prop · G503106 · 1981-12-31 00:00:00 — a. primärvårdsforskning och forskning i ämnet socialt arbetesamt forskning rörande effekterna av sociala och hälsopolitiska reformer.Inriktningen av hälso- och sjukvården genomgår f. n. en förändring mol enkraftigare betoning av förebyggande Prop.1981/82:106 45 verksamhet.För alt förebygga uppkomsten av ohälsa krävs bl.a. kunskaper och analys avolika sjukdomsframkallande miljöfaktorer, både sådana som påverkar den fysiskaoch psykiska hälsan. Miljömedicinsk forskning i bred bemärkelse är därförmyckel angelägen. Jag skall i del följande återkomma lill vissa förslag rörandeprimärvårdsforskning och forskning inom angränsande områden inom socialtjänstenoch ämnel sociah arbete. Denna angelägna forskning vill jag sammanfatta ibegreppen hälso- och sjukvårdsforskning samt forskning om . I fråga om epidemiologiärjag f.n. inte beredd alt ge detta område samma ställning och höga prioritetsom FRN vill ge området. Den epidemiologiska forskningen rör många olikamedicinska områden men saknar som FRN påpekar en samlad metodutveckling i Sverige.Med hänsyn till den epidemiologiska forskningens betydelse för andraforskningsområden kan jag i viss mån instämma i FRN:s bedömning om behovet aven prioritering av denna. måste man emellertid ha i åtanke allepidemiologisk forskning oftast inte är fristående, utan vanligen bedrivs medutgångspunkt från erfarenheter och misstänkta samband som finns inom olikasamhällssektorer. För epidemiologisk forskning inom arbelsmiljöområdel därsamband mellan dålig miljö på arbetet och arbetssjukdomar i vissa fallframträder först efter mycket lång fid är man t. ex. beroende av material ocherfarenheter som finns inom andra samhällssektorer. Del kan gälla sjukvårdensarkivmaterial, cancerregisler, folkbokföringen, material frånförsäkringskassor eller material som finns hos fackföreningar,personalavdelningar osv. Även om jag således delar FRN:s syn på denepidemiologiska forskningens betydelse vill jag framhålla viklen av att dennaforskning ses i sill rätta sammanhang, dvs. i relation lill problem inom desamhällssektorer där forskningen bedrivs. Den epidemiologiska forskningen måstesåledes ges myckel hög prioritet, inte minst därför alt denna forskning harstor betydelse för fortsatt och djupare forskning i andra specialiteter. Jaganser också att det inom social- och hälsovårdsområdet finns andra områden ände av FRN föreslagna som bör uppmärksammas. Detta gäller i hög grad barn- ochfamiljepolifisk forskning och forskning om de äldres situation i samhället. Forskningeninom det barn- och familjepolitiska området måste enligl min mening ges högprioritet. Detta mofiveras bl. a. av de stora förändringar som under desenaste 15-20 åren har inträffat när del gäller barns och ungdomarslevnadsförhållanden. Familjeroller och sociala nätverk har radikaltförändrats. Den fysiska miljön och framtidsperspektiven likaså. Samhälletsåtaganden för barn och föräldrar har ökat kraftigt, bl.a. genombarnomsorgens utbyggnad. Trots all familjepolitiska frågor haften framskjuten plats i den politiska debatten är forskningen inom områdetfortfarande eftersatt. har i sitl betänkande Bra daghemför små barn (SOU 1981:25) pekat på all 1981/82:106 46 denrenodlade barnomsorgsforskningen hiltills varit av myckel begränsad omfattningtrots den intensiva utbyggnad av verksamheten som skelt. Mol bakgmnd av all denkommunala förskole- och fritidshemsverksamheten berör 400-500000 barn iåldrarna , anser jag det angelägel alt innehållet i verksamheten saml densociala och pedagogiska roll denna spelar för barn, föräldrar och samhälle blirbelyst med forskningens hjälp. Sammanfattningsvisär min bedömning således alt forskning om miss-bmksfrågor, hälso- ochsjukvårdsforskning, forskning inom primärvården och om samlbarn- och familjepolifisk forskning bör utgöra de högst prioriterade områdenainom det social- och hälsovårdspolitiska fallet. Även epidemiologi,miljömedicinsk forskning och forskning om de äldres situation har högangelägenhelsgrad. Forskningom den offentliga sektorn, dess styrning, ekonomi och förändring ärutomordenfligt angelägen. Med hänsyn lill den betydelse och den omfattning somden offentliga sekiorn har samt de påfrestningar den kommer att vara utsatt förunder resten av 1980-lalet, anser jag att delta område bör hänföras till dengrupp av prioriteringar som är mest angelägna. Forskning om den offentligaverksamheten kommer att kräva betydande insatser av framför alltsamhällsvetenskaplig forskning. Forsknings-och utvecklingsresurser måsteöverföras från en expansivt inriktad projektering av nya insatser till enkritisk granskning av befintliga program och regelsystem. Regeringen har därförtillkallat en expertgmpp för studier i offentlig ekonomi (Dir 1981:25) meduppgift alt bevaka forskning och utveckling inom området, förmedla informafionl.ex. genom kunskapsöversikter, utföra mindre undersökningar i egen regi ochge impulser till forsknings- och utvecklingsinsatser rörande skildaoffentlig-ekonomiska problem. Jag ulgår också från att den regionalpolitiskaforskningen kommer all ägnas uppmärksamhet inom prioriteringspunklen forskningom den offentliga verksamheten. Detsamma gäller den arbetsmarknadspolitiskaforskningen såsom chefen för framhåller i sitlanförande i del följande. Jagvill också framhålla alt slor vikt måste läggas vid forskning som kan belysaekologiska samband och de faktorer som förändrar dessa. Av särskilt intresse ärdärvid forskning om markens ekologi. Vidgade kunskaper om denna kan bidra tillförbättrad produktivitet i jord- och skogsbruket samt underlätta möjligheternaatt bevara viktiga naturresurser på lång sikt, vilket är ell värde i sig. Härträder behovel av biologisk gmndforskning i förgmnden. Finansieringen av forskninginom del område jag nu har berört har hiltills stötts inle bara av ulanockså av NFR. Chefen för jordbmksdepartemenlel återkommer till denna fråga isitl anförande i del följande. Jämslälldhetsforskningbör foras fill den av FRN definierade andra priorileringsgmppen. Del finnsanledning all högt prioritera jämställdhelsaspekler i all forskning där mankan anta att resultaten på något sätt skulle Prop.1981/82:106 47 påverkasom hänsyn tas fill skillnader mellan könen. Sådana aspekter har ialltför hög grad försummats i det av män dominerade forskarsamhället. Jagåterkommer i det följande fill frågor om jämställdheten i forskningsverksamheten.Statsrådet kommer också i ett anförande under bilaga C till dettaprotokoll att behandla frågor om jämställdhelsforskning. Molbakgmnd av vad jag nu har anfört förordar jag alt de mest angelägnaprioriteringarna skall vara, med de tillägg och ändringar som jag harredovisat, de av FRN angivna punkterna ad i den första prioriteringsgruppenmed det tillägget att denna gmpp också skall omfatta punkten f i andrapriorileringsgmppen. De båda återstående punkterna e och g bör, som FRNframhåller, också vara högt prioriterade men likväl komma i andra hand. Tilldenna senare gmpp bör vidare läggas jämslälldhetsforskning. Regeringenbör inhämta godkännande av vad jag har förordat om övergripandeinnehållsliga prioriteringar. Planeringav och stöd lill forskning inom prioriterade områden FRNhar, somjag har redogjort för, föreslagit en ansvarsfördelning mellanohka myndigheter inom forskningsverksamheten för planering av och stöd till deforskningsområden som har prioriterats. Jag anser att förslaget i sinahuvuddrag är godtagbart. Endast i två avseenden bör det enligt min meningkompletteras eller förändras. En utbyggnad och samordning av forskningen inomde prioriterade områdena kommer uppenbarligen all fordra betydande medverkanfrån den fasta forskningsorganisationen inom högskolan; detta gäller t. ex. ifråga om tillgång på lokaler, utmslning, forskningspersonal m. m. Det är hellerinle möjligt att på nuvarande underlag ta ställning fill hur de resurser sombör knytas till denna utbyggnad skall fördelas på forskningsråd, sektorsorganoch högskoleorganisationen. I många fall lorde del kunna bli fråga omsamordnade satsningar på forskningsråd och sektorsorgan och förstärkningar avden fasta forskningsorganisationen. Även om det sammanhållande ansvaret förplaneringen bör kunna anförtros de myndigheter FRN föreslår bör denna iflertalet fall göras i nära samråd med UHÄ. Jag vill här erinra om vad jagtidigare har anfört rörande UHÄ: s roll i den samlade långsikliga planeringenav högskolans forskningsverksamhet. FRNanser alt MFR i mindre utsträckning än bör ha ett totalansvarför hälso- och sjukvårdsforskningen i . Rådets insatser bör, enligt FRN,i enlighet med den hittillsvarande inriktningen av dessa, i första handkoncentreras på alt vidmakthålla och utveckla en kvalitativt framstående biomedicinskforskning. Det långsiktiga finansiella ansvaret för främst icke biomedicinsk,sekloriell FoU bör huvudsakligen läggas på andra organ, i första handdelegafionen för social forskning (DSF). Prop.1981/82:106 48 gällerprioriterade områden föreslår FRN att delegationen bör vara huvudman föriniliering och slöd till alkoholforskning, epidemiologi samt hälso-ochsjukvårdsforskning. F.n.delas ansvaret för hälso- och sjukvårdsforskningen mellan MFR och DSF. MFR harsedan fem år fillbaka haft särskilda inilialivgmpper med företrädare församhällsvetenskap, sjukvård och socialvård med uppgift att görakunskapsöversikter över forskningen inom området och bereda elt bättreunderlag för rådels; prioriteringar och planering inom berörda forskningsområden.Gmpperna har behandlat ledkirurgi, medelvårdtider vid kimrgiska ingrepp,medicinsk rehabilitering, omvårdnadsforskning, perinalologi, psykiatriskbehandlingsforskning, allmänmedicin saml vårdbehov och vårdeffeklivilet. Närdel gäller alkoholomrädel har den senare initiativgmppen pekat på behovel avundersökningar som belyser betydelsen av alkohol som orsak till ohälsa ochvårdbehov inom både det somatiska och det psykiatriska området. Rådet harockså i ökad omfattning anvisat medel för forskningsprojekt på hälso- ochsjukvårdsområdet. Jaganser mot denna bakgmnd alt tillräckliga skäl inte finns för all ändrahuvudmannaskapet i enlighet med FRN: s förslag. MFR bör således även ifortsättningen ha ansvar för sådan medicinskt inriktad hälso- och sjukvårdsforskning,som initiativgmppernas arbete främst är exempel på. ÄvenDSF anslår en icke obetydlig del av sina resurser fill hälso-ochsjukvårdsforskning. DFS: s anslag på detta område har dock i störreutsträckning varit inriktade på tillämpad forskning samt på forskning medutgångspunkt i ett social- och samhälls- och beteendevetenskapligt per-spekfiv.Jag anser därför att huvudansvaret för denna forskning bör ligga hos DSF. Enklar gränsdragning mellan den i huvudsak av MFR stödda medicinskt inriktadehälso- och sjukvårdsforskningen och den i huvudsak av DSF stödda tillämpadeoch/eller socialt inriktade forskningen är svår all göra. Jag förutsätterdärför att MFR och DSF vid det fortsalla planeringsarbetet kommer att i ökadomfattning nära samråda med varandra. Genom del delade huvudmannaskapet förområdet som jag här har föreslagit bör den kompetens av delvis kompletterandenatur som de båda organen besitter på bästa sätl kunna lillvaralas, samfidigtsom området kan erhålla en mer allsidig belysning. Principenom delat ansvar för området i enlighet med vad jag har anfört bör varavägledande för ansvarsfördelningen på de tidigare nämnda prioriteradedelområdena. Del epidemiologiska forskningsområdets anknytning till bl. a.socialmedicinsk forskning gör del naturiigt att huvudansvaret för detta områdefår ligga på MFR. MFR bör vidare även i fortsättningen ansvara för den rentmedicinskt inriktade alkoholforskningen medan huvudansvaret för den social-och samhälls- och beteendevelenskapligl inriktade alkoholforskningen bör liggapå DSF. När del gäller forskning om strukturella förhållanden inom hälso- ochsjukvårdsområdet bör ansva- 1981/82:106 49 relnärmast ligga hos DSF. Den ansvarsfördelning mellan MFR och DSF som jag harförordat föranleder enligl min mening inle någon förändring av de båda organensekonomiska ramar i förhållande lill varandra. När del gäller medel förall bygga ul forskningen inom de prioriterade områdena föreslår FRN altanvisningarna sker successivt och all målet bör vara slutet av denna berörda forskningsområden skall ha förstärkts så attårskostnaden för förstärkningen sammanlagt ligger kring 70-75 milj. kr. Jagkan instämma i FRN: s uppfattning all det effektivaste utnyttjandet avresurserna åsladkommes om de åriiga medellillskotlen blir förhållandevismåttliga. På så säll blir del lättare all samordna fillgången på lokaler,utmslning och forskande personal för alt garantera en god kvalitet i denforskning som las upp. Långt viktigare än de årliga resurslillskoftens storlekär enligl min mening, vilket FRN också stryker under, uthålligheten isatsningarna. Jag kan därför också instämma i att den första planeringsperiodenför prioriteringarna bör vara femårig. Jag är däremot inle nu beredd all laställning till storleken på eventuella tillskott vid femårsperiodens slut.Härav följer att jag inle heller är beredd all la ställning lill fördelning avmedlen lill forskningen inom och mellan olika prioriteringsområden. FRN:s underlagi dessa avseenden är av naturliga skä! inle så preciserat all del medger delslaget av ställningstaganden. Delta hindrar emellertid inle all del är av stortvärde som riktningsangivelse för den fortsalla planeringen. Jag har anmältall jag budgetproposition avser all föreslå en ram för förstärkningav forskningsverksamheten om sammanlagt IOO milj. kr. för /84.Med hänsyn lill all ett genomförande av de förordade prioriteringarna i vissaavseenden kräver en mera preciserad planering bör /84 vara delförsta i femårsperioden. En riktpunkt för planeringen bör vidare vara attnämnda budgetär 10 milj.kr. avsätts för alt påböria utbyggnaden av forskningeninom de prioriterade områdena. Jag kommer senare all föreslå regeringen attuppdra ål de myndigheter som bör medverka i denna planering alt dels lägga framde förslag som fordras härför, dels redovisa de samverkansformer mellan olikamyndigheter som bedöms nödvändiga. Myndighelerna bör vidare ange möjligheternaall finansiera delar av utbyggnaden genom omfördelningar inom den samladeforskningsverksamheten. Jag räknar med att uppdragen skall kunna genomföras isådan lid alt del blir möjligt alt återkomma till i dessa frågorunder 1982/. Regeringenbör inhämta godkännande av vad jag har förordat om ansvarsfördelningför prioriterade forskningsområden. Hösten1981 överlämnade kooperalionsulredningen sill huvudbetänkande (SOU 1981:60)Kooperationen i samhället lill chefen för industridepartementet. I betänkandetframhålls den viktiga roll som kooperationen 4 1981182. Prop.1981/82:106 50 spelarinom olika delar av del svenska samhället. är dock kunskaperna omkooperationens egenskaper, omfattning, struktur och problem bristfälliga ochsvårighelerna all finna tillräckliga data om koopera-fionen är stora. Denkooperativa forskningen, dvs. forskningen om och utvecklingen av kooperativteori, teknik och tillämpning, är obetydlig och otillräcklig. Generellt sett ärde tillgängliga samhälleliga resurserna för kooperativ informafion, utbildning,forskning och utveckling myckel små jämfört med de samhälleliga resurser somslår lill andra förelagsformers förfogande. Enligtvad jag har erfarit avser chefen för industridepartementet, med utgångspunkt ikooperalionsulredningens belänkande, all senare i vår föreslå regeringen altförelägga en särskild proposition i ämnet. I sitl förslag fillproposifion avser han alt behandla kooperationens näringspolitiska roll liksomdess betydelse för samhället som helhet. I avvaktan härpå vill jag, eftersamråd med chefen för industridepartementet, redovisa följandeställningstaganden lill kooperalionsulredningens förslag vad gäller delforskningspolitiska området. Ienlighet med vad jag har anfört bör forskning av detta slag så långtmöjligt förläggas till högskolan. Forskning om kooperationen utgör exempel påelt mångvelenskapligl område. Den har också enligl min mening slorsamhällsrelevans. Jag vill erinra om FRN: s uppgift all svara för inifieringoch planering, bl. av tvärvetenskaplig forskning och forskning med slorsamhällelig betydelse. Jag utgår därför från att FRN beaktar behovet avforskning om kooperafionen. LångsiktigutveckUng av högskolans forskning UHÄhar i sin anslagsframställning för /83 lagt fram en femårsplanför resursförstärkningar inom resp. fakultet och för vissa andra områden inomhögskolans forskningsverksamhet. Ämbetet har därvid lagt särskild vikt påförstärkning av basresurserna, dvs. sådana resurser som avser bl.a.vetenskapliga bibliotek, datorcentraler, inköp av billigare utmslning, tekniskoch administrativ personal för forskning och extra tjänster som forskarassistentoch docent. För resp. fakultet redovisar UHÄ dämlöver den årsvis tänktaförstärkningen av forskningsområden. En sammanfattning av resursanspräken underfemårsperioden fördelade på fakulteter och vissa andra områden redovisas iföljande tabell. UHÄhar enligl min uppfattning i sin första, mera systematiska, långsikliga planför högskolans forskning och forskarutbildning lagt en god gmnd för denfortsatta planeringen. Jag konstaterar också all UHÄ har prioriterat en rad avde forskningsområden som omfattas av de övergripande prioriteringar somjag nysshar förordat. Den långsiktsplan som presenterats skiljer sig iprecisionsgraden något mellan de olika fakulteterna. Detta är naturligt i ettförsta försök. När arbetet med alt utveckla fakullelsprogram, vilket jag harberört i det föregående, har kommit längre bör del Forskning och forskarutbildning UHÄ:s förslag /83 och långtidshedömning t. o. m. 1986/87 (tkr.) Anslag81/82 inkl. pris-och löneomräkning samt förändr. av anslagsteknisk natur 1982/83 1983/84 1984/85 1985/86 1986/87 Finansiering av universitetslektorers m.fl.tjänstledighet för forskning Ersättning åt vissa opponenter vid disputationer 118079 -I- 3232 -I-3 196 -t- 3 195 + 2989 + 2990 9097 -I- 101 + 524 -H 110 -I- 317 -I-316 11463 -I- 221 + 230 4- 230 + 230+ 230 136175 -1-3 146-1-3635 4- 3635 -t- 3630 -I- 3630 345 852 -1-5 321 + 4960 -I- 4900 -I- 5 660 + 5 660 51359 + 895 -1-1075-1- 855 + 770 -l- 770 12 729 -h 170 -h 330 -f 175 -(- 175 + 175 284 168 + 7692 -(- 9360 -(- 9560 + 8815 H- 8815 299775 -1-102234-10465 4-10465 4-10465 4-10465 7478 4- 2534 4- 3305 4- 4405 4- 4295 4- 4405 4185 4- 1 102 4- 825 4- 825 4- 825 4- 825 2700 4- 600 - 78144 4- 2930 4- 3000 4- 3000 4- 3000 4-3000 13 957 4- 223 4- 275 4- 330 4- 330 4- 330 11125 4- 551 4- 385 4- 220 4- 220 4- 220 1414168 4-38941 4-41565 +41905 4-41721 4-41831 Prop.1981/82:106 52 ocksåvara möjligt alt få en mera likvärdig bas för den långsikfiga planeringen inomsamtliga fakulteter. UHÄ har också räknat medel för en förbällring av deforskarstuderandes villkor. Jag kommer i del följande att särskill behandladenna fråga och tar därför inte upp den . Jag kommer alt kommentera UHÄ: sförslag under resp. fakultet. Syftet härmed är inle alt la ställning lillenskildheter i förslagen för kommande budgetår utan endasi all söka åstadkommavissa riklningsangivelser för den fortsatta planeringen. Jag vill som allmänkommentar redan nu framhålla all del enligl min mening finns ell behov av allförslärka basresurserna inom högskolans forskningsverksamhet. är detnödvändigt att planeringen och resursfördelningen inom högskoleenheterna skerpå ell sådant sätl att eventuella resurstillskott också kommer lill märkbarnytta för forskningsverksamheten. Jag vill här erinra om mitt förslag i åretsbudgetproposition all inom basresursförslärkningen särskilt beakta behovel avextra tjänster som forskarassistent och docent för alt ge unga forskare vidgademöjligheter lill fördjupad vetenskaplig verksamhet och för alt allmänt stärkafors-kamtbildningen. Jag noterar också med tillfredsställelse alt UHÄ i ökadomfattning föreslår alt nya forskningsområden byggs upp genom att medel anvisaslill elt definierat område ulan att Ijänsl som professor inrättas.Del överensstämmer väl med vad jag har anfört rörande inrättande avIjänsl som professor som styrmedel för regering och riksdag. Slutligen vill jaghänvisa till mina förslag i åre',s budgetproposition, som för forskningens delrör del första året i UHÄ: s planeringsperiod. Jag har där i betydandeutsträckning biträtt de av UHÄ framförda förslagen avseende /83. Densammanfallande tabellen visar alt del årliga tillskottet UHÄ räknar med liggerpå drygl 40 milj. kr. Med hänsyn lill den ekonomiska situationen anser jag attUHÄ: s beräkning av utrymmet för nya forskningssatsningar finansierade medresurstillskott är för högt. Tills vidare bör dock UHÄ: s långtidsbedömningkunna utgöra ell underlag för planeringen. Jag utgår då från att en väsentligdel av de åtgärder UHÄ föreslår skall kunna finansieras genom omfördelningarinom ramen för de resurser som slår lill forskningsverksamhetens förfogande. Närdel gäller UHÄ: s förslag lill fördelning av medel på fakulteter och för vissaandra ändamål noterar jag alt ämbetet har lagt särskild vikt vid demalemalisk-nalurvelenskapliga och de tekniska fakulteterna. Närmare 50 procentav del samlade resurstillskottet hänförs till dessa fakulteter. En sådanplanering överensstämmer väl med de bedömningar jag själv har gjort både itidigare budgetpropositioner och i årets samt också med FRN: s förslag fillövergripande prioriteringar somjag har behandlat. UHÄräknar också med alt de humanistiska och de samhällsvetenskapliga fakulteternabör få i huvudsak lika stora resurstillskott. Med hänsyn lill allsamhällsvetenskaperna kommer att engageras i betydande omfatt- ning för genomförande av forskning inom de områden som harangivils i de övergripande prioriteringarna ansluter jag mig till den av UHÄföreslagna fördelningen. UHÄ har för de medicinska fakulteterna räknat med enförhållandevis måttlig resursökning med hänvisning till att enminskning av läkamlbildningskapacilelen bör mol periodens slut ge utrymme föromprioriteringar inom givna ramar. Jag delar denna uppfattning. Den temaorienlerade forskningen vid iLinköping syftar lill alt åstadkomma en tvärvetenskaplig forskningsorganisationför att frän olika aspekter belysa några centrala områden isamhällsutvecklingen. Jag anser att del är angelägel all fullfölja uppbyggnadenav denna forskningsverksamhet. Taklen i uppbyggnaden bör dock vara nägollångsammare än den av UHÄ antagna. Jag erinrar om vad jag har anfört i prop.1981/82:100 bil. 12 i denna fråga. UHÄföreslår att inom humanistiska och leologiska fakulteter under budgetåren1983/84-1986/87 tjänster som professor inrättas och centra byggs upp enligtföljande tablå. Basresurserhumfak + 1818000 teol fak + 110000 P i allmän språkvetenskap UG P i praktiskfilosofi UUm P i religionspedagogik UU med inriktning på /UL Permanenlning av P i vetenskapsteori UG P i allmänspråkvetenskap UU P iturkiska språk UU Aktualiseradetjänster och centra 1985186-1986187 Islamologi(UU) Litteraturvetenskap, särskilt kvinnolitteratur (UG)Masskommunikationsforskning (UUm) Tyska (UUm) Centrumför östasiatiska studier (UL) Centrumför masskommunikations-forskning (US) och minoriletsforskning(UU) US) När del gäller UHÄ: s förslag lill utveckling avforskningsområden inom de humanistiska och leologiska fakulteterna kan jag utanall ta ställning lill lidpunkter och form för resurslillskoll i huvudsak godtadessa som underlag för den fortsatta planeringen. Särskilt vill jag betonabetydelsen av alt förslärka den språkvelenskapliga forskningen inle minst på sådana områden som kan bidra lill all förbättrainvandrarnas situation i och främja våra ekonomiska och kulturellakontakter med länder i , och Lafinamerika. Nära knutet fill dettaser jag också förslagen om centra för områdessludier och invandrar- ochminoriletsforskning. Jag erinrar om vad jag har anfört i denna fråga underavsnittet Allmänna forskningsfrågor. kommer i sill anförande alt ta upp migrations- ochetniciietsforskningen i .