prop · G503168 · 1981-12-31 00:00:00 — Kapitlet om föräldraansvar (6 kap. BFB) inleds medbestämmelser som ger uttryck för barnets rätt till fysisk och psykisk omsorg,trygghet, förståelse för sina särskilda behov och förutsättningar saml forstranoch utbildning. Det är den som har föräldraansvaret (i fortsättningen kalladförälder) som skall se till alt dessa behov tillgodoses. Förälder har vidareansvaret för att barnet får behövlig tillsyn. Utredningen framhåller att det ärviktigt att dessa krav på föräldrarna förenas med en principiell rätt ochskyldighet för föräldrarna all 1 1981/82. 1 saml Nr 168 1981/82:168 2 bestämma över barnet i personliga angelägenheter. I annatfall kan Bilaga la föräldrarnas möjligheter att uppfylla sitt föräldraansvaravsevärt försämras. Föräldrarnas rätt att bestämma över sina barn bör dock integälla oinskränkt som nuvarande lagstiftning anger. Barnet bör myckettidigt ges möjlighet att få påverka sin situation i egna angelägenheter för attpå så sätt vänja sig vid all fatta beslut och stå för dessa följder.Föräldrarna skall sålunda samråda med barnet i angelägenheter som rör barnetsperson så snart detta är möjligt med hänsyn till barnets ålder ochutvecklingsgrad. Efter hand som barnet blir äldre bör det få rätt all i alltstörre utsträckning själv bestämma i personliga angelägenheter. Om konflikt ifråga om bestämmanderätten uppslår mellan förälder och barn får föräldrarna dockinte frånsäga sig ansvaret alt bestämma i saken. Föräldrarnas beslut skalldärvid grunda sig på vad som är förenligt med barnets bästa. Efter bestämmelserna om vad föräldraansvaret innebär angesvem som skall ha föräldraansvaret för barn. Föräldraansvaret vilar somhuvudregel på bägge eller en av föräldrarna. Detta är i enlighet med nuvarandeordning. Liksom f. n. kan föräldraansvaret enligt förslaget i vissa situationeri stället anförtros åt annan person. I förhåUande till gäUande rätt innehåUerförslaget i delta hänseende den nyheten att denne person inte behöver varasärskilt förordnad förmyndare för barnet. Valet av sådan person bör i ställetgrundas på om personen i fråga kan vara en bra ersättningsförälder för barnet.En nyhet är vidare att två personer -1, ex. fosterföräldrar - skall kunnaerhålla föräldraansvaret gemensamt i dessa fall. I fråga om gemensamt föräldraansvar innehåller förslagetföljande nyheter. Utredningen har tagit som utgångspunkt att bådaföräldrarna skall känna lika stort ansvar för barnet oavsett om de är gifta medvarandra eller inte. Målsättningen har därför varit att så långt möjligtlikställa gifta och ogifta föräldrar när det gäller föräldraansvaret. Föräldrar som är gifta med'varandra skall enligthuvudförslaget kunna få gemensamt föräldraansvar genom ett enkelt kostnadsfrittanmälningsförfarande hos pastorsämbetet. Sådan anmälan skall kunna görasexempelvis i samband med att faderskapserkännandet registreras. Syftet medförslaget är att i möjligaste mån underlätta för ogifta föräldrar att la på sigett gemensamt ansvar för sina barn. Ett alternativförslag är att alla föräldrar automatisktfår gemensamt föräldraansvar för sina barn i och med barnels födelse eller - ifråga om ogifta föräldrar - så snart faderskapet fastställts. Är föräldrarna gifta med varanda är huvudregeln att detgemensamma föräldraansvaret skall fortsätta även efler äktenskapsskillnad. Baraom förälder yrkar upplösning av det gemensamma ansvaret skall frågan upptastill prövning vid rätlen. Gemensamt föräldraansvar förutsätter enligthöuvudförslaget all föräldrarna, liksom f. n., är ense om att ha detta. Somett alternativ diskuteras att Prop.1981/82:168 3 domstol även skall kunna besluta gemensamt föräldraansvarmot den ene Bilaga la förälderns bestridande. Förslaget innehåller en bestämmelse om betänketid,innebärande att föräldrar inte skall kunna upplösa gemensamt föräldraansvarutan föregående betänketid. Bestämmelsen utgör en komplettering av stadgandetom betänkelid i och är utformad på motsvarande sätt. För tiden intill dess slutiigl avgörande rörandeföräldraansvaret föreligger föreslås att rätten skall kunna förordna om barnetsbostad. Bara om särskilda skäl föreligger skall kunna förordnasom föräldraansvaret. Enligt ett alternativt förslag skall rätten kunna meddelaäven slutligt beslut i bostadsfrågan. gällande bestämmelse om alt vårdnaden(föräldraansvaret) skall fråntas förälder som grovt missbrukar eller grovtförsummar vårdnaden föreslås ändrad för alt få ökad användbarhet. Sålunda skallenligt förslaget förälder som på grund av missbruk eller försummelse avföräldraansvaret visat sig olämpUg att ha föräldraansvar för barnet fråntasdetta ansvar. En helt ny bestämmelse i förslaget är alt föräldraansvareti vissa situationer skall kunna flyttas över från förälder till annan personulan att föräldern i och för sig är olämphg att ha föräldraansvaret. Somexempel när sådan överflyttning kan bli aktuell nämns det fallet att barnvistats i fosterhem och har rotat sig där. Det kan i en sådansilaulion vara förenligt med barnets bästa att fosterföräldrarna fårföräldraansvaret för barnet. Även i vissa fall när föräldrarna i praktikenupphört att fungera som föräldraan-svariga för barnet kan det vara lämpligt altföräldraansvaret förs över på anna person. I en särskild paragraf ulsägs att rätten vid prövning avfråga om ändring i föräldraansvaret skall grunda sin bedömning på vad som ärförenligt med barnets bästa. Utredningen anser att nuvarande bestämmelse omumgängesrätt ger uttryck för en stark föräldrarätt. I sitt huvudförslagföreslår utredningen att bestämmelsen omformas så att del är barnet som harrätt tiU umgänge med båda sina föräldrar. Förslaget innebär alt varje bedömningom och i vilken utsträckning umgängesräll skall utövas skall ske utifrån vadsom är förenligt med barnels bästa. Vilar föräldraansvaret på endast en avföräldrarna eller på annan person och motsätter sig denne att umgängesrättkommer till stånd beslutar rätten i frågan. Enligt ett alternativt förslag skall bestämmelsen omumgängesrätt i stället utformas så alt den ger uttryck för en ömsesidig rättför föräldrar och barn till umgänge med varandra även då föräldrarna boråtskilda. Huvudförslaget innehåller vidare den nyheten altlagstadgad umgängesrätt för barnet införs dels med annan person än föräldersom tidigare haft Prop.1981/82:168 4 föräldraansvaret och dels - om den ene föräldern avlidit -med den avlidnes Bilaga la släktingar och andra barnet närslående sombarnet annars skulle riskera alt förlora kontakten med. I detta hänseende föreslås alternativt alt barnet skall halagstadgad rätt till umgänge med släktingar och andra barnet nästående,exempelvis tidigare fosterföräldrar, även om föräldrarna lever. Vid prövning av fråga om umgängesrätten skall vad som ärförenligt med barnels bästa vara ledstjärnan. och domstolens befattning med mål omföräldraansvar och umgängesrätt I gällande rätt finns inle någon uttrycklig bestämmelse omatt domstol skall inhämta yttrande från socialnämnd före avgörandet av måleller ärende angeånde vårdnad (föräldraansvar) eller umgängesrätt. I praktikentorde dock rätten höra nämnden om föräldrarna inte är ense eller det annarsföreligger särskilda skäl. I förslaget har intagits en uttrycklig bestämmelseom all rätten i sådana situationer skall höra socialnämnden. Utredningen anser det inte tillfredsställande attöverenskommelser mellan föräldrar om upplösning av det gemensammaföräldraansvaret i princip godtas av domstol utan att del görs någon utredningom att barnets bästa tillgodosetts i sammanhanget. Är föräldrarna överens ifråga om föräldraansvaret skall rätten enligt förslaget bereda socialnämndentillfälle att yttra sig över om föräldrarnas överenskommelse är förenlig medbarnets bästa. Ett alternativförslag i denna del är att nämnden skaU avgeyttrande även om föräldrarna är ense i fråga om föräldraansvaret. Vid en skilsmässitvisl mellan föräldrar är det avväsentlig betydelse för såväl föräldrarna som barnen alt föräldrarna får hjälpmed att själva lösa frågan om föräldraansvaret. Föräldrarna behöver ofta hjälpmed detta av utomstående. I förslaget har därför kommunerna ålagts skyldighetatt erbjuda föräldrar, som i mål om upplösning av gemensamt föräldraansvartvistar om föräldraansvaret eller umgängesrätten, hjälp att bearbeta sinkonflikt och ta ansvar för ett beslut som gagnar alla inblandade parter. Dennahjälp skall ges i form av samarbetssamtal med för ändamålet särskilt utbildadpersonal. Vägrar föräldrarna att ställa upp för samarbetssamtaleller leder samtalen inle till samförståndslösning skall socialnämnden liksomf. n. göra en utredning om föräldraansvaret eller umgängesrätten. I förslagetlämnas vissa rekommendationer hur en sådan utredning bör utformas och behandlasav nämnden. a. rekommenderas att n ämnden i möjligaste mån utnyttjarmöjligheten att delegera ärendet till en mindre grupp av förtroendevalda eUertjänsteman. En annan fråga som behandlas i delta avsnitt är deinterimistiska besluten och del underlag, som domstolar därvid har tiUgång tillför att kunna besluta Prop.1981/82:168 5 Del framhålls att domstolarnasmaterial ofta är mycket Bilaga la magert, trots att dessa beslut spelar enbetydelsefull roll för domstolens sluthga ställningstagande. Kan föräldrarnainte enas om var barnet skall bo under den lid målet pågår föreslås därför atträten skall ha möjlighet att skyndsamt inhämta upplysningar i frågan frånsocialnämnden. Frågan om det bör införas möjlighet för domstol all höravittnen och annan muntlig bevisning under förberedelsen i mål om föräldraansvarlas också upp i detta sammanhang. Nackdelarna med att tillåta sådan bevisningpå detta stadium av processen har bedömts så stora, alt någon bestämmelse idetta hänseende inle föreslagits. I fråga om förfarandet i hovrätt vid överprövning avinterimistiska beslut rörande föräldraansvar eller umgängesrätt förordas, althovrätt i princip alltid skall hålla muntlig förhandling i frågan. Gällande bestämmelser om överlämnande av barn återfinns i21 kap. FB. Förslaget innehåller i denna del väsentliga nyheter. Till en början kan nämnas att bestämmelser om överlämnandeav barn föreslås intagna i 8 kap. BFB. Mål om överlämnande av barn har mycket ofta mer ellermindre direkt samband med problemställningar som rör föräldraansvar ochumgängesrätt. a. av denna orsak, föreslås att beslutande myndighet i frågorom överlämnande blir de allmänna domstolarna och inle som f. n. länsrätterna. Vidare föreslås att parterna i dessa mål skall kallas tillmuntiig förberedelse inför rätten om inte den som har hand om barnet kan förmåsatt frivilligt överlämna barnet. Domaren skall vid denna förhandhng strävaefler en samförslåndslösning mellan parterna. Vid behov skall domaren har möjUghetalt låta förberedelsen gå över i ett sammanträde inför en av rätten förordnadmedlare. Rätten skall, om del Ugger i barnets intresse att fråganom föräldraansvar eller umgängesrätt omprövas, självmant kunna förordna attsådan fråga skall tas upp till prövning. Det huvudsakliga tvångsmedlet för att få ett överlämnandetill stånd skall enligt förslaget vara vite. Vid överlämnande för umgängesrättsutförande föreslås alt vite skall vara det enda tvångsmedlet. När fråga är omöverlämnande till den som har föräldraansvaret skall det i vissa undanlagssituationervara möjligt att förordna om hämtning av barnet. För att hämtning skall få skekrävs att sådan är påkallad på grund av all barnet riskerar lida skada i den miljödet vistas. Vid hämtning skall - förutom barnets kontaktperson -barnläkare, barnpsykiater eller barnpsykolog medverka. Kraven på fackkunskap isammanhanget har därmed skärpts i förhållande till nuvarande ordning. Prop.1981/82:168 6 Talerätt och ombud för barnet (barnombud) Bilaga la Det föreslås att barnet får oinskränkt talerätt i mål ochärenden enligt 6 kap. BFB med undantag för mål om upplösning och återupptagandeav gemensamt föräldraansvar. Beträffande dessa senare mål begränsas barnets talerätttill en rätt alt, sedan lalan väckts av någon av föräldrarna, delta i processensom part och fullfölja lalan till högre instans. I fråga om mål angående överlämnande av barn föreslås attbarnet får oinskränkt talerätl. Den omständigheten all barnet enligt förslaget skall hatalerätt i ovan angivna situationer innebär inte att barnet i egen person skallföra sin talan. En föratsättning för alt barnet i det konkreta fallet skall fåföra talan är att det utsetts särskild ställföreträdare för barnet (barnombud).Barnombud förordnas av rätten. Bestämmelser om barnombud föreslås intagna irättshjälpsla-gen. De regler som gäller för offentligt biträde skall därviddelvis tillämpas på barnombudet. En skillnad mellan del offentliga biträdet ochbarnombudet är alt barnombudet föreslås få rätt att utan fullmakt väcka talanför barnet, föra barnets lalan och fullfölja lalan till högre instans. Enligt förslaget skall barnet, förälder eller annanföräldraansvarig samt socialnämnd kunna göra ansökan om alt barnombud ulses.Vidare skaU rätten självmant kunna ta upp frågan om den anser att behov avbarnombud föreligger. Barnombud skall dock inle förordnas automatiskt dåansökan görs utan domstolen har att la ställning till om barnet befinner sig isådan situation att det behöver någon som bevakar uteslutande barnets intresse. Barn behöver i mång situationer stöd och hjälp av enperson som kan koncentrera sig uteslutande på barnels intresse. Delta gällersåväl i de sitautioner då barnombud skall ulses som i andra situationer dåföräldras-tödet sviktar, exempelvis då problem uppstått beträffandeumgängesrätlen. En lämplig ordning för alt ge barnet stöd och hjälp frånutomstående är enligt utredningen alt bygga ut den av socialulredningenföreslagna konlaklman-nafunktionen. I motsats till vad som föreslås att gällaför kontaktperson enligt socialtjänstlagen, föreslås i detta förslag attkontaktperson skall kunna förordnas för barn även i de fall förälder motsättersig detta. Kontaktpersonens uppgift skall vara att hjälpa och stödja barnet irisksituationer saml i förekommande fall vara förmedlande länk mellan barnetoch barnombudet. Det har från flera håll hävdats alt den helhetssyn påfamiljeproblemen, som gälelr, har inneburit att barnels speciellasituation i samman- Prop.1981/82:168 7 hanget inte fåll tillräcklig framtoning i nämndernasarbete. Ett sätt att råda Bilaga la bot på denna siutalion skulle enligtutredningen kunna vara att avdela någon person inom kommunen eller socialnämndeneller utse en särskild statlig tjänsteman med uppgift att vara förmedlande länkmellan allmänheten och socialnämnden i barnfrågor. Denna person - som iförslaget kallas barnombudsman - skulle bl. a. ha till uppgift alt geallmänheten råd i olika barnfrågor och eventuellt även vara handledare ålkommunens kontaktpersoner. Vidare skulle barnombudsmannen kunna la initiativtill att kontaktperson ulses. Alternativa förslag rörande taleräu och representant förbarnet I alternativt förslag diskuters möjligheten att inte gebarnet talerätt i mål och ärenden om föräldraansvar, umgängesrätt ochöverlämnande av barn utan att en person, motsvarande den tidigarebarnavårdsmannen, å det allmännas vägnar skulle företräda barnet. Vidare presenteras förslag innebärande attslällförelrädarskapet och stödfunktionen för barnet utövas av en och sammaperson. Denna person skulle kunna fungera antingen i eller statiigregi. Ett alternativ är här att socialnämnden utser en person - vilken skullekunna benämnas barnassistent- i de fall barnet befinner sig i en risksituation.Barnassistenlens ukppgifter skulle bli en kombination av kontaktpersonens ochbarnombudels dock med den jämkning att barnassistenten i processer omföräldraansvar, umgängesräll eller överlämnande av barn skulle kunna anlita ettjuridiskt biträde. Barnassistenten skulle sålunda vara barnets ställföreträdarei målet. Utredningen diskuterar även barnassisten som en statligfunktion. Exempelvis skulle man kunna låta barnavårdskonsulenterna vid länsstyrelsernafå till uppgift att utse, övervaka och entlediga barnassislenterna. Ytterligare ell alternativ är att bygga ut del nuvarandegodmanskapet i 18 kap. FB till att avse även nu aktuella situationer. Beträffande kostnaderna för de reformer som föreslåskonstateras till en början alt eftersom det enligt gällande lag åliggerkommunerna alt verka för barn växer upp under trygga och goda förhållanden ärdet naturligt att merparten av kostnaderna för reformen läggs på kommunerna. Imånga kommuner kommer del att krävas nya resurser för all möjliggöra samarbetssamtalför föräldrar som inle är överens om föräldraansvaret och umgängesrätlen. Behovkommer att finnas av personer som kan fungera som samtalsledare och personermed funktion som handledare. Vidare kommer att krävas viss utbildning av dennapersonal. I vissa mindre kommuner kan de bli fråga om att köpa dessa tjänsterfrån andra kommuner. 1981/82:168 8 kostnaderför att bereda föräldrar som bor på skilda orter, tillfälle att mötas i Bilaga la samarbetssamtal. Å andra sidan kommer enligt utredningen konfliktbearbetningpå sikt att medföra besparingar i andra sammanhang, t. ex. kan antalet tvistersom leder fill utredning i frågor om föräldraansvar och umgängesrätt komma attminska. Förslagenom inställelse fill muntlig förberedelse och särskild medling i mål omöverlämnande av barn kan komma att kräva ökade rättshjälpskostnader förparterna. Med hänsyn till alt antalet sådana mål är förhållandevis litet bedömskostnadsökningen dock bli ganska marginell. Kostnadernaför barnombudet skall enligt förslaget utgå av allmänna medel. Antalet mål,vari barnombud kommer att förordnas, torde vara svårt att beräkna men blirsannolikt inle alltför omfattande. Under alla förhållanden är detta en kostnadsom staten bör ta på sig för att barnens rättsliga ställning skall stärkas idessa sammanhang. Vadangår kostnaderna för kontaktperson anser utredningen att kommunerna bör svaraför dessa. Utredningen menar alt det f. n. torde vara ogörligt att beräknabehovet av kontaktpersoner för barn och sålunda även kostnaderna härför. tillkommer för kommunernas del lönekostnad för sådan. Prop.1981/82:168 9 Bilaga Ib Utdrag ur utredningens betänkande Någrasynpunkter på barns behov Barn som individer med egna behov Under det senaste århundradet har del skett storaförändringar i vårt samhälle. Dessa förändringar har påverkal familjen ochfamiljemedlemmarnas roller. Jämsides därmed har även synen på barnen, fostranav barn och målet för fostran ändrats. Ännu i början av detta sekel var samhällel klassbundel ochauktoritärt. Lydnad var något myckel viktigt och något som i hög grad regleradeförhållandel mellan individer och samhällsklasser. Lydnad var i vissutsträckning en förutsättning för detta samhälles existens. Föräldraauktoritetenblev en förebild för relationerna mellan människor ute i samhället. Manifrågasatte därför inte att barn alltid skulle lyda föräldrar och andra vuxnasamt att föräldramakten skulle vara stark. Om barnet inte lydde hadeföräldrarna rätt och skyldighet att med kroppslig bestraffning (aga)lillrällaföra barnet. Man var i allmänhet inte medveten om deskador, såväl fysiska som psykiska, som kunde bli följden av sådan fostran. Parallellt med att det i samhället skedde snabbaekonomiska och sociala förändringar blev andra egenskaper hos medborgarna änlydnad viktiga. Den officiella målsättningen för fostran av barn blev därmed enannan. Barn skulle fostras till självständiga individer med förmåga attsamarbeta med andra, alt komma fram till egna omdömen och alt kunna fatta egnabeslut. Medvetenheten hos vuxna om att barn är individer med egna behov samtkunskapen om vilka problem och skadeverkningar som kan bli följden av enalltför hämmande fostran har ökat allmera under detta sekel. Vi anser att lagen bör ge klart uttryck för dessakunskaper och den syn som samhället har på frågor som rör förhållandelmellan föräldrar och barn, barns behov och barns rätt att utveckla sin egen personlighet.Innan vi övergår till alt redogöra för de ändringar, som vi förslår, vill några av barns grundläggande behov, som barnet har rätt att fåtillgodosedda. När vi i detta kapitel använder begreppet förälder avservi därmed såväl biologisk förälder, adoptivförälder, fosterförälder som deneller de som eljest varaktigt har barn i sin vård. n Barn behöver omvårdnad och skydd. Barn behövermänniskor som de kan ta emot kärlek av och ge kärlek tiU. Barn behöverett stabiU och varaktigt förhållande till föräldrar. Prop.1981/82:168 10 D Barn behöver utvecklas i en miljö som tillgodoser dess behov av Bilaga Ib O Barn behöver föräldrars hjälp med ati sättagränser för sUt handlande. a Barn måste få känna alt de behövs och alt de fårta ansvar. D Barn behöver få påverka sin situation. D Barn behöver efter hand frigöra sig från sitt beroendeav föräldrarna. D Barn har behov av samhörighet med båda föräldrarna även omdessa är i konflikt med varandra. För att del lilla barnet över huvud taget skall kunnaöverleva måsle det få omvårdnad och skydd. Bamets behov av näring måstetillgodoses. Föräldrarna måste se till att risker inte uppslår för barnetshälsa. De måste vidare vaka över barnet, så att det inte utsätts för fara tillliv och lem. Barn har behov av människor som de kan ta emot kärlek avoch ge kärlek till. De behöver bli erkända och igenkända som individer på sinaegna villkor. De behöver känna att de trots fel och brister i grunden ärgodtagna, dvs. bli villkorslöst mottagna i världen. Ett stabilt och varaktigt förhållande tUl föräldrar är avväsentlig betydelse för barn. Längre avbrott i kontakten med föräldrarna medföri regel en mycket stor påfrestning för barnet. Sådana avbrott kan få barnet attkänna sig varaktigt övergivet och därmed föreligger risk för att barnetstrygghetskänsla blir i grunden störd. Inte minst allvarligt är upprepadeavbrott i kontakten med föräldrarna, vilket kan leda till att barnelskänslomässiga bindning till föräldrarna försvagas. Del bör i detta sammanhang framhållas alt barn har enannan lidsuppfattning och en annan minnesförmåga än vuxna. Ett endast någramånader gammalt barn har inle några egentliga minnesbilder av föräldrarna. Omdet vid denna ålder skiljs från föräldrarna saknar det inte dessa somindivider, ulan snarare den stimulans som föräldrarna gett såsom föda, ömhet,hudkontakt m. m. Allmänt gäller all ju yngre barnet är desto svårare har detall i sitt minne hålla kvar bilden av föräldrarna. Allt eftersom barnet bliräldre, börjar det emellertid få mer fast förankrade minnesbilder av föräldrarnaoch hur dessa tillfredsställer dess behov och önskningar. Först framemolIreårsåldern får barnet en mer stabil, varaktig förmåga att inom sig fasthållaminnesbilder av och föreställningar om föräldrarnas existens. klarar inle barnet längreavbrott i kontakten med föräldrarna - avbrott som sträcker sig över veckoreller månader - utan all uppleva sig varaktigt övergivet med risker förstörningar i dess trygghetskänsla. Barnets tidsuppfattning är då ännu såoutvecklad att det inle kan överblicka ens den närmaste framtiden. Därmedblirdet också svårt eller omöjligt för barnet alt uppfatta föräldrarnasförklaringar om skilsmässans längd och deras återkomst som en verklig tröst.Barnet har således under sina första levnadsår ett mycket stort behov av dentrygghet som det innebär att utan längre avbrott ha föräldrarna i sin närhet. 1981/82:168 11 När barnet blir litet äldre behöver del föräldrarna attidentifiera sig med Bilaga Ib och efterlikna. En sådan identifikation sker bästdå de känslomässiga banden är stabila. Ett avbrytande av den känslomässigakontakten med föräldrarna kan utgöra en myckel stor påfrestning för barnet ochmedföra risker för dess personlighetsutveckling, både den intellektuella ochkänslomässiga. Detta är speciellt fallet vid upprepade avbrott i kontakten medföräldrarna. Eftersom det är så viktigt för barnet med ett stabilt ochvaraktigt förhållande till föräldrarna, bör man så långt möjligt undvika allrubba detta.