prop · G503102 · 1981-12-31 00:00:00 — Överbefälhavarenförordar modell 2. Överbefälhavarensförslag tiU förändringar inom nuvarande förmånssystem Isin rapport redovisar överbefälhavaren slutligen behovet av vissa förändringarinom del nuvarande förmånssystemet. Dessa är sammanfattningsvis följande. Bostadsbidraget bör räknas upp med sådana kostnadersom - utom hyran är nödvändiga för att kunna behålla bostaden. Förplägnadsersällningen bör höjas. Begravningshjälpen bör höjas. Reglerna för bostadsbidrag bör ändras. Bestämmelserna för värnpUktsresor bör utredas. Efterremiss har yttranden över belänkandel avgells av chefen för armén, chefen förmarinen, chefen för flygvapnet, försvarets civilförvaltning, försvaretsrationaliseringsinstilul, , ,, riksrevisionsverkel, , kammarrätten iGöteborg, länsstyrelserna i , Västernorriands och Nortbollens län,försvarets personalvårdsnämnd. , , Göteborgsoch kommuner. Centralorganisationen /SR, , i (LO), , . ,Kommunisfisk ungdom. Värnpliktiga arbelsgmppen och . Vadgäller modellerna för ett nyll förmånssy slem förordar omkring en tredjedel avremissinstanserna modell 2 framför de övriga modellerna, i vissa fall medhänvisning lill alt de andra modellerna ler sig orealistiska urkostnadssynpunkt. Fem remissinstanser anser att del nuvarande systemet ärbättre än någon av modeUerna. Elt flertal remissinstanser påpekar attmodellerna inte är lillräckligl genomarbetade och alt kostnaderna inle är såbelysta alt modellerna kan tjäna som underlag för principbeslut om ett nyttförmånssystem. En del remissinstanser vill inle la ställning lill någon modeUförrän dessa har utretts yllerligare. Prop.1981/82:102 Bilaga 2 Försvarsdepartementet 154 missinstanserförordar visserligen någon av modellerna men anser att ytterligare utredningbör genomföras. Chefenför armén, chefen för marinen, chefen för flygvapnet, ,, . förordar utredningsrapportens modell 2. Chefen förarmén, chefen för marinen och anser att ansvaret förde värnpliktigas ekonomiska och sociala situation i princip bör ligga utanförförsvaret. och betonar all värnpliktigabör ges rätt till samma bistånd som socialtjänstlagen erbjuder övrigamedborgare. Mot bakgmnd av uppfattningen all bidragsgivningen fill devärnpliktiga och deras familjer är en statlig angelägenhet förordar Stockholmskommun att modeU 2 kombineras med statliga behovsprövade bidrag även lill devärnplikfigas familjer. Kammarrätteni förordar modell 2 därför alt övriga modeller förefaller orealistiskaur kostnadssynpunkt men anser att modeU 1 är värd att närmare övervägas.Lånsstyrelsen i län anför motsvarande synpunkter. förordar en kraftig höjning av dagersättningen. förordar en värnpliktslön, lika för alla, kompletterad med ellbehovsprövat familjebidrag. förordar i första handmodell 2, kombinerad med höjning av dagersättningen lill . för dag.Kommunistisk ungdom och Värnpliktiga arbetsgruppen förordar en höjning avdagersättningen till . Socialdemokratiska ungdomsförbundetförordar i princip det nuvarande systemet men med en dagersättning somtillförsäkrar de värnpliktiga den genomsnittliga standarden i samhället.Ma/mökommun förordar värnpliklslön enligl modeU 3. förordaratt nuvarande system inle förändras principiellt förrän ersättning liUvärnpliktiga under gmndulbUdning kan ges enligt ell syslem som liknar modeU 1. avstyrker införandet av ett system i enlighet med modell 2 ochförordar istället en reformering av det nuvarande systemet, ävenadministrativt. Motsvarande uppfattning redovisas av försvaretspersonalvårdsnämnd, och i län.De två senare remissinstanserna framhåller även alt kostnaderna förvärnpliktiga och deras familjer är en stafiig angelägenhet. , , ochCentralorganisationen finner alt undersökningsrapporten inle kan ansessom ett godtagbart underlag för beslut om införande av ett nyttvämpliktsförmånssyslem. och LO har endast tagitställning fill modeU 2 och avstyrker införandet av ett sådant system.Riksskatteverket anser alt ersättningar lill värnpliktiga bör varaskalteplikliga. Flertaletav remissinstanserna har berört de förslag till snara åtgärder Prop.1981/82:102 Bilaga 2 Försvarsdepartementet 155 inomdet nuvarande systemet som föreslås i undersökningsrapporten. Det övervägande antaletremissinstanser anser all de värnpliktigas möjligheter att få bostadsbidragbör ökas, främst genom att kravet på innehav av bostaden föreinryckningen kortas eller slopas, men även genom en generösare tillämpning avnuvarande regler för undanlag från sexmånadersgränsen. anser all den kostnad för slopande av sexmånadersgränsen (20milj. som har angetts är för hög och snarare torde vara högst 2 milj. kr.Civilförvaltningen föreslår att sexmånadersgränsen sänks lill ell minimum. Deflesta remissinstanser anser all även bostadsbidraget bör höjas. Chefen förarmén och försvarets civilförvaltning påpekar all del kvarstår elt visst behovav särskild ekonomisk hjälp för andra ändamål än boendekostnader. Flertalet remissinstanseranser alt förplägnadsersällningen och begrav-ningsersällningen bör höjas.Försvarets personalvårdsnämnd och VärnpUktiga arbetsgruppen anser altförplägnadsersällning bör utbetalas för alla tjänstgöringsfria dagar.Försvarets civilförvaltning menar alt de värnpliktigas kostnader förmathållning under ledighet bör beaktas, eventuellt genom en höjning avdagersättningen. Vissaremissinstanser har framfört synpunkter på de värnpUktigas resor. Chefen förarmén och Värnpliktiga arbetsgruppen förordar ell obegränsat antal fria hemresoroch slopande av vpl 10-syslemet. Andra remissinstanser framför olika förslagom ökat antal fria resor. och anser del angeläget allmöjligheterna alt få näringsbidrag ökas. anser dels altnäringsbidraget bör anpassas fill kostnadsut-veckUngen, dels alt även den somdriver sin rörelse i aktiebolagsform bör kunna få näringsbidrag. Försvarskommitlénanser att del är synnerligen angelägel alt systemet för värnpliklsförmånersnarast ses över och har noterat all regeringen har lUlkaUat en kommitté föratt utreda förmånssystemet. Försvarskommitlén konstaterar att del föreliggerstora svårigheter all la ställning till selekliva eller genereUa förändringar ivärnpUktsförmånssyslemet innan resultatet av utredningen föreligger ochunderstryker betydelsen av att utredningen genomförs skyndsamt. Kommitténavstår därför från all lämna förslag inom området men anser att regeringen ianslutning till försvarsbeslutet bör lämna förslag till förbättringarav förmånerna på de punkter där missförhållandena är uppenbara. att det bör ankomma på regeringen att höja vissa förmåner försärskill utsatta gmpper, men att den slutliga justeringen av den allmännaförmånsnivån bör gmndas på beslut om elt nytt system. 1981/82:102 Bilaga2 Försvarsdepartementet 156 Inledningsvisvill jag erinra om all den undersökning av de värnpUktigas ekonomiskaförhållanden under gmndutbildningen som överbefälhavaren i samarbete medstatisfiska centralbyrån genomförde av olika skäl intekunde redovisas för regeringen förtän . Detta medförde att enplanerad proposition med vissa förslag med anledning av undersökningen inlekunde lämnas . Jag lar därför upp denna fråga . Överbefälhavarensundersökningsrapport har remitterats lill trettio myndigheter ochorganisationer. Som har framgått av del föregående redovisas i rapporten delsen slafisfisk sammanfattning av de värnpUktigas sociala och ekonomiskasituation, dels ett anlal modeller fill ell nytt förmånssystem. Slufiigen angesvissa akuta problem inom det nuvarande värnpUktsförmånssyslemet. Som framgår avremissammanställningen är remissinstanserna inte eniga om att förorda något avöverbefälhavarens förslag lill modeller för ett nytt förmånssystem. Fleraremissinstanser efterlyser en djupare analys av modellerna innan man kan laställning och förordar alt frågan om ett nyll förmånssystem utreds ytterligare.Jag delar denna uppfattning och efter mitt förslag har regeringen i november1981 beslutat tillkalla en kommitté för alt utreda de värnpliktigas m. fl.förmåner under gmndulbildning. Liksomflertalet av remissinstanserna och försvarskommitlén finner jag att åtgärdersnarast möjligt bör vidtas för all komma fill rätta med vissa problem inom detnuvarande förmånssystemet. Mot bakgrund bl. a. av vad som har kommit fram iundersökningen förordar jag därför i det följande för /83 vissaändringar av familjebidragen och övriga värnpliktsförmåner saml de ändringar ifamiljebidragslagen (1978: 520) som blir en följd av detta. Jagförordar att dagersättningen höjs från 17 lill . Delta medför all densammanlagda ersättningen fr.o.m. den 231:a tjänslgöringsdagen blir . ochför tjänstgöring fr. o. m. den 301 :a dagen . Ävende familjesociala förmånerna bör förbättras. Det månafiiga maxi-beloppen förfamiljepenningen bör höjas för maka med . och för barn med60 kr. Genom dessa höjningar kommer familjepenningen för maka alli huvudsak ansluta tiU del grundbelopp som betalas ul fill ensamslåendeenligl socialhjälpsnormen i . Familjepenningen för barn kommeri huvudsak all ansluta lUl nuvarande nivå för bidragsförskott och barnpension. EnligtgäUande bestämmelser i familjebidragslagen kan en värnpliktig som driver näringfå näringsbidrag till avlöningskoslnader som uppkommer till följd av attsärskild arbetskraft måste anlitas för att under den värnpUktiges tjänstgöringhelt eller delvis ersätta honom. Del maximerade beloppet för näringsbidrag är150 kr. Jag förordar all beloppet höjs till högst . 1981/82:102 Bilaga2 Försvarsdepartementet 157 Bestämmelsernai lagen är vidare enUgt de tillämpande myndighelerna så utformade attnäringsbidrag för egenförelagare som driver sin rörelse i akfiebolagsform intekan få något bidrag. Jag anser att företagsformen som sådan inle bör påverkamöjligheterna alt få näringsbidrag och förordar därför att familjebidragslagenändras så att näringsbidrag kan erhållas, även om den värnpliktige driver sinrörelse i bolagsform. Om en värnpUklig fåranvända annat färdmedel än allmänt kommunikationsmedel vid fri resa, har hanrätt fiU resekostnadsersältning. Resekost-nadsersättningen betalas ul med f. n.50 öre per kilometer jämte särskild ersättning med per kilometer förvarje medresande värnpliktig som har rätt fill fri resa. Mol bakgmnd avkostnadsulveckUngen förordar jag alt ersättningen höjs till perkilometer jämte särskild ersättning med per kilometer för varjemedresande värnpliktig som har rätt fill fri resa. Avlider den värnpliktigeunder tjänstgöringen eller annan lid då han är berättigad lUl fri sjukvård,betalas begravningshjälp ut till den avlidnes dödsbo med . Detta beloppbör höjas för att bättre överensstämma med de belopp som tiUämpas förbegravningshjälp enligl statens aUmänna grupplivförsäkring. Jag förordar därföratt beloppet höjs från nuvarande . Av samma skäl förordarjag alt del begravningsbidrag som enligt 23 § familjebidragslagen betalas utmed anledning av att en värnpliktigs maka eller barn har avlidit höjs frånnuvarande 2000 tiU . resp. från nuvarande 1 000 fill . När den värnpliktige isamband med tjänsfiedighet eller på gmnd av sjukdom inte befinner sig vidtjänstgöringsstället får han förplägnadsersällning i slällel för friförplägnad. De flesta remissinstanserna anser i likhet med överbefälhavaren attdet är angeläget alt förplägnadsersällningen höjs. Jag delar denna uppfattningoch förordar alt 6 milj. kr. avsätts för höjning av förplägnadsersällningen. I familjebidragslagensregler för bostadsbidrag till ensamstående värnpliktiga föreskrivs att denvärnpliktige för tjänstgöringens början skall ha haft bostaden iminst för att vara berättigad till bostadsbidrag. Undantag fråndenna regel medges endast om särskilda skäl anses föreligga. Överbefälhavarenhar i sin rapport från den värnpliktsekonomiska undersökningen föreslagit attdessa regler ändras. Flertalet remissinstanser har också ullalat sig för delta.Även jag anser all de nuvarande bestämmelserna för bostadsbidrag bör ändras.Jag förordar att en värnpliktig som har egen bostad vid tjänstgöringstidensbörjan skall ha möjlighet att få bostadsbidrag. Jag vill emellertidsamfidigt kraftigt understryka att de vidgade möjligheterna att fåbostadsbidrag inle får medföra all värnpliktiga härigenom skaffar sig bostadenbart för innehav eller på annat sätt söker skaffasig kortsiktig nytta av bostadsbidraget. TUlämpningen av de ändradereglerna måste därför följas upp mycket noggrant. Jag utgär från att i förstahand försvarets civilförvaltning noga 1981/82:102 Bilaga 2 Försvarsdepartementet 158 följerutvecklingen och konfinuerligt redovisar erfarenheterna. Självfallet fömtsätterjag också att ansökningar om bostadsbidrag prövas lika seriöst som . Omuppföljningen visar en utveckUng som inle är förenlig med syftena med deändrade reglerna, ärjag inle främmande för att föreslå regeringen att återkommatill med förslag till restriktivare regler för bostadsbidrag. Reglernaför bostadsbidrag till värnpliktiga som är sammanboende, gifta eller som bortillsammans med en eller flera kamrater bör också göras enhetliga. Envärnpliktig som lever under sådana förhållanden och som saknar inkomst böralllid kunna erhåUa bostadsbidrag. Slutligenvill jag här la upp en fråga som gäller sjukvårdsförmåner förcivilförsvarsplikliga. riksdag (prop. 1962:101, SU 126, rskr 294)beslöt att en skillnad skuUe göras mellan civilförsvarsplikliga ivärnplikts-åldern och äldre civilförsvarspliktiga i fråga om sjukvårdsförmåner.Motivet var alt de äldre civilförsvarsplikliga genom införandet av en civilförsvarspenningskulle komma i ell gynnsammare läge i avlöningshänseende och därför inte bordeerhålla särskild gottgörelse för sjukvårdsförmåner. finns det inte någonsådan skiUnad i avlöningshänseende mellan äldre och yngrecivilförsvarspliktiga. Jag förordar därför att också skiUnaden i fråga omsjukvårdsförmåner las bort, så alt alla civilförsvarsplikliga undercivilförsvarstjänslgöring får fri sjukvård efter samma principer som gäller förvärnpliktiga. Deföreslagna förbättringarna bör genomföras och i fiUämpligadelar också gälla andra som avlönas enligl samma gmnder som de värnpliktiga.Förbättringarna kräver bl.a. ändringar i familjebidragslagen (1978:520).Förslag liU lag om ändring i familjebidragslagen har upprättats inomförsvarsdepartementet och bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga2.2. Med hänsyn lill lagstiftningsfrågans beskaffenhet torde lagrådets hörandei ärendet sakna betydelse. Jag avser att i annat sammanhang återkomma tillregeringen med förslag till övriga författningsändringar. Tillförfallningsförslagel vill jag göra följande kommentarer. I8 § anges när bostadsbidrag kan utgå. I punkterna 1-3 anges de olikabostadsförhållanden som medför rätt fill bostadsbidrag. I punkten 4 föreskrivsalt bostadsbidrag kan utgå även i andra fall, om särskilda skäl föreligger.Ändringen i punkten 3 innebär att sexmånadersgränsen slopas. Del räcker såledesatt den värnpliktige innehar bostaden för inryckningen. I likhetmed vad som gäller f. n. bör del finnas möjlighet all lämna bidrag tillkostnaderna för bostad som har anskaffats efter den i lagen angivna tidpunkten.Härför bör liksom hittiUs krävas särskilda skäl. I fråga om vad som skallutgöra särskilda skäl hänvisar jag till prop. 1977/78:127 (s. 31). Fömtom desärskilda skäl som f. n. gäller anser jag all det också bör vara möjligt altbevilja bostadsbidrag när en värnpliktig t. ex. 1981/82:102 Bilaga2 Försvarsdepartementet 159 blirerbjuden bostad på en ort där det råder stor bostadsbrist. Han skaU i ettsådant fall inte vara tvungen att avstå från erbjudandel av ekonomiska skäl ochdärmed riskera att slå ulan egen lägenhet framåt. Särskilda skälkan också i vissa fall föreligga för officersaspiranter som tjänstgör underlång tid och där det kan anses skäligt all bostad anskaffas underutbUdningstiden. Ändringarnai 9,21 och 23 §§ innebär som har nämnts endast att vissa belopp räknasupp. Ill~13 §§ finns f. n. vissa avräkningsregler. Oavsett om en värnpliktig är gift,sammanboende eller bor tillsammans med en kamrat bör han alltid kunnagaranteras minst hälften av boendekostnaden, om han inte har egna inkomster somskaU avräknas enligt bestämmelserna i lagen. Lagtekniskt löses detta enklastgenom att man gör vissa begränsningar i avräkningsreg-lema för makas inkomst.Eftersom avräkning skall ske i viss ordning enligl 11 §, har därför satts inett nytt stycke före avräkningsregeln för den VärnpUktiges egna inkomster. Delnya stycket har blivit punkten 3 och den gamla punkten 3 har förskjutits liU enny punkt 4. Den nya punkten innebär att makas eller barns inkomst inte avräknasmot familjepenningen och bostadsbidraget med högre belopp än all det efteravräkningen alltid återstår minst hälften av den boendekostnad som avses i 10§. Detta belopp kan dock reduceras, om den värnpUktige har egna inkomster. Ändringarnai 12 § är endast en konsekvens av ändringen i 11 §. I13 § föreskrivs alt avräkning skall ske med belopp som är skäligt med hänsynliU den värnpliktiges och hans makas ekonomiska förhållanden. Någon exaktavräkningsregel av den art som 11 § innehåller är del således inle fråga om.Därför behövs inte någon ändring av 13 §. Ändringen i 11 § påverkar emellertidbedömningen av vad som är skäligt enligl 13 §. Om t. ex. den värnpUktige saknarinkomst eller har myckel små inkomster får makans inkomster inle reducerabostadsbidragets storlek med mera än hälften av boendekostnaden enligt 10 §. 119§ föreskrivs bl. a. all näringsbidrag kan utgå om den Ijänstepliklige har sinhuvudsakliga inkomsl av näring eller rörelse som drivs av honom eller hansmaka. I rättspraxis har detta tolkats så all uttrycket inkomsl av rörelse i dettasammanhang har samma innebörd som i kommunalskattelagen (1928:370). Detta harmedfört att värnpliktiga som drivU sin näring i form av akfiebolag inte harfått näringsbidrag, eftersom inkomsten från bolaget i regel beskattas sominkomst av tjänst enligt kommunalskattelagen. Som har anförts fidigare bördenna olägenhet tas bort. Ändringen i första stycket av paragrafen, dvs. alluttrycket inkomsl från näring eller rörelse ersätts med uttrycket försörjningav näring, innebär således all kommunalskallelagens inkomstbegrepp i deltasammanhang inle får samma betydelse som . I ett nyll andra stycke harockså särskilt angetts att näringen kan få drivas i form av juridisk personutan att det utesluter möjligheten att få näringsbidrag. Det fordras emeUertidatt den 1981/82:102 Bilaga2 Försvarsdepartementet 160 Ijänsteplikligeeller hans maka är den som har det huvudsakliga inflytandet på näringen, dvs.tiU övervägande del äger eller innehar akfierna eUer andelama i företaget. Ändringeni 20 § är en konsekvens av ändringen i 19 §. Lagändringarna föreslåsträda i kraft . De höjda beloppen kommer utan särskild ansökanatt betalas ul lill dem som vid lagens ikraftträdande uppbär bidrag. Den somefter uppfyUer lagens krav för alt få bidrag, men som integjorde det tidigare, måste ansöka om bidrag. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. anta förslaget liU lag om ändring i familjebidragslagen (1978:520), 2. godkänna vad jag har förordat omvärnpliktsförmåner. 1981/82:102 Bilaga 2 Försvarsdepartementet 161 1.11 Ramberäkning för /83 m. m. I enlighet med gäUande metod för ramberäkningarna (prop.1974:1 bil. 6 s. 60, FöU 1974:19, rskr 1974:190) och med hänvisning till vadjag har anfört under avsnittet 1.3 Det militära försvarels fortsatta utveckling(s. 49) beräknarjag basbeloppet och ulgtflsramen för del militära försvaret /83 lill 16610 milj.kr. i prislägel febmari 1981. Till dettakommer beräknad kompensation för pris- och löneökningar enligl del systemsomjag har förordat i det föregående. Beräkningarna framgår av följandesammanställning. Basbelopp = utgiftsram (prisläge ) 16 610 000 000 Beräknad priskompensation medelprisläget 1982/83 -I- 2 500 000 000 Medel för sysselsätlningsstimulerande åtgärder undertolfte huvudtiteln har under en följd av år i vissa fall släUls lill förfogandeför all betala byggnadsarbeten, materiel m.m. för försvarsmakten. Efter samrådmed chefen för fömtsätter jag att sådana medel fårdisponeras utöver utgiftsramen lill elt belopp av 40 milj. kr. /82 har vid 1980/(prop. 1980/81:100bil. 7 s. 53, FöU 19, rskr 291) bemyndigat regeringen aU justera utgiftsramenför del militära försvaret med hänsyn lill prisutvecklingen enligtnelloprisindex. Under avsnUtet 1.3 Del militära försvarets fortsatta utveckling(s. 47) har jag förordat elt nyll system för priskompensation av utgiftsramen.Jag förordar all regeringen begär bemyndigande att justerautgiftsramen för /83 enligt försvarsprisindex. Behovel av beslällningsbemyndiganden för ell visstbudgetår uttrycks f. n. i den prisnivå som antas komma alt råda närbemyndigandena utnyttjas. Beställningsbemyndigandena prisregleras därmed påförhand med utgångspunkt i en prognos om prisutvecklingen. De betalningsmedelsom anvisas är däremot uttryckta i prislägel vid budgeleringslillfällel ochprisregleras löpande. Om prisutvecklingen markant kommer all avvika från delantagande som låg bakom beräkningen av bemyndigandebehovel, uppkommer enskillnad mellan de bemyndiganden och de anslagsmedel, inkl.prisregleringsmedel, som disponeras under anslaget. Delta har inträffat fleragånger . har i dessa fall beviljatytterligare beställningsbemyndiganden för prisreglering på tilläggsbudget.Förfarandet innebär att myndigheterna får tillgång till erforderligaprisregleringsbemyndiganden sent under budgetåret. Del försvårar därförplaneringen av materielbeställningarna. Enligt min mening bör regeringen 11 1981182. 1981/82:102 Bilaga2 Försvarsdepartementet 162 inhämtariksdagens bemyndigande att justera lämnade beställningsbemyndiganden förprisreglering med hänsyn lUl skillnaden mellan den prognosli-ceradeprisutvecklingen enligl nelloprisindex och den verkliga. Genomdet tidigare nämnda beslutet vid 1980/har bemyndigatregeringen att justera utgiftsramen för det militära försvaret för budgetåret1981/82 på grund av över- eUer underutnyttjande av ramen för budgetåret1980/81. Jag förordar att regeringen begär bemyndigande för /83enligt samma principer. /82 har genom nämnda beslut vid 1980/riksmöteäven bemyndigat regeringen att av konjunkturskäl medge överskridande avutgiftsramen för det militära försvaret. Elt sådant överskridande reglerasgenom motsvarande justering av utgiftsramen för ett eller flera efterföljandebudgetår. motsvarande bemyndigande för regeringen behövs också /83 och bör därför begäras. /82 har vidare genom nämnda beslut bemyndigatregeringen att överskrida utgiftsramen för del militära försvaret samt lämnadebeställningsbemyndiganden om beredskapsbudgeten för totalförsvaret sätts ikraft, dvs. vid krigsfara eUer krig. Bemyndigandet omfattar ocksåberedskapsålgärder i andra situationer än direkt krigsfara eller krig. Häravses sådana åtgärder som all värnplikfiga av beredskapsskäl kallas in lillkrigsförbandsövning eller beredskapsövning eller all andra särskilda åtgärdermåste vidtas av samma skäl. motsvarande bemyndigande behövs för budgetåret1982/83. Jag förordar därför att regeringen begär bemyndigande attöverskrida utgiftsramen för det militära försvaret samt lämnade beslällningsbemyndiganden,om del behövs av beredskapsskäl. Jaghemställer att regeringen föreslår alt 1. för /83 fastställa utgiftsramen fördel militära försvaret fill . i prisläget febmari 1981, 2. bemyndiga regeringen att justera utgiftsramen fördet militära försvaret för /83 med hänsyn tUl prisutvecklingenenligt försvarsprisindex, 3. bemyndiga regeringen att justera lämnadebeställningsbemyndiganden med hänsyn till prisutvecklingen enliglnelloprisindex, 4. bemyndiga regeringen att justera utgiftsramen fördet mUitära försvaret för /83 på gmnd av över- ellerundemt-nyttjande av utgiftsramen för /82, 5. bemyndiga regeringen att under /83medge överskridande av utgiftsramen för det militära försvaret saml av lämnadebestäUningsbemyndiganden, om det behövs av konjunktur- eller beredskapsskäl. 1981/82:102 Bilaga 2 Försvarsdepartementet 1.12Anslagsfrågor för /83 1981/82:100 (bil.