prop · G50379 · 1981-12-31 00:00:00 — b. föreslår föreningen att lagens tillämpning blirföremål för viss uppföljning c. konstaterar föreningen att införandet av denföreslagna lagen inte i nämnvärd grad ändrar behovet av en genomgripande skattereform för uppfinnare. Förbundet delar kulturskattekommitténs bedömning att en särbehandlingav uppfinnares rätt till skattemässig inkomstutjämning är väl motiverad.Uppfinnarverksamheten har stor betydelse för vårt lands industriella utvecklingoch det är både angeläget och brådskande med åtgärder som uppmuntrar ochstödjer den enskilde uppfinnaren i hans verksamhet. Prop.1981/82:79 77 sådan självklar åtgärd är att ge honom de ekonomiska och skattemässigavillkor som är en förutsättning för verksamheten. Det är naturligt att kommittén föreslår den skatteutjämningsmodellsom redan finns i lagen om upphovsmannakonto. En sådan lösning möjliggör ettsnabbt genomförande av reformen. Det finns dock anledning att notera att detolkningsproblem, som kan uppkomma vid tillämpningen av lagen om upphovsmannakonto,även kommer att belasta den föreslagna lagen. vill kraftigt understryka angelägenhetenav att åtgärder vidtas på beskattningsområdet, som kan bidra till att få framuppfinningar och andra innovationer av betydelse för landets industriellaverksamhet. Förbundet anser därför att det fortsatta utredningsarbetet börbedrivas skyndsamt, men har inte något emot att en delreform vidtas . Genom möjligheten att göra avsätting till uppfinnarkontonås i stort sett en godtagbar lösning, då det gäller att komma till rätta medde olägenheter som sammanhänger med reglerna med beskattningsårets slutenhet. mån inte en ersättning kan fördelas bakåt i tiden kan den genom detföreslagna avsättningssystemet fördelas framåt . Åtminstone ide fall. då ersättningen inte är exceptionellt stor, kan ernås liknandemarginalbeskattning, som för inkomsttagare med jämna inkomster av samma totalastorlek. Förslaget till lag om uppfinnarkonto är kopierat påbestämmelserna om upphovsmannakonto och vi finner det godtagbart till sinkonstruktion. hyser den principiella uppfattningen att en gynnsamutveckling av vårt lands industriella verksamhet och vad därmed sammanhänger ärberoende av de kreativa krafterna i samhället och detta inte minst hos dem somsysslar med uppfinningsverksamhet. vill emellertid redan här betona att olika åtgärderinom beskattningsområdet avsedda att åstadkomma en sådan gynnsam utvecklingalltid måste innebära en ökad komplexitet inom den aktuella lagstiftningen ochdärmed en ökad arbetsbörda inom taxeringsarbetet. Alla åtgärder av nu nämnt slag bör därför enligt avvägas mot de förväntade följderna för samhällets del och för deskattskyldigas del. Utfallet av en sådan avvägning är avgörande för härutinnan. finner sammanfattningsvis, att de skäl kommitténåberopat motiverar lagstiftning om uppfinnarkonto. Av betänkandet framgår att det i och för sig finns skäl attsenarelägga ett förslag om uppfinnarkonto till dess utvärdering skett av lagenom upphovsmannakonto. Prop.1981/82:79 78 Kommittén har emellertid bedömt det som angeläget att intedröja med ett förslag till uppfinnarkonto. TCO delar denna uppfattning ochanser liksom kommittén att dess möjligen i något hänseende provisoriskakaraktär får ses som en omständighet av underordnad betydelse. Som tidigare nämnts anser länsstyrelserna i ochKopparbergs län samt LO att förslaget inte bör genomföras. Från många håll har numera klart uttalats attskattelagstiftningen bör förenklas. Skatteadministrationen måste i högre gradfå använda sina resurser för att komma åt väsentliga skattetrndandraganden. Enförutsättning för detta är inte bara att nuvarande regelsystem förenklas utanatt det också ses till att inte nya regler tillförs systemet om det inteoundgängligen är nödvändigt. Ett uppfinnarkonto skulle i och för sig inte beröra någotstörre antal skattskyldiga. Vidare kan inte bestridas att vissa motiv för attinföra en möjlighet till resultatutjämning för denna grupp skattskyldiga kanfinnas. Frågan måste dock ses i det större sammanhanget. Det blir ytterligare enregel att hålla reda på som dessutom kräver en särskild blankett och ett systemför uppföljning . påtalade redan i sitt remissyttrande överföretagsskatteberedningens förslag om upphovsmannakonto - förebilden till uppfinnarkontot- att en sådan anordning för resultatutjämning skulle kunna få spridningseffekter.Det har besannats och det är väl inte osannolikt att även andra grupperanser sig böra komma i åtnjutande av en sådan förmån. Resultatet blir attregelsystemet blir alltmer ohanterligt. Framlagt förslag till lagstiftning om uppfinnarkontoinnebär möjlighet till inkomstutjämning endast för de uppfinnare som iförvärvskällan rörelse mellan åren har starkt varierande inkomster och som förår med mycket hög inkomst inte i tillräcklig utsträckning kan utnyttjaexisterande skattelagar till skatteutjämning. Förslaget löser såsom framhållitsi betänkandet endast en mindre del av de skatte- och ta.xeringsproblem som kanföreligga för uppfinnare. Övriga frågor såsom motsvarande uppskovslagstiftningbeträffande uppfinnarinkornst, som skall beskattas som inkomst av tjänst,kommer enligt betänkandet att prövas . Föreslagen lag om uppfinnarkonto är i allt väsentligt enkopia till nu gällande lag om upphovsmannakonto. Även sistnämnda lag ägertillämpning endast på inkomst i förvärvskällan rörelse. Såsom framgår avbetänkandet är kommittén ålagd att utvärdera lagen om upphovsmannakonto och övervägaom ändringar däri bör föreslås. Innan denna utvärdering av lagen om upphovsmannakontoskett synes det inte vara angeläget med en lag om uppfinnarkontoeftersom denna lag blir mer eller mindre provisorisk och måste sannolikt bliföremål för ändringar om lagen om upphovsmannakonto ändras efterutvärderingen. Frekvensen av starkt varierande inkomster för uppfinnareoch graden av variation har kommittén inte funnit behövlig undersöka då detansetts vara tillräckligt med vetskapen att fall finns där en skatteutjämninggenom uppfinnarkonto är välmotiverad. Enligt kommittén kan förutses att frekven- Prop.1981/82:79 79 sen av uppskovsyrkanden genom insättning på uppfinnarkontointe blir betydande. Föreslagen lagstiftning om uppfinnarkonto torde enligtlänsstyrelsens uppfattning komma att beröra ett litet antal skattskyldiga. Ävenav denna anledning ifrågasätter lämpligheten av lagstiftningenligt framlagt förslag. Det enda som kan motivera föreslagen lagstiftning äratt det niindre antal uppfinnare, vars verksamhet utgör inkomst av rörelse,skall om möjligt få en förbättrad ekonomisk situation och därmedförhoppningsvis genom utökad uppfinnarverksamhet kunna gynna utvecklingen avvårt lands industriella verksamhet. Mot den lagtekniska utformningen har intenågot att erinra. I sitt remissvar över de tre storaskatteutredningarna (skatteutredning, kommunalekonomiska utredningenoch företagsskatteberedningen) motsatte sig LO införande av lag om upphovsmannakontoenligt majoritetsförslag i företagsskatteberedningen. Skälet till ställningstagandetvar att lagen skulle bidra till att upphäva årsbeskattningsprincipen efterbärkraft, som anses grundläggande i det svenska skattesystemet. LO ansåg attexemplet från personer med upphovsrätt skulle sprida sig till flera kategorier.Det ursprungliga mönstret i företagsskatteberedningens förslag hade hämtatsfrån skogskontoreglerna, som ju grirndar sig på mycket speciella förhållanden.LO ansåg det troligt att en person som är upphovsman har stora möjligheter attsjälv påverka arvodestidpunkt etc. i avtal. LO konstaterar att kulturskattekommittén nu föreslår attsystemet sprids vidare till r"örelseinkomster, som betingas av gjordauppfinningar. Den av LO befarade spridningen illustreras därigenom. Ännu harinte erfarenheterna av lagen om upphovsmannakonto utvärderats.Kulturskattekommitténs nu aktuella betänkande innehåller inte försök tillsådan utvärdering. Mot bakgrund av det anförda och med tanke på att enstegvis genomförd marginalskattereform utreds förordar LO attkulturskattekommitténs förslag inte genomförs. Beträffande reformer i syfteatt stödja och stimulera enskilda personers uppfinnarverksamhet kommer LO attlämna synpunkter i annat sammanhang. RKpåpekar att förslaget synes medföra avsevärdatillämpningssvårigheter. Liksom då det gällde upphovsmannaintäkter anser RSV att enanpassning av reglerna för beräkning av ackumulerad inkomst till att gälla ävenuppfinnarintäkter vore att föredra. En anledning härtill är att det underlättarför alla berörda om det inte finns för många lagar som behandlarförutsättningarna för inkomstutjämning. RSV delar dock kommitténs åsikt att deskäl, som var avgörande för lagen om upphovsmannakonto i lika mån gör siggällande när behovet av en lag om uppfinnarkonto övervägs. RSV ifrågasätteremellertid om det inte vore enklare att sammanföra alla slag av sådana härspeciella intäkter i en lag. Kommittén framhåller på flera ställen i betänkandet attförslaget inte innebiiren skatteeftergift i egentlig bemärkelse utan endast enmöjlighet till skattemässig inkomstutjämning. Detta skulle bl. a. medföra atttaxerings- 1981/82:79 80 myndigheterna i tveksamma fall inte har egentlig anledningatt motsätta sig ett uppskov. RSV vill betona vikten av att kravet på enlikformig och rättvis taxering upprätthålls. 1 vissa fall kan det dessutomuppstå inte avsedda skattelättnader om kommitténs synsätt godtas.Taxeringsmyndigheterna bör enligt RSV:s mening noga undersöka omförutsättningar för uppskov enligt lagen verkligen föreligger. Mot bakgrundhärav synes förslaget medföra avsevärda tillämpningssvårigheter. BFN tar i sitt yttrande upp frågan hur uppfinnarkontot börredovisas i bokföringen. BFN finner att konstruktionen i den föreslagnalagstiftningen om uppfinnarkonto kommer att få samma redovisningsmässigakonsekvenser som redan existerande bestämmelser och praxis för redovisning avresultatutjämningsfond, investeringsfonder, upphovsmannakonto och liknandereserveringar för skatteutjämning. Nämnden har i sitt cirkulär nr 9 ()rekommenderat redovis ningsprinciper för nämnda poster. Nämnden finner att motsvarande regler utan svårighet kan appliceras också på detföreslagna uppfinnarkontot. I sammanhanget vill nämnden föreslå att begreppet "Uppfinnarkonto"används som benämning på det bankkonto på vilket uppfinnarintäkter sätts in*. Den motpost som i bokföringen krävs för att balanserabankinsättningen bör rubriceras "Ej intäktsförda uppfinnarintäkter"**.Det vore enligt BFN en god hjälp för de bokföringsskyldiga och deras revisorer,om sådana upplysningar kunde framgå av förarbetena till den nya lagen. Sedan lagen om uppfinnarkonto antagits kommer BFN att icirkulär lämna information om angivna bokföringsregler. * Tillgångspost under rubriken i balansräkningsschematenligt 19 § BFL. ** Redovisas under rubriken reserver ibalansräkningsschemat enligt 19 § BFL. Kommittén föreslår att inkomsten skall vara att hänföratill inkomst av rörelse för att ge rätt till uppskov. I ett senare skede avserkommittén att överväga orn även inkomst av tjänst kan omfattas avuppskovslagstiftningen. i anser i likhet medkommittén att rätten till uppskov i varje fall tills vidare skall begränsastill inkomst av rörelse. uttalar att en utsträckning till inkomstav tjänst kan få konsekvenser i tekniskt hänseende som inte nu kan överblickas. Även delar kommitténs uppfattningatt en utsträckning nu av tillämpningsområdet till inkomst av tjänst skulleerfordra en tämligen komplicerad lagstiftning och därför försena införandet avlagen Prop.1981/82:79 81 Förbundet anser emellertid att fråganbör övervägas ytterligare i slutbetänkandet. TCO anser att kommittén nu bör prioritera frågan omuppskov med beskattning kan erhållas även för uppfinnarinkornst som skall tasupp som inkomst av tjänst. förutsätter att frågan omprövas vid en senare översyn. föreslår att lagförslaget ändrasså att det klart framgår att ersättning till anställd omfattas av lagen och attbestämmelser införs som reglerar hur sociala avgifter, som belöper påersättningen, skall betalas. Enligt samfundets uppfattning utgör emellertid en stor delav ersättningar för ej patenterade uppfinningar sådana som av företagutbetalats till anställda för av dem gjorda förslag till förbättringar avföretagets produkter eller produktion och som ansetts utgöra inkomstav tjänst. Det synes som om kommittén avsett att sådana ersättningar skallomfattas av den föreslagna lagen utan att det direkt utsägs. På sid. 42 ibetänkandet skriver kommittén nämligen: "Avsättning till ett uppfinnarkonto,liksom till det redan införda upphovsmannakontot, kan avse inkomst för vilkenarbetsgivaravgift erlagts. Såsom bestämmelserna är utformade är det emellertidlikväl möjligt, att när belopp från kontot återförs till beskattning detgrundar underlag för egenavgift till socialförsäkringen. Tillrättaläggs intedetta, avser kulturskattekommittén att återkomma till frågan." har inte något att erinra motförslaget men vill -liksom i sitt remissyttrande över företagsskatteberedningensförslag till lag om upphovsmannakonto- fästa uppmärksamheten på att risk finnsför att uppfinnaren i samband med beräkningen av pensionsgrundande inkomst kangå föriustig en del av eller hela det belopp som sätts av till uppfinnarkontot.En sådan situation kan inträffa när någon annan rörelseinkomst inte finnsredovisad det år, då beloppet från uppfinnarkontot återförs till beskattning.Rörelsen torde i sådant fall inte anses vara bedriven, och inkomsten därav blirinte pensionsgrundande. I samband med sina överväganden och förslag harkulturskattekommittén gjort följande påpekande (sid. 42). Vid ett genomförande av ett förslag som det nu förordadekan vissa olägenheter uppkomma som uppenbarligen varit förbisedda.Avsättning till ett uppfinnarkonto, liksom till det redan införda upphovsmannakontot,kan avse inkomst för vilken arbetsgivaravgift erlagts. Såsom bestämmelserna ärutformade är det emellertid likväl möjligt, att när belopp från kontot återförstill beskattning det grundar underlag för egenavgift till socialförsäkringen.Tillrättaläggs inte detta, avser kulturskattekommittén att återkomma tillfrågan. Den situation kulturskattekommittén härvid har i tankarnatorde vara den. att en exploatör av en uppfinning, för vilken uppfinnarenerhåller ersättning i form av engångsbelopp, royalty eller annat vederlag, somär att betrakta som rörelseinkomst, träffar ett s. k. likställighetsavtal meduppfinnaren, att ersättningen för uppfinningen skall betraktas som inkomst avanställning. 6 1981/82. Prop.1981/82:79 82 Arbetsgivaren, dvs. exploatören, redovisar i så fall denutbetalade ersättningen som "kontant bruttolön m. ikontrolluppgiften (f. n. under fältkod 11), tar upp beloppet i sin arbetsgivaruppgiftför utbetalningsåret och erlägger arbetsgivaravgift för detsamma. När uppfinnaren deklarerar inkomsten i sinsjälvdeklaration för motsvarande inkomstår, görs det med ledning av kontrolluppgiftenen "utbrytning" av beloppet, så att det undantas från underlaget föruppfinnarens egenavgifter för året ifråga. Om uppfinnaren skulle ha satt inbeloppet eller en del av det på uppfinnarkonto och ha medgetts uppskov medbeskattningen för att därefter under ett följande år ta ut beloppet ochåterföra det till beskattning, finns det till hans självdeklaration försistnämnda år inte bifogad någon kontrolluppgift frånarbetsgivaren/exploatören, utvisande att beloppet betraktats som inkomst avanställning. Beloppet skulle i så fall kunna komnra att ingå i underlaget föruppfinnarens egenavgifter för året ifråga, trots att arbetsgivaravgift redan erlagtsför detsamma. ställer sig undrande till om den påtaladesituationen verkligen kan inträffa, eftersom uppskov med beskattningen endastskall kunna medges i fråga om rörelseinkomst. Om s. k. likställighetsavtalträffas i fråga om rörelseinkomst, blir inkomsten att jämställa med inkomst avanställning. I fråga om de fr. o. m. taxering infördabestämmelserna om uppskov på grund av insättning på upphovsmannakonto gäller,att den skattskyldige på RSV:s blankett 3049 "R 7" skall lämnautredning om På blanketten skall den skattskyldigeunder "särskilda upplysningar" ange "om det i uppskovsbeloppetingår belopp som enligt lagen om allmän försäkring utgör inkomst av anställningeller som genom s. k. likställighetsavtal är att jämställa med sådaninkomst". Verket utgår från att denna upplysning skall lämnas för attbeloppet skall kunna undantas från uppskovsmedgivandet. Skulle detdäremot förhålla sig så, att uppskov även kan omfatta belopp, som genomlikställighetsavtal är att jämställa med anställningsinkomst, och beloppet, närdet återförs till beskattning, skall ingå i underlaget för den skattskyldiges egenavgifter.torde problemet få lösas genom att den skattskyldige får möjlighet att i sinsjälvdeklaration ange hur stor del av det återförda beloppet som omfattas av likställighetsavtal.En sådan ordning medför dock vissa kontrollproblem. Även RSV kommenterar den av kommittén påpekade situationenatt ett uppskovsbelopp då det återförs till beskattning kan grunda underlag föregenavgift trots att arbetsgivaravgift redan har erlagts för beloppet. Av blanketten för avstämning av påförda egenavgifter ochschablonavdrag m. m. samt beräkning av schablonavdrag (RSV 3095) och avrörelsebilagorna (R 1 och R 5) framgår dock att en intäkt, för vilkenarbetsgivaravgift har erlagts, inte skall tas med när egenavgiften beräknas. Deskattskyldiga får således upplysning om att de särskilt skall uppge detta ideklarationen när en intäkt, för vilken arbetsgivaravgift redan har erlagts tastill beskattning i inkomstslaget rörelse. Risken för att det skall tas utdubbel avgift bör därför inte vara så stor. Kommitténs förslag till definition av begreppet uppfinnarintäktdiskuteras i en del yttranden. Prop.1981/82:79 83 STU finner kommitténs definition av uppfinning något vagmen anser att den i detta sammanhang är motiverad. Ett krav som innebär attuppfinningen är patenterad begränsar uppfinnarkontots effekt. LO konstaterar att avgränsningen är vag och leder till enny oklarhet och tolkningsproblem i skattesystemet på en viktig punkt. Om en avgränsningskall införas anser LO att den skall avse patenterade uppfinningar. i liin delar kommitténsuppfattning att någon direkt anknytning till patenterad eller patenterbaruppfinning inte är önskvärd. Så länge som man håller sig inom begreppet rörelsetorde nämligen gränsdragningen kunna bemästras utan större risk förtolknings-motsättningar. Lantbrukarnas skatledelegation vill understryka vadkommittén redan framhållit nämligen att begreppet uppfinnarintäkt, som inte ärentydigt, vid tillämpningen bör hanteras generöst. I 1 § den föreslagna lagtexten anges att uppskov medbeskattningen kan erhållas, förutom för intäkt av uppfinning som lett tillpatent, också för intäkt av uppfinning som överlåtits för industrielltutnyttjande eller eljest tillgodogjorts industriellt. påvisatfinns det ett behov av att utsträcka tillämpligheten utanför området för patenteradeuppfinningar. Den föreslagna lagtexten är emellertid enligt bankföreningensmening alltför oklar i detta hänseende. Enligt motiven avses med de - efter förebild i patentlagen- använda uttrycken "industriellt utnyttjande" och"tillgodogjorts industriellt" att uppfinningen har teknisk karaktär,varvid inte skall krävas att den exploateras inom vad som i allmänt språkbrukkallas "industri". Som exempel på områden där uppfinningar av tekniskkaraktär kan förekomma nämns sjukvården, transportväsendet m. fl. områden.Förutom de nämnda exemplen kan uppfinningar av teknisk karaktär tillgodogörasinom t. ex. försvaret. Över huvud taget torde sådana uppfinningar kunnaförekomma inom ett stort antal områden som inte kan betecknas som industri.Enligt bankföreningens uppfattning är det därför inte lämpligt att i lagtextenange industriellt utnyttjande eller tillgodogörande som en förutsättning föruppskov med beskattningen. En annan förutsättning är att intäkten satts in påkonto i bank. Om lagtexten enligt sin ordalydelse begränsar användningen av uppfinnarkontotill patenterade respektive industriellt utnyttjade uppfinningar, är detriskatt insättning på sådant konto underlåts i fråga om intäkt av annanuppfinning, även om den är av teknisk karaktär och således enligt motiven skulleha berättigat till skatteuppskov. En lagstiftning till den enskildes förmån börutformas så att den inte vilseleder den enskilde i fråga om hans rätt tillförmånen. föreslår mot denna bakgrund att I *i förstastvcket andra meningen får följande lydelse: "Till uppfinnarintäkt räknasvad som har härflutit från utnyttjande av patent eller uppfinning av tekniskkaraktär, för vilken patent ej har meddelats." Den minskade risken förfeltolkning av bestämmelsernas räckvidd uppväger mer än väl att lagtextensystematiskt kommer att skilja sig från patentlagen. Vad som är en tekniskuppfinning får Prop.1981/82:79 84 på sedvanligt sätt slutligt avgöras av skattemyndigheternanär ärendet om uppskov med erläggande av skatt prövas. Den av bankföreningenföreslagna utformningen av lagtexten ändrar således på inget sättförutsättningarna för denna prövning i förhållande till kommitténs förslag. Liknande synpunkter har framförts av SHIO-Familjeföretagensom föreslår att 1 § får en lydelse sorn inte kan leda till missförstånd. Med hänsyn till de intressen företräder är frågan omdet är möjligt att på ett praktiskt hanterligt sätt urskilja och avgränsa deaktuella inkomsterna helt avgörande för utfallet av den inledningsvis omnämndaavvägningen. finner- med hänvisning till de skäl som kommitténåberopat-att det torde vara uteslutet att såsom ett villkor för uppskovföreskriva att den ej patenterade uppfinningen skulle vara patenterbar.Taxeringsnämnderna och taxeringsmyndigheterna i övrigt torde sakna såväl tidsom resurser i övrigt för att kunna göra en sådan prövning. Härutöver må även framhållas det principiellt olämpliga iatt andra niyndigheter än patentmyndigheterna skulle uttala sig - låt vara iett begränsat hänseende - angående en viss produkts patenterbarhet. instämrrrer också i uppfattningen att detförhållandet, att patent blivit sökt inte utgör något användbarturvalskriterium. Kommittén har i stället valt att låta uppskovsmöjligheten- vid sidan av de patenterade uppfinningarna - gälla uppfinnarintäkter iallmänhet. Innebörden av begreppet uppfinning som det skall uppfattas i dettasammanhang utvecklas ytterligare i betänkandet. konstaterar härvid utifrån de intressen som företrädsatt föreliggande förslag i här aktuellt hänseende väl kan godtagas och att avgränsningsmeto-dernatorde komma att vara möjliga att tillämpa vid taxeringsarbetet. Det kan vara mycket svårt att avgöra huruvida en intäkt äratt hänföra till intäkt av uppfinning och därmed berättiga till skatteutjämnandeavsättning på därför avsett konto. Att skattelagstiftningen utökas ytterligaremed vaga och svårtillämpade regler är givetvis olyckligt. Någon enkel lösningfinns emellertid inte. Det är från föreningsbankernas utgångspunkt viktigt attunderstryka den svåra ställning denna vaghet kan innebära för bankerna. Isvårbedömda tolkningsfall kan det vara omöjligt för den enskilde intäktshavareneller den bank han anlitar att med säkerhet konstatera huruvida rätt tillskatteutjämning föreligger. Förbundet vill i detta sammanhang betona detbegränsade ansvar som i dessa situationer åvilar den kontoförande banken. I ett avseende är förslaget emellertid klart, nämligen attintäkter för innovationer av administrativ karaktär inte får insättas på uppfinnarkonto.Denna gränsdragning, som kan vara ofrånkomlig om namnet uppfinnarkontobibehålls, är mindre välbetänkt ur rättvisesynpunkt. Ur allmän synpunkt bör detvara motiverat att även administrativa innovationer understödjs på samma sättsom uppfinningar, dvs. innovationer av teknisk karaktär. Prop.1981/82:79 85 Enligt förslaget skall det vederlag, som kommer denskattskyldige till godo genom att han överlåter rätten till sin uppfinning,utgöra uppfinnarintäkt.