligaFoU-organisationen men har ofta en ofliciell prägel. Deras uppgift är altfrämja forskningen inom sitt verksamhetsområde, underiättaforskningskontaklerna nationellt och internationeUt samt främja kontakternamellan forskning och samhälle. Avintresse frän FoU-synpunkl är främst (),(), Vitierhets-, Historie- och Antikvitetsakademiensamt Skogs- och Lantbruksakademien. KVAdriver flera forskningsinstitutioner bl. a. och naturvetenskapliga station. För att stimuleraforskningsarbete nationellt delar KVA ul stipendier och forskningsbidrag.Internationellt känd är genom sin uppgift att åriigen dela utnobelprisen i fysik, kemi och ekonomiprisel till Nobels minne. Förutom direktastatsanslag på ca 7,5 milj.kr. finansieras verksamhet genom bidragfrän fonder och stiftelser och anslag frän myndigheter. 1981/82:106 222 Somtidigare har framhållits finansierar näringslivet en betydande del av desamlade svenska FoU-insatserna. Den allra största delen av FoU-resurserna inomindustriföretagen används liU FoU-verksamhet inom del egna förelaget. Enutförligare beskrivning av förelagens egen FoU ges i del följande underUtförande av FoU. Enligtstatistik från avseende industriföretagens kostnader för FoU-verksamhel somutförts utanför del egna företaget uppgick dessa till totalt 434milj.kr., varav 335 milj.kr. hänförde sig tUl forskningsuppdrag och 99 milj.kr.fill avgifter och bidrag för FoU-verksamhet utförd av annan. Branschenelektroindustri svarade för av kostnaderna för forskningsuppdragen.Jämfört med har den externa verksamheten ökat med 87 milj. kr. Av de fördelade medlen har 155 milj. kr., , gäll lillutländska mottagare. Dessa medel utgör fiU huvudsaklig del ersättning förFoU-uppdrag, som lagts ul på privata enheter utomlands. Delta innebär också atten aUl större del av den externa FoU-verksamhelen förläggs utanför Sverigesgränser. Ungefären Qärdedel av dei. totala forsknings- och utvecklingsarbetet bedrivs inomhögskolan. Återstående tre fjärdedelar utförs inom industrin, inom vissa andrastatliga myndigheter, inom statliga, privata och kollektiva forskningsinstitutsamt av fristående konsulter. Det bör emellertid återigen framhållas atthögskolan spelar en avsevärt större roll om man ser enbart till forskningsdelenav FoU. Enligt SCB:s statistik avseende teknisk och naturvetenskaplig forskningkan andelen forskning inom industrin uppskattas fill . Inommyndigheter, institut m.m. beräknas andelen forskning till . Somtidigare framhåUits täcker inte den löpande forskningsstatistiken allaämnesområden och alla sektorer av samhället. Siffror som visar kopp-Ungenmellan finansiering och utförande för all slags FoU kan därför intepresenteras. Följande tabell visar bidragskällor och mottagare av medel förteknisk och naturvetenskaplig FoU . 1981/82:106 223 Totala utgifter för och finansiering av tekniskoch naturvetenskaplig FoU , mi|j. ningsråd m. m. 0. högsk. fonder m. m. Anm. Siffermaterialet i tabellen är arrangerat främst förinternationella jämförelser. Företagssektorn omfattar privata och statligaföretag, afFärsdrivande verk samt forskningsinstitut m. m. som betjänarföretagen (såvida de inte är helt eller huvudsakligen både finansierade ochkontrollerade av staten, i vilket fall de ingår i den offentliga sektorn).Offentliga sektorn omfattar myndigheter/sektorsorgan, statliga forskningsinstitutm. m. inte universitet och högskolor, vilka redovisas som en egen sektor. Källa: SCB, Rapport tiU "International Survey ofthe Resources Devoted to Research and Experimen-tal Development in 1979".Stencil . Högskolan svarar för en mycket stor del av den allmänna,kunskapsutvecklande forskningen som den har huvudansvaret förforskamlbUdningen. Högskoleenheter med fast forskningsorganisation finns påsju orter: , , , , , och . Högskolans forsknings- och forskarulbildningsverksamhel årindelad i fakulteter. finns humanistiska, leologiska, juridiska,samhällsvetenskapliga, medicinska, odonlologiska, farmaceutiska, matematisk-naturvetenskapligaoch tekniska fakulteter. Vid lanlbmksuniversUet (SLU) finnslanlbruksvelenskaplig, veterinärmedicinsk och skogsvetenskaplig fakultet. Fakultelsnämnder/sektionsnämnder planerarforskamlbUdningen inom sill verksamhetsområde, handlägger övriga frågor omforskarutbildningens innehåll och organisation saml handlägger vissa frågor omplanering av forskningen. Vidare avger fakultets/sektionsnämndanslagsframställningen för forskningen och forskamlbUdningen och lämnarhögskolestyrelsen underlag för fördelning och användning av högskoleenhetensresurser. 1981/82:106 224 Forskningoch utbildning bedrivs vid institutioner som i princip är knutna lill ämnen.Del lorde finnas sammanlagt ca I 000 institutioner inom det svenskahögskoleväsendet. Institutionerna varierar mycket i storlek; vissa har några fåanställda, andra kan ha uppåt 100-lalet anställda. Vissa fakulteter omfattarendast en institution vilken då blir förhållandevis stor. Så år fallet medleologisk och juridisk fakultet. Andra fakuUeter har många institutioner. Somexempel kan nämnas att den medicinska fakulteten vid i f.n. omfattar närmare 40 institutioner. Forskningen,särskill inom naturvetenskap, medicin och samhällsvetenskap, bedrivs vanligenav mer eller mindre fasl organiserade forskargmpper. Dessa är oftaspecialiserade inom ett avgränsat forskningsområde. Det förekommer projektocksä som omfattar forskare från fiera ämnen. Underefterkrigstiden har forskningen vid universitet och högskolor utvidgatsförhållandevis kraftigt. Expansionen har lagU sig ullryck genom dels allantalet forskartjänster har ökat, från 1950 till 1 1980, dels attanlalel forskarstuderande har ökat. Tillväxtenav resurserna för forskning och forskarutbildning har bl.a. gjort del möjligtför högskolan all i ökande utsträckning kunna ta sig an forskningsuppdrag frånnäringsliv och seklorsorgan. Sådana uppdrag kräver ofta att forskningenorganiseras över disciplingränserna. Därigenom har det tvärvetenskapligasamarbetet främjats. Vidsidan av den ökade uppdragsverksamheten har inom högskolan också vuxit framprobleminriktad forskning under medverkan av forskare från olika ämnen. Exempelhärpå är bl. a. del forskningspoliliska programmet vid i för tvärvetenskap vid i . Det mestomfattande exemplet är den temainriklade forskningsorganisationen viduniversitetet i . Temaforskningen har av fastställda lemansom forskningsområden. finns fyra teman. Som exempel kan nämnastemat Teknik och social förändring vilket omfattar underområdenatransportteknik, energiteknik, telekommunikationer saml datorteknik.Professurer har inrättats i resp. tema. SLU,som tillgodoser utbildnings- och forskningsbehov inom skogs- ochjordbmksseklorn, har en speciell ställning genom all del sorterar direkt underjordbruksdepartementet. organisation skiljer sig emellertid intenämnvärt från den organisation som gäller för andra universitet. Universitetetsstyrelse är en lekmannastyrelse med representanter för samhälle, näringsliv,personal och studerande. Styrelsen år också styrelse för statensveterinärmedicinska anstalt (SVA), som dock inle ingår i mensamarbetar nära med detta. Under styrelsen finns fyra beredningsorgan:planeringsberedning, ulbildningsberedning, forskaml-bildningsnämnd ochlokalnämnd. Linjenämnderna har hand om planering, innehåll och organisation avgrundutbildningen.