prop · G503150 · 1981-12-31 00:00:00 — Lån bör liksom tidigare kunna utgå också för atlavhjälpa andra byggnadslekniska brister. Möjlighetenall få lån bör gälla hela landel.Liksom under hösten och vintern 1981-1982 börlånemöjligheten slå lill förfogande för både flerbostadshus och småhus oavsellupplålelseformen. Samma regler som tillämpades tidigare bör även fortsättningsvisgälla för långivningen. Jagföreslår att beslut pm län för åtgärder som undanröjer byggnadstekniskabrister får medges inom en angiven ram. Denna ram bör bestämmas tiU 125milj.kr. Del bör ankomma på atl i samråd med arbetsmarknadsstyrelsenmeddela beslul om den regionala fördelningen av medlen. 1981/82:150 8 Lånenbör betalas ul från anslaget Lån liU bostadsbyggande. Jag räknar endast med enmindre effekt på statsbudgeten för /83 vilken bör rymmas inomanslaget. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag all regeringen föreslårriksdagen all 1. godkännade ändringar av grunderna för lån för ombyggnad som jag har förordat, 2. medge att ramen för de antikvariska myndigheternasfiUstyrkan-den av sådana ombyggnader som bör komma i fråga för förhöjtlåneunderlag och tiUäggslån vidgas med . 3. gpdkänna vad jag har förprdal i fråga om bidrag förvissa ombyggnader av flerbostadshus, 4. godkänna vad jag har förordat i fråga om lån föråtgärder som syftar lill att eliminera byggnadstekniska brister. 2 Försöksverksamhet med decentralisering till kommunerna av beslut om energilån Enliglbestämmelserna i bostadsfinansieringsförordningen beviljas inte bostadslån tillenergibesparande åtgärder (energilån) om arbetena har påbörjats innanlåneansökningen har prövats. beslöt emellertid atltillfälligt lämna en generell dispens från kravei allarbetena inte får ha påbörjats innan beslut har meddelats av länsbostadsnämnd.Dispensen omfattade ansökningar som enbart avsåg energibesparande åtgärder ochsom hade fillstyrkts av förmedlingsorganel . Jaguttalade i årets budgetproposition (prop. 1981/82:100 bil. 16 s. 101) att omerfarenhelerna av den tillfälliga dispensordningen inle är negativa bör detvara möjligt att försöksvis flytta över beslutanderälten i dessa ärenden tillett antal kommuner som kan bedömas ha goda förutsättningar att själva fattasädana beslul. Jag uppgav att överväganden i dessa frågor pågick inombostadsdepartementet. Någonsamlad utvärdering av erfarenheterna av den tillfälliga dispensordningen harännu inte vidtagits. Vad som har kommit fram under hand lyder emellertid inlepå all erfarenhelerna skulle vara negativa. Jag vill i sammanhanget nämna atlenligt lagen (1974:523) om kommunala åtgärder till bostadsförsörjningensfrämjande m.m. är en kommun skyldig all förmedla bl. a. statliga lån tUlbostäder. Jagförordar nu atl beslutanderätten i frågor om bostadslån lill energibesparandeåtgärder skall kunna överlämnas till kommunerna inom ramen fören försöksverksamhet samt att regeringen bemyndigas atl besluta ombestämmelsema för denna försöksverksamhet. Försöksverksamheten bör pågå tiUsvidare fram tiU den dag som regeringen senare bestämmer mot bakgmnd av desamlade erfarenheterna av verksamheten. Vidbifall till vad jag nu har förordat avser jag att återkomma lill regeringen ifrågan, sedan närmare synpunkter har inhämtats från bl.a. ochSvenska kommunförbundet. Redan nu viU jag emellertid, som en information tiUriksdagen, redovisa huvuddragen i den filläm-nade försöksverksamheten. Kommunernabör beredas fillfälle atl anmäla fiU regeringen om de vill della i enförsöksverksamhet där rätten all besluta om energilån överlämnas tiU kommunen.En fömtsättning bör vara atl de kommuner som viU delta i försöksverksamhetenbedömer att de redan har resurser för detta. Regeringen bör successivt kunna taställning tUl anmälningarna. Av praktiska skäl bör dpck kpmmunerna inträda iförsöksverksamheten . En första sådan tidpunkt bör varaden . Dekommuner som deltar i försöksverksamheten bör besluta i aUa ärenden däransökan endast avser energUån. Ansökningar som avser byggnader som ägs ellerförvaltas av kommunen själv bör dock som lämnas liU länsbostadsnämndenför beslut. Länsbostadsnämndema bör vidare även i fortsättningen besluta iärenden där bostadslån tUl energibesparande åtgärder söks i kombination medbostadslån för andra ändamål. Försökskommunernafömtsätts besluta om den totala godkända kostnaden och lånels storlek. Detär enligt min uppfattning väsenfiigt atl den försöksvis inrättade beslutsordningenleder fiU en förenklad hantering, både för myndigheterna och för de sökande. Denya administrafiva mtiner som krävs får inte medföra att utökade kontroll- ocharkivfunktioner måste byggas upp hos kommunema. Kommunernas prövning bör byggapå de uppgifter som de sökande redovisar. De sökande bör inte i della skedebehöva styrka sina uppgifter med gravationsbevis eller andra utdrag urmyndighelsregisler. Den kontroll som behöver utföras i dessa avseenden börgöras då länsbostadsnämnden prövar ansökan om utbetalning, sedan arbetena välhar slutförts. Länsbostadsnämndernasbefattning med sådana energilåneärenden som omfattas av försöksverksamhetenkommer således att begränsas til! att kontrollera att de fömlsättningar äruppfyllda som kommunen har ställt upp som villkor för lån, att besluta omutbetalning av lånen samt att därefter svara för den fortsattalåneförvaltningen. Vadgäller besvärsordningen för sådana beslul om energilån som fattas av kommunersom ingår i försöksverksamheten bör även i fortsättningen varasista besvärsinstans. Besvär över beslul om energilån kommer således i dessafaU att kunna föras i två instanser, nämligen länsbostadsnämnden ochbostadsstyrelsen. Prop.1981/82:150 10 Medhänvisning lill vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen attbemyndiga regeringen atl besluta om en försöksverksamhet med decentraliseringtiU vissa kommuner av beslutanderätten i frågor om bostadslån tUlenergibesparande åtgärder. Bilaga1.1 Reviderad nationalbudget 1982 REVIDERAD NATIONALBUDGET 1982' Denreviderade nationalbudgeten som härmed läggs fram är utarbetad inomekonomidepartementet och konjunkturinslitutel. Nationalbudgeten bygger påmaterial som erhållits från fackdepartement och olika verk och institutioner.Vidare har ulredningsrådel hörts. Dess ledamöter bär ej något ansvar förnationalbudgetens utformning och bedömningar. Nationalbudgetenbestår av två delar. I den första delen, kapitel I, sammanfattarekonomidepartementet det ekonpmiska läget och konjunk-tumtsikterna. Den andradelen, kapitel 2-10, behandlar utvecklingen inom olika områden merai detalj. I den sammanfattande bedömningen och i de kapitel somekonomidepartemenlet svarar för har perspektivet utsträckts lill alt omfatta1983. Kapitlen3 Utrikeshandel, 6 De enskilda konsumenternas ekonomi, 7 Investeringarna, 8Lönsamhet, kostnader och priser och 10 Kreditmarknaden har sammanställts inomkonjunkturinstilutet. Institutet har även sammanställt avsnitten om gmvor,mineralbrott och tiUverkningsinduslri saml skogsbmk i kapitel 4. Iett särskilt appendix redovisas en inom utförd studierörande statsskulden och de realekonomiska effeklema av statens ränteutgifter. Avett bihang som följer därefter framgår i tablåform vilka kapitel och avsnittsom sammanställts inom ekonomidepartemenlet resp. . Vidareredovisas prognoslal för olika delseklorer enligt ekono-midepartementels ochkonjunkturinsfitutels bedömingar. Ansvaretför bedömningen av ekonomi 1982 och 1983 vilar påekonomidepartementet, där arbetet med nationalbudgeten letts av statssekreterarenSten och departementsrådet . 'Kalkylerna avslutades för ekonomidepartementets del . 1 1981/82. Prop.1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 2 1 Sammanfattande översikt' 1.1 Den internationella utvecklingen som gått sedan den preliminäranatiorialbudgeten presenterades har de internationellafömtsättningarna ändrats på etl par väsentliga områden. Det gäller delsväxelkurser och räntor, dels oljepriser. Omkring årssktftet väntade man alt räntorna skulle drasned något, främst i , i samband med en fortsatt lågkonjunkturunder . fanns det faktorer som talade för altdollarn skulle försvagas i relation till de västeuropeiska valutorna och yenen.En sådan faktor var försämringen av den amerikanska konkurrenskraften under1981. Denna försämring borde få effekter på bytesbalans ochdärigenom försvaga dollarn. Stigande budgetunderskott innebar också en risk förökande infialiön och därmed elt försämrat förtroende för dollarn. Trols alt de underliggande faktorema har utvecklats i denförutsedda riktningen har dollam stärkts ytteriigare pch räntorna visattendens att öka . (Se diagram 1:1). Denna utveckling har intekunnat undgå att få vissa återverkningar på världsekonomin i övrigt. Diagram 1:1 Räntor utomlands 1979 Källa: . ' 1 detta kapitel presenteras ekonomidepartementetsbedömning av det ekonomiska läget och av konjunkturutsiktema. 1 de följandekapitlen 2-10 redovisas mera ingående utvecklingen inom olika områden. Prop.1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 3 Detgmndläggande draget i den amerikanska ekonomiska politiken sedanReaganadministralionens tillträde har varit en strammonetaristisk penningpolitik och inriktning mot atl begränsa statsutgifterna(exkl. försvaret) kombinerat med ell kraftigt avståndstagande frånskattehöjningar. I praktiken har detta lett lill en i övervägande grad expansivfinanspolitik. Inriktningenpå att endast tiUåta en begränsad monetär expansion medförde under 1981kraftiga variationer i räntenivån. Vissa fider låg bankernas ufiåningsräntafill de bästa kunderna (prime råte) . Variationerna i räntenivån hörihop med den kortsiktiga utvecklingen av penningmängden. Den har ökatbetydligt mera än vad som ligger inom de ramar som Federal Réserve dragit upp.Det har lett lill förväntningar om en ytterligare skärpt penningpolitik, vilkethar drivit upp räntorna. Underliden har man i i någon mån försökt lösgöra sig från den amerikanskaräntenivån genom att inte följa med i ränleuppgången utan i stället stegvis draned räntorna. Detta har främst gjorts av inhemska investerings- ochsysselsättningsskäl. Del vidgade räntegapet har bidragit till att driva uppdollarkursen till tidigare inte uppnådda nivåer (se diagram 1:2).Prisutvecklingen på olja och andra råvaror har emellertid i viss utsträckningmotverkat höjningen av dollarkursen. Skattesänkningeni och uppgången i föisvarsutgiftema tordebidra fill att budgetunderskottet kan bli ca bådeinnevarande och nästa budgetår. Del motsvarar av BNP vilket inte äruppseendeväckande myckel sett i etl intemationellt perspektiv men innebär atlanspråk ställs på en betydande Diagram1:2 Dollarns utveckling gentemot D-marken och yenen okt. 240 235 230 225 220 215 210 205 200 ' I ................................. LJ III L_ O N DIJ F M A f/ J JAS O N dIj F W I 1 ] I I _l LJ I_ I_ [_!_ O NDJJ F (v-, A M J JAS O N DIJ F 1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 4 delav utrymmet på kapitalmarknaden. Här har tidigare antytts alt ell stigandebudgetunderskott skulle kunna försvaga dollarkursen. Å andra sidan är riskenför att finansieringen av budgelunderskollel driver upp räntorna slor. En sådanuppgång skulle kunna dämpa produkfionen kraffigt men samfidigt håUa uppevalutakursen. Enförnyad ränteuppgång skulle också riskera atl dra upp räntoma i ochdärmed få en ytterligare depressiv effekt. Skulle de västeuropeiska räntornaav olika anledningar inte fullt ut följa med en sådan amerikansk utvecklingskulle räntegapet vidgas, vilket knappast kunde undgå att få konsekvenser förvalutakurserna. Även om inle dollarn skulle stiga ytterligare skulle i varjefall en annars möjlig utjämning utebli eller fördröjas. Slutresultatet av ensådan ulveckling skulle kunna bli en fortsall restriktiv penningpolitik mednegativa konsekvenser på produktion, investeringar och sysselsättning. Devalulakursförändringar som skett sedan andra hätflen av 1980 har lett fillkraftiga förskjutningar av konkurrensförhållandena. För och Japanhar konkurrenskrafter, förbättrats ordentligt gentemot Förenta staterna.Utvecklingen riskerar att driva på de protektionistiska tendenser som finns iländer som drabbas av en försämrad konkurrenskraft. SkuUeå andra sidan dollarn försvagas bör ränteskillnaderna kunna minska ochhandlingsfriheten för de västeuropeiska penningpolitiska myndighelerna öka.Den inflationsrisk som en lättare penningpolitik kan innebära skulle kunnabalanseras av apprecieringen av de västeuropeiska valutorna. Därmed skulle devinster som uppnåtts på inflationsbekämpningensområde inle behöva äventyras. Valulakursutvecklingentenderade att i många länder fördröja den dämpning av inflationensom är ett huvudmål för den ekonomiska politiken. Trögheten i priserna nedåtfördröjde prisavmallningen i appre-cierande länder som medanpriserna hölls uppe i depre-cierande länder i . Under de senastemånaderna har man dock kunnat se påtagliga resultat vad gäller priserna. Dengenomsnittliga inflationen i OECD-området dämpades från ca 10,till9% , räknat på 12-månaderstal. De senaste månadernas inflation,omräknad i årstakl, är ännu lägre. Eftersominflationsdämpningeri varit del kanske viktigaste målel för den ekonomiskapolifiken i de ekonomiskt tongivande länderna, kan del finnas anledning frågahuruvida della uppnåtts huvudsakligen via den ekonomiska politiken eller avandra skäl. Delfrämsta vapnet har varit en stram penningpolitik, med mer eller mindre fastfixerade målsättningar för penningmängdens tiUväxt. Filosofin bakom detta harvarierat någol men i huvudsak gått ut på all en fasl ram för denna tillväxtefter hand skuUe dra ner inflationsförväntningarna i linje med vad som voreförenligt med den penningpolifiska . På sina håll har måluppfyllelsentfråga om penningmängdsfillväxt varit låg. 1981/82:150 Bilaga1.1 Reviderad nationalbudget 5 synesresultatet i första hand ha varit en dämpad real tillväxt. Huruvidainflationsförväntningarna varaktigt påverkats på detta sätt är oklart. I varjefall har den strama penningpolitiken som elt inslag haft höga, och varierande,räntor vUket påverkal prisindexarna och därmed fördröjt en avläsbar effekt avinflationsbekämpningen. Räntorna har också utgjort etl hinder för investeringarsom skulle ha kunnat lägga gmnden fill en stabil tillväxt med bättremöjligheter till låg inflation. Inteheller ifråga om finanspolitiken är resultaten entydiga. Skärpningen avfinanspolitiken har verkat aktivitelsdämpande även om s. k. automatiskaslabiUsalorer, bl. a. i form av ökade utbetalningar av arbetslöshetsunderstöd,verkat i motsatt riktning. Den låga aktivitetsnivån har bidragit till attskatteintäkterna ökal långsamt och varit en faktor bakom de ökande underskotteni de offentliga budgetarna i många länder. Underskotten har ökat likviditeten iekonomierna och därmed också inflationsrisken. Åtstramningenhar obestridligen lett lill en låg eller i vissa fall t.o.m. negativ tillväxtoch den lägre efterfrågan på arbetskraft som följt härav torde ha verkatavkylande pä lönerna. En klar nedgång i löneökningslakten inom OECD-området harkunnat registreras och del har naturliglvis återverkat på inflationen. Bådedel låga avtalet för västtysk stålindustri med en löneökning på ochomförhandlingen av de amerikanska bilarbetarnas avtal kan tjäna som exempel. Överhuvudtagethar löneökningstakten efter den andra oljekrisen legat på en betydligtlägre nivå än efter den första krisen . Det förhållandet att man intepå samma sätt försökt kompensera sig för oljepriserna har underlättatanpassningen. Konjunkluravmattningen skulle av denna anledning kunna bli mindredjup än som var fallet efter den första oljekrisen. Detär troligt att olje- och övriga råvarupriser spelat en viktig roll fördämpningen av konsumentpriserna. Som exempel kan nämnas alt andra råvaror änolja sjunkit i pris. Råvaruprisernas utveckling kan åtminstonedelvis ses som ett utslag av den internationella åtslramningspo-litiken. utgick prognoserna från att råoljeprisel skulle liggasfilla på 34 doUar per fat för lypråoljan Arabian Light. sådanl antagandebaserade sig också på del prisbeslut som fattades vid höstens OPEC-möle. Efterfråganblev dock så svag att den prisnivån inle kunde upprätthållas. Den löpandeoljeproduktionen är störte än den slutliga efterfrågan. Hur stort detta överskottär, är svårt alt bedöma, uppskattningarna ligger omkring 3-5 miljoner fat perdag motsvarande 5 ä av produktionen. På spot-marknaden föll priserna frånknappt per fal lill 27-28 doUar per fat . Ävenpriserna på olja levererad enligl långsiktiga kontrakt har lill viss ' delfallit. Det brittiska oljebolaget sänkte sitt pris med i Prop.1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Diagram 1:3 Oljemarknaden )12 .J \ LJ_ LL I I I L_L A«m.-Produktionstaket har erhållits genom s. k.peak-to-peak anpassning med korrigering för effekterna av embargot 1974,revolutionen i och krigsutbrottet mellan och 1980. Siffranför oljeförbrukningen 1981 är en uppskattning. Källa: OPEC Bulletin, . Beräkningar inom ekonomidepaitementet. böljan av mars. Prisema föi övrig Nordsjöolja följdeefter. Med vissa undantag har dock den officiella kontraktsprisnivån på oljaproducerad inom OPEC inle sänkts. I syfte att försvara konlraktsprisernabeslutade OPEC vid sitt möte i att begränsa utbudet.Begränsningen uppgår tiU 1,5 miljoner fal per dag enligt officieUa uppgifter. Diagram 1:3 anger överslagsmässigt hur efterfrågan ochproduktionskapacitet utvecklats under 1970-talel Den viktiga frågan är om denbeslutade produktionsbegränsningen får den åsyftade inverkan på priserna.Prisutvecklingen beror på styrkan och snabbheten i den internationeUa konjunkturenoch den oljeefterfrågan som denna ger upphov till samt på besparingsansträngningarnaoch behovet av lagemppbyggnad. Oljeförbmkningen har sjunkit kraftigt i relation till BNPi industriländerna, särskilt efter den andra oljekrisen. Av intresse är om debesparingsåtgärder spm resulterat i denna minskning av pljeförbmkningen perprpdu-cerad enhet är bestående och om besparingarna kommer att fortsätta.Skulle de låga oljepriserna leda fill en lägre ambitionsnivå i fråga ombesparingar skulle detta kunna innebära atl oljeefterfrågan i konjunkturuppgångenskulle stiga i stort sett i takt med BNP-tillväxten inom OECD-området. HärtUI kommer behovel av normal lagemppbyggnad. Trols denneddragning av lagren som skett är dessa fortfarande Prop.1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 7 sannolikthöga i relation till förbrukningen. Det höga ränteläget har lett fill attförbmkarna är försiktiga med någon mera omfattande lageruppbyggnad. Någonsådan kommer knappast heller all börja förrän förväntningarna är inställda påatt botlennivån för oljepriserna uppnåtts. Även om efterfrågan både för slutligförbrukning och lager ökar kommer sannohkl fortfarande ettutbudsöverskptt all råda. Somföljd av den utveckling som kunnat iakttas har konjunkturinsfituletantagit att det genomsnittliga importprisel (inkl. frakt m.m.) på råolja förSveriges del skulle komma att ligga strax under 33 doUar per fal.Som jämförelse kan nämnas alt del genomsnittliga importpriset 1981 låg på35,. Detangivna priset avser ell sammanvägt genomsnitt av priserna på import fränspotmarknaden och import enligt kontrakt. Prisprognosen fömtsätter bl. a. enökad andel olja från spotmarknaden i vår import. antagit atl efterfrågan, i samband med den säsongmässigalagemppbyggnaden, kommer all leda fill en viss prisuppgång påpetroleumprodukter i är följt av en uppgång underQärde kvartalet för råoljan. Efterfrågan ger sannolikt underlag fören viss fortsatt prisuppgång molsvarande ett oförändrat realpris för oljan.Efter hand kan det finnas underlag även för en real oljeprisstegring. Detreala importpriset på olja framgår av diagram 1:4. Inte minst mol bakgrund avde senaste 10 årens erfarenheter finns del anledning fråga sig hur stor riskenkan vara för en mera turbulent utveckUng. Del är i och för sig sant alt bådaoljekriserna inträffat i samband med högkonjunkturer då efterfrågan på oljabåde för slutlig användning och för lagemppbyggnad stigit kraftigt och i skedendå det inte heller är ovanligt alt råvampriser varierar kraftigt. Men när delgäller oljan kan man inte bortse från den roll som pplitiska kriser spelat. Vidden första pljekrisen var det oktoberkriget och hotel om en successivneddragning av tillförseln som skapade underlag för den kraftigaprisstegringen. Vid den andra oljekrisen var det revolufionen i samtkriget mellan och som påverkade oljeproduktionen och skapade farhågorinom industrivärlden för ytterligare störningar av oljelillförsdn. Detta leddelill betydande lagerköp vilket drev upp priserna. Detbör således observeras alt de båda oljekriserna varit förbundna med politiskakriser i del största producentområdel. Detta har självfallet betydelse när detgäller alt förutse oljeprisulvecklingen framöver. Den prognos som här gjortsinnebär elt i flera avseenden försiktigt anlagande. Någon snabb prisökningantas inte. Däremot kan del reala oljepriset länkas öka. Oljeprisetkan inte ses frikopplal från vad som händer med valutakurserna. Skulle dpllarnfalla minskar delta värdet av OPEC-ländernas oljeintäkter och del skulle dåkunna finnas en strävan atl hålla oljepriserna högre än i en situation därdoUarn ligger kvar på nuvarande nivå. Prop.1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Diagram 1:4 Realpriset pä svensk oljeimport 19701983 Index 1975 = 100 1970 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 Anm: Realpriset mäts som svenskt importpris för råolja ochpetroleumprodukter i relation tiU svenskt importpris för bearbetade varor. marknadsläget och tiU OPEC:s sjunkande marknadsandel tordedock ett sådant relativt prisläge vara svårt alt upprätthålla, särskilt i denmån del kräver prishöjningar. Del lorde vara realistiskt att räkna med att viden lägre doUarkurs en viss kompenserande rörelse uppåt av oljepriserna kommeratt finnas men atl denna sannolikt inle kommer all kunna kompenseradollarfallet fullt ut och atl prisanpassningen kommer atl släpa efter. 1981/82:150 Bilaga1.1 Reviderad nationalbudget 9 Föramerikansk del skulle en nedgång i dollarns värde medföra tendenser lillstigande priser genom all oljepriserna skulle stiga räknat i dollar. (Härtillkommer självfallet den importprisökande effekt som själva deprecieringen gerpå varor som noteras i andra valutor.) För de apprecierande valutorna skulledollarfallet och oljeprisstegringarna motverka varandra. Vilkakonsekvenser ett sjunkande oljepris skulle ha på västvärldens ekonomier ärdelvis beroende av hur dessa länders ekonomiska polifik utformas. Skulle mantrots realt sjunkande oljepriser i den internationella handeln ändå vilja hållauppe realpriset för de inhemska konsumenterna skulle delta kunna ske genomhöjda skaller. SkuUe man ändå vilja uppnå den realinkomslpåverkan som desjunkande oljepriserna möjliggör kan detta uppnås genom alt kombinera höjdaenergiskatter med molsvarande sänkning av andra skatter. Eftersom det i detongivande länderna finns elt starkt behov av all redovisa resultat påinflationsbekämpningens område och eftersom en sådan omläggning avskallepoUfiken kräver parlamentens medverkan är del dock mest sannolikt allflertalet länder istället väljer alt låta oljeprissänkningarna slå igenom ikonsumentledel. Effekternapå världsekonomin av sänkta oljepriser är beroende av industriländernasreaktion i finans- och penningpoliliskt avseende. De blir också beroende av hursnabbi lägre oljeintäkter påverkar OPEC-ländernas import. En mycketöverslagsmässig kalkyl skulle kunna ange all en prissänkning på skulleöka tillväxten i med ca 1/och 1/2procentenhet . Inflationen skulle kunna dämpas med knappt 1/2 resp. 1procentenhet. Totalthar tUlväxten i OECD-området beräknats bli 1/och . Profilenser ut på följande sätt: halvår, årstakt % -1/2 2 1/2 3 1/2 Dettainnebär en någol svagare internationell konjunktumppgång än vad somberäknades i den preliminära nationalbudgeten . Skillnaden ligger främsti en svagare ulveckling i . Det är som tidigare nämnts främst iFörenta staterna som de ändrade förutsättningarna i fråga om ränte- ochväxdkursulveckling verkat lillväxthämmande.