prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — Utredningen anserdel därför naturligt all stärka drift- och användarmyndighelernasStäUning och ansvar i planeringen och prövningen. Statskontorets prövningav behoven bör kunna minska vad gäller kompletteringar och andra smärreförändringar av ADB-utrustningen. Prövningen i anslutning fill upphandlingslillfällel börkunna inskränkas lill större och viktigare upphandlingar saml lill ett stöd idimensioneringsfrågor. I gengäld bör verkels resurser i högre grad än nukunna sällas in på mer djupgående utredningar rörande dalordriften, l.ex.när större förändringar bliraktuella eller när ett anlal år förflutit sedan föregående översyn. Utredningenanser all statskontoret som ell led i delta arbete bör göra Prop.1981/82:100 Bilagall 30 genereUt verkande insatser avseende hur behovet avADB-utrustning skaU fillgodoses. Genom en bättre planering på myndigheternabör statsmakterna och statskontoret få tidigare och mer tillförlitlig informationom myndigheternasbehov härvidlag. En bättre planering bör också på flera sätt kunna tona nedstatskontorets prövande och kontrollerande roll. Goda förutsättningarskapas vidare för alt delegera vissa anskaffningar tiU myndigheterna. Upphandling arbets- och ansvarsfiirdelning Statskontoret lederoch verkställer i princip all upphandUng inom ramen för den samordnadeanskaffningen, dock under medverkan av drift- och användarmyndigheterna.Statskontorets direkta medverkan i upphandlingen motiveras främst av två skäJ,nämUgen att staten skall få en så stark StäUning som möjligt som upphandlare och all denkompelens som byggts uppcentralt skall utnyttjas så effektivt som möjligt. Utredningen anseralt del även fortsättningsvis finns motiv för en central medverkan vidupphandling av ADB-utrustning. Staten bör så långt möjligt samordna sinupphandling och agera enhetligt i dessa sammanhang. Många myndigheter behöversärskilt i tidigare skeden ett aklivi stöd vid uppbyggnaden av sinADB-verksamhel. Dessutom har del visat sig all flera myndigheter inte viUsvara för sin egen upphandling beroende på all de varken har kompetens eller resurser för detta. Central medverkanoch expertstöd i upphandlingen behöver enligl utredningen emellertid inle nödvändigtvisinnebära direkt medverkan i upphandlingen. Sådan medverkan och sådant slöd kan ocksåtillhandahållas i generell form. Genom genereUt verkande insatser skapas förutsättningar att lillmyndigheterna delegera upphandlingar utan att statens starka ställning som upphandlare försvagas. Möjligheterna attge berörda myndigheter en stärkt ställning inom ramen för en i stortbibehållen anskalTningsordning bedömer utredningen vara goda. Utredningenföreslår all dessa lillvaralas på följande sätt: - rätt att fatta besluti vissa upphandlingar ges lill berörda myndigheter (delegering), - debeslut i samband med upphandUngen som statskontoret fattar sker i samråd med berörd myndighet, - fler arbetsuppgifter och arbetsmoment än f. n.utförs av berörda myn digheter i upphandlingar där beslutfattas av stalskontoret. Beträffande delegeringen föreslårutredningen all drift- och användar myndigheterna skaU få rätt altsjälva falla beslut i upphandlingar där anskaffningsvärdet förADB-utrustningen understiger . Under denna gräns föll budgetåren 1977/78och 1978/79 av antalet anskaff ningsärenden, men av deltotala värdet av anskaffningarna. Många investeringarsom hamnar ovanför den föreslagna gränsen på . är av sådan karaktär att även de lämpar sig fördelegering. 1981/82:100 Bilaga 11 31 Utredningen föreslår därför att beloppsgränsenkompletteras med en delegering från faU fill fall. Denna bör ske efteröverenskommelse mellan statskontoret och berörd myndighet - helst i samband medplaneringen av hur myndighetens behov av ADB-kapacitet skall tillgodoses, docksenast i samband med attupphandlingen initieras. Utredningenförutsätter alt administrativa kostnader för de upphand-Ungar som delegerasbestrids inom ramen för befinfiiga resurser hos myndigheterna.Myndigheterna behöver dock vägledning och stöd i anskaffningsfrågor. Enligt nuvaranderegler skall anskaff'ningar med ett tolaU köpvärde på . eller meravgöras av regeringen. Härutöver hänskjuts liU regeringen ärenden underdenna gräns om de enligl statskontorets bedömning är av större principiellbetydelse eller om oenighet råder mellan statskontoret och berörd myndighet. Utredningen kommerliU den slutsatsen all en beloppsgräns inle på ett ändamålsenligt sättavgränsar den utrustning som bör prövas av regeringen. Utredningenanser i stäUel att en huvudprincip bör vara all de ärenden, som regeringenanser sig behöva pröva särskilt, utpekas i samband med ställningstagandenfill statskontorets anslagsframställning om medel för anskaffning avADB-utrustning, myndigheternas anslagsframställningar eller ställningstaganden till nyaADB-system. Även om det finnsskäl som lalar mol en beloppsgräns är del enligl utredningen dock naturUgt attregeringen prövar mycket stora investeringar. Utredningen föreslår därför att ovannämnda huvudprincipkompletteras med en beloppsgräns på 3milj. Härutöver bör ärenden hänskjutas fill regeringen för avgörande när det föreligger oenighet mellanstatskontoret och berörd myndighet saml när större eller principiellt vikligaavvikelser har gjorts från tidigare planer. Som tidigare nämntsär den samordnade anskaffningen uppbyggd kring det centrala reservationsanslagetAnskaffning av ADB-utrustning. Upphandlingen, finansieringen och förvaltningenär starkt integrerade. Statskontoret har fungerat som "ägare" av denutrustning som finansierats och redovisats över anslaget. Detta har i sin lur inneburitelt ansvar för kapitalförvaltningen och förvaltningen av ADB-utrustningen. Utredningen anser all del centralaanslaget bör behållas t. v. för den civUastatsförvaltningen. Skälen härför är flera. Anslaget ger en överblick över befintlig och planerad ADB-utrustning samlöver medelsförbrukningen. Del ärockså ett smidigt instrument vid ändrade förutsättningar. Vidare underlättar anslaget för statskontoret allfullgöra sina uppgifter som centralt rationaliserings- ochupphandlingsorgan. Prop.1981/82:100 Bilaga lil 32 Utredningen anserdock all en nedre gräns, under vilken det centrala anslaget inte skallutnyttjas, bör fastställas. Denna gräns föreslås till , vilket i dagenligl budgelhandboken är den gräns där investeringar inte behöver finansierasöver ell särskilt ulruslningsanslag om sådant finns. ärstatskontoret i princip ansvarigt för den ADB-utrustning som finansieras överdet centrala reservationsanslaget. Förvaltningen av utrustningen har på grundav uppgiftens karaktär emellertid i praktiken delegerats lill myndigheterna. Utredningen harinle funnit tillräckliga motiv för all fortsättningsvis behålla en centralförvaltning av anskaffad ADB-utrustning, ulan föreslår att ansvaretformellt överförs från statskontoret lill drift- och användarmyndigheterna. En annan aspekt idetta sammanhang är kapitalförvaltningen. Kapitalkostnads- ochförmögenhelsredovisningen har enligl utredningens uppfattning inga uppenbarastyreffekter, men verkar allmänt positivt på kostnads-medvetandet. Denbör därför l. v. behållas i oförändrad omfattning. Som en följd av allansvaret för förvaltningen av utrustning föreslås bli överförd tilldrift- och användarmyndigheterna föreslår utredningen att också ansvaret förkapitalförvaltningen överförs fill användarna. Statskontoret bör lämna vägledning och slöd ifrågan. Genom dessa förändringar anserutredningen alt del centrala anslaget kanges en enklare utformning än f. n. Kapitalkostnaderna, dvs. avskrivningar och räntor, bör i fortsättningen följa denordning som anges i budgelhandboken(avsnitt 6.1.1.4) och inlevereras avmyndigheterna direkt lill en inkomsttitel på statsbudgeten. Statskontorelsanskaffningsverksamhet för myndigheter inom den civila statsförvaltningenfinansieras f.n. genom ett administralionspålägg, som ingår som en del i den avgift som drift- ochanvändarmyndigheterna betalar för utnyttjandet av på anslaget redovisadADB-utrustning. Om ansvaret för utrustningeninkl. kapilalkostnadsansvarel överförs lill myndigheterna försvinnerberäkningsgrunden för adminislralionspåläggel. Mot denna bakgrund, men framförallt som en markering av statskontorets stödjande roll i upphandlingsfrågor,föreslår utredningen all verkels anskaffningsverksamhet i fortsättningenfinansieras över myndighetsanslaget på samma sätt som för den övrigaverksamheten. Kapitalkostnadsredovisningen principer m. m. Utredningenbehandlar även vissa avgiflsfrågor m. m. Utredningen anser som nämnts allkapitalkostnads- och förmögenhelsredovisningen har ett sådant värde att den bör behållas ioförändrad omfattning även i Prop.1981/82:100 Bilagall 33 Utredningen föreslår emellertid allansvaret för redovisningen förs över liU den som förvaltar utrustningen,dvs. drift- och användarmyndigheterna. Det blir därvid inle längre fråga omavgifter för ulnylljande av maskinutrustning, ulan om kapitalkostnader(avskrivningar och räntor)för ianspråklaget invesleringskapital. Enligt utredningensuppfattning kan behandlingen av frågor om kapitalkostnader, avgifterm. m. inle begränsas lill endast ADB-utrustning. De hänger nämligensamman med vilka krav som aUmänl bör ställas på kostnadsredovisningen istatsförvaltningen. Utredningen anser all de allmänna förulsällningarnaför beräkning, redovisning och debitering av kapUalkosl-nader saml förförmögenhelsredovisning bör ut innan eventuella särskilda reglerför ADB-utrustning övervägs. I avvaktan på detta behandlar utredningenendast vissa avgiflsfrågor m. m. med utgångspunkt i generella principer ochi de förslag avseende framtida anskaffningsförfaranden som utredningenlagt fram. Utredningen har därvid inle funnit skäl all föreslå någraförändringar i nuvarande principer för kapilalkostnadsbe-räkning ochavskrivning när del gäller ADB-utrustning. Den innebär bl. a. att avskrivningarnat. v. bör baseras på del historiska anskaffningsvärdet och all statensnormalränla bör användas vid ränleberäkningarna. Den avskrivningsprincipsom normall bör tillämpas är annuilelsmeloden. F. n. upphandlas s.k. generellt användbar ADB-utrustning centralt. Utredningen anser attnuvarande ordning på denna punkt i stort bör beslå. Den bör dockkompletteras med klarlägganden för vissa typer av utrustningar, bl.a.för programvara, för s.k. nyckelfärdiga syslem saml för avanceradkontorsutrustning. Programutrustningbör enligt utredningen inle särbehandlas när del är fråga om standardprodukter.Både tillämpnings- och systemprogram bör ingå i den centrala upphandlingen. I de fall del inle ärfråga om standardprodukter ulan specialulvecklad programulrustning böranskaffningen däremot jämställas med och behandlas som ett syslemulvecklingsprojekl. S.k. nyckelfärdigasyslem bör enligl utredningen upphandlas enligl reglerna föranskaffning av generell ADB-utrustning om inte statskontoret och berörd myndighetkommer överens om en annan ordning. Större ADB-system av principiellt intresse eUermed genomgripande effekter på organisation, arbelsinnehåU etc. bör emellerfid följa de förändamålet normala förfaringssätten för systemutveckling resp. anskaffning av ADB-utrustning. Utredningen ägnarrelativt stort utrymme åt avancerad kontorsteknisk utrustning. Avanceradelektronik används nu regelmässigt i tekniska syslem. S. k. mikrodatorer ingårallt oftare som slyrkomponenler i konlorsleknisk utrustning. Små datorsystemutvecklas dessutom för avgränsade konlorsadminislrafiva funktioner. Inom delkonlorslekniska området för-3 I98II82. Prop.1981/82:100 Bilagall 34 utsesen fortsatt mycket snabb utveckling. Enligl utredningens mening krävs därför betydande samordningsinsatser iframtiden. Utredningen anser alt en disfinklion kanoch bör göras mellan å ena sidan avanceradedatorsystem för konlorslekniska funktioner och å andra sidan enkla datorsystem för konlorslekniskafunkfioner och annan eleklro-nikstyrd konlorsleknisk utrustning. Ibegreppet avancerade datorsystem förkonlorslekniska funktioner ingår dels generella mindre datorer (minidatoreroch konlorsdalorer), dels avancerade syslem för ord- och textbehandling. Enkladatorsystem och annan elektronikstyrd utrustning bör enligt utredningens uppfattning finansieras över myndighetsanslag och upphandlasav resp. myndighet. Utredningenföreslår flera konkreta åtgärder avseende enkla datorsystem och annaneleklronikstyrd utrustning, bl. a. alt elt enkelt planerings-syslem för inköp avkonlorsleknisk utrustning införs på myndigheterna, all myndigheterna åläggsalt i anslagsframställningarna särskill redovisa planerat införande av sådanulru5;tning, all statskontoret åläggs att tillhandahålla vägledning och stöd ihär berörda frågor samt all statskontoret ges i uppdrag all undersöka möjligheternatill avropsavtal, ramavtal o.d. med leverantörerna saml alt i övrigt fillhandahållastandardavtal för upphandlingav konlorsleknisk utrustning. Datamaskincentralen för administrativ databehandling(DAFA) Utredningen behandlar och konstaterardärvid att det från olika håU, bl.a. imonopolutredningens belänkande Datakonkurrens (Ds B 1979:1), har framhållits att DAFA av bl., a.konkurrensskäl bör ges en särställning i betydelsen större befogenheter i frågaom anskaffning av ADB-utrustning. har emellertidinle funnit skäl för en sådan särställning för DAFA. Däremot anser utredningendel naturligt all DAFA på grundval avprognostiserade behov och ulbyggnadsplaner saml vid s. k. systementreprenaduppdrag i myckel storutsträckning själv får upphandla ADB-utrustninginom ramen för de av utredningen föreslagna delegerings-reglerna. Behoven avdatorkapacitet inom högskolan tillgodoses av ett brett spektrum av datorer. finns sex universiletsdalacentraler, en för varje högskoleregion.Verksamheten vid universilelsdalacenlralerna är avgiftsfinansierad.Härutvöver har antalet "egna" datorer på insfitutioner o.d. successivtökat i antal. UHÄ har som central förvaltningsmyndighet ell visst samordningsansvar när del gällerdalorservicen inom högskolan. Ansvaretför drift m.m. ligger dock på regional och lokal nivå. ADB-utrustning förforskning och utbildning finansieras på flera olika sätt, nämligen överutrustningsanslag och anslag till forskning och utbildning, medforskningsråds- och donationsmedel samt över det centrala reservationsanslaget Anskaffning avADB-utrustning. Prop.1981/82:100 Bilagall 35 För anskaffning avADB-utrustning gäller i huvudsak samma regler som för den civilastatsförvaltningen i övrigt. Del innebär all ADB-utrustning som finansierasöver det centrala anslaget upphandlas av statskontoret. Denna upphandlinghar hiftills med några undantag avsett universitetsdatorcentralerna. Iövrigt upphandlas utrustningen antingen av utrustningsnämnden föruniversitet och högskolor (UUH) eller i egen regi. Det finns särskilda anvisningarför upphandling av datorutrustning för universitet och högskolor därfinansieringen sker på annat sätt än över det centrala anslagetAnskaffning av ADB-utrustning. a. föreskrivs att högskoleenheter och UUH skallsamråda med statskontoret vid upphandling av viss ADB-utrustning. Utredningen finnerinle anledning att föreslå någon särskild anskaffningsordning förhögskolesektorn, utan anser all den för den övriga civila statsförvaltningenföreslagna ordningen bör gälla. UUH:s roll bör förbli oförändrad. Avpraktiska skäl bör det dock bli möjligt för högskoleenheter eller motsvarandeatt anlita statskontoret för upphandling av utrustning även i de fall finansieringen sker medmedel som disponeras av UUH. Detta böravgöras i samråd meUan berörda användare och UUH. I fortsättningen bör vidare upphandling av ADB-utrustningsom finansieras över det centrala reservationsanslaget initieras direkt avberörd myndighet i samråd med regionalt ansvarigt organ. Utredningenunderstryker vidare viklen av en samlad planering av hur resp. regions behov avdatorkapacitet skall tUlgodoses. Denna planering skall göras på regional och lokal nivå. Effekter och finansiering av utredningens förslag Utredningen bedömeraft förslagen totalt sell inte skuUe medföra några negativanettoeffekter vad gäller resurserna för anskaffning av ADB-utrustning istatsförvaltningen. På kort sikt kommer inle några större besparingseffekter altkunna erhållas, då arbetet med alt genomföra förslagen skulle la resurser i anspråk. På längresikt bör dock förslagen göra del möjligt altsuccessivt minska personresurserna för anskaffningsverksamhet vid statskontoret med åtta personår vidnuvarande upphandlingsvolym. Upphandlingarnasanlal har på senare lid varit relativt sell över budgetår. Envolymförändring påverkar självklart utredningens bedömningar.Investeringsplanerna visar enligt utredningen dock allupphandlingsvolymen i stort kommer all ligga på samma nivå som . F.n. anskaffas generellt användbarADB-utrustning för försvarssektornsräkning av statskontoret i samverkan med försvarels rationaliseringsinstitut (FRI). Finansieringen sker övermateriel- och myndighetsan- Prop.1981/82:100 Bilagall 36 slag i likhet med annan teknisk utrustning. Föranskaffning av annan ADB-utrustning än den nämnda svarar försvaretsmaterielverk (FMV) eller enskildaförsvarsmyndigheler. Beträffandeformerna för planering och prövning inom sekiorn anser utredningen altnuvarande ordning säkerställer all eiforderiiga bedömningar av ADB-behovengörs inför statsmaklernas årliga ställningstaganden. Någon ytterligareprövning är därför inle nödvändig i samband med bud-gelbehandlingen.Utredningen anser att nuvarande förfarande väl ersätter planeringen inomramen för ett centralt reservationsanslag. När del gällerADB-utrustning för huvudsaklig användning under fredsförhållanden finnerutredningen inte skäl för en annan principiell upphandlingsordning än den för civilastatsförvaltningen. Utredningen föreslår därförall ADB-utrustning som finansieras över myndighetsanslag upphandlas på sammasätt som för statsförvaltningen i övrigt, dvs. Samråd medFRI och, när del är fråga om utrustning som skall ingå i eller samverka med utrustning ikrigsorganisationen, med FMV bör föreliggainnan ell upphandlingsärende överlämnas till statskontoret. Även myndigheterutanför del militära försvaret, bl. a. civiförsvaret och fiygtek-niskaförsöksanstalten, föreslås följa denna ordning. Däremot finnerutredningen del motiverat all för ADB-utrustning av generell karaktärsom kommer all ha huvudsaklig krigsanvändning föreslå en särskUdupphandlingsordning. Skälet härtill är huvudsakligen den speciella samordningsom krigsbruket kräver. Förutom ADB-utrustningen i eldlednings- ochslridsledningssyslem, för vilken upphandlingsansvaret ligger på FMV,är del här huvudsakligen fråga om ADB-utrustning för datorstöd itaktiska och operativa ledningssystem. Utredningen föreslår därför all ansvaret för upphandling avADB-utrustning som finansieras överförsvarsmaktens materielanskatTningsanslag på huvudprogram 1-4 skallåläggas FMV. Utredningen ulgårfrån alt ADB-utrustning för rent fredsadminislraliva ändamål inomförsvarsgrenarna och den operativa ledningen i fortsättningen i huvudsakplaneras på anslag för Ledning och förbandsverksambet. Utredningenförutsätter att FMV agerar flexibelt vid val av upphandlingsmetod och närdel är lämpligt vidarebefordrar uppdrag lill statskontoret. Ett skäl till det sistnämnda äratt det eUminerar behovet av alt vidga kompetensen på FMV lill aft omfattasådan som redan finns på statskontoret.Exempel på situationer då det civila, enklare förfarandet bör tillämpas är när ADB-utrustning fer rentfredsadminisirafiva ändamål inplaneras på materielanskaffningsanslagen ellernär upphandlingen avser kommersiellt tillgängliga standardprodukter. Det är enligtutredningen vidare angeläget att försvaret även i de fall upphandlingsansvaretligger på FMV tillgodogör sig erfarenheter utanför FMV och utanförförsvarsseklorn. Utredningen anser därför all större upphandlingar bör anmälas fillstatskontoret, som därigenom Prop.1981/82:100 Bilagall 37 bereds tillfälle att yttra sig. Utredningen anser vidareav samma skäl att även uppdrag från försvarsstaben och försvarsgrenarna lill FMV bör lämnas efter samråd med FRI. Mot bakgrund av denkritik som vissa användare riktat mol nuvarande former för användarnasmedverkan bör enligl utredningen och FRI i samverkan utforma en praktiskhandläggningsordning i dessa frågor, som säkerställer en aktiv medverkan av användarmyndigheterna.En utgångspunkt bör därvid vara aft uppdragsgivaren när del gällerinformationssy-slemulveckling bör avgöra huruvida anskaffning/utveckling avfillämp-ningsprogramskall ske av FMV i samband med ulruslningsanskaffningen eller ej. SärskUda yttrandenhar i betänkandet lämnats av Torslen , statskontoret, och ,försvarsdepartementet. tvåhuvudinvändningar mot utredningens förslag gäller dels den särställning somutredningsmannen vill ge upphandling av den ADB-utrustning inom försvaret somfinansieras över vissa malerielanslag, dels de generella formerna för en tänkt delegering frånstatskontoret tUl användarmyndigheterna. kan pä grund av de brister som fortfarandeföreliggeri förvaltningens ADB-planering inle stödja en delegering som på kort sikt skullestyras av en beloppsgräns. anser dock all en delegering frånstatskontoret av vissa anskaffningsbeslul kan ske före ell fullt verkande nytt planeringssystem. anseratt de regler som föreslås gälla för statsförvaUningen utanför försvaretär ändamålsenliga. Beloppsgränsen för generell delegering bör dock vara 500000kr. Olhede anser vidare all utredningsmannens förslag lUl regelsystem för försvarssektorn inle ärhelt fillfredsställande. Det bör utformas enklare och helst överensstämma medanskaffnings-rutinerna för annan materiel. ADB-utrustning som kostar mer ån . bör enliglOlhedes uppfattning således upphandlas av försvarels materielverk (FMV),oavsett om denna avses för freds- eUer krigsanvändning, med rätt alt delegeradetta ansvar fiU annan försvarsmyndighel. FMV skall i varje enskilt fallavgöra om verket skall genomföra upphandlingen eUer om statskontorets resurseroch kunnande bör utnyttjas. Kravet på effektivitet och enkelhet i rutinernamåste vara starkare än all kompetensfördelningen mellan FMV, statskontoret ochFRI skall behållas. Efter remiss haryttranden över ADB-anskaffningsulredningens betänkande Anskaffning avADB-utrustning (Ds B 1980: 19) avgivits av , , ,,datainspektionen, överbefälhavaren, chefen för armén, försvarelscivilförvaltning, , försvarels forsknings- Prop.1981/82:100 Bilaga 11 38 anstalt,försvarels radioanstalt, försvarels datacentral, försvarets ralio-naliseringsinslUul, flygtekniska försöksanstalten,, postverket, statens vägverk,trafiksäkerhetsverket, ,statskontoret, dalamaskincentralen för administrafiv dalabehandling, riksrevisionsverkel, ,statens löne- och pensionsverk, universitets- och högskoleämbetet,ochhögskolor, , i , styrelsen i högskoleregion, styrelsen i /Malmöhögskoleregion, iStockhol.Ti, i , , , patent- ochregistreringsverket, statens industriverk,arbelarskyddsslyrelsen, geologiska undersökning, länsstyrelsernasorganisalionsnämnd, samarbelsorganel för rättsväsendets informationssystem (Ju1968:59), , Centralorganisationen /SR, i ,och Datautrustning saml . En del remissinstanserkommenterar mer allmänt utredningens arbete. Några av dessa remissinstanser,däribland (), () och Centralorganisationen SACOISR, anser all ADB-anskaffningsulredningensbetänkande innehåller en god beskrivning av nuvarande förhållanden ochförekommande problem. Andraremissinstanser hävdar att utredningen haft ell något snävt betraktelsesätt påanskaffning av ADB-utrustning. ()anser all utredningen inle tillräckligt framhållit anskaffningens samband med systemutvecklingen.Alt de centrala rationaliseringsorganen frånbörjan getts betydelsefulla uppgifter när del gäller anskaffning av ADB-mlrustning beror enligt institutet just påsambandet med systemutveckling ochrationaliseringen i stort. () saknar några olika ambilionsallernativ och anser alt utredningen endast gjort marginel la justeringar inomramen för den nuvarande regleringen.