prop · G50330 · 1981-12-31 00:00:00 — 3.3.2 Förmånsreglernas utformning ................... .. 20 3.3.3 Kommitténs förslag .............................. .. 21 3.3.4 Föredragandens överväganden ................ .. 22 3.3.5 Särskilda frågor .................................... .. 26 3.4.1 Grundavdrag och skattereduktionm.m........ .. 27 3.4.2 Övriga frågor ...................................... 30 4 Upprättade lagförslag ........................................ . 30 5 Hemställan .................................................... . 31 Bilaga4.1 Sammanfattning av betänkandet (Ds B 1981:7) Folkpen sionärernas beskattning ...................... . 33 Bilaga4.2 Sammanställning av remissyttranden över betänkandet (DsB 1981:7) Folkpensionärernas beskattning 37 Bilaga4.3 Förfallningsförslag ........................... . 49 Prop.1981/82:30 Bilaga 5 Prop.1981/82:30 1 Anmälantill proposition om vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m. m. Skogenoch skogsbmket har stor betydelse för vårt välstånd. Exporten avskogsinduslriprodukter tillför landet väsentliga inkomster. Näringensimportberoende är relativt ringa och dess positiva betydelse för bytesbalansendärmed stor. Näringen är också väsentlig för sysselsättningen inte minsl iglest bebyggda delar av landet. En gynnsam utveckling inom skogsnäringen ärdärför en myckel viktig fömtsättning för regionalpolitiken. Skogsbrukets ochskogsindustrins betydelse i alla dessa avseenden kommer alt beslå. Underde allra har del varit svårt all tillgodose skogsindustrinsvirkesbehov. En fortsatt råvambrist som inte dikteras av begränsningar ilandets skogstillgångar och fastlagda principer för hushållningen med dem måsteundvikas. Svårigheter all i det korta perspektivet tillgodose efterfrågan påvärldsmarknaden kan genom förlorade marknadsandelar få långsikliga konsekvenser. Förall stimulera lill ökad avverkning har beslutat om olika åtgärder. ex. infördes för ett särskilt bidrag till gallring av skog påenskilda mindre fastigheter (prop. 1978/79: 199, JoU 1978/79:38, rskr1978/79:427, SFS 1979:486). Bidraget förlängdes sedermera ytteriigare etthalvår (prop. 1979/80:101 s. 17, JoU 1979/80:28, rskr 1979/80:166, SFS1980:67). beslutade vidare om förmånligare regler förinsättning pä skogskonto i fråga om skogsinläkler och förstahälften av (prop. 1979/80:173, SkU 1979/80:58, rskr 1979/ 80:399, SFS1980:389). Även omläggningen av skogsbeskattningen hadeavverkningsstimulerande inslag (prop. 1978/79:204, SkU 1978/ 79:54, rskr1978/79:392, SFS 1979:500 och 501). Våren1981 beslutade att enskilda skogsägare får göra ett extra avdrag vidinkomsttaxeringen i samband med försäljning av skog under 1 Riksdagen1981/82. 1981/82:30 2 tidenden 1 januari 1981-den 30 juni 1983. Avdraget finansieras med en höjdskogsvårdsavgift (prop. 1980/81:118 bil. 2, SkU 1980/81:44, rskr 1980/81:285,SFS 1981:342 och 343). beslutade vidare all iavverkningsstimulerande syfte väsentligt öka bl.a. statsbidragen lill enskildaskogsägare i inland . Även dessa stimulanser finansierasmed skogsvårdsavgiflsmedel (prop. 1980/81:136, JoU 1980/81:25, rskr1980/81:295). De tvä senast nämnda besluten fattades i avvaktan på all ensärskild kommitté, virkesförsörjningsulredningen (I 1979: 18), lämnar sinaförslag. I avverkningsstimulerande syfte har slutligen åtgärder vidtagits påprissidan. För föregående avverkningssäsong träffade sålunda virkesmarknadensparter avtal om höjda priser och prissällningssystemel lades i vissutsträckning om. Även för innevarande säsong har virkespriserna höjts. Virkesförsöijningsutredningenhar haft till uppgift att ge förslag till åtgärder för att påverka utbudet avvirkesråvara. Utredningen, som beräknas avlämna sill slutbetänkande ,redovisade i ett pressmeddelande översiktligt sina förslag.Utredningen kommer sålunda med utgångspunkt i nya tillgångsberäkningar ochanalyser av behovet av åtgärder bl. a. att föreslå ändringar iskogsvårdslagstiflningen och skattelagstiftningen samt förstärkningar av detstatliga ekonomiska stödet på ett antal områden inom skogsbruket. Utredningensförslag i fråga om det statliga stödet har följts upp i skogsstyrelsensanslagsframställning för /83, som har beslutats av en enigstyrelse. Virkesförsörjningsutredningensberäkning visar att del inom ramen för fastlagda principer för hushållningenmed våra skogar finns möjlighet all öka avverkningarna i förhållande desenaste årens omfattning. Av olika skäl är del enligt utredningens meningemellertid nödvändigt att statsmakterna vidtar ytterligare åtgärder för attökningen skall komma lill stånd. Delär också enligt min mening nödvändigt att åtgärder vidtasi syfte all förbättra skogsindustrins virkesförsörjning. Inte minsl behovet avall värna om marknadsandelar och att snabbt uppnå positiva effekter på landetsekonomi motiverar detta. Sysselsättningsläget är ett annat viktigt motiv förall inte avvakta. att öka virkestillgången är att bättre la lill vara virke som hanleras isamband med avverkning och skogsvård. Del staUiga stimulansbidraget förtillvaratagandet av klenvirke syftar härtill. En annan vikUg åtgärd är fortsattutveckling av teknik för ell bättre Ullvaralagande av virket både i skogsbmketoch i industrin. Virkesförsörjningsutredningensförslag kommer all remitteras på sedvanligt sätt bl.a. med hänsyn lill att derymmer flera lagstiftningsfrågor. När det gäller utredningens förslag lillförstärkning av del statliga slödel lill skogsbruket är lägel ell annat.Utredningens förslag är i den delen mindre komplicerade. De bygger påexisterande administrativa mtiner och har dessutom som jag nämnde ingåendebehandlats av i dess styrelse. 1981/82:30 3 Jagföreslår sålunda all yllerligare åtgärder redan nu vidtas för alt sUmulera lillökad skogsproduktion. Mot bakgmnd av vad jag har anfört anser jag att sådanaåtgärder kan vidtas utan all den fortsatta beredningen avvirkesförsörjningsutredningens förslag föregrips. Deförslag jag lägger fram i del följande innebär förstärkning av existerandestatliga stödformer. Förslagen syftar lill all öka utbudet av virke både påkort och lång sikt. Syftet är också att stärka underlaget för sysselsättning ochservice i skogsbygderna. Satsningar av det här slaget kan inte inskränkas lillett enskilt är. Det lar tid alt realisera dem fullt ul. Dessutom, och del ärdel väsentligaste, behöver alla berörda kunna planera förarbelskraftsförsöijning, utbildning, försörjning med plantor m. m. Starkttidsbegränsade åtgärder på delta område kan ge effekter som är motsatta deönskvärda. Så t. ex. kan en kortvarig stimulans av arbelsdryga åtgärderresultera i resursförflytlningar från mindre arbetsdryga med minskal virkesulbudsom följd. För all undvika dessa ölägenheter och för all möjliggöraresursplanering och arbelskraflsrekrylering föreslår jag att de åtgärder jagredovisar i del följande planeras för en . Del utesluter givetvisinte att anpassningar kan bli nödvändiga om förulsältningama ändras eller omeffekterna av åtgärderna inte blir de avsedda. långsiktigt programmöjliggör också teknisk utveckling och metodutveckling. Storadelar av skogsmarken i vårt land utnyttjas mindre intensivt. Del finns sålunda2-2,skogsmark som är bevuxen med så gles skog alt markensproduktionsförmåga utnyttjas dåligt. Orsakerna lill detta förhållande kan varaflera. En är all skogen har glesats ut successivt under lång lid varvid ny skoginte har haft möjlighet all växa upp. Ett annat skäl är att övergivnabetesmarker fått växa igen helt ulan skötsel och med olämpliga trädslag.Förhållandel uppmärksammades i samband med översyn av skogsvårdslagen. I den nya lagen infördes sålunda en bestämmelse som föreskriver alt nyskog skall anläggas på skogsmark där skogen är så gles eller lill så stor delbeslår av för marken olämpligt trädslag, all dess tillväxt är avsevärt lägre änden tillväxt som är möjligt. beslutades om statsbidrag till återväxlålgärdernaefter sådan avverkning och till täckning av eventuell förlust därvid. Förändamålet togs upp en årlig bidragsram av 30 milj. kr. Bidrag tillåterväxtålgärder kan utgå med högst av godkänd kostnad inom det skogligastödområdets inre zon och med högst i resten av landet. Bestämmelsernafinns i förordningen (1979:792) om statligt stöd lill skogsbmket (ändrad1981:374). Jagföreslår all den bidragsform som jag nu har redogjort för utvidgas ochförbättras. Målet bör därvid vara att avverka de glesaskogarna och ersätta dem med nya, produkUvare bestånd. Enligt skogsstyrelsensbedömningar kan inte hela den nämnda arealen bli föremål för åtgärder. Hänsynensom enligt skogsvårdslagen skall tas naturvårdens och andra allmännaintressen gör att den för åtgärder tillgängliga 1981/82:30 4 arealenmåste minskas till ca 1,7 miljon hektar. Härav är två tredjedelar belägna iNortland. Om åtgärderna fördelas på en beräknas de i genomsnitt genärmare 4,5 miljoner m sk . Arbetskraftsbehovet härför har beräknatstill ca 580000 dagsverken eller ca 3000 årsverken. Det årliga behovetav skogsplantor skulle öka och den långsikliga åriiga skogstillväxtenmed 4 miljoner m sk. Villkorenför bidrag bör ändras enligt följande. Till återväxtålgärder bör fysiskapersoner, dödsbon och familjestiftelser kunna få högst bidrag inom desvårföryngrade delarna iiv del skogliga stödområdets inre zon. Till övrigaskogsägare inom dessa delar och samtliga skogsägare inom övriga delar avdet skogliga stödområdet bör bidraget vara högst av godkänd kostnad. Förresten av landet bör bidraget bestämmas högst . Bidrag bör inte lämnas ide fall nettot från själva avverkningen väsentligt överstiger kostnaderna förålerväxtåtgärderna. I övrigt bör gälla bestämmelserna i förordningen (1979:792)om statligt stöd lill skogsbmket. Denårliga kostnaden för det 15-årsprogram som jag nu har föreslagit beräknar jaglill ca 200 milj. kr. Även om det är angelägel all programmet får fullgenomslagskrafl Ican del med hänsyn lill behovet av information,rådgivning och utbildning inte beräknas få denna omfattning förtån nästabudgetår. För innevarande budgetår beräknar jag all det behövs en bidragsram av100 milj. kr., dvs. en ökning med 70 milj. kr. i förhållande till vad som redanär beslutat. Somjag har framhållit i del föregående behöver programmet för avveckling av deglesa skogarna introduceras på rätt sätt för all ge avsedd effekt. För alltäcka kostnaderna för information, rådgivning och utbildning bör 2,5 milj. kr.av den föreslagna bidragsramen få las i anspråk: Når det gäller täckning avarbetskraftsbehovet vill jag anföra följande. av del beräknadearbetskraftsbehovet för programmet kan väntas hänföra sig lillålerväxtåtgärderna. All andelen inte är störte är en fördel med hänsyn lillsnedfördelningen i efterfrågan på arbetskraft mellan sommar- ochvinterhalvåren. Snedföj-delningen har uppkommit genom att mekaniseringen inomskogsbmket i huvudsak har inriktats och varit möjlig att inrikta molavverkningsarbelet. Den stora efterfrågan på arbetskraft för sommarensskogsvårdsålgärder är svår att tillgodose, bl. a. av del skälet att människornaturligt helst väljer heltidsarbete. Det program som jag har föreslagitrymmer både sommar- och vinlerarbele. Jag utgår från att skogsbmket i sinplanering av åtgärderna tar lill vara de möjligheter som programmet ger allhellidssysselsälta ny arbetskraft. Genom all programmet enligt mitt förslagblir långsiktigt är det möjligt för skogsbmket alt planera för både utbildningoch rekrytering av den arbetskraft som behövs. Om det blir fråga om attprioritera mellan tänkbara bidragsmotla-gare, bör de ges företräde somn)'ansläller skogsarbetare. Ettviktigt led i strävan mot ell aktivare skogsbmk är skogsbmksplanen. Riksdagenhar Udigare betonat angelägenheten av att varje skogsägare med Prop.1981/82:30 5 fastighetav betydelse skaffar sig en skogsbrtiksplan. Till kostnaderna för skogsbmksplankan staten lämna bidrag med ungefär hälften av den beräknade kostnaden. Statenbekostar helt de översiktliga skogsinvenleringarna som kan ligga till grund förplanerna och som också utgör ell viktigt led i skogsvårdsstyrelsernas planeringav sin verksamhel. För innevarande budgetär står 3,5 milj. kr. resp. 12,8 milj.kr. Jag föreslår all dessa ramar vidgas med 2 milj. kr. resp.3 milj. kr. Därmed nås två syften, nämligen ökad aktivitet på enskildaskogsfastigheler och förbättrat underlag för planering av del program som jagnyss har förordat. De förslag som jag nu harlagt fram innebär all den sammanlagda ramen för bidrag under innevarandebudgetär skogsvård m. m. bör ökas med 75 milj. kr. lill 289,5 milj. kr. Ettväl fungerande vägnät är en förutsättning för ett aktivt skogsbruk. Del behövsinte bara för transporter av virke, utan också för transport av personal ochredskap i samband med avverkning och skogsvård. De enskilda vägarna som stårtill förfogande har en sammanlagd längd av . HärUll kommer deallmänna vägarna. saknar dock stora skogsarealer väg på rimligtavstånd. Utanför vägarnas normala verkningsdjup ligger drygt 6 miljoner hektarskogsmark, varav hälften är bevuxen med reslskog och annanslutavverkningsskog. Statsbidrag kan lämnastill nybyggnad och ombyggnad av skogsvägar. Bidrag kan utgå med högst avgodkänd kostnad i del skogliga stödområdets inre zon och med högst iresten av landet. Det enskilda mindre skogsbmket har företräde till bidragframför övriga skogsägare om inte aktuell väg har gemensamt intresse. Förändamålet har för innevarande budgetår en bidragsram av 30 milj. kr. Dessutom har regeringen i samband med vårens beslut omsysselsällningsskapande åtgärder särskilt anvisat ytterligare 20 milj. kr. förskogsvägsbyggnadsarbe-len i skogslänen under kommande vinter.Bidragsbeslämmelserna finns i förordningen (1979:792) om statligt stöd lillskogsbruket. Delär angelägel att skogsvågnälels utbyggnad och förbättring påskyndas i helalandet. Jag föreslår därför alt bidragsramen för innevarande budgetår ökas med20 milj. kr. till 50 milj. kr. Av ökningen bör ca hälften falla på stödområdetsinre zon. Jaghar i del föregående redovisat ell flertal åtgärder som regeringen ochriksdagen har vidtagit för att stimulera till ökad akUvilet i skogsbmket,bl. a. del extra avdrag som enskilda skogsägare får göra för virkesinkomsterunder tiden 30 juni 1983. Inkomslskal-lereformen, somregeringen har för avsikt att föreslå och som bl.a. berörmarginalskatterna, kommer självfallet alt verka stimulerande på avverkningarna.Chefen för ekonomi- och budgeldepartementen har i samma syfteföreslagit förbättrade möjligheter till användning av skogskonton. Prop.1981/82:30 6 Fördelarnasom skogsindustrin får genom en ökad aktivitet i skogsbmket är stora. Ökadevirkesleveranser lill industrin leder lill ökade export-möjligheter. De kanäven innebära minskal behov av dyrt importerat virke. För skogsindustrins delbör de av mig förordade sUmulanserna till aktivare avverkning därigenom bliavsevärt billigare än de åtgärder i form av t. ex. prishöjningar som annarsslår til 1 buds. Beträffande frågan om finansieringen av de av mig föreslagnaåtgärderna hänvisar jag lill vad chefen för ekonomi- och budgeldepartemententidigare anfört. Jaghemställer att regeringen föreslår all 1. godkänna vad jag har förordatom bidrag för avveckling av lägproducerande bestånd, 2. medge all under budgetåret1981/82 statsbidrag beviljas med högst . till skogsvård m. m., 3. medge all under budgetåret1981/82 statsbidrag beviljas med högst . lill byggande avskogsvägar. Trvckeri, Stocl(holm 1981 Prop.1981/82:30 Bilaga 6 Prop.1981/82:30 1 Anmälantill proposition om vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m. m. Såsomchefen för ekonomi- och budgetdepartementen har anfört beslutade regeringenden om allmänt prisstopp fr.o.m. den 17 september 1981.Regeringen har i samband därmed uttalat all det allmänna prissloppet bör gällatill . Jag vill nu anmäla frågan om förlängd tillämpning avallmänna prisregleringslagen (1956:236). Allmännaprisregleringslagen (1956:236, ändrad senast 1973:301) är en beredskapslag somformellt är i kraft, men som endast kan tillämpas i vissa särskilt angivnalägen. Har lagen salts i Ullämpning ger den regeringen fullmakt att under vissafömtsättningar införa olika former av prisreglering. Fömlsällningarnaför tillämpning av lagen anges i 1 §. Denna paragrafs första och andra styckenavser fall av krig och krigsfara. I paragrafens tredje stycke föreskrivs, attregeringen kan förordna om Ullämpning av lagens bestämmelser om av annan orsakfara har uppkommit för allvarlig prisstegring inom riket på viktigare vam-eller tjänsteområde. Sådant förordnande skall gälla för viss lid, högst ett årvarje gång. Förordnandet skall underställas inom en månad eller, omriksmöte inte pågår, inom en månad från början av nästkommande . Omunderställningen ej sker eller inte från delunderställningen sked-de godkänner förordnandet, är detta förfallet. Bestämmelserom formerna för prisreglering finns i 2-9 §§ prisregleringslagen. Enligt 2 §kan regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer föreskriva, all visstpris skall gälla som högstpris vid frivillig försäljning av viss förnödenheteller frivilligt utförande av viss tjänst. Högstpris får inte överskridas utantillstånd. Enligt 3 § kan vidare regering-I Riksdagen1981/82. Prop.1981/82:30 2 eneller myndighet som regeringen bestämmer förordna om sloppris på vissförnödenhet eller tjänst. Detta innebär att den som frivilligt säljerförnödenheten eller frivilligt utför tjänsten inte ulan tillstånd fåröverskrida det pris vilket han tillämpade den dag som anges i förordnandet.Föreskrift om sloppris skall gälla för viss dd, högst . Tiden kanförlängas, varje gång med högst . Om ett gällande sloppris finnesvara högre än som kan anses skäligt, kan föreskrift meddelas om skälig sänkningav priset. 1 3 a § behandlas s. k.prisutfästelse. Härmed förstås att någon till myndighet, som regeringenbestämmer, har gjort särskild utfästelse om del högsta pris som han skalltillämpa på förnödenhet eller tjänst eller i övrigt om ordningen förförsäljning av förnödenhet eller utförande av tjänst. En sådan utfästelse fårinte frångås ulan myndighetens tillstånd. Enligt 3 b § kan regeringen eller myndighetsom regeringen bestämmer föreskriva, all den som yrkesmässigt säljer vissförnödenhet eller yrkesmässigt utför viss tjänst inte ulan tillstånd får höjasitt pris förtän efter det alt han hos myndighet har gjort anmälan omprishöjningen och skälen för denna. Tiden får bestämmas till högst en månad. Enligt4 § kan föreskrift meddelas om att viss förnödenhet inte får säljas eller visstjänst ulföras, om inte högstpris eller stoppris gäller för förnödenheteneller tjänsten. 5 § innehåller förbud mol s. k. prisocker. I 6 § finnsbestämmelser som syftar till att hindra att en prisreglering kringgås genomkombinationsavtal. 7 § ger regeringen möjlighet alt föreskrivaivångskar-lellisering, nyelableringskonlroll eller liknande. Enligt 8 § får myndighetsom regeringen bestämmer meddela särskilda föreskrifter om skyldighet att anslåprisuppgifter och om skyldighet att sälja förnödenhet efter vikt eller mått iförpackningar som är märkta på visst sätt o.d. De ytterligare föreskrifter omvarors utförande, förpackning m. m. som behövs för genomförande avprisreglering meddelas enligt 9 § av regeringen. Lagensåterstående paragrafer, 1022 §§, innehåller straffbestämmelser m.m. När någonbestämmelse i 2-9 §§ äger Ullämpning, skall enligt 1 § sista stycket ävenmotsvarande bestämmelser i 1022 §§ tillämpas. Allmännaprisregleringslagen är, med undanlag för vissa bestämmelser, i tillämpningsedan den 21 december 1972. Enligt nu gällande förordning (1980:950) ägerlagens 2-4, 6, S och 9 §§ Ullämpning t.o.m. . Förordningenär utfärdad med stöd av beslut den3december 1980 (prop.,1980/81:24,FiU 11,rskr 49). 1980/81: 24 redovisas de prisregleringsålgärder som har vidtagits framtill . Av redovisningen framgår alt prisslopp vid dentidpunkten gällde för mjölk och filmjölk saml tjänster som avsåg befordran avgods med lastbil i inrikes Qärrtrafik. Vidare gällde skyldighet attförhandsanmäla prishöjningar på särskilda varu- och tjänsteområden.Skyldigheten avsåg bl.a. vissa varor hänförliga till livsmedel och andradagligvaror, byggnadsmaterial m.m., massa och papper, emballage av Prop.1981/82:30 3 pappereller plast, personbilar och , bilreservdelar och biltillbehör,lantbruksmaskiner, vissa tidningar och , möbler samt läkemedel. Påtjänsteområdet omfattades bl.a. reparaUoner av bilar och hushållsmaskiner,tryckeriarbelen, restaurang- och annan serveringsverksamhet saml befordran avgods med lastbil. Den 1 januari 1981upphävdes prissloppet på tjänster som avsåg befordran av gods med lastbil iinrikes fjärrtrafik. undantogs från förhandsanmälningsskyldighelenbl.a. personbilar, , tidningar och tidskrifter, vissa tryckeriarbeten,reparations- och underhållsarbeten på radio- och TV-apparater saml restaurang-och annan serveringsverk-samhel. Det allmänna prissloppet,som trädde i kraft , infördes som ett led i regeringensoffensiv för alt återställa balansen i den svenska ekonomin (1981:904). Samtidigtupphävdes den tidigare gällande förordningen (1980:267) om prisslopp m.m. Delallmänna prisstoppet, som alltså enligt regeringens mening bör gälla -1982, har tidsbegränsats t.o.m. medhänsyn till alt tillämp-ningstiden för allmänna prisregleringslagen utgår dennadag om inte beslutar om förlängning. I regeringensekonomisk-politiska program, för vilket chefen för ekonomi- ochbudgeldepartementen redogjort, ingår all bl.a. genom en momssänkningpressa ned den allmänna prisnivån. Det är då av vikt att det utrymme som därmedskapas för prissänkningar tillvaratas snabbt och effektivt. Jag avser därtoratt återkomma till regeringen med del förslag om ändring av förordningen omprisstopp som krävs för all införa föreskrifter om sänkning av sloppris. Till de prispoliliskaåtgärderna hör också den prisövervakning som statens pris- och kartellnämnd(SPK), efter regeringens uppdrag , utövar då prisslopp integäller. För denna övervakning fastställde regeringen nyariktlinjer. Därvid har SPK fått i uppdrag att utöva en intensiv prisövervakninginom vissa varu- och tjänsteområden, bl. a. livsmedel, byggnadsmaterial ochbyggnadsverksamhet, oljeprodukter, läkemedel, reparations- ochunderhållsarbeten på personbilar, lastbilar och hushållsapparater, vissatransporter, gas-, el- och värmeförsörjning, renhållning saml vallen- ochavloppsförsörjning. Inom vam- och tjänsteområden som inte omfattas av den intensivaprisövervakningen skall nämnden följa prisutvecklingen och ha en beredskap försärskilda insatser. När så bedöms lämpligt skall nämnden inom dessa områdengöra koncentrerade undersökningar. Enligt riktlinjerna skall nämndensprisövervakning inriktas på att förhindra prishöjningar som vidtas somkompensation för förväntade kostnadsökningar. Vidare bör nämnden arbeta för altmotverka prishöjningar som görs som kompensation för s. k. löneglidning.Nämnden bör också söka påverka prissättningen så all priserna inte höjs somkompensation för minskad försäljningsvolym. 1981/82:30 4 Nämndensbedömningar skall dock ske med beaktande av samtliga i varje enskilt fallföreliggande omständigheter, såsom exempelvis prissättningens betydelse förförelagens möjligheter att finansiera ny- och ersättnings-investeringar samtutveckling. Isamband med införandet av del allmänna prissloppet har regeringen föreskrivitatt riktlinjerna för SPK:s prisövervakning inte skall gälla sådana varor ochtjänster som omfattas av prissloppet. Prisregleringskommitlén(H 1975:06) har avgivit slulbelän-kandel (SOU 1981:40-42)Prisreglering mol inflation. Kommitténs allmänna uppgift har varit altutvärdera den prispolitik som har förts i . Med prispolilikavses därvid de prisregleringsåtgärder som har vidtagits med stöd avprisregleringslagen och den prisövervakning som har bedrivits av SPK.Belänkandet remissbehandlas f.n. Remisstiden utgår . Jagfinner det angelägel all de prispoliliska frågoma noga prövas i belysning avbelänkandet och de synpunkter som kommer fram vid remissbehandlingen. Motbakgmnd av regeringens på ett brett plan vidtagna ekonomisk-poliUskaåtgärder och i avvaktan på nämnda prövning förordar jag att tillämpningstidenför allmänna prisregleringslagen förlängs med .