prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — placerade vid verkets friluflssektion och tre - varavkanslichefen och en medhandläggande uppgifter - är placerade vid rekrealionsberedningen. En av rekrealionsberedningens handläggartjänsterfinansieras med medel frän anslagetStöd till friluftslivet m. m. Vidarehar jag beräknat medel för delfortsatta utredningsarbetet som TUREK:s direktiv förutsätter och som innevarandebudgetär utgär frän kommilléanslag. Inom ramen för dessa medel finansieras de tre tjänster somtillsammans utgör TUREK:s ulredningssekrelarial. Jag bedömer allrädel genom mina förslag om 14 tjänster, varav tre är tillfällig personal,för det fortsatta arbetet ges tillräckliga resurser för att genomföra de uppgifter som rådet föreslåsfå. Dessa förslag medföratt verksamheten på rekreations- och friluflssek-lorn såväl effektiviseras somrationaliseras. Besparingar om sammanlagt lio Ijänster kan göras. Besparingar i tjänster uppslårvid genomatt sju tjänster vid friluflssektionen kan dras in. Fyra av dessa tjänster finansieras med medel frännaturvårdsverkets myndighetsanslag och tre med medel fränarbetsmarknadsstyrelsen. Vidare föreslår jag att tjänster som finansieras med medel frän anslaget Stöd lill friluftslivet m. m. för sekretariaten i Qällsäkerhels- och sjösäkerhelsräden samlmedel och Ijänster förutvecklingsarbete på friluftslivets område kan dras in lill följd av all dessa uppgifter enligl mina förslagtas över av rekreationsrädet. Dessabesparingar berör fyra tjänsteinnehavare med hel- eller deltidstjänstgöring, sammanlagt motsvarande drygt treheltidstjänster. Den sammanlagdabesparingseffekten vid fullt genomförda förslag beräknarjag fill ca 4milj. lill följd av minskal behov av tjänster saml viss avveckling av utvecklingsarbete. Besparingarnafördelar sig pä olika anslag istatsbudgeten. Jag kommer senare att hemställa att regeringen bemyndigar migall i särskild ordning pröva lokaliseringen av rekreationsrädet och vissaorganisatoriska frågor. Jag har vid mina beräkningar förutsatt att rådet liksom f. n. rekreationsberedningen kanutnyttja naturvårdsverkels administrativa resurser i fråga om bl.a. lokaler, intern och extern service m. m. Den nya organisafionen bör träda ifunktion . Mot bakgrund av delredovisade bedömer jag all rekreationsrädet för /83 bör disponera ellreservaiionsanslag benämnt Rekrealionsstödm. m. av 27,4 milj. kr. Jag hemställer all regeringen föreslär alt 1. godkännaall statens rekreationsräd inrättas med uppgift och organisation enligl deriktlinjer jag har förordat, 2. godkännaalt , rekreationsbe redningen, fjällsäkerhelsrådet och sjösäkerhelsrädet avvecklas när rekreationsrädet har inrättats, 3. bemyndigaregeringen att vidta de åtgärder som behövs för ge nomförande av den föreslagna omorganisationen, 4. lill Rekreationsstödm.m. för /83 anvisa ell re servafionsanslag av . Prop.1981/82:100 Bilaga 13 Bidrag vid förlust på grund av naturkatastrof m.m. 980/81 Utgift 981/82 Anslag 982/83 Förslag Från anslagetutbetalas bidrag såsom ersättning för förluster pä grund av naturkatastrof m.m. i enlighet med föreskrifter som regeringen meddelar i vatje särskill fall. Anslaget bör förasupp med 1 milj. kr. Jag hemställer alt regeringen föreslär all lillBidrag vid förlust på grund av naturkatastrof m. m. för /83 anvisa elt reservationsanslagav . Bidrag till vissa internationella organisationer m.m. 1980/81 Utgift 1981/82 Anslag 1982/83 Förslag 13 357409 13133000 19004000 Från anslagetbestrids ulgifler för dellagande i vissa internationellaorganisationer och för inlernalionelll samarbete pä jordbrukels, skogsbrukels, fisketsoch miljövårdens områden. Från anslaget utgår också bidrag tillvissa organisationer för dellagande i internationella konferenser m.m. Beräknad ändring 1982/83 Unionen för skydd av Internationella rådet för havsforskning Internationella byrån i för bekämpande av smittsamma hus- Prop.1981/82:100 Bilaga 13 I981./82 Beräknad ändring 1982/83 Europeiska kommissionen för be- kämpande av mul- och klövsjuka om förhindrande av havsföroreningar genom dumpning från fartyg och luft- Nordiskt organ för renforskning Med hänvisning lillsammanställningen hemställer jag all regeringen föreslär all lill Bidrag tillvissa internationella organisationer m. m. för /83 anvisa ettförslagsanslag av . Ersättningar förvissa besiktningar och syneförrättningar 1980/81 Utgift 1981/82 Anslag 1982/83 Förslag Från anslaget bestridskonstnaderna för dels syner och besiktningar pä statens hus och byggnader, delssyneförrällningar enligt 10 kap. vattenlagen (1918:523), dels ock ersättning ivisst fall lill förvaltare av avlyst floUled. Anslaget bör föras upp medoförändrat belopp. Jag hemställer alt regeringen föreslär all lill Ersättningar förvissa besiktningar och syneförrättningar för /83 anvisa ettförslagsanslag av . Prop.1981/82:100 Bilaga 13 164 Lagom ändring i lagen (1946:324) om skogsvårdsavgift Härigenomföreskrivs att 1 § lagen (1946: 324) om skogsvärdsavgift' skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 § Den, för vilken vid taxering till Den, för vilken vidtaxering lill kommunalinkomstskatt såsom inkomstskatt såsom skattepliktiginkomsl upptagits ga- skattepliktig inkomst upptagits ga ranlibelopp förjordbruksfastighet, rantibelopp för jordbruksfastighet, som vid fastighetstaxeringåsatts som vid fastighetstaxering åsatts delvärdetskogsbruksvärde, skall delvärdet skogsbruksvärde, skall betalaskogsvärdsavgift. Avgiften betala skogsvårdsavgift. Avgiften utgör för vaijebeskattningsår sex utgör för varje beskattningsår fem promilleav skogsbruksvärdet. promille av skogsbruksvärdet. Har garanlibeloppetjämkats enligt 47 § sjätte stycket kommunalskattelagen (1928: 370),skall också underlaget för beräkning av skogsvårdsavgift jämkas. Skogsvärdsavgiftutgår i helt anlal kronor. Avgiftsbeloppet avrundas vid öretal över femtio uppåt och vid annatöretal nedåt lill närmaste hela krontal. Denna lag träder ikraft och tillämpas första gången vid taxering. Tillden del beskattningsåret omfattar tid före den beräknasavgiften dock alltjämt enligt äldre bestämmelser. ' Senaste lydelse av lagens rubrik 'Senaste lydelse 1981:343. Prop.1981/82:100 Bilaga 13 A. Jordbruksdepartementetm. Jordbrukets rationalisering m. m. 21 Bidrag tilljordbrukets rationalisering, m. m. 23 Markförvärvför jordbrukets rationalisering 26 Lån med uppskjuten ränta 26 Täckande av föriuster pågrund av statlig kreditgaranti 29 Bidrag tillträdgårdsnäringens rationalisering, m.m. 31 Stödtill innehavare av fjällägenheter m. m. 32 Främjandeav husdjursaveln m. m. 33 Statenshingstdepå och stuteri: Uppdragsverksamhet 33 Bidragtill statens hingstdepå och sluteri 34 Särskiltstöd åt biskötsel och växtodling *2 200 000 39 Prisreglerandeåtgärder på jordbrukets område *3308000000 40 Inköp av livsmedel m. m.för beredskapslagring *17000000 40 Kostnader för beredskapslagring av livsmedel m. m. 40 Prisstöd till jordbruketi norra 235000000 41 Bidraglill permanent skördeskadeskydd 15000000 42 Administration avpermanent skördeskadeskydd m. m. 48 Skogsvårdsstyrelserna:Frö- och plantverksamhet 50 Bidrag till skogsvård m.m. 55 Stödtill byggande av skogsvägar 57 Främjandeav skogsvård m. m. 60 Statens lokala fiskeriadministration *Beräknat belopp. Prop.1981/82:100 Bilaga 13 61 Främjandeav fiskerinäringen 2150000 62 Kursverksamhet på fisketsområde 430000 63 Bidrag till fiskehamnarm.m. 64 Isbrytarhjälp åtfiskarbefolkningen 20000 64 Bidraglill fiskels rationalisering m. m. 6500000 66 Fiskerilån 25000000 67 Täckande av föriuster vidstatlig kreditgaranti till fiske 1000 68 Kostnader förfiskeutredningar i valtenmål m. m. 69 Ersättning tillstrandägare för mistad fiskerätt m. m. 69 Bidrag till fiskaremed anledning av avlysning av fiskevatten 1000 70 Prisreglerande åtgärderpå fiskets område I000 70 Bidrag till fiskevård m.m. 4800000 72 Täckande av vissakostnader för köttbesiktning vid kontroll- 73 Statensveterinärmedicinska anstalt *56105000 74 Veterinärstaten *52 53I000 74 Bekämpande av smittsammahusdjurssjukdomar, m. m. 75 Statensutsädeskontroll: Uppdragsverksamhet 1000 76 Bidrag till statensutsädeskontroll 5005 000 76 Bekämpande avväxtsjukdomar 200000 77 Statenslantbrukskemiska laboratorium: 79 Bidrag till statens lanlbrukskemiskalaboratorium 6472000 79 Statens maskinprovningar:Uppdragsverksamhet 1000 80 Bidrag till statensmaskinprovningar 5582000 100 Sverigeslantbruksuniversitet: Djursjukhuset i 613000 101 Byggnadsarbetenvid m. m. 16000000 105 Inredningoch utrustning av lokaler vid m. m. 112 Skogs- och jordbrukets forskningsråd 39268 000 114 Stödtill kollektivjordbruksteknisk forskning 2300000 115 Bidragtill växtförädling 27lOOOOO 115 Stöd lill kollekliv forskning rörande skogsirädsförädling och 117 Stödtill kollektiv skogsteknisk forskning 10000 000 118 Bidragtill Skogs- och lantbruksakademien 537000 129 Vårdav naturreservat m. m. *Beräknat belopp. 89660000 13247 000 6 702000 280000020000000 24 300000 1981/82:100 Bilaga 13 133 Stödtill kollektiv forskning inom miljövårdsområdet 9000000 134 Undersökningarav hälso-och miljöfarliga varor 4000000 135 Särskildaundersökningar inom miljövårdsområdet, m. m. 136 Program för övervakningav miljökvalitet 9700000 138 Bidraglill kommunala avloppsreningsverk m. m. 10000000 138 Slödtill miljöskyddsteknik, m. m. 140 Bidragtill kalkning av sjöar och vallendrag *23000000 141 Ersättningför vissa skador förorsakade av vilt, m. m. 142 Bidragtill Förenta Nationemas miljöfond 14000000 144 Beredskapmot kärnkraftsolyckor I000 145 Toxikologiskinformationsservice, m. m. 146 Stöd till idrotten 148 Rekreationsstöd m. m. 162 Bidrag vid föriust på grund avnaturkatastrof m. m. 162 Bidragtill vissa internationella organisationer m. m. 163 Ersättningarför vissa besiktningar och syneförrättningar 'Beräknat belopp. Bilaga 14 till budgetpropositionen 1982 Prop. verksamhetomfattar utrikes- och inrikeshandel, turism, ekonomiskt försvar, patent- ochregisleringsväsendel saml tullar och tullväsendet. På utrikeshandelns områdehandlägger fyra för utrikes- och handelsdepartementen gemensamma enheterbilaterala frågor saml multilaterala frågor i internationella organisationersäsom Europeiska frihandelssammanslutningen (EFTA), de Europeiskagemenskaperna (EG), det Allmänna tull- och handelsavtalet (),och utveckling (), Internationellaenergiorganet (lEA), för handel och utveckling() saml ekonomiska kommission för (ECE). Inomulrikeshan-delsenhelerna handläggs även frågor som rör kommersiellrepresentation i utlandet, exporlfrämjande åtgärder, exportkreditgaranlier samtturism. Departementet svarar vidare för nordiska samarbetsfrägor, pris-, konkurrens-och konsumentfrågor, frägor om den inrikes handelns struktur ochverksamhelsförhällanden, tillämpning av viss associalionsrältslig lagstiftningsaml lollerifrågor. Krigsmaterielinspektioneninom departementet utövar kontroll över tillverkning av krigsmateriel ochbereder ärenden rörande tillstånd till utförsel av sådan materiel. Till departementet hör debelagda statliga förelagen Aktiebolaget , Svenska PenninglolterielAktiebolag och Aktiebolaget . Handelsdepartementetföreslår besparingar främst genom all bidrag för utjämning av oljepriser iglesbygd slopas. Besparingar föreslås ocksä Inom kommerskollegiels område samtpå anslagen för statens pris- och kartell-nämnd samt som enföljd av regeringens förslag lill åtgärder inom dessa områden enligt prop.1980/81:20. Vissa besparingar görs också på turistrådets och områden. Sammantaget beräknasbesparingarna inom verksamhetsområde uppgå lill c:a 35milj. under riksmötetkommer i särskild proposition all lämnas förslag om utsträckning i liden av detstatliga oljelagringsprogrammet i syfte alt minska utgifterna för inlagring avräolja m.m. under /83 med ca 400 milj. kr. iOäiiä-> 7 r.,*,/ \r, ino d;i ia 1981/82:100 Bilaga 14 2 Inom regeringskanslietövervägs f. n. möjligheterna att genomföra en förkortning av kredittiderna hostullverket när det gäller uppbörd av tull, andra avgifter och mervärdeskall isamband med import. En förkortning av kredittiderna skulle kunna medföraytterligare stora besparingar för statsverket. Storleken på dessa kanemellertid inte närmare anges . Jag avser att återkomma i denna fråga senareunder . En utvärdering averfarenheterna för svensk del av den europeiska patenlorganisalionens (EPO)verksamhet kommer att påbörjas. Pä prisomrädel kommer enutredning alt tillsättas med uppgift alt göra en huvudsakligen rättslig översynav den allmänna prisregleringslagen (1956:236) samt prisövervakningen. Problemen ivärldsekonomin beslår. De kännetecknas av stigande arbetslöshet, underskott ihandelsbalanserna, dålig investeringsvilja och hög inflation. För många länderhar detta medfört ökat betalningsbalansunder-skoll. Energiförsörjningen blirelt allt större problem. Huruvida det senaste årets relativt stabila priser päoljemarknaden kommer att beslå är osäkert. Förändrade ekonomiska relationer påvärldsmarknaden - med bland annat nya starka exportländer - har krävtomställningar av för i-länder samhällsekonomiskt vikliga industrigrenar. Dennastrukturomvandling pågår och ställer med de sociala konsekvenser den kanmedföra speciella krav. Världskonjunkturen harunder senare är varit dämpad. Den svaga tillväxten i ekonomi kräveratt tillgängliga resurser utnyttjas effektivt. En väl fungerandemarknadsekonomi - av vilken frihandeln är en viktig del - är en förulsällningför alt förbättra konkurrensförhållandena. En annan är att skadligakonkurrensbegränsningar undviks. Konsumenternas ställning i ekonomiskt svåratider fordrar vidare särskild uppmärksamhet. Prispolitiken skall också bidratill effektiviteten i ekonomin. För sin ekonomiskautveckling är starkt beroende av sin utrikeshandel. Den svenskahandelspolitiken är inriktad pä all främja frihandeln inom del internationellaregelsystemets ramar. Frihandeln ger tillträde lill stora marknader ochbidrar därmed till all skapa balans i den svenska ekonomin. I ekonomiskt svåra tidermed omfattande strukturkriser kan del vara frestande all inskränka frihandeln.För skulle emellertid begränsningar i utrikeshandeln kunna fä allvarligaekonomiska följder. Hillills har större ingrepp i den internationella handelnkunnat undvikas även om en ökad tendens lill bilaterala regleringar av handelnkan ge anledning lill oro. För del är del väsentligt all slå vakt omdel internationella regelverk som byggts upp pä handelsområdet. Viktigt ärockså all beslut om det internationella handelssystemet även forlsällningsvisfattas i de fora där alla berörda handelsnationer deltar. Prop.1981/82:100 Bilaga 14 3 De statliga insatsernaför all främja svensk export av varor och tjänster är av väsentlig betydelseför all minska underskottet i bytesbalansen, varför en förstärkning föreslås.Genom det förstärkta slödel skapas bättre förutsättningar för bl. a. de mindreoch medelstora företagens exporlansträngningar. Samordning av insatser medinriktning på köpstarka marknader kommer att eftersträvas. En strävan bör ocksåvara alt öka handeln pä u-landsmarknader. a. genom ökat återflöde frånmultilaterala biståndsorgan och SIDA. De åtgärder som harvidtagits för all öka exporten av tjänster från statliga myndigheter och bolagförväntas få vissa positiva effekter även för övrig svensk export. Systemet förförmånlig kreditgivning lill vissa , som inrättades i början av är 1981och som främst har biständspolitiska syften, förväntas också gynna exporten avvaror och tjänster. De svenska företagensmöjlighet alt försäkra sina exportaffärer mot risken för uteblivna betalningaroch andra förlustrisker, d.v.s. att erhålla export-kreditgarantier, är ettviktigt element i exporlfrämjandet. () svarar för dennagarantigivning. Verksamheten präglas av en svår balansgång mellan önskan attfrämja den svenska exporten å den ena sidan och behovel alt minimera statensrisktagande å den andra. I EKN:s verksamhet ingårförutom normal affärsmässig garanligivning (n-garanlier) även garanligivning påsärskill gynnsamma villkor vid export av betydelse för ekonomiskautveckling saml vid export med ell särskill samhällsintresse (s/u-garantier).Garantiåtaganden och utfästelser inom s/u-systemet har under det senaste åretökat mycket snabbt medan det samlade rainutnytljandel för n-garanlier underåret minskat. En begränsad höjning av s/u-ramarna föreslås för all ge EKNmöjlighet att återställa balansen mellan n-systemel och s/u-syslemet utan atttvingas lill drastiska ändringar av verksamheten. kommer en begränsningav risktagandel på belalningssvaga marknader all eftersträvas. Den totala ramen förnämndens verksamhet föreslås höjd till 70 000 milj. kr., varav 17 000 milj. kr.reserveras för s/u-garanlier. Verksamhetsåret prägladesav skadeutbelalningar avseende som vida översteg EKN:s premiereserver,varför den rörliga kredit i riksgäldskontorel, som slår lill EKN:s förfogandeför att vid behov användas för utbetalning av ersättningar för föriuster frångarantiverksamheten fick utnyttjas. För nästa budgetårföreslås att den rörliga krediten höjs lill 1600 milj. kr. Prop.1981/82:100 Bilaga 14 4 Turismens betydelse förSveriges ekonomi och sysselsättning ökar. Genom all skapa gynnsammaförulsätlningar för såväl svenskar som utlänningar alt turista i tordebytesbalansen förbättras. skapas positiva sysselsättningseffektervilket har särskild betydelse för de regionalpolitiska stödområdena. Detförbättrade slödel lilllurismfrämjande åtgärder som har lämnats lill turistråd förinnevarande budgetår, föreslås utgå även för /83. Konkurrensen stärks - prispolitiken prövas Konkurrens- ochprispolitiken skall syfta lill all öka förutsättningarna för en väl fungerandemarknadsekonomi. Begränsad konkurrens kan medföra skadlig verkan i form av bl.a. prisdiskriminering, för höga priser och minskad effektivitet. På grund avSveriges stora ullandsberoende måste framför allt konkurrens- och prispolilikenses i ell inlernalionelll perspektiv. I syfte alt yllerligarestärka konkurrensen inom näringslivet kommer regeringen senare under riksmötetall i särskild proposition föreslå en ny och utbyggd lagstiftning molkonkurrensbegränsningar. Prisregleringskommitlénhar i sill belänkande (SOU 1981:40-42) Prisreglering motinflation? presenterat en utvärdering av de långvariga prisregleringar somvarit i kraft under större delen av 1970-talel. De prispoliliska frågornakommer att prövas noga i belysning av betänkandet och de synpunkter som kommitfram vid remissbehandlingen. Ett förslag omdecentralisering av handläggningen av vissa näringstillstånd läggs fram. har tilluppgift all stödja konsumenterna och förbättra deras ställning på marknaden.Med anledning av beslut om besparingar hos skall härredovisas hur dessa skall genomföras sä all konsumenternas intressen bäsl laslill vara. Bl a. berörs rådgivningen till enskilda konsumenter, handläggningenav ärenden samt publikalionsverksamhelen. () har från blivit en självständigmyndighet. Nämndens verksamhetsområde har från utökats vilkettorde kunna medföra besparingar, t. ex. hos de allmänna domstolarna och förallmän rättshjälp. Prop.1981/82:100 Bilaga 14 5 Bekämpning avnarkotikasmuggling och åtgärder mol den ekonomiska brollslighelen ärverksamheter som även i fortsättningen bör ägna störstauppmärksamhet. Skydds- och kontrollåtgärder från miljöskyddssynpunkt ochhsivsfiskeövervakning utgör andra prioriterade verksamhetsområden förtullverket. Kontrollen av imporien av lekovaror bör effektiviseras för allmotverka försök att kringgå gällande bestämmelser om importregleringar. Deökade krav som ställs på insatser på dessa områden får lotall settmötas inom ramen för befintliga resurser. Dessa bör emellertid omfördelas såatt bl. a. ytterligare tjänster avsätts för narkotikabekämpning. Regeringen har för avsiktalt återkomma lill frågan om yllerligare åtgärder för all hindranarkolikasmugglingen i en särskild proposition om narkolika-och alkoholfrågorsom planeras . deltar i delinternationella samarbetet pä tullområdet, främst inom ramen förTullsamarbetsrådel (Customs Cooperalion Council-CCC) i . Ett (omfattandesamarbete äger rum mellan de nordiska ländernas tullmyndigheter,bl. a. inom ramen för Nordiska lulladminislrali-va rådet (NTR). Frågorna cmtotalförsvaret, av vilket det ekonomiska försvaret utgör en betydelsefull del,bereds f. n. inom . Underiag för beredningen är bl. 1978års försvarskommiltés slutbetänkande (Ds Fö 1981:14) Totalförsvaret 1982/1987,oljelagringskommillés slutbetänkande (Ds H 1981:2) Kol, uran och gasför kristid saml den programplan för ekonomiskt försvar som utarbetats avöverstyrelsen för ekonomiskt försvar (ÖEF) och som överlämnades till regeringeni . Regeringen avser attsenare återkomma med en särskild proposition om totalförsvarets fortsattautveckling. I avvaktan härpå las nu anslag inom det ekonomiska försvaretsområde upp med oförändrade belopp. Itolalförsvarspropositionen kommer att föreslås all den statliga delen avoljelagringsprogrammet avslutas först och inle 1984 vilket varit önskvärt.I propositionen om riktlinjer för energipolitiken (1980/81:90, bil. 3) angesatt statsfinansiella skäl kan göra en sådan utsträckning av inlagringsperiodennödvändig. hade ingen erinran mol detta (FöU 1980/81:21, rskr.1980/81:281). Förslaget kommer allinnebära alt utgifterna för oljelagringsprogrammet under /83enligl nuvarande prognoser kommer alt minska med i storleksordningen 400 milj.kr. Förslag till hur dessa minskade utgifter skall komma statsbudgeten tillgodokommer alt lämnas i tolalförsvarspropositionen. Prop.1981/82:100 Bilaga 14 6 ÖEF,, statens industriverk och lekodelegationen har underhösten 1981 lämnat rapporter som underlag för den fortsatta planeringen av destatliga åtgärderna för tekoindustrin. a. denna bakgrund avserregeringen senare alt återkomma lill om sin syn på den framlidainriktningen av den statliga tekopolitiken. deltar i delinternationella samarbetet pä patent-, varumärkes- och mönslerskyddsområdenabl. a. inom ramen för den europeiska palenlkonventionen (EPC) ochsamarbetskonvenlionen (PCT). () har enväsentlig roll i detta samarbete. har inom världsorganisationenför den intellektuella äganderätten () pågått ett arbete på en revision avden s. k. för industriellt rättsskydd. En diplomatkonferensför denna revision påbörjades och fortsatte underhösten 1981. Revisionen är främst föranledd av intresse av att fåbättre tillgäng till palenlerad teknik saml alt allmänt göra patenlsystemel meröverskådligt och tillgängligt. harunder lämnat sitt slutbetänkande (SOU 1981:21) Internationelltpatenlsamarbele III, Budapeslöver-enskommelse, i vilket depalenlrältsliga problemen vid deposition av mikroorganismer i samband medpatentansökan tas upp. Betänkandet remissbehandlas f. n. Det nordiska samarbetet utvidgas I tider av minskadeekonomiska resurser spelar det nordiska samarbetet en viktig roll för allåstadkomma besparingar och elt bättre resursutnyttjande för de nordiskaländerna på flera områden. Detta är ell bakomliggande motiv för ett flertalsamarbetsprojekl som antingen genomförts eller som ärunder utarbetande. Det är regeringens avsikt all verka för all samarbetet såvälinom ramen för som mellan ministerrådet och forlsäller all vidgas. Genom upprättandet av det nordiska ekonomiskaforskningsrådet hösten 1980 kan sådanaforskningsprojekt bedrivas på det ekonomiska området som är av intresse för samtliga nordiska länder. Del energipolitiskasamarbetet har intensifierats. F. n. pågår arbete med en samlad arbetsplan förde närmaste årens samarbete. 1981 har arbetet fördelalsmellan de nordiska länderna i huvudsak pä så säll att har haft ansvaret för att leda arbetet på området introduktion av nya och förnybara energikällor, för energisparomrädet, för 1981/82:100 Bilaga 14 7 olja, gasfrågor och systemanalyser och Sverigeför kolfrågor. På del industripoliliskaområdet utarbetar man f. n. en gemensam arbetsplan som bl. a. förutses läckaFoU-samarbele på industriområdet, frågor rörande den mindre och medelstoraindustrin samt främjande av samarbete mellan industriföretag över gränserna iNorden samt vissa frågor rörande finansiering och krediter.