prop · G503106 · 1981-12-31 00:00:00 — Högskolestyrelsens yttersta ansvarför vaije sådant avtal kan, enligt kommitténs uppfattning, inte ifrågasättas.Frågan om extern finansiering av FoU kan emellertid inle avgöras avhögskoleenheten och finansiären ensamma. Forskarens skyldigheter och ev.inskränkningar i dennes rättigheter måste alllid regleras särskill. Man måstesåledes i avtal alllid reglera dels de villkor som skall gäUa mellanfinansiären och högskoleenheten, dels forskarens rättigheter och skyldigheterinom ramen för det enskilda projektet. Del bör enligl kommUtén ankomma påhögskolestyrelsen att avgöra hur avialsfrå-gorna praktiskt skall lösas. Förslagetom all all forskningssamverkan skall regleras i avtal syftar till alt skyddahögskoleenheten och berörda forskare från oförutsedda krav från finansiärenssida. För alt detta skall kunna uppnås måste avtalen vara relativt utförligaockså i de fall som kan förefalla "enkla". Kommittén redovisar defrågor som aUtid bör regleras i ett avtal och föreslår all rektorsämbetenaskall upprätta normalavtal, anpassade till villkoren inom 1981/82:106 310 resp.forskningsområde, som kan användas av forskarna vid deras inledande kontaktermed finansiärer av forskning. 1fråga om sekretess konstaterar kommittén, all sådan kan förekomma inomhögskolan fr.o.m. då den nya sekretesslagen trädde i kraft.Med hänsyn lill lagens utformning bör frågan om ev. sekretess alltiddiskuteras och regleras i avtalet. Frågornaom arbetstidsreglering, tjänsteåligganden och bisysslor får enligt kommitténstarkt ökad aktualitet med högskolans vidgade uppgifter inom sekloriell ochindustrieU FoU. Kommittén erinrar om att de två förstnämnda frågorna harbehandlats av lärartjänstulredningen. De förslag denna kommitté för fram utgör,enligt forskningssamverkanskommUléns uppfattning, en ändamålsenlig grund förreglering av dessa frågor. Bestämmelsernaom bisysslor finns i lagen om offentlig anställning, i anställningsförordningenoch i det allmänna anställningsavtalet för statliga och vissa andra tjänstemän.Dessa bestämmelser är enligl kommitténs uppfattning ändamålsenliga. Så vitt mankunnat utröna har de dock endast undantagsvis tillämpats på högskolansforskare. Kommittén anser, all en striktare kontroll av bisysslor är nödvändigför alt högskoleorganisafionen med bibehållen trovärdighet skall kunna fungerasom "samhällets forskningsinstitut". Detta bör kunna ske inom ramenför nuvarande bestämmelser. De förslag som kommittén för fram innebär därförinte några förändringar men väl en korrekt tillämpning av redan gällandebestämmelser. Flerareservationer och särskilda yttranden har fogals lill belänkandet. LedamöternaGadd och reserverar sig lill förmån för ell bevarat myndighetsansvar försektorsorganen vid finansieringen av vissa fasta resurser inom högskolan. Ireservationen redovisas vidare avvikande mening när del gäller formerna förutredningsarbetets bedrivande på ett antal punkter och i fråga om framställningi kapitel 14. Ledamoten reserverar sig till förmån för ell bevaratodelat myndighetsansvar för seklorsorganen vid finansieringen av vissa faslaresurser inom högskolan. Ledamöterna reserverar sig lillförmån för en ändrad meritvärdering när det gäller industriell FoU. Iell särskill yttrande har ledamöterna tagit uppformerna för industriell finansiering av fasla resurser för långsiktigkunskapsutveckling inom högskolan. LedamöternaBjurel, , , , och gemensamt haravgivit särskilt yttrande med anledning av ledamöterna . Prop.1981/82:106 311 (U 1978:01, FOSAM)betänkande (SOU 1980:46) Allmänt om FOSAM: s betänkande utgångspunkter, förslag,utformning m.m. Remissopinionen rörande FOSAM i stort är ganska splittrad.Den kan grovt delas in i tre kategorier: en övervågande positiv lillutredningens uppläggning och stäUningstaganden, en något mera tveksam samtslutligen en övervägande kritisk. 1 den första kategorin återfinns bl. a. NFR, UHÄ, SACOISR,BFR, SFS, SÖ, statens provningsanstalt, statens institut förpersonaladministration och personalutbUdning (SIPU), statens strålskyddsinstUut,SAF, , KollektivforskningsinstUutens samarbetsorgan(SAM-KO), InstUutet för tillämpad matematik (ITM) och AB . NFR anför all man finner flera av FOSAM: s förslagvälgrundade och understryker särskill viklen av det framförda kravet på ökaderesurser för högskolans forskningssamverkan. viU dock rådet påpekaall del finns stora skillnader mellan oUka slag av forskningssamverkan. Forskningsrådensprojektstöd kan t. ex. inle jämföras med uppdragsforskning ål industrin. SACOISR instämmer i FOSAM: s utgångspunkt att samspeletmellan högskolan och andra parter behöver stärkas. Speciellt fillfredsställandeär att FOSAM utgått från att högskolans möjligheter alt bedriva inomvetenskapligtmotiverad forskning inte får försämras. BFR påpekar all forskningssamverkan inle kan tvingas frammen väl stimuleras av ett gynnsamt forsknings- och arbetsklimat. Huvuddelen avutredningens förslag präglas, enligl rådels mening, av den insikten och börkunna medverka till ell ökat samarbete mellan högskola och externa intressenter. SÖ lalar i sitl yttrande om all även om ingen väsenfiigökning av forskningssamverkan kommer lill stånd verkar de förslag som läggs omåtgärder i högskolan redan med nuvarande nivå på samverkan vara berättigade. SAF finner att flertalet av utredningens förslag till ökadforskningssamverkan är av stor betydelse för att höja eller vidmakthållakvaliteten pä högskolans utbildning. tillstyrker att åtgärder vidtasför att underlätta samverkan mellan högskolan och samhället i övrigi menpåpekar all de väsentligaste ätgärderna i det avseendet är att åstadkommaresurser och Prop, 1981/82:106 312 tillräckligfrihet för spontan samverkan. Förbundet menar också alt del är möjligt attorganisera sig så att samverkan fungerar redan inom det existerande systemet. SAMKOoch ITM är i sina resp. remissyttranden här inne på samma linje somIndustriförbundet. Exempelpå remissinstanser som intar en något mera tveksam hållning lill FOSAM är MFRoch . UHÄtillstyrker i huvudsak utredningens förslag. EnliglUHÄ: s mening år det utmärkt alt FOSAM presenterat en samlad översyn av de isammanhanget centrala sambands- och balansfrågorna och därvid fokuserat behovelav långsiktig kompetensuppbyggnad inom högskolan. Dock anser UHÄ, vilket ävenframhållits av flera remissinstanser inom högskoleorganisationen (se nedan),att utredningen kunde ha lagt fram sill förslag på ell mera tillgängligt säll.Dessutom kunde skillnaderna i förutsättningar för forskningssamverkan mellanolika fakulteter ha belysts mera ingående. UHÄsäger sig vidare ha förståelse för de från vissa högskoleenheter ulan faslaforskningsresurser saml från några regionslyrelser framförda synpunkterna, attFOSAM borde ha analyserat de mindre högskolornas möjligheter att medverka inomen utbyggd forskningssamverkan. Denna fråga bör, menar UHÄ, prövas sedanstatsmakterna tagit ställning lill lärartjänslutredningens (LÄTU) förslag. MFRanser alt FOSAM bearbetat elt reellt problem när det gäller forskningssamverkanmellan sektorsorgan och högskola, och instämmer helt i de mål utredningenformulerat för att minska detta problem. De lösningar utredningen föreslår föratt nä målen kan dock, enligt MFR, innebära risk för en skarpare gränsdragningmellan seklorsforskning och inomvetenskapligt motiverad forskning. Blandde remissinstanser som ullalar sig om FOSAM i övervägande kritiska ordalagfinner man , , , FOA, SAREC, DFE, TFD, RRV, (), , arbetslivscentrum, riksanlikvarieämbelel och statenshistoriska museer, , och . EnliglHSFR har FOSAM: s belänkande sin tyngdpunkt i problem inom naturvetenskap ochmedicin, men framställningen generaliseras ofta över alla fakulteter.Resultatet blir brist på konkretion, vaga begrepp och hög abslrakfionsnivå,vilket medför alt läsaren oupphörligen tvingas fråga sig vilka reservationeroch speciella associationer som skall gälla för ell visst behandlat område. Rådetanser all FOSAM knappast alls diskuterat hur man skall fillgodose behovel avlångsiktigt motiverad forskning inom områden, där tillgången påseklorsforskningsmedel är blygsam eller obefintlig. Genomförs utredningensförslag kommer forskningsresurserna i högskolan relativt sell all försvagasinom just dessa områden, dvs. främst inom humaniora. Prop.1981/82:106 313 HSFRsäger sig vidare inle vilja förneka att genereUa lösningar för helahögskoleområdet kan vara lämpliga i enstaka fall. Men när det gäller bl. a.forskningssamverkan skiljer sig förhållandena så avsevärt mellan olikafakultelsområden att slor flexibiUtet bör eftersträvas. hävdar lill sistatt de konkreta problem som förvisso finns på samverkansområdel och som FOSAM imånga avseenden förtjänstfullt redogjort för bör kunna lösas från fall liU fallutan all generella ansatser - ofta förutsättande ytterligare tillväxt avadministrationen - behöver tillgripas. IVAkonstaterar i samma anda att betänkandet över huvud tagel präglas av en övertropå möjligheterna all i detalj planera forskningssamverkan. En fungerandesamverkan måste utformas under fria avtalsförhållanden mellan beslulsmässigaparter. Möjligheten att stimulera en sådan friare samverkan är, enligt IVA,olUlräckligl behandlad i utredningen. FÖAtycker att FOSAM redovisar elt intressant material för debatten om forskningeni samhället, särskill förutsättningarna för högskolan all åta sig sekloriellforskning. Det är positivt att högskolans forskningsresurser i ökadutsträckning används för all tillgodose samhällets behov av forskning,förutsatt att högskolans huvuduppgift inle åsidosätts. Dock menar FOA attFOSAM: s förslag inle leder liU effekfiv samverkan och dessutom innebärbetydande risker just för högskolans möjligheter all fullgöra sin huvuduppgift.Eti anledning är all FOSAM inle fillräckligt analyserat den tillämpade ochsektoriella forskningens villkor och arbetsformer. FOA avråder bestämt från atthuvuddragen i FOSAM: s grundinställning vad gäller den sektoriella forskningenoch de förslag som utredningen på denna grundval lägger fram anammas i denkommande forskningspolitiska propositionen. Remissvarenfrån SAREC, DFE, DSF, TFD och Ä/? V ansluter sig i långa stycken till FOA: skritik på den här punkten. SARECpekar vidare i sitt svar på att internationell forskningssamverkan knappastberörs av utredningen, och tycker att detta är anmärkningsvärt med hänsyn lillde internationella kontakternas stora betydelse för forskningen i aUmänhet ochför delar av högskolans forskning i synnerhet. KFanser att utredningen i flera avseenden är ofuUständig. I likhet med en delandra remissinstanser är KF inne på all del t. ex. är förvånande all högskolansrelation lill den industriella forskningen i stort sell lämnas ulan närmare analys.Utredningens förslag koncentreras i släUel fill den av offentliga myndigheterfinansierade sektoriella forskningen, och ger intryck av att dessa förslag ifiUämpUga delar är möjliga all överföra också lill den industriellaforskningen. Detta kan, enligl KF, vara direkt vilseledande eftersom detföreligger avsevärda skillnader i behov och förutsättningar. a. denbakgrunden kan den utformning FOSAM skissar för samordning av seklorsforskningoch inomvetenskapligt motiverad forskning inte läggas till grund för samhäUetsforskningspolitik. Prop.1981/82:106 314 anser alt mänga av de förslag som finns iFOSAM: s belänkande leder, trots goda avsikter, oundvikligen tiU ökadadministrafion, slelbenlhel och "över head"-koslnader. Detta börnaturiigtvis undvikas. SLV tycker sig på basis av egna erfarenheter inle se någotproblem med samarbetet mellan universitelsforskare och statliga verk. Yttrandetutmynnar i att de av FOSAM framlagda förslagen avstyrks. Flera remissinstanser är också, vilket delvis redanframskymtat, starkt kritiska mol betänkandets disposUion och utformning.Däribland kan nämnas , , , SLV och KF. RRV skriver exempelvis: "Allmänt noterar RRV med beklagande all föreliggandebelänkande visat sig vara svåriäst och oklart disponerat. En oproportioneliglstor andel av RRV: s beredningsarbete har åtgått för ren inläsning och tolkningav själva texten." HÖGSKOLOR MED FASTA FORSKNINGSRESURSER US har tidigare framhåUil hur angelägel del är att bättreän hillills samordna den sektoriella forskningen och högskoleforskningen.Posifivt att formerna för samverkan utreds. Det är därför med beklagande somuniversitetsstyrelsen nödgas konstatera att flera av de framlagda förslagen ärUla underbyggda. På vikliga och centrala punkter är yllerligare utredningpåkallad. US anser all FOSAM i sill nuvarande skick inte kan läggas lill grundför beslut och förordar ytterligare utredning. UU (konsistoriet) konstaterar all samstämmigheten mellanfakultetsnämnderna är stor beträffande utredningens principiellaställningstaganden och att utredningens förslag i väsentliga delar tillstyrkes.En besvärande brist i utredningen är att inte några försök gjorts allkvantilalivt uppskatta volymen av den forskning som kan bli aktuell allföriägga lill universiteten. FOSAM har överskattat volymen av de resurser som idagslägel kan utgå lill riktad grundforskning. ULi (universitetsstyrelsen) har ingenting att invända motden analys av nuläget och önskad rörelseinriktning som FOSAM gjort, men finnerdel alltså för sin del väsentligt att ett behov av förbättringar börjarupplevas inom institutionerna innan nya eUer reviderade centrala administrativa ' Vid redovisningen av yttrandena från högskoleorganisationenhar använts följande förkortningar. UG = i , UL = i ,i , US = i , UU =universitetet i , UUm = i , HLu = högskolan i ,Kl = , KTH = tekniska högskolan i , CTH =Chalmers tekniska högskola, fak-= fakultet, hs = högskolestyrelse (iförekommande fall universitetsstyrelse, konsistorium), lin = linjenämnd. 1981/82:106 315 Det är angelägel all ambilionshöjande åtgärder under ivart fall en inledande period blir frivilliga. UL anser att FOSAM: sutgångspunkter är en god grund för översynen av forskningssamverkan. Kommitténhar ej tUlräckligl uppmärksammat de olikheter som föreligger mellan olikafakulteter. Vi måste konstatera att redovisningen av analysen och dessslutsatser delvis är mindre lyckad. Framställningen är i långa styckenomständlig och präglas av upprepningar. SvåröverskådUghet och vaghet gör attden konkreta innebörden av tankar och förslag inte alllid är klar. En merakoncis och preciserad framställning har varit möjlig. UGmenar att FOSAM: s betänkande i och för sig innehåller intressanta resonemangoch överväganden. präglas det av vaghet och brist pådefinitiva ställningstaganden. Detta ger en svag bedömningsgrund somframtida ställningstaganden försvåras eller omöjliggörs. UG anser all del vorerimligt all organisatoriska förändringar genomförs försiktigt och med visstutrymme för lokal anpassning. UUmsäger att FOSAM: s förslag kommer lägligt. Med sin ordrikedom och förkärlek föromtagningar tillhör skriften förvisso inle de mer distinkta och lättlästaalstren i den statliga utredningsfloran. Man måste erkänna att frågornaverkligen blir ordentligt ventilerade från alla länkbara utgångspunkter.FOSAM: s resonemang mynnar ut i förslag, av vUka vi kan ställa oss bakom deflesta. Dethade varit mera ändamålsenligt om FOSAM använt begreppen forskningsstöd - uppdragsforskningenligt KTH. I FOSAM vacklade språkbruket mellan FoU och forskning. FOSAM: söverväganden har lelt lill elt antal konstruktiva förslag i kap. 13 och 14.Rekommendationerna är de vanliga som statliga utredningar brukar komma lill:mera planering, störte resurser, mera övergripande ansvar etc. Ä7(konsistoriet) finner FOSAM: s betänkande intressant, och kommenterar vissapunkter däri. Delhade varit värdefullt om FOSAM ytterligare utvecklat vikten av dengrundläggande utbildningens forskningsanknytning och då betonat dengrundläggande utbildningens roll i sammanhanget. FOSAM: s "forskningssamverkan"står och faller med huruvida de studerande kommer in i elt uivecklingsinriklat,problemkoncenlreral länkande. Grundutbildningen måste ges vetenskapligakvaliteter. CTHdelar utredningens uppfattning att högskolans främsta uppgift är all ansvaraför långsiktig kunsKapsuppbyggnad. CTH anser emellertid all utredningen välstarkt betonar de potentiella konflikter som finns mellan den mer grundläggandeforskningen och den samhällsinriktade. CTH ser positivt på flera förslag (t.ex. särorganisalion, personalutbyle, planeringsramar). Utredningen har docklagt alltför slor vikt vid styrmedlen och för liten vikt vid forskarnassituation. CTH föreslår definitionerna forsknings-stödjande - forskningsköpandeorgan. 1981/82:106 316 HLufinner det myckel liilfredsslällande alt en utredning studerat problemområdetforskningssamverkan. Högskolan skulle kunna fungera som en effektivarestimulans för näringslivet i norra om en del av FOSAM-ulredningensförslag förverkligas. Delbör observeras all CTH och HLu inle har något yttrande från tekniskafakultetsnämnderna där. "Enhetsytlranden" från högskolestyrelsen vidresp. högskola är alltså här fakullelsytlrande. För CTH: s del angesdelta uttryckligen så att dess fakullelsnämnd tillstyrkt högskolestyrelsensyttrande i dess helhet, sektionsnämnderna (motsv.) "i huvudsak". Dettaavsnitt sammanfattar yttranden från fakultelsnämnder och sektionsnämnderavseende dels betänkandets kapitel I -7 rörande avgränsningar ochdefinifioner, mål och målkonflikter m. m., dels vissa "allmännasynpunkter" på belänkandel. a) Grundomdömeom belänkandet , Vissayttranden är klart posifiva tiU huvudlinjerna i utredningens behandling avsamverkansfrågorna, överväganden och förslag (t. ex. hum.fak UU, hist.-fil sektUS, samhv.fak UU och UUm, mat.-nat.fak US och UU), andra Uka uttalat negativa(l.ex. US, hum.sekt:s UG som kräver ny fortsall utredning medutgångspunkt i de externa behoven, samhv.fak US som anser alt belänkandet ejbör läggas tiU grund för slalsmaklernas beslut i ärendet). 1 del följanderefereras i huvudsak de kritiska synpunkterna. b) Definitionerm. Utredningenfår i flera fall kritik vad gäller språklig framställning. fak UUmframhåller alt den är för ordrik och saknar sammanfallande förslag,mat.-nat.fak UU påtalar omtuggningar. I många fall kritiseras den användabegreppsapparaten (språk.sekt. US: "suddig", LiTH: "terminologiskaoklarheter") och brister vad gäUer definitioner särskilt av olika slagsforskning och FoU (flera instanser vid UL, språk.sekt. US, med/ak. ULi och UGodont.fak. UG, tekn.fak. c) Förslagens(brist på) relevans för vissa fakultelsområden m. m. Enligt tekn.fak KTH har FOSAM "på ett förtjänstfullt sätt analyserat de formellavUlkoren för verksamheten i form av arbetsorganisation och arbetsformer meninle tiUräckligt beaktat de praktiska svårigheterna för uppdragsforskningen vidhögskolan. "Samma mening har T-KTH. UU anser det vara"verkUghetsfrämmande all som FOSAM söka formalisera arbetsformerna ochskapa en permanent för samverkan", och odont.fak UG lalarkritiskt om "skrivbordskonstruk-fionens fömumslighet". 1981/82:106 317 Flerafakultelsnämnder anser det egna forskningsområdel på olika säll missgynnat vadgäller utredningens förslag och ställningstaganden. sekt:a UG talar om"problem och lösningar som är tämligen verklighetsfrämmande eller ointressantat. ex. för del humanistiska området". UL har betänkandetskrivits främst mol bakgrund av förhållandena inom teknik och medicin ochresuUaten av förslagen år därför svåra all bedöma för humanioras del. Hum.fak.UU betonar att större delen av FOSAM: s förslag och överväganden "inte kandirekt knytas lill humanisfiska fakultetens verksamhetsområde". Menockså/arm./a/c. f/f/bedömer att utredningens förslag har begränsad relevans förforskningen vid farmaceutiska fakulteten. KTH är också dentekniska sidan missgynnad: "den verklighet som FOSAM beaktat i första handär universitetens och ej de tekniska högskolornas". ULkritiserar att FOSAM inte närmare belyst förslagens konsekvenser för de olikafakultetsområdena. d) Deexterna samverkansintressenternas roU A-KTHkritiserar att utredningen inte klarlägger inlressentkalegorierna i samhälletoch t. ex. inle redovisar den brukarorienlerade forskningen och hur den skaUfinansieras. Från flera håll kritiseras att FOSAM knappast behandlatkommunernas och landsfingens roU (med.fak. ULi, A-UL) och de specieUa problemsom följer av det ibland dubbla huvudmannaskapet (med.fak. Hum.sekt:a UGbegär en ny utredning som "ges en bättre förankring i den differenfieradeoch nära verkligheten hos högskolan, sektorsorganen, organisationerna ochnäringslivet". e) Balansoch stimulans för en underdimensionerad samverkan TrotsFOSAM: s ambitioner all stärka uppdragsforskningen kan utredningen "likaväl tolkas som en strategi för att skydda högskolan moluppdragsforskningen" (hum.sekfa UG). "Den industriellt betingade uppdragsforskningenhar minskal i omfattning och är snarare i behov av uppmuntran och stimulans änav begränsningar" (tekn.fak. "Många samhällsvetenskaperupplever som ell grundläggande balansproblem de aktuella svårighelerna allplanera för och utveckla sådana frågeställningar som inle kan"avsättas" lill köpkrafliga konsumenter" (samhv. UG).Risken för obalans etc. måste bedömas med hänsyn tUl de små institutionernasspeciella problem (språkv.sekl. US), inga balansproblem inom överskådlig lidför humanistisk fakultet i (hum.fak. Tekn.fak.KTH framhåller all inom många tekniska lillämpningsämnen träder hett andrabalansproblem än de av FOSAM framförda i förgrunden, såsom "balansenmellan uppdragsverksamhet och "egen forskning" eller balansen mellanlångsiktigt och kortsiktigt finansierad forskning". T-KTH påpekar allingen av utredningens ledamöter och sakkunniga lorde ha någon egen erfarenhetav uppdragsforskning, V-KTH att ingen haft erfa- 1981/82:106 318 renhet från leknisk högskoleverksamhet eller frånkonsultverksamhet. US har utredningen för lite av konkretaförslag som kan bidra till problemens lösning. "Konkretiseringsgraden ärlåg och tekniska lösningar prioriteras framför en ingåenderealdiskussion" (hum. sekl:s UG). "Del finns ingen anledning alt troatt de av FOSAM föreslagna åtgärderna (utom de i kapitel 14) i praktiken skaUkunna ha någon effekt" vad gäUer att stimulera fiU ökning av denindustriellt betingade uppdragsforskningen (tekn.fak. f) Vissa förutsättningar för högskolansforskningssamverkan ("opartiskhet och resurser") m. m. Endastprojekt där högskolan och seklorsorgan/näringsliv har ell gemensamt intresseav en öppen, fri och kunskapsutvecklande forskning bör bedrivas inom högskolansram (mat.-nat.fak. UU framhåller att det är en slor fördelmed forskningssamverkan alt forskarutbildade men icke forskande lärare kanengageras i forskningen igen. UU kommer senare under hösten 1981all redovisa ett långsiktigt utvecklingsprogram per ämne, och denna"kartläggning av och prognos över fakultetens kompetens och utvecklingfram lill " bör kunna bli ell viktigt underlag isamverkansdiskussioner. Medhänvisning tUl det stora intresse som enligl LiTH:s erfarenheter finns församverkan är det beklagligt all FOSAM: s konkreta förslag är så få. Å andrasidan påpekar med:fak. ULi att FOSAM för litet beaktat risken att utbyggdsamverkan med bindning till industrin och myndigheter kan leda till atthögskolan förlorar sitt anseeende som opartisk instans. För tilltron lillhögskolans roll vad gäller opartiskheten bör dessa problem därför ytterligarebearbetas. Kl framhåller att nuvarande system vad gälleruppdragsforskning vid Kl fungerar "tämligen väl". UU och LiTH riktas kritik mot utredningens aUmänna resonemangatt sekloriell forsknings ofta tvärvetenskapliga karaktär hindras av högskolansdisciplinorientering. Ökaderesurser liU högskolan framhålls allmänt som något helt nödvändigt för den avFOSAM förordade utbyggda forskningssamverkan (se t. ex. mat.-nat.fak. UUm).Delta gäller också flera i hög grad kritiska yttranden. "Sammanfattningsvisvill fakulteten tillstyrka utredningens förslag rörande tilldelning avresurser för sekloriell forskning men avstyrka de förslag som framförts rörandeden administrativa styrningen av den sektoriella forskningen" (med.fak.UG). i begränsar sitt yttrande tillsådana frågor som mera direkt har anknytning tUl styrelsens huvudsakligaverksamhetsfält.