prop · G503113 · 1981-12-31 00:00:00 — Regionalpolifisktstöd tUl näringslivet kan utgå till företag som bedriver industrieU ellerinduslriliknande verksamhet, induslriservice, vissa slag av partihandel ochuppdragsverksamhet saml lill turistföretag, lill sistnämnda bransch i förstahand i stödområde 4, 5 och 6. Vidarekan kommun i stödområde 4, 5 och 6 få stöd för turistverksamhet samt för attbygga mindre industrilokaler för uthyrning på mindre orter. Uthyrning fårhärvid ske endasi lill förelag som bedriver industriell, induslriliknandeeller induslriserviceverksamhel. Regeringenhar dessutom möjlighet att efter prövning i varie enskilt fall besluta om stödtill företag med annan verksamhet. Föralsältningen för stöd är att verksamhetenberäknas få väsentlig betydelse för näringslivet i regionen eller annars bedömsha särskild regionalpolitisk betydelse. Omdel är tveksamt om viss typ av verksamhet är stödberälligad, kan Prop.1981/82:113 Bilagedel 319 regeringenefter ansökan lämna förhandsbesked om verksamheten uppfyller vissa villkor förstöd men innebär inget medgivande att stöd skall utgå. Regionalpolifisktslöd fill näringslivet utgår som lokaliseringsstöd, ulbildningsslöd,sysselsältningsstöd, offertslöd och flytlningsslöd (SFS 1979:632). Till deregionalpolitiska stöden riktade fill näringsUvet kan också räknas StiftelsenIndustricentra, de regionala utvecklingsbolagen i vissa län samltransportstödet. AUmännaviUkor för att erhålla regionalpolitiskt stöd är: - att verksamheten bedöms fä en tiltfredsstäUandelönsamhet - att verksamheten ger de anställda en varaktigsysselsättning - all av det antal nya arbetslillfällensom tillkommer tiU följd av stödet skall förbehållas vartdera könet. Om delfinns särskUda skäl kan dispens från könskvoteringsreglerna lämnas - att slödlagaren kan visa att de anställda får lönoch andra anställningsförmåner som är minst likvärdiga med dem som ulgårenligt tillämpligt kollektivavtal - att slödlagaren har auktoriserad eller godkändrevisor. Om det finns särskilda skäl kan undanlag medges Detregionalpolitiska slödel tiU näringslivet koncentreras lUl de områden i landetsom är mest utsatta för långvariga sysselsättningsproblem. Stödinsatserna ärgraderade med del högsta slödel i stödområde 6 och det lägsta i stödområde 1.Hela stödområdet omfattar av landets yta men av befolkningen. Undervissa förutsättningar kan regeringen besluta om stöd även lill verksamhet i ortutanför stödområde. Slödområdesindelningen framgår av karta och förteckning åföljande sidor. Riksdagenbeslöt (AU 1980/81:23, rskr 1980/81:233) all regionalpolitiskt slödenligt de regler som gäller för stödområde 4 (exkl. sysselsätlningsstöd)tillfälligt skall ulgä i orter i Bergslagen som särskill drabbats avstrukturomvandlingen inom stålindustrin och gruvnäringen samt i Olofslröm iBlekinge län. Regeringen har senare förordat (SFS 1981:685) att dettaförstärkta slöd skaU kunna utgå intiU utgången av . Lokaliseringsstödomfattar avskrivningslån och lokaliseringslån och ulgår medtillsammans högst av stödberätligade investeringskostnader. Avskrivningslånkan utgå tiU investeringar i byggnader, markanläggningar, maskiner ellerinventarier. Den maximala storleken på lånet varierar meUan de olikastödområdena. Lån kan utgå med högst följande procentandelar avgodkända stödberätligade kostnader. Prop.1981/82:113 BUagedel I landet finns sex stödområden. 1 dessa är det särskiltönskvärt med en förstärkning av näringsliv och sysselsättning. Teckenförklaring Stödområde 6 Stödområde 5 Stödområde 4Stödområde 3 Stödområde 2 Stödområde 1 En högre siffra markerar elt större behov av stödinsatser. 1981/82:113 BUagedel Stödområde £m län . län Degerfors.Karlskoga, och , , och Ämål Stödområde O , och Prop.1981/82:113 Bilagedel 322 Investeringar i Investeringar i byggnader och maskiner och 10 10 15 15 30 60 Ettavskrivningslån är ränte- och amorteringsfritl och avskrivning sker normaltefter beslut av i varje särskiU fall med halvalånebeloppet och med återstoden . Lokaliseringslånkan utgå till investeringar i eller förvärv av byggnader ellermarkanläggningar och till investeringar i maskiner eller inventarier.Lokaliseringslån kan även utgå för flyttning av maskiner, anskaffning avomsättningstillgångar, patent, licenser eller liknande och till kostnader förproduktutveckling, marknadsföring eller liknande åtgärder. Lokaliseringslånfår lämnas med högst av godkända slödberättigade kostnader. Lånetidenfastställs med hänsyn tUl bl.a. låneobjektets ekonomiska livslängd och kanhögst uppgå till . För lån till företag inom turistnäringen kan lånetidenuppgå till högst . Av lånetiden kan anstånd med såväl räntebetalning somavbetalning medges under högst . Räntanpå lokaliseringslån är rörlig och uppgår till gällande diskonto plus 3,. Beslutom lokaUseringsstöd fattas av , ellerregeringen bl. a. beroende på investeringens storlek. Enligtett av fattat beslut med anledning av regeringensproposition om vissa ekonomisk-politiska åtgärder (prop. 1981/82:30, AU1981/82:1, rskr 1981/82:000) skall för ansökningar om lokaliseringsstöd somgörs fr. o. m. gälla all - avskrivningslån tUl investeringar i maskiner ochinventarier endast kan utgå i stödområde 4-6 - att lokaliseringslån endast kan utgå tillbyggnader, markanläggningar, maskiner, inventarier, patent, licenser,marknadsföringsåtgärder och produktutvecklingskostader i samtliga stödområdensamt för omsättningstillgångar (rörelsekapital) endast i stödområde 46 - lokaliseringslån, utöver eventuellt beviljatavskrivningslån, kan utgå med högst av godkänt stödunderlag (om synnerligaskäl föreligger kan regeringen dock besluta om lån tUl ett högre belopp) - stöd tiU kostnadsfördyringar och tilläggsinvesteringarsom uppkommer efter det att investeringen påbörjats kan utgå endast omsynnerliga skäl talar härför och genom beslut av regeringen. 1981/82:113 Bilagedel Ulbildningsslödkan lämnas lill företag som nyanställer personal i samband med nyetableringeller utvidgning av verksamheten. Stöd kan lämnas för det antal personer somarbetsstyrkan ökar med. I undantagsfall kan stöd även ges för utbildning avredan anställd personal för nya arbetsuppgifter i samband med omläggning avverksamheten. Slödels storlek bestäms som ett belopp per anställd ocharbetstimme och fastställs från fall tiU fall med hänsyn till bl. a.utbUdningskostnaderna och del regionalpolitiska intresset av att ulbUdningengenomförs. Utbildningsstödutgår med i regel högst . under högst och underföratsättning att det finns behov av särskill kvalificerad utbildning.Utbildningen måste bedrivas efter en plan som godkänts av arbetsmarknadensparter och fastställts av . Ansökanom utbUdningsstöd inges tiU länsarbetsnämnden som efter utredning överlämnarärendet med eget yttrande till . Beslut fattas avarbetsmarknadsstyrelsen eller i vissa fall regeringen. Sysselsättningsstödkan utgå i stödområdena 4, 5 och 6. Slöd utgår som förstaårsstöd för varjeårsarbetskraft varmed arbetsstyrkan under ett kalenderår ökat i förhållandetill det högsta antalet årsarbetskrafter under de tre närmast följande åren. Stödutgår sedan under ytterligare 2 till (beroende på stödområde) för denökning som kvarstår, s. k. fortsatt stöd. Sysselsältningsstödutgår i de olika stödområdena för varie årsarbetskraft enligt följande: Stödområde 4 Stödområde 5 Stödområde 6 Fortsallstöd för andra året för tredje året för fjärde året för femte året för sjätteåret för sjunde året Beslutfattas i regel av länbetsnämnden. 1 vissa fall beslutar . Regeringenhar möjlighet att bevUja offertslöd när andra stödformer inte är tillämpliga.Utformningen av stödet görs från fall till fall och knyts till klart angivnamotprestationer av stödtagarna, i första hand nya arbetstillfällen. För allstödberättigad verksamhet kan offertslöd utgå inom stödom- 1981/82:113 Bilagedel 324 rådena4, 5 och 6. När det gäller projekt inom den privata tjänste- ochserviceseklora, riksorganisationer och för administrativa funktioner inomstörre industriförelag kan stödformen användas i samtliga stödområden. Offertslödkan även användas för all stimulera lill produktutveckling vid företag i södraSverige på vUlkor att produktionen av den färdiga produkten sker inomstödområdena 4-6. Enförsöksverksamhet pågår f. n. med offertslöd i form av villkorliga lån tillnyetablerade eller expanderande företag i stödområdena 4-6. Villkorslånetutformas så att evenlueUa förluster delvis kan skrivas av mol lånet under deförsta åren. Därefter omvandlas lånet till vanligt lokaUseringslån. Syftet äratt minska riskerna för en urholkning av det egna kapitalel i situationer därsärskilt mindre förelag kan utsättas för stora påfrestningar. Företagsom nyetablerar eller utvidgar sin verksamhet inom stödområdet kan ibland fåsvårigheter alt få arbetskraft med lillräckligl kvalificerad utbildning.Flyttningsstöd kan därvid utgå till nyanställda med den behövligayrkesutbildningen. Stödet utgörs av respenning, traktamente vid dubbelbosättning och starthjälp. Ansökan prövas av arbetsförmedlingen iinflyttningsorten. Industrilokalerför uthyrning uppförs på några ur regionalpoUlisk synpunkt strategiska orterinom stödområdena 5-6. Dessa s. k. industricentra finns eller byggs f.n. ut iHaparanda, , , , och . De finansierasfrämst med lokaliseringsstöd. FörvaUningenav industricentra sköts av Stiftelsen Industricentra i . GenomskUda beslut (NU 1978/79:59, rskr 1978/79:415) och (prop.1978/79:125 sid. 58, AU 1979/80:29, rskr 1979/80:362) har medverkattill att regionala utvecklingsbolag bildals i och län.Bolagen har till uppgift att medverka till etablering av ny verksamhet i länengenom att nya produkter tUlförs redan existerande eller för ändamålet bildadeföretag. De skall vidare utgöra instrument för ett aktivi deltagande frånsamhällets sida, även ägarmässigl, i hela utveckUngsprocessen från idé tiUprodukt. Förvartdera bolaget anvisades 5 milj. kr. När del gäller denfortsatta finansieringen av bolagens verksamhet beslöts att vartdera bolagetskaU tillföras 25 milj. kr. och all dessa medel skallräknas av från den beslulsram för regionalpoUtiskt stöd till näringslivet somhar fastställts för budgetåren 1979/80-1983/84. Landslingen i ochVästerbottens län har vidare vartdera utfäst sig all bidra med 1 milj. kr. 1981/82:113 Bilagedel 325 Föratt verkstäUa beslut bUdades Z resp. AC InvestAB. De har påböriat sin verksamhet . Riksdagenbeslutade vidare att bemyndiga regeringen att disponera upp tiU 20milj. ur anslaget Regionalpolitiskt stöd: Bidragsverksamhet för att främjaden industriella utvecklingen i . Efter hemställan frånlänsstyrelsen i beviljade regeringen ett nybUdatprivat investmentbolag, , på vissa villkor elt lån på 12 milj. kr. Bolaget skaU på olika sätt verka för att företagsamheten iVärmlands län skall kunna expandera; bl.a. genom att tillföra mindre ochmedelstora företag inom regionen kapital, företagsledningskunnande ochaffärskontakter, genom att delta i utvecklingen av produkt- och affärsidéer isamarbete med befintliga företag och uppfinnare samt andra liknande åtgärder. 1.2.1.10Centrala utrednings- och konsultinsatser Riksdagengodkände alt medel från den gällande ramen för beslut omregionalpolifiskt stöd får användas för centrala utrednings- ochkonsultinsatser inom stödområdena 4, 5 och 6 (prop. 1980/81:100, bil. 17, AU1980/81:23, rskr 1980/81:233). Medlen skall användas som ett led i att nyskapaföretagsamhet i de mest utsatta regionerna. Störte projekt som skall komma tillutförande inom dessa områden måste ofta centralt föregås av omfattandeutrednings- och konsultinsatser. Glesbygdsstödutgår enligt förordningen (1979:638) om statligt stöd tiU glesbygd. Regeringenfördelar de medel som anslår tUl länen mol bakgrand avglesbygdsproblemens omfattning och särskilda anslagsframställningar frånlänsstyrelserna. Stödkan lämnas för att främja sysselsättning och service i områden med glesbebyggelse och långa avstånd till sysselsättning eller service samt tillskärgården och andra liknande områden. Stödkan lämnas tUl: - sysselsättningsfrämjande åtgärder vid företag somej kan bli föremål för regionalpolitiskt stöd till näringslivet(avskrivningslån, kreditgarantier) - kommersieU service (avskrivningslån, investeringslån,kreditgarantier, driftsstöd, hemsåndningsbidrag) - intensifierade kommunala sysselsättningsinsatser - samhäUelig service (investeringsbidrag,driflbidrag). Medlendisponeras av länsslyrelseraa som avgränsar glesbygdsområdena och fördelarmedlen mellan de olika ändamålen. Ärenden om stöd tiU sysselsättningsfrämjandeåtgärder vid företag prövas av lantbraksnämnden utom i samtGöteborgs och län där den regionala utvecklingsfonden prövar ärenden sominte rör jordbraksfastighet. Övriga stödärenden prövas av . Prop.1981/82:113 Bilagedel 326 1.2.3Åtgärder i anslutning tiU länsplaneringen Dettaanslag uppfördes första gången i statsbudgeten för /80 ochinnebar att samtliga länsstyrelser gavs möjlighet att bedriva ett konkret ochåtgärdsinriktal arbete i anslutning tiU länsplaneringen. Medlen får användasför att betala kostnader för utredningar och för alt anlita konsulter för attvidareutveckla eller på försök pröva förslag som redovisats i länsplaneringen.Tyngdpunkten i projektarbetet har legat på insatser inom den regionalanäringspolitikens område. Detregionalpolitiska stödet har traditionelll dominerats av kapitalsubventioneroch finansiering av investeringar i byggnader och maskiner. haremellertid stödet fått en starkare inriktning mot mera akfivtföretagsutvecklande insatser. Medhänsyn tiU den förväntade ekonomiska utvecklingen torde industriell tillväxt iframtiden bli alltmer beroende av bl. a. de företagarämnen och affärsidéer somfinns i olika landsdelar. Delta kommer troligen att gynna redan industrielltutvecklade regioner saml vissa regioner med slor tillgång på högutbildadarbetskraft. Del är därför angeläget att en förändring av regionalpoUlikeninriktas på nyskapande av företagsamhet i de regionalpolitiskt mest utsattaregionerna, dvs. främst stödområdena 4, 5 och 6. En förstärkning av detregionalpolitiska stödet tUl företagens utveckling bör av samma skäl inriktaspå de tidigare leden i elableringsprocessen. EttsammanhåUet program för regionalt nyförelagande bör införas för stödområdena4-6. Del bör bygga på alt särskilda medel ställs tiU de regionalautvecklingsfondernas förfogande i berörda län. Programmet bör inriktas på altskapa en ökad förståelse för företagarrollens betydelse försysselsättningsutvecklingen och ge en störte uppmärksamhet på föralsällningarnaför att bedriva produktion och handel. Programmet bör även ge bättremöjligheter till start och expansion av småföretag, och därmed ökadsysselsättning i berörda län. Programmet bör i princip innehålla tre delar: a)särskilda informationsinsatser, b) utbUdning av nya företagare samt c)särskilda företagsfrämjande insatser. Stödetbör i första hand användas för alt hjälpa företag att skaffa erforderligkompetens från externa käUor t. ex. i form av konsulttjänster. Stödet får intevara permanent utan avse att överbrygga inilialsvårigheter. Del bör inte hellerutgå som totalfinansiering av projekt. Stödet bör även kunna användas somdirekt företagsstöd tUl nyetablerade eller expanderande företag i form avlångivning med särskilt högt risktagande. Villkoren för sådant lån bör fåbestämmas av fonden från faU till faU, varvid även vinstberoende ränta fårtillämpas. Lånevillkoren får dock inte medföra någon form av ägaransvar förfonden. Prop.1981/82:113 Bilagedel 327 Programmetför regionalt nyförelagande bör kunna omfatta bl.a. följande punkter: Informationom företagandets villkor och samhällsekonomiska bety delse med speciell inriktning på särskUt utsatta regioner. Olika slag av utbildningsinsatser förföretagsledare och företagsledande personal. Fördjupade företagsservice- och konsultinsatser isamband med etablering av nya och expansion av befintliga företag. Möjlighet att genom mindre bidrag stödjaproduktutveckling och marknadsföringsprojekt i samband med nyetablering ochexpansion. Möjlighet att genom mindre hyresbidrag under ettinledningsskede underlätta etablering av företag. Möjlighet att bidra tiU kostnaderaa förprojektering av störte byggnadsinvesteringar exempelvis sådana som senareleder till ansökningar om lokaUseringsstöd. 1.4Översyn av det regionalpolitiska stödet till näringslivet Avskrivningslånkan lämnas tiU ny-, lill- eller ombyggnad av lokal eller tillarbeten som avser markanläggningar som är nödvändiga för stödberättigadverksamhet. Avskrivningslån kan även under vissa förutsättningar ges tiUinvesteringar i maskiner, arbetsredskap och verktyg. Detnuvarande avskrivningslånet är ränte- och amorteringsfritl och avskrivsnormalt med hälften och resterande del . För attavskrivning skall ske krävs beslut av myndighet i varie särskill fall. Vid sitlbeslut om avskrivning skall medges eller ej skall myndigheten ta hänsyn tillhur syftet med slödel har uppfyllts, t. ex. i fråga om sysselsättningsutveckling. Dentekniska utformningen av det nuvarande avskrivningslånet gör alt stödet jämförtmed tidigare stödformer kommit alt ge sämre resultatpåverkande effekt under deförsta åren för all i stället ge effekt . En avhuvudprinciperna för del regionalpolitiska slödel är att det huvudsakligenskall ha karaktären av initialslöd och att förelagen därefter skaU klara sigutan stöd. Avskrivningslånels nuvarande konslraklion kan således inte sägasvara helt i linje med denna princip. Redanvid behandling av proposition om regionalpolitikenföralsågs att vissa nackdelar skuUe kunna uppstå och uttalade att omså visade sig vara fallet borde övervägas att t. ex. återinföra systemet medräntebefrielse. Avföljande figur framgår schablonartat hur det nuvarande avskrivningslånetreducerar kostnaderaa för en byggnads- och maskininveslering över tiden. 1981/82:113 Bilagedel Räntefritt avskrivningslån J--- 1-- 1-- 1- 1_ 1-- 1_ I I I L 123456789 10 11 12 Avskrivningslånetsnuvarande utformning gör alltså att full subventionseffekt uppnås först sju årefter investeringstiilfället. Detta innebär i prakfiken att många företag kanfå allvarUga ekonomiska svårigheter . SpecieUt kan företagelssolidUet bli så ansträngd att del blir likvidationspliktigt. Riksdagenpekade, som nämnts, vid sin behandling av den regionalpoUliska propositionenår 1979 på möjligheten att återinföra räntebefrielse på lokaUseringslån om detnya systemet med avskrivningslån inte skulle slå väl ut. Enav anledningarna till all räntebefrielsen slopades var att de ändamåltiU vUka lokaliseringslån kan lämnas utökades och därför ingen direktsubvention borde utgå i samband med långivningen. har dock beslutatatt för ansökningar om lokaliseringsstöd som görs efter den 31 december 1981skall ändamålen för när lokaliseringslån skall kunna lämnas inskränkas något.Ett av motiven för denna inskränkning är att bankerna skall ta ett störreansvar för finansieringen av lokaliseringsstödsprojekten. Om ränlebefrielseåterinförs blir det dock mycket svårt att få lUl stånd ett utökatbankengagemang. Ettannat motiv för att avskaffa räntebefrielsen var att den hade en klar tendensatt missgynna de sämst ställda stödområdena. a. därförnyligen beslutat att lokaliseringslån utöver eventuellt beviljat avskrivningslånfår lämnas med ett belopp som motsvarar högst av godkänt stödunderlag. Räntebefrielsekunde i det gamla systemel beviljas under högst , och i genomsnUl uppgicktiden tiU ca . Genom alt räntebefrielsen på så sätt utgick under enmycket blev kontroUaspekten svår. Det var t. ex. svårt att iefterhand kräva åter den subvention som getts i form av räntefrihet om skälhärtill uppstod. Ytterligareen nackdel med räntebefrielse, åtminstone som den tidigare var utformad, är attden är svår att få grepp om från budgetmässig syn- Prop.1981/82:113 BUagedel 329 punkt.Hur stor subvention exempelvis räntebefrielse utgör visar sig ju försti efterhand när ränteläget är känt. Gentemotdessa nackdelar slår all ränlebefrielse är en tekniskt enkel och välkändstödform som kan väntas öka slödels attraktivitet. För ränlebefrielse talarockså alt det i många länder används som ett regionalpolitiskt stödmedel. Eftersomvid elt återinförande av räntebefrielse som stödform även det nuvarande eUernågon liknande form av avskrivningslån måste bibehåUas har undersöktsmöjligheterna att genom ett så litet ingrepp som möjUgt i det nuvarandeavskrivningslånet komma till rätta med dess avgörande brist, den attsubventionen ligger fel i fiden. Somtidigare framhåUits behöver stödet förändras så att företagen tidigare får ettpositivt tiUskott tUl resultatet. Denna effekt tillgodoses enklast genom altstödmoltagaren, när avskrivningslånet nedsätles (avskrives), skall bokförabeloppet som en extraordinär inläkt utan att motsvarande nedskrivning av de medstödet anskaffade tillgångarna sker. Huvudregelnbör vara att avskrivningslånet liksom f.n. avskrivs under en sjuårsperiod.Något beslut om att avskrivning skall ske behöver dock inte meddelas i vaqesärskUt fall, utan avskrivning sker automatiskt om myndigheten inte på egetinUiafiv motsätter sig sådan. För att myndigheten skall kunna vägra avskrivningfordras naturligtvis att företaget inte uppfyllt de åtaganden som gjorts isamband med att stödet beviljades. Eftersomresultatpåfrestningarna är störst i inledningsskedet av en verksamhet böravskrivningslånet nedskrivas med resp. 30, 20, 10, 10, 10, 10 och per år.På så sätl erhålles en balans mellan det iniliella slödel och det något merlångsiktiga. Avföljande figur framgår hur subventionen i normalfallet bUr fördelad i tiden(jämför med tidigare figur hur del är ). = I--- 1IIIi----- 1II--- 1)Ar 1 o 'i A C a n Q Q Tr\ f Prop.1981/82:113 BUagedel 330 Om det av någon speciell anledning visar sig önskvärt att fördelaav-skrivningaraa på något annat sätt eller att delta befinns ändamålsenligt föratt i efterhand rädda ett företag som råkat i svårigheter bör möjlighet finnasför regeringen eUer att i undantagsfall medge en annorlundatidsmässig nedsättning av avskrivningslånet. Genom dessa ändringar i reglernaför avskrivningslånet kan aUtså dess allvarligaste brist rättas tiU. Enannan effekt av förändringen av avskrivningslånet behöver kommenterasytterligare. Det gäller det förändrade sättet på vilket avskrivning avavskrivningslånet sker. har teoretiskt sett fuUkontroll över att stödet används på bästa sätt genom att separata beslut omavskrivning skaU fattas av styrelsen efter tre och . Såsom regeln avavskrivning är utformad, dvs. all det stödmollagande företaget kan räkna medavskrivning om del gjort vad det kan för att syftet med slödel skall uppfyllas,betyder det dock i praktiken att en svår bevisbörda läggs på myndigheten. Detkan väntas bli en grannlaga uppgift att påvisa all ett förelag inte gjort vaddet kunnat i dessa fall. Förslagetom att myndigheten på eget initiativ skallkunna vägra avskrivning om förelaget inle uppfyUt de åtaganden det gjort isamband med all stödet beviljades ger i realiteten myndigheten starkarekontrollposilion än . En löpande uppföljning av detta slag torderätt skött bli effektivare än den nuvarande tre-och sjuårskontroUen. Den kanockså väntas underlätta den utökade decentraUsering av beslut omlokaliseringsstöd som kommer att föreslås senare i denna rapport. För att avskrivningslånskall lämnas i samband med maskininvesleringar erfordras bl. a. altmaskininvesteringarna skall utgöra en betydande del av de totalainvesteringarna samt att investeringen skall leda tiU en påtagligt ökadsysselsällning. Eftersom begreppet"påtagligt ökad sysselsättning" kan tolkas både absolut och relativtoch därigenom mista sin betydelse som kriterium när stöd skall lämnas föreslåsatt "ökad sysselsättning" skall vara tiUräckligt för att stöd skallkunna lämnas. Stödets storlek regleras ändå av bl.a. subvention per nyanställd. Liksomför närvarande bör maskininvesteringarna utgöra en betydande del av den totalainvesteringen. Härvid bör också gälla att om i samband med maskininvesteringenlokaler uppförs av annan än del rörelsedrivande förelaget bör hänsyn till desammanlagda investeringarna tas vid beräkningen av huravida andelenmaskininvesteringar är att anse som betydande.