prop · G503150 · 1981-12-31 00:00:00 — s o E --P o J< _c t c -co i S 2 5 E ä 5.S 'a c r: .:. ; c,- _ ;0 =co -± CO T) C 3 -g on 00 .5 3 C s s I fe» 5 C0.5 >-g s S; <2j4 c g 00 3 of-gcCräco-B 2.|Sg-oi;«o T) > < o .a: s Prop.1980/81:150 24 ningav statlig och inkomstskatt. För den del av inkomsterna som härrörfrån försäljning av fastigheter kan uppskov med inkomstskat-tenerhållas. T. o. m. låg besluten om uppskov hos läns-rättema.Detta innebar att inkomsterna ingick i taxeringsutfallen. Fr. o. m. inkomståret1979 beslutar emellertid taxeringsnämnderna i de flesta fall om uppskov. Dettamedför att de inkomster som den skattskyldige erhåller uppskov medbeskattningen av inte ingår i taxeringsutfallet. Detta kan förklara en del avden minskning som har registrerats . Avdragenför underskott i förvärvskälla har" visat en fortgående ökning under heladen i tabellen redovisade perioden. Ökningen uppgår till i genomsnitt perår. Den största posten bland dessa är underskott av annan fastighet, dvs. deunderskott som uppkommer för bl.a. villor och fritidshus på grund avränteavdragen. Avdragen för underskott i förvärvskälla beror därför till stordel på räntenivåns utveckling samt reglerna för beskattning av fastigheter. Inkomståret1980 togs del statliga grundavdraget bort. Delta förklarar den storaminskningen av grundavdrag och extra avdrag mellan åren. Förberäkning av skatt på inkomst och förmögenhet åren 1981 -1984 har resultat frånRRV:s taxeringsstatistiska undersökning avseende använts.Resultaten från denna undersökning är f. n. preliminära och någon redovisningav uppskattningen av inkomster och avdrag görs därför inte här utan kommer attpubliceras . Utvecklingav skatteunderlaget för fysiska personer inkomståren 19811983 RRVantog i beräkningarna atl lönesummans tillväxt mellanåren 1980 och 1981 skulle bli 7,. antogslönesummetillväxten bli 7,. Eftersom inga nya avtal var slutna förår 1983, valde RRV att schablonmässigt skriva fram lönesumman med :8%mellan åren 1982 och 1983. Budgetförslagetbyggde emellertid på en nedjuslering av antagandena för kalenderåren 1981 och1982. Beräkningarna i budgetförslaget grundades även på en lägre lönesummetillväxlän vad RRV föreslagil som en schablonmässig ökning för . RRVhar i sin reviderade beräkning utgått från att lönesumman ökade med 8,mellanåren 1980 och 1981. Del är främst bearbetningar avskatteadministrationens kontrolluppgifter, som har givit underlag för dennakraftiga uppjustering. I arbetet med den reviderade nationalbudgeten antas f.n.att lönesumman ökar med 5, Bilaga2.3 reviderade inkomstberäkning 25 mellanåren 1981 och 1982. Samma utvecklingstakt ligger till grund för kalkylerna . Då förutsätts all den planerade skattereformen genomförstillsammans med en finansiering med en tvåprocentig löneavgift. Deutbetalda pensionerna beräknas i denna beräkning öka med 16,mellan åren 1980och 1981 och med 9,. RRV förutsätler attbasbeloppet 19100 kr.kommer att ligga till grund för utbetalningarna avpensioner , vilket resulterar i en ökningstakt av storleksordningen10,. Förslaget till ändringar isjukförsäkringen m.m. i prop. 1981/82:144 innebär alt prognosen för sjukpenningoch föräldrapenning, som upptas lill beskattning, minskar med ca 2 miljarderkr. jämfört med RRV:s decemberberäkning. Såledesförutses utvecklingslakten för denna post minska med mellan dessa år. Avinkomsterna från andra förvärvskällor har utvecklingen av inkomst av kapitalmellan justerats ned från lill drygt 3%jämförtmed RRV:s decemberberäkning. Delta är bl.a. en följd av diskontosänkningen imars 1982. räknar RRV med en ökningslakt på av inkomster avkapital. Förändringarna baseras på nu gällande antaganden om räntenivån, in-och utlåning saml sparande. Förinkomsterna av jordbruksfastighet och rörelse har ökningstakten mellan åren1980 och 1981 reviderats upp. Inkomst av jordbruksfastighet beräknas nu öka med20% jämfört med knappl i RRV:s decemberberäkning. Rörelseinkomsternaberäknas öka med knappl jämfört i tidigare beräkning. Underskotteni förvärvskälla har sedan slutet av 1960-talel ökal kraftigt med någrafå undantag. Den mest betydelsefulla avdragsposlen är underskott av annanfastighet som svarar för merparten av underskotten. Trots effekterna avfastighetstaxeringen beräknas utvecklingstakten för de totala underskotten bliså hög som . har RRVräknat med en utvecklingstakt på . Del är en lägre ökningstakt än tidigaresom förklaras av dels diskonlosänkningen , dels det förslag tillavdragsbegränsningar som inryms i förslaget till skatteomläggning år 1983.Osäkerheten är stor beträffande utvecklingen av underskottens ulveckling år1983 och kommande år. RRV har därför valt atl schablonmässigt skriva fram detotala underskottsavdragen . Utvecklingav skatteunderlaget för svenska aktiebolag m. fl. upprepade RRV sin enkät till etl urval omdrygt 2000 svenska förelag, sparbanker och försäkringsinstitut. Ienkäten ingår frågor om den till statlig och skatt laxerade i > :5 « i -ii s > t E «3i r NO m rj ri 00 ON m NO o rj ri m fn r O o r» Ul c o > -. t u 00 TO .Q tu 4> C3V - On VI ON 0\ ri Tf -H rj t>, 00 t 1 o.SiSSoo = «=*"§- Uh .c C5 tA 01:0 m fn fn r-~ v On ri n ON m Tf m v c . c c ov 3 "O en _ 5 tu ECO C E ?5 I u C CO "5 oco JL ooS i> o= J to r- ri 00 0 0 r- v VI = 2 E« : u o > p - o ;0 CO J- Ov 00 ri 0\ O 00 nO v r n ri 00 r - - - ri 0\ vo ri ,_. TD t/1 S .-.SPS E g S.fe I oo~ « o = - C" S .W,rt £ O " a>o > c - <= rt >< u c (u op c/D ii .= Oi t« ort v 0 r NO , 1/- m ri 00 ri Tj- (N Tj- TT NO On VI N nD r» (N v ri o 00 - v O r - 00 v TT rj :o u 00 S c E'E « o co ii "" bflOv ON ON Ov rt - OnÖN On gI I 1 I I .-00000 t> fN o o o rt (/J , > tn CS g O :C0 Bilaga 2.3 reviderade inkomstberäkning 27 inkomstensamt beräknade fyllnadsinbetalningar . Vidare ingår frågorangående storleken av del särskilda forskningsavdraget (SFS 1980:955) och detsärskilda invesleringsavdraget (SFS 1980:953, 954). I det följande redogörsför vissa huvudresultat av undersökningen. Det bör observeras att uppgifternavad gäller storleksgruppen 0-19 anställda är myckel osäkra. Urvalet för dennagrupp är jämfört med totala antalet förekommande företag mycket litet. Dessutomär bortfallet störst inom denna grupp av företag. En utförlig beskrivningkommer all publiceras i statistiska meddelanden,serie F. Resultatetav enkäten har fördelats på företagsstorlek och redovisas i tabell 7. beräknas den statligt taxerade inkoihslen öka lill1981. Enligt höstens enkät var ökningen . Den kommunalt taxerade inkomstenberäknas i vårenkälen öka mellan åren 1980 och 1981.1 höslenkätenberäknades den kommunalt taxerade inkomsten öka med 9%.Fyllnadsinbetalningarna beräknas ulgöra av den totalabolagsskatten för . Del särskilda forsknings- och utvecklingsavdrägetberäknas uppgå till 524 milj. kr. Företag med fler än 500 anställda svarar för85 % av delta avdrag. Detsärskilda investeringsavdraget för maskininvesleringar beräknas uppgå till 2012milj. Avdraget för byggnadsinvesteringarberäknas till 191 milj. kr. Förelag med fler än 500 anställda svarar för 52 %av de totala avdragen. Vidbedömning av statligt laxerade inkomster har RRV utgått från en Irendmässigökning på . För upphör det särskildainvesteringsavdraget för maskininvesleringar vid inkomsttaxeringen. Detta ikombination med devalveringen av den svenska kronan antas ökaden taxerade inkomsten utöver den Irendmäs-siga ökningen. RRV räknar därför medalt den statligt laxerade inkomsten ökar mellan verksamhetsåren 1981och 1982. BERÄKNING AV DE OLIKA INKOMSTTITLARNA 1100Skatt på inkomst, realisationsvinst och rörelse 1111Fysiska personers skatt på inkomst, realisationsvinst och rörelse. hari sin beräkning av inkomstskatterna för /83 även bedömtutfallet för innevarande budgetår. Beräkningarna sammanfallas i tabell 8 ivilken också framgår skillnaden gentemot beräkningar i budgetpropositionen. Utgångspunktenför beräkningarna är bl. a. de inkomstfördelningar som antas gälla för åren1981, 1982 och 1983. Fysiska personers skatt på inkomst, realisationsvinst och rörelse, milj. kr. Debiterad statlig skatt (inkl statlig skattereduktion), milj inkomstskatt (-skattered.) sökninghar använts för atl beräkna dessa. Beräkningen bygger på framskrivningen avden inkomstfördelning som gällde för . Förändringar iskattesystemet har beskrivits i RRV:s decemberberäkning. Därredovisas även effekterna av de olika ändringarna i skattereglerna.Förändringarna i skattereglerna m. m. för är: - Det kommunala grundavdraget höjdes från 6000 kr.till . - Förskotten av kommunalskattemedel beräknaspå ett underlag justerat med en höjning som om grundavdraget varit . vid1981 års taxering. - Den indexreglerade särskilda skattereduktionenupphörde. - Den tillfälliga skatteredukrionen från åren 1980och 1981 byggdes in i skatteskalan. - Reseavdragen begränsades genom atl avdrag medgesendast för koslnader större än . - Tidsvinst krävs för att ge rätt tillavdrag för resa med egen bil lill och från arbetet. - Skatteskalan justerades i första skiktet så attingen statlig skatt utgår upp lill en basenhet. Bilaga2.3 reviderade inkomstberäkning 29 - Basenhetenfastställdes till . - Kvarskatleavgiften.höjdeslill för kvarstående skatt . - Rätten tillinsättning på skogskonto utvidgades. - Investeringsavdragför byggnadsarbeten m. m. förlängdes. - Tidpunkten förindexuppräkning av folkpension m. m. ändrades. - Regler för avtrappningav del extra avdraget för pensionärer ändrades. har ellförslag lill reformerad inkomstbeskattning överlämnats till lagrådet. Efter önskemål från budgetdepartemenlelhar RRV tagit hänsyn till innehållet i detta förslag vid beräkningen av fysiskapersoners skatter /83. Dessulom har RRV beaktat uppgörelsen omfrågor rörande den kommunala ekonomin som älerremillerades lill finansutskottetden . Följande förändringar i beskattningen m. m. föreslås gällaår 1983: - De statliga marginalskallesatsernasänks. Högsta skattesatsen för flertalet inkomsttagare utan underskoltsavdraguppgår lill maximall . - Statligaskatten delas upp i två delar, grundbelopp och tilläggsbelopp. - Grundbelopp tasut på den beskattningsbara inkomsten. - Tilläggsbeloppberäknas för inkomster över en s.k. brytpunkt (16 basenheter, dvs. - Underiagel förtilläggsbelopp utgörs i huvudsak av den beskattningsbara inkomsten ökad med underskoltsavdrag.På sä sätt begränsas del skattemässiga värdet av underskottsavdragen. Skattesatsenär upp till etl skatteunderlag på . och (1983) av skatteunderiagetmellan . Skallesatsen stiger sedan till maximall (1983) vid ett underiag överstigande . - Kvittning avunderskoll av schablontaxerad faslighet mol inkomst av kapital medges med högsl30000 kr. vid beräkning av tilläggsbelopp. - Möjlighet finnsatt vid beräkning av tilläggsbelopp kvitta underskott i näringsverksamhet motöverskott i samma förvärvskälla av högst . - Basenheten iskalleskalan har på förhand bestämts för de tre åren som reformen genomförs ochblir . - Avdragsrätlenför frivilliga periodiska understöd slopas. - Nyttschablonavdrag på av kontant bruttolön m. m. eller högsl I . införsunder inkomst av tjänst. - Skattesatsenhöjs från 2 lill i inkomslskiklet kr. - Fribeloppet påäkta makars B-inkomsler höjs lill . och omvandlas till grundavdrag. - Skattereformenfinansieras med en allmän löneavgift på . - Skalteunderiagelför juridiska personer minskas lill för kommuner och lill O % förlandsting. 1980/81:150 30 Återstående skatteunderlag minskas förkommuner och lands-Ung. En hyreshusavgift om I % (1983) på taxeringsvärdetinförs (prop. 1981/ 82:124). Avdragsrätl införs för utdelning på ickebörsnoterade aktier. Avdrag medges av utbetalat belopp, dock maximall700000 kr. (Lagrådsremiss .) Skogsvårdsavgiften sänks och preliminärbeskatlassamtidigt som det extra avdraget vid skogsavverkning upphör . Sjukförsäkringen förändras bl.a. lill all och lägre ersättning (prop. 1981/82:144). RRVhar beräknat enskilda effekter av några av dessa förslag. Förändringarna iövrigt har RRV explicit tagit hänsyn till i de programförutsättningar och framskrivningarsom har gjorts iden taxeringsslatisliska undersökningen baserad på 1980 årsinkomstfördelning. RRV har även förnyat beräkningarna av effekterna av deändrade skallereglerna . Föratt bedöma effekten av skalleomläggningen är 1983 vad avser ändringar i denstatliga skatteskalan, har RRV beräknat den totala skatten som 1982 årsskalleskala skulle ha gällt . En jämförelse har därefter gjorts med denskatt som uträknas om 1983 års skatteskala används. Den kommunala medelutdebileringenhar därvid anlagils vara oförändrad . Den totalaskillnaden i slutlig skatt har då blivil 5900 milj. kr. Av denna skattelindringår 1983 svarar indexregleringen av skatteskalorna för ca 3200 milj. (förändring av basenheten från . 1 förutsättningarna hardet föreslagna schablonavdraget under inkomst av tjänst beräknats minskaskalleunderlagen med ca 3200 milj. kr. Slopandet av kapitalförsäkringsavdragetoch de frivilliga periodiska understöden beräknas tillsammans minska deallmänna avdragen med ca 1000 milj. kr. Bl.a. för att finansiera införandet av schablonavdraget föreslås alt skattesatseni inkomslskiklet 1-4 basenheter höjs från 2 lill . Denna höjning avskattesatsen innebär en total skattehöjning på ca 1150 milj. kr. Deolika delarna i skattereformen såsom tilläggsbeloppels slorlek, effekter avunderskottsavdragens begränsningar, kvittning av underskott motkapitalinkomster m. m. har RRV tidigare belyst i verkets remissvar påReformerad inkomstbeskattning (dnr 1981:1015). Föratt begränsa utbetalningarna lill kommunerna har föreslagits altskatteunderlaget för kommuner och landsting skall minskas med I % . RRVhar beräknal effekten av denna begränsning till ca 870 milj. kr. Inflödetav preliminär A-skatt är i huvudsak känt t.o.m. januariterminen år 1982.Utfallet avseende skatter på inkomster blev belydligt högre än vad som antogs ibudgetpropositionen. Orsaken till denna ökning är en högre lönesummetillväxt år1981 än vad som antogs i budgetpropositionen. Bilaga2.3 reviderade inkomstberäkning 31 Ävenberäkningarna av den slutliga skatten visar en ökning, om än inte såstor som den preliminära A-skatten. Orsakerna är förändringar i antaganden om underskoltsavdrag,löner och övriga inkomstslag. Uppjusteringen av preliminärskatteinflödet,dvs. både A- och B-skatt, molsvarar således i kalkylerna en något mindre ökningav den slutliga skatten . Detta medför alt de fysiska personernasfyllnadsinbetalningar och deras kvarstående skatter kanantas bli lägre än vad som tidigare beräknats. Den överskjutande skatten sombetalas ul väntas därför öka jämfört med beräkningarna ibudgetpropositionen. Föråren 1981-1983 har stora förändringar gjorts i antagandena om lönesumman m. (se tidigare avsnill). Dessa förändringar, tillsammans med den föreslagnaskatteomläggningen och förslaget om nya regler för utbetalningar tillkommunerna , påverkar främst posterna prelimi-närskalteinbelalningarnaoch utbetalningarna till kommunerna /83 jämfört medberäkningarna i budgetpropositionen. Denya lönesummeantagandena medför atl preliminärskatterna beräknas öka med ca1000 milj. kr. jämfört med tidigare beräkning. Av 1983 årssex uppbördslerminer faller dock endast två pä /83. Denföreslagna skattesänkningen slår därför inte fullt ut i beräkningarnaför /83. RRVhar för kalkylerat med oförändrad utdebitering. Uppjusteringenav skatteunderlaget innebär all utbetalningarna av kommunalskattemedel,trots den föreslagna minskningen av underlaget för fysiska personer ,beräknas öka med ca 1 250 milj. kr. jämfört med beräkningen lillbudgetpropositionen. RRV:skalkyler över de fysiska personernas inkomstskatter innebär en uppjustering med1 379 milj. kr. för /82 och en minskning med 1771 milj. kr. /83 jämfört med beräkningen i budgetpropositionen. RRVberäknar inkomsterna på titeln fysiska personers skall på inkomst,realisationsvinst och rörelse lill . för /82 och lill25 . för /83. 1121Juridiska personers skatt på inkomst, realisationsvinst och rörelse. inkomsttitelnredovisas bl.a. de juridiska personernas preliminära skatter liksom avräkningenav de utbetalningar av kommunalskattemedel som kan beräknas på de juridiskapersonernas kommunala skatteunderiag. Till grund för beräkningen ligger dentidigare redovisade enkäten till svenska aktiebolag m. m. Enkäten pekar på enuppjustering av de juridiska personernas laxerade inkomster mellan inkomståren1980 och 1981. Med ledning av enkäten har RRV justerat upp ocksåfyllnadsbetalningarna . Förelagens benägenhet alt göra fyllnadsbetalningarväntas bli bestående även . De totala fyllnadsbetalningarna har uppjuslerats med159 milj. kr. /82 och med 211 milj. kr. Denpreliminära B-skalten som betalas in /83 har också justeratsupp. Det sammanhänger främst med debiteringssystemet för B-skattare.Inbetalningarna av B-skatt baseras på den slutliga skatt somdebiterades för . 1 kalkylen har RRV beaktat riksskalteverketsrekommendationer (dnr 1982/83-319) atl anmana de förelag som detta år åladesalt göra inbetalningar på tillfälligt vinslkonto att lämna en preliminärsjälvdeklaration för . Begränsningenav det kommunala skatteunderlaget för juridiska personer, vilket ligger tillgrund för utbetalningar av förskoll av kommunalskattemedel, gör bl. a. attutgiftsposten kommunalskattemedel beräknas minska med 769 milj. kr. budgetåret1982/83. Skatteunderiaget föreslås minska till för kommuner och till förlandsting. Helårseffekten 1981 har RRV med ledning av de nya antagandena från aktiebolagsenkälenskattat till totalt 2700 milj. kr. i minskade utbetalningar till kommunernajämfört med beräkningarna lill budgetpropositionen. RRVberäknar inkomsterna på titeln juridiska personers skatt på inkomst,realisationsvinst och rörelse lill . /82 och till6875000000 kr. för /83. Juridiska personers skatt på inkomst, realisationsvinst och rörelse, milj.kr. Netto på titeln 2319 Debiterad statlig skatt, milj. kr. Juridiska personers statliga inkomstskatt 2078 Bilaga 2.3 revideradeinkomstberäkning 33 1131 Ofördelbara skatter på inkomst, realisationsvinst ochrörelse. Till denna titel förs de skatteinkomster som ej är möjliga atl särredovisapå fysiska eller juridiska personer. Nettot har både i RRV:s december- ochmarsberäkning förts upp med 1000 milj. kr. för budgetåren 1981/82 och 1982/83. RRV beräknar inkomsterna på titeln ofördelbara.. skallerpå inkomst, realisationsvinst och rörelse till . för budjgetäret1981/82 och . för /83. Ofördelbara skatter på inkomst,realisationsvinst och rörelse, milj. kr. Etestanlier m. m. 1 skrivelse till RRV den 5 mars1982 meddelar att beräkningarna till budgetförslaget byggde påfelaktiga uppgifter i riksgäldskonlorets inkomster under titeln /82.. Av denna anledning har justerat ned ptognosenpå titeln för /82 med 35 milj. kr. RRV ansluter sig till riksskalteverkets beräkning.Inkomsterna på titeln lotterivinstskatt beräknas till . /82 och till . för /83. De lagstadgade socialavgifterna belalas in iform av preliminära avgifter, fyllnadsinbetalningar av prehminära avgifter ochkvarstående avgifter. För en närmare redovisning av uppbördsförfarandet förarbetsgivaravgifter hänvisas till RRV:s decemberberäkning. I redovisningen nedan över prognosen för de lagstadgadesocialavgifterna görs jämförelse med budgetpropositionen. Antagandel angåendelönesummans utveckling för ligger i RRV:s marsberäkning belydligthögre än i budgetpropositionens beräkningar. 1 budgetpropositionen antaslönesumman öka med ca 6,. RRV:s marsberäkningbygger på en utvecklingstakt på för lönesumman mellan åren 3 Riksdagen1981/82. Konsekvensen av denna förändrade förutsättning för prognosen ärväsentliga inkomstförstärkningar för såväl /82 som budgetåret1982/83. Som framgår av tabell 11 har prognosen för inkomstema frånfolkpensionsavgiften räknats upp jämfört med budgetpropositionen. /82 motiveras uppräkningen av del högre antagandet omlönesummans ulveckling som gäller. Den i prop. 1981/82:144föreslagna höjningen av folkpensionsavgiften till 9,fr.o.m.den 1 januari 1983 förklarar till största delen uppräkningen av inkomstema /83. RRVberäknar inkomsterna på titeln folkpensionsavgift lill . /82 och till . för /83. Folkpensionsavgifl, miy. -(-2 536 1221Sjukförsäkringsavgift, netto. 1981/82:144 föreslås avsevärdaförändringar av försäkringsskyddet inom det allmänna sjukförsäkringssystemet.Propositionen innebär i korthet att elt system införs utanersättning vid vatje sjukdomsfall, s. k. karensdagar. Personer med oftaåterkommande sjukfall skyddas med ett högriskskydd. Högriskskyddet innebär attantalet karensdagar begränsas lill tio . För deförsta sänks kompensationsgraden från till av densjukpenninggrundande inkomsten. Ersättningen för inkomstdelar mellan 5,5 och7,5 gånger basbeloppet föreslås sänkas från till av densjukpenninggrundande inkomsten. Även för föräldraförsäkringen föreslås sänkt ersätlningsgrad.Sjukpenningavdragel vid sjukhusvård föreslås höjt från . Vidare minskas försäkringsersättningen för landvård genom attersättningsgraden sänks från till av kostnaderna upp lill . Bilaga 2.3 revideradeinkomstberäkning 35 De ändrade reglerna avses gälla fr. o. m. den 1 januari1983 med undantag för förändringarna av sjukpenningavdraget vid sjukhusvårdoch i land-vårdsförsäkringen som avses genomförda . I propositionen beräknas de föreslagna åtgärderna innebäraen sammanlagd besparing av sjukförsäkringens utgifter med ca 2 100 milj. kr.Kalkylen i propositionen bygger på en tidigare gjord bedömning av sjukförsäkringensutgifter på 14400 milj. kr. vad avser sjukpenningen. RRV beräknar med hjälp av underlag frånriksförsäkringsverket motsvarande utgift till 13 100 milj. kr. Till följd avdenna lägre bas vid beräkningarna av besparingseffekterna beräknas densammanlagda helårseffekten till 1900 milj. kr. De föreslagna besparingarnafördelar sig på följande sätt för /83 (milj. Tvåkarensdagar med högriskskydd Lägre kompensationsgrad m. m. Ändradtandvårdsförsäkring Den ovan redovisade besparingseffekten för budgetåret1982/83 gäller för inkomsttiteln sjukförsäkringsavgift, netto.Besparingseffekten reduceras till följd av att besparingarna i huvudsak ärbeskattade förmåner. I kalkylen på titeln 1111 fysiska personers skatt påinkomst, realisationsvinst och rörelse har hänsyn tagits till de minskadeskatteinkomster som blir följden av elt minskat skatteunderlag. Beräkning av sjukförsäkringsavgiftens andel avsjukförsäkringens kostnader, milj. kr. Netto på titeln framgår av tabell 13. Prop.1980/81:150 36 Föratt besparingarna skall tillföras statsbudgeten och inte sjukförsäkringssystemetsänks visserligen sjukförsäkringsavgiften till 9,,men höjs folkpensionsavgiften lill fr.o. Deföreslagna besparingarna av sjukförsäkringens koslnader motsvarar en sänkningav sjukförsäkringsavgiften på . Den föreslagna förändringenav sjukförsäkrings- och folkpensionsavgiften på medför attmedel överförs från sjukförsäkringssystemet till statsbudgeten. Somframgår av tabell 12 beräknas sjukförsäkringsavgiftens andel avsjukförsäkringens kostnader uppgå till 26230 milj. kr. för / 82och till 26792 milj. kr. för /83. Jämfört med budgetpropositioneninnebär detta en nedjuslering med 271 milj. kr. för /82 och med1 134 milj. kr. för /83. Förändringarnai förhållande till budgetpropositionen för /83 förklaras dels avde ovan beskrivna besparingarna, dels av en revidering av koslnaderna tillföljd av utfallet för . Sammanställningenöver inkomster och utgifter under inkomsttiteln sjukförsäkringsavgift, nettovisar att inkomsterna beräknas till 28964 milj. Inkomster och utgifter under inkomsttitelnsjukförsäkringsavgift, netto, milj. kr. Förändring jämfört med bud- Förändring jämfört med bud- Egenavgifter och övriga skattedebiterade avgifter Avgifter från statliga myndigheter och affärsverk + 9 - 121 Återföring av medel från allmänna sjukförsäkringsfonden 0 -1- 5 - 29 Avsättning av medel till allmänna sjukförsäkringsfonden - 43 -1177 Bilaga2.3 reviderade inkomstberäkning 37 kr.för /83. Detta är en förändring jämfört med budgetpropositionenmed 1 318 milj. kr. Alt inkomstprognosen inle har reviderats ner mer trotssänkningen av sjukförsäkringsavgiften förklaras av denkraftiga höjningen av lönesummans ulveckling .