prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — Detta är 24,7 milj. kr. mer än de beräknade utgifterna förinnevarande budgetår. I beloppet har luftfartsverket beräknat medel för vissatidigare beslutade säkerhelsinvesleringar vid samt förinvesteringar på som följd av LIN:s utflyttning. Av de totalainvesleringsulgiflerna under /83 hänför sig lillobjekt som beräknas vara påböijade vid ingången av budgetåret. Av de nya objekt somföreslås för /83 är huvuddelen ersällningsinvesleringar. På Arlandaföreslås utbyte i en första etapp av eldistribulionssyslemel saml utbyte avinstmmentlandningssyslemel på bana 26. Ersättningsanskaffning av brandbilar,snöröjnings- och lerminal-ijänstmaterial planeras på bl.a. , Slumps ochKarlstads flygplatser. Inom flygtrafikledningen planeras bl. a. utbyte avradioulmslning i elt anlal navigeringsfyrar. På och flygplatseravses anskaffning påbörjas av utmslning för halvautomafiskaväderobservationsstationer. En specificering avluftfartsverkets förslag till investeringsprogram för /83framgår av följande tabell, där även ulfall /81 och prognos /82redovisas. Prop.1981/82:100 Bilaga 9 124 Tele och meteo, en route Fordon, maskiner, utrustning '86,3 H\3,6 ' Inkl. 6,9 milj. kr. som anvisats avsysselsättningsfrämjande skäl. Inkl. 5,7 milj. kr. som anvisats avsysselsättningsfrämjande skäl. De sammanlagdautgifterna för de för /83 redovisade arbetena uppgår lillca 189 milj. kr. Häri ingår medel för investeringar på för oiii 94 milj. kr. Efter avdrag för kommunala finansieringsbidrag faller ca 138 milj.kr. ()framhåller viklen av all de av bolaget begärda investeringarna i hjälpmedel sommöjliggör kortare och därmed lids- och bränsleeffektivare flygvägar icke skjuts framåt i lidenulan förverkligas senast under /83. påtalar också all flygstafionernapå vissaav de platser som bolaget trafikerar är i stort behov av upprustning och utbyggnad. LINföreslår all luftfartsverket upprättar en ny ekonomisk tioårsplan enligtluftlransportutredningens förslag. Planen bör rymma investeringar i för LIN:s drift nödvändigaom- och tillbyggnader. 1981/82:100 Bilaga 9 125 detta inle vara möjligt föreslår all verketbör uppmanas söka andra för byggnationen möjliga finansieringsvägar. Scandinavian AirlinesSystem (SAS) föreslår också all en ny fioårsplan upprättas. Med hänsyn lill delsvåra läge som såväl SAS som övrig luftfart nu befinner sig i kan del knappastanses skäligt att luftfartsverket så snabbt som förutsätts i nuvarandetioårsplan uppnår såväl full förräntning på del statliga och del kommunalakapitalet som överförräntning för aft motsvara tidigare års underförräntning. Efter beredning av bl. a.luftlransportutredningens belänkande avser jag all föreslå regeringen all isärskild proposifion redovisa förslag om vissa luflfartspoliliskafrågor. Jag kan därför inle nu la slutlig ställning fill luftfartsverketsmedelsbehov för /83. Anslaget bör tills vidare tas upp medoförändrat belopp. I den kommande luflfartspoliliska proposifionenåterkommer jag också lill frågan om flygtrafik på lill vilken delf.n. ulgår statliga riskgaranlier. Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen all, i avvaktan påsärskild proposition i ämnet, lill Flygplatser m. m. för /83beräkna ett reservationsanslag på . Beredskap för civil luftfart 1980/81 Utgift 1981/82 Anslag 1982/83 Förslag Verksamheten underanslaget omfattar planläggning och förberedelser för flyglransporlledning,flygplalsdrifl och fiygtransportverksamhet under beredskapstillstånd och krig. I skrivelse den 20augusti 1981 till regeringen har luftfartsverket beräknat medelsbehovel /83 lill 12,0 milj. kr. Chefen för försvarsdepartementethar tidigare denna dag anmält alt han avser föreslå regeringen alt lägga framsärskild proposition om inriktningen av säkerhetspolitiken och totalförsvaretsfortsatta utveckling. I propositionen kommer även del ekonomiska försvaretsutveckling och anslagsfrågor som har anknytning härtill att behandlas. Dessafrågor bereds f. n. inom Prop.1981/82:100 Bilaga 9 126 regeringskansUet.I avvaktan härpå las nu anslag upp med oförändrat belopp. Jag hemställer attregeringen föreslår att, i avvaktan påsärskild proposition i ämnet, fiU Beredskap för civU luftfart för /83beräkna elt reservafionsanslag på5 . Ersättning till för särskilda rabattervid flygtrafik på 1980/81 Utgift 12029000 1981/82 Anslag 13 300000 1982/83 Förslag 14500000 Ersättningen lillLinjeflyg AB för särskilda rabatter vid flygtrafik på Gofiand /81 lill 12 milj. kr. För innevarande budgetår beräknades(prop. 1980/81:100 bil. 9, /81:18, rskr 1980/ 81:197) medutgångspunkt i dåvarande biljettpriser och viss passagerarökning medelsbehovel fill 13,3 milj. kr. Från och /82 gäller ell nytt bidragssystem. Slödel baseras på ell iförhållande fill trafikunderlaget rimligt irafikulbud. Förändringar itrafikutbudet och i kostnaderna för all upprätthålla trafiken skall efterprövning av luftfartsverket kunna påverka ersättningen. har hosluftfartsverket ansökt om all få införa samma prissyslem i trafiken liU ochfrån Golland som gäller för del övriga linjenätet. Verket har vid prövningen avansökan ansett alt det särskilda gollandsprisel inle längre är praktisktanvändbart. har därför efter samråd med ochlänsstyrelsen i godkänt del nyaprissystemel för gollandslrafiken. har verket fastställt att fleraavgångar från får användas av lågpris- och mini-prisresenärer till ;ssamtliga destinationer. Dessutom har ytterligare en tur satts in påförbindelsen . Prissyslem, priseroch tidtabell m.m. har av verket fastställts att gälla under enförsöksperiod fram lUl . kommer verket allutvärdera trafikförsörjningen fill och från Golland och bedöma del ekonomiska resultatet för . Luftfartsverketbedömer alt ett nytt prissystem och en förbättrad trafikförsörjning kommer attmedföra ökat anlal passagerare. Ökade kostnader för kommer därigenom allkompenseras. Anslaget /83 kan då behällas oförändrat och endast prisomräknas.Luftfartsverket beräknar anslaget för /83 lill 14 500000kr. Prop.1981/82:100 Bilaga 9 127 Jag har inget att erinra mol luftfartsverkets beräkningav bidragsbehovet /83. Jag hemställer att regeringen föreslår att till för särskilda rabatter vid fiy g trafik på /83 anvisa ell förslagsanslag på . utreder enligl sin instruktion (1978:555) allvarligluftfartsolycka och tillbud lill sådana inom civil och militär flygverksamhet enligtbestämmelser i luftfartslagen (1957:297), luflfartskungörel-sen (1961:558) ochkungörelsen (1966:436) om undersökning av militära skaU vidare följa den nationella och internationeUautvecklingen på de områden som omfattas av kommissionens verksamhet och samarbeta med berördasäkerhetsmyndigheter i deras haveriförebyggande verksamhet. ochchefen för flygvapnet skall svara för kostnaderna för haverikommissionensverksamhet. Antalet civila och militära haverier och resursålgången föralt utreda haverierna skall Ugga till grund för fördelningen av kostnaderna. () begär enökning av anslaget med . för pris- och löneomräkning m.m. Kommissionenkonstaterar all erfarenheterna från denhittillsvarande verksamheten har visat all del inte går all på förhandbedöma storleken av de kostnader som särskill är all hänföra lill haveriulredningsverksamhelen. Kostnaderna är helt beroendepå haveriernas anlal och svårighetsgrad. Detta har medfört all SHK för tidigare verksamhetsår nödgals begärafillstånd all överskrida tilldelat anslag.Under år 1981 har SHK påbörjat utredning av 21 haverier eller tillbud lill sådana varav sex under innevarandebudgetår. Detta talar för att SHKäven kommer all nödgas begära tilläggsanslag. I regleringsbrevet för /82har föreskrivits all SHK i samråd medluftfartsverket och chefen för flygvapnet skall se över verksamhetenvid kommissionen. Med anledning häravoch mot bakgrund av erfarenheterna av haveriutredningar som SHK verkat lägger SHK isamband med Prop.1981/82:100 Bilaga 9 128 anslagsframställningen fram ett förslag till en nyordning vad gäller civila haveriutredningar. Enligl nu gällande ansvarsfördelningmellan SHK och luftfartsverket vad gäller civila haverier har SHK ensamulredningsansvarel för alla haverier som medför att någon avlider eller fårallvariig kroppsskada. Andra haverier ellertillbud skall i princip utredas av luftfarts verket. Enligt SHK kan det från flygsäkerhelssynpunkl vara meraangeläget all utreda ell haverilillbud för all få svårbedömdaflygsäkerhelsfrågor väl genomlysta än undersökaett haveri med en omkommen där haveriorsaken är klar. I stort harhaverier inträffat i den omfattning som beräknades vid tillkomstenav SHK. Del har också kunnat konstaleras att SHK har kapacitet att taell större antal haverier än beräknade 30. Den hilliUs bedrivna verksamheten visarenligl SHK all uppenbara fördelar skullevinnas om kommissionen övertar ulredningsansvarel för samtliga olyckor ochtillbud som påkallar utredning enligl gällande lufl-fartsförfallningar. Från luftfartsverkets sidahar beräknats all ell sådant övertagandeskulle omfatta ca 100 haveriärenden . De flesta av dessa ärenden utreds iförenklad form och är inle särskill resurskrävande. Någon anledning all frångå denna ulredningspraxis tordei regel ej föreligga. Vid deöverläggningar SHK har haft med chefen för luftfartsinspekfionen har somutgångspunkt varit alt utnyttja SHK:s och luflfartsinspek-lionens resurser förhaveriutredningar på bästa möjliga sätt och därtill all nedbringa kostnadernaför haveriutredningarna. En lämplig avvägning för all nå eltrationellt och fungerande system blir då att SHK:s personella resurser i principförstärks med en tjänst från luftfartsinspekfionen. Huvuduppgiften för denna tjänst skulle dåvara all utreda eller biträda i utredning avde haverier som omfattas av inspektionens utredningsverksamhet. Kanslielspersonalresurser måste förstärkas för de nytillkommande arbetsuppgifterna. På den militärasidan har diskuterats frågan om SHK i större utsträckning än hillillsskulle kunna biträda vid utredningen av tillbud. SHK har förklarat sig bereddall göra detta om så önskas. Även för den militära utredningsverksamhetentorde man sålunda få räkna med att SHK kommer att utnyttjas i något högre grad äntidigare. Något behov av förändring i gällande ordning för militärahaveriutredningar föreligger dock inle. Sammanfattningsvisföreslår SHK efter samråd med chefen för luftfartsinspekfionen och chefen förfiygvapnet all kommissionen tilldelas ulredningsansvarel för samtliga civilahaverier och tillbud som skall utredas enligtluflfartsförfallningarna. Som tillägg tillanslagsframställningen för /83 har kommissionen begärt medel för de utökningar avkommissionens verksamhet som ensammanläggning av haveriulredningsuppgiflerna skulle medföra. vari ingår kostnader fören haveriulredare och en Prop.1981/82:100 Bilaga 9 129 kontorist på halvlid. Med anledning av den redan nustora belastningen på kansliet anser all konloristljänslenbör vara en hel-fidsljänsl vilket innebär all kostnaderna ökar med ytterligare 50000kr. Vid tiUkomsten avSHK infördes för all inle belasta statsbudgeten ytterligare det systemet allluftfartsverket och chefen för flygvapnet vid budgetårets slut skaU omföra belopp som motsvarar dekostnader SHK haft för civila och militärahaverier efter en viss fördelning. Med en ordning därSHK övertar ansvaret för samtliga civila haverier finner kommissionendel naturligt all nuvarande syslem för uttag av civila haveriulredningskoslnaderändras på så sätt all dessa inle belastar luftfartsverkels budget. Luftfartsverkethänvisar lill ell tidigare yttrande där man uttrycker bekymmer för dekraftigt ökade kostnaderna för utredning av civUa haverier. Luftfartsverketfinner att de särskilda icke anslagsredovisade ulred-ningskoslnaderna antagitproportioner som knappast kan anses försvarbara mot bakgmnd av den kostnadsjaktsom måste bedrivas inom alla delar av luftfartssektorn. Verket anser också att ifrågavarandekostnader borde återspeglasi anslagsredovisningen för SHK. Luftfartsverketpåpekar all den framlagda översynen och förslaget grundas på myckelöversiktliga principresonemang och inle på någon mer detaljeradvärdering av alternativa lösningar. Verkels bekymmer över kostnadsutvecklingenhar inle föranlett någon mer ingående prövning av hur kostnaderna inom SHK skulle kunnabegränsas. vore del från rent ekonomiska grunder och från effekfivitelssynpunklutan tvekan mest rationellt att samla all haveriutred-ningsverksamhel i luftfartsinspeklionen. Del enda bärandemofivel för all inle lägga hela ulredningsansvarel på luftfartsinspeklionenär den grundsynen, all haveriutredningar skall göras av en från säkerhelsmyndighelenoberoende instans. skulle inte heller nu ha anledning all ifrågasätta dennagrundsyn om del inle vore för verksamhetens kostnadsutveckling, den gällandefinansieringsformen och luftfartsverkets hårt pressade ekonomi. På ekonomiska grunder är del såledesmotiverat att överväga en överföring av hela haveriulred-ningsansvarel till luftfartsinspekfionen. SkuUe statsmakternagöra bedömningen, all kravet på haveriutrednings-instansens oberoendefrån såväl luftfartsverket som luftfartsinspeklionen alltjämt skalltillgodoses tillstyrker luftfartsverket förslaget enligl SHK:s översyn. Det ärdärvid oundgängligen nödvändigt alt SHK tillförs en tjänst som haveriulredaremed kvalificerad civil, flygoperaliv bakgmnd. Därtill erfordras förstärkning avkansliresurserna med en halv befallning. Härigenom kommer SHK allha filiförts de resurser, som disponeras hos 9 1981182. Prop.1981/82:100 Bilaga 9 130 luftfartsverketför att utföra de utredningsuppgifter som avses överföras liU SHK. Verket är berett alli motsvarande mån minska sina egna resurser inom haveriutredningsområdel. Om förslagetgenomförs kommer luftfartsverket alt avveckla haverisek-lionen. Resterande arbetsuppgifter, somidag ligger på denna sektion, kommer -liksom berörda tre befattningshavare - att överföras lill andraorganisationsenheter. torde förslaget innebära en rationalisering. Förändringen kräverändring i luflfartskungörelsen samt deläljöverens-kommelser i vissafrågor mellan luftfartsverket och SHK. Omanslagskonslruktion och finansiering inle kan ändras på av SHK föreslaget sätt börövervägas om SHK kan göras lUl en s. k. uppdragsmyndighet med1000-kronorsanslag. Såväl budget som finansiering av slutligt betalningsutfallskulle därvid fastställas genom förhandling mellan SHK, chefen för flygvapnetoch luftfartsverket. är inte berett all tiUslyrka någon lösningsom innebär ökning totalt sett av nuvarande resurser för civila haveriutredningar. Tvärtom måste verketutgå ifrån all SHK har ambitionen att sänkasina kostnader, speciellt för särskilda undersökningar. Vid oförändradverksamhet tillstyrker luftfartsverket SHK:s anslagsframstäUning meddel tillägget all en anslagspost om . bör föras upp för särskildaulredningskoslnader avseende civila haverier. Vid förändradverksamhet enligl SHK:s förslag förordas en uppräkning av anslaget förlöner med . och för särskilda ulredningskoslnader avseende civila haverier med . Chefen förfiygvapnet (CFV) har inget all erinra mol SHK:s budgetförslag. CFV har iprincip inle heller något all erinra mot kommissionens förslag lill enändrad ordning när del gäller civila haveriutredningar eftersom det intebedöms inverka på nuvarande väl fungerande former för den militära utredningsverksamheten. Delförutsätts dock all merkostnader som blir enföljd av en utökad civil utredningsverksamhet inle lill någon del belastarflygvapnet. Den av SHK i samrådmed berörda myndigheter genomförda översynen av verksamheten vid kommissionenutmynnar i elt förslag all SHK skall överta ulredningsansvarel för samtliga civila haverieroch tillbud som skall utredas enligt luftfarlsförfallningarna. Detta innebärall vissa utrednings-funktioner inom luflfarlsinspeklionens haverisektionskulle försvinna. Jag delaruppfattningen all del från effektivitetssynpunkt år mest rationellt alt samla allhaveriuiredningsverksamhel hos en myndighet. Härigenom undviker manall begränsade utredningsresurser splittras som ellresurskrävande samordnings- och kontaktbehov minskar i omfattning. Prop.1981/82:100 Bilaga 9 131 Enligl min mening haringa skäl framkommit som ändrar det synsätt som låg till grund för bildandel avstatens , nämligen all haveriutredningar skall göras av en frånsäkerhelsmyndighelen oberoende instans. Jag anser därför all helaulredningsansvarel för civila haverier bör ligga hos statens haverikommission.Härvid torde en mer rationell ordning vad gäller haveriutredningar kunnaerbjudas som en viss resursbesparing bör kunna uppnås. Detresurstillskott som SHK anser nödvändigt kompenseras av minst motsvarandebesparingar inom luftfartsverket. Jag förordar därför all haverikommissionentillförs en haveriulredare med kvalificerad civilflygoperaliv bakgrund saml allkommissioriens kansliresurser förstärks med en halvtidstjänst. Jag är inleberedd alt förorda en ytterligare förstärkning av kommissionens kansliresurserutöver vad som följer av den av mig föreslagna utökningen av kommissionensverksamhet. Kostnadsutvecklingen förSHK:s verksamhet och sättet all finansiera kostnaderna har kritiserats avberörda myndigheter. Enligt min mening bör luftfartsverket och chefen förflygvapnet även fortsättningsvis svara för kostnaderna för kommissionensverksamhet. På statsbudgeten bör dock enbart tas upp ell formellt anslag om . 1981/82 Beräknad ändring 1982/83 I485 000 235 000 Särskilda utredningskostnader för civila haverier Jag hemställer att regeringen föreslår alt lill Statens haverikommissionför /83 anvisa ett anslag på I . Prop.1981/82:100 Bilaga 9 132 är ettaffärsdrivande verk, med huvuduppgift alt svara för poslrörelsen, dvs. att förmedla skriven,tryckt eller på annat sätt framställdinformation, mindre vamsändningar (lällgods) saml betalningar. Verket driverockså annan verksamhet. utför sålunda uppdrag ål staten - 1. ex.skalleuppbörd och utbetalningar av pensioner och barnbidrag - och åt PKbanken- främst insättningar och uttag på bankböcker men också vissa andratjänster. utför även tjänster ål andra banker. Vidare driver verket busstrafik i , sköter upphandlingav konlorsmaleriel för statsverket och bedriver industriell verksamhet, i förstahand för all tillgodose postverkets eget behov: tryckeri, mekanisk verkstad, bil- och bussverksläder. En genomgångav preslalionsulveck-lingen ochviktigare förändringar i poslens verksamhet har inledningsvis redovisats(Översikt s. 10). infördeden ell nytt taxesyslem för inrikes brev-försändelser. Del nyasystemet gör all posten kan rationalisera sorteringsarbetet och gesäkrare service. Försändelserna laxeras inle längre efter innehåll utan endastefter poslbehandlingslid och vikt. Trycksaker, varu-prov och korsbandhar upphört som inrikes försändelseslag. Försändelserna indelas nu i normalbrev ochekonomibrev. För ideella föreningar finnssärskilda föreningsbrev. undersöker effekterna av det nya portosyslemet. Resultatet av undersökningenberäknas föreligga . har bl.a. lack vare porloreformen, skärpt kostnadskontroll och högt ränteläge ytterligare kunnatstärka sin ekonomiska ställning. Detta ärpositivt för verkets möjligheter all hålla oförändrat porto och god service. Sammanfattningsvisföreslås all medelstora posthus får finansieras med i rörelsentillgängliga likvida medel. beviljas anslag för stora posthus på166,4 milj. kr. som räcker lill för all fullfölja byggandet av Tomlebodaterminalen.Poslgirohusel skall byggas färdigt när byggarbets-marknaden iSlockhoim gör del lämpligt. Medel beräknas inle nu för etapp IV av bygget. Behovetav anslag för all ersätta postverket för befordran av Ijänsleförsändelserberäknas lill 465 milj. kr. De allmänna försäkringskassornasförvaltningsanslag skall enligt förslaget belastas med värdet av kassornasijänslebrevsrätt och tjänstebrevsrällen avskaffas för alla ulbe-lalningskort,inbetalningskort och postanvisningar. Ersättningen för fid-ningsdislribuliondras ned lill 54 milj. kr. i enlighet med riksdagsbeslutet om avgifterna i postens lidningsrörelse. Prop.1981/82:100 Bilaga 9 133 har den 1september 1981 genomfört en omorganisation av centralförvaUningen som innebärall personalbehovet minskar med 8-10 helårsbefaftningar. har (TU1980/81:15, rskr 199) underslmkil vikten av att den lokala förvaltningensställning stärks genom decentraU-sering av arbetsuppgifter från central ochregional nivå. Därmed bör, enligl uttalandet, personalen inom såväl central somregional förvaUning kunna minskas. Omorganisationen innebärall den administrativa avdelningen inom centralförvaUningen upphör.Internationella och juridiska frågor som fidigare behandlats inom avdelningenblir stabsenheter under verkschefen. Postgirots juridiska sektion kommer allsamordnas med den allmänna poslrörelsen. Kontorssektionen flyttas till denpersonaladministrafiva avdelningen, kansliseklionen och försvarsseklionen tillkonlorsrörelseenhelen saml rek-lamalionskonloret tilldislributionsrörelseenhelen. Samordningsfördelar uppslår främst i fråga om deljuridiska arbetet saml konlorsseklionens och kansliels arbetsuppgifter. Inom postverket pågår enutredning om arbetsfördelningen mellan organisationens lokala, regionala ochcentrala delar. I samband därmed behandlas också frågan om regionindelningen.Utredningen beräknas vara klar . 1980/81 1981/82 1982/83 verket 5 113000 671300010913000 10913 000 136100000 222600000 290000000 166400000 134 500000 218400000 273500000' 168900000 ' Härutöver 1,5 milj. kr.för investeringar för försvarsberedskap. Från detta anslag betalasinvesteringar i stora posthus och fastigheter. (Normalt med högre totalkostnadän ca 100 milj. redovisar enbedömning av önskvärd byggnadsverksamhet t.o.m. /87 (s. 134).Bedömningen har i förhållande till anslagsframställningen justerats med hänsynlill regeringens beslut om byggstart för posthusen i och /82. etapp II klassificeras som ellstort posthus. 1981/82:100 Bilaga 9 134 för postensbyggnadsverksamhet för tiden t. o. m. /87 Sth Pgh, et IV Sth kv Resedan (Sth 6) Summa stora och medel- (<10mkr.) föreslår allnågot anslag ej las upp för posthus. Investeringarna i fastigheter ochbyggnader som aver produktionslokaler bör i stället få finansieras medrörelsemedel och postverket bör enligl förslaget få rätt all utan regeringensprövning teckna hyresavtal. Byggnader som är avsedda Prop.1981/82:100 Bilaga 9 135 enbart för administration skall finansieras överstatsbudgeten om kostnadenför varje enskilt objekt överstiger 10 milj. kr. Postens lokaler ären integrerad del i verkels produktionssystem och utgörs till en heltdominerande del av produktionslokaler, vanligen av industriell karaktär.Postens byggande är därför en av de nödvändiga fömtsättningarna för en effektivposthantering. Det är nödvändigt att posten har en byggnadsplanering som är så flexibel attanpassning snabbi kan ske lill ändrade servicebehov och ny teknik förposthanteringen. De nuvarande finansieringsreglerna ger enligl poslensuppfattning inte tiUräcklig flexibilitet och anpassning lUl produktionsplaneringen varesig del gäUer lomlköp, fastighetsköp eller byggnadsprojekt för drifländamål. Likasåanserposlen all reglerna för förhyrning av lokaler utgör ell hinder för affärsmässigt agerande på hyresmarknaden. Enligl postverkethar exempelvis SJ och möjligheter fill en mer planmässig ochfriare investeringsverksamhet än postverket. De ekonomiska effekterna av enändrad finansieringsform bedöms som positiva, eftersom en sådan ändring skulleinnebära administrafiva besparingar och bäftre möjligheter all snabbi driva lönsammarafionaliseringsprojekl. ulgårifrån all byggnadsprojekt liksom hillills prövas av länsarbetsnämnderna frånarbelsmarknadssynpunkl innan arbetena påbörjas. Likaså fömtsälter postverket all en ändradfinansieringsform kan förenas med anlitande av i frågor ombyggstandard m.m. saml för projektering, upphandling, byggledning m.m. ienlighet med gällande ansvarsfördelning mellan verken. Om del nyafinansieringssystemet inle accepteras av statsmakterna föreslår postverket altanslag beviljas för /83 motsvarande en medelsförbrukning på 273,5 milj. (tabellen s. 136).