prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — Medutgångspunkt från de erfarenheter som gjorts under den lid systemet varit ikraft vill jag dock föreslå följande. Formellt bemyndigande förregeringen att medge lullpreferenser för varor från utvecklingsländerna finns i4 § tullförordningen (1973:979, ändrad senast 1980:446). 1971:93framgår att bemyndigandet får utnyttjas endast för vissa angivna länder och medvissa begränsningar beträffande varuområdet. I sistnämnda hänseende gäller attbemyndigandet medger rätt för regeringen alt, i den mån konkurrensförhållandenager anledning därtill, slopa undanlag från preferensbehandling i fråga om varorhänförliga lill 25 -99 kap. tulltaxan, dvs. Bemyndigandet harutnyttjats endast i ringa omfattning. Några större förändringar i fråga omutökning av tullförmänerna för varor på jordbruksområdet (1-24 kap. tulltaxan)har inte skett . Enligt min bedömning kommer här inleheller några mer omfaU;nde förändringar all ske. Jag förordar alt regeringensbemyndigande, under samma förutsättning som gäller såvitt avserindustri-varuområdet, fär utnyttjas även i fråga om utökning av tullförmånernaför varor inom jordbruksområdet. Skillnaderna i ekonomiskutveckling och konkurrensförmåga mellan blir alltmer uttalade. Delfinns en tendens att inlernalionelll la hänsyn härtill vid förändringar av preferenssystemen.Enligl de riktlinjer som gäller för det svenska preferenssysiemet skall depreferensberälligade länderna behandlas lika. Min uppfattning är all strävanbör vara all - liksom hillills - söka förbättra systemet församtliga mottagarländer. Del kan emellertid uppslå situationer då en ökning avvaruomfallningen endast skulle vara möjlig om man begränsade den lill enmindre grupp Prop.1981/82:100 Bilaga 14 91 u-länder.Del kan också inträffa att ytterligare varor måste undantas på grund av importkonkurrens från några få ,vilket skulle drabba andra u-ländersom exporterar sädana varor. Om man därför även fortsättningsvis vill uppnå största möjliga fördel för defattigare inom u-landskretsen i det svenska tullpreferenssystemel är delsannolikt all man i större utsträckning behöver la hänsyn till de ökandeekonomiska skillnaderna mellan u-länderna.Detta ligger väl i linje med den svenska biståndspolitiken, där man i många årsärskill vinnlagt sig om stöd till deminst utvecklade länderna. Enligl min mening bör möjlighet därför finnas attvid tillämpningen av det svenskatullpreferenssystemel ta hänsyn tillu-ländernas olika utvecklingsgrad.Någon bedömning av vilket inkomstbortfall i form av minskade tullintäkter som en sådan ordning kan komma allmedföra kan f.n. inle göras. Med hånvisning lill vad jag nu har anförthemställer jag att regeringen föreslår 1. allgodkänna att bemytidigandet i 4 § tullförordningen får tillämpas i den omfattning jag nu harförordat 2. allgodkänna de yllerligare riktlinjer för tillämpningen av systemet medtullpreferenser för som jag här har angett. Prop.1981/82:100 Bilaga 14 92 Lag om ändring i lagen (1968:555) om rätt förutlänning och utländskt företag att idka näring här i riket Härigenom föreskrivs att 32 § lagen (1968:555)om rätt för utlänning och utländskt företag all idka näring här i riket skallha nedan angivna lydelse. Talan mot beslut somavses i 22 eller 25 § föres hos kammarrätten genom besvär, som skall ha anförtsinom från beslutets dag. Talan mot annat beslutenligt denna lag föres hos regeringen genom besvär. Beslut enligl denna lagländer tiU efterrrättelse utan hinder av anförda besvär, om ej annat förordnas. Beslut som avses i 22eller 25 §/år överklagas hos kammarrätten genom besvär, som skall ha anförtsinom från beslutets dag. Beslut enligt denna lag iandra fall får överklagas på det sätt och i den ordning som regeringenbestämmer. Beslut enligl denna lagskall gälla , om inte annat föreskrivs. Dennalag träder i kraft . Förslagtill Lag om ändring lagen (1975:985) om tillfällig handel Härigenom föreskrivs all 6 och 11 skall ha nedanangivna lydelse lagen (1975:985) om tillfällighandel 6§ Den som ansöker om tillstånd skall lämna uppgift om 1. de varuslag handeln skall avse saml om lid och ort för handeln, 2. försäljningsstället avsedd att helt eller delvis drivas pä visst ställe. Sökanden skall vidare visa, all han ej är obehöring att driva handel i allmänhet. I fall som avses i 5 § andra stycket ingesansökningshandlingarna till i del län där verksamheten är avseddatt huvudsakligen drivas. skall med eget yttrande sändahandlingarna lill lillståndsmyndigheten. I fall som avses i 5 § andra stycket ingesansökningshandlingarna till i del län där verksamheten är avseddatt huvudsakligen drivas. skall, / tillståndsärende som prövasav annan myndighet, med eget yttrande sända handlingarna tilllillslåndmyndighe-len. Senaste Ivdelse 1975:1361. Prop.1981/82:100 Bilaga 14 Talan tnottillståndsmyndighets beslut enligl denna lag föres hos regeringen genom besvär. Beslut enligl denna lag länder tiU efterrättelseutan hinder av anförda besvär, om ej annat förordnas. Beslut enligt 5 § andrastycket denna lag får överklagas genom besvär hos kommerskollegium, ombeslutet fattats av , och i övrigi hos regeringen. Beslut enligl denna lag / andra fall fåröverklagas hos regeringen genom besvär. Beslut enligt denna lagskall gälla , om inte annat föreskrivs. Denna lag träder i kraft . 1981/82:100 Bilaga 14 94 Lagom upphävande av lagen (1980:564) med bemyndigande om sänkningav ortstillägg för vissa oljeprodukter m. m.; Härigenom föreskrivs följande. Lagen (1980:564)med bemyndigande om sänkning av ortstillägg för vissa oljeprodukter, m. m. skall upphöra attgälla vid utgången av . 1981/82:100 Bilaga 14 95 Register Sid. 1 Översikt 17 A.Handelsdepartementet ni. 19 Kostnaderför nordiskt samarbete 20 Attaché/ambassadrådför tull- och handelspolitiska frågor 21 B.Främjande av utrikeshandeln ni. 28 , täckande av vissa förluster 41 Importkontoret för u-landsprodukter 43 C. m. m. 47 Bidrag till vis.sainternationella byråer m. m, 48 Kostnader för vissanämnder m, m. 50 Bidragtill internationell råvarulagring 51 D. Pris-, konkurrens- och konsumentfrågor 66 Bidrag till visssa oljelransporler i glesbygd 72 m. m. 77 Särskilda kostnader förförenings- m.fl. register 78 Lån till den europeiskapatentorganisationen m. m. 79 F. Ekonomiskt försvar 79 Överstyrelsen förekonomiskt försvar: 80 Drift av beredskapslager 80 Beredskapslagring ochindustriella åtgärder 4 (IOO 000 *44 510(l()0 * 1 235 000 *3 740 000 *31 2.30 000 *383 092 000 *165 100 (NN) 1981/82:100 Bilaga 14 96 81 Förvaltningskostnader 636727 000 87 Anskaffning av viss materiel 2000 000 88 Vissa byggnadsarbeten vid 1000 000 639 727 Summakr. Bilaga 15 till budgetpropositionen 1982 Prop. Tillarbetsmarknadsdepartementet hör frägor om arbetsmarknad, arbetsmiljö,invandring och svenskt medborgarskap saml jämställdhet mellan kvinnor och män. Regeringenpresenterade i det reviderade budgetförslaget för /82 (prop.1980/81: 150) de långsiktiga riktlinjerna för budgetpolitiken. .Samtidigtredovisades sparmål för /83 om totalt 12 miljarder kr.Riksdagen (FiU 1980/81:40. rskr 1980/81:420) har antagit riktlinjerna. Målsättningen all påstatsbudgeten göra besparingar av den omfattning del här är fråga om har i hög gradpräglat budgetarbetet. är del uppenbartatt departementets verksamhetsområde har central betydelse för många som av olika anledningar har en utsattställning inom arbetslivet och isamhället i övrigi. Besparingar inom arbelsmarknadsdeparlementels verksamhetsområde måste därför utformas pä eltsådant sätt alt de inte drabbar deutsatta grupperna i vårt land. Detta har varit en viktig utgångspunkt vid utformningen av bådebesparingsåtgärderna och budgetförslaget i dess helhet. Budgetförslaget har mot denna bakgrund utformats så höga ambitionsnivån inomarbetsmarknads-, arbetsmiljö- invandrar- och jämslälldhetspolitiken kanvidmakthållas. Inomarbelsmarknadsdeparlementels verksamhetsområde läggs förslag fram som förbudgetaret 1982/83 kostar sammanlagt . Flera av anslagen ärhärvid konjunkturneutrali beräknade. Arbetsmarknaden harunder är 1981 präglats av ökande svårigheter för arbetslösa alt finna arbete. Efterfrågan pä personal harminskat särskill inom industrin ochbyggsektorn. Inom den offentliga sektorn har sysselsättningsökningen avtagit.Under de senaste månaderna har antalet sysselsatta totalt sett legat ärs nivå. Mellan tredje kvartalen1980 och ökade emellertidantalet sysselsatta något. Sysselsättningen bland män har minskat medan den harfortsalt all stiga för kvinnor. Regeringen harvidtagit ett flertal åtgärder för alt stärka ekonomin och för all förbättra detbesvärliga läget på arbetsmarknaden. Kronan har devalverats, momsen har sänktsoch industrins investeringar har stimulerats pä olika säll. De arbetsmarknadspolitiska åtgärdernahar förstärkts. Till beredskapsarbeten harsåledes anvisats drygl 1 300 milj. kr. utöver vad som föreslogs i föregående ärs budgetproposition.En stor del av dessa I 1981182. Prop.1981/82:100 Bilaga 15 2 extra resurser avser åtgärder för ungdomar. Ävenarbetsmarknadsutbildningen har förstärkts med 440 milj. kr. För att stödjabyggsysselsällningen har offentliga investeringar tidigarelagls till ensammanlagd kostnad av 640 milj.kr. I enlighet med deriktlinjer för 1980-talels arbetsmarknadspolitik som lades fasl vidriksdagsbehandlingen av regeringens förslag om arbetsmarknadspolitikensframlida inriktning (prop. 1980/81: 126, AU 1980/81: 21, rskr 1980/81:404) ges enhög prioritet åt den egentliga platsförmedlingen. Arbetsförmedlingarnatillförs genom omprioritering 60 tjänster, vilket innebär alt det s. k.huvudförslagels konsekvenser för lönemedlen till arbetsförmedlingen mildras. Vidare föreslås en fortsattutbyggnad av arbetsmarknadsverkelsresurser för sökning och matchning via dataterminal på så sätt allytterligare 25 terminaler får anskaffas. För all effektiveraarbetet med att skapa en jämnare könsfördelning på arbetsmarknadenföresläs all det s. k. jämställdhelsbidraget och bidraget för utbildning avanställd i kombination med anställning av ersättare slås ihop. Härigenom kanman uppnå fördubblad effekt när del gäller alt fä lill slånd olraditionellayrkesval jämfört med vad som kan åstadkommas genom jämställdhetsbidraget. I en särskild promemoria (Ds A 1981: 17), som remitteras , föresläs en omläggning av bidragssystemet. innefattarförslaget bl.a. en höjningoch differentiering av dagpenningen i arbetslöshetsförsäkringen. () vapenfriseklion föresläs bilda en egen myndighet, nämnden förvapenfriutbildning. Nämnden föresläs bli lokaliserad lill . Förslagetberäknas kunna genomföras inom ramen för nuvarande kostnader. Under 1970-talel haren rad reformer genomförts inom arbeismiljöområ-del. har arbelarskyddsstyrelsens ochyrkesinspektionens resurser byggts ul. Delstatsfinansiella lägel innebär all de utvecklingsmål som har lagts fasl för arbelarskyddsverkel måstenäs genom effektivering och omprioritering inom ramen för befintliga resurser. Under detinternationella har bl. a. AMS och arbelarskyddsverkelfördjupat sitt arbete med handikappfrågor. Detta arbete kommer all fortgå. Föratt studera förutsättningarna för ell vidgat samarbete kringarbetsmiljö- och anpassningsfrägor har regeringen utfärdat direktiv (Dir. 1981:66) för ensärskild utredare. Den nyaorganisationen för yrkesinriktad rehabilitering (), som trädde i kraft den1 , har visat sig kunna ge kvalificerad förmedlingsservice ätsökande med särskilda behov av arbelsförberedelse och vägledning. Den hardärigenom fält väsentlig betydelse för sökande med arbetshandikapp. Satsningenpä metodutveckling och utbildning inom den yrkesinriktade rehabiliteringenfortsätter. Bl.a. anvisas, inom befintlig anslagsram, särskildamedel för utveckling och utvärdering av metoder för arbetet medarbetssökande invandrare. 1981/82:100 Bilaga 15 3 Stiflelseorganisalionen för skyddatarbete föreslås för /83 fäell driflbidrag pä oförändrat . Vidare föresläs all organisationentillförs ett ägartillskott på 30 milj. kr. för arbetsmiljöförbätlringar för all bl.a.ge möjlighet lill anställning avfler gravt handikappade. Ett väsentligt målför invandrarpolitiken är all ytterligare förkorta hand-läggningsliderna iutlänningsärenden. har antalet besvärsärenden iregeringskansliet ökat kraftigt. (.\ 1980:04) hardärför fått tilläggsdirektiv (Dir. 1981:70) med uppdrag att närmare utredamöjligheterna att från flytta besvärsprövningen frånregeringskansliet. sker en viss förstärkning av arbetsmarknadsdepartementetskapacitet för handläggning av utlänningsärenden. Med hänsyn till detbesvärande statsfinansiella läget läggs stor vikt vid all inom ramen förgivna resurser effeklivera de insatser som görs för invandrarna.Invandrar- och minorilelspoliliken måste i hög grad söka tillgodose denandra generationen invandrares behov. Ett förslag lill program för åtgärderför invandrarbarn och invandrarungdomar läggs därtor fram. Strävandena altfrämja jämställdheten mellan kvinnor och män får än större aktualitet iell kärvt ekonomiskt klimat. Det är av största vikt alt den ekonomiska politikenoch arbetsmarknadspolitiken utformas så att kvinnor och män har samma möjligheter lillegen försörjning. En god barnomsorg och en samhällsplanering som gör det möjligt förbåde kvinnor och män att kombinera förvärvsarbete med en familj är viktigaförutsättningar härför. Under 1980-taletkan betydande förändringar förutses inom de områden av arbetsmarknadensom domineras av kvinnor. Det är därför myckel angeläget all kvinnorna breddar sittyrkesval. De förändringar av jämställdhelsbidraget som föreslås liksom deninformationskampanj som jämslälldhelskommillén (Ju 1976:08) skall genomföra undervåren led i ansträngningarna att bryta den könsuppdeladearbetsmarknaden och stärkakvinnornas ställning. har präglatsav en fortlöpande konjunkturförsämring. Sysselsättningen har minskal avsevärt inombåde industrin och byggandet. Denna minskning har inte kunnat vägas upp av den fortsattaökningen inom den offentligatjänstesektorn. Det totala antalet sysselsatta i landet har därför under vissa mänader minskal något.Arbetslösheten har under hös-len 1981 ökat till av arbetskraften,vilket är mer ån under den senastelågkonjunkturen och kan jämföras med de arbetslöshetstal som nåddesunder lågkonjunkturen 1971/72. Minskningen avantalet sysselsatta gällde män. Antalet sysselsatta kvinnor har fortsall att öka,om än i långsammare takt än 1981/82:100 Bilaga 15 4 tidigare. .'Krbetslösheiens ökning gällde de flestagrupper. En ökad frekvens av uppsägningar inom industrin och ett minskatbyggande har i betydande omfattning drabbat grupper som har haft arbete , samtidigtsom förelagens begränsade nyrekrytering har gjort det svårare förnytillträdande att finna arbete. Antalet ledigaplatser är f. n. lägre än pä myckel . Industriföretagen har i storutsträckning begränsat sina nyanställningar som antalet inneliggandevarsel om uppsägningar är stort. Den konjunkturbetingade nedgången inomindustrin förstärks av de strukturella obalanser som präglar stora delar avvärt näringsliv. Ändrade förhållanden på världsmarknaden gör relativtstora omställningar nödvändiga inom nägra av våra viktigaste industrigrenar. Sysselsatta fördelade på kön ochåldersgrupper Anlal sysselsatta i genomsnitt kvartalen (1 000-lal) Internationelltråder f. n. lågkonjunktur med höga arbetslöshetstal i nästan alla länder.Säväl den minskade tillväxten av offentlig verksamhet som byggnadsverksamhetensförsvagning och de stora strukturproblemen i vissa industrigrenar är internationellaföreteelser som på de flesta häll har medfört allt större svårigheter att hävdasysselsättningen. De flesta länders regeringar för en stram finanspolitik och håller räntornapå en hög nivå. vilketbidrar lill att begränsa den ekonomiska aktiviteten internationellt sett. Under loppet av väntas emellertidindustrikonjunkturen så småningomförbättras i flertalet industriländer. Detta kan tillsammans med den iseptember 1981 genomförda devalveringen av den svenska kronan väntas medföra engradvis ökning av efterfrågan pä exportprodukter. En förbättring av sysselsättningslägethär i landet kan därefter förutsesinträffa med viss eftersläpning. Lägel kan förutsättas förbli ansträngt underförsta halvåret, men därefter inträffar sannolikt en gradvis ökning avefterfrågan på arbetskraft. 1981/82:100 Bilaga 15 5 Med hänsyn lill delförsämrade arbetsmarknadsläget har de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna underinnevarande budgetär getts större omfattning än vad som förutsägs i 1981 ärs budgetproposition.På förslag som regeringen lade fram i komplelteringspropositionen (prop. 1980/81:150, AU 1980/81:21, rskr1980/81:404) beslöt all anvisa 600 milj.kr. försysselsättningsskapande åtgärder och 440 milj. kr. för arbetsmarknadsutbildningutöver vad regeringen hade förordat i budgetpropositionen. Regeringen hardärefter genom skilda beslut anvisatytterligare sammanlagt 860 milj. kr. för sysselsättningsskapande åtgärder /82. Av detta sistämnda belopp avser 400 milj. kr. medelför beredskapsarbeten för ungdomar i åldern och 60 milj. kr.medel för s. k. arbetspraktik för ungdomar under 18 är som genomgåttyrkesintroduklion. Regeringen har vidare med hänsyn lillsys-selsällningsminskningen inombyggsektorn tidigarelagl offentliga investeringar för sammanlagt ca 640 milj. kr. Dessutom har påregeringens förslag beslutat omstimulansåtgärder inom bostadssektorn. Arbetsmarknadspolitikenföresläs under näsla budgetår - i enlighet med de riktlinjer förarbetsmarknadspolitiken under 1980-lalet som antog under föregåendeårs - fä sin tyngdpunkt på förmedling av arbeten på den öppnamarknaden. Åtgärderna skall inriktas på all förbättra arbetsmarknadensfunktionssätt och underlätta den ömsesidiga anpassningen mellan utbudoch efterfrågan på arbetskraft. Den egentliga platsförmedlingen är denhögst prioriterade delen av verksamheten. Del s. k.huvudförslaget för statsmyndigheterna skall gälla för arbetsmarknadsverket.Verket föresläs emellertid få ytterligare 60 Ijänster lill platsförmedlinggenom omprioritering inom arbetsmarknadsverket. Datorsystemet för sökning ochmatchning av lediga platser via terminaler föreslås bli utbyggt och arbetet med altförenkla och effeklivera förmedlingens arbetsformerfortsätter. I den mån som dearbetslösa inte kan beredas arbete på den öppna marknaden skall i första hand enlämplig yrkesutbildning aktualiseras. Arbetsmarknadsutbildningen beräknasdärför, trots den väntade konjunk-lurförbättringen, fä stor omfattning även under näslabudgetär. Liksom under innevarande budgetär prioriteras direkt yrkesinriktadekurser av måttlig längd. Beredskapsarbetenabör ges en varierad inriktning med hänsyn lill all arbetslösheten drabbar mångaolika yrkesgrupper. Del är nödvändigt att så långt som möjligt undvika arbetsobjektmed hög kostnad per dagsverke. Eftersom arbetslösheten bland byggnads- ochanläggningsarbetare beräknas förbli relativt hög även under nästa budgetärmåste dock även fortsättningsvis en del av beredskapsarbetena gällainvesteringsobjekt trots att sådanaarbeten är relativt dyra per dagsverke räknat. Denarbetsmarknadspolitiska byggnadsregleringen ses f.n. över av en särskild utredare (1980:06). Utredaren väntasavge ell betänkande . Prop.1981/82:100 Bilaga 15 6 Regeringen har underhösten 1981 beslutat om direktiv (Dir. 1981:65) för en parlamentarisk utredning omarbetsmarknadsverkets ansvarsområde ochorganisation. Vidare har beslut lagils om direktiv (Dir. 1981:64) för en särskild utredare med uppgift alt undersöka hurett system med kontrakt mellan arbetsförmedling och arbetsgivare rörande desenares rekrytering skulle kunnautformas. Frägan om den framlida organisationen av förmedlingsverksamheten inom kulturarbelssektorn beredsinom . (A 1978:05) har lagt fram betänkanden (SOU 1981:17 och DsA 1981:13,14, 15, och 16) om bl. a. industrins och kontorsarbetets datorisering. Regeringen avser altunder föreläggariksdagen en proposition om en samordnad datapolitik, varvid bl. a. arbetsmarknadspolitiska frågor kommer altlas upp. Kommittén (A1980:02) för arbetsmarknadsutbildning och förelagsul-bildning väntas lägga framsitl slutbetänkande . Äldrearbetskommillén(A 1979:02) har i elt delbetänkande (SOU 1981:70) redovisat enkartläggning av intresset för förvärvsarbete efter pensioneringen hos äldre arbetstagare, äldreförtidspensionerade ochålderspensionerade. Inslilulel försocial forskning har i samarbete med AMS och med anslag frånarbelsmarknadsdeparlementel gjort en studie av arbetsförmedlingens möjligheteratt underlätta kvinnors inträde på arbetsmarknaden. Underlaget för studieninsamlades vid arbetsförmedlingen i Vä.xjö i anslutning tillgenomförda försök med intensifierad arelsförmedling för kvinnor. Studien som benämns Intensifieradarbetsförmedling -Om utvärdering ochmålstyrning av arbetsförmedlingens verksamhet har överlämnats lillregeringen. /82 driver AMS en kampanj kallad Plats för kvinnor. Syftet är att sökaminska arbetslösheten bland kvinnor genom alt bl. a. stimulera tillolraditionella yrkesval. Inomregeringskansliet studerar f. n. en arbetsgrupp möjligheterna all som en arbelsmarknadspolilisk stödformlämna slöd lill arbetslösa m.fl. för allstarta eget förelag. Jag avser all återkomma lill denna fråga i den proposition om småförelagarfrågor som regeringenkommer att förelägga . Besparingsprogrammetinom verksamhetsområde berör bl. a. arbetslöshetsförsäkringen. Enomläggning av bidragssystemet föreslås i en departementspromemoria (Ds A 1981: 17), som remitteras . 1 promemorian redovisas också förslag lillhöjning och differentiering av dagpenningarna i arbetslöshetsförsäkringen. Regeringen kommer all i särskild propositionförelägga förslag i dessafrågor när remissbehandlingen har avslutats. Därvid kommer också fråganom höjning av det kontanta arbetsmarknadsstödet för arbetslösa som inte är försäkrade samt utbildningsbidragenatt las upp. 1981/82:100 Bilaga 15 7 Under 1970-taletgenomfördes en rad reformer på arbetslivets område. Arbelsmiljölagen, somgäller , präglas av en vid syn på arbetsmiljöbegreppel.Arbelarskyddsslyrelsen och yrkesinspektionen har fått kraftigaresursförstärkningar. Förutsättningar har skapats för ell effektivt arbete påarbelsmiljöområdel och därmed ocksä förbättrade möjligheter att förebyggaarbetsskador, förslitning och handikapp. De handikappades situationi arbetslivet uppmärksammas fortlöpande och del har särskill skelt under delinlernalionella . AMS, arbelarskyddsverkel saml en rad andramyndigheter och organisationer har var och en inom sill omräde ägnat stortarbetet ål handikappfrågor. Av särskild betydelse för de handikappadesmöjligheter i arbetslivet är insatser för all förbättra arbetsmiljön ochförebygga arbetsskador men också för alt individuellt anpassa arbetsplatser ocharbetsmiljö lill handikappades behov och förutsättningar. Samarbetet måstedärför intensifieras mellan de organ som svarar för arbetsmiljöfrågorna ocharbelsmarknadsor-ganen. Regeringen har utfärdat direktiv (Dir. 1981:66)för en särskild utredare som skall se över hur samverkan, ansvars- och arbetsfördelningmellan dessa organ skall utformas i framliden. Den ekonomiskaåtstramningen präglar årets budget även vad beträffar arbelsmiljöområdel. Defastlagda utvecklingsmål som gäller för arbelarskyddsverkel måste därför nåsgenom effektivering och omprioriteringar av redan tilldelade resurser. all yrkesinspektionens handläggning av ärenden enliglarbelsmiljölagen inriktas på ökad rättssäkerhet för samtliga berörda parter. Utredningen (A 1976:01)om företagshälsovården och den yrkesmedicinska verksamheten har under åretöverlämnat sitt andra delbetänkande (DsA 1981:01) Mät- och laboratorieresurser.Utredningen har bl.a. föreslagit ändringar i lagen om riksprovplatser så attofficiell provning i form av arbelsmiljömälningar av skilda slag skall kunnaulföras av andra institutioner än riksprovplatser. Förslaget som harremissbehandlats bereds f. n. inom . Utredningen (A 1979:04)med uppdrag all se över arbelsmiljöinvesle-ringar i mindre och medelstoraförelag m. m. har överlämnat betänkandet (Ds A 1981:12), Omstatligt slöd lill arbelsmiljöinvesteringar, vilket innebär attutredningsuppdraget är slutfört.