prop · G503106 · 1981-12-31 00:00:00 — Det är härvid alt märka att delär just inom sådana områden som medicin, naturvetenskap och teknik som dedatoriserade dokumentations- och lUleralursökningsmetoderna tidigast tagUs ibmk av Prop.1981/82:106 365 biblioteken.I samband härmed har också en fortlöpande professionalise-ring skelt inombibliotekarieyrket med elt betonande av biblioleksljänste-männens roller somexperter på vetenskapliga informationsfrågor. Den bild av bibUoteken som lärdaverk av i första hand humanistisk och samhällsvetenskaplig natur som antyds ibetänkandena stämmer dåligt med en modern verklighet. BibUotekens uppgifter inomden vetenskapliga informationsförsörjningen tas också upp av KB. KB delarutredningens uppfattning alt de krympande resurserna för bok- ochtidskriflsköp vid forskningsbiblioteken är ulomordenlligl oroande och kanförorsaka irreparabla skador i den vetenskapliga informationsförsörjningen.Från bibliotekshåll har del ofta omvittnats all de skador somåsamkas bestånden under ekonomiska ålslramningsperioder - också relativtkortvariga sådana - är svåra och ibland omöjliga all reparera. 1 den månluckorna över huvud laget kan fyllas, sker det till betydligt högre kostnaderän om verksamheten hade lillåfils fungera normalt. I fråga om högskolanstjänsteorganisation lar kommittén upp några särskilda frågor och konstaterarinledningsvis, all kommitténs majoritet har avvisat flertalet av de avlärartjänstulredningen framförda förslagen. 1 sina principiella övervägandenframhåller kommittén, all del behövs en förenkling av tjänsteorganisationen sommedger flexibilitet och erbjuder särlösningar för behoven inom skilda delar avhögskolan. Kommittén anser, all alla Ijänster skall kunna omfatta bådeforskning och utbildning. Del är den aktive forskaren som skaU undervisa inomsåväl forskamlbUdning som grundläggande utbildning. en avsevärd utbyggnad av tjänster på mellannivå, alldoktorsexamen skall vara krav för behörighei lill alla fasla lärartjänsterinom gmndulbUdningar, som är knutna lill en fasl forskningsorganisation, alten tjänstetyp motsvarande nuvarande forskarassistenttjänst skall finnas kvarliksom antagningen fill oavlönad docent. Kommittén föreslär också att entjänstetyp motsvarande de nuvarande docenttjänsterna med anställningstrygghetskall finnas kvar med en tjänstgöringsskyldighet som under de första sex årenlill avser forskning. En majoritet av kommUtén föreslår att därefterskall reserveras för forskning medan sex reservanter förordarrelationen forskning och undervisning.Universilelslektorstjänslerna bör under loppet av en Ireltioårsperiod förändrasså alt av Ijänstein-nehållet skall avse egen forskning. Yttrandenaöver denna del av kommitténs förslag kan i stort fördelas på tre grupper. Enförsta gmpp bestående bl.a. av MFR, , livsmedelsverket. ,SFS och akademierna tillstyrker i allt väsenfiigt kommitténs förslag. Sålundafinner "kommitténs analyser och förslag i huvudsak rimliga och vidabättre än de som förekom i lärartjänslutredningens betänkande". Prop.1981/82:106 366 Också inom högskolan är remissopinionen i stort settvälviUig till förslagen tiU ny tjänsteorganisation. En andra grupp bestående bl. a. av RRV, statensarbetsgivarverk (SAV), UHÄ, NFR, , , SACOISR och LOerinrar om sina ställningstaganden i yttrande över LÄTU: s förslag i SOU 1980:3och vidhåller dessa. Gmndlonen i flera av yttrandena i denna grupp ullrycks medslor tydlighet av TCO som konstaterar, all förslagen "saknar realism ochallsidig bedömning. Eftersom en sådan bedömning gjorts av den allsidigtsammansatta lärartjänstulredningen (LÄTU), vars synsätt TCO i huvudsak kunnatdela, har TCO inte anledning alt närmare kommentera utredningensförslag". En SärstäUning intas av FRN, som hänvisar lUl sitt posUivayttrande över LÄTU: s betänkande och konstaterar, att den allmänna inriktningenav kommitténs förslag i huvudsak överensstämmer med LÄTU: s. Statskontoret åsin sida finner, att de invändningar statskontoret riktade mol förslagen iLÄTU:s belänkande i alll väsentligt synes giltiga även gentemot de nuföreliggande förslagen. Den tredje gmppen utgörs av yttranden frånremissinstanser, som avslår från alt kommentera förslagen som helhet men somredovisar synpunkter på enskilda detaljer. TUl denna grupp hör försvaretsforskningsanstaU (FÖA), SCB, STU, och . Kommitténs övergripande utgångspunkter om förenkling,flexibilitet och möjlighet lill särlösningar, liksom om den gmndläggandeutbildningens forskningsanknytning möter inget motstånd blandremissinstanserna. Också kommitténs förslag att aUa tjänster skall kunnainnefatta både utbildning och forskning bemöts positivt av dem som går in påförslagen mer i detalj. Hit hör STU, FOA. SAREC, SFS, iStockholm (HHS), SACOISR och . Förslaget att i princip alla lärare i högskolan skall hadoktorsexamen tillstyrks bl. a. av NFR, SFS, ochIndustriförbundet samt av flera högskolemyndigheter, bland demhögskolestyrelserna vid universUetet i och () saml teologiska, humanistiska och juridiska fakultetsnämnderna i däremot be.tonar, att det måste vara tjänstens innehållsom utgör riktmärke för vilken kompetens som skall krävas. UHÄ, som är kritisk till förslaget, framhåller, all"lika lite som krav på vetenskaplig merilering skall behöva eftersättasdär sådana krav är befogade och möjliga alt tillgodose, lika lite skallvetenskapliga meriter krävas av lärare i utbUdningar som saknar vetenskapligtradition eller behöver förankring också i yrkesUvel". Tveksamhet eller krifik mot förslaget framförs också avhögskolestyrelserna vid tekniska högskolan i (KTH), universiteten iLinköping och saml högskolorna i och . 1981/82:106 367 SAF betonar, att begreppet "motsvarandekompetens" måste tolkas olika beroende på vilken sektor av högskolan manavser. Akademierna, många högskoleorgan och SACOISR m.fl.tillstyrker en utbyggnad av tjänsterna på mellannivå. Förslaget all bevara entjänstetyp motsvarande nuvarande forskarassistent stöds av dem som yttrat sig ifrågan. I flera yttranden, bl.a. från SAREC, statens delegation för rymdverksamhet(DFR) och Akademierna, framhålls dock all förordnandetiden 3 -I-1 år är förkort. Utredningens förslag om docenttjänster ochuniversitelslektoral har av många remissinstanser behandlats i ett sammanhang.Förslagen får i sina huvuddrag stöd bl. a. av , , STU och Akademierna. De remissinstanser som vidhåller sill positivaställningstagande lUl LÄTU:s förslag berör i allmänhet inte enskildheter i detnu aktuella förslaget.Dock framhåller NFR: "Utredningens förslag kommer ----- all permanenta de nuvarande motsättningarna mellanforskning och Två mellantjänster kommer att finnas, avvilka en enligl majorilelsförslagel för alllid garanteras störreforskningsmöjligheler än den andra". Också i några yttranden med en positiv gmndinställninglill kommitténs förslag framförs kritik mol den schabloniserade fördelningenmellan utbildning och forskning av innehållet i tjänsterna som docent ochuniversitetslektor. Hit hör bl. a. SFS, MFR och SAF. SAF anser sålunda"alt man kan överväga någon form av gemensam pott för dessa tjänstetypersforskning". Kommitténs resonemang och ställningstaganden i fråga omuniversitetslektorers och docenters undervisningsskyldighel och möjligheterall bedriva forskning krifiseras av SAV, som framhåller alt det hade varitvärdefullt för bedömningen av kommitténs ställningstaganden om kommittén förebringatnågot underlag bl. a. i fråga om faktiskt arbetad tid. Många högskolemyndigheter förordar LÄTU: s modell förIjänstekon-slmklion motsvarande docent/universitetslektor. Hit hör bl. a.styrelserna vid universUelen i , , , ochGöteborg. Ulredningsmajoritelens förslag att docentstjänstgöringsskyldighel efter den första sexårsperioden skall avse minst 50procent forskning får uttryckligt stöd av DFR och Akademierna medanreservanternas förslag om stöds av STU, och flerahögskoleorgan, bl.a. styrelsen och fakultetsnämnden vid CTH, humanistiskafakultetsnämnderna i och samt medicinska fakultetsnämnderna iGöteborg och . Kommitténs förslag all möjligheten all anta oavlönaddocent skall finnas kvar stöds av många remissinstanser, bl.a. DFR, Sverigesgeologiska undersökning (SGU), HHS, , SAF och praktiskttagel samtliga högskoleorgan som yttrat sig i frågan. Prop.1981/82:106 368 Industriförbundetoch SAF för också fram tanken på att professurer skall kunna dubbleras undernågra år i samband med all tjänsten skall byta innehavare eller när den haftsamma innehavare . UHÄoch många högskolemyndigheter, bl.a. högskolestyrelserna i och ,delar kommitténs uppfattning om all s.k. posldoklorala stipendier kan vara avstort värde för alt bereda nyblivna doktorer tillfälle all för begränsad tidstanna inom högskolan. UHÄ framhåller, all resurser för ändamålet bör kunnaavsättas såväl inom forskningsrådsanslag som inom fakultetsanslag. Deremissinstanser som avger elt allmänt omdöme om kommitténs arbete och förslag ifråga om forskarutbildningen är i huvudsak positiva. Kommitténger, enligl universUets- och högskoleämbetet (UHÄ) en god översiktligbeskrivning av forskamtbildningens allmänna innebörd, funktioner, mål ochhuvudproblem. De allmänna omdömena från organ inom högskolan är nästangenomgående positiva. Några högskoleenheter ulan fasla forskningsresurser beklagaratt kommittén inle går in på forskarutbildningen för studerande från sådanaenheter. () anser all utredningen på ett värdefullt sätt och med stöd av aktuell, avFRN i samarbete med bl. a. UHÄ initierad forskning, har analyseratforskamtbildningens situation och betonar att situationen ärotillfredsställande. Särskilt viktigt anser nämnden del vara all man nu kankonstatera all själva rekryteringsbasen för forskarutbildningen inom mångaområden är otillräcklig. Värdefullt är också all utredningen samlat diskuteratåtgärder beträffande såväl intagning till grundutbildning som självagmndutbildningen och forskamlbildningen. Förslagen till åtgärder inomforskarutbildningen bör, enligl nämndens uppfattning, prövas. () understryker att även om förslagen i belänkandelForskningens framlid, enligl rådets mening, inle lill alla delar börgenomföras, så har utredningen i många avseenden fört fram idéer som kan bidralill all lösa flera av de mest brännande problemen inom svensk forskning ochforskarutbildning. () "allmänt positiva syn på kommitténs resonemanginnebär inle nödvändigtvis en tillstyrkan av utredningens konkretadelaljförslag (som för övrigi är ovanligt många), även om också dessa iflertalet fall förefaller väl genomlänk-ta". Försvaretsforskningsanstalt (FÖA) anser all utredningen redovisar en klar och välskrivenanalys av svensk högskoleforskning och forskarutbildning jämte de problem somverksamheten har att bemästra saml presenterar konstruktiva förslag lilllösningar. FOA stödjer utredningens rekommendationer med några få undanlag. 1981/82:106 369 Vissa kritiska synpunkter redovisas dock också bland deallmänna omdömena. ansluter sigi huvudsak till de analyser och de förslag, som framförs av utredningen. Manfinner det dock vara en påtaglig brist alt utredningen helt avstått från all taupp fill behandling betydelsen av det avsevärda stöd lill forskning och forskarutbildning,som ekonomiska och personella insatser från företag och forskningsslödjandeinstitutioner liksom forskningssamarbete med dessa innebär för högskolorna, uttrycker sin förvåning över "nya högskoleutbildningen knappast berörts av utredningen som i ställetantyder att den kommunala högskoleutbildningen står utanför högskolans FoU-verksamheloch därför tiUs vidare inte är intressant i sammanhanget. Detta trots allväsentliga forskningsområden sakta tar form i anslutning fill de aktuellaulbUdningslinjerna. Det är naturligtvis i längden inle acceptabelt att destatliga utbUdningsmyndighetema förbigår högskoleutbildning i sinplanering inom FoU-området." Enligt () är"en stor brist i utredningen att den ensidigt utgår från forskningenssituation i den nya högskolan utan sidoblickar på högskolans totala uppgifter isamhället trots att direktiven klart säger all utredningens förslag måstestämma överens med målen och de övergripande riktlinjerna förhögskolereformen." De remissinstanser som aUs kommenterar utredningensgenomgång av problem inom forskarutbildningen instämmer i huvudsak i utredningensbedömningar. Det gäller bl. a. (),, och ,saml förenadestudentkårer (SFS). Centralorganisationen SACOISR beklagar att utredningeninte tagit upp de nya högskoleutbildningarnas problem. De fyra centrala mål för forskarutbildningen somutredningen anger, kommenteras endast av ell mycket litet anlalremissinstanser. Statskontoret ansluter sig lill målen om en allmänriklningsangivelse för högskolemyndigheterna. UHÄ vill komplettera de avkommittén angivna målen med att forskarutbildningen skall ge bidrag tillsektoriellt motiverad kunskapsutveckling. I ett avsnitt om relationen mellan grundutbildning ochforskarutbildning diskuterar utredningen först vissa frågor rörandeantagningssystemet till högskolans grundutbildning. NFR menar att delta kapitel"utgör den kanske viktigaste delen av utredningen". a. (), majoriteten av organinom högskolan, NFR, , ,, och fill nytt säll alt beräkna betygsmedelvärde vid ansökanfill högskoleutbildning. Prop.1981/82:106 370 NFR "vill särskill framhålla förslaget all beräknabelygsmedelvärdel från gymnasieskola på ett nytt sätt, så att varje veckotimmeför ell ämne ges lika vikt för de allmänna utbildningslinjerna. De långsikfigaeffekterna av en sådan reform skulle med säkerhet bli gynnsamma för både teknikoch forskning". Centralorganisationen SACOISR "sympatiserar medutredningens förslag lill nytt system för beräknande av betygsmedelvärde.Ingen skiUnad görs med nuvarande system mellan betygen i ämnen av fundamentalbetydelse för den fortsatta ulbUdningen och betygen i ämnen av mer margineUtintresse. Fastän samhället föreskriver, alt kunskaper i vissa ämnen äroundgängliga för en viss studieväg (l.ex. matematik, fysik och kemi förcivilingenjörer) tas ingen hänsyn tiU om kunskaperna i dessa ämnen är godaeller enbart godkända. En ainnan brist i meritvärderingen av betyg är också altvarje betyg väger lika tungt oavsett om det upptar stort eller litet anlallimmar i läroplanen. 1 realiteten sker en viktning av betygentUl förmån för små ämnen. Behörighels- och urvalsbeslämmelser måste ses över såatt högskoleutbildningens mål all utbUda individer med högsta möjligaprofessioneUa kompetens kan uppnås. /SR anser sig dock inte ha tUlräckliglunderlag för all utan vidare kunna tillstyrka kommitténs förslag." UHÄ anser att kommitténs förslag har fördelar, menframhåUer att hithörande frågor bör behandlas i samband medgymnasieulredningens förslag. i (LO) ochSFS anser att förändringar i beräkningar av belygsmedelvärdel bör behandlas ianslutning tiU förslagen från gymnasieutredningen. Utredningens förslag om ökad ''direktövergång'' lUlhögskolan stöds av många organ inom högskolan, ,medicinska forskningsrådet (MFi'i), SACOISR, och . Negativa till förslaget är bl. a. LO, TCO ochkvinnoforskningsseminariet vid universUetet i . SFS ser preliminärt posifivt på förslaget att 50 procentav platserna reserveras för studerande som kommer direkt från gymnasiet. Mendet måste understrykas att även en forskarstuderande, speciellt om han ellerhon får anställning i högskolan, kan nyttiggöra arbelsUvserfarenhel i sin forskargärning.Dessutom bör man uppmärksamma att det finns utbildningslinjer där det kan varabefogat att införa ett särskilt behörighetskrav på arbelsUvserfarenhel. anser att ökad direklövergångskulle kunna få negativa konsekvenser. "Den kan innebära att personer medelt mera sent vaknande studieinlresse eller som på gmnd av försörjningspUklmåste avstå från tidiga studier skuUe bli utestängda från högre studier tUlskada såväl för dem själva som för samhället." a. högskolorna iGävlel , och samt styrelsen vid i negafiva till ökad direktövergång. Prop.1981/82:106 371 Deolika insatser inom grundutbildningen, som utredningen förordar, tillstyrks iregel av remissinstanserna. UHÄ anser del varaangeläget att de aUmänna ulbUdningslinjerna utformas så att de både ger en godgmnd för yrkesverksamhet och förbereder för forskarutbildning. Kommitténsförslag om bl. a. en starkare koncentration till vissa ämnen, ett självständigtarbele om minst 10 poäng och undervisning inom gmndläggande utbildning avprofessorer m.fl. kan i regel förverkligas och är i varierande grad redanförverkligade - genom beslut på lokal nivå. UHÄ ansluter sig lill kommitténsbedömningar på dessa punkter men vill peka på all fömtsättningarna varierarpåtagligt mellan olika områden. Del är t. ex. viktigt att studerande inom allgrundutbildning får ulföra moment av självständigt arbele. Omfattningen avdetta självständiga arbete måste dock bli beroende av varje utbildningsspecieUa art och villkor. Störreinslag av fördjupningsstudier inom gmndutbildningen förordas av bl. a. RRV,SCB, , många organ inom högskolan. Bl.a. många organ inom högskolan, , , arbetarskyddsstyrelsenoch SFS tycker det vore bra om professorer och forskare fullgjorde en de) avsin undervisningsskyldighet inom grundutbildningen. Ellstort antal organ inom högskolan, , ,arbetarskyddsstyrelsen, , , m.fl. stöder förslagetall ett självständigt arbele om minst 10 poäng skall inrymmas i varjegmndulbildning. Forumför kvinnliga forskare och kvinnoforskning vid i anserdet viktigt att alla inslag i gmndutbildningen som kan bidra till en jämnarekönsmässig rekrytering till forskamlbildning bör stimuleras. "Vi anser attkvinnoaspekter bör integreras i hela grundutbildningen och vi anser också all delär viktigt att del finns möjlighet till fördjupningskurser sedda ur eltkvinnligt perspektiv och/eller i kvinnoforskning i de ämnen där delta äraktuellt. I utredningen nämns också betydelsen av elt samspel mellan forskningoch gmndulbildning. All ge kvinnliga forskare/ forskarstuderande tillfälle altredovisa sina forskningsarbeten inom grundulbUdningen anser vi vara en viktigdel av detta samspel. Kvinnoforskning och kvinnoaspekter kan då på ettnaturligt sätt integreras i grundutbildningen." EnligtNFR är del elt bra förslag att underlätta de studerandes övergång tillforskamlbildning från ämneslärarlinjen. Viktigt är också att möjliggöraämnespedagogisk utbildning efter doktorsexamen. UHÄanser att forskarutbildning skall påbörjas först efter det all den studerandegått igenom läramlbildningen i dess helhet. SFSförslår inte kravet på att bättre anpassa ämneslärarutbildningen liUforskarstudier. "skäl tUl vår skepsis är att merparten av dagensämnes- Prop.1981/82:106 372 lärarehar 60 poäng i ett ämne då detta är kravet för all få "dubbelbehörighet" alt undervisa både på gmndskolans högstadium och på gymnasieskolan.Ett andra skäl är all man ej bör skilja den prakliskl-pedago-giska utbildningenfrån den ämnesteoretiska. I stället bör man sträva efter integrafion mellandessa ulbildningskomponenler. Vidare finns del starka krav på att kunna minskaantalet lärare kring eleven på högstadium. Detta kan endastgenomföras om lärarna - åtminstone - har behörighet i tre ämnen." Statskontoretavstyrker vad kommittén föreslår om generella rikfiinjer - i form avregeringsdirekfiv lill - för utformning av lokaler avseddaför forskning, forskarutbildning och grundläggande utbildning inom högskolan.Lokalärenden bör liksom nu bedömas och avgöras från fall liU fall i samband medatt underställer den typen av ärenden regeringens prövning. SCBvill framhåUa all en viktig del av informationen om forskning och utvecklingligger i den stafistik som SCB publicerar. Efter högskolereformen 1977 har delemellertid varit förenligt med betydande svårigheter alt överblickagrundutbildningen inom olika ämnesområden och på olika nivåer eftersomcentralt framställd stafistik över anlal studerande per ämne och nivå saknas. Endastell mindre anlal remissinstanser kommenterar vad utredningen säger omforskningsanknytning. , ochIngenjörsvetenskapsakademien instämmer i alll väsentligt i de synpunkter ochförsiag utredningen här för fram. UHÄinstämmer med kommittén men vill framhålla all behovet av insatserför forskningsanknytning inte bara gäller för de små högskolorna utan ocksåför universiteten m. fl. större enheter såvitt avser sådana "nya"högskoleutbildningar som genom högskolestyrelserna tillförts dessa enheter. SACOISRanser all kommittén tagit alltför lätt på frågan om forskningsanknytning vidde högskolor och linjer som inte har fasta forskningsresurser. Denna fråga kaninte reduceras lill ett konstaterande att "samtliga lärare bör gesanknytning fill närmast berörd insfitulion med fasla forskningsresurser".Särskilt svåra kan dessa problem väntas bU inom de medellångavårdutbildningarna mol bakgmnd av all huvudmannaskapskom-milténs förslag intekommer att genomföras av ekonomiska skäl. / SR beklagar all dessa probleminle diskuterats. Utredningensförslag liU ändring i behörighetskraven för fillträde lill forskamlbildningtillstyrks av bl.a. STU, NFR, arbetarskyddsstyrelsen, SACOISR, SFS ochApotekarsocieteten - . Remissopionionen inom högskolanär blandad. Detförefaller UHÄ föga rafionellt att - som kommittén föreslår - för allmänbehörighet för vissa fakulteter kräva minst 60 poäng i för forskarstudiernarelevant ämne eller ämnesgrupp. Att man för de filosofiska Prop.1981/82:106 373 fakulteternasdel men inte inom andra fakulteter finner ett krav uttryckt i dessa termermotiverat sammanhänger uppenbarligen med all de olika Unjerna i dengmndläggande utbildningen har oUka karaktär, bl.a. vad gäller graden avintegration och inre sammanhållning. Linjestmkluren är i sin tur - med denmycket rambetonade regleringen från statsmakterna -beroende av resp.utbildningsplans och lokala plans utformning, dvs. av faktorer somstatsmakterna med nuvarande regelsystem inle förfogar över. En formellförändring i enlighet med kommitténs förslag är i detta läge enligt UHÄ: smening inte lämplig. Bl.a.SACO/SR instämmer i vad utredningen säger om rekrytering och urval. menar att del skulle vara intressant att få en anlays avinstitutionernas rekrytering av forskarstuderande. UHÄ tillstyrker förslagetall institutionerna skall la fram informationsmaterial om forskamtbildningensuppläggning och innehåll. Vad gäUer de av kommittén föreslagna särskildagranskningsgmpper med uppgift att förse institutionsstyrelserna medbeslutsunderlag inför antagningen av forskarstuderande torde det finnas ivissa fall ett klart behov av sådana bered-ningsgmpper, i andra fall skulle desnarare uppfattas som onödiga byråkra-lifillskotl. Beslut bör därför enligtUHÄ: s mening fattas på institutionerna, eventuellt efter riktUnjer från resp.fakullelsnämnd. MRF,NFR m.fl. tUlstyrker i huvudsak utredningens förslag i fråga omforskarutbildningens omfattning, innehåll och uppläggning. HSFRframhåller all utredningens synpunkter på och förslag rörandeforskamtbildningens omfattning, innehåll och uppläggning är träffande i mångaenskildheter men kan inle reservationslösl godtas av . Ifråga omindividueUa studieplaner torde det vara fullt möjligt all upprätta elt"kontrakt" meUan doktorand och institution beträffande inlroduktionsprogram.Att redan från början söka mera i detalj eller ens någorlunda översiktligtfastställa vad som skall ingå i det fortsatta arbetet, l.ex. angivande avavhandlingsämne och en första plan för avhandlingsarbetet bedömer rådet däremotsom meningslöst och endasi stimulerande fill onödig pappersexercis. Dendefinitiva kontraktsskrivningen bör därför - i varie fall inom åtskilligaämnesområden - anstå liU början av andra läsåret. Fleraorgan inom högskolan liksom UHÄ och SFS tillstyrker kommitténs förslag att enindividuell forskarulbildningsplan upprättas i samband med antagningen. SACOISRtillstyrker alt studerande som avbryter sina forskarstudier redan efter någontermin om möjligt bör få de genomförda aktiviteterna översalla till kurser på61-80 resp. 81-100 poängsnivån eller motsvarande. Detta tillstyrks också avhistorisk-filosofiska sektionsnämnden och styrelsen vid universUetet i vid i anser att en sådanmöjlighet skulle kunna ha en positiv inverkan på rekryteringen av kvinnor lillforskarutbildningen.