prop · G503102 · 1981-12-31 00:00:00 — Civifförsvarsstyrelsenframhåller att civilförsvaret fick den inriktning del har genom 1972 och1977 års försvarsbeslut. 1970-lalel har ägnats ål att anpassa och bygga uppcivUförsvarel mol de mål som har angetts i nämnda beslut. Övergången till nyasyslem för bl.a. skyddsrumsbyggandet, krigsorganisationen (organisation 80)och utbildnings- och övningsverksamheten beräknas vara slutförd före den 1juli 1982. anser att systemen har visat sigändamålsenliga. Brist på medel har emellertid tvingat fram begränsningar iverksamheten inom ramen för systemens struktur. Hillills harcivilförsvaret byggts upp med utgångspunkt i all del kommer all finnas lid förkompletterande åtgärder under ell politiskt spänningsskede med en därpåföljande beredskapsperiod. De begränsningar som har tvingats fram av ekonomiskaskäl har ökat behovel av sådana kompletterande åtgärder. Civilförsvarsslyrelsenanser all de förslag som försvarskommitlén har lämnat om de säkerhetspolitiska grundernaoch inriktningen av civifförsva-ret innebär en förändring av förulsällningarnaför planeringen av civilförsvarels uppbyggnad. Kraven på beredskap molöverraskande angrepp m. m. medför enligl styrelsens uppfattning all planeringenmåste ändras inom i stort sell alla områden av civilförsvarsverksamhelen.Ändringarna måste genomföras med utgångspunkt i nuvarande syslem och i deresurser som finns. De måste ulföras på ett sådant säll all beredskapen inomde närmaste åren upprätthålls. Utgångslägetinför perioden /83-1986/87 inom olika områden av civilförsvarsverksamhelenanges översiktligt av civilförsvarsslyrelsen på följande sätt. Under1980-lalel påbörjas en modernisering och omstrukturering av flygvapnetsslridslednings- och luftbevakningssyslem. a. kommer anlalelluftförsvarscenlraler alt bli mindre. Detta får betydande konsekvenser förcivilförsvarels alarmeringssyslem. Alarmeringsaggregatför ulomhusalarmering finns i samtliga larmorter. Ca 4000 aggregat ärinstallerade i områden med flervåningshus och i industriområden. Behovet avaggregat beräknas lill ca 6000. Bristerna finns främst i nytillkomna larmorteroch i småhusområden i samtliga larmorter. Systemför lelefonalarmering finns i 96 orter för ca 3 milj. abonnenter. Televerketinför efter hand digUala växlar i del allmänna telenätet. Dessa växlar kan f.n. inte användas för lelefonlarm. Förlandels ca 350 skyddsrumsorler har resp. kommun upprällal en skyddsmmsplan.Enligl dessa planer finns del 54000 skyddsmm med sammanlagt 5,7 milj.skyddsrumsplatser. Av dem kan dock endast 4,3 milj. utnyttjas om hänsyn lastill fastställda förvarningslider och gällande be- Prop.1981/82:102 Bilaga 2 Försvarsdepartementet 236 stämmelserför hänvisning och omflyttning. Del totala behovel är beräknat tiU 7,8 mUj.platser. Huvuddelen av brislen på skyddsmmsplalser hänför sig till vissa störtekommuners innerområden och till småhusbebyggelse. Befolkningen utanförskyddsmmsorterna saknar praktiskt tagel helt tillgång till platser iskyddsrum. Denutrymnings- och inkvarteringsplanläggning som finns måste göras om,eftersom den inte är anpassad fill gällande riktlinjer för den civUa ochmilitära operativa planläggningen. Den1 beräknas 3,5 milj. skyddsmasker för vuxna finnas i lager. Behovetär beräknat fill ca 7 milj. beräknas dessutom 31500skyddsjackor för barn mellan finnas i lager. Någon skyddsulmstningför barn upp IHI finns f. n. inle men arbete med all utveckla en sådanpågår. Det totala behovet av skyddsulmstning för barn är ca 500000. Denreducering av utbildningsverksamheten som har tvingats fram av ekonomiska skälinnebär att bara av de enheter som ingår i krigsorganisationen utbildasoch övas i fred. För övriga enheter utbildas och övas endast befälet. Dettamedför all insatseffeklen för enheterna i krigsorganisationen direkt eftermobiUsering generellt sell är låg. Materielbehovetför krigsorganisafionen är Ln. täckt till av penningvärdet av denmateriel som är upplagen på ulrustningslislorna. En betydande del av dennamateriel måste omsättas under 1980-lalet. Väsentliga brister ochomsältningsbehov finns när del gäller radiomaleriel för ledningsorganisationen,förplägnads- och fordonsmaleriel saml viss tyngre räddningsutmstning. Ca35 % av civifförsvarels ledningscentraler är . Den tekniskalivslängden för en övervägande del av installationerna är . Säkerhets-och miljökraven är i många avseenden högre än när anläggningarna byggdes.Detta innebär sammantaget att behovel av modernisering av ledningscentraler ärstort. Civilförsvarsslyrelsenhar utarbetat programplanen på tre olika ekonomiska nivåer, en låg, en högreoch en högsta nivå. Denhögsta nivån innefattar enligt de ekonomiska resursersom behövs för att helt uppfyUa de mål som försvarskommittén har angett. De tvåandra nivåerna överensstämmer med de planeringsramar som regeringen haranvisat för programplaneringen. I den högre av dem kan en stor del avförsvarskommilléns mål förverkligas. I den låga nivån-programplanenivån-måsleenligl civifförsvarsstyrelsen sådana mål väljas som kraftigt avviker från demsom har angetts av försvarskommitlén. Deekonomiska ramarna för resp. nivå framgår av följande tabeU (prislägefebrtiari 1981; milj. Prop.1981/82:102 Bilaga 2 Försvarsdepartementet 237 Summa 1982/87 1 502,5 1 562,5 Inomde olika ramarna har avsatt en lönereserv på en procentper år av lönekostnaderna för all möta en lönekoslnadsutveckling somöverstiger utvecklingen av nelloprisindex. På motsvarande säll har enprisreserv om avsatts för produktionsområdet anskaffning avanläggningar för krigsorganisafionen. Den genomsnittliga prisutvecklingen förde övriga produktionsområdena har av civilförsvarsslyrelsen bedömts inte kommaatt avvika från utvecklingen enligl nelloprisindex. Någon prisreserv för dessahar därför inte lagUs upp i någon av ramarna. Planeringsramarnahar minskals med 5 milj.kr. per budgetår fr.o.m. /85, vilketmotsvarar de resurser som har avsatts under senare budgetår för ordnings- ochbevakningsenhelerna. Dessa antas vara överförda till andra myndigheter den 1juli 1984. Betalningsmedlensfördelning på anslag på de olika nivåerna framgår av följande tabell (prislägefebruari 1981; milj. Prop.1981/82:102 Bilaga 2 Försvarsdepartementet 238 Nivå/Anslag Summa 1982/83 1983/84 1984/85 1985/86 1986/87 1982/87 Civilförsvar 298,8 318,2 335,0 348,0 355,0 1655,0 Civilförsvar: 22,0 22,0 25,0 26,0 30,0 125,0 anläggningar G 3. Civilförsvar: 270,5 303,5 361,5 396,5 402,5 1734,5 Summa 591,3 643,7 721,5 770,5 787,5 3514,5 Civilförsvar 290,5 285,5 288,5 288,5 291,5 1444,5 Civilförsvar: 13,0 18,0 10,0 10,0 7,0 58,0 Civilförsvar: 270,5 297,5 331,5 332,5 330,5 1562,5 Summa 574,0 601,0 630,0 631,0 629,0 3065,0 högsta nivån liksom i de två övriga nivåerna anpassas förvarnings-ochalarmeringssyslemel lill utvecklingen av försvarsmaktens slridsled-nings-ochluftbevakningssyslem. Målet på lång sikt är att hela befolkningen skall kunnanås med förvarning om bl. a. flyganfall. Åtgärder vidtas för att förbättrasystemets driftsäkerhet. Skyddsmmbyggs när lämpliga tiUfällen ges i anslutning fill nyproduktion av byggnaderoch anläggningar i skyddsmmsorterna. Nuvarande skyddsmmsorter bibehålls. Vissbegränsning av skyddsrumsbyggandel kan ske genom all lågriskområden inomskyddsrumsorterna undantas från skyddsmmsbyggande. Skyddsrumsproduktionenföreslås få variera med nybyggnadsverksamheten i slällel för all styras avekonomiska ramar. Begränsade resurser avdelas för skyddsrumsbyggande ulansamband med nyproduktion av byggnader och anläggningar och för kontroll av ochunderhållsåtgärder i del befintliga skyddsrumsbeståndet. Förberedelser vidtasför all kunna bygga skyddsmm och skyddade utrymmen under beredskap och i krig. Produktionenav skyddsmasker och barnskydd inriktas så all hela befolkningens behov skallvara tillgodosett . Enhemskyddsorganisafion om 8000 ledningsgmpper, var och en beslående av trepersoner, införs. Uppbyggnaden av organisationen skall vara genomförd i helalandet i slutet av 1980-lalel. Organisationen ges god kapacitet och beredskapgenom all alla tre i ledningsgrupperna grundutbildas och genom altorganisationen övas . Krigsorganisationensledningsenheter ges ökad beredskap genom all de övas . a. minskas antalet undsältningspluloner från 718lill ca 600. 1981/82:102 Bilaga2 Försvarsdepartementet 239 Allpersonal i krigsorganisationen enhetsövas . Ca en tredjedel avundsältningsenhelerna (bl. a. ca 220 undsältningspluloner) ges förstärktinsalsberedskap genom förlängda enhelsövningar. Dessa prioriterade enheterförses på lång sikt med gmndulbildat manskap (främst vapenfriaIjänsleplikliga). Behovelav en föryngring av personalen i krigsorganisationen tillgodoses bl.a. genomalt gmndulbUdning av vapenfria tjänslepiikfiga och yngre kvinnor successivtökas från nuvarande till på ca 100000elevdagar . Utbildningsorganisafioneninriktas på lång sikt för ca . Dämlöver tillkommer eltgmndulbildnings- och övningsbehov för hemskyddsorganisalionen som på lång siktuppgår fill ca . Detta behov bedöms fill sin huvuddelkunna tUlgodoses genom lokal utbildning och övning i hemkommunerna.Utbildningsbehoven kräver ökad kapacitet vid civifförsvarels skol- ochförrådsanläggningar och vid länsstyrelserna. Förutom de tre skol- och förtådsanläggningarnai , och Revingeby behövs en fullt utbyggd anläggning i bibehålls nuvarande verksamhet i där på lång sikt en nyanläggning byggs. högre nivån måste vissa begränsningar göras i förhållande lill den högstanivån främst i fråga om hemskyddsorganisafionens kvalitet och beredskap ochundsätlningsorganisalionens föryngring. Liksomi den högsta nivån inriktas produktionen av skyddsmasker och barnskydd så allhela befolkningens behov är tillgodosett . Hemskyddsorganisalioneninförs under 1980-talel. Kvaliteten begränsas genom alt endast två av de tresom ingår i ledningsgmpperna ges grundutbildning. Beredskapen begränsas genomall enhelsövningarna genomförs endast . Undsätlningsorganisalionenkan göras lika stor som i den högsta nivån. Personafförsörjningen medgmndulbildat manskap, främst vapenfria Ijänsleplikliga, måste dock begränsas.På lång sikt kommer denna utbildning all omfatta ca . Utbildningsorganisationendimensioneras på lång sikt för ca . Dämlöver tillkommerelt grundutbildnings- och övningsbehov för hemskyddsorganisalionen om ca som lill sin huvuddel beräknas kunna tillgodoses genomlokal utbildning och övning. Förutom de tre skol- och förrädsanläggningarna iRosersberg, och Revingeby behövs en fullt utbyggd anläggning i Skövde.Utbildnings-administrationen i avvecklas men en begränsadövningsverksamhet behålls t. v. där. låga nivån kan endast av lämpliga tillfällen för byggande avskyddsmm i samband med nyproduktion av byggnader och anläggningar las lillvara. Dämlöver krävs all lågriskområden i skyddsrumsorterna helt undantas frånskyddsmmsbyggande. Prop.1981/82:102 Bilaga 2 Försvarsdepartementet 240 Helabefolkningen kan få tillgång lill skyddsmasker och barnskydd tidigast om 20år. Liksomi de båda andra nivåerna införs hemskyddsorganisalionen under 1980-talel.Endast en av de tre som ingår i ledningsgmpperna ges gmndulbildning. Liksom iden högre nivån begränsas enhelsövningarna fill all genomföras . a. minskas antalet undsältningspluloner från 718 lillca 500. De flesta enheterna kan inle övas i fred. För de prioriterade enheterna(bl.a. ca 220 undsältningspluloner) genomförs enhetsövningar med nuvarandekorta övningstider. Denönskvärda föryngringen av personalen i krigsorganisationen kan genomförasendast i ringa omfattning. Utbildningen av vapenfria Ijänste-pliktiga kanendast ökas till att omfatta ca . omfattar dennautbildning ca . Utbildningsorganisafionendimensioneras för ca . De tre skol- och förtådsanläggningarnai , och Revingeby behålls men får en minskad utbildnings- ochövningsvolym. Ingen verksamhet bedrivs i . Ulbildningsadministrafionen iKatrineholm avvecklas men en begränsad övningsverksamhet behålls t. v. där. Ca20000 elevdagar tillkommer för i huvudsak lokalt genomförd utbildningoch övning av hemskyddsorganisalionen. Försvarskommitténsexpertgrupp för samordning mellan civilförsvaret och den kommunala verksamheten(CK-gruppen) Isin första rapport (DsFö 1980:4) Civilförsvaret och kommunerna föreslårCK-gmppen att begreppet civilförsvar skall beteckna en verksamhet och inle enorganisation. Begreppet civilförsvar bör innefatta all civilförsvarsverksamhet,oberoende av vem som utför den. Med utgångspunkt i liUäggsprotokollet den 10juni 1977 lUl Genévekonvenfionerna och ansvarsprincipeninom totalförsvaret, dvs. principen att ansvar i fred för en viss verksamhetsom är betydelsefull för totalförsvaret så långt möjligt skall behållas i krigoch vara förenat med ansvar för beredskapsförberedelser, preciserar gruppen denverksamhet som bör regleras genom civifförsvarslagen och ingå ihuvudprogrammet Civilförsvar. Gmppen finner det både möjligt och lämpligt attkommunerna, bl.a. med beaktande av nämnda ansvarsprincip och kommunernas övrigauppgtfter inom totalförsvaret, åläggs all svara för ledningen av civilförsvarsverksamheten vid beredskap och i krig. Närdet gäller ledningsorganisafionen på lokal nivå lämnar gmppen alternativaförslag i fråga om såväl ledningen av civilförsvarsverksamhelen inom kommun somledningen av civifförsvarsverksamhel inom ett område som omfattar flerakommuner. Beträffande ledningen av civilförsvarsverk- 1981/82:102 Bilaga 2 Försvarsdepartementet 241 samheteni krig inom kommun anser gmppen att kommunstyrelsen är särskUt lämpad att ävenvara civilförsvarsnämnd. En räddningsledning med stora befogenheter bör underkommunstyrelsen svara för all genomföra civilförsvarsålgärderna. När detgäller ledningen av civilförsvarsverksamhelen inom ell område som omfattarflera kommuner är enligt gruppen olika lösningar tänkbara. Resultatet avräddningsljänslkommilléns arbete bör avvaktas innan ställning tas lill vilketalternativ som bör väljas. Gmppenföreslår alt den nuvarande territoriella indelningen av riket icivilförsvarshänseende omprövas. Delta gäller såväl den nuvarande delningen avStockholms, , och kommuner som den nuvarandeindelningen i civitförsvarsområden. Även i detta hänseende bör resultatet avräddningsljänslkommilléns förslag om fredslida räddningsljänslregioneravvaktas. Gruppenanser all länsstyrelserna även i framliden i samarbete med kommunerna bör svaraför en betydande del av planläggningen i fred för civilförsvarsverksamheten,bl. a. sådan planläggning som inrymmer verksamhet som griper överkommungränserna eller som kräver sådan teknisk eller annan kunskap all det inlerimligen kan finnas behov av den inom varje kommun. Planläggningen av övrigcivifförsvarsverksamhel inom de enskilda kommunerna bör däremot i principankomma på dessa. Planläggningen bör så långt som möjligt integreras medfredsverksamhelen och utföras av de befattningshavare inom kommunen som skallverkställa planerna vid civilförsvarsberedskap. Gmppenföreslår alt Ijänslegrenen sjukvårdstjänst ulgår ur civilförsvaret.Verksamheten bör i slällel ingå i hälso- och sjukvärdsprogrammel medsocialstyrelsen som programansvarig myndighel. Ansvaret för nuvarandesjukvårdspluloner bör också övergå lill , medan ansvaret förproduktion av enheterna t. v. bör behållas av . Gmppenanser all möjligheterna att använda civilförsvarsresurser vid omfattandenödlägen i fred förbättras, om kommunerna får ansvaret för ledningen i krig avcivilförsvarsverksamheten på lokal nivå. Personal och materiel som avses förcivUförsvarels verksamhet i krig bör således vid behov kunna utnyttjas också ifredslid. Gmppen föreslår att en del åtgärder vidtas för att bättre än f. n.kunna tillgodose detta syfte. Medutgångspunkt i sina förslag lämnar gmppen synpunkter på erforderliga ändringari såväl civifförsvarslagsliflningen som lagen om beredskap. Gmppenföreslår att en kommitté tillkallas för all utreda möjligheterna alt förasamman civifförsvarsstyrelsen och statens brandnämnd lill en ny centralmyndighel. Även riksnämndens för beredskap roll i framfiden bör prövasav kommittén. Försvarskommitlénhar i sill föregående belänkande i huvudsak anslutit sig tUl vad gruppen harredovisat och föreslagit. Med hänsyn lill att räddningsljänstkommittén inlehade lämnat sina förslag ansåg försvars-16 1981182. 1981/82:102 Bilaga 2 Försvarsdepartementet 242 kommitténsig inte då böra ta ställning tiU alla gruppens förslag. Bl.a. gällde detta hurcivifförsvarsverksamhel som griper över kommungränserna bör samordnas. Ienlighet med försvarskommilléns uppdrag har gmppen fortsalt utredningsarbetetmed all ytterligare belysa kostnaderna för all genomföra gruppens förslag ochatt la fram förslag lill författningsändringar med samma syfte. Isin andra rapport (DsFö 1981:10) Civilförsvaret och kommunerna redovisar gmppende anlaganden om förändringar i civilförsvarels krigsorganisation, fördelningav planläggningsansvar m.m. som gmppen har använt som underlag för beräkningav kostnaderna. Medledning av resultatet av organisationssludier i och haren viss minskning av krigsorganisation 80 ansetts bli möjlig genom allkommunerna övertar uppgifter som f. n. ombesörjs av särskildacivifförsvarsenheler. Sammanlagt rör del sig om en minskning av nuvarandekrigsorganisation med ca 18700 personer. Därmed beräknas de årliga kostnadernaför rekrytering, utbUdning och övning samt för materiel och förtådshållningkomma att minska med ca 9,4 milj. kr. i förhållande fill en fullt utbyggdorganisation 80.1 förhållande lill nuvarande uppbyggnadsläge och de alternativlill framlida krigsorganisation som redovisas i civil-försvarsslyrelsensprogramplan blir den årliga minskningen ca 8,4 milj. kr. Medledning av gjorda anlaganden om fördelning av ansvaret för planläggning m. m.i fred av civilförsvarsverksamhelen har gmppen uppskattat den årliga kostnadenför kommunernas insatser för all håUa planläggningen aktuell till ca 14,5milj.kr. I detta belopp ingår inte några medel avsedda för skyddsplanerna.Genom all kommunerna övertar viss del av den planläggning som f. n. utförs vidlänsstyrelserna har gmppen ansett all en årlig kostnadsminskning av 3,1milj.kr. för länsstyrelsernas del skulle vara möjlig. Merkostnaden förplanläggningsverksamhet jämfört med nuvarande förhållanden skulle sålundauppgå lill ( 14,5-3,1) 11,4 milj.kr. Gmppenframhåller att utredningsarbetet har visat att det är mycket svårt att ulanföregående provplanläggning slutgiltigt fastställa en lämplig ansvarsfördelningmellan länsstyrelserna och kommunerna i fråga om planläggning avcivifförsvarsverksamhelen och att beräkna kostnaderna härför. Gruppen anserdärför all en provplanläggning är nödvändig och föreslår att den genomförs itvå län. Gmppenhar fömtsatt all kommunema skall medverka vid inskrivning av personal icivilförsvaret. Den årliga kostnaden härför uppskattas lill ca 1,5 milj.kr.Kommunernas medverkan minskar länsstyrelsernas arbetsinsats med motsvarandebelopp. HärtiU kommer besparingar genom lägre kostnader för resor ochtraktamenten. Gmppenpekar på en del möjligheter all bl. a. yllerligare decentralisera viss övningsverksamhet,malerielhanlering och förrådshållning saml läm- 1981/82:102 Bilaga 2 Försvarsdepartementet 243 narvissa allmänna synpunkter på effekt och kostnader. Gruppen föreslär attcivilförsvarsslyrelsen närmare får utreda berörda förhållanden. Gruppenanser alt frågan om utbildning och övning av bl. a. nyckelpersoner ikommunernas och landslingens krigsorganisation är angelägen och börlösas. föreslås få utreda hur en lämpligtutformad kursverksamhet bör genomföras. Gmppensförslag lill författningsändringar gäller civilförsvarslagen (1960:74) ochlagen (1964:63) om beredskap saml regeringensverkställighetsföreskrifter fill dessa lagar. Gmppen bygger förslagenlill författningsändringar på principen all civilförsvarsverksamhelen skallregleras i civilförsvarslagen och all lagen om beredskap endast skallinnehålla föreskrifter om kommunens uppgtfter i fråga om övrig civiltolalförsvarsverksamhel. Vidare ulgår gruppen från all Ijänslegrenarna inomcivilförsvaret kan avskaffas saml all ordnings- och bevakningstjänsten överförsfrån civilförsvaret. Skydds-mmsulredningen fömtsalls föreslå deförfattningsändringar som erfordras för alt kunna införa skyddsplanerna. Beträffandegenomförandet av förslagen anser gruppen liksom civilförsvarsslyrelsen att enövergång fill kommunall ansvar för ledningen av civilförsvarsverksamhelen pålokal nivå i krig tidsmässigt skall samordnas med införandel av skyddsplaneroch uppbyggnaden av hemskyddsorgani-safionen. Början bör ske under budgetåret1984/85. Denföreslagna provplanläggningen i två län bör påböijas så snart statsmakternasprincipbeslut föreligger. Provplanläggningen bör samordnas med den verksamhetavseende skyddsplaner som skyddsrumsulredningen har föreslagU och med kommunensövriga beredskapsplanläggning enligl lagen om beredskap. Syftet medprovplanläggningen bör vara alt åstadkomma en samlad syn pä kommunens uppgifterinom totalförsvaret och på utformningen av en för kommunens samtliga uppgiftersamordnad beredskapsplanläggning. Provplanläggningenoch därmed förbunden studie- och utredningsverksamhet bör ulföras underenhetlig ledning. Med hänsyn tiU all flera intresseområden berörs bör ianslutning lill försvarsbeslutet uppdras ål en kommitté all genomföraprovplanläggningen och att successivt lägga fram förslag lill åtgärder.Kostnaderna för kommittén och av provplanläggningen föranledda kostnader förkommunerna bör kunna få bestridas med kommittémedel. Ipromemorian (DsFö 1980:7) Befolkningens skydd i krig angerskydds-mmsulredningen all den anser att del finns ell behov av en mera sammanfattandesyn på olika möjligheter att skydda befolkningen i krig och föreslår därförall kommunala skyddsplaner upprättas. Begreppet skyddsplan används som ensammanfallande benämning på den planering pä lokal nivå 1981/82:102 Bilaga 2 Försvarsdepartementet 244 sompå både kort och lång sikt syftar till all minska riskerna för befolkningen ikrig. I en skyddsplan anges således både de åtgärder som bör vidtas i fred iform av skyddsmmsbyggande i skyddsmmsorter och de olika åtgärder som kanvidtas i krig eUer vid krigsfara för alt förbättra befolkningsskyddet inomhela kommunen. För kommuner med skyddsrumsorter bör skyddsplanen innefatta bådeskyddsrumsplanen och en plan för beredskapsåtgärder. Inom övriga delar avlandet kan skyddsplanen ges en enklare utformning. Ipromemorian (DsFö 1981:6) Besiktning, underhåll och förbällringar av skyddsmmbetonar skyddsmmsutredningen viklen av all befintliga skyddsmm underhålls såall de kan ge avsett skydd. För all säkerställa all skyddsmmmen har avseddskyddsförmåga och att de snabbt kan ställas i ordning från fredsanvändning fillanvändning i krig bör enligt utredningen alla skyddsmm underhållsbesikligasregelbundet. Felaktigheter som upptäcks vid sådana besiktningar bör rättastill. Utredningen föreslår bl. a. all den nuvarande provisoriskt anordnadeverksamheten för besiktning av äldre skyddsmm förs över fill en faslorganisation och att vissa brister och felaktigheter i skyddsrummen, som inlekan hänföras liU försumlighet hos ägaren, skall få avhjälpas med vissersättning av statsmedel. 1promemoriorna (DsFö 1981:8) Skyddsplan-planering för befolkningens skydd ikrig och (DsFö 1981:9) Redovisning av studier utförda i samband medskyddsrumsulredningens arbete har utredningen redovisat förslag lUl hurskyddsplaneringen bör genomföras, förslag lill författningsändringar ochsynpunkter på kostnaderna för all införa ell syslem med skyddsplaner.Kostnaderna för att upprätta skyddsplaner för landels samtliga kommunerbedömer utredningen fill ca 50 milj.kr. Utredningen föreslår alt den egenfiigaskyddsplaneringen föregås av en provplanläggning i ett antal kommuner. Försvarskommitlénkonstaterade i sitt första delbetänkande (SOU 1979:42) Vår säkerhetspolitik attdet vid ett militärt angrepp mol är civilförsvarels uppgift att skyddabefolkning och egendom mol skador och alt rädda överlevande. Vid krig i våromvärld skall civilförsvaret tillsammans med andra grenar av totalförsvaretskydda befolkningen mol skadeverkningar på grund av krigshandlingar.