prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — Timlönekostnadenberäknas emellertid öka med endast 6 1/1981- 1982, vilket - om den realiseras - skulle innebära denlägsta ökningen som registrerats i den nuvarande NR-statistiken, vilken gårfillbaka lill 1963. Lönekostnaden perproducerad enhet kommer i enlighet med dessa prognoser att öka med 3 1/, vilketmed hänsyn till devalveringen kan beräknas innebära en ökning av den svenska industrinsinternationella konkurrensförmåga.Den starkaste produktivitetsutvecklingen väntas inom verkstadsindustrin och skogsindustrin vilka också är debranscher där de största produktionsökningarna emotses. Medan industrinslönekostnader per producerad enhet i stort sell upphörde alt stiga 1978-1979,ökade kostnaderna för insatsvaror i en accelererande takt, såsom framgår av diagram 8:3. Denna tendensfortsatte sedan och en ännu kraftigarekoslnadsslegring kom fill stånd 1979-1980. Merparten av insatsvarorna utgörs avindustriprodukter och kurvan i diagrammet speglar därför i stor utsträckningindustrins egna försäljningspriser. Exkluderar man den svenskaindustrins interna leveranser blir intrycketav en förstärkt ökningstakt i industrins insatskoslnader än mer markant. Procentuella förändringar från föregående år Bakom den starkaökningen i insalsvampriserna 1976-1977 låg till stor del devalveringenav kronan 1977 som fördyrade importen. Devalveringen bidrog också tillatt driva på insalsvamkoslnadernas uppgång kalenderårsvis 1977-1978,vilken emellertid detta till trots blev relafivt blygsam. Ökningen 1978-1979berodde framför allt på att imporien av råolja och petroleumprodukter steg myckel kraftigt ipris, råoljan med och Bilaga 1.1 Preliminär nationalbudget Diagram 8:3 Rörliga produktionskostnader ocharbetsproduktivitet i tillverkningsindustrinexkl varv 1964-1982 Pris pö förbrukning cinsotsvaror Lönekostnader m ti per producerad enhet 64 66 68 70 72 74 76 78 80 82 Källor: och statistiskacentralbyrån. 1979-1980 steg, som framgår av tabell 8:5 råoljans pris med61%, således mer än 1978-1979. Även prisetpå tjock eldningsolja (den oljeprodukt som industrin främst använder), ökadestarkt i pris 1979-1980, dock inte så myckel som 1978-1979. Betydelsefull är vidare den starka uppgångi priserna på skogsråvara (sågfimmer och pappersved) som ägt rum1979-1980. Vad beträffarutvecklingen synes prisökningstaklen för insalsvaror och tjänster hadämpats något trots alt devalveringen mol slutet av 1981 drev upp priserna på industrinsimport. Även är del en stor del av råvarorna - med oljan i spetsen - som ökatmest i pris, medan halvfabrikat etc inte blivit fördyrade i sammaomfattning. Prisstegringarna för järn- och stålvaror var endast medan priset påövriga metaller beräknas ha sjunkit något. Bland de inhemska råvarorna återfinnsskogsråvaransom stigit kraftigt i pris 1980-1981. För sågverksindustrin torde de storaprishöjningarna på sågtimmer (13 1/) tillsammans med den starkt vikande efterfråganoch den därmed sammanhängande svaga prisutvecklingen för trävaror - vissa sänkningar har tom kommit tillstånd -innebära en myckel starkvinslförsämring. Även massaindustrins vinster påverkas kraftigt av kostnadsutvecklingen för skogsråvara. Vidjämförelse visar det sig att kvotenmellan priset på massaved och priset på massa å ena sidan och massaindustrinsbrullovinslmarginal å andra sidan utveck- Prop.1981/82:100 156 lats mycket likartat . Detta talar föratt den nämnda priskvoten har en avgörande betydelse för branschensvinslsituation. En särskild faktor som driver upp massaindustrinsråvarukostnader är därtill att bristande tillgång på inhemsk massaved i ett utsatt lägetvingar branschen fill dyr import, vilket lex i förhållandevis hög grad varit falletunder 1981. För att i någonmån undersöka faktorerna bakom, och effekterna av, höga mndvirkespriser ochbrist på skogsråvara har diagram 8:4 tagits fram.Man kan här för del första göra jämförelser mellan avverkningsvolymen och nivån pä driftsöverskottel inomskogsbmkel. Sambanden mellan debägge variablerna torde gä ål bägge hållen; en stor avverkning förbättrar produktiviteten vilket ökar driftsöverskoltenmedan ä andra sidan höga vinster kan antas stimulera skogsägarna att avverka.Om man ser till den faktiskautvecklingen så följdes vinstnivå och avverkningsvolym ät någorlunda 1970-1974, även om de starka prisökningarnamedförde att vinsterna iskogsbruket höjdes mer. 1975-1980 hölls driftsöverskottet uppe av de höga försäljningspriser skogsbruket tog ut, medanavverkningen sjönk kraftigt. Ibörjan av perioden, 1975-1978, berodde avverkningsminskningen på svagefterfrågan på skogsråvara medan del därefter var utbudet som var den återhållande faktorn. Dettarubricerades då som brist på skogsråvara. Diagram 8:4 Driftsöverskottets andel av förädlingsvärdetinom skogsbruk (SNR 1200) och massa- och pappersindustrin (SNR 3420) samtskogsbrukets avverkningsvolym1963-1982 -"N SV:ogsbruk 1 '....A -\ r-\ ~ 1 \ : V w....... ,.. 1 --' 1 1 ' 1 / 1 / Massa- och ., I I I I I I I I I I I \ LJ lill L_ 63 65 67 69 71 73 75 77 79 81 Källor: och statistiskacentralbyrån. Bilaga 1.1 Preliminärnationalbudget 157 Kontentan av deninformation som ges i diagrammet blir beträffande 1979-1980 att dendriftsöverskottsandel som utgjorde elt tillräckligtincitament för att avverka åtminstone ca 60 milj m-' per är nu inte räckte lillför att få fram mer än drygl 45 milj m'. Om de närmare orsakerna till dennaförändring kan man på delta stadium endast spekulera, men höjda skogsvårdskostnaderoch marginalskatter torde bl a vara av betydelse. Den andra jämförelsen idiagrammet är mellan driftsöverskotten inom skogsbmkel och inomskogsindustrin'. Här framkommer att skogs-bmkels vinster tidigare - -med eftersläpning i stort sett följde vinstutvecklingen inomskogsindustrin. Detta samband bröts dock omkring 1976 då skogsindustrinsvinster sjönk mycket kraftigt medan skogsbmkeis tämligen väl hölls uppe. Enofrånkomlig slutsats av delta synes därför vara all den svåra lönsamhetskriseninom skogsindustrin kan ha förvärrats av att skogsbruket tagit ut relafivt högavinster på försäljningen av skogsråvara. 1982 väntas,enligl vad som kan utläsas ur diagram 8:3, insalsförbrukningens prisökningstaklreduceras, men den beräknas ändå överstiga . I återhållande riktning verkarframför allt att den "övriga insatsen", som har elt högttjänsteinnehåll, på gmnd av det måttfulla löneavtalet väntas öka relafivt litei pris. Starka prisökningar väntas dock för massa, massaved ochjordbmksprodukter samt för delgrupperna järn och stål och övriga metaller vilkaingår i övriga industriprodukter. Tabell 8:5 Priser på olikainsalsprodukter 1977-1982 -5,2 -12,8 Övrigt (tjänster m m) ' Dvs massa- ochpappersindustrin; trävaruindustrin ingår inte men den har haft en snarlik vinstutvecklingunder senare år. Prop.1981/82:100 158 Genom att vägasamman prisutvecklingstalen i tabell 8:5 kan man skatta ökningen i industrins totalainsatskoslnader. Resultaten återges i tabell 8:6.För den totala industrin visar beräkningen en avmattning i insatsvam-kostnadernas ökningstakt 1981-1982. Massa- ochpappersindustrins insatskoslnaderbedöms härvid öka något mer än genomsnittet beroende på kraftiga ökningar i massavedspriserna, medan dentämligen måttliga ökningen förpetroleumraffinaderierna helt bestämts av prognosen för råoljepriset. Utvecklingen av detotala rörliga kostnaderna, dvs lönekostnaderna och insatsvarukostnaderna sammantagna, harredovisats i tabell 8:3. Tabell 8:6 Santimanvägda priser på insatsprodukter förtillverkningsindustrin exkl varv1977-1982 Massa-, pappers- och pappers- -1,7 Vinstutvecklingenför den totala tillverkningsindustrin exkl varv har i alternativet medändrade växelkurser beräknats bli något mer dämpad än enligthuvudalternativet. Någon kalkyl för delbranscherna har inle gjorts men det äruppenbart alt rävambetonade branscher som skogsindustrin skulle drabbas hårtav en sänkt dollarkurs medan istället verkstadsindustrin i genomsnitt skulle gynnas. 9 Den offentliga verksamheten Den offentliga sektornsverksamhet har på olika sätt betydelse för utvecklingen inom samhällsekonomini övrigt. Dels påverkar de offentliga utgifter som avser konsumtion ochinvesteringar direkt den tolala efterfrågan i ekonomin, dels påverkar skatteroch transfereringar inkomsterna för hushåll och förelag. Därmed har denoffentliga verksamheten en indirekt inverkan på efterfrågeutvecklingen ocksåinom den privata delen av ekonomin. Härtill kommer den offentliga sektornsinverkan på pris- och lönebildningen. Den offentliga sekiorn har ocksåinflytande på ekonomin via kreditmarknaden, t. ex. genom budgetunderskottetsfinansiering och via AP-fonden genom dess betydelse för utbudet påkapitalmarknaden. Den offentligaverksamheten diskuteras i det följande med utgångspunkt från inkomst- ochutgiflsöversikter för delseklorerna staten, kommunerna ochsocialförsäkringssektorn saml för den offentliga sektorn som helhet.Översikterna ger en viss belysning av den offentliga sektorns inverkan påsamhällsekonomin. Avslutningsvispresenteras i avsnitt 9.6 vissa beräkningar av finanspolitikens effekter påsamhällsekonomin . De definitioner ochavgränsningar som här tillämpas överensstämmer med nationalräkenskaperna.Socialförsäkringssektorn omfattar endast allmän sjukförsäkring, allmäntilläggspensionering samt erkända arbetslöshetskassor. Till staten räknasnumera kontant arbetsmarknadsstöd (KAS), arbetsskadeförsäkring, folkpensionering,delpensionsförsäkring, frivillig pensionsförsäkring, lönegarantifond ochsjöfolkspensionering, vilka samtliga tidigare inrymts isocialförsäkringssektorn. Beräkningarna överstatens inkomster och utgifter bygger på budgetulfallel för /81samt på budgetprognoser /82. För andra halvåret1982 har kalkylerna gjorts med utgångspunkt frän budgetförslaget /83. I samband med att en delav socialförsäkringssektorn flyttades till staten har inkomster och utgifterökat kraftigt. Budgetsaldot förblir dock relafivt opåverkat eftersomförändringen av inkomster och utgifter i stort sett balanserar varandra.Socialförsäkringssektorns finansiella sparande utgörs nu liksom tidigarepraktiskt taget enbart av AP-fonden. Vid jämförelser med inkomster och utgifterbakåt i tiden har därför staten korrigerats för omläggningen. Som framgår avnedanstående tablå har statsbudgetens underskott ökat kraftigt under senare år.Budgetunderskottet försämrades drastiskt under slutet av 1970-lalet och uppgicktill . 1981väntas underskottet nä . och 1982 till ca 80 miljarderkr. 1981/82:100 160 del av försämringen är alt hänföra till inflationens inverkan, men räknat somandel av BNP har budgetunderskottet ökat från 3 å i böan av 1970-lalet lill13% 1982. Budgetsaido Andel av BNP -2,5- -7 --2 - -33 - 8 - -45 --10 - -53 --10 - -66 -11,5 Statsinkomsterna ökar iallmänhet snabbare i högkonjunkturer. Den högkonjunktur som rådde under 1979bröts . Statens inkomster ökade ändå relativt snabbt. Utgifterna stegdock snabbare vilket medförde att budgetunderskottet ökade 7,5 miljarder kr.Ökningen låg framför allt på räntor på statsskulden, statlig konsumtion ochtransfereringar till hushåll. Anmärkningsvärt var att transfereringar tillföretag minskade i absoluta tal med drygt I miljard kr., bl. a. beroende pålägre stödinsatser till varv. , med enrelativt malt konjunktur, väntas budgetunderskottet fortsätta att öka.Ökningstakten blir något snabbare än ; , vilketleder till ett budgetsaido på drygl . Visserligen ökarinkomsterna med , vilket är något snabbare än 1980, men utgifternafortsatte att öka snabbare än inkomsterna eller med drygl och frän enhögre nivå. Även nu svarar räntor på statsskulden för den största ökningen,men även transfereringar lill hushåll, kommuner och företag ökar kraftigt. utveckling av statens inkomster och utgifter samt BNP beräknasbudgetsaldot försämras med ytterligare nära . lill 80 miljarderkr. Utgiftstakten dämpas visserligen något till men inkomstökningenstannar vid enbart . I likhet med nationalräkenskapernaförs på inkomstsidan upplupna men ännu ej inbetalade preliminära A-skatter,dvs. inklusive januariuppbörden året efter. De direkta skatterna beräknas 1981öka med enbart och vara oförändrade 1982. Detta beror på attutbetalningarna av kommunalskattemedel som är en avdragspost bland de direktaskatteinkomsterna i tabell 9: 1 beräknas öka starkt både 1981 och 1982. Under1980 medförde de föreslagna marginalskattesänkningarna statsfinansiellakostnader pä . Inkl. effekterna av indexregleringen skulledärmed statens skatteinkomster ha blivit . lägre än om 1979 årsskatteska- Tabell 9: 1 Statensinkomster och utgifter Exkl. statliga affärsverkoch aktiebolag -52,7 därav: livsmedels- och -16,0 2.5 Köp och försäljning av 4 Utlåning och andra finan- -62,5 -30,5 -15,2 Nivån på inkomsteroch utgifter skiljer sig något från budgetdepartementets beräkningar av redovisningstekniska skäl. Källor: Ekonomidepartementet,, och . lor hade tillämpats. innebär denföreslagna indexregleringen en minskning av statsinkomsterna med 6,6 miljarderkr. Inkl. effekterna av marginalskattesänkningen kommer statens skatteinkomsteratt bli . lägre än de skulle ha varit om 1980 års skatteskalorhade tillämpats och under förutsättning att dessa skatteskalor ger motsvarandein-. genomförs vissa justeringar av skatteskalorna till enkostnad av . Indexregleringen medför ett inkomstbortfallmotsvarande . jämfört med om 1981 års skatteskalor hade gällt.Höjningen av det kommunala grundavdraget kostar ytterligare 2,7 11 Riksdagen1981182. Prop.1981/82:100 162 medan borttagandet av särskildaskattereduktionen inbringar . Tolalt minskas skatteinkomsterna med 4miljarder kr. genom dessa åtgärder.Del måste dock framhållas att detta endast är beräknadevärden. De skatteinkomster som kunde ha influtit med oförändrade skatteskalor skulle mycket väl ha kunnat blilägre. Inkomsterna av indirekta skatter ökade kraftigt och1981, eller med ca 16 resp . beräknas ökningen stanna vid . Inbetalningarna av mervärdeskatten, vilkensvarar för ungefär hälften av de indirektaskatterna, ökade 1980 , 1981 medan de 1982 väntas minska med I %. Inkomsterna av mervärdeskattsammanhänger med den privatakonsumtionens utveckling och den aktuella skattesatsen. 1980 utvecklades den privata konsumtionen värdemässigt relativtsnabbi, . Den 8 september 1980höjdes mervärdeskattesatsen från 17,till . Den största effekten av denna höjning slår inte igenom . Den privata konsumtionen beräknas dåutvecklas något svagare, mengenom skattehöjningen blev det ändå en kraftig inkomsthöjning av mervärdeskatten. sänktes mervärdeskallen frän 19 lill . Tillsammans meden beräknad svag ökning av privatakonsumtionen 1982, värdemässigt, , beräknas dessa inkomster utvecklas mycket svagt. Företag somunder 1982 gör investeringsavdragkan direkt netta dessa i samband med inbetalningar av mervärdeskatt. Detta bortfall av mervärdeskatt harberäknats till ca 1,5 miljarder kr.Totalt sett kommer därmed inkomsterna av mervärdeskall att minska under1982 med . Övriga indirektaskatter består av punktskatter av s. k. arbetsgivaravgifter ellerlöneberoende indirekta skatter. Av punktskatterna höjdes skatten på vin, sprit ochtobak medan skatterna på bensin och eldningsoljahöjdes med per liter resp. . Dessa höjningar påverkade statens inkomster först med ca . Likaså ökar arbetsgivaravgifterna,huvudsakligen barnomsorgsavgiften,kraftigt både 1980 och 1981. 1981 har lagts in de höjningar av punktskatterna som aviserats i budgetförslaget.Någon ökning av arbetsgivaravgiftenhar inte aviserats vilket tillsammans med de minskandemervärdeskatteinkomsterna gör att de indirekta skatterna beräknas ökamed 1982. Statens inkomster avsocialförsäkringsavgifter ökade kraftigt och beräknas ökakraftigt . Detta beror huvudsakligen på att uppbörden av de statligamyndigheternas arbetsgivaravgifter lagts om fr. o. m. Därigenomkommer både 1980 och 1981 att tillföras avgifter frän tre halvår. Fr. o. m. 1982 upphördenna effekt, vilket innebär att dessa inkomster beräknas minska 1982 i jämförelsemed 1981. Den ovan nämndaomläggningen påverkar statens övriga inkomster i motsaU riktning. Inkomsternabli lägre för att 1982 öka kraftigt. Ökningen under 1982accentueras av kraftigt ökade inleveranserfrån affärsverken saml . Bilaga 1.1 Preliminärnationalbudget 163 Statens utgifter väntasfortsätta att växa i snabbare takt än inkomsterna och ligger dessutom på ennivä som är högre än inkomsterna. 1980 blev ökningen för att1981 nå . 1982 beräknas ökningstakten dämpas till . Den heltdominerande utgiftsposten är transfereringar. Ökningen i transfereringarna tillhushållen beror främst pä ökningar i utbetalningar avfolkpensionerna höjningar av del allmänna barnbidraget samt den relativt snabbaökningen av utbetalningar till delpension. Största delen av den totalaökningen svarar dock folkpensionerna för. Totalt sett beräknas de statliga transfereringarnatill hushållen öka 1980. Därefter dämpas ökningstakten till 11 %1981 och 1982. Orsaken till den lägre ökningstakten 1981 och 1982 är delsregeringens besparingsåtgärder och dels att inga reformer genomförs utan endastautomatiska utgiftsökningar. Bland dessatran.sfereringar ingår också folkpensionerna. Folkpensionens storlek är förensamstående av basbeloppet och för pensionärspar . De pensionärersom saknar ATP eller har låg ATP var garanterade en årlig standardökning på genom årliga ökningar av pensionstillskottet fram t. o .m. Pensionstillskottet är f. n. och kommer enligt regeringsförslag attöka till den IjuH 1982. har del varitmöjligt för anställda mellan att ta ut delpension. Vid enreducering av arbetstiden läckte delpensionsförsäkringen tidigare avinkomstbortfallet. Den minskades detta till . Dennamöjlighet har kommit att utnyttjas av ett stort och snabbi ökande antalpersoner. hade 65000 personer delpension. De allra flestadelpensionärer arbetar . Utbetalningarna beräknas 1981 uppgå till drygt1 500 milj. kr. Delpensionssystemet omfattar även egenförelagare.Därigenom får bl.a. småföretagare, jordbrukare och fiskare möjlighet till delpension. inkluderar i enlighet med nationalräkenskapernas principerlivsmedelssubventioner och räntebidrag till bostäder. De uppgick under 1980lill , en ökning . 1981 kommer dessa fill följd avbl.a. diskontohöjningen att öka med . Ökningen avserenbart räntebidragen. Livsmedelssubventionerna minskar med 500 milj. kr. den 1januari 1982. Genom diskonlosänkningen med 1 procentenhetkommer även räntesubventionerna att minska. Sammanlagt beräknas dessatransfereringar minska . Som transferering tillföretag räknas vidare bl.a. lagerstöd, presstöd, transportstöd, bidrag till SJför icke lönsamma järnvägar och stöd till energibesparande investeringar. Detsom framför allt förklarar den starka ökningen av transfereringarna tillföretagssektorn är emellertid de särskilda industripoliliskasatsningarna inom varvsindustrin, stålindustrin, skogsindustrin m.fl. branscher. 1981 väntas dessa industripolitiskatransfereringar öka . Orsaken till denna ökning beror pä storakostnader för statliga företag. Ytteriigare en stor post 1981 avengångskaraktär är ersättning till kraftbolagen för försenad igångsättning avkärnkraftverk. Den belöper sig till ca 1500 milj. kr. fortsätterdessa transfereringar att öka bl.a. genom utgifter för statligaföretag. Till stor del har också de industripolitiska insatserna utgått i formav lån och aktieteckning. Denna del redovisas i tabell 9: 1 under postenutlåning och andra finansiella transaktioner. 1981 kommer denna post att ökamed 3,för att 1982 minska med 30,. Som framgår av tabell 9:2 uppgår genomförda eller beslutade industripolitiska åtgärder fr.o.m. 1976till . varav i form av transfereringar ochresten som län och aktieteckning. avser satsningar pävarvsindustrin. Tabell 9:2Industripolitiska åtgärder 1976-1982 Statliga företagomfattar i huvudsak företag inom Statsföretag, t. ex. NJA, , ASSl m. fl. Källor:Budgetdepartementet, industridepartementet och . Merparten avindustripolitiska åtgärder som riktas till skogsindustrin och stålindustrin harutgått i form av lån och aktieteckning. Utbetalningarna har ökat kraftigt.Fram t. o. m. 1982 beräknas värdet av dessa insatser ha uppgått till knappt 8miljarder kr. , 1981 och 1982 är de industripolitiska insatserna påtagligtlägre jämfört med . Transfereringarna tUlinternationell verksamhet utgörs huvudsakligen av gävodelen i u-landsbiståndet.För 1980 beräknades gåvobiståndet uppgå till ca . Inkl. kreditertill utvecklingsländer beräknas u-landsbislåndet 1981 uppgå till 4,5 miljarderkr. och 1982 till . Ränteutgifterna på statsskulden ökarf. n. mycket snabbt till följd av de snabbt ökande underskotten i statsbudgetenoch uppgick till . för alt 1981 öka till drygt 27miljarder kr. eller av statsutgifterna. 1982 beräknas utgiften förslatsskuldsräntorna till . eller av de totalastatsutgifterna. Därmed bidrar statsskuldsräntorna tillden totala utgiftsökningen på . Bilaga 1.1 Preliminärnationalbudget 165 Den statligakonsumtionen beräknas öka och i löpande priser 1980resp. 1982 väntas en ytterligare uppbromsning av ökningstakten till5 %. Från en ökning av konsumtionsvolymen 1980 pä är det 1981 och 1982 fråga om en minskningav konsumtion i reala termer med 1,5 resp. . Bakgrunden till denna minskning är regeringens genomförda resp. planerade sparåtgärder.Dessa drabbar naturligtvis inte barakonsumtionen utan i hög grad även transfereringar. har kalkylernagjorts med dessa besparingar inräknade. blev den stafliga sysselsättningsökningen ca 5 000personer. väntas en ökningav sysselsättningen inom den statliga sektorn med ca 1 000 personer för att 1982 förbylas i en minskning med elt partusen personer. Investeringsverksamheteninom de statliga myndigheterna beskrivs närmare i kapitel 7. De statligamyndigheternas investeringar beräknas minska 1981 för all därefter minskaytteriigare 1982. Statens egen utlåning - bl.a. iindustripolitiskl syfte - och övriga finansiellatransaktioner ökade . a. industripolitiska lån blir ökningen av de finansiellatransaktionerna kraftig även under1981 och fortsätter att ligga kvar på en hög nivå 1982. Täckning av förlusterinom varvs- och stålindustrin görs ofta i form av förlust eller garantilån. Dessa är egentligen subventioner, menförs inte förrän lånen förfallerfill betalning som transferering tillföretag. En stor del av de lån somutgivits är därför redan intecknade som företagssubventionerunder kommande år. Försämringen av statens finansiella sparande skulle därmed till1981 bli . och försämrasmed ytteriigare nära , . I korrigeringsposteningär dels den periodiseringsdifferens som beror pä attjanuariuppbörden räknas med i föregående års skatteinkomster, dels att statligainkomster och utgifter enligt nationalräkenskaperna ej är identiska med statsbudgetens. 1981 genomfört en enkät till kommunerna avseende de kommunala in komsterna och utgifterna och1982. Enkäten har legat till grund för den bedömning av den kommunala sektorns utveckling som redovisas i tabell 9:3. Vad gäller skatter och statsbidrag byggerredovisningen på uppgifter frånriksrevisionsverket och budgetdepartementet. Uppgifterna överensstämmer med nationalräkenskaperna. Huvudmannaskapet för överfördes den1 januari 1982 från staten till . Denna förändring har ej beaktats i beräkningarna. Skatteinkomsternaökade och beräknas öka något snabbare 1982. Bakom denna förhållandevissnabba ökning ligger att lönerna Tabell 9:3 Kommunernasinkomster och utgifter Exkl. kommunala aktiebolagoch stiftelser -12,0 2.4 Netto av mark- och 3 Finansiellt sparande enligt nationalräkenskaperna (1-2) -2,5 Anm. Allmänna statsbidrag omfattar skattebortfallsbidrag,skatteutjämningsbidrag och särskilt bidrag till kommunerna. Speciellastatsbidrag utgär till bestämdaverksamhetsområden. Källor:Ekonomidepartementet, , och statistiskacentralbyrån. steg påtagligt under konjunktumppgången1979-1980, vilket påverkar kommunernas skatteinkomster med fördröjning.Dessutom höjdes den kommunala utdebiteringen med ochden med till . I syfte alt begränsa dekommunala skatteinkomsterna har grundavdraget vid beskattning höjtsfrån 6000 till . och det kommunala skatteunderlaget frän juridiskapersoner har begränsats .