prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — För anslag av denna typ bör de programansvarigaorganen enligl DFE ingå ramavtal med den berörda högskolan med viss frihet förforskningsgruppen alt själv besluta om medelsanvändningen. Vidare bör anslagenomprövas . Samarbete med industrin bör där del är lämpligt ingå somförutsättning i ramavtalen. DFE anger allgenomförandel av förslaget om långfristiga anslag till kompetenta forskargrupper förutsätter aftde programansvariga organen ges möjlighetatt la på sig ekonomiska förpliktelser för upp liU fyra, i slällel försom nu tre, år efter del aktuella budgetåret. Under näsla budgetår skulle således enligt DFE sådana åtaganden behövagöras t. o. m. /87.DFE bedömer all dess förslag innebär all behovet av att få göra åtaganden avseende sistnämnda budgetår undernäsla budgetår uppgår till sammanlagt 43 milj. kr. OrganisationskommUlénför statens energiverk m.fi. Enligl riksdagensbeslut skall DFE upphöra och ett organ för långsikliga ochövergripande uppgifter inom energiforskningsområdel inrättas den 1 juli1982. Enligl beslutet skall detta organ ha i uppgift all inom hela energiområdetbevaka forskningsfrågor av långsiktigt intresse, fortlöpande utvärderaenergiforskningen, svara för frågor om former för och inriktning avfortsalt forskning och utveckling inom energiområdet, ansvara för programmetAllmänna energisyslemstudier samt planera och lämna slöd lill visslångsiktig forskning vad gäller energifillförsel. föreslår alt detta organkallas energiforskningsnämnden och lämnar förslag lill precisering avnämndens uppgifter mot bakgrund av en bedömning av de behov avlångsikliga och övergripande uppgifter av delta slag, som kom- Prop.1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 189 mer alt föreligga under 1980-talel. föreslår ocksåalt nämnden blir en myndighet. Vad gällerlångsiktig forskning inom energitillförselområdet föreslär blir programansvarigt organ för delprogrammenTeknikbevakning och Fusionsenergi inom programmet Energitillförsel. Dennauppgift övertas från NE i samband med att NE i enlighet med beslutupphör . föreslår också alt erfarenheterna från NE;s nuvarandearbetssätt med rådgivande planeringsgrupper las fillvara av energiforskningsnämnden.Ansvaret för övriga delprogram inom programmet Energitillförsel förs i enlighetmed beslut övertill statens energiverk. Enligt riksdagsbeslutet skall DFE:sresurser saml resurser för de delar av programmetEnergitiUförsel som inte förs lill föras lill del nya organet. VidDFE finns f. n. Resurserna för den verksamhet som förs över från NE beräknas av OKEmotsvara tre tjänster. föreslårmot den bakgrunden att del skall finnas 19 ijänster vid energiforskningsnämnden. Denna resursbedömning förutsätterdock enligl alt nämnden samlokaliseras eller närlokaliseras med statensenergiverk och därigenom bl.a. kan repliera på vissa administrativa resurservid verket. föreslår sålunda alt skall svara för ellerbiträda med vissa administrafiva uppgifterål bl. a. energiforskningsnämnden. Vidare föreslår OKEalt nämndens styrelse skall vara brett sammansatt med starkt inslag av avnämareoch med inslag av forskare. Jämfört med DFE bör det parlamentariska inslaget kunna minskas.Styrelsen för nämnden bör kunna inrätta rådgivande grupper förforskningsplanering, utvärdering m. m. föreslår all ell särskill planeringsrådför AUmänna energisyslemstudier knyts lill nämndenvärdefull kompelens. Rådet bör vara avnämardomineral och omfatta representanterfrånt. ex. statens energiverk, kommunerna, forskare och industrin. Någon institutionaliseradsamverkan mellan och nämnden utöver verkels representation i dettaplaneringsråd är enligl OKE:s mening inle behövlig. Vad gällerorganisation av energiforskningsnämnden anger all del behövs någon form avorganisatorisk indelning. En delegering av ansvaret för planering, uppföljning,löpande samordning och arbetsledning möjliggörs genom en organisatorisk indelningav nämnden. anser dock all en ordning som innebär alt den internaorganisationen fastställs av slalsmaklerna är mindre lämplig för en så relativt litenmyndighet som nämnden. Nämnden bör enligl själv inom ramen för givnaresurser fastställa den interna organisationen och succesivt kunna anpassa siglill förändringar i verksamheten. föreslår med hänsyn härtill inle någon detaljerad organisafion för nämnden. föreslår attenergiforskningsnåmndens administrationskostnader i sin helhetfinansieras med medel från detta anslag. Med utgångspunkt i en Prop.1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 190 schablonmässig beräkning av kostnaderna för 19 tjänster,medelsbehov för särskilda undersökningar saml lokalkostnader för en placeringav nämnden i DFE:s nuvarande lokaler i beräknar kostnaderna för nämndens kansli tifisammanlagt . under nästa budgetår. föreslår vidarealt från delta anslag skaU föras . fill anslaget E 1.Statens energiverk: Förvaltningskostnader och . tiU anslaget E 2.Statens energiverk: Utredningar m.m. och informafion. Bakgrunden liU kommitténsförslag i denna del är, som närmare har framgått av statsrådet , alt huvuddelen av NE:s verksamhet förs över lill statens energiverkoch att medel för därmed sammanhängande kanslikostnader m. m. har inräknats i den Ireårsramsom enligl riksdagensbeslut gäller för energiforskningsprogrammet. Forskning ochutveckling inom energiområdet är ell viktigt led i energipolitiken. Omfattande insatser görs istatlig regi. Samordnade statliga insatserför forskning och utveckling inom energiområdet har gjorts inom ramen för HuvudprogramEnergiforskning . Genomriksdagsbeslutet har riktlinjer för omfattning, inriktning ochgenomförande av verksamheten inom huvudprogrammet lagts fasl. RiktUnjernainnebär väsenfiigen all verksamheten koncentreras lill sådana för vårenergtförsöijning angelägna och fruktbara utvecklingslinjer som kan leda tillelt kommersiellt utnyttjande och ge betydelsefulla bidrag lillenergiförsörjningen redan på kort och medellång sikt. bibehålls bevakning avden tekniska utvecklingen, nationellt och internationellt, så att kompetensvidmakthålls på områden som främst på lång sikt kan få betydelse för vår energisituafion. Verksamheten medslöd fill forskning och utveckling bör under nästa budgetår fortsätta ienlighet med de fastlagda riktlinjerna. Den närmare fördelningen avmedel mellan olika program och delar därav, liksom den närmareprogramindelningen, fastställs av regeringen. Delegationen förenergiforskning (DFE) har lämnat förslag lill åtgärder för all säkerställaden långsikliga kunskaps- och kompetensuppbyggnaden på delenergitekniska området. Åtgärder av del slag DFE föreslår är betydelsefuUa bl. a.för all kunna bibehåUa den bevakning av den tekniska utvecklingen pålångsiktigt vikliga områden som riktlinjerna för huvudprogrammet förutsätter.Jag tar nu endast upp förslaget om ökning av möjligheterna att ge långfristigaanslag fill kompetenta forskargrupper. Jag biträder DFE;s förslag att deprogramansvariga organen i detta syfte skall ges möjligheter att la på sig ekonomiskaförpliktelser för upp tiU fyra, i slällel för som tre, år efter det aktuella budgetåret. Jag hardärför tagit hänsyn till det vid min beräkning i del följande av behovel avbemyndiganden för kommande budgetår. Mina synpunkter på DFE:s övriga förslag saml på hela frågan omåtgärder för all säkerstäUa erforderlig kompetens m. m. för Prop.1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 191 forskninginom energiområdet kommer alt redovisas i samband med att regeringen lägger fram enforskningspolitisk proposifion. Statsmakterna har isamband med sina ställningstaganden lill den nya myndighetsorganisationen inom energiområdet redan beslutatbl.a. att DFE skaU upphöra och att ellsärskilt organ för långsikliga och övergripande frågor inom energtforskningsområdet skall inrättas den 1 juli1982 i enlighet med vissa angivna riktUnjer. för statensenergiverk m.fl. organ inomenergiområdet () har föreslagit-all del särskilda organet blir enmyndighet, kallad energiforskningsnämnden. OKEhar vidare föreslagit vissa preciseringar av nämndens enligl statsmakternasbeslut fastlagda uppgifter samt vissa principer för dess organisation m. m. Jag biträder OKE:s förslag i dessaavseenden. Del ankommer på regeringen att meddela de föreskrifter rörandenämndens uppgifter och organisationm.m. Vid nämnden bör inrättas en ordinarie tjänst förchefen för nämnden med beteckningen p. Frågan omlokalisering av nämnden har statsrådet behandlat i det föregående (s. 84). Den nyamyndighetsorganisationen på energiområdet skall byggas upp inom ramen för deresurser som disponeras för motsvarande uppgifter. Nämndensadministrationskostnader bör i sin helhet finansieras från detta anslag. Jagbedömer att det behöver finnas 20 tjänster vid nämnden. Med denna utgångspunkt, saml med i övrigisamma beräkningsgrunder som har använt,beräknarjag inom detta anslag en ram för nämndens administrationskostnader om5938000 kr. Denna beräkning är preliminär i avvaktan på alt resultat avförhandhngar om anställnings- och arbetsvillkor föreligger. Från detta anslag bör också, somstatsrådet har förordat, bestridasen del av förvaltningskostnaderna och en del av kostnaderna för utredningar m.m. och information vid statensenergiverk. Enligt hans beräkningarbehöver för detta ändamål under näsla budgetår överföras . tillanslaget E 1. : Förvaltningskostnader och . tUlanslaget E 2. ; Utredningar m.m. och informafion. Riksdagsbeslutetvåren innehöU bl.a. en Ireårsram för Huvudprogram Energiforskningom 1 400 milj. kr. för budgetåren 1981/82-1983/84. Mol bakgrund av deställningstaganden som jag har redovisat i det föregående beräknar jagmedelsbehovel inom denna ram för nästa budgetår lill 500 milj. kr. Pågrund av att utbetalningarna för olika projekt är ojämnt fördelade mellanbudgetåren, kan dock en omfördelning mellan skilda budgetår inom ramen behöva ske. Anslagettillförs som jag redan har nämnt medel genomen del av den särskilda beredskapsavgiflen för oljeprodukter. Det bör därför liksom underinnevarande budgetår föras upp med elt formeUt belopp av . Härutöver har under niondehuvudtitelns anslag fö- Prop.1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 192 reslagits vissa medel för svensk fusionsforskning.Chefen för har, efter samråd med mig, beräknat dessaliU . De programansvarigaorganen har för sin planering och organisation av insatserna inomhuvudprogrammet behov av att kunna göra fleråriga åtaganden. Något särskillbemyndigande från behövs inle när det gäller åtaganden avseende budgetåret1983/84, dvs. inom den av statsmakterna beslutade Ireärsramen. För åtagandenavseende liden därefter fordras dock sådant bemyndigande. Jag beräknar, molbakgrund avanslagsframställningarna från programansvariga organ saml DFE:s förslag tUlåtgärder för all säkerställa den långsikliga kunskaps-och kompetensuppbyggnaden pådel energitekniska området, behovel härav lill 200 milj. kr. föråtaganden avseende /85, 115 milj. kr. för åtaganden /86 och 35 milj. kr. för åtaganden avseende /87.Jag förordar all regeringen inhämtar dessa bemyndiganden av . Lämnasbemyndigande ankommer det på regeringen att meddela de närmare föreskrifter somerfordras. Med hänvisning lill vad jag har anförthemställer jag att regeringen föreslår all 1. bemyndigaregeringen all vid energiforskningsnämnden inrätta en ordinarie tjänstför chefen för nämnden med beteckningen p, 2. bemyndigaregeringen att under /83 ikläda staten ekonomiskförpliktelse i samband med stöd lill forskning och UtveckUng inom energiområdetsom, inberäknat redan fattade beslut, innebär åtaganden om högst . förbudgetåret1984/85. för /86 ocb högst . för budgetåret1986/87, 3. liUEnergiforskning för /83 anvisa elt reservationsanslag av . Bidrag till verksamheten vid Studsvik EnergiteknikAB I statsbudgeten för innevarande budgetårhar under dessa anslagsrubriker anvisatsell reservaiionsanslag av 80 milj. kr. resp. ett reservationsanslag avlOmilj. har för /83 under anslaget Bidrag lillverksamheten vid begärt 81,4 milj. kr. inkluderandedriflbidrag, forskningsanslag och medel för företagsutveckling. Bolagethar därutöver anhållit om anslag för avveckling av Rl-reaklornoch för förprojektering av avveckling av bolagets forskningsreaktorer RO och KRITZ. Vidare har bolaget ansökt ommedel för att finansiera 1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 193 investeringar i Sludsviks avfallsanläggningarsaml för åtgärder vidtagna i samband med upprustningen av dessa. Dennasistnämnda fråga kommer jag att ta upp vid min anmälan tillproposition om tilläggsbudget II lill statsbudgeten för /82. Vid min anmälan lillprop. 1980/81:90 om riktlinjer för energipolitiken framhöll jag (bil. 1 s. 531)angående frågan om anslag lill verksamheten i Studsvik all de förkärnkraftprogrammel nödvändiga basresurserna inle längre bör finansieras medstatliga anslag. Jag uttalade därvid all kostnaderna för sådana kärntekniskaresurser som erfordras för del svenska kommersiella kärnenergiprogrammet börbäras av kärnkraftprogrammel. Överläggningar pågår f.n.med kraflförelagen och tillsynsmyndigheterna om behovel och finansieringen avStudsvik ;s kärntekniska resurser. Studsvik Energiteknik ABansökte hos () om förnyattillstånd enligl atomenergilagen all inneha och driva R2-reaklorn i Studsvik.Tidigare fillstånd löper ut . SKI har vid sinsäkerhelsgranskning av reaktorn kunnat konstatera en försprödning av reaktortankensmaterial och har därför avstyrkt koncession för fortsatt drift av R2-reaklorn iStudsvik efter . Regeringen har den 17 december 1981beslutat i enlighet härmed. I denna situation ärjaginle beredd all nu la ställning till medelsanvisning lill bolaget under dessaanslag. Jag avser all senare under detta föreslå regeringen alt läggafram förslag i dessa frågor. I avvaktan härpå bör i stalsbudgetförslagel /83 föras upp oförändrade anslag för dessa ändamål. Jag hemställer att regeringen föreslär all, i avvaktan påsärskild proposition i ämnel, för /83 beräkna 1. lillBidrag till verksamheten vid ell reservationsanslag av80000000 kr. 2. lill Avveckling av forskningsreakiornRl ell reservaiionsanslag av . Byggnadsarbeten för teknisk utveckling m.m. 1980/81 Utgift 1981/82 Anslag 1982/83 Förslag Från detta anslagbestrids utgifter för vissa byggnadsarbeten inom industridepartementetsverksamhetsområde. 1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet I gällandeinvesteringsplan är uppförd en kostnadsram av . i prisläget den 1januari 1981 för om- och tillbyggnad av lokaler för Svenska Iräforskningsinslitulel m.m., etapp I.Styrelsen har i skrivelse anmält all kostnaderna förprojektet nu beräknas lill 19,5 milj. kr.Kostnadsökningen beror bl. a. på oförutsedda kostnaderför stom-förslärkningoch för försöijningsåtgärder. Vidare harbyggnadsstyrelsen redovisat ett förslag lill en andra etapp avombyggnaden. Etappen innebär alt ventilations- och VVS-syslem byts ul idelar av institutets lokaler. Kostnaden för etapp II beräknas lill 6,8 milj. kr. i prisläget den 1januari 1981. För nästa budgetärhar jag beräknat detta anslag med utgångspunkt i förslag. Mittförslag innefattar medel också för projektering och utförande av den andraetapp av om- och tillbyggnad av lokaler för Svenska träforskningsinslilulel vilken föreslagilsav . Kostnaderna för de olika etapperna bör anvisas inom en gemensam kostnadsram. Jag förordar allmedel för näsla budgetår anvisas enligt följande investeringsplan och anslagsberäkning. Investeringsplan (I OOO-tal kr.) Byggstart år/mån 06-30 1981/82 1982/83 Om- och tillbyggnad av lokaler för m. m. 3 633 10500 7500 Anslagsberäkning (1 OOO-tal kr.) Behållning Anslag /82 Anslag /83 (förslag) 1981/82 10500 1982/83 7500 Jag hemställer att regeringen föreslår att 1. bemyndigaregeringen att besluta om byggnadsarbeten för teknisk utvecklingm.m. inom den kostnadsram jag förordat i det föregående, 2. lillByggnadsarbeten för teknisk utveckling m. m. för /83 anvisa ellreservaiionsanslag av . 1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 195 Stöd till industriellt utvecklingsarbete 1981/82 Anslag 150000000 1982/83 Förslag 150000000 Genom del stöd som lämnasav styrelsen för teknisk utveckling (STU) lill teknisk forskning och utvecklingsöker staten bidra lill att bl.a. skapa förutsättningar för nya produkter ochprocesser inom industrin. I mänga fall, särskill för större projekt, gälleremellertid alt betydande tekniska och marknadsmässiga risker kan kvarstå ävensedan projekten har passerat den del i utvecklingskedjan där stöd från STU kankomma i fråga. För all möjliggöra stafiigt slöd även i delta senareutvecklingsskede inrättades stiftelsen för industrielltutvecklingsarbete - Industrifonden (prop. 1978/79:123 bU. 1, NU 1978/79:59,rskr 1978/79:415). Fonden har till ändamålalt genom slöd enligl förordningen (1979:630) om slalligl slöd genom Fonden förindustriellt utvecklingsarbete (omtryckt 1980; 470) stödja utveckling av nyaprodukter, processer och syslem för industriell produktion (industrielltutvecklingsarbete). Fonden skall på begäran av regeringen avge yttranden iandra ärenden rörande statligt stöd till industriellt utveckUngsarbete. Fondenskall vidare ta emot ansökningar om slöd enligl förordningen (1981:923) om slödgenom Fonden för svenskt-norskt industriellt samarbete och bereda ärenden åldenna fond (jfr prop. 1980/81:189). Fonden tillfördes /80 ettgrundkapital av 300 milj. kr. Industrifondens praktiskaverksamhet inleddes . Industrifonden har hillills fattatbeslut om lån lill elt trettiotal projekt och de sammanlagda lånelöftena uppgårtill ca 365 milj. kr. har våren 1981beslutat att fonden under vart och ell av budgetåren 1981/82-1983/84 skalllUlföras ell kapitalfillskoll om 150 milj.kr. 1980/81:130, NU1980/81:64, rskr 1980/81:425). Industrifondens beslut omstöd under /81 omfattade ett belopp på ca 200 milj. kr. Enreellt oförändrad ekonomisk nivå på verksamheten som omfattasav riksdagsbeslutet om ram för medelstillskou till Industrifonden ärmöjlig endast om betydande belopp, storleksordningen 50-100 milj. kr., erhållssom återbetalning mot slutet av treårsperioden. Det är enligt Industrifondenännu för tidigt att göra en bedömning av del realistiska i en sådanålerbelalningsprognos men fonden avser att t. v. inrikta verksamheten mot enstödvolym under innevarande budgetår på drygt 200 milj. kr. Underförutsättning av ett kapitaltillskott lill fonden /83 om 150milj. kommer det dä all vara möjligt att, med den kapitalbehållning som pågrund av ränteintäkter beräknas uppkomma vid innevarande budgetårs slut, lämnaslöd på reellt 1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 196 samma nivå även under /83. Någonkapitalbehållning kommerdärefter inle all kvarstå. I enlighet medriksdagsbeslutet anhåller Industrifonden all eftkapitaltillskott av 150 milj. kr. I enlighet med den treårsplan för medelslillskott lillIndustrifonden som har godkänt förordar jag all för budgetåret1982/83 lill Slöd till industriellt utvecklingsarbeteanvisas ett reservaiionsanslag av 150 milj. kr. all ställas lillIndustrifondens förfogande. Jag hemställer all regeringen föreslår att tillStöd tiU InduslrieUl utvecklingsarbete för /83 anvisa ettreservaiionsanslag av . Stöd till svensk-norskt industriellt samarbete 1981/82 Anslag 37500000 1982/83 Förslag 37500000 undertecknades i Osloett avtal mellan ochNorges regering om ekonomiskt samarbete, särskill på industri- ochenergiområdena, m. m. träffades överenskommelse om tre protokoll tillavtalet. Avtalet och protokollen har godkänts av (prop. 1980/81: 189, NU 1980/81:65, rskr1980/81:427) och därefter ratificerats. 1 ell av de treprotokollen till samarbelsavlalel överenskom regeringoch all gemensamt bilda en fond för svensk-norskt industriellt samarbete. Fonden, som harformen av en stiftelse, inrättades genom regeringsbeslut den 20 augusti1981. Fonden har lilländamål alt genom lån stödja samarbetsprojekl mellan svenska och norskaföretag som syftar lill teknisk eller marknadsmässig utveckling av sädana förelag på del industriellaområdet. Enligt protokolletskall parterna tillsammans tillskjuta tillfonden. Av beloppet tillskjuter per , 1983, 1984och 1985. Resterande belopplillskjuts till av och till av som parternasenare kommer överens om. Del belopp somSverige skall tillskjuta bör anvisas på statsbudgeten för /83. Jag hemställer all regeringen föreslår alt fill Stöd tillsvensk-norskt industriellt samarbete för /83 anvisa ettreservaiionsanslag av . Prop.1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 197 G. STATSÄGDA FÖRETAG Flertalet av de statsägda företag somindustridepartementet svarar för är dotterbolag fill de båda moderbolagen . Utanför de två koncernerna återfinns bl. a. och (Ncb). Av de affärsdrivandeverken hör , domänverket och förenade fabriksverken lillinduslridepartemenlels verksamhetsområde. Statsmakterna har ifebruari 1981 beslutat alt överlämnandet lill av StatsföretagAB;s och Svenska Varv AB:s årsredovisningar skall upphöra (prop.1980/81:22, NU 1980/81:29, rskr 1980/81:147). I slällel lämnas en årligredogörelse för del statliga förelagsägandel lill . redogörelseför de statliga förelagen (skr 1981/82:20) överlämnades hösten 1981och har inle föranlett något särskill uttalande av (NU 1981/82; 12, rskr 1981/82:97). Vissa frägorrörande Statsföretag AB:s inriktning studeras f. n. inom regeringskansliet.En proposition i hithörande frågor avses bli framlagd . Induslrikonjunklurenhar varit svag. Detta i förening med Statsföretags storaengagemang i basindustrierna har medfört lönsamhels-problem förStatsföretag. Dessutom är byggmarknaden utsatt för stora problem, vilket medfört all förelag somAB (ASSl),Nyckelhus och blivit hårt drabbade. Kombinationen av ensvag försäljningssiluation och bedömda valutaförluster istorleksordningen 500 milj. kr. gör all resultatet för företagsgruppenefter finansieUa intäkler och kostnader beräknas bli en förlust av ca 600milj kr. Motsvarande resultat för var en vinst på 260 milj. kr. Investeringsvolymenunder var fortsatt hög. Under de två första tertialen uppgickinvesteringsvolymen till I 277 milj. kr. Betydande investeringar har gjorts i ASSl med 615 milj. kr.under perioden. Stora investeringar har också gjorts i . harföljande förändringar gjorts i Slalsförelagsgruppens sammansättning. ASSl och har tillsammans med del privatägda ABbildal ell gemensamt ägt bolag för tillverkning och försäljning av bl. Till delta förs enheter från ASSl och SödraSkogsägarna samt i . ASSI:s spånskiveförädlande bolagBandbox och Tiplan har sålts lill del nya bolaget. Interiör har sålts av ASSlfill . ASSl har vidare övertagit kartonglillverkande bolag iTyskland. Beslut har fattals om avveckling av . Prop.1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 198 Kockum hargenom sill dotterbolag övertagit AB Nohab loktiUverkning. Affäreninnebär en strukturering av den svenska jämvägsinduslrin och ger Kockumytterligare ell produk-fionsområde. Samfidigt lämnar Verkstad ifrån sigreparations- och ombyggnadsarbeten på rullande järnvägsmateriel. Dessa arbeten koncentreras lUl eltnybildat företag, , som Kockum ägertiU46%. har förvärvat i Navigatör. Inom Svenska Varv ABhar genomförandet av koncernens strukturplan fortsalt . a. tagits om all avveckla verksamheten vid Öresundsvarvel och . VidKarlskronavar-vel anpassas verksamhetsvolymen lill en nivå som beställningar från den svenska marinen förväntas täcka. På varvgenomförs ett genomgripande effektiviseringspro-gram. Order medkostnadstäckning har kunnat tecknas som givit varvet ökad fid för omstrukturering. Vid Varf har fartygsproduklionenupphört. Man fortsätter dock reparations-och industriverksamheten på ungefär halva den tidigare verksamhelsvolymen. Nya order vid destora nybyggnadsvarven , , och UddevallavarvelAB har på över fem årtagils till priser som läcker varvens självkoslnader. Svenska Varv beräknar all den förbättrade lönsamheten iorderstocken kommer all medföra en stark resultatförbättring under är1982. Resultatet för år1981 påverkas emellertid inte av den förbättrade orderslocken. efter finansiella intäkter och kostnader beräknas bli en förlust av ca 1 600 milj.kr. pågåren omstrukturering av verksamheten.