prop · G503150 · 1981-12-31 00:00:00 — F.n. beräknas den statliga nyupplåningen på den svenska kreditmarknaden ske genomsnittlig räntesats av ca 12,. Som framgår av tabell 26 beräknasstalsskuldränlorna öksi med . i löpande priser underlångtidsbudgelperioden, vilket innebär atl de ökar snabbare än någon annanutgiftspost. Storleken på slatsskuldränlornas ökningslakt är emellertid känsligför vilka antaganden som görs om den framtida ränteutvecklingen, Sålundainnebär en procentenhels högre räntenivå under hela långtidsbudgetperioden attstatsskuldräntorna skulle bli ca . större del ilångtidsbudgelperioden. Statsskuldräntorna i löpande priser (Milj.kr.) 1983/84 1984/85 Enav orsakerna bakom den snabba utvecklingen av stalsskuldränlorna under1970-talet, förutom del snaibbl växande budgetunderskottet, har varit detsuccessivt stigande ränteläget. Delta har medfört alt nyupplåning och omsättningav gamla lån har blivit dyrare än för den förfallande statsskulden. Underlångtidsbudgelperioden antas en successivt fallande ränteutveckling. Trotsdetta kommer statsskuldräntornas andel av de lo-tala utgifterna att öka från15,/83 till 21,/87. Vaijeår som underskott uppkommer ökar statsskulden och därmed ränteutgifterna inominella termer. Nominellt sett kommer stalsskuldränlorna fortsätta atl ökaäven då budgetunderskottet minskar. 1 reala termer kan situationen le sigannorlunda. Realt sett kan räntebördan sjunka även om budgeten uppvisarunderskott. Delta fömtsätter dock atl budgetunderskottet inte är för stortsaml en fördelaktig kombination av ekonomisk tillväxt och/eller ett sjunkanderänteläge. Iposten finansiella transaktioner ingår dels statlig utlåning till olika ändamålsåsom bostadsbyggande, s;tudielån och lån till företag, dels aktieköp, köp ochförsäljning av mark samt förändringar i dispositionen av rörliga krediter. Somframgår av nedanstående tablå beräknas de finansiella transaktionerna öka med2,per är i oförändrad pris- och lönenivå. 1981/82:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget Detdominerande anslaget avser lån till bostadsbyggande. Utvecklingen här förklarasbåde av omfattningen av bostadsbyggandet och av kostnadsutvecklingen. (Milj.kr.) 1982/83 (Milj. kr., avrundat) Oförändrad pris- och iönenivå - 1,2 4-31,6 ±0 4-12,4 + 3,8 4-31,6 ± 0 - 2,1 Denstatliga utlåningen har kommit atl bli en väsentlig del av svarade den statliga kreditgivningen netto för av dentotala kreditgivningen pä den organiserade marknaden. Statens finansiellatransakfioner är av väsenfiig belydelse vid en studie av sparandets utveckling.Statens finansiella sparande definieras som budgetsaldot reducerat mednettobeloppet av finansiella transakfioner och amorteringar på statliga lån påbudgetens inkomstsida. Det statliga finansiella sparandet visar statens direktaandel av bylesbalansunderskottel. Dettaavsnitt består av i huvudsak två delar: först redovisas vissa regelsystem somstyr statsinkomsternas utveckling, därefter belyses vissa aspekter på hurskatteunderlagen påverkas av förändringar i olika skattesatser. 6.1Regelsystem som styr statsinkomsterna Tyngdpunkteni beskrivningen under avsnittet 6.1 läggs vid inkomstskatten. Inkomstskattensvarar visserligen endast för en femtedel av statsinkomsterna, men är trotsdella på kort sikt av avgörande betydelse för inkomsternas utveckling, bl.a.till följd av systemet för utbetalning av kommunalskattemedlen. En redogörelseges för hur inkomstskatten beräknas med hänsyn till avdrag, skattereduktionerm. Det framlagda förslaget om reformerad inkomstbeskattning belysesocksä. Avslutningsvis presenteras resultatet av de beräkningar avstatsinkomsternas utveck- Prop.1981/82:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget 62 lingsom gjorts för den nu aktuella långtidsbudgelperioden, givet de antaganden sompresenteras i avsnitt 2. För en närmare redovisning över effekterna vid enannan samhällsekonomisk bild hänvisas fill avsnittet om budgetsaldot. Avgörandeför inkomstskattens utveckling är dels beslutade skattesatser, delsutvecklingen av skatteunderlaget. Löne-och pensionsinkomsterna inkl. beskattade sociala förmåner beräknas år 1981till . Övriga inkomstslag - inkomst av kapital, annanfastighet, jordbruksfastighet, rörelse och tillfällig förvärvsverksamhet -beräknas därtill ge skattepliktiga inkomster om ca . Dendebiterade inkomstskatten för fysiska personer beräknas uppgå till avden på detta sätt beräknade totala inkomslsumman. Därav är statens andel ca 9%och den kommunala . Skattens andel av totala inkonistsumman , löpande priser Total inkomstsumma för fysiska personer: Total lönesumma inkl. beskattade förmåner Debiterad skatt för fysiska personer: Skattens andel av beskattningsunderlaget: 'Beskattningsunderlaget beror på förändringar av dels inkomster, dels avdrag.Hur detta beräknas framgår av diagram 5. Regeringenhar i prop. 1981/82:197 lagt fram förslag om en inkomstskat-lereform. Ipropositionen föreslås främst en betydande marginalskattesänkning och enbegränsning av underskottsavdragens skattemässiga värde. För huvuddelen avinkomstlagarna blir marginalskatten högsl . Även för inkomsttagare med högremarginalskatt begränsas underskottens skattemässiga värde till dettaprocenttal. Detta sker genom atl den stafiiga inkomstskatten delas upp i etlgmndbelopp som beräknas pä den beskattningsbara inkomsten och etttilläggsbelopp som beräknas på ett underlag där underskottsavdrag (ochförlustavdrag) inte har medgetts. Omläggningen föreslås genomföras successivtunder . Dennuvarande indexregleringen innebär all skatteskalan justeras medhänsyn lill utvecklingen av basbdoppsindex. 1981/82:150 Bilaga2.1 Långtidsbudget 63 frånutvecklingen av indirekta skaller, tullar, avgifter och ändringar ienergipriser medan däremot subventioner läggs till. Ipropositionen föreslås atl uppräkning av basenheterna under genomförandeperioden19831985 redan nu fastställs. Basenheten har därvid föreslagits till 7300 kr.år 1983, . För tiden efter år 1985har inle föreslagils någon ändring av nuvarande system. Koslnadernaför reformen har beräknats lill sammanlagt . i löpande priser.I propositionen framhålls all kostnaderna i sin helhet skall finansieras.Finansieringen för föreslås ske genom en allmän löneavgift om tvåprocentenheter. Hur den återstående finansieringen skall ske har inteföreslagits. I långtidsbudgetens kalkyler har förutsatts att skaltereformen isin helhet skall finansieras. har den 2-procen-tiga löneavgiftenlagts in, för åren därefter har en schablonmässig beräkning av finansieringengjorts. Inkomsteroch avdrag i taxeringen Inkomstav tjänst är det dominerande inkomstslaget och svarar för av de fysiskapersonernas sammanräknade inkomst. I inkomst av tjänst ingår framför allt allalöneinkomster. Dessutom räknas pensionerna dit. Inkomst av rörelse svarar för3%, inkomst av kapital för och inkomst av jordbruksfastighet för avfysiska personers sammanräknade inkomst. Återstoden fördelas ungefär lika påinkomst av annan fasfighet och tdlfällig förvärvsverksamhet. Den störstagruppen inkomsttagare, dvs. anställda löntagare, har sina huvudsakligainkomster av tjänst medan egenföretagarnas inkomster huvudsakligen härrör frånjordbruksfastigheter ocli rörelse. Statligbeskattningsbar inkomst framkommer om från sammanräknad inkomst drasunderskottsavdrag och övriga allmänna avdrag. För är 1981 kan den sammanräknadeinkomsten (efter reduktion med . för avdrag för intäkternasförvärvande under inkomst av tjänst) uppskattas lill ca 375 miljarder kr.Underskottsavdragen och övriga allmänna avdrag kan beräknas till sammanlagt ca31 miljarder kr. För alt lindra beskattningen av pensionärernas inkomsteravgår för dessa även elt extra avdrag. Extra avdrag kan medges även i vissaandra fall. För all erhålla beskattningsbar inkomst vid den kommunalabeskattningen avgår dessulom ell grundavdrag. Gmndavdragel kan inte påverkas avden enskilde inkomsttagaren och är närmasi all betrakta som ingående iskatteskalan och delsamma kan i viss ulslräckning anses gälla det extraavdraget för folkpensionärer. Skatteskalan och den kommunala skattesatsentillämpas på den beskattningsbara inkomsten. Den skatt som därvid räknas framreduceras med eventuella skattereduktioner såsom skattereduktion för gift varsmake saknar inkomst eller har mycket låg inkomst och för ensamslående med Prop.1981/82:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget Debiterad skatt efter skatteomläggningen Grundavdrag(fr. o. m. endast vid den kommunala beskattningen) Extraavdrag (avser främst pensionärer) r--'---i Uträknad slalhg skatt före skattereduktion Skattereduktion (1 800-kronan) Summa statlig skatt efter skattereduktion ' Avser endast personer med en sammanräknad inkomstminskad med övriga allmänna avdrag överstigande den s. k. brytpunkten. 1981/82:150 Bilaga2.1 Långtidsbudget 65 bamsaml viss skattereduktion för sparande och aktieutdelningar. Kostnadema förskattereduktionerna bärs hell av staten. Förslaget om begränsningav underskottsavdragens skattemässiga värde har utformats så att den statligainkomstskatten delas upp i två delar: gmndbelopp och tilläggsbelopp.Gmndbeloppet tas liksom den nuvarande inkomstskatten ut pä den beskattningsbarainkomsten efter en progressiv skatteskala. Det högsta uttaget vid grundbelopputgör och inträder vid 10 basenheter (molsvarande . i 1982 årsbasenhet). Tilläggsbeloppet utgår också efter en skatteskala med ett nollskiktupp till 16 basenheter (motsvarande . basenhet) och enhögsta skattesats om . Underlaget utgörs i princip av den statligtbeskattningsbara inkomsten ökad med medgivna underskottsavdrag ochförlustavdrag (vilket alltså motsvarar sammanräknad inkomst minskad med övrigaallmänna avdrag). Tilläggsbelopp kommer således att tas ut bara i de fall därden sammanräknade inkomsten överstiger den s.k. brytpunkten, dvs. Kostnadernaför intäkternas förvärvande under inkomst av tjänst redovisas huvudsakligen avlöntagare. Företagare har i princip samma typ av avdrag men dessa framgår inledirekt av diagrammet eftersom avdragen i dessa förvärvskällor intesärredovisas. Bland dem som redovisar inkomst av tjänst kan också återfinnasindivider som på grund av arbetets art kan ha mycket stora avdrag avseendekostnader för intäkternas förvärvande. Kostnaderna uppgick lill 15miljarder kr. Därav utgjorde avdraget för resor till och från arbetet 8miljarder kr. Från1983 års taxering (inkomster) skall de första . i reseavdrageträknas som personliga levnadsomkostnader och berättigar således inte tillavdrag. Tidsvinsten för att medge avdrag för resor med egen bil höjs samtidigtfrän 1,5 limmar fill 2 limmar. Vid taxering har - enligtriksrevisionsverkels taxeringsslatisliska undersökning - ca 3,8 miljonerinkomsttagare reseavdrag. Det totala avdragsbeloppet för resor till och frånarbetet uppgick under är 1981 till ca . Vid1982 års taxering skulle 1 000-kronorsbegränsningen ha reducerat reseavdragetmed ca . Av de 4,8 miljoner inkomsttagare som gjorde reseavdrag1981 gjorde 1,5 miljoner inkomsttagare avdrag för resor med bil. Det totalaavdraget för resor med bil uppgick lill . Appliceratpå inkomster skulle begränsningarna i reseavdraget medföra attavdragen minskar med ca , varav . beror på 1000kronors-begränsningen. 1981/82:197 föreslås ett schablonavdrag på . under inkomst avtjänst för den som har haft inkomster av förvärvsarbete. Avdraget får dockinte överstiga av inkomsten, avrundat lill helt hundratal kronor.Inkomsttagare som har haft andra inkomster av tjänst, t. ex. folkpension ellerperiodiskt understöd, behåller del nuvarande schablonavdraget om 100 kr.Avdrag för kostnader för resor till och frän arbetet (lill den 5 1981/82. 1981/82:150 Bilaga2.1 Långtidsbudget deldessa är avdragsgilla) och för koslnader i samband med tjänsteresa eller dubbelbosättning medges vid sidan av schablonavdraget. Om övriga kostnader överstigerschablonavdraget medges avdrag för de verkliga kostnaderna. Nuvarande regel omavmndning uppåt av det sammanlagda avdragsbeloppet slopas. Frånbmttointäkterna av kapital, annan faslighet, rörelse, jordbmksfastighet ochtillfällig förvärvsverksamhet kan olika slag av avdrag göras. Ombmttointäkterna är slörre än avdragen redovisas nettot som inkomst. I förstahand är det fråga om olika slag av omkostnader, men även vissa stimulansavdragm. Överstiger däremot avdragen bruttointäkterna iförvärvskällan uppkommer ett underskott som - med vissa undantag fär kvittasmot överskott i andra förvärvskällor. Underskottsavdragen beräknas år 1981uppgå till . preliminär bearbetning av riksrevisionsverkels taxeringsstatis-tiskaundersökning för framgår hur avdragen fördelar sig på olikainkomstklasser. Detta år uppgick underskottsavdragen totalt lill inemot 26miljarder kr., varav 17 avseende annan faslighet. Underskottet av annan fastighetuppkommer huvudsakligen på gmnd av ränteutgifter för inteckningslån.Underskottsavdragens utveckling är därmed känslig för förändringar iräntenivån. I sammanhanget bör nämnas att förändringar i räntenivån ävenpåverkar de ränteinkomster som deklaranterna redovisar. (Prel.bearbetning av RRV:s taxeringsstatistiska undersökning) 1 \njyf M . Bl.a. jordbruksfastighet och tillfällig förvärvsverksamhet. Somfidigare redovisats - i samband med marginalskattereformen -kommer underskottenatl ge en skallelindring om högsl . Övrigaallmänna avdrag består till stor del av förvärvsavdrag, avdrag för periodisktunderstöd samt försäkringspremier. 1981/82:150 Bilaga2.1 Långtidsbudget 67 barnföräldrarerhåller förvärvsavdrag som uppgår lill högsl . I fråga om makartillförs avdraget den av makarna som har lägst inkomst. fick ca943000 hushåll förvärvsavdrag och den sammanlagda avdragssumman uppgick fill.ca . Avdrag för periodiskt understöd består bl. a. av underhålltill icke hemmavarande barn. Avdraget är fr. o. m. maximeratfill . Förvissa andra periodiska understöd är det avdragsgilla beloppet inte maximerat.Det gäller t. ex. understöd till tidigare anställd och då understöd harbetalats ut på gmnd av föreskrift i testamente. Avdrag för utbetalt periodisktunderstöd i andra fall medges med högsl . Avdragsrätten föreslås upphöra fr. o. m. . Avdrag förperiodiskt understöd uppgick totalt lill 1,4 miljard kr.Försäkringsavdraget för vissa andra försäkringar är maximerat fill . för ensamstående med barn och för makar gemensamt). Under år1981 gjorde 3,2 miljoner inkomsttagare avdrag för sådana försäkringspremiertill ett sammanlagt belopp om ca . Avdraget föreslås slopat fr.o. Desocialavgifter som redovisas på statsbudgeten svarar för ca en femtedel av deberäknade totala inkomsterna pä statsbudgeten. har ensuccessiv höjning av den samlade avgiftsnivån ägt mm i samband med attlättnader genomförts i den statliga inkomstskallen. Socialavgif-tema harhärigenom kommit att få en växande betydelse i statsbudgeten. Vidgivna avgiftssatser följer utvecklingen av inkomsterna från socialavgifterna ihuvudsak lönesummans tillväxt. förekommer dock avvikelsermellan den kassamässiga tillväxten av inkomsterna från socialavgifterna ochlönesummans tillväxt. Detta beror pä uppbördssyslemet. Preliminär uppbörd avarbetsgivaravgifter sker på basis av senast redovisade lönesumma, dvs.lönesumman . Denna uppräknas med en av regeringen fastställduppräkningsfaktor som avses motsvara löneutveckling. Till följd avdetta syslem får en lönestegringstakl som ligger över denna uppräkningsfaktorinle omedelbara effekter på statens inkomster, utan får effekter i form avökade fyllnadsinbetalningar och kvarstående avgifter året därpå. Påstatsbudgeten redovisas socialavgifterna efter delvis olika principer.Inkomsterna från folkpensionsavgiften, barnomsorgsavgiften och vuxenutbildningsavgiftenbmttoredovisas. Hur dessa utvecklats debiterings-resp. kassamässigt framgår av tabell 30. Prop.1981/82:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget Jämförelse av debiterade och kassamässigtinflutna avgifter för folkpension, barnomsorg och vuxenutbildning i % av av- belopp, miljarder kr. -1,4 -0,5 -0,9 -hO,3 -2,0 -0,9 Avgiftsuttaget multiplicerat med avgiftsunderlaget förresp. Som etl led i finansieringen av marginalskattereformen harföreslagits en allmän löneavgift fr. o. m. med tvä procentenheter.Avgiften skall beräknas på samma underlag som socialavgifterna. efter 1983har formerna för finansiering inte föreslagits. I tabell 31 redovisas dels vilka principer som gäller förinkomstredovisningen av socialavgifter på statsbudgeten, dels de iberäkningarna antagna avgiftsuttagen . Avgifter vars inkomster heh redovisas på statsbudgeten Avgifter vars inkomster delvis redovisas på statsbudgeten Avgift till arbetslöshetsersättning ochutbildningsbidrag'' Avgift till arbetslöshetsförsäkring och kontant arbetsmarknadsstöd Prop.1981/82:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget 69 Procentuellt uttag för avgiftsåret (0,8) (0,8) (0,8) (0,8) (0,70) ' Sålänge delpensionsfonden uppvisar underskott redovisas inkomsterna delvis på Ändraderegler för fastställande av avgiftsunderlaget fr. o. m. . 'Avser endast en del av avgiftsunderlaget. *Omläggning fr. o. m. den 1 juH 1981. Detökade inslaget av självrisk inom sjukpenningförsäkringen (prop. 1981/82:144)minskar utbetalningarna med . för kalenderåret 1983.Effekten av besparingen skall tillföras statsbudgeten. För att erhållabesparingen på statsbudgeten höjs folkpensionsavgiflen med 1,5procentenheter. Inkomsternafrån samtliga socialavgifter beräknas för / 83 uppgå fill 99,1miljarder kr. Pä statsbudgeten redovisas emellerfid endast ,vilket således utgör drygt en tredjedel av dessa inkomster. Deindirekta skatterna svarar för av statsbudgetens inkomster.Ökningstakten av inkomster från indirekta skatter har klart överstigit ökningstakten för övriga inkomster. Mervärdeskattenär statsbudgetens största enskilda inkomstslag. Skatten ändrades i november1981 från 23,av varans pris före mervärdeskatt till . För vissavaror och tjänster utgår ingen eller reducerad mervärdeskatt. Bestämmandeför mervärdeskallens utveckhng vid given skattesats är bl. a. utvecklingen avkonsumtionen av mervärdeskaltebelagda varor och tjänster inom den privata ochoffentliga sektorn. Den privata konsumtionsutvecklingen beror till stor del påhushållens disponibla inkomster. En ökning av den privata konsumtionen med enprocentenhet i löpande priser ökar intäkterna av mervärdeskatten med ca 200milj. allt annat oförändrat. De senaste årens utveckling har inneburit atten ökande andel av hushållens konsumtionsutgifter fallit på områden därmervärdeskallen inte utgår: energi och boende. Avbetydelse för den framtida utvecklingen av inkomster frän mervärdeskatt äräven utvecklingen av export och import. Om ett ökat resursutrymme avsätts förexport kommer intäkterna av mervärdeskatt kortsik- Prop.1981/82:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget 70 tigtatl bli mindre än om samma resurser används för konsumtion. Detta beror på attimporten är belagd med mervärdeskatt,.medan mervärdeskatten återbetalas videxport. Regeringenhar i prop. 1981/82:201 föreslagit ändrad uppbörd m.m. av vissa skatter. Förskatt på bensin, olja och fasta bränslen förkortas den genomsnitfiigakreditfiden . Rätten fill avdrag för ingående mervärdeskatt vidimport ändras till ell inträde först när faktura bokförs.Kredittiden för faktura förkortas dessulom . Råoljansom f.n. är en mervärdeskallepliktig vara görs skattefri. Dessa förändringarger en positiv avgångseffekt på statsbudgetens inkomstsida under budgetåret1982/83 på ca . saml en ränteeffekt på ca 270 milj. kr. Pä helårkan ränteeffeklen uppskattas fill 420 milj. kr. Mångaövriga indirekta skatter t. ex. skatt på tobak, bensin och energi - utgår medi kronor fastställt belopp per enhet. Till följd av alt punktskatterna ärfastställda pä detta sätt leder en allmän prisstegring till attprisrela-lionerna mellan punktskattebdagda och övriga varor förskjuts. För attåterställa prisrelationerna krävs att skattesatserna ocksä höjs i takt med denallmänna prisstegringen. Sä har också skett pä tobak och dryckesvaror under 1970-talel.I enlighet med långtidsbudgeltekniken har i dessa kalkyler dock antagits attskattesatserna inte höjs . Utveckling av priser för vissa punktskattebdagda varor År Genomsnittlig årlig prisutveckling KPI Alkoholhal- Bränsle Bensin tigadrycker och lyse och tobak -0,1 Förvin, sprit och tobak utgör skatten en så hög andel av varans totala pris attförändringar i skattesatserna blir avgörande för prisutvecklingen. Prisutvecklingenpå energi och bensin är betydligt mer känslig för prisökningar som förklarasav andra faktorer än skaltehöjningar. har prisökningarna pådessa produkter klart överstigit den allmänna prisutvecklingen. Ränteinkomsteroch återbetalning av lån Destatliga ränteinkomsterna utgörs av såväl intäkter vid ufiåning som ränta påkapitalbehållning. Som exempel på det sistnämnda kan nämnas räntor påberedskapslagring, där inkomsterna består av en kalkylmässigt beräknad ränta påinvesterat kapital i vamlager och förrådsanläggningar. 1981/82:150 Bilaga2.1 Långtidsbudget 71 Inkomstemaunder gmppen "återbetalning av lån" utgörs av amorteringar påstatliga lån. Devärdemässigt mest betydelsefulla ränteinkomsterna utgörs av räntor päbostadsbyggande och energisparlån. Som visats i beskrivningen av bostadspolifiki ändamålsavsnittet (4) finns elt komplicerat samband mellan utgiftema förbostadssubventioner och budgetens inkomstsida. /83 beräknas ränteinkomsterna pä län för bostadsbyggande ochenergisparlån till . 6.2Resultat av beräkningarna över statsbudgetens inkomster Vidberäkningen av statsinkomsternas utveckling beaktas för längtidsbudgetperiodenbeslutade och av regeringen föreslagna förändringar som berör statsinkomsterna.Förslagen till marginalskaltesänkning har beaktats i beräkningen. Avsikten äratt förslagen skall totalfinänsieras via andra åtgärder på budgetensinkomstsida. Därmed kommer således statsinkomsterna totalt sett inte atlpåverkas. Deberäknade förändringarna i statsinkomsterna medtidigare angivna fömtsätlningar framgår av tabell 33. I fasta priser ökarinkomsterna med ca en procentenhet . . . Inkomstskattenuppvisar en tillväxttakt om . I beräkningen har beaktats de ibudgetpropositionen föreslagna åtgärderna att begränsa kommunernas finansiellautrymme. Inkomstemafrän de lagstadgade socialavgifterna beräknas i löpande priser öka med ca 13%per år. I beräkningarna har därvid förslaget om att höja folkpensionsavgiftenoch sänka sjukförsäkringsavgiften från beaklats. Mervärdeskattensökningstakt beräknas i löpande priser komma att uppgå till . Övrigaindirekta skatter förutses minska med i genomsnitt . Kalkylenbaseras på oförändrade nominella skattesatser vilket i allmänhet även tordeinnebära sjunkande relativpriser för dessa varor. Den volymmässiga konsumfionentorde med denna fömtsättning i praktiken komma att öka snabbare än vadlånglidsbudgetberäkningen visar. Del är emellertid svårt alt bedöma hur slor ensådan ökning skulle bli. I beräkningarna antas ökningen i princip följa denvolymmässiga utvecklingen av total privat konsumtion. En kalkyl skulle ocksåkunna ha baserats på antagandet om l.ex. punktskattehöjningar i takt medprisutvecklingen. Därvid bör dock hållas i minnet all en sådan förutsättninginle kan läggas in i kalkylen ulan att delta får konsekvenser för andrainkomster på budgeten. T. ex. fäs återverkningar pä privat konsumtion ochdärmed på intäkterna av mervärdeskallen liksom indirekta skaller i övrigt. 1981/82:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget (Milj.kr., löpande priser, avrundat) + 21 A» -H5,9 -1-87,8 -H8,0 -1-28,0 -t-13,3 + 4,7' Andel av BNP, % 'har föreslagits en allmän löneavgift om . Under1970-talet har, som framgår av tabell 34, den totala skattekvoten stigit frän41 % av BNP är 1970 lill . Ju högre det samladeskatteuttaget är i förhållande till BNP desto mer beroende av varandra blirunderlagen för de olika skatteinkomsterna eftersom förändringar i uttaget aven skattetyp återverkar på underlaget till de andra. Delta avsnitt kommer attbehandla vissa orsaker till detta. Vidare anges några kalkylmässiga exempel. Idet följande illustreras från ell rent statiskt betraktelsesätt hur vissaskattebaser påverkar varandra.