prop · G50351 · 1981-12-31 00:00:00 — Överstyrelsen har redan nu inseende över special- och särskolor samtspecialundervisning, vilken i ökad utsträckning innefattar de elever som RPHbetjänar. I SÖ:s FoU-arbele ingåräven läromedelsutveckling påhandikappområdet. SÖ är sålunda utomordentligt väl förtrogen medverksamhetsområdet, vilket bör underlätta överförande av tillsynsansvaret för RPH.I fråga om överförandet av ansvaret för fördelning av produktionsstödel böräven detla kunna ske friktionsfritt. SÖ utför analyser avläromedelbehovet på skilda områden. Mina förslag leder ull att SIL böravvecklas. Jag vill i dettasammanhang särskilt beröra frågan om statliga insatser i fråga om läromedel förinvandramndervisning. I en särskild rapport ("Minoritetsspråks- och invandramndervisningensläromedelsförsörjning") har en arbetsgrupp, bestående av representanterfrån olika myndigheter och organisationer föreslagit att det inrättas en rikscentralför pedagogiska hjälpmedel för invandrar- och minoriletsspråksundervisningen (RPH-MINV).Enligt rapporten skulle den nya rikscenlralen kunna förbättraläromedelsförsörjningen genom att kontinuerligt analysera lärome- Prop.1981/82:51 21 delsbehovel,producera läromedel, saml informera om invandrar- och minoritetsspråksläromedeloch om inköp, import och distribution av sådana läromedel. Vid behov skullecentralen kunna få ansvar för viss samordning av läromedelsbeställningar förvissa språkgrupper från ufiandet. Rapporten har överlämnats till språk- ochkulturarvsutredningen (U 1981:04), som bl. a. har fill uppgift alt utreda vissafrågor om tillgång på och behov av läromedel i invandramndervisning, för altbeaktas i utredningens arbete. Jag ser det som naturiigt all språk- och kullurarvskommit-téninom ramen för sill uppdrag skall behandla frågor om effekter av den form avgranskning jag här har föreslagit i vad gäller läromedel för invand-rarundervisning.I avvaktan på kommitténs resultat räknar jag med att SÖ handharinformationsverksamheten om läromedel för invandramndervisning samt utförbehovsanalyser som underlag för fördelning av produkfionsstöd. Underförutsättning av bifall till förslagen om informationsverksamhetenkommer jag all genom statens förhandlings nämnd låta uppta förhandlingar med FSLom de närmare villkoren för det statliga inflytandet på läromedelsregislret.Förhandlingarna bör, om möjligt, leda till alt FSL övertarinformationsverksamheten . Om inte förhandlingarna lederlill åsyftat resultat får regeringen återkomma lill i frågan. Jagräknar inte med all avtalet skall medföra kostnader för staten. I samband medförhandlingarna bör möjligheten att erbjuda delar av SIL:s personal anställninghos FSL undersökas. Deförslag av organisatorisk karaktär som jag här har redovisat bör träda i kraftden . Vid denna lidpunkt bör således SIL avvecklas. Som jag harangett är dock målsättningen att FSL:s informationsverksamhet skall utnyttjasredan från /83. Under /83 bör SIL således intelåta framställa sina reguljära läromedelskataloger. Verksamheten bör i ställetinriktas på SlL:s övriga uppgifter, dvs. fördelning av produklionsslöd,tillsynsansvaret för RPH samt information om läromedel för invandrarundervisning.Dessa uppgifter samt uppgiften att fastställa vilka läromedel som ärbasläromedel bör fr. o. m. handhas av SÖ. SIL bör övergångsvisunder /83 ha lill uppgift att fastställa vilka läromedel som ärbasläromedel. Vilka principer som därvid skall tillämpas inom ramen förregeringens föreskrifter bör SIL fastställa först efter samråd med SÖ. Föralt fr.o.m. handha de läromedelsuppgifter jag har redovisaträknar jag med att SÖ behöver tillföras ytterligare resurser motsvarande sjutjänster. Den totaldimensionering av SÖ som fattat beslul om vid sinbehandling av propositionen om den statliga skol-administrafionen m. m. börsålunda utökas med nämnda antal Ijänsler. Prop.1981/82:51 22 Fr.o.m.den 1 juli 1983 bör SÖ bli anställningsmyndighet för SIL:s samfiiga anställda.Den personalstyrka som övert'örs per kommer sannolikt att varastörre än de personalresurser jag föreslår alt SÖ tillförs i sin fastaorganisation. SÖ kommer därför att få ansvara för att ytteriigare någonpersonalminskning sker per utöver vad som följer av beslutenmed anledning av propositionen om den statliga skoladministrationen m. m. Vidutgången av bör även läromedelsnämnden upphöra och dess verksamhetersättas med den nya form av förhandsgranskning, som jag harskisserat. Under /83 bör läromedelsnämnden bibehållas meduppgift att granska basläromedel i samhällsorienterande ämnen på samma sätlsom f. n. sker med centrala läromedel. Sådanabestämmelser om läromedel som anknyter beslut om ny läroplan förgrundskolan bör träda i kraft . Sålunda bör från denna lidpunktgälla de krav om tillgång till basläromedel saml ökad frihet för skolhuvudmannenatt avgöra frågor om gåvoläromedel som jag i det föregående har redovisat.Tryckta läromedel som av SIL registrerats som centralaläromedel bör normalt få användas som basläromedel. Det bör ankomma påregeringen eller myndighet som regeringen bestämmer att avgöra vilkaövergångsbestämmelser som kan behövas. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen 1. föreslårriksdagen att godkänna mitt förslag om avskaffande av del nuvarande systemet med centrala läromedel, 2. föreslår att godkännavad jag har förordat om fastställande av basläromedel, 3. föreslår att godkännavad jag har förordat om tillgång fill och val av läromedel, 4. bereder tillfälle attla del av vad jag har anfört om gåvoläromedel, 5. föreslår alt godkännade av mig förordade riktlinjerna för granskning av läromedel, 6. föreslår attbemyndiga regeringen att meddela föreskrifter om avgifter för granskning avläromedel, 7. föreslår att godkännade av mig förordade riktlinjerna för information om läromedel, 8. föreslår att godkännamilt förslag att från statens insfitul förläromedelsinformation skall överta uppgiften alt fördela stöd för produktionav läromedel saml uppgiften alt vara tillsynsmyndighet för rikscentralerna förpedagogiska hjälpmedel för handikappade. 1981/82:51 23 9.föreslår alt godkänna mitt förslag att statens institut förläromedelsinformation skall avvecklas, 10.föreslår all godkänna vad jag har förordat om skolöverstyrelsenspersonalresurser. Regeringenansluter sig lill föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition förelägga vad föredraganden har anfört för de åtgärderoch det ändamål som föredraganden har hemställt om. 1981/82:51 24 Sammanfattning av Läromedlen i skolan (SOU 1980:15) slutbetänkandefrån utredningen om läromedelsmarknaden 1 utredningens uppgifter och arbete Utredningenom läromedelsmarknaden (ULÄ) började sitt arbete . Enligt dåvarandestatsrådet direktiv fick ULÄ i uppdrag att kartläggaläromedelsmarknaden och därvid studera bl.a. marknadens omfattning ochstruktur, kommunernas kostnader för inköp av läromedel och förskolematerial,effekterna av de statliga insatserna och användningen av läromedel ochförskolematerial. första fid leddes arbetet av en utredningsman, som samarbetade meden gmpp sakkunniga och ett stort antal experter. Resultaten av dekarlläggningar som gjordes återfinns i fyra rapporter: Läromedelsmarknaden,produktions- och konkurrensförhållanden (DsU 1978:12, bilagedel: DsU 1978:13), Samhälletskostnader för inköp av läromedel samt lek- och arbetsmate-rieUDsU 1978:14), Läromedleni konsumentperspektiv (DsU 1979:2), Lekmaierieli förskolan, kulturresurs eller stapelvara? (DsU 1979:3). Dessutominleddes en undersökning om läromedlens funktion iundervisningen. fick vidare i uppdrag att studera lek- ocharbetsmaterialets utnyttjande i förskolan. Undervåren 1979 fick ULÄ filläggsdirektiv. I dessa angav dåvarande statsrådet på vilka områden ULÄ skulle avge förslag. Det gällde bl. a. denverksamhet med information och regisirering som () bedriver, (SÖ:s) läromedelsgranskning ochutvecklingsarbete och hur samordningen mellan de statliga organen skulle kunnaförbättras. En kommitté beslående av politiker och fackmän tillsattes meduppgift att fullfölja utredningsarbetet och avge ett slutbetänkande före den 1juni 1980. Underden tid kommitién arbetat har följande rapporter lagts fram: Förskolepedagogiki praktiken (Liber Läromedel 1980), Läromedlensfunktion i undervisningen (DsU 1980:4, bilagedel DsU 1980:5). Enexpert har, åt ULÄ, haft till uppgift att utvärdera de statliga insatserna påläromedelsområdet. Arbetet har främst inriktats på att studera verksamhetenvid SÖ, SIL, rikscentralerna för pedagogiska hjälpmedel för handikappade (RPH)och utbildningsradion (UR). Av tidsskäl haren slutlig version av materialetinte kunnat färdigställas inom ramen för ULÄ-kom- 1981/82:51 25 Sedan ULÄ:s arbete avslutats har Högskolan för lärarutbildning iStockholm publicerat expertens rapport ("Statliga insatser på läromedelsområdet"). Detfinns många definitioner av begreppet läromedel. 1 skolförordningen (1 kap. 5 §)definieras läromedel f. n. som: Materielsom förmedlar innehållet i läroplan och som utgöres av framställning i skrift,ljud eller bild. EnligtULÄ:s uppfattning bör en läromedelsdefinition utformas så att den inte påonödigt sätt binder den lokala planering som elever och lärare tillsammansskall göra. Detta kräver en vid definition av begreppet läromedel. ULÄ anseratt den definition som återfinns i Mål och riktlinjer för (Lgr 80)väl svarar mot detta krav. Där sägs (s. 52): Läromedelär sådant som lärare och elever kommer överens om att använda för att nåuppställda mål. ULÄutgår i sitt arbete från denna definition. Vid förslag angående granskning ochinformation gör ULÄ av praktiska skäl vissa begränsningar av det vidgadeläromedelsbegreppet. Iskolförfattningarna används f.n. begreppet centrala läromedel. Läromedelsom täcker väsentliga delar av ämne, ämnesgrupp eller kursmoment som anges igällande läroplan och förser eleverna med instrument som hjälper dem attplanera och organisera sina studier, öva färdigheter, inhämta fakta och sättain dessa i ett meningsfullt sammanhang. Somen konsekvens av SIA-propositionens riktlinjer bör det enligt ULÄ:s uppfattningavgöras på lokal nivå vilka läromedel som skall anses vara förmedlare av detväsentligaste stoffet. Därmed bortfaller enligt ULÄ:s uppfattning behovet attpä central nivå indela läromedlen i centrala läromedel och övriga läromedel. ULÄföreslår att begreppet centrala läromedel i gällande förordningar slopas. Enligtskolförordningen (2 kap. 27 §) skall elev vid "i skäligomfattning tillhandahållas läromedel och annan materiel som fordras för en tidsenligundervisning". Denna bestämmelse om fria läromedel gäller endast grundskolanmen i många kommuner får eleverna även i gymnasieskolan och inom den kommunalavuxenutbildningen fria läromedel. Tillgången till fria läromedel är viktig föratt en lokal undervisningsplanering skall kunna göras på ett för elever ochlärare fillfredsställande sätt, ULÄ vill för sin del behålla bestämmelsen som,enligt utredningen, kan sägas vara en garanfi för läromedelstillgången föreleverna i gmndskolan. Det andra stycket av den citerade paragrafenföreskriver att elev vid som gåva skall få centrala läromedel"i den utsträckning som krävs för en allmän överblick av det huvudsakligainnehållet i lärokursen". 1981/82:51 26 ULÄanser sig ha konstaterat att denna bestämmelse om gåvoläromedel inte har haftnågon nämnvärd påverkan av undervisningen. ULÄ anser därför att kommunerna -utan reglering av statliga bestämmelser - bör få avgöra hur eleverna skall få bmkasina läromedel och huruvida eleverna efter genomgången kurs skall få sinaläromedel som gåva eller inte. ULÄ anser därför att det andra stycket avskolförordningen 2 kap. 27 § skall utgå. ULÄ har sökt bedömakonsekvenserna av att läromedelsbegreppet alltmer vidgas. En konsekvens ärenligt ULÄ:s uppfattning att risken för att läromedlen styr undervisningen påett negafivt sätt blir mindre om man fillämpar ett vidsträckt läromedelsbegreppoch samfidigt utnyttjar olika slags material. Skolorna bör ha stor frihet attvälja olika läromedel inom givna anslagsramar. Utgångspunkten för fördelningenav läromedelsanslagen bör vara ett rambudgettänkande. Inom den anslagsram somskolstyrelsen har för läromedelsinköp görs vid skolförvaltningen en fördelningper rektorsområde. Inom rektorsområdet görs sedan en fördelning per skolen-heloch inom skolenheten per stadium, klass eller ämne. Läromedlen bör ses som ensamlad resurs och anslagen bör inte delas upp på gåvoläromedel och övrigaläromedel. För all kunna få fram ett mer flexibelt utnyttjande av läromedelsresursemablir del ofta nödvändigt att bättre utnyttja skolbiblioteken och andrakollekliva läromedelssamlingar. Inomförskolan, som omfattar både daghem och dellidsförskola används termen lek- ocharbetsmaterial och inte termen läromedel, även om de båda begreppen delvissammanfaller och en stor del av förskolans verksamhet är pedagogisk. ULÄdefinierar begreppet lek- och arbetsmaterial på följande sätt: Medlek- och arbetsmaterial avses allt slags material som används inom förskoleverksamheten. Äveninom förskolan bör en lokal planering vara gmnden för valet av lek- ocharbetsmaterial. Verksamhetens mål och inrikfing skall styra utnyttjandet avresurserna, inte tvärtom. Inom de ekonomiska ramar som fastställs börvarje förskola ha stor frihet att anskaffa lek- och arbetsmaterial som svararmot planeringen av verksamheten. Sedanår 1974 finns det en särskild nämnd, läromedelsnämnden, som granskarobjektiviteten i centrala läromedel. , som är knuten till SÖ,består av SÖ:s generaldirektör, tillika ordförande, och åtta andra ledamöter,som regeringen utser särskilt. För var och en av ledamöterna finns enpersonlig suppleant. 1981/82:51 27 Läromedelsnämndensgranskning görs på förhand och är obligatorisk för alla centrala läromedel isamhällsorienterande ämnen. Vilka läromedel som är att beteckna som centralaavgörs av SIL. Centrala läromedel i a idra ämnen kan granskas på nämndensinitiativ eller efter anmälan. Fömtom tryckt material granskar nämndenljudband, diabilder, filmer och videogram när sådana ingår som komponenter i enstudiesats ("läromedelspaket"). I fråga om radio- och TV-program förundervisningen gäller att UR själv avgör om och när program skall granskas avläromedelsnämnden. har UR inte insänt några läromedel . Centralaläromedel i samhällsorienterande ämnen anmäls av förlagen till SIL på sammasätt som läromedel i övriga ämnen. När SIL preliminärt bedömt att ett insäntläromedel är centralt läromedel i ett samhällsorienterande ämne, går ärendet fillSÖ för granskning genom läromedelsnämnden. Förlagen erlägger en avgift förgranskningen. Granskningsavgiften är f.n. () 800kr. per ansökan.Granskningsärendena bereds av ett kansli. Därvid avgörs om ärendet skall varasammanträdesärende eller kansliärende. Endast ett fåtal ärenden har hitfillsvarit kansliärenden. Läromedel som skall behandlas vid sammanträde granskas iregel av två, ibland en granskare. Granskarna är akfiva lärare, ämnesexpertereller personer med anknytning till folkrörelser. När granskarnas utlåtandeinkommit till läromedelsnämnden får berörda producenter tillfälle att yttrasig över granskningarna innan ärendena behandlas av nämnden. Besvär kan inteanföras över nämndens beslut. Tillstöd för nämnden och granskarna i deras arbete finns en särskild granskningspromemoria,som utarbetats av nämnden i samarbete med SIL, kommunförbundet, läromedelsproducenter,lärarorganisationer. Hem och skola, elevorganisationer och granskare.Promemorian finns nu i sin tionde version, daterad . a. sex frågor med kommentarer och exempel. Fråga1 "Är det utrymme som ägnats olika händelser, förhållanden, ståndpunkteretc. Fråga2 "Innehåller framställningen i det aktuella läromedlet några oriktigasakuppgifter?" Fråga3 "Är det aktuella läromedlet missvisande eller tendentiöst?" Fråga4 "Har författaren i förekommande fall redovisat kontroversiella punkter iframställningen?" Fråga5 "Är läromedlets presentafionssätt sådant att det gynnar eller missgynnaren part (ståndpunkt, värdering,...) på en annans bekostnad genom t. ex.osakligt, värdeladdat eller svårt språk, ensidiga bilder eller ljudband?" Fråga6 "Är framställningen förenlig med de mål och riktlinjer som anges i nugällande läroplaner?" 1981/82:51 28 Underde fem första verksamhetsåren har läromedelsnämnden handlagt mellan 100 och 200ärenden . Ett ärende omfattar ofta flera komponenter och totalt har 1924 läromedelskomponenter bedömts under dessa 3.2ULÄ:$ överväganden och förslag Skolansundervisning skall vara objektiv, dvs. saklig och allsidig. Lärarna har ettprimärt ansvar för att undervisningen är objektiv. Enligt ULÄ:s bedömning ärlärarens presentafion av stoffet i regel av större betydelse än läromedlen.Till kriterierna på att ett läromedel är objekfivt hör bl.a. korrekta sakuppgifter,balans och allsidighet, och inga ställningstaganden till förmån för viss part ikontroversiella frågor. Vilka effekter läromedelsnämndens nuvarande granskninghar haft på undervisningen är relativt svårt att klarlägga. Att produktionen avläromedel påverkats torde dock vara helt klart. ULÄ menar att den nuvarandeförhandsgranskningen medför en risk för att sådana läromedel som skallgranskas av nämnden präglas av en överdriven försiktighet (utslätning) ikontroversiella frågor. Vidare förlängs produktionstiden för dessa läromedel. ULÄhar föreslagit att begreppet centrala läromedel skall utgå ur förordningen(1974:438) om registrering och granskning av vissa läromedel. Ett bibehållandeav förhandsgranskningen skulle kräva att läromedelsnämndens verksamhetsområdedefinierades på något nytt sätt. En obligatorisk förhandsgranskning av allaslags läromedel i samhällsorienterande ämnen är knappast praktiskt genomförbar.Dels skulle antalet granskningsärenden bli mycket stort, dels finns inom gmppenövriga läromedel många produkter som är att betrakta som partsinlagor och enförhandsgranskning av dessa skulle inte vara relevant. ULÄ finner att ennaturlig konsekvens av borttfigandet av begreppet centrala läromedel är attförhandsgranskningen slopas. Vid en efterhandsgranskning bortfaller behovet avatt avgränsa granskningen fill ett visst slags läromedel. Alla producentersläromedel (även UR:s) kan behandlas på samma sätt. ULÄ menar att en aktivtbedriven efterhandsgranskning bör kunna få effekter på läromedelsproduktionenoch även förbättra möjligheterna till goda val av läromedel. ULÄ föreslårdärför att läromedelsnämndens nuvarande förhandsgranskning ersätts av olikaslags granskningar i efterhand. bör svara för dessa efterhandsgranskningar. Denna nämnd skalldels ta egna initiafiv fill granskningar, dels behandla klagomål frånorganisationer, myndigheter, kommuner eller enskilda personer i fråga omobjektiviteten i läromedel. ULÄ anser att den föreslagna nämnden skall vara ensjälvständig myndighet, framför allt med tanke på behandlingen avanmälningsärenden. Nämnden bör dock kunna köpa tjänster bl.a. administrativafrån annan myndighet. Nämnden bör vara allsidigt sammansatt och väl speglaallmänintressena. Den bör ha en sådan sam- 1981/82:51 29 mansättningatt den har en god kompetens att svara både för granskningar på eget initiativoch en konkrekt behandling av anmälningar som görs. För den förstnämnda delen avverksamheten krävs kompetens på utbildningsområdet. Därför bör representanterför utbildningsmyndigheter såsom och SÖ ingå inämnden liksom experter på objektivitetsfrågor. För att kunna fungera som ettslags hedersdomstol för allmänheten bör i nämnden ingå ett antalparlamentariker. Vidare bör i nämnden finnas någon jurist och någonrepresentant för producenterna och någon för konsumenterna. Nämnden bör kunnaanlita granskare med olika kompetensområden. För handläggning av de olikaärendena bör nämnden ha ett eget kansli, i vilken nämndens sekreterare böringå. För att vissa ärenden skall kunna avgöras inom kansliet bör nämndensordförande ha viss deltidstjänstgöring inom kansliet. Enviktig uppgift för den föreslagna nämnden är att ta egna initiativ till mereller mindre omfattande granskningar. En sådan granskning kan gälla hurläromedlen behandlar olika teman, temagranskning, t. ex. jämställdheten mellankönen, demokratibegreppet, invandringen fill vårt land och miljöfrågor. Enannan uppgift är granskning av läromedel inom ett speciellt ämnesområde,ämnesområdesgranskning, t. ex. högstadiets religionskunskap, mellanstadietsundervisning om våra grannländer eller ekonomikunskap på gymnasieskolanskonsumtionslinje. På basis av granskamtlåtan-den görs en rapport som visar hurolika läromedel inom området är upplagda, hur dessa läromedel har behandlatobjektivitetsproblemen och vilka krav man bör ställa på läromedel inom området.Producenter som framställt material bör få tillfälle att yttra sig överbedömningarna. Rapporten behandlas av nämnden före publicering. En annan viktig uppgiftför nämnden är att granska läromedel i efterhand efter anmälan från t. ex.organisationer, myndigheter, kommuner eller enskilda personer. Anmälan ochäven granskning skall kunna göras beträffande objektiviteten i läromedel iskolans alla ämnen. Följande mtiner är tänkbara för anmälningsärenden. Efterinregistrering vid nänndens kansli bedömer sekreteraren om ärendet skall varanämndärende eller ett kansliärende. I de fall läromedlet som anmälts behövergranskas av nämndens granskare bör det vara ett nämndärende. Vissa ärenden kandock vara kansliärenden. Anmälan kan t. ex. avse att material gör klara ställningstagandenför en viss part på ett sådant sätt att det inte kan anses objektivt. När det gällernämndärenden krävs andra och mer omfattande rutiner för handläggningen. Normaltbör det vara två granskare som men oberoende av varandra granskarläromedlet. Förlaget ges tillfälle att yttra sig över granskarnas utlåtande.Den tryckta information, som nämnden skall svara för bör omfatta: läromedletsförfattare, titel, förslag, ISB-nummer (International Standard Book) en kortsammanfattning av anmälarens kritiska synpunkter, en kort sammanfattning avgranskarnas yttran- 1981/82:51 30 den,en kort sammanfattning av förlagets svar samt nämndens beslut i ärendet (utdragur nämndens protokoll). Eftersomskolorna ibland kommer att använda läromedel, som nämnden inte anser objektivaär det viktigt att skolorna snabbt får information om granskningen, så attlärarna kan bedriva en opartisk undervisning. Uppläggningen avinformationsverksamheten bör utredas särskilt. ULÄhar gjort följande bedömningar av medelsbehovet för nämndens förstaverksamhetsår (beloppen prisläge). Kanslietfömtsätts ha samma personalstyrka som . Löner till 1 handläggare och 1 1/2biträdestjänst beräknas uppgå till . För hyror, kontorskostnader ochövriga kostnader för kansliet har ULÄ beräknat . Medelsbehovet förarvoden till granskarna har uppskattats till 330000kr. och för arvoden tillledamöter och suppleanter till 100000kr. Eftersom nämndens verksamhet medförspeciella informationsbehov har ULÄ föreslagit att nämnden erhåller ett engångsanslagför uppläggning av verksamheten med lOOOtXlkr. Det totalaanslagsbehovet blir därmed 910000kr. för det första verksamhetsåret. ULÄföreslår att den nya nämnden börjar sin verksamhet . Ipraktiskt taget allt arbete med läromedel är tillgången till information omolika läromedel viktig. Olika faser i läromedelsarbetet kräver olika slagsinformation. Processer från det att ett nytt läromedel första gången aviserats tilldess att det använts i undervisningen kan enligt ULÄ indelas i följande fyrafaser: informafionsfasen, urvals- och beslutsfasen, beställningsfasen samt användningsfasen. Underinformationsfasen söker konsumenten, i regel läraren, ibland tillsammans medeleverna, att skaffa sig en överblick över vilka läromedel som finns påmarknaden för ett visst ämne och stadium. I denna fas vill konsumenten bl. a.veta prisläget för läromedlet och om läromedlet behöver kompletteras med andrakomponenter. Nästa fas, urvals- och beslutsfasen, leder fram till ettdefinitivt beslut om vilka läromedel som skall inköpas och användas iundervisningen.