prop · G5034 · 1981-12-31 00:00:00 — I andra organ, t.ex. länsskolnämnd, skogsvårdsslyrelse, lantbruksnämnd, styrelse för allmänförsäkringskassa och pensionsdelegalion utser ellerkommunfullmäktige endasi en del av ledamöterna. I departementspromemorian har en begränsning gjorts närdet gäller vilka organ som föreslås komma alt omfallas av omvalsreglerna. Enliglförslaget skall omval ske av de rent kommunala och landstingskommunala nämnderna,revisorer och revisorssuppleanter i kommunen och landstingskommunen,förbundsfullmäktige i kommunalförbund samt lokala organ enligl lagen om vissalokala organ i kommunerna. Omval föreslås däremot inte ske av sådanaberedningar som enligl 1 kap. 5 § kommunallagen får tillsättas för att beredaärenden som skall avgöras av fullmäktige resp. . Det framhålls ipromemorian alt etl sådant organ inle har någon beslutanderätt eller någraförfattnings- och verkställighetsuppgifter. En beredning torde, enligt vad somsägs i promemorian, kunna entledigas när som helst, om någon bestämd mandattidinte har fastställts. Det synes därför enligt promemorieförslaget inte.nödvändigt atl en ändring i den beslutande församlingens sammansättning alltidfår genomslag för beredningarnas dd. Ipromemorian behandlas också frågan om omval av ledamöter och suppleanter ivissa statliga och andra icke kommunala organ. För att omval av sådana organskall komma i fråga bör det, enligt vad som framhålls i promemorian, krävas altdet är fullmäktige eller som utser flertalet av ledamöterna iorganet. Del sägs vidare all del för omval också bör krävas att del med hänsyntill organets uppgifter framstår som särskill angeläget att en ändring ivalmyndighetens politiska sammansällning får genomslag i organets sammansätlning.Mot denna bakgrund föreslås det i , promemorian att endast länsstyrelsensstyrelse skall omfattas av förslaget lill omvalsregler. Äv de remissinslanser som har yttrat sig i frågan har RSV,i 1981/82:4 13 och tillstyrkt den avgränsningsom har gjorls i departementspromemorian. Flera remissinstanser är däremotkritiska till förslaget i denna del. a. menar att denpolitiska betydelsen av åtminstone vissa av de val landstingen förrättar intetillräckligt har beaktats i promemorian. Som exempel på sådana val angerförbundet valen av ledamöter och suppleanler lill länsskolnämnd och tillstyrelse för regional stiftelse för skyddat arbete. Förbundel förordar attfrågan om alt uividga nyvalsmöjlighelen lill alt omfalla också andra ställigaoch icke kommunala organ än länsslyrdsens styrelse upptas till förnyad prövninginom departementet. Det påpekas också av några landstingskommuner att uppdragsom landstingsråd måste upphöra om får ny sammansättning efteromvalet och alt nytt val av landstingsråd därefter bör ske. Några remissinslansermenar också atl alla val som "felvalda" fullmäktige eller landstinghar förältat skall göras om. När detgäller omval av förbundsfullmäktige i kommunalförbund anser RSV och länsstyrelseni atl det inte klarl framgår av förslaget Om helaförbundsfullmäktige skall omväljas när omval har skett endast i en avmedlemskommunerna. Dessa remissinstanser anser atl omval endasi bör ske avsådan förbundsfullmäklig som har utsetts av "felvalda" fullmäktigeeller landsting. Några andra remissinstanser menar atl styrelsen och övriganämnder samt revisorer och revisorssuppleanter i kommunalförbund bör väljas omnär omval har skett av förbundsfullmäklige. För egen del vill jag anföra följande. Somframgår av vad jag har anfört (avsnitt 2.1) anserjag all det ärOtillfredsställande att en ändring av majoritetsförhållandena efter elt omvalav den beslutande församligen inle kan få genomslag i styrelsen och i övriganämnder och organ. ställningslagande innebär emellertid inle atl jaganser att alla val som fullmäktige och landsting förättar har sådan politiskbetydelse all de skall göras om när fullmäktige- eller landstingsvalet harupphävts. När det gäller valen till de renl kommunala och landstingskommunalanämnderna anser jag att dessa alllid bör göras om efter omval avkommunfullmäktige eller . Jag anser således att styrelsen, övriganämnder, revisorer och revisorssuppleanter samt lokala organ, i den mån sådanafinns inrättade, skall väljas om när omval har skett av det beslutande organet.1 delta sammanhang bör det anmärkas att uppdrag som avses i 3 kap. 12 §kommunallagen självfallel förfaller i och med all uppdraget som ledamot ellersuppleant i själva nämnden upphör. Vad gäller sådana beredningar som avses i 1kap. 5 § kommunallagen anser jag i likhei med vad som framhålls idepartementspromemorian att det inte finns tillräckliga skäl för all dessaskall omfattas av reglerna om omval. När detgäller omval av förbundsfullmäktige i kommunalförbund är det min uppfattningatt endast sådan förbundsfullmäklig som utsetts av "felvalda"kommunfullmäktige eller tandsting skall väljas om. Jag anser således att detinte är nödvändigt alt hela förbundsfullmäklige väljs om när 1981/82:4 14 omval har skett i endast en av medlemskommunerna. Medhänsyn till att nämndorganisalionen inom ett kommunalförbund i princip äruppbyggd på samma sätt som i en kommun anser jag, i motsats till vad somföreslås i promemorian, all även förbundsstyrelsen, övriga nämnder samtrevisorer och revisorssuppleanter i kommunalförbund bör väljas om när omval harskett av förbundsfullmäktige. Mitt ställningstagande på denna punkt grundasockså på att de frågor som handhas av ett kommunalförbund ofta kan vara av storpolilisk betydelse. När detgäller omval av statliga och andra liknande organ, som kommunfullmäktige ellerlandstinget utser ledamöter till, är det min uppfattning att inle alla dessaorgan bör omfattas av omvalsreglerna. Ett urval måsle ske. Därvid bör det iförsta hand fästas avseende vid hur angeläget det kan anses vara alt ändrademajoritetsförhållanden i kommunfullmäktige eller också får återverkningarpå den politiska sammansättningen av organet. Denna bedömning bör ske med ulgångspunktfrån organets uppgifter och kompetens. Jag anser, i likhei med vad somframhålls i promemorian, att det för orhval av sådana organ också bör krävasatt det är fullmäktige eller som utser flertalet ledamöter ochsuppleanter i organet. Med beaktande av dessa omständigheter anser jag atl det,i vari fall f. n., inte finns skäl att införa bestämmelser som gör det möjligtatt välja om andra statliga organ än styrelse. Jag delar såledesden uppfattning som har kommit till uttryck i promemorian i denna del. I kommunallagen saknas bestämmelser om val av kommunalrådoch landstingsråd. Mot den bakgrunden anser jag att det inte finns anledningalt i förevarande sammanhang föreslå regler som innebär att kommunalråden ochlandstingsråden skall väljas om efter ett omval av fullmäktige ellerlandstinget. Det får således ankomma på kommunerna och landstingskommunernasjälva atl från fall till fall avgöra om sådana val skall göras om. Jagåterkommer till frågan om omval av borgarråd i . Sammanfattningsvis ansluter jag mig således tillpromemorieförslaget i denna del, dock med det tillägget att styrelsen ochövriga nämnder samt revisorer och revisorssuppleanter i kommunalförbund ocksäskall omfattas av omvalsreglerna. I den del förslaget avser omval avlänsstyrelsens styrelse fordras ändringar i länsstyrelseinstruktionen(1971:460, omtryckt 1979:234). Det ankommer på regeringen att besluta om dessaändringar. Jag avser all senare föreslå regeringen altlänsstyrelseinstruktionen ändras så all omval kan ske av slyrelse. 2.4 Tidpunkten för omval 1 promemorian föreslås all uppdragen för ledamöterna och suppleanlernai styrelsen och övriga nämnder skall upphöra efter det att omvaletav kommunfullmäktige eller har vunnit laga kraft. De omvaldafullmäktige eller det omvalda skall förrätta nytt 1981/82:4 15 val av ledamöter och suppleanter för återstoden av tiänstgöringstiden. Promemorieförslagetmöter i denna del kritik från RSV och i . Dessa remissinsstanseranser alt det inte förefaller rikligl all knyta Ivåmånadersregeln till delförhållandet all omvalet skall ha vunnit laga krafl. Mot bakgrund av all val avkommunfullmäktige och landsling enligl vallagen skall lända till efterrättelseutan hinder av att valet har överklagats anser dessa remissinstanser alt tvåmånadersperiodenbör löpa från del alt nya ledamöter av fullmäktige har blivit utsedda ellerfrån del all omvalet har avslutals. kommun anser att uppdragen börupphöra efter omvalet. Ävenenligt min mening finns det anledning att frångå promemorieförslaget på denna punkl.En bestämmelse om lagakraftvunnet beslut skulle i praktiken medföra atl valgenomslagelskulle kunna bli avsevärt fördröjt om även omvalet överklagas. Jag föreslår såledesatl reglerna ulformas så alt uppdragen upphör efter det att omvaleteller den förnyade sammanräkningen har avslutats. Det framgår av bestämmelsernai vallagen när val av fullmäktige och landsling är alt anse som avslutat.Likaså framgår det av vallagen när sammanräkning är alt anse som avslutad. Avkommunallagen framgår atl slyrelse alllid skall finnas i en nämndorganisation.Fullmäktige skall således välja styrelse före den tidpunkt då uppdragen för de förslvaldaledamöterna och suppleanterna i styrelsen upphör, dvs. valel skall ske inom tvåmånader efter det all omvalet eller den förnyade sammanräkningen har avslutats. 2.5 De särskilda reglerna beträffande 1 kommunallagen finns vissa bestämmelser som bara gällerför . Mandatperioden för kommunstyrelsen i kommunär t. ex. endasi . Vidare bestämmer kommunfullmäktige själva mandatperiodenför de specialreglerade nämnderna. 1 kommunallagen finns också bestämmelser omval av borgarråd i . Den särskilda organisationen avkommunalförvaltningen i ses f. n. över av kommunalrätlsutredningen (Kn1977:06) för . Med hänsyn till dessa förhållanden synes det enligt vadsom framhålls i departementspromemorian f. n. inte vara nödvändigt eller ens lämpliglalt låla reglerna om nytl val av kommunslyrelsen och övriga nämnder gälla för Slockholmskommun. RSV,i samt tillstyrkerpromemorieförslaget i denna del. för menaratt en regel i kommunallagen beträffande omval av nämnder i och för sig börgälla även för . Den ettåriga mandatperioden ulgör inget skälenligt utredningen för ett avsteg från det som avses bli tillämpligt i andrakommuner och landstingskommuner. 1981/82:4 16 att utredningen överväger de särskilda mandattiderna förkommunstyrelsen och nämnderna i anser ulredningen emellertidatt en ändring kan anstå. avstyrker atl detöverhuvudtaget införs regler om omval. Om sådana ändå införs anser kommiilén atlde skall gälla för alla kommuner och landstingskommuner. För egen del anser jag att del inle finns några bärandeskäl för atl undanla från omvalsreglerna. Jag förordar alltsåalt alla kommuner och landstingskommuner omfallas av de föreslagna reglerna. 1 kommunallagen finns särskilda bestämmelser om val avborgarråd i . Även om den särskilda organisationen av kommunalförvaltningeni f. n. ses över av kommunalrätlsutredningen för anser jag inleall omvalsfrågan beträffande borgarråden bör vara oreglerad i avvaktan på attde ändringar som kan föranledas av utredningens förslag genomförs. Enligt minmening bör alltså omvalsreglerna även omfalla val av borgarråd. Jag föreslär således alt förslagel lill omvalsregler görstillämpligt på alla kommuner och landstingskommuner saml på val av borgarråd i Slockholmskommun. I departemenlspromemorian föreslås alt de ifrågavarandereglerna om omval av styrelsen och övriga nämnder las in i kommunallagen och ilagen om kommunalförbund. Majoriteten av de remissinstanser som har berört delagtekniska frågorna tillstyrker eller har ingel alt erinra mot den lagtekniskalösningen. Några remissinstanser är emellertid kritiska mot att omvalsfråganföreslås bli reglerad genom ändringar i kommunallagen. Kommunalrättsutredningenför anser all omvalsreglerna bör tas in i en särskild lag. Omreglerna ändå las in i kommunallagen menar ulredningen att dessa genomgåendeskall tas in som etl sista stycke i de aktuella paragraferna. anser atl kommunallagen, som har karaktär av ramlag, inte börbelastas med en sådan detaljreglering som förslagel till omvalsregler innebär.Några remissinstanser har även framförl redaktionella synpunkter påförfattningsförslagen. Jag har förståelse för den kritik som har framförts avnågra remissinslanser mot förslaget atl omvalsfrågan skall regleras ikommunallagen. anser jag atl del skulle vara olyckligt om ytterligareen särskild lag skulle tillskapas för att reglera förhållanden inom detkommunala områdel. I likhet med de flesta remissinslanser, som har berörl dennafråga, förordar jag därför att omvalsfrågan regleras i kommunallagen och ilagen om kommunalförbund. 1981/82:4 17 De nuvarande bestämmelserna om val av styrelsen finns i 3kap. 5 § kommunallagen. En beslämmelse om omval av styrelsen bör därför föras lilldenna paragraf. En sådan bestämmelse bör vidare, som jag har framhållittidigare, innebära att uppdragen för ledamöterna och suppleanterna i styrelsenförfaller efter det att ett omval av fullmäktige eller förnyadsammanräkning har avslutats. Vid en förnyad sammanräkning skall dock uppdragenförfalla endast om sammanräkningen har medfört att mandatfördelningen mellanpartierna har ändrats. När omvalet eller den förnyade sammanräkningen haravslutats skall fullmäktige förrätta nyll val av styrelsen. Valet av styrelsenkommer således att förrättas av den fullmäktigeförsamling som har tillkommitgenom omvalet eller den förnyade sammanräkningen. Av kommunallagen framgår atten styrelse alllid skall finnas i den kommunala nämndorganisationen. Detankommer därför pä fullmäktige att förrätta nytt val av styrelsen före dentidpunkt när uppdragen för ledamöterna och suppleanterna i den förslvaldastyrelsen förfaller, dvs. efter det att omvalet eller denförnyade sammanräkningen har avslutals. Detta tämligen självklara förhållandebehöver enligl min mening inle särskilt anges i paragrafen. I 3 kap. 13 § kommunallagen, 12 § lagen om kommunalförbundsamt i författningarna för de specialreglerade nämnderna finns hänvisningar lillbl. 3 kap. 5 § tredje stycket kommunallagen. Beslämmelsen beträffande omvalbör därför föras till paragrafens Iredje stycke. Den blir därmed automatiskttillämplig på övriga nämnder i samlliga kommuner, dvs. även i Stockholmskommun. Den blir också tillämplig pä förbundsstyrelsen och övriga nämnder ikommunalförbund. Genom hänvisning i lagen om lokala organ i kommmunerna blirbestämmelsen även lillämplig på sådana organ. Bestämmelser om val av borgarråd i finnsf. n. i 3 kap. 17 § kommunallagen samt beträffande väl av revisorer och revisorssuppleanteri 5 kap. 1 § samma lag. För att omval av dessa skall bli möjligl föreslår jagatt regler härom tas in i respektive paragraf. Bestämmelsen i kommunallagen beiräffandeomval av revisorer och revisorssuppleanter blir genom hänvisning i lagen omkommunalförbund automatiskt tillämplig på revisorer och revisorssuppleanter ikommunalförbund. Val av förbundsfullmäktige i kommunalförbund regleras i 8§ 1 mom. lagen om kommunalförbund. Jag föreslår att även denna paragraf ändrasså alt omval av förbundsfullmäktige blir möjligt. Författningsändringarna bör träda i kraft den 1 januari1982. 2 1981/82. 1981/82:4 18 1 enlighelmed vad jag nu har anfört har inom kommundepartementet upprättats förslag till 1. lag om ändring i kommunallagen(1977:179), 2. lag om ändring i lagen omkommunalförbund (1957:281). Jaghemställer atl regeringen föreslår att anta förslagen. Regeringenansluler sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att anta de förslag som föredraganden har lagtfram. 1981/82:4 19 Proposition........................................................ .......... 1 Propositionenshuvudsakliga innehåll............................. 1 1. lag om ändringi kommunallagen (1977:179)............ 2 2. lag om ändringi lagen (1957:281) om kommunalförbund 5 Utdrag avprotokollet vid regeringssammanträde 6 1. Inledning................................................................... 6 2.1 Omval avkommunala och landstingskommunala nämnder m.m 7 2.2 Förutsätlningarnaför omval.............................. 10 2.3 Tillämpningsområdet......................................... 12 2.4 Tidpunkten föromval........................................ 14 2.5 De särskildareglerna beträffande . 2.6 Lagtekniskafrågor............................................ 16 Upprättadelagförslag............................................... .. 18 Bilaga 1 Promemorian (Ds Kn 1980:3) Omval av kommunala ochlandstingskommunala nämnder. Bilaga 2 Sammanställning av remissinstanser ochremissyttranden över promemorian (Ds Kn 1980:3) Omval av kommunala och lands tingskommunala nämnder. Prop.1981/82:4 21 OMVAL AV KOMMUNALA OCH LANDSTINGS-KOMMUNALA NÄMNDER Promemoria upprättad i kommundepartementet 3 1981/82. Prop.1981/82:4 22 1 denna PM behandlas frågan huruvida omval av kommunalaoch landsiingskommunala nämnder och styrelser m. fl. organ bör ske när val avkommunfullmäktige eller landsting har upphävts. i län fastställde genom beslut den 4 oklober1979 utgången av kommunfullmäktigvalet i . Sedan besväranförts över beslutet, upphävde valprövningsnämnden valetoch förordnade att omval skall ske. Som skäl för beslutet anförde valprövningsnämndenatt del fanns fog för antagande atl otillbörligt verkande vid röstning hadeinverkat på valutgången. i hela riket av landstingsledamöter ochkommunfullmäktige förrättas enligt 1 kap. 3 § vallagen (1972:620, omtryckt1979:456) med ordinarie val till . Valdag är tredje söndageni september. Vid val av landstingsledamöter eller kommunfullmäktige som inteomfattar hela riket är valdag den söndag som bestämmer, I 2 kap. 6 § kommunallagen (1977:179, ändrad senast1980:85) anges att ledamöter och suppleanter i kommunfullmäktige och landstingväljs för tre Ijänslgöringsår, räknat fr. o. m. det år då valethar skell. I räknas dock tjänstgöringstiden fr. o. m. den 15oktober del år då valet har skett. Enligt 8 § i lidigare gällande kommunallag(1953:753) valdes kommunfullmäktige och suppleanter , räknat fr. o. m.den 1 januari årel näst efter det, då valet skett. Om det vid valet förekommit avvikelse från föreskrivenordning eller sådanl otillbörligt förfarande som avses i 17 kap. 8 §brottsbalken och det med fog kan antas att vad som förekommit inverkat påvalutgången, skall valprövningsnämnden vid prövning av besvär över valetupphäva detta i den omfattning som behövs och förordna om omval i valkretsen(15 kap. 7 § vallagen). Om rättelse kan åstadkommas genom en förnyadsammanräkning eller någon annan mindre ingripande åtgärd, skall nämnden dock i slälletför atl förordna om omval uppdra åt beslutsmyndigheten all vidta sådan rälielse. Enligl 15 kap. 8 § vallagen gäller emellertid beslutvarigenom någon har utsetts till ledamot av landsting eller kommunfullmäktigeeller till suppleant utan hinder av atl besvär anförts över beslutet. Om någonannan med anledning av besvären utses till ledamot eller suppleant, gäller detbeslutet så snart det val eller den förrällning varigenom han blivit ulsedd haravslutals. Bestämmelsen tillkom i samband med den följdlagsliftning som år 1974beslutades med anledning av den nya regeringsformen och den nyariksdagsordningen. Det ansågs moliveral all i vallagen införa bestämmelser omatt ledamöter och suppleanler i de kommunala församlingarna ulövar 1981/82:4 23 sina uppdrag provisoriskl lills besvär över valutgångenprövats (prop. 1974:35 s. 83). En moisvarande regel för den som har valts lillriksdagsledamot finns i 3 kap. 11 § regeringsformen. 5 § kommunallagen väljs ledamöter och suppleanter i kommunstyrelsen ochförvaltningsutskottet , räknat fr. o. m. året efter detår då val i hela rikel av fullmäktige har ägt rum. Valen förrättas av denyvalda fullmäktige resp. det nyvalda (2 kap. 9 §). 1 Slockholms kommunväljs dock kommunstyrelsen i lägel. Genom hänvisningar i olikaspecialförfattningar till kommunallagen gäller samma mandatperioder även för despecialreglerade nämnderna (byggnadsnämnd, skolstyrelse, social centralnämnd m.fl.). I fråga om de kommunallagsreglerade nämnderna har fullmäktige resp.landstinget frihet att bestämma mandatperiodens längd. Detsamma gäller i frågaom de specialreglerade nämnderna i . Val av slyrelse ochnämnder kan överklagas genom kommunalbesvär enligl 7 kap. 1 § kommunallagen.Någon motsvarighet till beslämmelsen i 15 kap. 8 § vallagen finns inte när detgäller val av styrelse och nämnder. Före år1971 började mandattiden för kommunstyrelsen, förvallningsut-skoltel och de specialregleradenämnderna etl år senare än för ledamöterna i fullmäktige. Värdet av dennaeftersläpning var länge omstritt (se prop. 1969:129 s. 114). Del ansågs stridamot allmänna demokratiska principer alt en ändring av fullmäktigessammansättning inle genast fick konsekvens för styrelsens sammansättning. Tillförmån för eftersläpningen åberopades å andra sidan alt den var ägnad atl leda tillstörre kontinuitet i förvaltningen. Del ansågs vidare vara värdefullt attstyrelsevalet hölls sedan fullmäktige vunnit en viss erfarenhel och alt fråganom val av styrelse kunde hållas uianför förberedelserna för fullmäkligvalet. Isamband med all eftersläpningen togs bort uttalade föredragande departmentschefenbl. a. att det avgörande vid bedömningen av frågan om förläggningen avmandatperioden för kommunstyrelsen borde vara intresset av att ell skifte i denpolitiska sammansättningen av det representativa organet och styrelsen skersamtidigt, ett intresse som f. ö. ökat genom förkortningen av mandattiderna frånfyra till (prop. 1969:129 s. 114). Förutomstyrelse och övriga nämnder väljer de nyvalda kommunfullmäktige resp. detnyvalda under valår även tre eller fiera revisorer och minsl likamånga revisorssuppleanter för granskning av de tre följande årens verksamhet (5kap. 1 § kommunallagen). Kommunfullmäktige resp. kan enligt 1 kap.5 § kommunallagen tillsätta särskilda beredningar med uppgift atl beredaärenden som skall avgöras av fullmäktige eller . Närmare bestämmelserom sådana beredningars sammansätlning, mandattid m. m. saknas. Fullmäktige ochlandstinget har i princip fri beslutanderätt i dessa frågor. Kommunfullmäktige och kan också utse ledamöteroch suppleanter i styrelsen för kommunala akliebolag, ekonomiska föreningar 1981/82:4 24 Enligt 8 kap. 1 § aktiebolagslagen(1975:1385) väljs styrelsen för ett aktiebolag av bolagsstämman, om del inte föreskrivsi bolagsordningen alt en eller flera styrelseledamöter skall utses på annat sätl.Ledamöternas uppdrag gäller för den lid som anges i bolagsordningen. I huvudsakmoisvarande beslämmelser finns i 21 § lagen (1951:308) om ekonomiskaföreningar. Kommunfullmäktiges resp. val av styrelse,övriga nämnder, revisorer, revisorssuppleanter och beredningar skall enligl 2kap. 23 § kommunallagen vara proportionellt, om del begärs av en på visst säll beslämdminoritet. Detsamma gäller i fråga om val av ledamöter och suppleanter i slyrelseför aktiebolag, ekonomisk förening eller stiftelse. Enligt 1 § lagen (1957:281) om kommunalförbund (omtryckt1977:181, ändrad senast 1979:410) kan kommuner för att sköta en eller flerakommunala angelägenheler sluta sig samman lill kommunalförbund. Sammanslulningför sådant ändamål kan också ske mellan landstingskommuner och mellanlandstingskommun och kommun. F. n. finns ell 20-tal kommunalförbund. I fleraav dessa ingår ell stort anlal kommuner som medlemmar, medan i några fallkommunalförbundet beslår av endast två medlemskommuner. Enligt 7 § lagen omkommunalförbund väljs förbundsfullmäklige och suppleanter av medlemmarnasfullmäktige. Valet kan ske proportionellt, när en medlem skall utse mer än enfullmäktige eller mer än en suppleant. Förbundsfullmäklige och suppleanterväljs , räknat fr. o. m. året näst efter det, då val ihela riket av kommunfullmäktige och landstingsledamöler ägt rum (8 § 1 mom.). Kommunfullmäktige och väljer vidare nämndemäni tingsrätter, länsrätter, hovrätter och kammarätler samt ledamöter i olikaregionala och lokala statliga nämnder och liknande organ.