prop · G503192 · 1981-12-31 00:00:00 — styrelsen inom ramen för den offentligrättsligt regleradeverksamheten varken tillföras eller handha uppgifter som ligger utanför det lagregleradeområdet för kyrkomötets verksamhet. Ledamöter av centralstyrelsen är ärkebiskopen samt högstfjorton andra ledamöter, som för varje valperiod väljs av kyrkomötet. För devalda ledamöterna skall utses lika många ersättare. Ärkebiskopen är styrelsens ordförande. Bland de valdaledamöterna utser kyrkomötet en vice ordförande. Paragrafen innehåller grundläggande regler omcentralstyrelsens sammansättning och tjänstgöringstid. Enligt paragrafen skallcentralstyrelsen bestå av ärkebiskopen, som .självskriven ledamot ochordförande, och högst 14 andra av kyrkomötet valda ledamöter. Vidare skallenligt paragrafen kyrkomötet bland de valda ledamöterna välja en viceordförande. För de valda ledamöterna skall väljas lika många ersättare. Vadgäller de närmare skälen till förslaget i denna del kan hänvisas till vad somhar sagts i den allmänna motiveringen (2.3.5). Enligt paragrafen skallstyrelsen väljas för varje valperiod. 10§ Om kyrkomötet och centralstyrelsen finns ytterUgareföreskrifter. På motsvarande sätt som har skett i 2 § hänvisas i dennaparagraf till att det finns ytterligare föreskrifter om kyrkomötet ochcentralstyrelsen. Som framgår av vad jag har anfört i det föregående föreslåsatt föreskrifter om kyrkomötet som inte är av grundläggande karaktär, tas in ien särskild lag om kyrkomötet. Jag återkommer i det följande fill det närmareinnehållet i en sådan lag. Denna är, tillsammans med lagen om ,avsedd att ersätta den nu gällande kyrkomötesförordningen. Härutöver kommer detliksom nu att finnas närmare föreskrifter om kyrkomötets arbetssätt m. m., sombeslutas av kyrkomötet. Endast den som bekänner lära får utnämnastill prästerlig befattning inom . Till ärkebiskop eller biskop utnämner regeringen en av detre som har föreslagits i den ordning som föreskrivs i lag. Om tillsättning avprästerliga tjänster i övrigt finns särskilda föreskrifter. Paragrafens första stycke är en motsvarighet fill dennuvarande bestämmelsen i andra stycken första meningen punkt 9övergångsbestämmelserna till regeringsformen. I den förutnämnda propositionenom formerna för den kyrkliga lagstiftningen m. m. har föreslagits att dennabestämmelse skall flyttas från grundlagen till annan lag. Bestämmelsen, sominnefattar ett krav Prop.1981/82:192 51 för den som utnämns till prästerlig befattning atttillhöra , får anses vara av så grundläggande betydelse försvenska kyrkan som trossamfund att den bör ingå i lagen om . Detsammafår anses gälla bestämmelserna i paragrafens andra stycke. Dessa utgör enmotsvarighet till det nuvarande tredje stycket i punkt 9övergångsbestämmelserna till regeringsformen. I bestämmelsen, som rör ordningenför tillsättande av ärkebiskop och av biskop samt andra prästerliga tjänster,hänvisas till att det i dessa hänseenden finns särskilda föreskrifter. finns i lagen (1963:633) om biskopsval (ändrad senast 1975:1324),samt bl.a. i lagen (1957:577) om prästval (ändrad senast 1975:1430). Ikraftträdande m. m. Lagen föreslås träda i kraft . Den föreslagna lagen ingår som en del i den reform somsyftar både till atf anpassa reglerna om kyrkolagstiftning fillregeringsformens huvudprinciper om normgivning och till att få ett merademokratiskt uppbyggt kyrkpmöte. En första förutsättning för reformensgenomförande är att fattar beslut om grundlagsändringar på grundvalav propositionen om formerna för den kyrkliga lagstiftningen m. m. Reformenbygger på att fattar ett första beslut om grundlagsändring under1981/och ett andra beslut möjligt efter riksdagsvalet iseptember 1982. Om reformen som helhet skall träda i kraft den 1 januari1983 måste lagen om antas i den nu för kyrkolag föreskrivnaordningen. Den bör därför föreläggas allmänna kyrkomöte. börinte fatta beslut om denna lag innan ändringarna i regeringsformen harutfärdats. Hinder kan inte anses föreligga mot att kyrkomötet redan dåbemyndigas att - med verkan efter det att grundlagsändringarna och lagen omsvenska kyrkan har trätt i kraft - meddela föreskrifter i de ämnen som anges i 7§. Enligt nuvarande regler (14 § kyrkomötesförordningen) kankyrkomötet inom sig utse en utredningsnämnd med uppgift att fill nästföljandekyrkomöte bereda samt avge yttranden och förslag i sådana ärenden, som mötet ianledning av väckta motioner har överlämnat till nämnden. Enligt 1 §kyrkomötesförordningen skall kyrkomötet bl. a. behandla sådana ärenden somnämnden avgivit betänkande i. Den föreslagna reformen innebär bl. a. atf det inte längreskall kunna utses en utredningsnämnd. allmänna kyrkomöte kanemellertid finna behov' av att tillsätta en utredningsnämnd med uppgift attbereda ärenden 1981/82:192 52 som har väckts genom motion och som det reformeradekyrkomötet bör behandla vid dess första sammanträde . Ett sådant ärendekan t. ex. vara förslag till ny arbetsordning. I punkt 2 har därför föreslagitsen övergångsbestämmelse enligt vilken det reformerade kyrkomötet vid dessförsta sammanträde skall behandla ärenden, vilka allmänna kyrkomötekan ha överlämnat till en sådan utredningsnämnd och vari nämnden har avgivitbetänkande. 4.2 Lagen om kyrkomötet Som framgår av vad jag har anfört i det föregående (2.2)bör andra föreskrifter om kyrkomötet än grundläggande föreskrifter meddelas ien särskild lag. Det är fråga om sådana mera detaljerade förskrifter som kanbehövas om val till kyrkomötet samt om kyrkomötets organisation ocharbetsformer. En lag med detta innehåll kan lämpligen benämnas lag omkyrkomötet. Av det förslag till grundlagsändringar som jag har talatom följer att denna lag, om grundlagsändringarna genomförs, skall stiftas avriksdagen efter yttrande av kyrkomötet, Lagen börenligt min mening inledas med ett avsnitt med bestämmelser om val tillkyrkomötet. Som jag har anfört i den allmänna motiveringen (2,3,3) bör val avledamöter till kyrkomötet fortfarande ske genom en indirekt valmetod. Detinnebär att valbestämmelserna i kyrkomötesförordningen i stor utsträckning kanligga till grund för den reglering av valen som jag nu föreslår. En väsentlignyhet i mitt förslag till eft reformerat kyrkomöte är att kyrkomötet får entreårig mandatperiod. Av detta skäl fordras en del bestämmelser som saknarmotsvarighet i kyrkomötesförordningen. Som jag har anfört är det väsenfiigtatt valförfattningar innehåller förhållandevis detaljerade regler för attundvika tillämpningssvårigheter. Jag föreslår därför att det i lagen förs inregler i vissa frågor som av kommittén har lämnats oreglerade. Efter bestämmelserna om val till kyrkomötet kan lämpligenfölja bestämmelserna om kyrkomötets organisation och arbetsformer. Jag har valtatt fördela bestämmelserna på fyra avsnitt. I det första tas in bestämmelser omkyrkomötets sammanträden och i det andra bestämmelser om ärendenas beredning. Idet tredje avsnittet finns regler om ärendenas avgörande och i det fjärderegler om val inom kyrkomötet. Till en del är det fråga om bestämmelser, vilkasmotsvarighet återfinns i kyrkomötesförordningen. I ett avslutandeavsnitt i lagförslaget finns bestämmelser om centralstyrelsen. Med stöd av 19 § kyrkomötesförordningen har kyrkomötet ien arbetsordning fastställt de närmare föreskrifterna om sitt arbetssätt.Avsikten är att kyrkomötet även i fortsättningen skall närmare reglera sittarbetssätt genom kompletterande bestämmelser till lagen om kyrkomötet. Denformella kompetensen att meddela sådana bestämmelser får kyrkomötet enligt mitt Prop.1981/82:192 53 förslag i 7 § 6 lagen om . Omfattningen avvad kyrkomötet sålunda självt skall få besluta om är givetvis beroende av hurutförlig regleringen är i lagen om kyrkomötet. Det blir alltså fråga om attavväga vad som lämpligen bör tas med i denna lag och vad som bör överlåtas påkyrkomötet att självt besluta om. Som utgångspunkt för denna avvägning börenligt min mening gälla dels vad kyrkomöteskommittén har reglerat i sittlagförslag och dels den fördelning av bestämmelser som finns mellankyrkomötesförordningen och arbetsordningen för kyrkomötet. För val till kyrkomötet är riket indelat i valkretsar.Varje stift utgör en valkrets, I denna paragraf anges valkretsindelningen för val tillkyrkomötet. En motsvarande bestämmelse finns i 6 § 1 mom,kyrkomötesförordningen, I enlighet med nuvarande regler skall stiften utgöravalkretsar. En ändring i sak är att enligt förslaget inte längreskall delas in i två valkretsar. Det innebär att det i fortsättningen kommeratt finnas 13 valkretsar i riket mot f, n, 14, Mandaten i kyrkomötet utgörs av tvåhundrafemtioenvalkretsmandat. Den centrala valmyndighet som avses i 1 kap, 2 § vallagen(1972:620) fastställer antalet valkretsmandat i varje valkrets före utgången avseptember , dä val i hela riket av kyrkofullmäktige skall äga rum.Härvid tillförs varje valkrets ett mandat för varje gång som antaletröstberättigade kyrkomedlemmar där är jämnt delbart med en tvåhundrafemtioendelav antalet röstberättigade kyrkomedlemmar i riket. De mandat som härefteråterstår, tillförs valkretsarna efter storleken av de överskott som haruppkommit vid denna fördelning. Mellan lika överskottstal avgörs företrädetgenom lottning. Antalet röstberättigade kyrkomedlemmar beräknas med ledning avden senast upprättade röstlängden. Om någon valkrets, vid den fördelning som sker enligtandra stycket, tillförs färre mandat än två, skall antalet mandat ändåbestämmas till två. Härvid skall antalet mandat i övriga kretsar jämkas imotsvarande mån. Denna paragraf reglerar mandatfördelningen mellanvalkretsarna. Det antal lekmannaombud som skall väljas inom varje valkrets är f,n, bestämt genom författning som beslutas av regeringen. Föreskrifter i ämnetfinns i kungörelsen (1950:40) ang. Lunds stifts indelning i valkretsar för valav lekmannaombud vid allmänt kyrkomöte samt ang, det antal sådana lekmannaombud.som skall väljas inom varje valkrets i riket. Jag föreslår att den centralavalmyndigheten i stället för regeringen skall fördela mandaten 1981/82:192 54 mellan valkretsarna varje gång som val till kyrkomötetskall äga rum. Paragrafen har utformats i enlighet härmed, I paragrafens första stycke anges atf mandaten ikyrkomötet skall utgöras av 251 valkretsmandat. Det innebär att samtliga mandatär fasta och att de skall fördelas på valkretsarna. Andra stycket innehållerregler om hur mandatfördelningen skall ske. En motsvarande bestämmelse ommandatfördelningen vid ordinarie val till finns i 2 kap, 2 §vallagen (1972:620), F, n, är central valmyndighet. En uppgiftför i sin egenskap av central valmyndighet är att ombesörjafördelningen av mandat på valkretsar vid riksdagsval, Det är därför naturligtatt får motsvarande uppgift i fråga om valen till kyrkomötet.Bestämmelsen har utformats så att det antal mandat som skall tillföras envalkrets ställs i relation till antalet röstberättigade kyrkomedlemmar ivalkretsen. Härigenom anpassas regeln till vad som gäller vid riksdagsval ochval till landsting och kommunfullmäktige, skall enligt förslaget göramandatfördelningen före utgången av september då val i hela riket avkyrkofullmäktige skall äga rum. Antalet röstberättigade kyrkomedlemmar beräknasmed ledning av den senast upprättade röstlängden. Det innebär att riksskatteverketkan grunda beräkningen på den röstlängd som har upprättats senast den 20 junisamma år som fördelningen skall ske. Tredje stycket innehåller en garantiregel med innebörd attvarje valkrets skall tilldelas minst två mandat. Jämkningen förutsätts ske såatt det sista av de mandat som har utdelats enligt regeln i andra styckettillfaller den valkrets som har fått färre än två mandat. Om de två sistutdelade mandaten har tillförts kretsarna med lika överskottstal får lottningdem emellan ske. Centrala valmyndighetens beslut enligt 2 § får överklagashos valprövningsnämnd genom besvär. beslut fårinte överklagas. Paragrafen anger att beslut ommandatfördelningen är överklagbart. En motsvarande bestämmelse finns i 2 kap. 4§ vallagen i fråga om beslut om mandatfördelning vid riksdagsvalen. valprövningsnämndär besvärsmyndighet i det fallet. Av praktiska skäl bör samma besvärsmyndighetpröva besluten om mandatfördelning vid val till kyrkomötet. Valprövningsnämndenbetraktas som en förvaltningsmyndighet. De förvaltningsrättsliga principernaför anförande av besvär blir därför tillämpliga. beslutenligt vallagen får inte överklagas. Motsvarande bör gälla i fråga om fall somregleras i denna paragraf. 1981/82:192 55 För varje mandat som en valkrets har erhållit utses enledamot av kyrkomötet. För ledamöterna utses det dubbla antalet ersättare. Av denna paragraf framgår att det för varje mandat som envalkrets får vid fördelningen av mandat enligt 2 § skall utses en ledamot avkyrkomötet. Som jag återkommer till (14 §) skall ledamöterna utses vid ensärskild valförrättning. Jag har tidigare föreslagit att det i 3 § lagen om skall tas in en bestämmelse om att det skall finnas ersättare förledamöterna. gäller att det skall utses lika många ersättare somledamöter. Eftersom ledamöterna nu skall utses för en mandatperiod av tre årfinns det skäl att öka antalet ersättare så att infe platser kommer atf ståobesatta efter ledamöter som har avgått från sitt uppdrag. Jag föreslår därföratt det skall utses dubbelt så många ersättare som ledamöter. En bestämmelse omdetta bör tas in i förevarande paragraf. Bestämmelsen innebär att ersättarnakan utses genom proportionellt val. Ledamöterna av kyrkomötet och deras ersättare väljs avelektorer. Som framgår av vad jag har anfört i den allmännamotiveringen (2.3.3) bör valen till kyrkomötet i med vad som f. n. gällervara indirekta. Denna paragraf ger uttryck för det indirekta valsättet. Såvälledamöterna som deras ersättare skall alltså väljas av elektorer. Val av elektorer 6§ För val av elektorer är varje valkrets indelad ivaldistrikt. Varje pastorat utgör ett distrikt, Icke-territoriella församlingarbildar distrikt för sig, I valdistrikt med högst 2 000 kyrkomedlemmar utses tvåelektorer och i distrikt med mer än 2 000 men högst 4 000 kyrkomedlemmar utsestre elektorer. För varje påbörjat 4 000-tal kyrkomedlemmar utöver 4 000 utsesytterligare en elektor. -För elektorerna skall utses lika många ersättare. I paragrafen föreskrivs aft valkretsarna skall delas in idistrikt för elektorsvalen. Varje pastorat skall enligt förslaget utgöra ettdistrikt. Icke-territoriella församlingar bildar distrikt för sig. Enmotsvarande bestämmelse återfinns i 7§ 1 mom. kyrkomötesförordningen. Enligtden bestämmelsen skall distriktsindelningen ske efter varje domkapitels bestämmande.Eftersom det samfidigt anges att indelningen, såvitt det lämpligen kan ske,skall ansluta till pastoratsindelningen, innebär den av mig föreslagnabestämmelsen i praktiken inte någon ändring av den nuvarande disfriktsin-delningen. 1981/82:192 56 Andrastycket motsvarar7 §2mom. Enändring i sak är att antalet kyrkomedlemmar och inte antalet invånare i varjedistrikt blir avgörande för hur många elektorer som skall utses. För att detskall kunna utses betydligt fler elektorer än f. n. har gränsvärdena justerats.Enligt nuvarande regler skall en elektor utses i distrikt med upp till 5 000invånare. En tillämpning av den föreslagna bestämmelsen leder till att ettdistrikt med 5 000 kyrkomedlemmar skall utse fyra elektorer. Tredje stycket motsvarar 7 § 6 mom,kyrkomötesförordningen. Bestämmelsen innebär att ersättarna kan utses genomproportionellt val. Om ett valdistrikt består av en enda församling skallelektorer och deras ersättare väljas av kyrkofullmäktige eller av kyrkorådet,om kyrkofullmäk-fige inte finns. Valet förrättas av de nyvalda fullmäktige. Paragrafen, som motsvarar 7 § 3 mom.kyrkomötesförordningen innehåller en bestämmelse om vilket organ som skallvälja elektorer. Huvudregeln är att kyrkofullmäktige skall förrätta dessa val.Av församlingsstyrelselagen följer att vissa val som kyrkofullmäktige förrättarföre utgången av december skall förrättas av de nyvalda fullmäktige det år dåval i hela riket av kyrkofullmäktige har ägt rum. Det gäller bl. a. val somavser tid efter utgången av nämnda år. För att det skall bli helt klart att denyvalda fullmäktige skall förrätta val av elektorer har emellertid enuttrycklig bestämmelse om det tagits in i denna paragraf. Enligt kyrkomötesförordningen skall kyrkofullmäktigesuppgift att välja elektorer ligga på kyrkostämman om inte fullmäktige finns.Kommittén har för sådant fall föreslagit att kyrkorådet i stället skallfullgöra uppgiften. Förslaget har inte mött någon erinran vidremissbehandlingen. Enligt min mening bör förslaget genomföras. Om ett valdistrikt består av två eller flera församlingarskall elektorer och deras ersättare väljas av särskilda delegerade. Dessa skallför varje församling utses av kyrkofullmäkfige eller av kyrkorådet, omkyrkofullmäktige inte finns. Valet förrättas av de nyvalda fullmäktige. Antalet delegerade utgör för församling med högst 500 kyrkomedlemmar 5 med merän 500 men högst 1 000 kyrkomedlemmar 7 med merän 1 000 men högst 2 000 kyrkomedlemmar 9 med merän 2 000 men högst 3 500 kyrkomedlemmar 11 med merän 3 500 men högst 5 500 kyrkomedlemmar 13 med merän 5 500 men högst 8 000 kyrkomedlemmar 15 med merän 8 000 men högst 11 000 kyrkomedlemmar 17 med mer än11 000 men högst 14 500 kyrkomedlemmar 19 med mer än14 500 21 Prop.1981/82:192 57 Enligt denna paragraf skall elektorer och deras ersättarei vissa fall väljas av delegerade. 1 paragrafen regleras också vilket organ somskall välja delegerade. Förstastycket har en motsvarighet i 7 § 4 mom, första stycket kyrkomötesförordningen.En ändring i sak är att kyrkostämmans uppgifter har lagts på kyrkorådet i defall när inte kyrkofullmäktige finns. Bestämmelsen om att valet av delegeradeskall förrättas av de nyvalda fullmäktige är ny. Skalornaför antalet delegerade som skall utses enligt andra stycket har justerats iförhållande till motsvarande bestämmelse i kyrkomötesförordningen (7 § 4 mom,andra stycket). Ändringen innebär att fler delegerade än f, n, skall utses iförsamlingarna. Elektorsval genom delegerade skall ske inför ordföranden ikyrkofullmäktige eller, om kyrkofullmäktige inte finns, ordföranden ikyrkorådet i den församling i distriktet som har det största medlemsantalet. Av paragrafen framgår att ordföranden i kyrkofullmäktigeeller, om kyrkofullmäktige inte finns, ordföranden i kyrkorådet i denförsamling i distriktet som har det största medlemsantalet skall vara valförrättarevid elektorsval genom delegerade. En motsvarande bestämmelse finns i 7 § 4 mom,fjärde stycket kyrkomötesförordningen. Det följer av 11 § hur valet skall gåtill. Valbar till elektor eller ersättare för elektor och tilldelegerad är den som är medlem av och som är myndig samt är kyrkobokfördinom valdistriktet. Paragrafen reglerar valbarhetsvillkoren för elektorer,deras ersättare och delegerade. Den motsvarar 7 § 7 mom, kyrkomötesförordningenoch 12 § i kyrkomöteskommitténs lagförslag. Den nugällande bestämmelsen ställer upp ett krav på att den som önskar bli vald tillelektor eller delegerad skall vara kyrkobokförd inom det valdistrikt inomvilket han skall utses. Kommittén har föreslagit att det skall krävas aftelektorer och delegerade skall vara kyrkobokförda, dvs. i regel bosatta inomvalkretsen (stiftet). Enligt min mening bör den nuvarande ordningen intefrångås. Val av elektorer och deras ersättare samt av delegeradeskall ske på samma sätt som val av ledamöter i kyrkoråd. Om ersättare inteväljs proportionellt, skall vid valet bestämmas den ordning i vilken de skallinkallas till tjänstgöring. 1981/82:192 58 Denna paragraf reglerar det sätt på vilket elektorer,deras ersättare samt delegerade skall utses. Bestämmelsen motsvarar 7 § 5 mom,och 6 mom, kyrkomötesförordningen. Val av ledamöter i kyrkoråd regleras i församlingsstyrelselagen.Sådant val kan om det begärs vara proportionellt. Genom hänvisningen iförevarande paragraf till valsättet för ledamöter i kyrkoråd är det klart attden proportionella valmetoden kan användas även vid val av elektorer, ersättareför dem och delegerade. Om proporfionella val begärs kommer bestämmelserna ilagen (1955:138) om proportionellt valsätt inom landsting, kommunfullmäktige m,m, att bli tillämpliga, I likhet med vad som gäller beträffande val aversättare föreskrivs i paragrafen att vid valet även skall bestämmas denordning, i vilken ersättarna skall inkallas till tjänstgöring, om dessa inteväljs proportionellt. Vid proportionellt val av ersättare skall de inträda iden ordning som föreskrivs i den nämnda lagen om propprtionellt valsätt. Delegerade skall utses ochelektorer före utgången av december det år då val i hela riket avkyrkofullmäktige har ägt rum. Protokoll över val av delegerade skall skyndsamt sändas fillden som enligt 9 § skall förrätta val av elektorer. Protokoll över val avelektorer skall skyndsamt sändas till . Denna paragraf har ingen motsvarighet ikyrkomötesförordningen. Första stycket reglerar när i tiden som val av delegeradeoch elektorer skall ske. Det indirekta valsättet innebär att valet tillkyrkomötet sker i olika etapper. Mitt förslag, som stämmer överens mednuvarande ordning, innebär att valet som mest kan ske i tre etapper, först valav delegerade, därefter deras val av elektorer och slutligen elektorernas valav ledamöter. Dessa olika delval måste i tiden anpassas fill varandra. Som kommittén har föreslagit är det lämpligt att val fillkyrkomötet i tiden ansluter till val av kyrkofullmäktige. Utgångspunkten för enberäkning av när valen till kyrkomötet skall ske bör alltså vara fidpunkten förval av kyrkofullmäktige. Sådana val äger rum . Valdag är dentredje söndagen . I flerförsamlingspastorat skall elektorerna väljasav särskilda delegerade, som i sin tur skall väljas av kyrkofullmäktige.Eftersom delegerade enligt mitt förslag skall väljas av de nyvaldakyrkofullmäktige blir tidsgränsen beroende av när valen av kyrkofullmäktige haravslutats, dvs. när länsstyrelserna efter den slutliga sammanräkningen av valenhar företagit vissa i vallagen föreskrivna åtgärder och kungjort utgången avvalen. Med ledning av uppgifter om när kyrkofullmäktigevalen har avslutats vidde senaste valtillfällena anser jag det rimligt att fullmäktiges val avdelegerade kan vara avslutade . Det torde dock varanödvändigt att länsstyrelserna, som alltså svarar för den slutligasammanräkningen av 1981/82:192 59 kyrkofullmäktigevalen, vid sin sammanräkning prioriterarde valdistrikt i vilka delegerade skall utses. För att säkersfälla att enrimlig tid för kallelser och valförberedelser förflyter mellan valen avdelegerade och valen av elektorer bör enligt min mening tidsgränsen förelektorsvalen sättas vid utgången av december. Valen av delegerade och elektorer koncentreras alltså tilldecember månad det år då val i hela riket av kyrkofullmäktige har ägt rum.Därigenom kan valen samordnas med andra val inom församlingarna somregelmässigt sker . Av andrastycket följer att den ordförande i kyrkofullmäktige eller kyrkoråd som skallförrätta val av elektorer skall tillställas ett protokoll över valet avdelegerade. Han skall i sin tur sända ett protokoll över elektorsvalet tilldomkapitlet, som enligt vad jag återkommer till skall ansvara för attledamotsvalet kommer till stånd. Det ligger i sakens natur att protokolletskall sändas till i den valkrets som resp. valdistrikt ingår i. En elektor har i skälig omfattning rätt till traktamenteoch kostnadsersättning för resa som påkallas av uppdraget. Kostnaderna skallbetalas av pastoraten eller av de icke-territoriella församlingar, som bildarvaldistrikt för sig. Denna paragraf innehåller en bestämmelse om attelektorerna har rätt till traktamente och resekostnadsersättning. Den motsvarar8 § 5 mom, kyrkomötesförordningen. Bestämmelsen ålägger pastorat och icke-territoriellaförsamlingar att betala de kostnader för traktamente och resor som föranleds avelektorernas uppdrag. Enligt nuvarande ordning skall, om ett distrikt består avflera församlingar, kostnaderna till lika delar betalas av de i distriktetingående församlingarna.