prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — En annan följd avriksdagens beslut i anledning av prop. 1980/81: 126 är, att del ankommer påriksförsäkringsverket all skapa ett förenklat ansökningsförfarande vidåtergång till förtidspension. I praktiken innebär det förenkladeprövningsförfarandet all en vilande pensionsräll skapas, om del inlevid omprövningen av pensionsrätlen visar sig alt arbetsförmågan väsentligt harförbättrats eller all den handikappades möjligheter lill arbete ökatväsentligt. Åtgärden syftar lill att undanröja sådana eventuella farhågorfrämst hos unga förtidspensionärer, t. ex. för alt förlora pensionsrätlen,som kan avhålla dem frän alt pröva sina möjligheter i arbetslivet. Regeringen uppdrogi ät AMS och statens personalnämnd -numera statens arbetsmarknadsnämnd(SAMN) - alt utarbeta förslag lill riktlinjer för hur arbetet med all främja anställning avarbetshandikappade bör bedrivas inom statsförvaltningen. De bådamyndigheterna har lämnat sina förslag. har därefter (AU1980/81:21, rskr 1980/81:404) uttalat att regeringen skall redovisasina övervägan- 1981/82:100 Bilaga 15 116 den med anledning av förslagen från AMS och SAMN. Ensådan redovisning har lämnats i budgetpropositionens bilaga 3 För flerahuvudtitlar gemensamma frågor. Som framgått i detta avsnitt har regeringen bl.a. ändratföreskrifterna i anställningsförordningen (1965:601) så all även tjänster som tillsätts med arbetshandikappadesökande som arbetsförmedlingen har anvisat skall kunna undantas frånmyndigheternas skyldighet all ledigkungöratjänster. Vidare har under åttonde huvudtiteln särskilda medel föreslagilslill slöd för utveckling av metoder m.m. inom handikappområdet. Den 25 juni 1981överlämnade den särskilda arbetsgrupp för narkotikafrågor, somregeringen inrättade under AMS arbelsvårdsdelegalion, sin rapport. Rapporten redovisar gruppensarbete saml synpunkter och förslag om fortsalla insatser på området. Under anslaget C5. Yrkesinriktadrehabilitering aviseras förslag öminsatser på missbruksområdet som regeringen kommer all lägga fram undervåren 1982. De särskilda stöden lillsysselsättningsskapande åtgärder för sökande medarbetshandikapp har fortlöpande byggts ul som storaorganisatoriska förändringar har genomförts inom området. sammanfördes den skyddadeverksamhet som bedrevsav primär- och landslingskommunala saml vissa enskilda huvudmän, industriellaberedskapsarbeten saml länsarbetsnämndernas konlors-arbclscenlraler i en nysliflelseorganisalion för skyddat arbete, Samhällsföretag. Den 1 juli 1980sammanfördes den tidigare halvskyddade sysselsättningen medarkivarbele/musikerhjälp i en ny sysselsältningsform kallad anställning medlönebidrag. Som framgår av följande figur har de organisationsförändringar som genomfördes år 1980fåll som effekt att ell ökat anlal personerkommit att omfattas av stöd lill sysselsättning av arbetshandikappade. 1981/82:100 Bilaga 15 117 Antalhandikappade personer i vissa sysselsättningsskapande åtgärder 1972-1981(oktober). 25 000 20 000 15 000 7576 77 7? Den ökning avantalet sysselsatta inom Samhällsföretag som visas i figuren utgörs delvis avpersoner som fördes lill stiflelseorganisalionen från de tidigare industriellaberedskapsarbetena. De beräknas uppgå lill ca 1 800 personer. Vidare utgörs ca 1600av dem som sysselsätts hos Samhällsföretag av personer som tidigare hade arkivarbelevid länsarbetsnämndernas konlorsarbelscenlraler. Den reella ökningen av anlalelsysselsatta hos Samhällsföretag är således mindre än vad figuren utvisar.Samtidigtär ökningen av anlalel personer som sysselsätts med hjälp av lönebidrag högreän vad figuren visar eftersom hänsyn bör tas till det antal som övergick från arkivarbete lillSamhällsföretag. Fr.o.m. den 1 januari1982 upphör möjligheten alt överföra redan anställda personer tillanställning med lönebidrag (tidigare benämnt halv-skyddad sysselsättning). slopasmöjligheten alt förlänga beslut om lönebidrag för sådana anställda hos kommuneroch landsting som har överförts från en reguljär anställning lill enlönebidragssubvenlionerad (halvskyddad sysselsättning). Lönebidrag skallsäledes i fortsättningen i huvudsak bara kunna användas i samband mednyanställning av arbetshandikappade.Möjligheten all förlänga lönebidrag för personer som tidigare överförts fillsådan statligt subventionerad löneform skall dock kvarstå inom den enskilda sekiorn. Del skall ocksåvara möjligt alt dels överföra enredan anställd till anställning medlönebidrag, dels även förlänga stödet, när det gäller personer somåtergått i arbete efter all ha uppburit helt sjukbidrag. 1981/82:100 Bilaga 15 118 I 1981 årsbudgetproposition anmälde jag min avsikt all föreslå regeringen all en begränsadöversyn av verksamheten inom stiftelseorganisationen för skyddat arbete skulle genomföras.Regeringen uppdrog ålStiftelsen att med utgångspunkt från vunna erfarenheter genomföra en kartläggning och översyn avverksamheten. Härvid skulle särskiltprövas vilka kostnadsbesparande förändringar av organisatorisk eller annan artbeträffande den operativa verksamheten, men även avseende lednings- ochstyrfunktioner, som stiftelsen bedömer vara möjliga inom ramen för den arbetsmarknadspolitiska och sociala målsättningen, som enligl beslut gäller förverksläder för skyddat arbete. Stiftelsen skall lämna en redogörelse avuppdraget före utgången av . Översynsrapporten kommer därefter allberedas och utvärderas inom . Den nya organisationen för yrkesinriktadrehabilitering trädde i kraft den 1 januari1980. har ell intensivt organisationsarbete bedrivits för att få till slånd den omdisponering av personalresurser som organi-safionsförändringenförutsatte. I många fall har också lokalförändringar fåll vidtas, eftersom de tidigare lokalerna inte var byggda för denverksamhet som skall bedrivas vidarbetsmarknadsinstituten. Bl.a. harman minskal utrymmet för produktion.I slällel bedrivs praktisk arbetsträning vid arbetsplatser ute på den vanliga arbetsmarknaden. Detta har medverkat lillall en större del av de inskrivna kunnat fåanställningar efter prövningsperiodens slut, jämfört med tidigareförhållanden. Man har också i ökad utsträckning k. riktade insatser, t. ex. kortare intensiva insatser för all informera sökande omarbetsplatser med rekryteringsbehov. Bl.a. har sådana riktade insatser gjorts för all intressera kvinnor för anställning inom industrinoch för friställda som behövt fördjupad information om möjligheter all få nyttarbete. Dessa exempel visar attarbetsmarknadsinstituten i hög grad inriktar sin verksamhet på att ge kvalificerad förmedlingsservicelill grupper med särskilda behov av arbelsförberedelse ocharbetsanpassning. Eftersom av deinskrivna har arbetshandikapp är arbelsmarknadsinsliluten särskill betydelsefulla när det gäller alt bereda sökandemed arbetshandikapp arbete. Institutenhar budgeterats i enlighet med huvudförslaget. Efterfrågan påplatser vid verkstäder för skyddat arbete är stor på många håll i landet.Stiftelsen Samhällsföretag föreslås därför få medel för investeringar somskall göra del möjligt all la emot fler gravt handikappade arbetssökande vidverkstäderna och därigenom mer effektivt använda befintliga platser. 1 anledning avprop. 1980/81: 126 om arbetsmarknadspolitikens framtida inriktning har beslutat (AU1980/81:21, rskr 1980/81:404) att förhöjt lönebidrag skall kunna lämnas,tillarbetstagare som övergår från skyddatarbete lill en anställning på denreguljära arbetsmarknaden. Bidragetuppgår lill del första anställningsåret och under de därpå följande tre åren. Åtgärden syftartill en ökad ulplacering från skyddatarbete. Därigenom bidrar man också lill att skapa möjlighet för fler gravthandikappade att få arbete inom stiflelseorganisalionen. Prop.1981/82:100 Bilaga 15 119 Statens förhandlingsnämndträffade en principöverenskommelse om kompensation för statensöverlagande av det kommunala och landstingskommunala kostnadsansansvaret förskyddade verkstäder, arbets-vårdsinstitut m. m. träffadevidare överenskommelse om kompensation för övertagande avdriflkoslnaderna för verksamheterna. Överenskommelsen, som gällde år 1980.innebar att staten erhöll 775 milj.kr. En slutlig överenskommelse har träffalsden om kompensationen lill staten. Denna innebär all staten skallerhålla ytteriigare 775 milj.kr. för vartdera av . Efter år1982 skall således ingen kompensation lämnas och de ekonomiska regleringarna ärdärmed slutförda. Staten har därefter ensam det fulla kostnadsansvaret förverksamheterna. Regeringen har godkänt överenskommelserna. 1980/81 Utgift 126369316 1981/82 Anslag 133 509000 1982/83 Förslag 142222000 Arbelarskyddsslyrelsen ärcentral myndighet för arbetarskydds- och arbelstidsfrågor, vartill räknasarbetsmedicinska frågor och frågor rörande den centrala tillsynen inomproduklkonlrollagsliflningen. Styrelsen är chefsmyndighet föryrkesinspektionen. Arbelarskyddsslyrelsenleds av en styrelse. Denna utgörs av generaldirektören, överdirektören och nioytterligare ledamöter, varav sju representerar parterna på arbetsmarknaden ochtvå är riksdagsledamöter. 1 verksstyrelsen ingår vidare tvåpersonalförelrädare. Inom styrelsen finns tre avdelningar, nämligentillsynsavdelningen, forskningsavdelningen och administrativa avdelningen. Tillarbelarskyddsslyrelsen är knuten en arbelstidsnämnd, som består avgeneraldirektören eller överdirektören, chefen för arbetstidsbyrån, entjänsteman som generaldirektören utser saml sex ytterligare ledamöter somrepresenterar parterna på arbetsmarknaden. 1981/82 Beräknad ändring 1982/83 Arbetarskydds- Före styrelsen draganden Förvaltningskostnader 102642000 +150.33000 +5517000 (däravlönekostnader) (79478000) () (+6718000) Lokalkostnader 27007000 +2090000 +1011000 Uppdragsverksamhet 3860000 +2 185000 +2185000 1981/82:100 Bilaga 15 120 Inkomster vid arbetarskyddsstyrelsen,som redovisas på statsbudgetens inkomstsidaunder Uppbörd i statens verksamhet, beräknas till . för nästabudgetår (1981/82 . En förutsättning föralt arbelarskyddsverkel skall kunna bibehålla den ambitionsnivå förtillsyn och forskning som upprätthålls bedöms av styrelsen vara attverket även i fortsättningen kan disponera tillräckliga resurser. /82 har styrelsen tvingats besluta om vakanshållning avIjänster inom styrelsens tre avdelningar. Flertalet vakanser har kommit på denadministrativa avdelningen där arbetskraftsbehovet tidigare i storutsträckning tillgodosetts genom extraljänsler. Enligt styrelsen har detta skett iavvaktan på resultatet av den utredning av verkels administrativa funktionersom redovisades i förra årets anslagsframställning. arbete med successiv rationalisering ochindragning av ijänster har inletts.Ytterligare besparingar under /83 skulle medföra att kraven på personalbesparingar måste skärpasytteriigare. I ett sådant läge skullei allt högre grad även de operativa funktionerna komma att drabbas, dvs.föreskriftsarbetet och annat centralttillsynsarbete, tillsynen av arbetsställen samt forskning och utbildning. Pris- och löneomräkning m. m. Styrelsen framhålleratt en nedskärning av personalstyrkan generellt förutsäller en myckel långsiktigplanering, bl.a. genom trygghelslagslift-ningen. En sådan planering är också nödvändig föralt man skall kunna uppnå önskadomprioritering. Något medel för alt styra personalavgången lill tjänster som av funktionella skäl i förstahand bör dras in finns nämligen inte.Styrelsen understryker all de anställda i mycket stor utsträckning har en specialinriklad bakgrund i fråga om bådeutbildning och erfarenheter. Dettagör att de bara lill en del, och då först efter omfattande utbildningsinsatser,kan styras in på andra arbetsområden. Styrelsenframhåller vidare all den genom fortlöpande effekliverings-och besparingsåtgärdersöker sänka kostnadsnivån ulan negativa återverkningar på verksamhetensresultat. En minskning av resurstilldelningen av den storleksordning som angesi regeringens anvisningar för revidering av långlidsbedömningen för budgetåren1982/83 -1985/86 kan enligl styrelsen inle vidtas ulan direkta negativa effekter påverksamhetsresultatet. Skulle en sådan resursminskning bli aktuell för verkelsdel måste den således kombinerasmed ställningstaganden lill förändring av arbetarskyddsverkets uppgifter eller ambitionsnivån i dessa. Styrelsen har i nulägetinle funnit alt tillräckligautgångspunkter givits för en faktisk omplanering av sådant slag. De konsekvenser som del kan blifråga om är enligt styrelsen följande. a) Förskjutningar idel av styrelsen planerade föreskriflsarbelet avseende såväl nya föreskrifter somaktualisering av äldre regler. 1981/82:100 Bilaga 15 121 föreskrifter på aktuell nivå och därmed bl.a.bristfällig samordning inom yrkesinspektionen kan leda lill alt kraven ställs olika med negativa konsekvenser som följd, t. ex. i form av investeringarsom senare visar sig vara otillfredsställandefrän såväl produktions- som arbelsmiljösynpunkt. b) Minskaltillsynsarbete ute i arbetslivet med påföljd bl. a. all de lokala parterna får minskadservice när del gäller all finna lösningar på de problem som kan finnas. c) Minskademöjligheter all genom omdisposilion inom gällande ramar skaffa ny kompelens tillden arbetsmedicinska forskningen för att kunna möta ny och ökadefterfrågan inom olika områden. d) Ettmindre utbud i fråga om utbildning av personal till företagshälso vården, ell utbud som redan i dagensläge är otillfredsställande. Sammanlaget innebärsådana påfrestningar enligl styrelsens bedömning, en urholkning av demålsättningar som hillills gällt för arbetsmil-jöarbetel. Ianslagsframställningen lägger styrelsen fram ell förslag som enligl dessuppfattning i allt väsentligt följer regeringens anvisningar för huvudförslaget, dvs. pris- ochlöneomräkning för anslagen för /82 minskal . Emellertidhar styrelsen funnit det omöjligt all helt begränsa anslagsbehovet tilldenna nivå. Styrelsen finner del således oundgängligen nödvändigt all utöverhuvudförslaget räkna med vissa ytterligare medel för anskaffning och underhåll av apparatur för arbelsmedicinskforskning för alt undvika kapitalförstöring som en följd av bristfälligt underhåll och för att undvika allvarligastörningar i arbetet. Enligt styrelsens beräkningaruppgår anslagsminskningen i enlighet med huvudförslaget fill . Utgångspunkten förstyrelsens fördelning av detta på olika ändamål är all söka minimera negativaeffekter på verksamhelsresullalel. Genom en omfördelning av del tekniska och ekonomiskaansvaret för den tekniska produktionen av styrelsens föreskrifter mellan Liber förlagoch styrelsen blir det möjligt all minska anspråken på statsbudgeten förinformationsinsatser med 1 milj. kr. Dessutom bedömer styrelsen delmöjligt all begränsa medelsbehovel för olika omkostnader med 1 milj. kr. iförhållande lill tidigare anslag. Till stor del beräknas detta av styrelsenkunna ske genom minskade anslag för verkels personalutbildning ulan attambitionsnivån för denna behöver sänkas i förhållande lill del faktiska nuläget. Styrelsens förslagenligl huvudförslaget innehåller ell forlsall kostnadsfritt tillhandahållandeav tidningen . Styrelsen redovisar flera skäl som lalar molen avgiftsbeläggning av tidningen. Med hänvisning fill riksdagsbeslutet omstatlig fidningsutgivning (prop. 1980/81:100, bil. ll,s. 127ff) har styrelsen också tagit upp frägan om viss översyn av riktlinjerna förtidningen. I särskild ordninghar styrelsen vidare med åberopande av riksdagsbeslutet om inrättande av ellinformationssystem om arbetsskador begärt all vissa tjänster, för vilka medelanvisats, extra-ordinariesätts. Prop.1981/82:100 Bilaga 15 122 Styrelsen har slutligen isärskild skrivelse lill regeringen hemställt all bl.a. en laboralorstjänsl i Fe20-Fe 23 ändras till SKe46 med avlönings-förstärkning enligl del stafiigaläkaravlalel. Som skäl åberopar styrelsen alt tjänsten med hänsyn lill dessallmänna inriktning i första hand bör tillsättas med en läkare. Den genomgripandereformeringen av arbelarskyddsverkel har belysts bl. a. itidigare budgetproposifioner. Jag kan konstatera alt verket slår välruslat för alt lösa sina uppgifter. Verkels personal har i princip fördubblatsunder perioden och de formella möjligheterna för en kraftfulltillsynsverksamhet har getts genom arbelsmiljölag. Datorbaseradeinformationssystem som skall bidra till elt effektivare resursutnyttjande ärunder uppbyggnad. Forskningsverksamheten har utvidgats, inte minst lill följdav de nya och ändamålsenliga laboratorier som styrelsen numera disponerar iVästra Skogen i . Vid sidan av den intensiva allmänna debatten torde dennya lagstiftningen och den kraftiga utbyggnaden av styrelsen sannolikt habidragit till de ökade förväntningarna och kraven på styrelsen i fråga ominsatser av en omfattning som inle kan tillgodoses inom nuvarande resursramar.Trots detta framhöll jag redan i förra årets budgetproposition attarbelarskyddsverkel nu mäsle genomföra besparingar och omprioriteringar. Delgäller naturiigtvis i minst lika hög grad . Jag vill emellertid understrykaall delta inte innebär en sänkning av regeringens ambitioner beträffandearbelsmiljöverksamheten. Målen mäsle dock näs via delvis andra vägar äntidigare. Jag menar då i första hand att ökade resurser som enligl tidigarepraxis normall skulle ha tillförts genom ökningar av anslagen numera måsteåstadkommas genom rationaliseringar och andra effektivitetshöjande åtgärder.En verksamhet med sådan inriktning pågår också inom verket. Påregeringens uppdrag genomförde verket det s. k. ASSÖ-projeklel vilket innebaren översyn av verkels administrativa funktioner. Översynen följs nu upp inomverket med en rad projekt. I enlighet med regeringsbeslut utarbetas dessutombl.a. system för verksamhetsinriklad budgetering, avgiftsbeläggning av vissgranskningsverksamhet vid styrelsens tillsynsavdelning samt en s. k.huvudstudie för en samordnad lösning av de datorbaserade informalionsssyslemenInformationssystemet om arbetsskador () och samordnat ADB-baseratarbelsställeregister för arbelarskyddsverkel (). Samtliga åtgärder syftarlill alt öka effektiviteten inom verket inom de ekonomiska ramar som lagts fastav statsmakterna. Jag är övertygad om att denna ambition är realistisk.Arbelarskyddsslyrelsen anslagsframställning vittnar också om att styrelsendelar denna uppfaUning. Styrelsen har emellertid inom vissa begränsade områdenfört fram önskemål som i några fall innebär krav på resurser utöverhuvudförslaget. Det gäller bl. a. vissa områden inom vilkautvecklingstakten under sena- 1981/82:100 Bilaga 15 123 re år varit så hög att del för styrelsen i praktikenvarit fråga om all etablera ny verksamhet för all inle komma efter iutvecklingen. Del är framför allt fräga om forskningsavdelningen där styrelsenbegärt sammanlagt 4,2 milj. kr. för underhåll och nyanskaffning av instrument.Styrelsen har även gjort framställning om all ell anlal forskartjänster skallöverföras från F-planet till , dvs. anpassas till del statligaläkaravlalel för alt vid uppkommande vakanser kunna tillsältas med sökande medläkarutbildning. I detta sammanhang vill jag nämna att regeringen genom beslutden (SFS 1981:989) bifallit en framställning frånarbelarskyddsslyrelsen om all namnet på arbetsmedicinska avdelningen skulleändras tillforskningsavdelningen. Jag har tidigare iskilda sammanhang framhållit vikten av att forskningen inomarbelsmiljöområdel bedrivs på en hög nivå. Skälen härtill är naturligtvis många. Detmer specifika för arbelarskyddsstyrelsens forskningsavdelning är att bidra medunderlag för föreskriflsproduklionen. Del är också med utgångspunkt i delsenare förhållandel somjag anser del motiverat att något mera ingåendeberöra forskningsverksamheten och de yrkanden om ökade resurser för avdelningensom lagts fram av styrelsen. Arbetsmiljölagen har funnits i snart fyra år.Lagens karaktär av ramlag innebär att flertalet regler fått en så allmän utformning all demäsle tolkas auktoritativt innan de kan tjäna lill ledning för allmänheten menockså för den regionala fillsynen. Arbelarskyddsslyrelsen är den myndighet somhar att göra dessa tolkningar och publicera dem i form av föreskrifter ellerallmänna räd i arbelarskyddsstyrelsens författningssamling. Dessa författningar ärsåledesen förulsällning för all arbelsmiljölagen skall få en enhetlig tillämpning över hela landet ochför all allmänheten skall kunna bilda sig en uppfattning om lagenskrav. Värdet härav behöver knappast framhållas särskilt. Sanktionssyslemelgör räftssäkerhetskravel särskilt viktigt. Frågan om rättssäkerhet harockså en ekonomisk aspekt. Del är viktigt för varje företagare somskall investera i nya byggnader eller maskiner eller välja metoder ellermateriel all vela vad lagen kräver. En osäkerhet härom kan medförakostnadskrävande felinvesteringar som varken gagnar arbetsmiljön ellerekonomin. Kravet på arbelarskyddsslyrelsen att öka sin produktion avföreskrifter har kommit från säväl arbetstagarnas organisationer som frånarbetsgivarna. Produktionen av föreskrifter hos arbelarskyddsslyrelsentenderar ocksä all öka. Under /81 utgavs 27 författningar mot 23 under budgetåret1979/80. Rättssäkerhetenkräver naturligtvis att normeringsarbetet och tillsynsverksamheten hosarbelarskyddsslyrelsen bedrivs med utgångspunkt i ett tillfredsställandebeslutsunderiag. Sådant produceras i betydande omfattning inom forskningsavdelningensom är landels dominerande insfitulion för forskning inom arbelsmiljöområdel. Del finns sålundaen nära koppling mellan verksamheten vid forskningsavdelningen och arbelarskyddsstyrelsens författningsarbete. Detta gällerockså för styrelsens förmåga all 1981/82:100 Bilaga 15 124 snabbt reagera på nya riskindikationer i arbetsmiljön.Det är angelägel alt denna koppling ytterligare accentueras. Jag avser därföratt föreslå regeringen altta hänsyn fill arbelarskyddsstyrelsens begäran om förstärkta medel för underhåll och nyanskaffning avinstrument till forskningsavdelningen i samband med alt frågan om medel frånarbelarskyddsfonden för särskilda arbelarskyddsprojekl behandlas. Jag övergår nu tillatt behandla tidningen . Det åligger styrelsen enligl dess instruktionsärskilt att bl.a. bedriva information och utbildningsverksamhet på arbetarskyddels omräde.En av de viktigaste kanalerna förarbelarskyddsverkets information är tidningen som distribueras ulan kostnad lill den som begärdel. informerar styrelsen om nya regler, forskningsresultat ochyrkesinspektionens arbete. I dentas också upp olika aktuella arbelsmiljöproblem samt exempel på lösningar på dem. Tidningen lar endastca (ca .) av styrelsensinformationsresurser i anspråk och utgör trots detta en väsentlig del av styrelsens informationsarbete. Tillsaken hör all den information somförmedlas via tidningen tjänar som marknadsföring för annatskriftligt material som produceras av styrelsen l.ex. föreskrifter, forskningsrapporter m. m. Jag har därför uppfattningen all en avgiftsbeläggning av tidningen inle skulle innebära någonbesparing som kan uppväga nackdelen av all styrelsen förlorar sin kanskeviktigaste informations-och marknadsföringskanal. Beräkningen av medel förtidningen har skettenligl huvudförslaget. har jag för delkommande budgetåret beräknat . Riktmärket för härefter kommande budgetår bör dock vara att utgifterna för Ventilenhålls inom den kostnadsram peranställd, som generellt gäller för personaltidningar inom den statligaförvaltningen. I propositionen(1980/81:20) om besparingar i statsverksamheten m.m. anmälde jag all jagräknade med en ökad finansiering av arbetsmedicinska avdelningensforskningsverksamhet över arbelarskyddsfonden. Regeringen beslutadedärefter för vart och elt av alt 1,5 milj. kr. skulleutgå som bidrag ur arbelarskyddsfonden för finansiering av forskningsavdelningensforskningsverksamhet. Jag har för avsikt att föreslå regeringen all besluta ommotsvarande åtgärd för /83 och jag har utgått från delta vid minmedelsberäkning. Jag hemställer all regeringen föreslår att till Arbetarskyddsstyrelsen /83 anvisa ell förslagsanslag av . 1981/82:100 Bilaga 15 125 1980/81 Utgift 1981/82 Anslag 1982/83 Förslag 103 134856 111678000 121043000 Yrkesinspektionenutövar tillsyn över efterlevnaden av arbetsmiljö- och arbetstidslagsliflningenm.m.