prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — Universitets- ochhögskoleämbetet har i samråd med naturvetenskapliga forskningsrådet(NFR) föreslagit all en personlig professur inrättas vid forskningsinstitutetför atomfysik (AFI) för docenten . har arbetat vidinstitutet och är enligl de förslags-ställandemyndighelerna vetenskapligt väl kvalificerad för en professur. Hansforskningsresultat har i samband med utvärdering av forskningsprojekt inomområdena kärn- och partikelfysik vid NFR karaktäriserats som myckel goda vid en inlernalionelljämförelse. Mot denna bakgrundavser jag att senare föreslå regeringen alt inrätta en tjänst som professor () i kärnfysik, personlig för , vid AFI . Jag beräknar förändamålet en ökning av insfilutels löneresurser motsvarande lön i L 22.Vid min beräkning av anslaget m. m.,anslagsposten Naturvetenskaplig forskning, har jag tagit hänsyn fill ensamtidig minskning motsvarande halva lönekostnaden. På inifiafiv avVetenskapsakademien bereddes dåvarande tjeckiske forskaren möjlighet all bedriva forskning i med arbetsplats vidAFI. Janouch, som är teoretisk fysiker, har uppehållit enarvodestjänst vid institutet vilket gjorts möjligt genom all regeringenmedgivit ell överskridande av innevarande anslag motsvarande kostnaden för lön i L 16. Delta arrangemangär i längden otillfredsställande. Jag avser därför all senare föreslåregeringen att en Ijänsl som forskare i L 16, personlig för Franlisek Janouch,inrättas vid AFI . I mina beräkningar av förevarande anslaghar jag tagit hänsyn fill de tillkommande lönekostnaderna för och (+ 343000kr. Med hänvisning lillsammanställningen hemställer jag alt regeringen föreslår att fill ForskningsinstUutet föratomfysik: Förvaltningskostnader /83 anvisa ell förslagsanslag av . Prop.1981/82:100 Bilaga 12 539 m. m. 1980/81 Utgift 1843 913 Reservation 720248 1981/82 Anslag 2090000 1982/83 Förslag 2160000 Förutom pris- ochlöneomräkning av anslaget (.) har universitets- och högskoleämbetet(UHÄ) föreslagit att ytteriigare medel (+ .) tillförs anslaget fördalorkoslnader samt underhåll av viss basutruslning vid institutet. Utöver en besparing inom förevarande anslag(-.) har jag inle räknat med andra förändringar än sådana av automatisknatur. Jag hemställer all regeringen föreslår alt : Materiel m.m. för /83anvisa ett reservationsanslag av . 1980/81 Utgift 1981/82 Anslag 1982/83 Förslag Kimna geofysiska institut(KGI) har enligl förordning med instruktion för KGI tilluppgift all bedriva och främja forskning saml mät- och registreringsverksamhetinom del geokosmofysiska ämnesområdet. KGI bedriver verksamhet vid observatorieli och jonosfärob-servalorierna i (LJO) och (UJO) ochskall vidare inom sitt verksamhetsområde medverka i forskarutbildning somanordnas vid universiteten i och . KGI är, vad avserforskarutbildning, en institution vid i . Universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) ärchefsmyndighet för KGI. Av anslaget /82 högst . användas för lönekostnader. 1981/82 Beräknadändring 1982/83 11 1/2 39 + 2 + 1 Prop.1981/82:100 Bilaga 12 540 Ämbetet hemställer att . anvisas under anslaget för /83, en ökning avanslaget med . Ämbetets förslag innebär i korthet följande. Pris-och löneomräkning (. Kompensation för ökadelokalkostnader (+ . Inrättande av tretjänster med placering i F 25, högst F 13 resp. högst samlell driflsanslag motsvarande . avsedda för forskning inom områdetatmosfäriska vågor och vibrationer vid institutet. UHÄ hemställer all underell reservationsanslag geofysiska institut /83 anvisas11676000 kr. Jag har beräknat en vissbesparing under anslaget (- ). Jag har i min beräkning av förevarandeanslag, utöver pris- och löneomräkning, tagit hänsyn lill ökade lokalkostnadervid inslilulel. Jag har vidare beräknatvissa resurser för all grundläggande forskning inom området atmosfäriska vågoroch vibrationer skall kunna bedrivas vid institutet (+ . Jag hemställer all regeringen föreslår all lill Kirunageofysiska instUut för /83 anvisa ett reservationsanslag av . 980/81 Utgift 981/82 Anslag 982/83 Förslag Inslilulel förinlernalionell ekonomi (jfr prop. 1962: 1 bil. 10 s. 525, SU 1962:102, rskr1962:245), som även är en institution vid i , har enligtförordning med stadgar lill uppgift att bedriva forskningrörande internationella ekonomiska relationer. Insfilutels verksamhetfinansieras över i budget (bl. a. en tjänst somprofessor), genom delta anslag samt genom externa medel frän forskningsråd ochstiftelser m. fl. 1981/82:100 Bilaga 12 541 1981/82 Beräknad ändring 1982/83 Anslag 2128000 +213000 +112000 Universitets- ochhögskoleämbetet (UHÄ) finner del inte möjligt all inom beräknade resursramarprioritera del av inslilulel redovisade behovet av förstärkning av de allmännabasresurserna. UHÄ:s förslag omfattar därför endast pris- och löneomräkning. UHÄ hemställer alt underförevarande anslag för /83 anvisas . Jag hänvisar inledningsvis till vad jag haranfört i del föregående under avsnillet Vissa gemensamma frågor. För pris- ochlöneomräkning har jag beräknat . Jag har beräknat en besparing inomförevarande anslag (). Jag hemställer all regeringen föreslårriksdagen alt lill InstUutet förintemationeU ekonomi för /83 anvisa ett reservationsanslag av2240000 kr. i Slockhoim (prop. 10 s. 697, SU 1955:8, rskr 1955:8)har enligl sina stadgar, fastställda av Kungl. Maj:l , lilluppgift all bedriva forskning i meteorologi och därmed sammanhängande ämnensaml alt främja internafionellt vetenskapligt samarbete på meteorologinsområde. bedrivs inom ämnesområdena dynamisk meteorologi, kemisk meteorologioch atmosfärens fysik. Styrelsen för InternationeUa meteorologiskainstUutet i Styrelsen hemställer altmedel för /83 anvisas till ell belopp om , vilketinnebär en ökning med . 1981/82:100 Bilaga 12 542 Styrelsens förslag om ökning innebär följande. Pris-och löneomräkning (. Föredraganden Jag har under detta anslag beräknat ell bidrag av . Jag hemställer att regeringen föreslår all till Bidrag tUlInternationella meteorologiska instUutet i för /83 anvisa ellanslag av . Från detta anslagutgär bidrag lill centrala verksamhet och lill driften av vissa av dessinstitutioner (jfr prop. 1973:59, UbU 1973:20, rskr 1973:134). Vetenskapsakademienhemställer för /83 om ell anslag om , vilket innebär enökning med . förslagom ökning innebär följande. Pris- och löneomräkning för budgetåret1982/83 motsvarande . Ökatslöd lill informationsverksamheten samt deninternationella verksamheten motsvarande . har i etttillägg lill sin anslagsframställning hemställt om enyllerligare ökning av anslaget för /83 motsvarande 380000kr. med hänvisning till att tjänstebrevsrällen för bortfaller. Jaghar som bidrag lill verksamheten vid under /83 beräknat . vilketinnebär en uppräkning av anslaget med741 . jämfört med innevarande budgetär. Jag har därvid beaktat allakademiens rätt till tjänstebrev har bortfallit. Jag hemställer all regeringenföreslär all lill Bidrag tillVetenskapsakademien för /83 anvisa elt reservationsanslag av . Prop.1981/82:100 Bilaga 12 543 Bidrag till mot cancer 1980/81 Utgift 3000000 1981/82 Anslag 3000000 1982/83 Förslag 3000000 Från anslaget utgårbidrag fill verksamheten inom mot cancer för information ochforskning (prop. 10 s. 355, UbU 1971:3, rskr 1971:84). Som villkor förstatsbidraget gäller bl.a. alt och medicinska forskningsrådetskall utse vardera en ledamot i mot cancer forskningsnämnd. mot cancerhemställer om oförändrat statsbidrag /83 för fortsall slöd lillcancerforskningen saml lill intensifierad information om cancersjukdomarnasförebyggande, symtom och behandling. Allteftersom överföringenfrån mot cancer lill medicinska och naturvetenskapligaforskningsråden av ansvaret för delar av cancerforskningen fortgår i enlighetmed vad jag anförde i föregående års budgetproposition (prop. 1980/81:100 bil.12 s. 578) skall statsbidraget lill riksföreningen i ökad utsträckning ochslutligen helt komma alt avse riksföreningens informationsverksamhet. Jag villhär även hänvisa till vad jag anfört under anslaget . Förevarande anslag börför nästa budgetår föras upp med oförändrat belopp. Jag hemställer all regeringen föreslär all lill mot cancer för /83 anvisa ett reservationsanslagav . 1980/81 Utgift 1981/82 Anslag 1982/83 Förslag ingickforskningsråd i , , , ochSverige avtal varigenom storprojektet (EISCAT) startade. EISCAT är etablerat som en svensk stiftelse och har sillhögkvarter i . Prop.1981/82:100 Bilaga 12 544 radaranläggning med sändare i och medmollagarslationer i Kimna, Sodankylä och beräknas gevikfig informafion om den övre atmosfären inom norrskenszonen. Den svenska andelen avdriftkostnaderna bestrids av naturvetenskapliga forskningsrådet. Frän detta anslagulgår bidrag lill stiftelsen erlagd tulloch mervärdeskall på lill importerad vetenskaplig utrustning (prop.1976/77:25, UbU 1976/77:9, rskr 1976/77:73). Jaghar beräknat ell jämfört med innevarande budgetär oförändrat belopp av . under förevarande anslag /83. Jag hemställer all regeringen föreslår all lill Bidrag tiU Eiscat ScientificAssociation för /83 anvisa ell förslagsanslag av . Prop.1981/82:100 Bilaga 12 545 F. VUXENUTBILDNING Vissagemensamma frågor Under 1960- och1970-lalen skedde en kraftig utbyggnad av vuxenutbildningen. Den var betingadav en vilja all utjämna den utbildningsklyfta som hade uppstått mellangenerationerna som en följd av skolreformerna under 1960-lalel. liggervuxenutbildningen i dess olika former genom utbyggnaden påen dimensioneringsmässigt hög nivä. Del är uppenbart allvuxenutbildningen i den situation, som samhället befinner sig i, ställs införfortsall stora krav. För att möjliggöra en omstrukturering av arbetslivet ocharbetsmarknaden krävs omfattande utbildningsinsatser. Den tekniskautvecklingen, bl.a. på dataområdet, ställer liknande krav. Med de statsfinansiellarestriktioner som gäller är del nödvändigt att göra avvägningarmellan utbildningsinsatserna för olika åldersgrupper. Som jag fidigare haranfört kommer högskolan under 1980-lalet alt möta en ökad efterfrågan päutbildning från framför allt ungdomar. Dessutom kommer, som har framgått av deförslag som statsrådet har presenterat, skolan ävenframöver att behöva la ett betydande ansvar i arbetet för all motverkaungdomsarbetslösheten. Mol denna bakgrund ser jag del som nödvändigt att görabesparingar inför /83 även på vuxenutbildningsomrädel. Delta gör del särskiltangeläget för mig alt understryka, all del också inom de ramar som enligt minaförslag kommer att gälla, finns betydande möjligheter all ge vuxna denutbildning som de själva efterfrågar och som samhället behöver. Del blirgivelvis viktigare än någonsin att vuxenui-bildningsanordnarna noga beaktar demål, som enligl regeringens och beslut gäller för olika typer avvuxenutbildning. Erfarenheterna hillills har visat all vuxenutbildningens olikadelar snabbt kan anpassas fill skiftande behov. Jag räknar därför med alt delskall vara möjligt för vuxenutbildningen all även i framliden kunna motsvara dekrav som den pågående förändringen av samhället ställer. Jag övergår nu till allredovisa de besparingsåtgärder, utöver vad som följer av huvudallernalivel, somföreslås i del följande. I syfte att minskastatens kostnader föreslår jag alt en avgift för läromedel skall tas ul vidstatens skolor för vuxna. Avgiften beräknas ge en intäkt om ca 1,5 milj. kr.ärligen, varigenom anslaget kan minskas med drygl 1 milj. kr. beslöt underföregående på milt förslag att - i likhet med vad som skedde i frågaom grund- och gymnasieskolan - minska 35 1981182. Prop.1981/82:100 Bilaga 12 546 statsbidraget lill vuxenutbUdning . Jagföreslår nu ytterUgare besparingar inom vuxenutbildning genom en minskning avantalet undervisningslimmar med ca 160 000 limmar. Den beräknade besparingenuppgår lill drygl 36milj. Den största minskningen föreslås ske av undervisningstimmarnai teoretiska gymnasieämnen. En mindre minskning föreslås av undervisningslimmarna inomgrundskolkurser, medan antalet limmar inom yrkesinriktad utbildning föreslåsbli i stort oförändrat. Denna inriktning av besparingarna har gjorts med hänsynlagen lill del ökande behovel av yrkesulbildad arbetskraft. Av samma skäl föreslår jag allschablonlillägget ökas för den yrkesinriktade utbildningen inom vuxenutbildning. Detta medförökade kostnader med ca 2,5 milj. kr., vilkafinansieras med den nämnda besparingen. I sammanhanget villjag erinra om vad statsrådet har anfört, nämligen all enarbetsgrupp kommer all föreslå vid beredningen av gymnasieulredningensbelänkande analysera olika alternativ för en ökad samverkan mellankommunal vuxenutbildning, arbetsmarknadsutbildning och gymnasieskolan. Genom riksdagensbeslut i anledning av komplelteringspropositionen (prop. 1980/81:150 bil.2)skall fr.o.m. /83 en gemensam resursram gälla för kommunalvuxenutbildning och grundutbUdning för vuxna.Det blir då, enligt min mening, nödvändigt all fastställa en ram också för grundutbildningen. I annat fall finnsrisk för yllerligare neddragningar inom vuxenutbildning. Ramen förgrundutbildning för vuxna bör vara det faktiska antalet undervisningstimmarunder innevarande budgetår. Jag vill erinra omatt har fallat beslut om en särskild läroplan för denkommunala vuxenutbildningen (prop. 1980/81:203, UbU 1981/82: 1, rskr1981/82:46). Den nya läroplanen skall träda i kraft . Den skalli tillämpliga delar gälla också för grundutbildningen av vuxna och för den statligavuxenutbildningen. Jag vill ocksåerinra om all statsrådet i sin anmälan av vissa gemensamma frågorför skolväsendel har behandlat frågan hur andelen kvinnliga skolledare skallkunna ökas. Vad hon har anfört bör även gälla inom den statliga och kommunala vuxenutbildningen. Reglerna förstatsbidrag till folkbildning har fr.o.m. innevarande år ändrats. Genom det nya bidragssystemet harstudieförbunden fäll större frihetall disponera de statliga bidragen. Det är väsentligt all studieförbundenfår tid på sig all anpassa sig lill de nya förhållandena och att finna former för all utnyttja de möjligheter som dettaerbjuder. Jag är därför inle bereddatt föreslå yllerligare besparingar inom folkbildningen. Under /81 skedde en viss minskning avstudiecirkelverksamheten. Jag räknardärför nu med något lägre anlal studietimmar än i föregående ärs proposition(1980/81:127) om folkbildning m.m. Prop.1981/82:100 Bilaga 12 547 minskning som därvid uppslår har gjort det möjligt allföreslå en ökning av bidragetper studietimme. Även antalet studielimmar i svenska för invandrareminskade föregående är. I fräga om sådan utbildning, som äger rum som följd av lagen omrätt tillledighet med bibehållen lön, är minskningen ett led i en sedan flera ärpågående utveckling. Då del gäller s. k. övrig undervisning innebär nedgången en förändringi jämförelse . Verksamheten har under senare är varitföremål för utredning. SFI-kommillén har överlämnat sittslutbetänkande (SOU 1981:86-87) fill statsrådet . Betänkandet bereds f. n. i . Vad gäller bidragenlill driften av folkhögskolorna föreslår jag en besparing om sammanlagt25 milj. kr. Besparingen bör ta sig uttryck dels i ell mera strikt sätt att beräkna antaletslalsbidragsberätligande elevveckor, dels ien viss minskning av resurstilldelningen . Jag föreslår att tvä nya självständiga folkhögskolor fårinrättas. Jag räknar inle med alt detta skall medföra ökade kostnaderför statsbidrag. Jag föreslär vidarealt bidraget lill viss central kursverksamhet forlsällningsvis skallfinansieras av medel ur vuxenulbildningsavgifien, vilket innebär en överföring fränskattefinansierad verksamhet med ca 27 milj. kr. Slutligen innebärmina förslag alt anslaget lill kontakttolkuibUdning bättre anpassas fill verksamhetens faktiska volymunder senare år. Därjämte föreslårjag vissa regelförändringar. Vid en jämförelse med innevarande budgetärinnebär mina beräkningar all anslaget kan minskas med nära 4 milj. kr. Den snabbautvecklingen på dataområdet kräver särskilda insatser inom folkbildningen i ensnar framtid. Jag avser därför alt i samband med den datapoliliskaproposition som f. n. förbereds inom budgetdepartementet återkomma medförslag om riktade insatser för all förbättra studieförbundens möjligheter allbehandla dalafrågor inom folkbildningen. Jag har i denna fråga samrått med statsrådetJohansson. Jag avser all underavsnittet Vissa inom ulbildningsdeparlementels verksamhetsområde gemensammaändamål la upp nägra frågor rörande löneomräkningar, tidskrifter och ulbetalningsregler förstatsbidrag. Mina förslag innebärall del sammanlagda anslaget lill vuxenutbildning kommer all uppgå fill nära 2,2miljarder kr. under /83. Vid en jämförelse medinnevarande budgetär innebär delta en ökning med drygt 100 milj. kr. Ökningen beror på pris- och löneomräkningar. Besparingarna uppgår lill sammanlagt 150 milj. kr.,varav ca 50 milj. kr. utgörs av attvissa kostnader för vuxenutbildningen föresläs finansierade med medel frånvuxenulbildningsavgifien. 1981/82:100 Bilaga 12 548 1980/81 Utgift 101422000 Reservation 3 150000 1981/82 Anslag 108570000 1982/83 Förslag 153 558000 Frän anslaget bekostasutgifter för den verksamhet med produktion av undervisningsprogram m.m. förradio och television, som handhas av SverigesUtbildningsradio aktiebolag (UR). UR har lill uppgift altproducera ljud- och bildprogram för i första hand etersändning. Framställningenav ljud- och bildprogram bör i första hand inriktas mol sådana ulbildningsvägaroch grupper för vilka brist på läromedel råder. Förskolan ochvuxenutbildningen bör därvid prioriteras. beslöt vid1976/all inrätta UR (prop. 1975/ 76: 110, UbU 1976/77:8, rskr1976/77:46). Det nya företaget började sin verksamhet den . Vid1977/beslöt all UR skall drivas i form av eltdotterbolag lill (prop. 1977/ 78:91, KrU 24, rskr337). Är 1977beslöt regeringen alt UR skulle lokaliseras lill kommun. hardock vid 1980/godkänt nya riktlinjer för lokalplaneringen förUR (prop. 1980/81: 20, KrU 13, rskr 98). Del innebär alt beslutet omlokalisering av UR till upphävs och all UR permanent skall beredaslokaler i närheten av radio-och TV-husen pä i . ()har till regeringen inlämnat anslagsframställning för koncernens samladeverksamhet. Denna framställning redovisas under . m. Den delav anslagsframställningen som berör UR redovisas i del följande. SR understryker viklen avall UR som ett av de programproducerande . förelagen i koncernen har likvärdigaresurser som de övriga programbolagen. SR anser därför all del är angelägelall UR får planeringsförulsällningar som motsvarar dem som gäller för deavgiftsfinansierade program-förelagen. 1 första hand bör UR tillförsäkrasmöjligheter till en utbyggnad av verksamheten på samma villkor som de övrigabolagen, sä att UR kan räkna med elt årligt resurslillskoll om . SR förordar all UR fårett anslag för driflsverksamhelen med 80,8 milj. kr. Del innebär alt UR kanförverkliga planer för regional utbyggnad, utökad verksamhet påinvandrarområdel saml kvalitetsförbättringar. Rationaliseringskravet innebär all driflmedlen minskas med 1,6milj. För investeringar begär SR ett anslag om 3,05milj. beräknarkostnaderna för distribution av programmen lill 20,5 milj. kr. i 1982/83 ärskostnadsnivå. Del aren ökning med 3,6 milj. kr. från innevarande budgetär. Prop.1981/82:100 Bilaga 12 549 Kullumtskoltel har i ell belänkande(1980/81: 13) med anledning av prop.1980/81:20 om besparingar i statsverksamheten, m. m. godkänt regeringens förslag om lokalisering av UR päÖstermalm i Slockhoim i slällel för iTyresö. Utskottet har därvid anfört all förelaget nu ställs inför en ny situation och all del är angelägel all deöverväganden angående behovel av personal,lokaler och utrustning, som förestår, gmndar sig på noggranna interna analyseroch värderingar av den nuvarande verksamhetens inriktning, innehåll ochomfattning samt även av användningen av förelagets utbud. Med anledning härav har SR lill anslagsframställningenbilagl en utvärdering av UR:s programverksamhet 1978-81. Jag har i mininledande översikt över Massmedier m. m. (s. 147) redovisat mina förslag lillmedelstilldelning för den avgiftsfinansierade verksamheten vid () under /83. Jag kommer här all redovisa mina förslag lillmedelstilldelning nästa budgetär för (). fillprogramverksamhet har i budgeten för innevarande budgetär beräknats i genomsnittligtprisläge för /80. UR har under /81 fåll kompensation förprisutvecklingen motsvarande av anslagsposten, dvs. 6648000 kr.Detta belopp bör tillföras anslagsposten lill programverksamhet, som i budgetenför nästa budgetår bör beräknas i 1980/prisläge. UR får på motsvarandesätt kompensationför prisutvecklingen /82 och 1982/83 från anslags-poslen 4.Kompensation för prisutveckling: Jag beräknar denna anslagspost till18milj. i budgeten /83. Jag har tidigare, under avsnillet Radio ochtelevision (s. 154), föreslagit alt skall få kompensation för kostnadsutvecklingen enligl eltkombinerat pris- och löneindex. Jagföreslår att UR:s kompensation beräknas enligl samma index. Vid minaberäkningar för /83 har jag utgått från att UR i likhet medkoncernen i övrigt genom rationaliseringar skall åstadkomma en besparingmotsvarande tvä procent av medlen lill programverksamhet eller . För distributionen räknar jag enbart medprisomräkning av de medel som ulgår för nuvarande sändningsvolym. Regeringen har den25 uppdragit ät all bedriva den fortsatta lokalplaneringenmed utgångspunkt bl.a. i alt UR:s administration och Ijudradioverksamhel skall tillgodoses inom kvarteren och Liibeck och all TV-produktionenföriäggs i huvudsak lill Filmhuset.SR har redovisat förslag lill anskaffning av teknisk utrustning med anledning av UR:s inflyttning i nya lokaler.Regeringen har den 25 juni 1981medgivit all UR som en engångsåtgärd får planera för alt anskaffa utmslning inom en ram av 35 milj. kr. inkl.projekteringskostnader om högst 5milj. kr., i prislägel den Ijuli 1981. Regeringen har vidare föreskri- Prop.1981/82:100 Bilaga 12 550 vit att 20 milj. kr. av beloppet skall anses somersättningsanskaffning av befintligutrustning och att de ärliga driflmedlen bör minskas med lio procent av del investeringsbelopp som tas ianspråk utöver 20 milj. kr. Jag föreslär allregeringen hemställer all godkänner all UR får disponera 35 milj.kr. för utmslning på de villkor som jag har angett här. Jag räknar samtidigtmed en viss minskning av anslagsposten fill investeringar. I enlighet medriksdagsbeslutet (prop 1975/76: 110, UbU 1976/77: 8, rskr 1976/77:46) ombildandel av UR är huvudprincipen all UR:s program distribueras genomelersändning. Riktpunkten är att högst av UR:s samladeresurser fär las i anspråk för program som avses bii distribuerade på annat sått än genomelersändning. understryks starkt altsträvan skall vara att finna de för användarna lämpligaste distributionsformernaoch distributionsvägarna. De tre huvudområdenaför UR:s verksamhet år förskola, skola och vuxenutbildning. Avvägningen mellaninsatserna på dessa tre områden måste fortlöpande prövas. Enligt min mening finns del -bl. a. med hänsyn lill de nedskärningar som vuxenutbildningen får vidkännas pävissa andra områden -anledning all i högre grad än hillills inrikta UR:s verksamhet på dessa delar av vuxenutbildningen och där påinsatser i samverkan med användarna. Då del bl.a.gäller skolprogrammen - i viss mån med undanlag för grundskolanslågstadium - används i huvudsak bandade program som spelas upp pä bandspelare. Bandningen sker oftast i regionala ellerlokala AV-centraler, som utrustats med inspelningsapparatur och som har personalavdelad för all sköta densamma och för all distribuera programmen lill skolorna inom AV-cenlralens verksamhetsområde. Delfinns enligl min mening skäl att ifrågasätta om denna verksamhet är rationell.Del är ofta svårt all uppnå tillräckligt god kvalitet hos de bandupptagningarsom görs pä detta säll. AV-cenlralernas personal tvingas också anpassa sinaarbetstider lill desändningslillfållen som av skilda skäl är lämpliga för etersändningarna. Enligt min meningfinns del anledning alt överväga om inle skolprogrammen i störreomfattning borde distribueras direkt från UR till användarna ellerAV-centralerna i bandad form. Denna fräga kräver emellertid ytterligare överväganden.