prop · G5032 · 1981-12-31 00:00:00 — Jag vill mot denna bakgrund framhålla atl omständigheternai samband med skärpl tullkontroll är sådana atl den redovisade kritiken mol allytlig kroppsbesiklning skulle få företas pä var och en som omfattas av konlrollenhar en påtaglig tyngd. Skall den skärpla tullkontrollen få avsedd funktion, ärdel å andra sidan inle lämpligl all ändra pä de allmänna förutsällningar somnu gäller för denna för alt på så säll tillmötesgå remisskritiken när delgäller fömlsällningarna för ell beslut om yllig kroppsbesiklning i samband meden sådan konlroll. Till della kommer all beslut om skärpt lullkonlroll hillillshar förekommil ytlersl sällan. Del saknas alltså prakliska erfarenhelerrörande behovel av alt kunna beslula om yllig kroppsbesiklning på envar isamband med en sådan konlroll. Jag har dock underhand inhämtat frän generaliullslyrelsen Prop.1981/82:2 28 sedan en lid överväger alt inom ramen för tillgängliga resurser tillämpaskärpt lullkonlroll i fråga om särskill utsålla Iransporlvägar. Vidmin samlade bedömning av inlegriletsaspekterna och övriga omsländigheler harjag kommit fram till atl del bör finnas en befogenhet för den enskilde tulkjänslemannenall beslula om ytlig kroppsbesiktning både i normalfallel och vid skärpltullkontroll men atl förutsättningen för ell sådanl beslut bör vara densammavid skärpl lullkonlroll som i normalsituationen. Av delta följer all del ibåda fallen bör krävas atl del förekommer anledning alt den undersökle har påsig gods som är underkastat beslag enligl varusmugglingslagen. Yllig kroppsbesiklningbör alltså inte fä förekomma som ell led i en ren stickprovskontroll, annal ännär del förekommer sådan anledning. Om erfarenhelerna av en ordning av deltaslag skulle visa att den mot all förmodan inte är tillräcklig får en omprövningske. 1 ärendelhar på några håll framförts tanken all en befogenhel all företa ytlig kroppsbesiklningendasi skulle gälla i fråga om narkotika. För egen del har jag den uppfallningenall del slora flertalet fall av sådan besiktning visserligen torde komma allavse narkotika. Det finns dock annal värdefullt gods som kan smugglas dolt påkroppen. 1 del prakliska livet kan del vidare vara svårt atl upprätlhålla engränsdragning också beiräffande varuslag. En befogenhel som är begränsad lillall avse narkolikakonlroll skulle sålunda kunna skapa problem i bl.a. de falldå misstanke om smuggling finns men inte om vilkel slag av smuggelgods del ärfråga om. Också andra problem kan uppslå, exempelvis när lulkjänslemannen isamband med besiklning för all finna eventuell narkotika upptäcker annatsmuggelgods. Jag ansluler mig bl. a. därför lill promemorieförslagel i dennadel. Ilikhei med vad som uttalas i promemorian anserjag all en uttrycklig befogenhelför lulkjänsleman all besluta om yllig kroppsbesiklning bör föreskrivas genom ändringi varusmugglingslagen. I 19 § första stycket första meningen samma lag bördärvid tilläggas befogenheten all företa yllig kroppsbesiklning. Teknisktinnebär ändringen all om del väf förekommer anledning mol någon alt han harpå sig gods som är underkaslal beslag enligl varusmugglingslagen saml övriga förulsällningarär uppfyllda befogenheten kan användas såväl vid normal lullkonlroll som isamband med skärpt tullkonlroll. Medbegreppel ytlig kroppsbesiklning avses en yttre granskning av kroppen saml enundersökning av huvudhår och armhålor, pä säll som jag lidigare har redovisat.Begreppet huvudhår omfallar skägg o.d. saml vidare peruk. Vissredaktionell jämkning av den i promemorian föreslagna lagtexten bör ske. Vidarebör uppräkningen i 13 § sista slycket varusmugglingslagen av befattningshavare,som skall anses vara lullmyndighel enligl paragrafen, justeras med hänsyn lillnuvarande distriklsorganisalion och arbetsfördelning inom lullverkel. Prop.1981/82:2 29 Tvängsmedelskommilténlar upp frågan om hur en lulkjänsleman skall förfara om någon vid en lullkonlrollmotsätter sig ytlig kroppsbesiklning när tiänslemannen beslämmer sig för atl föreläen sådan eller molsäller sig viss lyp av granskning i samband med en sådan besiklning.Jag vill framhålla all denna fråga redan f. n. har aktualitet och intepåverkas av delta lagstiftningsärende. Genom den lagändring i 24 kap. 2 §brottsbalken som trädde i kraft (prop. 1979/80: 122, JuU 44.rskr 391, SFS 1980:579) ges i Iredje slycket nämnda lagrum regler om befogenhetall bruka det våld som med hänsyn till omständighelerna kan anses försvarligl föralt genomföra viss åtgärd, om vederbörande möts av molslånd. gäller bl.a.när någon i myndighetsutövning med laga räll skall verkslälla kroppsvisilalion,kroppsbesiklning, husrannsakan eller beslag eller annal omhänderlagande avegendom. 1 förarbelenalill den akluella lagändringen (prop. 1979/80:122) uttalas (s. 77) bl. a. altdet våld som kan anses försvarligt fär användas även för all betvinga s.k. passivlmolslånd. Vidare anförs (s. 74) atl användandet av våld givelvis alllid sä långldel är möjligt bör undvikas. Dennu berörda befogenheten gäller även i fråga om kroppsvisilalion eller kroppsbesiklningsom lulkjänsleman beslular om med slöd av varusmugglingslagen. Delsamma gällerbeiräffande beslui om sådan ålgärd som lullmyndighel eller särskill ulsedd befallningshavarefattar med slöd av RB. Medden lösning jag förordar saknar synpunkler i fråga ommedverkan av medicinskt utbildad personal vid ytlig kroppsbesiklning särskildaktualitet i delta ärende. Jag förutsätter dock all del redan nu lillämpas ensådan ordning inom lullverkel all denna medverkan kommer lill slånd där så ärbehövligt. Jaghar lidigare berörl ell förslag av JO alt del skall las in beslämmelser ivarusmugglingslagen om all kroppsvisilalion och kroppsbesiklning inte fär görasmer ingående än vad ändamålet med ålgärden kräver och alt all den hänsyn somomständigheterna medger skall iakllas. Jagansluler mig givetvis i sak tiil de principer som omfattas av JO:s förslag. Enlagbestämmelse om della bör dock övervägas i ett vidare sammanhang. Jag villtillägga atl jag utgår från all berörda befallningshavare inom lullverkelredan nu iakttar dessa principer. Generaliullslyrelsengör vissa ullalanden som går ul på all del skall faslslås all någon slarkmisstanke om smuggling inle behöver föreligga ens vid en mer ingripande kroppsvisilalionenligt 19 § första stycket första meningen varusmugglingslagen. Frågan om vadsom gäller därvidlag får dock även i fortsättningen lösas i rällslillämpningen. 1981/82:2 30 Jag anser det angeläget alt den föreslagna lagändringengenomförs så snart det är möjligl och föreslår att den träder i kraft kort lid eflerett riksdagsbeslul i frågan. Ikraflträdandebeslämmdsen i lagförslaget har utformatsi enlighel med detta. De olägenheier som generaliullslyrelsen har pekat på isin hemställan till regeringen minskas vid en tillämpning av den ordning medtullmyndighet som förundersökningsledare som riksåklagaren har förordat. 1 enlighet med del anförda har inom handelsdepartementetupprättats elt förslag lill lag om ändring i lagen (1960:418) om slraff förvarusmuggling. Förslagel bör fogas lill protokollet i delta ärende som bilaga2. Jag hemställer atl lagrådets yllrande inhämlas överförslaget lill lag om ändring i lagen (1960:418) om slraff för varusmuggling. Regeringen beslular i enlighet med föredragandenshemställan. Prop.1981/82:2 31 Kroppsvisitation/kroppsbesiktning i samband med tullkontroll 1denna promemoria berörs frågor rörande lulkjänslemans befogenheler alt kroppsvisileraoch företa kroppsbesiklningar. har i elt beslut rörande kroppsvisilalionpå kriminalvårdens område erinrat om innebörden av kroppsvisilalion respektivekroppsbesiktning. Beslulel har fält betydelse även för lulkjänslemännens möjlighelerall förelä sådana undersökningar i samband med lullkonlroll. har gjortdel nödvändigt att överväga om tulkjänslemannen bör ges vidgade befogenhelerhärvidlag. Krav härpå har bl.a. framslällls såväl från generaliullslyrelsensom frän lullpersonal pä fallel. Medkroppsvisilalion avses undersökning av någons kläder eller vad han bär pä sig. Kroppsbesiklninginnebär en undersökning av kroppen. Även en endasi okulär granskning av,kroppen efter avklädning är all betrakta som kroppsbesiklning. Enligl19 § varusmugglingslagen (1960:418) får lulkjänsleman företa kroppsvisitationpå den som anlräffas vid t.ex. en gränsort om anledning förekommer all han harpå sig gods som kan vara underkaslal beslag. Vidare kan chefen för bl. a. lullbevakningförordna om generell konlroll av resande i vissa fall. Även då fär kroppsvisilalionanvändas. Varusmugglingslagenger inle lulkjänsleman befogenhel all föranstalla om kroppsbesiklning. Detinnebär all kroppsbesiklning får tillgripas endasi under de förulsällningar somanges i rällegångsbalken (RB). Del krävs sålunda atl någon kan skäligenmisstänkas för broll på vilkel fängelse kan följa (28 kap. 12 §). Beslut om kroppsbesiklningfär meddelas av förundersökningsledare, åklagare eller rällen eller, ibrådskande fall, av polisman (28 kap. 4 och 13 §§). Ilullkonlrollverksamhelen har man på sina håll lidigare anselt all kroppsvisitationäven innefattar en yttre granskning av själva kroppen. JO:s erinran ombegreppels innebörd har härvidlag kommii all i praktiken medföra begränsningari fråga om lulkjänslemans möjligheter till sädana granskningar, vilka avsevärtförsvårat tullkontrollverksamheten. 1promemorian föreslås alt lulkjänsleman genom en ändring i varusmugglingslagen(1960:418) lilläggs uttrycklig befogenhel all under samma förutsättningar som f.n.gäller i fråga om kroppsvisitation också företa ylliga kroppsbesiklningar. Promemorianhar utarbetats inom rällssekrelarialel vid handelsdepariemeniel. Samråd hardärvid ägt rum med tjänstemän inom andra delar av . 1981/82:2 32 Skyddet för den kroppsliga inlegrilelen regleras i 2 kap.4-6 §§ regeringsformen (RF, omtryckt 1979:933). Enligl 2 kap. 6 § RF är varje medborgare genlemol delallmänna skyddad mol bl. a. påtvingade kroppsliga ingrepp och kroppsvisilalion.Uttrycket kroppsligt ingrepp avser enligt förarbelena främsi våld mol människokroppen.Dessuiom hänförs dit läkamndersökningar, smärre ingrepp som vaccinering ochliknande föreledser som brukar belecknas som kroppsbesiklning. Med kroppsvisilalionavses undersökning av en persons kläder eller vad han annars bär på sig. 12 § RF föreskrivs att delta skydd endasi får begränsas i den utsträckningRF medger genom lag eller genom annan förfaltning efler bemyndigande i lag. Ensådan begränsning får göras endasi för all lillgodose ändamål som är godtagbarti ell demokratiskt samhälle. Begränsningen får vidare aldrig gå uiöver vad somär nödvändigl med hänsyn lill del ändamål som har föranlell den. 1.2 Bestämmelser i vanlig lag Regleringen i RF av de grundläggande fri- och rällighelernahar direkt betydelse inte bara för lagstiftarens möjligheler all begränsadessa. Även myndigheter och offentliga funktionärer har all respeklera rällighelernai den mån de inle är begränsade i den ordning som RF föreskriver. Sedvänja,sakens nalur, allmänna rällsgmndsalser e.d. kan således inle åberopas som stödför ingrepp i de fri- och rättigheter som tillkommer den enskilde enligl RF. Fömtsättningarna för att företa kroppsvisitation och kroppsbesiklningregleras i flera olika sammanhang genom vanlig lag. De centrala bestämmelsernahärom finns i (RB) och är av slraffprocessuell arl, dvs. ålgärdernafär företas endasi vid misslanke om eller uiredning av brott. Andra lagar,exempelvis varusmugglingslagen, medger all åtgärderna vidlas även för andrasyften och ulan all misslanke om broll föreligger. 1.2.1 Kroppsvisitalion-kroppshesiklning enligt RB Beslämmelserna om kroppsvisitation och kroppsbesiklningfinns i 28 kap. Il-13§§. Förekommer anledning alt broll förövals som kan medförafängelsestrafffår pä den som skäligen kan misslänkas för brollel företas kroppsvisilalionoch/eller kroppsbesiklning i syfle alt söka efler föremål som är underkaslalbeslag eller eljesl för all ulröna omsländighel som kan vara av belyddse för ulredningenav brollel. Annan än den som skäligen kan misstänkas för brollel får kroppsvisilerasendasi om det finns synnerlig anledning att tro all därigenom föremål som är underkaslalbeslag skall 1981/82:2 33 anlräffas eller annan uiredning vinnas om brotlel. Vid kroppsbesiklning,som alltså inle får företas pä annan än den som skäligen kan misslänkas för brollsom kan medföra fängelse, får om del behövs blodprov tas eller annanundersökning, som kan ske ulan nämnvärt men, ulföras (Il och I2§§). Beträffande kroppsvisilalion och kroppsbesiktning gäller ilillämpliga delar vad som stadgas i 4, 8 och 9 §§ rörande husrannsakan. Beslutom kropsvisilalion och kroppsbesiktning fattas således av undersökningsledaren,åklagaren eller rätten. Polisman får dock beslula om sådan ålgärd om fara är idröjsmål. Vidare skall protokoll föras och bevis om förelagen åtgärd på begäranlämnas lill den undersökte (13 § förslå si. Vidare föreskrivs all förrällning som är av mera väsenlligomfallning skall verkslällas inomhus och i avskill rum. Om annan än läkare förelarålgärden skall om möjligt ell villne närvara. Blodprov får ej las av annan änläkare eller legitimerad sjukskölerska. Annan mera ingående undersökning fårulföras endasi av läkare. Kroppsvisilalion eller kroppsbesiklning på kvinna färej verkslällas eller bevittnas av annan än kvinna eller läkare (13 § andra och Iredjest. 1.2.2 Kroppsvisitation och kroppsbesiklning enligtlagen (1976:371) om behandlingen av häktade och anhållna m.fl. (häkteslagen) Enligl 2 § häkleslagen skall den som är häktad kroppsvisilerassenast vid ankomsten till förvaringsplatsen för eftersökande av föremål som haninle får inneha. 1 övrigl får häktad kroppsvisileras endasi under i lagrummel särskillangivna förutsättningar. medges dock all sådan yllig kroppsvisilalionsom bedöms nödvändig av säkerhetsskäl och endast avser eftersökande av vapeneller andra farliga föremål fär företas även i annal fall. Enligt 2 a § får häktad kroppsbesiktigas när del finnsanledning misslänka all han har på sig föremål som han inle får ha. Vidare fårom det är oundgängligen påkallat av hänsyn lill ordningen och säkerhelen inom förvaringslokalenhäktad kroppsbesiktigas i vissa särskilt angivna situationer. Enligt 2 b § får annan kroppsvisilalion än yllig kroppsvisilalioneller kroppsbesiklning på kvinna inte verkslällas eller bevittnas av annan änkvinna, läkare eller legitimerad sjukskölerska. 1.2.3 Kroppsvisitation och kroppsbesiktning enligllagen (1974:203) om kriminalvård i anstalt (KvaL) Beslämmelser som i sak motsvarar dem som finns i 2, 2 aoch 2 b §§ häkteslagen ålerfinns i 52 a, 52 b och 52 c §§ KvaL. Beslämmelsernatillkom genom lagändring som irädde i kraft den (prop.1978/79:62). Regler om l.ex. yllig kroppsvisilalion finns således i 52 a §tredje si. 3 1981/82. 1981/82:2 34 Vidare ges i KvaL ocksä möjlighel alt kroppsvisilera densom vill besöka en intagen. I 29 § föreskrivs nämligen atl som villkor för etlbesök kan av säkerhetsskäl föreskrivas all den besökande underkastar sig kroppsvisilalioneller medger undersökning av väska, kasse eller annal dylikt som han villmedföra vid besöket. En motsvarande beslämmelse finns i 11 § häkleslagen beiräffandeden som önskar besöka häklad eller anhållen. 1.2.4 Kroppsvisitation enligt lagen (1970:926) om särskildkontroll på flygplats Till förekommande av broll som ulgör allvarlig fara för säkerhelenvid luftfart fär särskild konlroll på flygplats äga rum enligl lagen (I §).Beslut om sådan konlroll meddelas av rikspolisslyrelsen för högsl ire månadervarje gång. I brådskande fall får beslut härom fallas av polisstyrelse som dåhar att underställa beslulel rikspolisslyrelsen (2 §). Polisman eller annansom polisstyrelse har förordnal fär inom flygplatsens område bl.a. förelä kroppsvisilalionpå flygpassagerare eller annan som uppehåller sig inom omrädel. Den som inlefrivilligt underkastar sig kroppsvisilalion kan i slällei avvisas från flygplalsomrädel(3 §). 1.2.5 Kroppsvisitation och kroppsbesiklning enligt lagen(1975:1360) om tvångsåtgärder i spaningssyfte i vissa fall Lagens föreskrifter om tvångsmedel i brottsförebyggande syfleingick tidigare som en del i den s.k. lerroristlagen och gäller endasiutlänning som kan antas verka för eller tillhöra vissa våldsamma och' mililanlaorganisalioner dvs. Enligt 2 § får sådana under vissaangivna förutsällningar underkastas husrannsakan, kroppsvisilalion eller kroppsbesiklning.Beslut härom meddelas av polismyndighel. 1 övrigl gäller beslämmelserna i 28kap. RB i lillämpliga delar. Lagen är tidsbegränsad och har senast förlängtsall gälla lill ulgången av 1981. 1.2.6 Kroppsvisitation enligt förslag till lag omsäkerhetskontroll vid domstolsförhandlingar Enligl förslag i prop. 1980/81; 114 får säkerhetskontrolläga rum för atl förebygga våldsbroll i samband med domslolsförhandlingar. Enliglförslagel är det domslol som meddelar beslui om säkerhelskonlroll. Konlrollen omfallaråhörare och dem som har kallals all närvara vid förhandlingen. Den syftar lillall eftersöka vapen och andra föremål som är ägnade all komma lill användningvid våldsbroll. För della ändamål får kroppsvisilalion äga rum och väskor ochliknande undersökas. Förslagel lorde komma all behandlas av underhösten 1981. 1981/82:2 35 1.2.7 Kroppsvisitation enligt varusmugglingslagen(1960:418) I varusmugglingslagen finns särskilda beslämmelser omsådana tvångsmedel som beslag, husrannsakan och kroppsvisilalion. Tulkjänstemanhar räll all beslagta egendom som kan anlas vara förverkad enligl lagen (15 §).Tulkjänsteman liksom polisman får vidare i samma syfte utan förordnande företahusrannsakan i vissa utrymmen (18 §). Kroppsvisilalion regleras i 19 §. Om del finns anledning lillmisslanke all resande från ullandel eller någon annan som anlräffas vid gräns-eller kustort har pä sig gods, som enligl lagen är underkaslal beslag, fär tulltiänslemanförelaga kroppsvisitation å honom för all söka efter sådant gods (19 § förstast. Om vederbörande chef för lull-, kusl- eller gränsbevakningfinner alt en skärpning av tullkonlrollen ä persontrafiken lill eller frän ullandelmed viss lägenhet eller för viss lidrymd ä någon plals är oundgängligennödvändig, får efter bevakningschefens förordnande kroppsvisilalion verkslällaspå var och en som under en viss lid eller vid ell vissl lillfälle ankommer fråneller avreser lill utlandel. sådant förordnande skall ofördröjligen underslällasgenerallullslyrelsens prövning men går likväl genast i verkslällighel (19 §första st 2 p.). Vid en skärpl lullkonlroll fär således kroppsvisilalion fördasulan all någon misslanke mol besiämda personer om broll föreligger. Kroppsvisilalion, som är av mera väsenllig omfallning,skall verkslällas inomhus i avskill rum eller i lämpligl ulrymme i fartyg, saml,om undersökningsmannen eller den undersökle begär det och del kan ske ulanstörre omgång, i vittnens närvaro. Kroppsvisilalion på kvinna får inle verkslällaseller bevitlnas av annan än kvinna (19 § andra si. Förande av protokoll och utfärdande av bevis om företagen kroppsvisitationerfordras ej med mindre den undersökte begär del eller föremål som påträffas, tagesi beslag (19 § tredje st.). En enskild lulkjänsleman fär inle i denna egenskap i någolfall beslula om kroppsbesiklning. Däremol lorde möjligen ell vissl ulrymme finnas för lullmyndighelall med slöd av 13 § varusmugglingslagen beslula om kroppsbesiktning. 113 § stadgas nämligen alt förundersökning rörande broll enligl varusmugglingslagenfår inledas av lullmyndighel. Med tullmyndighet avses ombudsman, lulldireklör,tullförvaltare, kustdistriklschef och gräns-dislriktschef eller annan befallningshavaresom generallullstyrdsen förordnar alt fullgöra vad enligt lagrummel ankommerpå tullmyndighet. Beiräffande tullmyndighet gäller vad som stadgas i RB omundersökningsledare, exempelvis all undersökningsledare enligl 28 kap. 4 § RB färbesluta om kroppsbesiktning. 1 13 § första st. tredje och fjärde meningarna sägs vidareall om saken inle är av enkel beskaffenhel, skall ledningen av förundersökningenöverläs av åklagare så snart någon skäligen kan misstänkas för brollel.Åklaga- 1981/82:2 36 re skall även eljesl överlä ledningen av förundersökningennär sä är påkallal av särskilda skäl. För kroppsbesiklning krävs all någonmisslänks för broll. Det lorde följaklligen i praktiken ankomma på åklagare allpröva frågan om kroppsbesiklning skall föreläs i vart fall om inte saken är avenkel beskaffenhel. I kommenlar lill varusmugglingslagen (S. Jungefors - E. Walberg:Smugglingslagstiftningen, 1961) sägs härom följande: Vid förundersökning, som ledes av lullmyndighel, äger myndighelensamma befogenheler som tillkommer förundersökningsledare enligl RB. Tullmyndighelenhar följaklligen all föranslalla om sådana åtgärder som all hålla förhör medpersoner, som antagas kunna lämna upplysningar av betydelse för ulredningen,gripa misslänkl och hämla lill förhör ävensom föranstalta om eflerlysning, beslulaom anhållande eller meddela reseförbud. Tvångsmedel av sådan allvarlig karaklärför den enskilde som anhållande och reseförbud lorde emellertid i praktikenendast i undantagsfall böra ankomma på tullmyndighet atl besluta om. 1 förarbelenatill 23 kap. 3 § RB har som exempel på fall, då åklagaren, även om saken varenkel, borde övertaga ledningen angivils, all del kunde bli fråga all användatvångsmedel rörande vilkel åklagaren lämpligen borde beslula. Denna synpunklkräver beaklande även på förevarande område. Del ligger därför nära lill handsalt antaga, atl med den begränsning av lullmyndighels älalsrätl som föreligger enligl24 §, kommer all följa även en begränsning i befallningen med sådanatvångsmedel, som kräver snar förhandling vid rätten. Det bör emellertid här ylleriigare nämnas all enligt de avriksåklagaren och gemensamt faslslällda anvisningarnaangående ledning av fömndersökning i brottmål hindrar inte den omständighetenalt fråga om kroppsbesiktning har uppkommit vid en förundersökning att sakenanses vara av enkel beskaffenhel (se RÅFS 1979: 1). 1.2.8.1 mellan kroppsvisilalion och kroppsbesiklning Med kroppsvisilalion avses enligl förarbetena lill rällegångsbalken(NJA II 1943 s. 373) en undersökning avnågons kläder eller vad han eljesl bär på sig under del atl kroppsbesiklninginnebär en undersökning av kroppen. Gränsdragningen mellan de båda begreppenhar också berörls i senare lagförarbeten. (1975/76:209) om ändring iregeringsformen sägs exempelvis atl kroppsvisilalion "avser undersökningav en persons kläder eller av något som denne har med sig, l.ex. enhandväska", (s. 147). 1 regeringsformen görs skillnad mellan kroppsvisilalionoch "kroppsligl ingrepp". Beträffande del senare uUryckel sägs atldit hänförs förulom direki våld mot människokroppen -"läkarundersökningar, smärre ingrepp som vaccinering och blodprovslagningsaml liknande föreledser som bmkar betecknas med ordet kroppsbesiklning". 1981/82:2 37 berörde i sill betänkandeFörstärkt skydd för fri- och rälligheler (SOU 1978:34) gränsdragningen mellan bl.a.kroppsvisilalion och kroppsbesiklning (s. 203 ff). Belänkandel finns inlagetsom bilaga till prop, (1978/79: 195) om förslärkl skydd för fri- och rällighelerm.m. Ulredningen anför där bl.a. att gränsdragningen inte är entydig ulan iviss mån godtycklig. Så t. ex. lorde en kroppsvisitation, som innebär all inte endasikläderna hos en person undersöks ulan även kroppens håligheler (vidnarkotikabrott exempelvis), närmasl vara atl anse som kroppsbesiklning (s. 203i belänkandel). 1 den vidare redogörelsen för de olika begreppen avserutredningen med kroppsbesiktning främsi läkarundersökning, smärre ingrepp av lypvaccination saml lagande av blodprov och fingeravtryck (s. 204). Underbegreppet kroppsvisilalion redogör ulredningen för sådana beslämmelser sommedger "undersökning av någons kläder eller av del som någon bär med sig,1. ex. en väska", (s. 206). Också i prop. (1978/79:62) om ändring i lagen (1974:203)om kriminalvård i anslall, m. m. berörs gränsdragningen mellan kroppsbesiklningoch kroppsvisilalion liksom i prop.