prop · G503123 · 1981-12-31 00:00:00 — Medde utgångspunkter och syften som långtidsutredningens och ekonomidepartementetskalkyler har är det inte möjligt och inte heller relevant alt försöka bedömajust dalateknikens sysselsättningseffekter. Grundkalkylerna är uppbyggdautifrån förutsättningen alt svensk ekonomi skall återföras tillinre och yttre balans, dvs. fullt kapacitetsutnyttjande, full sysselsättning,dämpad inflationstakt och en avsevärd minskning av bytesbalansunderskottet.Intresset fokuseras därför på de krav som måste ställas på den ekonomiskapoliuken för att dessa mål skall nås samt vilka strukturförändringar som blirnödvändiga , dvs. de faktorer som har avgörande betydelse för attbalansproblemen skall kunna lösas och full sysselsättning upprätthållas. Ettalternativ i ekonomidepartementets senaste bedömning belyser i vilken gradbalans-målen inkl. den fulla sysselsättningen måste uppges om resursomfördelningeni ekonomin hindras av olika irögheter i anpassningsprocessen. 1981/82:123 Bilaga4 5 annatalternativ visar att en mer expansiv inriktning av den ekonomiska politiken iett läge då den konkurtensutsatta sektorn inte förmår expandera i princip kanklara den fulla sysselsättningen på medellång sikt. Det sker emellertid fillpriset av kraftigt växande bytesbalans- och budgetunderskott samt en ökning avinflationstakten och ränteläget. De kraftigt förvärrade obalanserna kan enligtekonomidepartementets utredning tvinga fram en snar omläggning av denekonomiska politiken som kan medföra att den fulla sysselsättningen inte kanupprätthållas. Jag återkommer senare till dessa långtidsbedömningar. Dataeffektutredningenhar i sitt hittillsvarande arbete i huvudsak studerat vissa delar avarbetsmarknaden, nämligen industrins produktion och vissa delar avkontorssektorn. Frånsett de tidigare nämnda scenarierna idataeffektutredningens industribetänkande, har ingen svensk utredning försöktbedöma datateknikens totala sysselsättningseffekter i landet. Sådanabedömningar har emellertid gjorts i flera andra länder pä uppdrag av resp.regeringar. Det har i de flesta fall varit fråga om s.k. makroekono-miskaberäkningar som bara i begränsad utsträckning har grundats på överväganden omskilda slags datorutrustning. En alternativ uppläggning, som har använts bl. a.i Förbundsrepubiken , är att beräkna datateknikens effekter i ett stortantal branscher var för sig och därefter addera resultaten. Utredarei andra länder har i allmänhet - liksom dataeffektutredningen - funnit detsvårt att isolera och kvantifiera just datateknikens effekter. En del försökhar dock gjprts att kvantifiera sysselsättningseffekterna av datateknik liksomav teknisk utveckling i mer generell mening. Utgångspunkten har därvid i deflesta länder varit en befarad allmän tendens mot ökad arbetslöshet under1980-talet som följd av att utbudet av arbetskraft väntas öka snabbare änefterfrågan. Dessa dystra utsikter beror huvudsakligen på helt andra faktorerän datatekniken. Utländskastudier av en produktivitetsöknings sysselsättningseffekter för vissa branschereller ett helt land har gjorts med utgångspunkt i t. ex. nationalräkenskaperna.En naturlig inledning har då ofta varit att med en enkel räkneoperation angehur stort sysselsättningsbortfallet blir om en given produkfivitetsökninguppnås vid oförändrad produktionsvolym. Det är svårare att ange hur många nyaarbeten som kan tänkas tillkomma som följd av datatekniken - såväl direkt somindirekt genom dess effekter på välståndet och efterfrågan. Utredningar ochforskare i olika länder har kommit till varierande resultat, vilket till stordel synes bero på skillnader i de antaganden som har gjorts beträffandeallmänekonomiska faktorer. I synnerhet har utrikeshandeln på många håll bedömtsspela en sådan nyckelroll, att datateknikens effekter på sysselsättningennärmast har uppfattats som en följd av hur resp. land lyckas utnyttja den nyatekniken för att förbättra sin handelsbalans. Jag skall här i korthet beröranågra utländska 1981/82:123 Bilaga 4 6 utredningsresultati fråga om datateknikens effekter utifrån ett makroekon-omiskt perspektiv.' Utrikeshandelnshelt avgörande betydelse för den slutliga sysselsättningsutvecklingenframhålls särskilt i två av dataeffektutredningen nämnda brittiska rapporter (JD : Employment in the late I980's: a provisional study, 1981, och denmera officiella s.k. of MicroprocessorTechnology, 1980). De negativa sysselsättningseffekterna av ny teknik beräknasi dessa bli små jämfört med del tillskott av arbetsUllfällen som kan nås omdatatekniken används för att förbättra det brittiska näringslivetsinternationella konkurrensförmåga (drygt en halv miljon nya arbeten till 1990enligt ). I en nederländsk statlig utredning (, TheSocial Impact of Microelectronics, 1980) bedöms likaledes att datatekniken gerde gynnsammaste effekterna på sysselsättningen om den används systematiskt föratt förbättra konkurrensförmåga. Dess författare varnar dock föratt det inte är säkert atl de nya arbeten som tillkommer räcker för att skapafull sysselsättning. I enannan brittisk rapport, skriven av de till C och B (The Collapse of Work, 1979) fömtses datateknikenge upphov till mycket stora sysselsättningsproblem under flera decennier.Denna bedömning grundar sig likaså bl. a. på antaganden om ,utsikter att klara den internationella konkurtcnsen. Till skillnad från Whitleyoch den statliga brittiska utredningen räknar och med attStorbritannien inte kan hänga med i konkurrensen och därför inte heller kommeralt kunna klara sysselsättningen. Enösterrikisk rapport (fur Wirtschaftsfor-schung: Anwendungen,Verbreitung und in Oesterreich, 1981)innehåller fem scenarier av vilka kan ufiäsas att datatekniken beräknas fånegativa sysselsättningseffekter i om landet tvingas importera alldatautrustning. Om däremot kan öka sin inhemska tillverkning avdatatutrustning anses sysselsätlningsbort-fallet kunna undvikas. Någrakanadensiska forskare (och : Labour Force Impact ofMicroelectronics, 1980) har försökt simulera en makroekono-misk modell medplika antaganden pm datateknikens effekter på produktiviteten i delstillverknings- och dels tjänstesektorn. Resultaten antyder attsysselsättningseffekterna i industrin totalt sett blir relafivt små oavsettvilka antaganden som görs om möjliga produktivitetsvinster. 'Merparten av det omnämnda utländska materialet - som också har tagits upp irapporten (DsA 1981; 16) Kontorens datorisering av dataeffektutredningen- harpresenterats och kommenterats genom : s försorg i samband med konferenseråren och 1981. Framställningen i detta avsnitt bygger delvis på materialsom avser alt publicera . Prop.1981/82:123 Bilaga 4 7 sektornsdel beräknas däremot en viss minskning av sysselsättningen kunna uppstå om produktivitetsökningendär blir mycket kraftig. Denna beräknade skillnad mellan tjänste- ochindustrisektorerna synes bero på att tjänstesektorn inte kan kompenserabortfall av sysselsättning genom ökad produktion för export. Alla de nu nämndarapporterna har haft en mer eller mindre uttalad makroekonomisk utgångspunkt.Två västtyska undersökningar har genomförts med en helt annan metod. Efteromfattande studier av ett stort antal branscher och företag, har resultatenaggregerats och sammanfattats för hela landet. De två utredningarna påbörjadesår med likalydande direktiv av västtyska regeringen och publicerade hösten1979 var för sig sina resultat under -Auswirkungen auf Wirtschaft und Arbeitsmarkt. I den ena rapporten, som ärförfattad av och , dras slutsatsen alt mantotalt sett inte bör räkna med några stora sysselsättningsförändringar under1980-talet som följd av datateknik. I den andra rapporten, som har gjorts avforskningsinstituten IFO, Fraunhpfer och Infratest Wirschaftsfor-schung, anförsdäremot att de nya arbeten som skapas till följd av datatekniken sannoliktinte kommer att räcka till för atl ersätta det bortfall som rationaliseringarnager upphov till. Alt de båda undersökningarna har gett något olika resultat förlandet som helhet är kanske av mindre intresse och närmast ett uttryck försvårigheterna att göra makrekonomiska bedömningar med utgångspunkt i ett stprtantal detaljstudier. Värdet av sådana studier ligger snarare i den kunskap somnås om utvecklingen i olika branscher, vilket jag skall återkomma till senarevid min behandling av kontorssektorn. Ett annat sätt att studerasambandet mellan teknik och sysselsättning är att studera den historiskautvecklingen i olika länder av sysselsättning resp. produktivitet. hargjort en sådan jämförelse för tio länder (ännu intepublicerad). Av den framgår att länder som hade relativt snabbsysselsättningsökning (, och ) också hade en ganska lågproduktivitetsökning. Det omvända förhållandet gällde för FörbundsrepublikenTyskland, och som redovisade långsam sysselsättningsökning mensnabb produktivitetsökning. Det framgår också att lågproduktivitetsökning kan vara förbunden med varierandesysselsättningsutveckling. och har båda haftförhållandevis svag produktivitetsökning, men har till skillnad frånStorbritannien haft en kraftig produktionsökning och sysselsättningsökningunder 1970-lalet. Sambanden blir mer komplicerade om man också tar hänsyn tillutbudet av arbetskraft. De länder som har haft snabb produktivitetsökning ochsamtidigt svag sysselsättningsökning har sålunda också haft en ganska svagutveckling av arbetskraftsutbudet. Det gäller t. ex. ochFörbundsrepubliken , där industrin i relä- 1981/82:123 Bilaga 4 8 tivtstor utsträckning har lidit brist på arbetskraft. Det är således svårt att avdessa statistiska samband dra någon slutsats om sambandet mellan produktivitetoch sysselsättning. En intressant iakttagelse är emellertid att det finnsländer som t. ex. som har uppvisat en snabb produktionsökning utanatt utnyttja datatekniken så mycket, men de flesta länder som har haft snabbBNP-tillväxt har också investerat relativt myckel i ny teknik. 2.3Datateknikens betydelse i olika samhällssektorer Datateknikensanvändningsområden är i det närmaste obegränsade. Utrustning medmikroelektroniska komponenter förekommer på arbetsplatser i alla näringsgrenarliksom i hemmen. har som jag nämnt vall atl närmarestudera två stora områden där datatekniken bedöms ha särskild betydelse,nämligen industriproduktionen och kontors-sektorn. Inom dessa båda områdenanvänds några av de vanligaste slagen av dalateknisk utrustning. Del gällerfrämst numeriskt styrda verktygsmaskiner, industrirobotar, produktions- ochprocesstyrsystem, administrativa datasystem samt ord- ochtextbehandlingsmaskiner. Jag finner det naturligt att särskilt uppehålla migvid dessa viktiga tillämpningar, men jag vill framhålla att datatekniken kanpåverka sysselsättning och arbetsmiljö även på andra sätt. Industrinsutveckling kan exempelvis påverkas i hög grad av i vad män den använderdatateknik för alt förbättra sina produkter, vilket jag skall beröra senare.Data- och elektronikbranschen är sålunda ett av tillväxtområdena i svensktnäringsliv, och dess betydelse för landels framtid som industrination bör inteunderskattas. Handelns datorisering medför också stora förändringar som f.n.studeras i särskild ordning pä uppdrag av dataeffektutredningen. Iett något längre perspektiv är det naturligt att tekniktillämpningar som idagär föga kända kan få stor betydelse. För att kunna diskutera sannolikheten avatt framtida tekniska genombrott kommer att förändra arbetsmarknaden harforskare föreslagit vissa modeller för teknikens utveckling och spridning. Detantas i allmänhet ta åtskilliga år från det tillfälle då en uppfinning görs tilldess den har slagit igenom och används i så stor omfattning att den påavgörande sätt påverkar arbetsmarknaden. Någon säker kunskap om hur tekniskutveckling och spridning går till finns dock inte. En arbetsmarknadspolitiskslutsats av detta, som jag skall återkomma till, är alt både staten,arbetsmarknadens parter och enskilda måste hälla en fortlöpande beredskap ocksåinför sådana förändringar som inte kan förutses. Jag övergår emellertid nu tillatt redovisa vilken betydelse de kända tekniktillämpningarna väntas fåinom industrin resp. kontorsområdet. 1981/82:123 Bilaga 4 9 Olika tillämpningars spridning och betydelse förarbetslivet Motivet för att installera datorstöddproduktionsutrustning är enligt primärt att öka lönsamheten.En lönsamhetskalkyl grundas vanligen på många faktorer, däriblandarbetskraftskostnader, kapitalkostnader, råvaru-.och energiförbrukning samtproduktens egenskaper. Till arbetskraftskostnaderna hör inte bara direktalönekostnader utan också utbildningskostnader och sådana extra kostnader somkan hänga samman med svårigheter att rekrytera personal till vissaarbetsuppgifter. Atl försöka minska personalomsättningen genom att elimineratunga, farliga eller monotona arbetsmoment kan exempelvis vara väl förenligtmed ett förelags strävan atl öka lönsamheten. Av : s analyser framgår attmotiven varierar för investeringar i NC-maskiner, industrirobotar resp.produktions- och processtyrsystem. Numeriskt styrda verktygsmaskiner, s. k. NC-maskiner(numerical con-trol), anskaffas vanligen därför att företagen önskar ökaproduktiviteten i metallbearbetande arbetsmoment. Syftet är således ofta attminska behovet av arbetskraft i något av yrkena svarvare, fräsare, borrareeller slipare. En bidragande prsak är att del är svårt för företagen att få tagpå yrkeskun-nig arbetskraft för sådana uppgifter. Eftersom en maskininvesleringoftast görs i samband med en produktionsökning eller annan omställning är detsällan möjligt att direkt hänföra en personalförändring till en viss maskin.Sannolikt betraktas ofta en NC-maskin som nödvändig för att en planeradprpduktionsökning skall kunna genomföras. Jämfört med motsvarande äldre utrustning kräverNC-maskinen mindre insatser av traditionellt yrkesarbete (svarvning, fräsning,borrning osv.) från maskinoperatörens sida. Arbetet består i stället i ökandeutsträckning av inställning, reparation och liknande. Av arbetarna krävs fördetta allt bättre teoretiskt och tekniskt kunnande och förmåga att ta ansvarför de relativt stora värden som en NC-maskin och dess produktion representerar.Dessa förändringar medför också att sysselsättningen blir mindre direktrelaterad till produktionsvolymen . Vid konjunkturella eller andratillfälliga produktionsminskningar sysselsätts ofta lika många som normalttrots att maskinerna inte utnyttjas fullt ut. Vid toppar i arbetsbelastningenkan företagen å andra sidan öka produktionen tillfälligt utan att drabbas avkostnader för snabbrekrytering pch upplärning av extra personal. Enligt fanns är 1979 ca 3650 NC-maskiner i Sverige.Antalet beräknas ha ökat och perår mot slutet av decenniet. Maskinernas kapacitet har ökat fortlöpande. Till enbörjan var det huvudsakligen ett antal större företag som använde NC-maskiner,men spridningen har ökat avsevärt. förekom NC-maskiner enligt på14% av verkstadsindustrins arbetsställen 1981/82:123 Bilaga 4 10 medtio eller fler anställda. Av kommitténs analys framgår att det är långt ifrånalla verkstadsföretag som har nytta av sådana maskiner; främst är det vidtillverkning av investeringsvaror inom maskinindustrin och metallvaru-industrinsom metall bearbetas på sådant sätt och i sådan omfattning att NC-maskinerkommer till nytta. Det är sannolikt att NC-maskinerna täcker enväsentlig del, kanske huvuddelen, av sill potentiella användningsområde.Användningsområdet kan dock växa som resultat av bl. a. att produkternasutformning anpassas till NC-teknik. Enligt kan antalet NC-mäskiner kommaatt ungefär fördubblas eller möjligen tredubblas till är 1990. Del framstårinte som troligt atl enbart NC-teknikens utveckling kan komma att minskaverkstadsindustrins totala rekryteringsbehov annat än högst marginellt. Industrirobotarnasanvändning är fortfarande - i högre grad än NC-maskinernas koncentrerad tillett antal stora företag. fanns enligt 940 industrirobotar iSverige, ett tal som sett i relation till verkstadsindustrins storlek är störreän i nägpl annat land, möjligen med undantag av . De flesta av dessarobotar är tillverkade i . exporterar också relativt mångasådana apparater. Antalet installerade industrirobotar här i landet har undersenare år ökat med . Industrirobotarna används mest vidtillverkning av standardiserade komponenter inom metallvamindustrin samt försvetsning, sprutmålning o.d. vid tillverkning av standardiserade färdigvarorsåsom bilar och kylskåp. Industrirobotarutför rutinmässiga rörelser vid t. ex. löpande band och kan därmed bidra tillatt minska behovet av okvalificerad arbetskraft för tempoarbete. De kan ocksågöra det möjligt alt eliminera hälsovådliga arbetsmoment, t. ex. vidsprutmålning. varvid verksamheten dessutom ofta organiseras effektivare än vadsom kan vara möjligt om en människa befinner sig i rummet. Robotarna geremellertid också upphov till vissa nya olycksfallsrisker, särskilt i sambandmed omställning och reparation. Dessa risker hänger samman med att det kanvara svårt att förutse en robots rörelser. Enligt en undersökning vid i inträffade ett olycksfall med var 40: e robot;det var i de flesta fall fråga om klämning i samband med justering eller rengöring.Japanska studier visar att det främst är och vidfeljuslerin-gar och felprogrammeringar soni sådana olyckor förekommer. Tekniskaförbättringar av industrirobotarna väntas göra det möjligt alt stegvis vidgadessas användningsområde och minska riskerna med dem. Antalet industrirobotarkan förutses öka mer än antalet NC-maskiner, särskilt om tillverkarna såsmåningom lyckas utveckla robotar med effektiva sensorer (sinnesorgan). Det ärtroligt atl svensk industri kan ha bruk för 6000-9000industrirobotar, vilket skulle medföra en avsevärd produktivitetshöjning pämånga håll. De användningsområden som kan förutses för industrirobotar ärändå inte på långt när så 1981/82:123 Bilaga4 11 storaatt de - i den män jämförelsen är relevant - kan motsvara mer än en liten delav industrins totala sysselsättning. CAD-system (computer aideddesign) används för ritning och annat konslmktionsarbete, vilket eljest utförsav tekniker. I fanns enligt ca 60 CAD-system, varav hälfteni elektronikindustrin. Ett CAD-system kan medföra en stor relativarbetsbesparing och ökad snabbhet vid vissa avgränsade arbetsuppgifter: Enjämförelse med arbetskraftsbehovet på ett kontor utan CAD är inte relevanteftersom CAD:s snabbhet gör det möjligt att ulföra åtskilliga beräkningar somöver huvud taget inte kommer till stånd där ett sådant system saknas. Inomelektrpnikindustrin anses CAD-system vara oumbärliga för vissa uppgifter. Ävenom CAD-tekniken utvecklas snabbi kan den förutses ha mindre relativ betydelseför personalbehovet än NC-maskiner och industrirobotar. Datorstöddatransportsystem och lagersystem kan bidra till att behovet av arbetskraftminskar för relativt okvalificerade uppgifter. Den viktigaste funktionen medsädana system är att de gör det möjligt att binda mindre kapital imateriallager och varor i arbete. Transporl-och lägersystem ingår därför ofta isamordnade material- och produktionsstyrsystem (MPS), vilkas huvudfunktion äratt säkra ett ekonomiskt flöde av material snarare än att ersätta arbetskraft.De organisatoriska förändringar som förknippas med dessa system kan emellertidinnebära betydande ändringar av arbetsinnehåll och arbetsmiljö. Omfattningenoch arten av dessa förändringar skiftar från anläggning till anläggning.Hittillsvarande begränsade erfarenheter tyder på att dessa system vidbehov kan anpassas till olika organisatoriska lösningar. Ett exempel på dettaär AB som utnyttjar likartade produktionsplaneringssystem såväl i Kalmarsom vid flera av företagets övriga anläggningar trots att arbetet harorganiserats olika. Iverkstadsindustrin sker enligt en gradvis förskjutning av auto-maiiseringenfrån enskilda maskiner till hela maskinsystem. Antalet system i förproduktion med begränsad bemanning (PBB-system) var ca 250 och beräknasav komma att fördubblas till mitten av . I början på 1990-talelräknar med att antalet installerade PBB-system skall uppgå till ca 1 500.Dessa system kan t. ex. göra det möjligt att vid behov införa nya natt- ellerkvällsskift utan att extra personal behöver anställas för detta. De lederockså till en fortsatt förskjutning av arbetsinnehållet för yrkesarbetare iriktning mot tillsyn, inställning, reparation och andra uppgifter som kankoncentreras till ordinarie arbetstid och vilkas omfattning inte har direktsamband med produktionsvolymens kortsiktiga variationer. De större produktions- ochprocesstyrsystemen (PSS-system) används i den traditionella processindustrinsåsom massa- och pappersindustrin, järn- och stålindustrin och den kemiskabasindustrin. De får anses ha liten omedelbar betydelse för sysselsättning ocharbetsmiljö, eftersom tillverk- Prop.1981/82:123 Bilaga 4 12 ningen i dessa branscher länge har haft karaktär avprocessindustri. Äldre reläbaserade eller mekaniska styrsystem ersättsefterhand med datorer som möjliggör en bättre hushållning med råvaror ochenergi och bidrar till att höja produkternas kvalité. Styrningen avanläggningarna sker vanligen liksom tidigare från kontrollrum, där arbetsmiljönförändras bl. a. såtillvida att bildskärmar o.d. ersätter äldre slagsinstrumentering. De ekonomiska fördelarna är så stora och uppenbara attföretagen i fråga knappast har något alternativ till att utnyttja bästa möjligadatateknik. 1 processindustrin finns exempel pä hur en omfattande produktionkan bedrivas med liten bemanning. Särskilt är det inte ovanligt att enperson ensam från ett kontrollmm övervakar eller styr en helproduktionsprocess. Delta har liksom annat liknande ensamarbete visat sig kunnainnebära en rad arbels-miljöproblem. PSS-systemför medelstora och mindre företag förknippas med relativt omfattandestrukturella förändringar i bl. a. delar av livsmedels- och träindustrin.Enligt dataeffektutredningen har antalet sysselsatta i mindre företag ilivsmedelsindustrin (mindre än fem anställda) minskatmed ca 5000, vilket av utredningen anses kunna bero pä bl. a. att möjlighetenatt införa PSS-system ökar de större företagens konkurrensfördelar. Någotentydigt samband mellan datatekniken pch den pågående slmkturomvandlingen idessa eller andra branscher har dock inte kunnat påvisas. industri sysselsätter drygt en miljon personereller ungefär en Qärdedel av arbetskraften, om industriföretagens kontor räknasmed. Därav svarar verkstadsindustrin för drygt en tredjedel, en andel somunder har ökat något. I yrkesgruppen tillverkningsarbete sysselsättsca 900000 personer. Industrisysselsättningen är starkt konjunkturkänslig ochvisar en långsiktigt minskande trend. till är 1981minskade antalet sysselsatta med 140000 i industrin och med 90000 i yrkesgruppentillverkningsarbete. Med hänsyn till atl även produktionsvolymen har minskatnågot jämfört med den nivå som nåddes är 1975 innebär den redovisadesysselsättningsutvecklingen en årlig ökning av industrins totalaproduktion per sysselsatt med i genomsnitt per är. Andelen kollektivanställda är omkring två tredjedelar iverkstadsindustrin och ännu högre i de flesta andra industrigrenar. Blandverkstadsindustrins kollektivanställda betecknas ungefär hälften somyrkesarbetare. Enligt dataeffektutredningen har andelen yrkesarbetare iverkstadsindustrin ökat inom en rad yrkesgrupper, särskilt inågra av de grupper som närmast berörs av NC-maskiner såsom svarvare ochfräsare /hyvlare. Antalet arbetade timmar har enligt dataeffektutredningenunder 1970-la- 1981/82:123 Bilaga4 13 letminskat med i verkstadsindustrin, cellulosaindustrin och denkemiska industrin och i övrig processindustri. Inomverkstadsindustrin redovisas någon eller några procentenheter störreminskningar än genomsnittligt i befattningsgrupperna svarvare, borrare, fräsareoch maskinslipare, dvs. för arbetsuppgifter som berörs av NC-maskiner. Deminskningar av arbetsvolymen som det här rör sig om innebär ett bortfall av något eller några tusental arbetsUllfällen mer än vad sommotsvarar genomsnittet för alla arbetargrupper i branschen. En något ökadarbetsvolym redovisas ä andra sidan för bl. a. hopsättare ochinstmktörer/ställare.