prop · G503156 · 1981-12-31 00:00:00 — I fall som sagts fårrätten efter vad som finnes skäligt föreskriva, att konstnärsnamnet ellerkännetecknet får användas endast på särskilt sätt. 21§ Talan om fastställelse huruvida Talan om fastställelse huruvida rätt till egenartat släktnamn be- rätt till egenartat släktnamn be- ståreller icke består eller huruvida visst förfarande utgör intrång i sådan rätteller ej, må av domstol upptagas till prövning, där ovisshet råder omförhållandet och denna länder käranden till förfång. stål-eller icke består eller huruvida visst förfarande utgör intrång i sådan rätteller ej, får av domstol upptas till prövning, när ovisshet råder omförhållandet och ovissheten länder käranden till förfång. Gör någon intrång i annansrätt till egenartat släktnamn, är han, om han insett eller bort inse att hansförfarande länder namnhavaren till förfång, pliktig att till denne wfg/vaersättning för lidande och annan skada. Gör någon intrång i annansrätt fill egenartat släktnamn, är han, om han insett eller bort inse att hansförfarande länder namnhavaren till förfång, pliktig att till denne utgeersättning för lidande och annan skada. Barn skall, om det lever,givas förnamn efter födelsen. Har förnamn givitsannorledes än vid dop inom , skall namnet.före utgången av nämndatid anmälas hos pastor. Barn skall, om detlever, ges förnamn som från födelsen skall anmälas hospastorsämbetet. Sådan anmälan får avse ett eller flera förnamn. Förnamnförvärvas genom anmälningen. Harförnamn givits vid dop inom , görs anmälan enligt första stycketav dopförrättaren. Åger dop ellermotsvarande religiös förrättning rum efter det. förnamn givits enligt 23 §, mådärvid givas ytterligare förnamn. Sådant namn skall, om det ej givits vid dopinom , anmälas hos pastor. Efteransökan hos namnmyndigheten må ock eljest, om särskilda skäl äro därtill, densom förvärvat förnamn erhålla ytterligare sådant namn. Densom har förvärvat förnamn får genom anmälan hos pastorsämbetet förvärvaytterligare fornamn. Bestämmelsen i 23 § andra stycket har därvid motsvarandetillämpning. Har tillägg av förnamnskett enligt första stycket, får ytterligare förnamn förvärvas efter ansökanhos namn-myndigheten, när särskilda skäl därtill .foreligger. Om synnerliga skäl ärodärtill, må efter ansökan hos namnmyndigheten den somförvärvat.förnamn istället för detta erhålla annat fornamn så ock Ändring avordningsföljden mellan två eller.flera förnamn, så att tilltalsnamnet kommerförst, .får ske genom anmälan hos pastorsämbetet. vinna förklaring, ati han ej längre skall bära visst förnamn. sådananmälan får även stavning av förnamn ändras, under förutsättning att namnetsuttal inte ändras därigenom. Iövrigt får ändring i.fråga om.förnamn ske efter ansökan hos namnmyndigheten,när särskilda skäl därtill föreligger. Som förnamn får ej godkännas namn, som kan väcka anstöt eller som kan antas leda till obehag för bäraren eller som eljest uppenbariigen icke är lämpligt som förnamn. Såsomförnamn må ej godkännas namn, som kan väcka anstöt eller som kan antagas ledatill obehag för bäraren eller som eljest uppenbariigen icke är lämpligt såsomförnamn, Villnågon använda gårdsnamn, som enligt gammal sedvänja fortfaran -de är I bruk somtillnamn, får han hos pastorsämbetet anmäla gårdsnamnet som särskilt förnamnframför förnamn som avses i 23-25 §§. Upphör användningen av sådant särskilt förnamn, får anmälan göras ävendärom hos pastorsämbetet. IIIOm förfarandet i mål och ärenden enligt denna lag Anmälan, som enligtdenna lag skall göras hos pastor, göres i den församling, där den som anmälningenavser är eller skall vara kyrkobokförd eller, om han varken är eller skallvara kyrkobokförd i svensk församling, där han vistas. För den som varken äreller skall vara kyrkobokförd i svensk församling och som ej heller vistas iriket må sådan anmälan / stället göras hos annan myndighet som regeringenbestämmer. Anmälan, som enligt dennalag skall göras hos pastorsämbetet, görs i den församling, där den somanmälningen avser är eller skall vara kyrkobokförd eller, om han varken äreller skall vara kyrkobokförd i svensk församling, där han vistas. Anmälan somavses i 6 §. första stycket får i stället göras hos det pastorsämbete därhindersprövningen sker. För den som varken är eller skall vara kyrkobokförd isvensk församling och som ej heller vistas i riket får anmälan Anmälanskall ske muntligen vid personlig inställelse eller skriftligen. Vad som nusagts gäller ock sådan anmälan till vigselförrättare, varom stadgas i 6 §. göras hos eller, om han tidigare varit kyrkobokförd isvensk.forsamling, i den församlingen. Anmälan skall göras skriftligen. Finner pastor gjordanmälan ej kunna upptagas, skall han meddela beslut att anmälningen ej föranlederanteckning i kyrkobok. Finner pastorsämbeteteller, i fall som avses i 27 § första stycket sista meningen,, att gjord anmälan ej kan upptas eller att den eljest ejkan föranleda namnfor-värv eller annan åtgärd som avses, skall beslut därommeddelas. Talan mot beslut, sompastor meddelat enligt 28 §, eller mot annan åtgärd, som pastor vidtagit inamnärende,yo>es hos genom besvär. Talanmot beslut \.fråga, som enligt forsla stycket dragits under dessprövning, föres hos kammarrätten genom besvär. Mot beslut eller åtgärdenligt denna lag av myndighet som avses i 2 7 § första stycket andra punktenföres talan hos kammarrätten genom besvär. Talanmot beslut, som pastorsämbetet har meddelat enligt 28 §, eller mot annanåtgärd, som pastorsämbetet har vidtagit i namnärende,ySra hos domkapitletgenom besvär. Talanmot beslut i namnärende förs hos kammarrätten genom besvär. Motbeslut eller åtgärd som har meddelat eller vidtagitenligt 28 §förs talan hos kammarrätten genom besvär. Förfarandetvid ansökan hos namnmyndigheten Ansökan om namn skall göras skriftligen hos namnmyndigheien och innehålla uppgift om sökandens postadress ävensom de skäl på vilka ansökningen grundas. Vid ansökningen skall fogas prästbevis med uppgift om sökandens fullständiga namn och .födelsetid. Avser ansökningen föiyärv av släktnamn, skall prästbeviset tillika innehålla upp- Ansökanenligt denna lag hos namnmyndigheten skall göras skriftligen och innehållauppgift om sökandens postadress samt de skäl på vilka ansökningen grundas. Ansökningen skall åtföljas av personbevis. giftom sökandens civilstånd och barn , som står under hans vårdnadoch har hans släktnamn. Vidansökan skall eriäggas avgift till belopp som regeringen föreskriver. Harsökanden icke iakttagit vad om ansökan är föreskrivet eller finnernamnmyndigheten eljest hinder föreligga för bifall till ansökningen, skallsökanden föreläggas att avgiva yttrande eller vidtaga rättelse,vid äventyr att ansökningen eljest av-skrives. även efter det yttrande avgivits hinder för bifall föreligga,skall ansökningen avslås, där ej anledning förekommer att giva sökanden nyttföreläggande. Har sökanden ickeiakttagit vad som är föreskrivet om ansökan eller finner namnmyndigheten eljesthinder föreligga för bifall till ansökningen, skall sökanden föreläggas attinom avge yttrande eller vidta rättelse, vid äventyr att ansökningeneljest avskrivs. även efter det yttrande avgivits hinder för bifall föreligga,skall ansökningen avslås, om ej anledning förekommer att ge sökanden nyttföreläggande. Äroi fall som i 8 eller 12 § sägs ansökningshandlingarna fullständiga och finnesej hinder föreligga för bifall till ansökningen, skall den av namnmyndighetenkungöras i Post- och . Den som vill framställa vänd"'"* mnl ancnlrninapn ;n som vui iraiusiaua iii- Ining mot ansökningen skall göra detta skriftligen till namnmyndigheten inom en månad År i fall som avses i 8§ första stycket eller 12 § ansökningshandlingarna fullständiga och finnes ejhinder föreligga för bifall fill ansökningen, skall denna av namnmyndighetenkungöras i , om icke namnmyndigheten finner sådantkungörande sakna betydelse. Närkungörande har skett skall den som vill framställa invändning mot ansökningengöra detta skriftligen till namnmyndigheten inom en månad från kungörelsedagen. Efter utgången av tid, somsägs i 32 §, skall namnmyndigheten företaga ansökan enligt 8 eller 12 § tillfortsatt prövning. Efter utgången av tid somsägs i 32 § skall namnmyndigheten företa den kungjorda ansökningen tillfortsatt prövning. Talanmot slutligt beslut av namnmyndigheten må föras av sökanden, om det gått honomemot. Mot beslut, varigenom ansökan bifallits oaktat invändning framställts ibehörig ordning, ttiå talan föras av den som gjort invändningen. Återkallarinvända-ren sin talan, må denna likväl prövas, om särskilda skäl .förelig-ga. Talanföres hos patentbesvärsrätten genom besvär. Motpatentbesvärsrättens slutliga beslut må talan icke föras. Talanmot slufiigt beslut av namnmyndigheten .får föras av sökanden, om beslutet g&lthonom emot. Mot beslut, varigenom ansökan bifallits trots att invändning harframställts i behörig ordning, får talan föras av den som har gjortinvändningen. Återkallar invändaren sin talan, .får denna likväl prövas, omsärskilda skäl föreligger. Talanförs hos patentbesvärsrätten genom besvär. 35 § Talan mot slutligt beslut av patentbesvärsrätten fors hosregeringsrätten genom besvär. Bestämmelserna 35-S 7 ff fbiyaltningsprocess/agen(1971:291) rörande besvär över kammarrätts beslut har därvid motsvarandetillämpning. Patentbesvärsrättens beslut skall innehålla uppgift om attsärskilt tillstånd krävs för prövning av besvär till regeringsrätten och om degrunder på vilka sådant tillstånd meddelas. Haransökan om namn bifallits, skall namnmyndigheten sedan beslutet vunnit lagakraft utfärda namnbevis till sökanden. Ansökan om förklaring attnamnbyte, som avses i / § tredje stycket, 3§ andra stycket, 4, 5 eller 12 §, ärförenligt med barnets bästa upptages av den rätt som har att upptaga frågarörande vårdnaden om barnet. Ansökanenligt 15§ om rättens tillstånd att få behålla släktnamn upptages av den rättsom har att upp- Ansökan om förklaring attnamnbyte som avses i 5 § första stycket är förenligt med barnets bästa upptasav den rätt som har att uppta fråga rörande vårdnaden om barnet. Särskildansökan enligt 15§ om rättens tillstånd att få behålla släktnamn upptas av denrätt som tagafråga rörande vårdnaden om barnet eller, om barnet ej står under vårdnad, avrätten i den ort där barnet har sitt hemvist. haratt uppta fråga rörande vårdnaden om barnet eller, om barnet ej står undervårdnad, av rätten i den ort där barnet har sitt hemvist. Finnes ej sålundabehörig domstol, upptas ansökningen av . I ärende som avses i 37 § andra stycket skall rätten, där så kan ske, höra modern och den vars släktnamn barnet avses skola behålla. I övrigt gäller vad som sägs i första stycket. I ärende som avses i 37 §första stycket skall rätten, där så kan ske, höra den vars släktnamn barnethar och den vars släktnamn barnet avses skola förvärva, även om de icke ärovårdnadshavare. Har barnet fyllt skall, om det finnes lämpligt, jämvälbarnet höras. Åro skäl därtill, skall yttrande inhämtas frånbarnavårdsnämnden. I ärende som avses i 37 §första stycket skall rätten, där så kan ske, höra den vars släktnamn barnethar och den vars släktnamn barnet avses skola förvärva, även om de icke ärvårdnadshavare. Har barnet fyllt skall även barnet höras om det finneslämpligt. Om skäl föreligger, skall rätten inhämta yttrande från barnavårdsnämnden. Sådantvist angående släktnamn, varom talan må föras i särskild rättegång, inslämmestill den domstol, där den mot vilken talan väckes skall svara i tvistemål iallmänhet. Finnes icke sålunda behörig domstol, väckes talan vid Stockholmsrådhusrätt. Talan som avses i 17 § 50ock talan enligt 18 § mot någon, som enligt 13 § förvärvat av annan efteransökan hos namnmyndigheten erhållet släktnamn, må ej väckas senare än fem åi-efter det beslutet i anledning av ansökningen vunnit laga kraft. Sådan tvist angåendesläktnamn, varom talan får föras i särskild rättegång, instämmes till dendomstol, där den mot vilken talan väcks skall svara i tvistemål i allmänhet.Finnes icke sålunda behörig domstol, väcks talan vid . Talan som avses i 17 §liksom talan enligt 18 § mot någon, som genom anmälan har förvärvat av annanefter ansökan hos namnmyndigheten erhållet släktnamn, får ej väckas senare efter det beslutet i anledning av ansökningen vunnit laga kraft. 40§ (Upphävd tidigare) 42 §För den som står under annans vårdnad och ej fyllt göresanmälan eller ansökan av vårdnadshavaren. 41§ Samtycke varom förmäles i 4 eller 5 §, så ock samtycke som avses i 13 § andrastycket skall lämnas muntligen inför pastor, hos vilken anmälan om anlagandeav namnet sker, eller ock skriftligen med vittnen. Samtycke som avses i 10 §andra stycket skall lämnas skriftligen med vittnen. Förden som ståi' under annans vårdnad och ej har fyllt IS år görs anmälan elleransökan av vårdnadshavaren. Harbarn.fyllt får anmälan eller ansökan för barnet ej göras ulan barnetssamtycke. Samtyckesom avses i 2 § andra stycket, 4 andra stycket, 5§, 7 första stycket, 10 §andra stycket eller 41 § andra stycket skall lämnas skriftligen med vittnen.Har i ärende som avses i 5 § forsla stycket samtycke lämnats hos rätten, behövsej nytt samtycke vid anmälan hos pastorsämbetet. är patent- och registreringsverket. De närmare föreskriftersom erfordras för tillämpningen av denna lag meddelas av regeringen. De närmare föreskriftersom erfordras för tillämpningen av denna lag meddelas av regeringen ellermyndighet som regeringen bestämmer. IV Vissabestämmelser för utlänningar Utländsk medborgare, som har hemvist här i landet, får förvärva släktnamngenom anmälan hos pastorsämbetet enligt 1-6 §§, om det står klart att fönärvetblir gällande i hans hemland. I annat fall får utländsk medborgare, som har hemvist här i landet,efter ansökan hos namnmyndigheten föivärva släktnamn som avses i 1-6 ,f f, omdet kan antas, att.förvärvet inte medför avsevärd olägenhet för ho - nom .för den händelse det ej blir gällande i hemlandet. Utländsk medborgare, som har hemvist här i landet, fårbära mellannamn enligt 7§. Utländsk medborgare, som har hemvist här i landet, fårefter ansökan hos namnmyndigheten förvärva släktnamn enligt 8-12 §§, om detstår klart att förvärvet blir gällande i hans hemland eller om det kan antas,att för-väiyet inte medför avsevärd olägenhet för honom.för den händelse det ejblir gällande i hemlandet. 47 § Bestämmelserna i 15-18 §§ omför lust av släktnamn är tillämpliga ifråga om släktnamn som förvärvats enligt 44 eller 46 §. Utländskt barn som föds här i landet får förvärva förnamngenom anmälan hos pastorsämbetet enligt 23 § eller 24 § första stycket. Utländsk medborgare, som har hemvist här i landet, fårefter ansökan hos namnmyndigheten förvärva eller ändra.förnamn enligt 24 eller25 §, om det står klart att förvärvet eller ändringen blir gällande i hanshemland eller om det kan antas, attförvä/yet eller ändringen inte medföravsevärd olägenhet för honomför den händelse åtgärden ej godtas i hemlandet. Vid tillämpning av denna lag och med stöd därav utfärdadeföreskrifter likställs med svensk medborgare utländsk medborgare som adopterats av svensk medborgare. statslös person, som har hemvist här i landet eller, omhan ej har hemvist. 1981/82:156 125 Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse Bilaga 2 harsin vistelseort här, och politisk flykting, som har hemvist här i landet. IV Ikraftträdande-och över- V Ikraftträdande- och över gångsbestämmelser gångsbestämmelser 44 § 50 § Denna lag träder i kraft . 45 § 51 § Genomdenna lag upphäves med de begränsningar som nedan stadgas förordningen den 5december 1901 angående antagande av släktnamn, så ock vad i övrigt finnes i lageller särskild författning stridande mot bestämmelserna i denna lag. Däri lag eller särskild författning förekommer hänvisning till författningsrum,som ersatts genom bestämmelse i denna lag, skall den bestämmelsen i ställettillämpas. Släktnamn, vilket vid denna lags ikraftträdande finnes för någonantecknat i kyrkobok, tillkommer denne som om han förvärvat det enligt dennalag. Släktnamn, som någon fått godkänt på sätt angives i § 1 punkt 5förordningen angående antagande av släktnamn men som ej viddenna lags ikraftträdande är antecknat för honom i kyrkobok, skall tillkommahonom som om han förvärvat namnet enligt denna lag, om han från dendag namnet godkändes anmäler det hos pastor fill införande i kyrkobok. Densom vid denna lags ikraftträdande saknar släktnamn äger därefterantaga sådant namn enligt bestämmelserna i § 1 punkt 3 nyssnämnda förordning.Har han ej inom sagda tid förvärvat släktnamn, skall tillnamn, under vilket hanär antecknad i kyrkobok, tillkomma honom såsom släktnamn enligt denna lag. Kvinna,som är gift när denna lag träder i kraft, äger från ikraftträdandetgenom anmälan hos pastor återtaga det släktnamn hon hade som ogift. Haräktenskap upplösts före lagens ikraftträdande, skall vad i 7 § stadgas ägatillämpning. 3 mom.Vad i denna lag stadgas utgör ej hinder för prövning av sådan före lagens ikraftträdande väckt talan angående ensamrätt till namn, som kunnat föras enligt äldre rätt. I fråga om släktnamn, som godkänts på sätt angives i § I punkt 5 förordningen angående antagande av släktnamn, må talan väckas även efter lagens ikraftträdande, dock ej senare än från den dag namnet godkändes. Skallnågon enligt denna lag förvärva annans släktnamn och saknar denne sådant namnmen finnes för honom i kyrkobok antecknat tillnamn, gäller under denövergångstid, som angives i 46 § 2 mom. andra stycket, förvärvet detta namn. Vad i 6 § och 46 2 mom.tredje stycket första punkten stadgas om rätt för hustru att behålla elleråtertaga släktnamn, som hon hade såsom ogift, skall, om hon saknar eller föreäktenskapet saknat sådant släktnamn, under den ovan i första stycket omförmäldaövergångstiden i stället gälla tillnamn, som är eller varit för henne såsomogift antecknat i kyrkobok. Förden som enligt denna paragraf förvärvat eller behållit tillnamn gäller vad i46 2 mom. andra stycket sägs. Skallnågon enligt denna lag förvärva annans släktnamn och saknar denne sådant namnmen finnes för honom i kyrkobok antecknat tillnamn, gäller under denövergångstid, som angives i 52 § 2 mom. andra stycket, förvärvet detta namn. Vad i 6 § och 52 § 2 mom.tredje stycket första punkten stadgas om rätt för hustru att behålla elleråtertaga släktnamn, som hon hade såsom ogift, skall, om hon saknar eller föreäktenskapet saknat sådant släktnamn, under den ovan i första stycketomförmälda övergångstiden i stället gälla tillnamn, som är eller varit förhenne såsom ogift antecknat i kyrkobok. För den som enligt dennaparagraf förvärvat eller behållit tillnamn gäller vad i 52 § 2 mom. andrastycket sägs. 1, Denna lag träder i kraft den 2, Bestämmelserna i 2 § första och tredje styckenaäger tillämpning även när släktnamn förvärvats enligt 1 eller 2 § i tidigarelydelse eller enligt motsvarande äldre bestämmelser, 3, Bestämmelserna i 4 § första och tredje styckenaäger tillämpning även när släktnamn förvärvats enligt 3 § första - fjärdestyckena i tidigare lydelse eller enligt motsvarande äldre bestämmelser, 4, Bestämmelserna i 5 § andra och fjärde styckena ägertillämpning även när släktnamn förvärvats enligt 5 § i tidigare lydelse ellerenligt motsvarande äldre bestämmelse. 5, Bestämmelsen i 6 § tredje stycket äger tillämpningäven när släktnamn förvärvats enligt 6 § första eller andra stycket i tidigarelydelse eller enligt motsvarande äldre bestämmelser, 6, Ingår tidigare gift kvinna, som enligt bestämmelsegällande före namnlagens ikraftträdande bär sitt eget och mannens släktnamn iförening, nytt äktenskap, anses vid tillämpning av 6 och 7 §§ det sålunda burnanamnet som släktnamn förvärvat på grund av tidigare äktenskap, 7, Har före ikraftträdandet gjorts anmälan om tilläggsnamnför adoptivbarn enligt 3 § femte stycket i dess tidigare lydelse, får barnetbära till- 1981/82:156 127 läggsnamnetutan hinder av den nya lagen. Barnet äger dock ej Bilaga 2 bäramellannamn enligt den nya lagen, Tilläggsnamn som avses i 6 § tredje stycket i desstidigare lydelse anses som mellannamn enligt den nya lagen. 1 ärende om godkännande av släktnamn som väckts hosnamnmyndigheten före den nya lagens ikraftträdande tillämpas 10 § i sintidigare lydelse. I fråga om verkan av dom, varigenom fastställes attviss man icke är fader till barn, tillämpas äldre lag i fall då dom i förstainstans meddelats i målet före den nya lagens ikraftträdande. Bestämmelsen i 41 § andra stycket om barns samtyckeäger ej till-lämpning i ärende som väckts genom anmälan eller ansökan föreikraftträdandet. Har före lagens ikraftträdande ansökan gjorts omsläktnamn med stöd av 8 § tredje stycket i tidigare lydelse, prövas ansökningenenligt äldre lag. 1981/82:156 128 Sammanställning av remissyttrandena övernamnlagsutredningens betänkande (SOU 1979:25) Nya namnregler Efter remiss har yttranden över betänkandet avgetts avSvea hovrätt, hovrätten för , kammarrätten i , Västeråstingsrätt, datainspektionen, , , patent- ochregistreringsverket, patentbesvärsrätten, statens invandrarverk,kyrkobokföringsinspektören i stifts östra inspektionsområde,kyrkobokföringsinspektören i stifts västra inspektionsområde,kyrkobokföringsinspektören i , kyrkobokföringsinspektören iHärnösands stift, kyrkobokföringsinspektören i stifts södrainspektionsområde, kyrkobokföringsinspektören i stifts norrainspektionsområde, , i ,i . i stift, iHärnösands stift, i , pastorsämbetet i finskaförsamlingen, familjelagssakkunniga (Ju 1970:52). utredningen (Ju 1977:08) ombarnens rätt. jämställdhetskommittén (Ju 1976:08), sociala centralnämnden iGöteborgs kommun, sociala centralnämnden i kommun, Sverigesadvokatsamfund. , föreningenSveriges fögderitjän-stemån. Moderata samlingspartiets kvinnoförbund, . , och Samhälle, föreningenFamilj och Rätt. föreningen , frikyrkoråd. har bifogat ett yttrande frånkyrkoboksinspektören i stifts mellersta inspektionsområde. Länsstyrelseni har bifogat yttranden från länspolischefen i länet,dataenhet och polismyndigheten i polisdistrikt. Yttranden har dessutom inkommit från invandrarnämndoch , I följande sammanställning återges yttrandena i regel ioavkortat skick. För överskådlighetens skull redovisas de under olika avsnitt.Beträffande yttrande innehåller sammanställningen dock endast ensammanfattning av yttrandets huvuddrag. Hovrättens fullständiga yttrandebifogas som bilaga 3:1. 1981/82:156 129 1 Allmänna och sammanfattande synpunkter Bilaga 3 Betänkandet innehåller en i det närmaste total inventeringav relevanta problemställningar. Förslaget är därför väl ägnat som underlag fören fortsatt bearbetning av frågorna. Hovrätten anmäler en stark reservation mot utredningensuppfattning, att införandet av personnummer gör det möjligt att i nämnvärd gradge avkall på namnstabiliteten. Enligt hovrättens mening måste tvärtom dennaäven i fortsättningen utgöra ett grundläggande element i namnlagstiftningen. Hovrätten avstyrker därför att området för fria namnbytengenom anmälan till pastorsämbetet vidgas i den utsträckning som utredningenföreslår. Enligt hovrätten bör denna frihet visserligen kunna öka, men när detgäller "barn" bör den begränsas till minderåriga. Vuxna"barn"- varmed också avses underårig som ingått äktenskap - börliksom nu få ansöka om namnbyte till någon av föräldrarnas namn. Även när detgäller de allmänna reglerna för administrativt namnbyte menar hovrätten, måste vara mera restriktiv än utredningen föreslår; det förordas därför bibehåller den nuvarande bestämmelsen, att sökande skall förebringa skälför sin önskan att den vägen byta namn. Se vidare bilaga 3:1 avsnitt 1, 1.2 Hovrätten för : Hovrätten anser att utredningens förslag i allt väsentligtinnehåller en för dagens samhälle val avvägd reglering av den svenskanamnrätten. Hovrätten har inte heller någon erinran mot huvuddragen av delagtekniska lösningar som utredningen föreslår, I några frågor, som närmastavser de familjerättsliga namnförvärven, vill hovrätten dock framföra vissainvändningar och kommentarer- Införandet av personnummer och personakt harotvivelaktigt inneburit att släktnamnet förlorat i betydelse somidentifikationsmedel.