prop · G503203 · 1981-12-31 00:00:00 — Den som anordnar spelet skall svara för att god ordning råder inom den lokal eller anläggningdär spelet bedrivs. 3 § Tillstånd krävs för att anordna automatspel som av ses i 1 § första stycket på flera än tre apparater inom samma lokal eller anläggning. Detta gäller inte beträffan de automatspel som anordnas i samband med offentlig till ställning av tillfällig karaktär. Frågan om tillstånd prövas avsocialnämnden i den kommun där spelverksamheten skall anordnas. 4 I Vid prövning av tillstånd skall socialnämndenbedöma om spelverksamhetcn kan antas förorsaka bristande ordning eller kommer att bedrivasi en miljö som är olämplig för barn eller ungdom. 1981/82:203 33 9 § Den som uppsåtligen eller av oaktsamhet anordnar automatspel i stridmot 3 § första stycket döms till böter eller fängelsei högst . Q § Allmänt åtal för brott som avses i 9 § fär väckas endast efter anmälan avsocialnämnden. 11 § beslut enligt 5 § andra stycket eller 6 § länderomedelbart till efterrättelse om ej nämnden förordnarannat. 1Z § beslut enligt denna lag överklagas hos länsstyrelsengenom besvär. beslut överklagashos regeringen genom besvär. Socialnämndensbeslut om vitesföreläggande får inte överklagas . Denna lag träderi kraft . Den som vid ikraftträdandetanordnar automatspel för vilket tillstånd erfordras enligt denna lag och som före utgångenav har sökt tillstånd, fär fortsätta med verksamheten till dess ansökningen slutligt har prövats. 3 1981/82. 1 saml Nr 203 Lag om ändring ilotteriförordningen (1959:207); Härigenom föreskrivsatt 1 a § lotteriförordningen (1939: 207) skall ha nedan angivna lydelse. 1 a §' Automatspel som avses i 1 § tredje stycket må anordnas efter tillstånd av regeringen eller, efter regeringens bestämmande, lotterinämndenunder förutsättning att spelet anordnas påfartyg i internationell trafik. Automatspel av annan art än som avses i 1 § tredje stycket må anordnas a) efter tillståndav polismyndigheten under förutsättning att spelet anordnas antingen i samband med offentlig nöjestillställninginom föreningslokal, annan samlingslokaleller nöjespark eller liknande anläggning eller i samband med tivolirörelse eller sådanrestaurangrörelse, för vilken gällertillstånd till servering av spritdrycker,vin eller starköl enligt lagen (1977:293) om handelmed drycker, att värdet av spelarens insats utgör högst en kronaper spel , att högsta vinsten ej överstiger ett värde,som motsvarar insatsen, att tillståndsbeslutet,i original eller bestyrkt av- Senaste lydelse 1978:759. Prop.1981/82:203 35 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse skrift,finnes anbragt på väl synlig plats i lokalen; b) efter tillstånd av länsstyrelsenunder förutsättning att spelet anordnas i samband med bingospel , som ej är eller kan jämställas med automatbingo, att spelet anordnas församma ändamål som bingospelet, att värdet av spelarens insats utgör högst en kronaper spel, att högsta vinsten ej överstiger ett värde,som motsvarar insatsen, att tillståndsbeslutet,i original eller bestyrkt avskrift, finnes anbragt på väl synligplats i lokalen. Tillstånd enligt första stycket meddelas för spelanordnaren. Tillstånd enligt andra stycket a) meddelas för sådan nöjesarrangöreller rörelseidkare, som där avses och tillstånd enligt andra stycket b) förden som erhållit tillstånd till bingospelet. der vinst endast i form frispel på automaten mä nas utan tillstånd. Prop.1981/82:203 36 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse finns i lagen (1981; 000) om anordnande av visstautomatspel. Denna lag träderi kraft . 1981/82:203 37 I denna promemoria föreslås att det införsen kontroll i fråga om anordnande av visstautomatspel. Kommunerna får härigenom inflytande över denungdomsmiljö sora de s.k. flipper- och spclhallarnautgör. Bakgrunden till förslaget äri första hand en hemställan frånriksdagen om att regeringen skyndsamt skall lägga fram förslagtill en lagstiftning om flipperspel och 1iknande spel. Förslaget innebär att det krävstillstånd för att i förvärvssyfte anordna spel på apparaterav flippertyp på flera än tre sådanaapparater inom samma lokal eller anläggning.Frågan om tillstånd skall prövasav social nämnden i den kommun där spelverksamheten skall anordnas. fårockså möjligheter att ingripa mot spelverksamheten om missförhållandenuppkommer. Reglerna har samlats i en lag om anordnande av visst automatspel.Förslaget föranleder en ändringi lotteriförordningen. De nya reglerna avsesträda i kraft . Prop.1981/82:203 38 1 den debatt som har förekommitom olämpliga ungdomsmiljöer har de s.k. flipper- och spelhallarnasverksamhet särskilt uppmärksammats. Krav har framförts ora att denna verksamhet skall lagregleras. Bestämraelserna om lotterier och spelfinns bl.a. i lotteriförordningen (1939:207, omtryckt 1974:221,ändrad senast 1978:759). Lotteriutredningenhar är 1979 i sitt huvudbetänkande (SOU 1979:29) Lotterier och spel lämnat förslagbl.a. till en ny lag om lotteri och spel. Mot bakgrund av de sociala skadeverkningar för barn och ungdom som hade påtalats föresloglotteriutredningen vidare att spel pås.k. flipperspel och liknande automatspel skulle regleras genom en särskild lag. Enligt utredningens förslag skulle länsstyrelserna,om det behövdes från social synpunkt, kunna begränsa spel päflipperspel och liknande spelapparater. Enligt utredningens mening behövdes det inte nägonförhandsprövning av spelverksamheten. Det borde räcka med att länsstyrelsernagavs möjlighet att ingripa om sociala missförhållanden upj)stått. Vid remissbehandlingen utsattes förslaget förviss kritik. Flertalet av de remissinstanser som yttrade sig över förslaget idenna del framhöll att åtgärder behövde vidtas föratt komma till rätta med de missförhållanden som kanförknippas raed spelverksamheten. Mänga förordade åtgärder som gicklängre än vad utredningen hade föreslagit. I skrivelser till regeringen har kommunala myndigheter ocholika föreningar framfört krav påatt lagstiftningsåtgärder vidtas mot fl ipperhal lamas verksamhet. 1981/82:203 39 1 januai'i 1980 väcktestvå riksdagsmotioner om verksamhetenvid flipper- och spelhallar. I motionen 1979/80: 1418 hemställdes att hos regeringen skulle begära en utredningi syfte att kartlägga ägarförhållandena i spelhal1sverksamhet som riktar sig till barn och ungdomsamt att hos regeringen skulle begäraförslag till en lagändring som gördet möjligt för kommunerna att förbjuda denna typ av barn-- och ungdomsmiljöer. I motionen 1979/80:1437 hemställdes att hos , regeringen skulle anhålla om förslagtill bestämmelser om att kommun skall ge tillstånd till om etablering av diskotek och/eller spclhallarskall få ske. I näringsutskottets betänkande med anledning av motionerna (NU 1980/81:5) uttaladeutskottets majoritet bl.a. följande. Enligt utskottets mening finns det anledning att se med allvarpå de missförhållanden somhänger samman med flipperspel ochliknande. Den oro som man hyser hos bl.a. sociala instanser och skolmyndigheterhar kommit till uttryck i bl.a. flora skrivelser till lotteriutredningen ochhandelsdepartementet. Utskottet finner det angeläget att statsmakterna vidtar ätgärder föratt råda' bot på dessa missförhållanden. bör enligt utskottets mening uttala sig för att regeringen skyndsamt läggerfram förslag till en lagstiftning om denberörda spel verksamheten. Utskottet förutsätter att regeringenutöver lotteriutredningens förslag noga överväger de synpunkter i ärendet som sociala myndigheter m.fl. har framfört i skrivelser till . Starka skäl tycks, såvittutskottet nu kan bedöma, tala för att - som ocksähar föreslagits i motionerna - kommunernafår ett väsentligt inflytande över verksamheten vid flipperhallar och liknande. Frågan om hur kommunens befogenheter skall kunna förenas med dem som statlig myndighet måste ha på spelomrädet måste uppenbarligennoga prövas vid ärendets fortsatta beredning. Ett förslag frän regeringen i detta ärende bör enligt utskottets mening kunna lämnas separat och med förtur framför övriga delar av det komplex som lotteriutredningen har behandlat. 1981/82:203 40 utskottet föreslår att görett uttalande i enlighet med vad utskottet härhar anfört. Därmed tillgodoses motion 1979/80:1437 ocli motsvarande yrkande imotion 1979/80:1418. Tre ledamöter i utskottetansåg att motionerna borde avslås. Reservanterna anförde bl.a. att med den av motionärernaförordade förbudsmöjlighetenoch etableringskontrollen följer krångel och byråkrati.Vidare ansåg de'att det fanns betydande riskerför att en illegal spelverksamhetkunde uppstå. Förbud borde enligt reservanterna tillämpas med restriktivitet i ett öppet,demokratiskt samhälle. godkändeden ut skot tsmajoritc-tcns förslag med 2.S5 röster mot 7]. Mot bakgrund häravhar inom kommundeparteraentet upprättatsdenna promemoria om kontroll överspelhallarnas verksamhet. Promemorian bygger i huvudsak på uppgifter i lottcriutredningens huvudbetänkande (SOU 1979:29) Lotterier och spel, remissyttrandenöver betänkandet och skrivelser till regeringen om den berörda spelverksamheten. I ett inledande kapitel behandlas ungdomsmiljöerna i ett vidare perspektiv. Därefter följeren beskrivning av flipperspel och andra automatS|)el samt en redogörelse förfrågans tidigare behandling. De därpå följande kapitlen innehåller överväganden och förslag samt specialmotivering tillde lagförslag som läggs fram. 1981/82:203 41 2 U.NGDOMSMILJOERNA I ETT VIDARE PERSPEKTIV 2-1 fliti*i_i:I_ip'"I'i'i?l'-iSt_samhälle En effekt av industrialismen är en skarpare gränsmellan arbete och fritid. Synen påfritiden har förändrats och ersatts med uppfattningen att fritiden är tid, som ärfri för att göra vad man vill, med betoning på förströelse. Ändradelivsmönster, samhällets omdaning och nya moraluppfattningar gör att mångaungdomar upplever konflikter, vilsenhet och ett "tomrum" - en känsla av att leva i "ingenmansland". Detta tomrumriskerar att fyllas ut av olika kommersiella verksamlieter inom hela fritidssektorn.Begreppet kommersialism är i det allmänna språkbruketmångtydigt. Som cn ekonomisk term används det förett system där man säljer och köpervaror och tjänster. Det har ocksä kommit att beteckna avarter och negativa tendenseri marknadssystemet. Det är närmast i den sistnämnda betydelsen som begreppet används i denna promemoria. Alla ungdomsproblem kan dockinte skyllas på kommersialismen. Den fylicr i många fall behov som inte blivit tillgodosedda på annat sätt.Förklaringen till ungdomsproblemen liggersnarare i en kombination av å ena sidan socialaoch kulturella förändringar som påverkat uppväxtvillkor och fostran och å andra sidan ett kommersiellt utnyttjande av dessa förändringar. I statens ungdomsrådsutredning som behandlar ungdomars val av fritidsaktiviteterhar gjorts en omfattande analys av kommersialismens inverkan på liarns och ungdomars uppväxt v i 1Ikor. :"Hj till salu" - Liber Förlag1981. Prop.1981/82:203 42 2.2 Barn och_ungdoraar som konsumenter Utvecklingen har gjort att ungdomarnai dag är en köpstark grupp. Det visar undersökningar kring barns ocli ungdomars konsumtionsvanor.Barn och ungdomar äger mycket "prylar" oclikonsumerar mycket. De får ganska mycket pengar av sina föräldrar ochandra för sin komsumtion. Det kan vara cndel av föräldrarnas ekonomiska fostran av barnen, men det kan också vara tecken påett ökat köptryck som tränger allt längre ner i åldrarna. En ny studie utfördav visar att fritiden förungdomar mellan kostar ca . Undersökningentäcker enbart de vanligaste fritidsaktiviteternaför barn och ungdom. Ungdomar mellan 16 och 18 är disponerade sammanlagt ca 1,6 miljarderkr. för egen konsumtion . Pengarna ladesframför allt på kläder, öl, sprit, dans, grammofonskivor, tobak, hårvård och bio.Dessutom ägde ungdomarna kapitalvaror för ca . De största posterna var bandspelare, stereoanläggningar, möbleroch mopeder. Merparten av barns och ungdomars engagemang i verksamhet underfritid sker genom ett vitt förgrenat föreningsliv, [lärspelar ocksä ungdomarnas egna organisationer encentral roll. Deras arbete är värdefullt föratt skapa goda uppväxtförhållanden. Även annan verksamhet bidrar i många fall till goda fritids- och ungdomsmiljöer. De satsningar som görs frånkommunernas och statens sida kommer att berörassena re. Konsumentverkct/SCB Undersökning av 800 hushållsfritidsaktiviteter. ,Ungdomars konsumtion 1978. 1981/82:203 43 I kontrast till det ideella ungdomsarbetet och samhällets insatser inom fritidssektorn står de kommersiellt inriktade intressena ochverksamheterna. De kommersiella krafterna riktar sig mer och mer mot denkonsumtionsstarka grupp som ungdomarna utgör. Genom den starka genomslagskraft som den kommersiella fritidsindustrinhar, skapas medvetna och omedvetna behov hos barn och ungdomar. De värderingar, normer Och attityder som denna industri representerarkan stå i motsatsförhållande tillde värderingar som det ideellaungdomsarbetet representerar. Detta upplevs ofta som försvärande för föreningsarbetet.Det är framför allt nöjesindustrinsora kan vara en stark konkurrent. Diskoteken, spelhallarna, skiv-industrin, veckotidnings-och filmbranschen förfogar över resurser och krafter som det ideellaungdomsarbetet inte kan mäta sig med. Forskningsresultat tyder på att barn och ungdomar i dagens sarahälle i många fall saknar en social trygghet.I rapporten , som grundar sig på en sociologisk undersökning, uttrycks detta på följande sätt. För barnen är kontakten med vuxna människor och möjlighetenatt ta ansvar och omsorg om levande varelser, exempelvis ett djur, mycket viktig.Trots att de flesta barnen äger mycketoch har relativt gott om pengar föregen konsumtion är det kontakter med föräldrar och andravuxna och/eller ett djur, som är viktigare än prylarna. 'ncn frän arbetarklassenhar i allmänhet mer pengar att röra sig raed och de konsumerar dessutom något mer änbarnen från över- och medelklassen. Kanske döljersig bakom de här resultaten en underliggande ideologiom att våra barn skall ha det bättre än vi, inte blisom vi. Det här sätter fingret på ännu ett av kommersialismens luivudprob lem . Barnen uppskattar s.äkcrl igen de prylar de får och de pengar de har att köpa för, men de uppfattarsannolikt prylarnas och pengarnas egentliga funktion som kompensation för bristande kontakt och värme. Värme,ömhet, trygghet etc. kan inte köpas med prylar eller pengar. far känslorna fördjuren delvis sin förklaring. Det egna djuret eller drömmen om ett djur kan fylla fritiden och känslornas tomrum - som existerar trots överfyllda ba rnkamiiia i-e, prylar och jiengar för kon-sumt i on. 1981/82:203 44 Det är mot denna bakgrund man bör se don kommersiella ungdomskulturen. Den socialaotryggheten med sysslolöshet, en känsla av onyttighet och en bristande framtidstro hosungdomarna kan utnyttjas av den kommersiella nöjesindustrin. Den sociala otryggheten kan leda till drogmissbruk, kriminalitet,vandalisering och andra flyktmedel. I rapporten "lij till salu" slås fast att barns och ungdomars uppväxtvillkor har visat på allvarliga brister och problem som är intimt kopplade till värsamhällsstruktur. Utredningen menar att dessaproblem utgör förutsättningen för den kommersiella kulturdominansen. De kommersiellaverksamheterna använder sig av bristerna i vinstsyfte.Det är alltså inte såatt den kommersiella ungdomskulturen i sig skapar ensamhet, isolering etc. Den utnyttjari stället de otillfredsställda behoven hos människan. En av de viktigaste effekterna av det kommersiella kulturutbudetär därför att det förstärker och vidmakthåller problemen, det motverkar att människor tar sig ur sina problem, det förhindrar att människorutvecklas, försvårar att människor utvecklar ett starkt självförtroende ochen identitet. 2.5 Olämpliga ungdomsm_ilj öe_r Barns och ungdomars uppväxt präglas av stora skillnader mellanolika miljöer och grupper. När man talar om olämpligaungdomsmiljöer måste man därför komma ihåg att det för vissa ungdomsgrupjier saknas alternativ till dessamiljöer. Det finns ocksåmänga bra ungdomsmiljöer. Det ärinte så att föreningsdriven, eller statlig verksamhet på fritidssektorn automatiskt garanterar kvalitet medans.k. kommersiell fritidsverksamhet alltid ärundermålig. Med "olämpligaungdoinsmi1jöer" avses i första hand miljöersom kan vara skadliga för ungdomarnas sociala utveckling. 1981/82:203 45 En del miljöer, t.ex. spelhallarna,är enligt mångas mening inte dåliga enbart på grund av verksamheten utan också olämpliga i denmeningen att de gärna blir samlingspunkter även för ungdomarmed svåra sociala problem. I vårt samhälle finns grundläggandegemensamma värderingar om vad som är en dåligungdomsmiljö. Alla är överens om attmiljöer där det förekomraer alkohol- och drogmissbruk,skadegörelse, våldshandlingar, annan kriminalitet eller prostitutionär olämpliga. Vid sidan av dessa avarter finns det också ungdomsmi1jöcrsom säkert inte alla anser vara skadligamen som från social- eller kulturpolitiska utgångspunkter kan bedömas som olämpliga. Det kan t.ex. röra sig om passiviserande och kommersialiserade miljöer med brist påmeningsfull sysselsättning. Det kan också gälla miljöer i vilka det finns få möjligheter till vuxenkontakt . En olämplig ungdomsmiljö kan uppkomma i anslutning till viss verksamhet, t.ex.verksamhet i en spelhall, en pub, ett kaféeller ett diskotek. Men det kan ocksåvara en miljö som främst fungerar som cn samlingsplats för ungdomar utan att vara knuten till viss näringsverksamhet, t.ex. ett köiicentrum, ett torg, cn park eller cn annan allmän plats. Olämplighetenkan alltså vara knuten till en plats eller enmiljö utan att kunna förknippas med nägonspeciell verksamhet. Av kommuns utredning om olämpliga ungdomsmiljöer framgår, att de faktorer sora anses olämpliga förungdomar, i allmänhet inte är den egentliga verksamheten på de ställen som utpekatssom olämpliga utan oftast aktiviteter vidsidan om denna verksamhet. Delutredning om olämpliga, passiviserande och destruktiva ungdomsmi1jöer. Prop.1981/82:203 46 fallen har det angetts att det är den egentliga verksamheten som är olämplig. De som har ansett att själva den egentliga verksamheten ärolämplig har i första hand pekat påverksamheten i hallar med automatspel men ävenpå verksamheten vid vissa kommunala fritidsgårdar, diskotek och liknande platser. Man anser attdessa ställen inte ger ungdomarna nägon meningsfull verksamhet och att kontakten mellanvuxna och ungdomar är dålig. När det gäller spelhallarna tar man upp det ekonomiska utnyttjandetav unga besökare, som ibland spenderar storasummor på automatspel. Man tar dessutom uppproblem sora förekommer vid sidan av den egentligaverksaraheten, ibland i saraband med denna och ibland oberoende av den. Spelhallarnautgör också en naturlig samlingsplats för ungdomar som härliksom på de allmänna platserna utgörpresumtiva kunder för t.ex. narkotikalangare. Att ungdomarspelar bort pengar på automatspelen har också medfört problem såsom stölder,skuldsättning etc. I beskrivs en rad olika railjöer som har klassificerats sora olämpliga. Det ärinte så att alla dessa kategorier genomgående har ansetts vara olämpliga. Bland de kategorier som förekommer kan emellertid nämnas vissa tunnelbanestationer, köpcentra, parker, torg, stationer, bostadsområden, ungdomsgårdar,spelhallar, restauranger, pubar och diskotek. Utredningen rören storstads förhållanden. Att olämpliga ungdomsmiljöer kan uppkomma påolika platser och utan anknytning till viss verksamhet torde emellertid gälla generellt. Vad särskilt gäller spelhallarna kan sägas att den egentliga verksamheten i sig bär fröet till en dålig ungdomsmi 1 j ö. Prop.1981/82:203 47 2.4 En_helhetssyn påbarns och ungdomars utveckling Barnavårdslagen utgör en viktig utgångspunkt,vad gäller en helhetssyn på barns och ungdomars uppväxt och utveckling. Lagen pekar bl.a. pä behov av och möjligheteratt främja anordningar för bättre fritidsförhållanden för barn och ungdora. Bamavårdslagen ersättsden av socialtjänstlagen(1980:620) som då träder i kraft. Enligt socialtjänstlagenskall det i varje kommun finnas en socialnämnd.När det gäller omsorgen ora barri och ungdora angos särskilt i lagen att socialnämnden skall verka för att barn och ungdom växer uppunder trygga och goda förhållanden. har barnens behov och levnadsvillkoruppmärksammats mer . Olika förslag har förts fram och förverkligats i syfte att förbättra barnsoch ungdomars livsvillkor och att stödjahem och föräldrar. Statens ungdomsrådsutredningar understryker vikten av en helhetssyn på barns och ungdomars utveckling. I rapportenläggs ett långtgående reformförslag som gällerhur barn och ungdomar skall kunna bli delaktiga i samhällsarbetet och hur uppväxt villkoren skall kunna förändras. Utredarnamenar att detta är det viktigaste sättet att motverka den kommersiella dominansen ochde olämpliga ungdomsmiljöerna. Man pekar bl.a. på vikten av att barn och ungdomar kan överblicka sin miljö. Närmiljön kring bostaden och skolan blir ett viktigt "fält" förbarnens möjligheter att få kontakt raed de vuxna i orarådet. Goda uppväxtrailjöer skall ocksåenligt utredarna motverka social utslagning och kommersiell dominans. I rapporten från framhålls att en viktig del när det gälleratt Fritidspolitik och samhällsstöd. 1981/82:203 48 förbättra barns och ungdomars levnads- och uppväxtvillkor ären aktiv fritidspolitik. Samhälletsfritidsverksamhet har en socialt förebyggandefunktion. Olika verksamhetsformer har i viss mån bidragit till att balansera ett ökatkommersiellt fritidsutbud. Helhetssynen inom fritidsområdet är viktig så att fri tidsfrågornainte hamnar utanför övrig samhällsplanering. En bristfällig samordning med övrig sarahäl1splanering har t.ex. i vissa fallmedfört att många barn och ungdomar saknar naturliga förutsättningar för bl.a. aktiviteter i närheten av bostaden. Detta har i sin tur förstärkt förutsättningarna för ett- ökatkommersiellt fritidsutbud och ett ökatantal olämpliga ungdomsmiljöer. Barn och ungdomsorganisationerna spelar en nyckelroll när det gälleratt förbättra barns och ungdomars uppväxtvillkor.Sex av tio ungdomar i åldern är aktivai någon förening. Det är de andra fyra som löper risken att komma i kontakt med olämpliga ungdomsmiljöer. beslutade år1975 om statligt stöd till ungdomsorganisationernas centralaverksamhet. I samband med detta beslutados att det övergripande måletför samhällets ungdomspolitik är att den skall medverka till att utveckla demokratin, stimulera tillsamhällsengagemang, skapa en bättre samhäUsmiljö och bidra till jämlikhetmellan indi vider och mellan grupper i samhälletsamt skapa samhörighet mellan generationerna. Målen uttrycker föreningslivets demokratiska inriktning. En utbredd uppfattninginom folkrörelserna är att folkrörelsernasidéburna verksamhet stär i stark kontrast till kommersialisraens idé, där vinstintresseti många fall är huvudsyftet med verksamheten. Möjligheterna till skapande i gemenskap raed andra är en viktig förutsättning föratt kunna stå emot trycket från kommersiella krafter. Föreningsengagemanget gör att ungdomarna dessutom inte löper Prop.1981/82:203 49 lika stor risk att bli utslagna. För många innebär föreningsliveten raöjlighet att undvika socialisolering. Tyngdpunkten i samhälletsinsatser för barn och ungdom ligger således pådet förebyggande området. Trots dessa samlade insatser för att motverka olämpligaungdomsmiljöer och den koraraersiella ungdoraskulturen,har samhället tvingats använda olika restriktioner och förbud. Statens ungdomsråds utredning poängterar vikten av att kommunerna fårmöjlighet att kontrollera de företag sora etablerar sig i koraraunen med verksamhetsora vänder sig till barn och ungdom. Manföreslår s.k. kommunalt veto för kommunernanär det gäller socialt olämpligaungdomsmiljöer. Samma förslag har ocksålagts fram av den utredning som har studerat de olämpliga ungdomsmiljöerna i . 2.5 P.?l_l2'§I?_3risvaret Kommunerna har tagit ett allt större ansvar förbarns och ungdomars uppväxtförhållanden. Skolutbildningen ochbarnomsorgen har byggts ut. Stora satsningar görs för att skapa en trygg och braheldagsomsorg för skolbarnen genom t.ex. fritidshem,fritidsledare i skolorna, försök inom SIA-skolan och fritidsgårdar.