prop · G50399 · 1981-12-31 00:00:00 — Av stort värde är om man kanvälja ut/rekrytera några personer som vill arbeta i över längreperioder än de som varit fallet för dem som tagittjänstledigt för u-landsjobb. Det gäller framför allt projektledare i fäll. Denpersonliga utvecklingen kräver dock hemmaarbete. Prop.1981/82:99 272 U-landsverksamheten kommer ofrånkomligen att ställakrav på verkets ledningsgrupp för policy- och andra beslut, framför allt i ettinledningsskede. Den internationella verksamheten kan ge övervägandefördelar för SGU och : D Bättre kontakt med den internationella utvecklingen pägeologiområdet D Utvecklande och intressanta sysselsättningsmöjligheterför svenska geologer och bättre utnyttjande av resurserna i D Bättre möjligheter att rekrytera och bibehålla brageologer i SGU D Större goodwill i som räknar med att man fränelt land som kan få neutrala och på u-landsutveckling och utbildninginriktade geo-tjänster D Vidareutveckling av projektlednings-, samhällsekonomiskaoch marknadsföringskompetenser som kommer att krävas i ökad utsträckning av SGUäven i D Följdexport av svenskt kunnande och svenska produkter. D Förstärkt svensk internationell närvaro. Naturligtvisfår inte utlandsverksamheten inkräkta på SGU:s uppgifter i SGU, gruv- och konsultföretag kanavstämma sina resp. revir i internationell verksamhet och komma överens omvar/hur de kan samarbeta. SGU:s instrumentutveckling bör imöjligaste mån kommersialiseras. Avstämning bör ske med näringslivet för altundvika onödiga problem. Området där man eventuellt konkurrerar är dock avgjortmindre, än området där man kompletterar varandra. Det verkar därför rimligt attSGU palenterar egna lovande nyutvecklingar och kanske t. o. m. startar egeteller blir delägare i ett samägt företag som säljer instrument. Namnen på dessainstrument/detta företag bör ha anknytning till SGU:s internationellaverksamhet. 4 Konkurrenter och konkurrens En tidigare redovisad huvudslutsats är att geo-områdettill större delen är internt bundet till statliga institutioner och gruvföretageller finansiellt bundet till bilateralt bistånd. Den marknadsmässiga, externasektorn utgör en mindre, men fortfarande intressant, del av hela geo-området. Därutöver karakteriseras branschens företag ochinstitutioner av att rollfördelningen är mycket blandad. Så t.ex. arbetar vissainstitutioner dels som myndigheter, dels som kommersiella konsultföretag.Institutioner i olika länder har mycket varierande bakgrund, specialisering,sätt att arbeta och kalkylera. Det finns institutioner och gruvföretag somsamtidigt som de säljer geo-tjänster även köper dessa. Deras eget interna revirär till stor del skyddat mol extern konkurrens, medan de kan ha storrörelsefrihet i den egna konsultverksamheten. 1981/82:99 273 Geo-företagensagerande är med andra ord mindre likartat än vad som är fallet med företag ochinstitutioner i de flesta andra branscher, där o-skrivna spelregler är äveninternationellt förhållandevis standardiserade. Detär svårt alt bland utländska systerinstitutioner finna en förebild förutlandsverksamhet som exakt passar in på SGU. Dessa institutionersutlandsverksamhet är övervägande biståndsfinansierad och sammanfattas i Figur A2. Avde besökta institutionerna är de Recherches Geologiques et Miniéres (BRGM)i av största intresse som en aktiv internationell marknadsförare av geo-tjänster. Deövriga besökta institutionerna är mer passiva tjänsleexportörer. Uppdraginitieras av landets biståndsmyndigheter eller övriga myndigheter snarare än avifrågavarande geo-institution. BRGM synes arbeta mycket flexibelt, har olikafinansieringskällor, inkl. utdelningar i egna andelar i gruvföretag, ochbetalar högre löner än den statliga sektorn i övrigt. BRGM:s utländskaverksamhet är mycket betydande. Den största utländska marknaden ärSaudiarabien med ca 50 milj. kr. (hydrogeologi). Övriga störremarknader utgörs av forna franska kolonier. 500 av totalt 2 200 anställdaarbetar utomlands. av de budgeterade inkomsterna faUer på utrikesverksamheten.Större delen av uppdragen fär man ulan anbudstävlan. Bundesanstaltfiir Geowissenschaften und Rohstoffe (BGR) i har f.n. uppdrag iett 40-tal och bedriver även sex multilands-projekt, alla biståndsfmansierade.4-5% av allt västtyskt bistånd går till geologiuppdrag. Lönerna under u-landstjänstgöringmotsvarar lönerna i det västtyska UD. Man diskuterar en ökad kommersiellorientering av BGR. Deutsche Gesellschaft fiir Technische Zusammenarbeit (GTZ),som är ansvarigt för det västtyska personalbiståndet, svarar självt för anläggningsgeologiskaprojekt och anlitar till en tredjedel utomstående konsulter. Deamerikanska och kanadensiska institutionerna lånar ut personal för uppdrag i u-lndema.Privata konsulter i har specialiserat sig på flygmätningar och oljeletning.Flygmätningar som en gång var en svensk specialitet, utgör en billig fas ikartering och prospektering och har därigenom gett en värdefull profilbland köpare av geo-tjänster i . OverseasDivision of i finanseras medbistånd och arbetar i ett 30-tal , främst i och i fornabrittiska kolonier. Lönekostnaderna är mycket låga. besökta geo-institutionerna och konsultföretagen, liksom i Väridsbanken, de regionala utvecklingsbankerna och FN, tillämpas konsullde-biteringar somi de flesta fall 1978/1979 låg i intervallel . per konsultmånad.18 1981182. Regering (Gruvbolag) Figur A 2 Institutionell geokonkurrens från fem i-länder. Delägsta debiteringsnivåerna förekommer för konsulter från , och . Konsulter från statshandelsländer ligger också idenna klass. De sistnämndas kvalifikationer, arbetsprestationer och möjligheteratt arbeta fritt sägs variera kraftigt. I några nordafrikanska stater vill manhelst inte arbeta med geologer från vissa öststater. Å andra sidan rekryterar endel internationella gruvbolag geologer även från vissa öststater. Dehögsta debiteringsnormerna förekommer för konsulter frän , ,och . Det är framför allt de sociala kostnaderna och lönernatill de mindre kvalificerade teknikerna i som gör att de svenskadebiteringarna ligger högt. Arvodenaför konsulter från och Ugger ofta under arvodena för svenskakonsulter. I den externa sektorn är de konkurrenskraftiga, även med hänsyntill kvalitetsnivån på deras arbete. Ikonsultuppdrag för Väridsbanken och regionala utvecklingsbanker torde svenskaarvoden ändå vara konkurrenskraftiga, om man etablerat sig som kvalitetskonsultgenom referensuppdrag och i övrigt. Debiteringsgrunderna i Väridsbanken med påläggpå utöver direkt lön Uknar de som tillämpas i . Hps FN-prgan är däremot svenskakonsultarvoden i många fall ej konkurrenskraftiga. Prop.1981/82:99 275 4.4 Slutsatser branschens konkurrensförhållanden Deninternationella branschstrukturen är till stor del myndighets- och biståndsbunden.Spelreglerna pä den fria sektorn kan variera betydligt frän fall till fall ochkan leda till temporära överutbud och underpriser. SGU:s arvodenkommer alt ligga högt, i topp på grund av de höga teknikerlönerna och lönebikostnadernai . Det är därförav största betydelse att man planerar och agerar så att man inte hamnar i enprissax. Detta ärmöjligt med flexibel och kompetent kommersiell/professionell ledning och genomen kombination av olika typer av personal och instrumenlinsatser, flexibladebiteringsnormer, m.m.: D Ett utnyttjande av möjligheter som finns för att skapasig en egen marknad (marknadsutvidgning) och marknadsnischer(marknadssegmentering) D Ett utbud av kombinationer av olika mångtekniska ochekonomiska/sociala kompetenser som profileras starkt n En koncentration tillett fåtal inte alltför stora länder för att etablera en betydande lokal marknadsandel och få uppdrag genomförhandlingar snarare än anbud D Ett utnyttjande av kompletterande och billigatjänster från andra länder D Ett utnyttjande av eventuella rnöjligheter attåtminstone i initialskedet få 5 Gåvobistånd och lånefinansiering Det har tidigare framhållits att när länderprogrammeringeninfördes, sjönk FN:s bistånd till prospektering. spenderar ca 15 milj. US dollar för prospektering i ett tjugotalländer. Det mesta görs i egen regi, men man köper borrning, flygmätningar ochlaboratorieanalys. Det förutsätts att de berörda regeringarna satsar avtotalkostnaderna. För att fä i gång mera prospektering etablerades UN RevolvingFund for Exploralion. Ett antal länder, särskilt ,bidrar till finansieringen, men ej . F.n. har man 30 milj. US dollar.Fonden betalar alla kostnader i samband med prospektering som skall gälla lovandeutsikter till fynd. Regeringarna skall återbetala kostnaderna med en 15-årigavgift på av brytningsvärdet. Man håller på att komma igång i ,, , och . 15 övriga länder ligger i"pipeline". Konsulter används i förhållandevis stor utsträckning,även för att bedöma utsikterna innan man sätter i gång. Denna delmarknad är docktroligtvis undanhållen svenska konsulter så länge inle bidrar tillfonden. Inom för undervisning, vetenskap ochkultur () finns eU särskilt International Hydrological Program och ett 1981/82:99 276 geo-program.Det omfattar i huvudsak utbildning, forskning och rekrytering av experter menej konsultföretag. (lAEA) flnns ett uranpros-pekteringsprogram,som dels sprider information, dels ger tekniskt bistånd med prospektering. Ettaktuellt program där man behöver bilateralt till-skoU avser uranprospektering iZambia, uppskattat till 1,3 milj. US dollar och 4000 manmånader. Även här ärdel frägan om expert- och inte konsultrekrytering. Fyra uranprojekt löper f.n. FN:slivsmedels- och jordbruksorganisation (FAO) sysslar med kartläggning av grundvatlenförhållandeni samband med jordbruksprojekt. Attlåna ut SGU-experter till och lönar sig inte. , tenderar arvodena att ligga i den lägre delen av intervallel22000-50000 kr. Priset spelar större roll än kvaliteten jämförtmed Väridsbankens upphandling av konsulter. Väridsbanksgruppenhåller pä att kraftigt öka sina krediter till gruvsek-lorn, från 1 -2 storaprojekt uppgående till 40 milj. US dollar till 4-6 med en kreditvolym pä350-400 milj. US dollar (priser), motsvarande avprojektkostnaderna. Tyvärr finansierar man inte prospekteringen. Trycket frän u-ländernaväxer dock. Iprojekt som finansieras med krediter från upphandlas konsulter av låntagarlandetefter samråd med banken. Avgörande har varit kvaliteten, medan priset harkommit i andra hand. Konsultarvodenai världsbanksektorn uppgår till . per manmånad för svenskakonsulter. Den högre siffran för svensk del avser större konsultföretag, denlägre enmans- eller utlånade konsulter. Påläggsberäkningarna påminner om degängse i . Garantikostnader försäkrar sig konsultföretag mot. Enväxande skara u-landskonsulter från , , , m.m.förväntas bli ett större hot för västerländska konsulter än de frånöststaterna. Hotet kan bemötas med integration, dvs. utnyttjande av u-landskonsulteri i-länders team. Vissa u-landskonsulter med låga debiteringar har dock genominkompetens banat väg för uppdrag för högkvalitativa i-landskonsulter med högadebiteringar. Världsbankensfrämste expert på gruvindustri, underströk vid vårt besök följande: DSverige har betydande gppdwill. Det vpre utmärkt pm man även internationelltkunde etablera unik expertis inom vissa geo-fält. nSIDA-stöd är viktigt, ja nödvändigt. DDet är svårt att börja i liten skala, dels arbetsmässigt, dels appelerar storlekentill u-landspolitiker och- regeringar. nEn del vill utföra geo-tjänster själva (men de flesta kommer inte attlyckas). Del går att bryta in i detta system med underleveran-törskap. 1981/82:99 277 DMan får inte glömma bort att bedöma den politiska situationen och kapacitetenatt svälja projekt i varje enskilt land vid en bedömning av marknaden. , , ochCaribbean ger lån till mindre och medelstora gruvprojekt. Desynes också alla försiktigt börja finansiera prospektering. Dessa banker ärdärför av största intresse för SGU, speciellt den välskötta Asian DevelopmentBank. SIDAhar haft få projekt inom geo-seklorn. Dock har man gjprt vissapunktinsatser inom framför allt hydrogeologi. För att få en ändring till ståndpå denna punkt krävs att man dels bearbetar SIDA direkt, dels försöker få u-ländernaall göra detta också. Det är själva och deras önskemål som äravgörande. SGU i sin tur måste demonstrera sin kompetens i uppdrag ute i . En stor del om än intealla av de ca 20 programländer som SIDA samarbetar med är av intresse för SGU.SIDA kunde kanske till att börja med förmås att finansiera geo-sektorsstudier iett par av de svenska programländerna. SGU:srelationer till SIDA har varit dåliga i den bemärkelsen att man inom SIDA, i biståndskonlorenoch i inte vet mycket om SGU och dess unika tjänster, eller harfelaktig kunskap. Man säger också inom SIDA att SGU tidigare inte varitintresserad av , eftersom man intevelat ge tjänstledigt förindividuella expertuppdrag. Internationellkonsultverksamhet i skiljer sig delvis frän uppdragsverksamhet iSverige, framför allt genom följande viktiga särdrag. 1.Rekryteringsbasen av konsulter blir snävare; alla vill inte arbeta utomlandseller saknar anpassnings-, samarbets- och utbildningsförmåga. Bristandespråkkunskaper och familjeönskemål kan också lägga hinder i vägen. Störresjukdoms- och andra risker kan ytterligare begränsa antalet kandidater. 1981/82:99 278 Svenska löner och socialakostnader ligger högt, speciellt för teknisk perspnal på lägre nivå. Tidsgapet mellan individuellakonsulters uppdrag i skilda länder och hemma/ute blir stort. bör bli kalkylunderlag för konsulter som enbart jobbar i . Höga kostnader och risker för SGUi övrigt: resor, anbudskostnader, provisioner, valulakursvariationer, länderbyte,osv. Svårigheter och extra kostnadermed Ipkal representatipn och med uppföljning av och kontinuitet i arbetet. Krav på omfattande planerings-och slutdokumentation på ett annat språk än svenska, dels för uppdraget somsådant, dels eventuellt för ett eller flera led av bistånds- och lånebyräkrater. Krav pä omfattande "backslopping". Vissa nödvändigautvecklingskostnader kan inte alltid debiteras. 9.Priskänslig del av efterfrågan: - FN- och SIDA-systemet medexperter, inle minst de skattefria arvodena till experter i FN-ljänst. - krav attVärldsbanken och de regionala utvecklingsbankerna överlåter till dem att skötaden faktiska rekryteringen av konsulter. - tendens alt tänkapå utgifter snarare än intäkter versus kostnader. 10.Konkurrens med subventionerade konkurrenter: - Statliga subventioner i mångastora i-länder av inhemska institutioners u-landsverksamhet. - Statliga subventioner för attförsäkra sig om råvarutillgång eller export. - Företagsinlerna debileringar (gruv-och anläggningsföretag). Imotsats till vad vissa representanter för SGU anser - att SGU kan arbetabilligare än svenska konsultföretag - anser utredningsmannen att SGU i sinakommersiella aktiviteter inte kan tillämpa (nämnvärt) lägre debiteringar änvälkända svenska kommersiella konsulter i utlandsverksamhet. Svenskakonsultdebiteringar tillhör de högre. Lägprisdelen av marknaden bör därförinte bearbetas. Man bör också försöka förändra inställningen i u-landsvärldensä att man där inte å priori betraktar svenska konsulter som för dyra iförhållande till vad de presterar. InomSGU talar man ofta om att man saknar kompelens i marknadsföring som skullevara speciellt viktig i utlandsverksamhet. 1981/82:99 279 naturligtvis.Men marknadsföringen i det här fallet är inte någon separat funktion som tillexempel är fallet när man sysslar med konsumentvaruförsäljning, utan utgör enintegrerad del av planering och genomförande av uppdrag. Denna pågåendeutredning är ett exempel - den kan väcka en och annan potentielluppdragsgivare. Konsultarbetets innebörd är att man gemensamt med uppdragsivarendefinierar och löser problem. Den dokumenterade personliga kompetensen gerinträdesbiljetten till framtida uppdrag. Under arbetets gång ser konsulter ochspeciellt projektledare möjligheter för nya uppdrag. Detsom krävs är därför inte så mycket funktionell marknadsföringskompetens somkommersiell företagaranda, kombinerad med rätt affärsidé. Höga debileringaroch övriga problem kan åtminstone delvis bemästras genom a) rätta idéer ochstrategier öch genom b) affärsmässighet. a) Dedominerande idéerna och strategierna bör omfatta: Unik (dominerande) kompetens (eller goodwill) inom något område/ några områden.Härigenom kan man profilera sig i informationen utåt. nRäU definition och kvalitet på arbetet som skall inkludera utbildning. DTillräcklig planering, kontroll och "backslopping". DRekrytering av vissa konsulter och tekniker utifrån (från, i- och ) medspråkkunskaper, kompletterande kompetenser och lägre ersättningskrav. b) Affärsmässighet: DFörmågan att planera realistiskt, tids- och resursmässigt, och att ta välavvägda och rimliga risker. DFörmågan att välja "rätta" anbudstillfällen och bereda"rätta" anbud, med flexibla debiteringar (även för samma insats), aUteftervad marknaden bär och har för debiteringslradition. DFörmågan alt kunna ersätta anbudsförfaranden med förhandlingar. DFörmågan alt styra genomförandet av uppdrag väl, med nödvändiga rapporter ikalkylerad lid och med kalkylerade resurser. Dåkommer nya uppdrag mer eller mindre automatiskt. Storakrav kommer att behöva ställas på den ledande utlandsverksamma personalen - förelagarinställning,kommersiell orientering, förmåga och vilja att ständigt utbilda sig plusnaturligtvis egen teknisk specialitet och förståelse för de kompletterandekombinationer av teknik som kan behövas för att ett uppdrag skall genomförasmed framgång. Man kan utomlands inle vänta sig så mångsidigt och snabbt stödovanifrån som är möjligt inom SGU i . Deskäl som talar för bolagsformen talar också för alt det bör vara helägt av SGUeller, om formellt ägande läggs till annan myndighet, helt styrt av SGU, ävenom överordnad myndighet kan fastställa riktlinjer, speciellt vad avserkoordinationen med annan statlig konsultexport. Detta bolag bör skaffa,utveckla och genomföra egna kpnsultuppdrag med fuU ansvarighet 1981/82:99 280 Vid sidan därav bör uppdragskonsortier och underleveran-törskap tilloch från svenska konsulter och gruvföretag m.m. inte endast komma ifråga utanäven utvecklas aktivt i marknadsföringen. 7 Affärsidé och marknadsplaner Ettkommersiellt företags framgång beror på om det är överlägset och dominerande pånågot sätt, t. ex. genom effektiv (storskalig) standardproduktion ellermarknadsföring, eller genom unik kompetens inom specialområden och nischer (smäskalighet). SGUär inte särdeles stor, inte heller har SGU något så unikt att man genom dettaskulle få en snabb genomslagskraft på marknaden. Man har ändå mycket atterbjuda, inte minst genom kombination av flera tjänster. Den internationellaverksamhetens initialidé får byggas på fler komponenter för att sedan medtiden kunna förändras, förfinas och anpassas. Vid valet kan man diskuteraföljande komponenter. Utnyttjadet breda existerande kunnandet inom SGU. i första hand inom Dmultimineral/regional prospektering Förstärkdetta på vissa punkter med svenska D geo-miljö: sediment .... \ etablerad svensk profil i världen Ugeo-miljo: sediment i r-, , ., I 1 . y nya svenska profiler 3.Komplettera med svensk statlig/social profll D "concernedparticipation" Ddetaljerad definiering av problem och projekt i samarbete med kunden Doberoende gentemot gruvbolag, utrustningstillverkare, m. m. nkompetens i samhällsekonomiska, sektor-, gruvpolicy- samt miljövårdsstudier Dsamarbete med andra svenska insfitutioner/företag vid behov (brett register ienskilda projekt) 1981/82:99 281 Dmed klar definition och med tillräckligt detaljerad planering Dmed tillräcklig "backslopping" Dmed tiUräcklig muntlig öch skriftlig avrapportering Dden biståndsfmansierade konsultmarknaden (SIDA) Utnyttjaoch ge stöd åt Dövrig svensk närvaro på marknaden. Inåtmot bolaget och SGU Dfullt utnyttjande av personalen ute/inom SGU D rekrytering av personal D flexibUiteti lönesättning Dval av länder där personalen kan uppnå arbetstillfredsställelse och rimligavillkor för familjelivet Ombesörjutbildning i internationellt företagande i för berörda delar av SGU:s personal D för utlandspersonal Verkaaktivt för full sysselsättning Dmellan uppdrag (genom arbete i SGU, konsultuppdrag i , internaplaneringsuppdrag, m. D genom koncentration på långsiktigarelationer/verksamhet i ett fåtal (hög marknadsandel) 10.Lär genom deltagande i kpnsultkonsortier eller som underleverantör projektadministration D anläggningsgeologi (eventuellt). 7.2Val av geografisk marknad Erfarenhetfrån all internationell marknadsföring och allt företagande understrykerbetydelsen av valet av initialmarknader. Det sker alltför många misstag medlångsiktiga konsekvenser för företagandet som resultat av ett alltförslumpmässigt, kulturbetingat val av initial- och följande marknader. Prop.1981/82:99 282 De flesta konsultföretag arbetar på ett i förhållande tillvaruproduce-rande företag begränsat antal marknader. Skälet är attkonsultverksamheten i stor utsträckning bygger på personligt företagande,kontakter och förtroende. För SGU:s del bör antalet marknader bli litet, kanskeendast 23 länder, inte endast pä grund av att personalresurserna är knappautan även därför att varje projekt sannolikt blir förhållandevis stort ochsträcker sig över ett antal är. Följande länderkategorier kan diskuteras i samband med valav marknad. Länder medomfattande lokal mineralproduktion eller sannolikhet för rimliga malm-,industrimineral- och vattenförekomster av tillräcklig omfattning, så att delokala finansdepartementen kan skönja framtida Inkomster och inte endastkortsiktiga utgifter. Kombinerat med detta bör finnas vilja och resurser attkommersiellt köpa konsulttjänster. Hit hör oljeländer, en del sydamerikanskaoch ostasiatiska . Länder som hareller kan tänkas ha förekomster av möjliga bristmineral som bly, zink, koppar,tenn, fosfat, asbest, legerings- och ädelmetaller. Länder medmineral där har specieU know-how: jäm, sulfidmalmer, uran. Länder som haromfattande mineralexport eller är i behov av höjda exportinkomster genommineralexport eller vidareförädling av . Länder som harnationaliserat gruvindustrin och kanske vill ha fristående hjälp, t. ex. . ,, , , och . Speciellt de minst utveckladeu-länderna i denna grupp kan ha intresse av att få integrerade råd ellermanagementstöd som omfattar även gruvverksamhet. Länder somsätter stort värde på att begränsa beroendet till stora länder och deras transnationellagruvbolag och konsulter. Exempel är , , , , Vietnamoch, , . En del andra f.d. franska kolonier kan ha sammaintresse. Länder som kanfå krediter för utvinning av från internationella finansinstitut. SIDA:snuvarande och kommande programländer. Svenskt bistånd är riktal mot defattigaste . Den kategorin behöver inte nödvändigtvis vara den meständamålsenliga målgruppen för SGU. Flertalet SIDA-länder har dock betydandemineralförekomster. medvilka man eftersträvar ett bredare (kommersiellt) samarbete, t. ex. ,, . Länder med övrig svensk närvaro och svenskakontaktytor. De allra viktigaste faktorerna för länderval är emellertidsom tidigare framhållits n extern eller intern finansiering av uppdrag, D lokalt samarbetsengagemang sä att rimliga resultat kannås, D att levnadsförhållandena är tillfredsställande försvensk personal med familjer, att geo-miljön är sådan att de svenskaerfarenheterna kan utnyttjas, D att landets politik är acceptabel från svensksynpunkt. 1981/82:99 283 Detfinns fem olika sätt au skaffa uppdrag: Indirekt export via övrigasvenska institutioner och företag med anbud till och kontrakt med den svenskainstitutionen eller företagel (även kallat snålskjutssirategi). Indirekt anbud till (ellerförhandlingar med) ett mellanled, i form av finansierings- eller biståndsorgan. Direkt anbud till slutliguppdragsgivare i u-land. Permanent eller temporärverksamhet i ett antal där man försöker förvandla anbudsförsäljningtill förhandlingsförsäljning. Multinationell (transnationell)verksamhet, i övrigt som strategi 4. Somframförts tidigare i denna rapport - om än med andra ord - kommer strategi 2och 3 att vara viktigast i initialskedet, medan man med tiden bör försöka byggaut strategi 4.