prop · G503113 · 1981-12-31 00:00:00 — ILänsprogram 1974 skisserades en strategi för hur naturtesurserna skall användaspå lång sikt. Det handlar både om resurser för industriell produktion (malm,mineraler, skog) och om de areella näringarna (jord, skog, rennäring, fiske).Länet har också utomordentligt stora resurser för rekreation och turism,liksom fömtsätlningar för en god boendemiljö. Detfmns naturligtvis flera vägar alt följa för att lösa nortbottensfrågan. Alternativenutgörs av å ena sidan att flytta arbetskraften till andra delar av riket, åandra sidan att flytta företagsamhet till . Strävan måste vara attproblemen ska lösas på sistnämnda sätt, dvs. genom en aktiv regionalpolitik. Detär i basnäringarna den största delen av målsättningens 24000 27000arbetstillfällen måste komma. Åtgärdskravenför ökad sysselsättning behandlas i del följande koncentrerat näringsgrensvis. LänsstyrelsenshandUngsprogram för jordbruk ligger fast. Målen är att: - ge hög och jämn sysselsättning i det enskilda jord-och skogsbruket - medverka lill en jämn sysselsättning i deindustrier som baseras påjord-och skogsbrakets produkter - medverka fill att folk kan bo kvar, särskiU iinlandet, vilket i sin lur ger underlag för en acceptabel service. Länethar låg självförsörjningsgrad på alla jordbraksprodukler, utom mjölk ochpotatis. Bland de åtgärder som föreslås kan nämnas: - nya jordförvärv slagen tiUämpas så att prisnivånblir skälig och sysselsättning och uppbyggande av familjeföretag främjas - jordskötsellagen tUlämpas så att aU brakningsvärdåker hävdas - utredning görs med sikte på alt få till ståndlagändringar som möjlUggör för lantbraksnämnden att behålla förvärvad mark ochlångsikfigt aren-dera ut densamma som alternafiv fill försäljning - dödsbo- och samägande avvecklas - lantbraksnämnden tar ytterligare initiativ för attöka omsättningen av passivt ägda fastigheter - möjligheterna utreds att fillgodose jakt- ochfiskeintressena för dem som inte äger någon fastighet - tillståndsprövning av arrendeupplåtelser införs. Prop.1981/82:113 Bilagedel 243 Skogsvårdsålgärderpå två 3. k. inlensilelsnivåer presenteras för att öka skogsproduktion ochvirkesutlag. En bred uppföljning har gjorts i projekt /81. Detbör enligt vara möjligt att nedanför skogsodlingsgränsenavverka en brutlovolym på 5,0 milj. skogskubikmeter, varav 2 milj. ilappmarken och 3 milj. i kust- och skogslandet. Tillgångarna ovanskogsodlingsgränsen bör vägas in i en senare lotalbe-dömning av möjligheternaatt lösa problemet kring den s. k. "virkessvackan" omkring . vill i dettasammanhang peka på att en skogsvårdsinsats i storleksordningen 100-150 milj.kronor genererar elt virkesvärde på drygl en halv miljard. Det virketrepresenterar i förädlat skick ett bralloproduk-tionsvärde i storleksordningen1,52,. Med ökad förädlingsgrad och tillvaratagande avskogsenergi bör detta produktionsvärde kunna nå över 3 miljarder. Målenhar i länets rennäringsprogram som faslstäUts av 1979 uttrycktsbl. a. i följande formuleringar: - De som arbetar inom rennäringen ska ha en inkomstsom är jämförbar med de inkomster som uppnås i andra areella näringar. - De nalurUga betestUlgångarna ska styra hur mångarenar som totalt hålls inom rennäringen. (I avvaktan på en belesinventeringutgår man från all en renstam av 100000 djur ska kunna håUas inom flällrenskötseln.) - Arbetstillfällen ska tiUskapas för samer vid sidanav renskötseln. - Del allmänna ska bekosta anläggningar som ingår iden s. k. infrastrak-turen. Åtgärdersom behövs för detta är t. ex.: - Renbetestillgångarna klarläggs. - En utvecklingsplan upprättas för varje sameby. Föryrkesfisket ska avsättningsmöjligheterna tryggas och förädlingsgraden öka.Bland åtgärder som föreslås är: - Laxfisket i havet och i synnerhet smålaxfisket isödra begränsas. - Rehabiliteringsprogrammen för den naturligasmoltreproduktionen i länets älvar fullföljs. - Arbetet med produktutveckling av fiskprodukterbaserade på fiskråvara från länet fortsätter. - En eller flera avelsstationer byggs. 1981/82:113 Bilagedel 244 Ettav turistnäringens övergripande mål är alt tUlföra länet nya varaktigaarbetsliUfällen. Inom fjällområdet skall utbyggnaden koncentreras till särskildautvecklingsområden. I kustområdet skaU utbyggnaden ske med utgångspunkt frånsärskiU utvalda basorter. I länsprogrammel presenteras områdesvisa förslag förTärna-Nasa-området, Abisko-Kebnekajse-området, Vägen västerat, Dundretområdel,Jokkmokksområdet, och länets älvdalar. Huvudmannaskaps-och organisationsfrågor måste lösas. Kommunikationer, marknadsföring ochutbildning måste förbättras. Detövergripande målet för industrins utveckling i kansammanfattas påföljande sätt: - Regionens naturresurser utnyttjas för all säkra engod malerieU standard för befolkningen. Den långsiktiga samhäUsnyltan ska varaavgörande för naturresursernas användning. - Regionens samlade produktion bringas att ökasnabbare än riksgenomsnittet. - Vidareförädling sker så nära råvarakällan som delär ekonomiskt möjUgt och ur sociala aspekter lämpligt. - Mineral- liksom energiresurserna utnyttjas i störreutsträckning inom regionen. - Förädlingsgraden höjs bl.a. inom branscherna stål,trä och verksläder. Ny produktion etableras inom branscherna livsmedel,elektronik och kemi. - De statliga företagen breddas och vidareutvecklas.Särskild hänsyn tas lill inlandet. Detla kan åstadkommas genom ökad produktionoch kompletterande vidareförädling, utveckling av produktion och nyetableringarinom expansiva sektorer. - Privata företag sfimuleras att expandera genomlokaliseringsstöd och genom frisläpp ur investeringsfonderna. - Privata företag styrs att expandera i Nortbottengenom etableringskontroll. - Inventeringen av naturresurser, främst mineraleroch energitiUgångar, intensifieras. - Del biologiska underlaget för en livsmedelsindustribaserad på ökad produktion inom de areella näringarna preciseras. - Ett program för högre förädlingsgrad inomskogsindustrin utarbetas och Startas. 1981/82:113 Bilagedel 245 - Förbättring av yrkesvägledning och framtidsinriktadpraktisk gymnasieutbUdning. - VidareutbUdning av alla k;ategorier av personal ärangelägen, särskill inom basföretag med långsiktigt minskande sysselsättning. - Yrkesutbildning och omskolningsverksamhel utformasmed tanke på ny teknikintensiv industriproduktion. - Etableringav produktionsservice av nyckelkaraktär l.ex. ylbehand- lingsanläggning, gjuteri, verktygstillverkning etc. måste komma till Stånd. - Marknadskontakter och bearbetning måste förbättrasavsevärt, särskilt då hos mindre och medelstora företag, främst för denationella marknaderna inom verkstadsindustri, men även inom trä ochelektronikbran-scheraa. Marknadskompelensen måste byggas ul hos Utvecklingsfondenför att på ett kompetent sätt kunna förmedla resurser mellan företag ochhögskola, marknadsföringsorgan och konsulter. - , i samråd med denäringsUvsstödjande organen, preciserar för länets industriutveckling centralaleknikavsnitt saml behov av marknadsforskning och strakturanalyser. Sexav tio industrijobb i Nortbotten finns i företag i vilka staten har detavgörande inflytandet. Därför har staten och ett specielltstort ansvar i och för . - Mineralpolitiken utformas i samklang med deregionalpolUiska målen. Kravet all bibehålla utkomstmöjligheter och boende iinlandet bör särskilt beaktas. - StäUningslagande på central nivå när del gäUerutökad men långsikfigt väl balanserad mineralbrytning påskyndas. - En målinriktad studie över Nortbollensmineraifillgångar genom s.k. fullprospektering genomförs. - De nya gravfyndigheter som finns i Nortbotten måstetas till vara för en utökning och breddning av mineralbasen. finnsfyndigheter vars brytningsvärde snabbt måste bedömas. - LuleåskaU vara landets metallurgiska centram. 1981/82:113 Bilagedel 246 - Möjligheteraa undersöks beträffande produkfion inomområdena transportmedel, miljövård och energi, gravor, skogsindustri ochutrustning för verkstadsindustrin. SärskiU uppmärksammas om innovationerna kanomsättas i hela systemlösningar. - Bevakning av innovationer och möjligheter att köpalicenser måste förbättras. - Länkarna till produktionen inom regionen förstärksför att maximera spridningseffekterna, speciellt mot sektorerna träprodukteroch . - Ett nafionelU straklur- och handlingsprogramutarbetas. En fördelningsplan med resurser för direkt styrning av råvaran böringå. - En beredskapslag utarbetas. Denna skall kunnasättas i kraft för enstaka virkesförsöijningsområden eller för hela landet omindustrins virkesförsörjning eller sysselsättningen hotas aUvarligt. - Ett program för längre driven förädling utarbetas.De mindre och medelstora förelagens produktionsutveckling förbättras. Denadministrafiva kapaciteten Uksom marknadskunnande höjs. Särskilt anpassad kursverksamhetigångsattes i samarbete med högskola - utveckUngsfond. Dessutompresenteras ålgärdsförslag för branscherna kemisk industri, elektronikindustrioch livsmedelsindustri. Blandlänsprogrammets riktlinjer kan nämnas: - Statsmakteraa tar hänsyn lill de regionalpolifiskamöjligheter som energipoUtiken ger och engagerar sig aktivt i deninduslriexpansion som energtförsörjningen ger och kommer att ge upphov tUl. - Länets övergripande strategi när del gällerutnyttjande av skogsavfall och torv för energiproduktion har formulerats under1981 och bör vägleda statsmakternas åtgärder på området. - Med utgångspunkt i ett material från en utredningtillsatt av för industri- och energipolitik, ochsom presenteras , utformas en målsättning för länels engagemangoch de konkreta åtgärder som bör vidtas inför en eventueU utvinning av gas/oljautanför . Denvägslandard som uppnåtts i länet måste bibehållas i förhållandetill övriga landet. Framfida transportbehov och standardkrav på inlandsbananbör preciseras. Vidare bör en tidsplan utarbetas som Prop.1981/82:113 Bilagedel 247 innebäralt upprastningen bör vara avslutad i mitten av 1980-lalet. Andrakommunikationsfrågor presenteras som konkreta förslag. Denhögre ulbUdningen och forskningen bör byggas ul i dels för attförstärka de resurser som redan finns, dels för att bredda verksamheten ochlägga en grand för en offensiv utveckling inom sektorer av strategisk betydelseför länets framtid. Länsprogrammetpräglas av en stark omsorg om att rädda glesbygden. En ytterligare minskning avbefolkningen i länets glesbygder riskerar på många håll att få allvarligaföljder för dem som blir kvar. Redan nu är befolkningens åldersammansättninginom stora kommundelar i inlandet sådan att bara en inflyttning kan hålla uppebefolkningstalen . Kraftfullaåtgärder måste vidtas från samhällets sida för att i länets glesbygder la tiUvara det underlag för försörining som finns. Länetmåste ses som en helhet, där såväl kustbygd och inland som centralorter ochglesbygd måste fungera med tillräcklig sysselsättning, service och en godmiljö. Om utvecklingen i inlandet och glesbygden bUr alltför drastiskt negaliv,får delta mycket allvarliga återverkningar på basindustrin och de störrecentralorterna i kusten. Näråtgärdsprogrammen i skilda näringsgrenar efterhand genomförs måste denaturligtvis prövas mot de gällande bevarandepoliliska målsättningar somuttrycks t. ex. i den fysiska riksplaneringen. Enreferensram för det något luddiga begreppet "miljö" ges i denväl-fårdsmodeU och helhetssyn som Social utvecklingsplanering i länkunnat tillföra länsprogrammets beskrivningar och analyser. 4 Synpunkter och förslag beträffande regionalpolitiska medel Länsplaneringenoch medel för dess genomförande av länsprogrammets förslag måste kunna realiseras genom egetbeslutsfattande inom länet, andra förslag kräver statsmakternas ställningstagande.Det är knappast tänkbart att länet av egen kraft skall kunna lösanorrbottensfrågan. Den nortbottensstyrda industrisektorn utgör knappast mer av hela industrin i länet. Detla markerar beroendet av en fungerandenalioneU regional-, sysselsättnings- och näringspolitik. Samhällets stödformeroch regler för utbUdning av arbetskraft, företagsutveckling m. m. utformasefter de speciella behov som finns i en region i industriell omvandling. Dettakan kräva nya stödformer. Desenaste åren har länet undan för undan fått större resurser för all själv kunnapåverka sin situation (Nortbottendelegationen, Region-Invest, 1981/82:113 Bilagedel 248 m.). Denna utveckling är positiv. Statsmakterna måste tafasta på detta och ytterligare öka länets möjligheter att genom egna beslutskapa en positiv utveckling. Ytterligare besluts-uppgtfter kan delegeras tiUlänsstyrelse och utveckUngsfond från AMS och industriverket. Dessutomkan statsmaktema genom andra beslut markera sin vilja att minska gapet mellanord och handling i regionalpolitiken. Föratt uppnå rimliga effekter, särskilt i länets inlandskommuner, krävsregelmässigt högre subventionsgrad än i andra delar av landet. Stödområdesindelningoch bidragsnivåer skaU enligt fastställas utifrån objektivakriterier, sysselsättningssituationen m. m. menar attden regionalpoUliska helhetssynen - därmed också närings- och industripolitiskasynpunkter - skall väga tungt när subventioner i de enskilda fallen fastställs.Subventionen per arbetstillfälle föreslås inte ensam vara styrande för detstatliga bidragels storlek när det gäUer satsningar med strategisk betydelseför näringslivet. För turistnäringenföreslås ändring i stödformer så alt knytningen av stödets storlek fillsysselsättningen måste bort, om stödet skall ha någon betydelse förutvecklingen av näringen. För detla talar också rekreationspoUtiska mofiv ochatt turistnäringen är särskill viktig för de extrema glesbygderaa. Slutligenger varje sysselsättningsfiltfälle i turistnäringen mer indirekta effekter änsysselsättning i andra näringsgrenar. Frisläppav företagens investeringsfonder måste, enUgt , ske i Unje medregionalpolitiska målsättningar, varvid fonderna genom slatsmaktemas beslutselektivt utnyttjas vid nyetablering och utveckling av industri inomNorrbottens län. Företagenföreslås få rätt att förfoga över sina investeringsfonder för investeringar iNortbotten enligl förordningens 9 § 3 moment och därvid beviljas ett extrainvesteringsavdrag på 30 procenl. Investeringsfondsmedel och regionalpolifisktstöd föreslås kunna utnyttjas för samma investeringar. Länsstyrelsenföreslår att statsmakterna beslutar all låta offertprincipen bU det verksammaregionalpolisliska medel det har förutsättning all vara. 250-350 milj. kr. perår ställs liU förfogande för lokalisering till Norrbotten.Offertprincipen kombineras med etableringskontroll. Länsstyrelsenhar vid tidigare tillfällen och i länsprogrammel föreslagit attetableringskontroll införs och kompletteras med offertmetoden. På grand avNortbollens situation, som helt skiljer sig från förhållanden i andra län,kunde systemet begränsas till att vara inriktat på att styra investeringar tillNorrbotten, främst inlandet, från de delar av landet som ligger utanför de sex stödområdena. Omde regionalpolitiska reglerna skall ha någon mening, måste de tilläm- Prop.1981/82:113 Bilagedel 249 pas.Det finns dokumenterade fall då avvikelser gjorts från upphandlingskungörelsensregionalpoUliska direktiv. Därför föreslår alt regeringen skärperkontrollen över att upphandlingskungörelsen följs. Iett län av karaktär med extraordinära krav på en tillväxt inom små-och medelstor industri spelar Utvecklingsfonden en speciellt viktig roU.Statsmakterna måste markera sitl ansvar genom att tillförsäkra fonden deekonomiska resurser som behövs för ett progressivt utvecklingsarbete. Regioninvest - dotterbolagtUl Statsföretag - måste ges fiUräckliga ekonomiska resurser för att kunna bliden speciella utvecklingsfaktor för länets industri som förutsattes vidtillskapandet. Företagbör utan omständig administrativ prövning kunna få marknadsföringsbidrag föravgränsade, riktade insatser. En bredare marknadsbearbetning föreslåsfinansieras med avskrivnings- samt lokaUseringslån på samma villkor somlokaliseringsmedel för utbyggnad av produktionsapparaten. Bidrag föreslås utgåtill marknadsföringskostnader i stödområde sex. Produktionsutrustningeni främst länets verkstadsindustri måste byggas ut och moderniseras, vilketförutsätter generösa stafiiga lokaliseringsmedel. Reglernaför slöd måste utformas så att utvecklingsarbetet vid de mindre företagen kanbedrivas i samma relativa omfattning som vid de stora konceraerna. Vidöverlåtelse av företag kan problem uppslå. För all bevara tilltron lill detregionalpolitiska stödet är det viktigt att medlen inte på en eller annan väghamnar i enskilda personers ägo. föreslår att garantier skapasför att stödmedlen stannar kvar i förelagen vid företagsöverlåtelser. Om ettföretag flyttar förordas att den extra regionala stimulansen -d.v.s.bidragsdelen av det regionalpolitiska stödet - återbetalas i sin helhet. Reglernaför statsbidrag tiU investeringar i glesbygd ger förhållandevis stora skillnadermellan olika näringsgrenar. Vissa verksamheter saknar till och med i prakfikenmöjligheter all få investeringsstöd. Dessa skillnader försvårar en önskvärdutveckUng av näringslivet i glesbygden. För en sådan utveckling måste gälla attvarje arbetstillfälle är lika värdefullt ur samhällets synpunkt oavsettnäringsgren. Statsbidragsreglernas stödnivåer föreslås göras mer likformiga.Erfarenheterna från Nortbollendelega-fionen och visar på attökad effekfivitet kan nås genom att samordna insatser från olika samhäUsorganoch instUutioner. Enfortsättning av Nortbottendelegationens satsningar på byprojekt ochspecialproduktion i jordbrakel såsom grönsaksodling, bärodling, köttproduktionm.m. Övriga näringar som hantverk, viss småindustri. Prop.1981/82:113 Bilagedel 250 slöjd,turism, fiske m.m. måste utvecklas. Investeringsstöd bör beviljas även omåtgärderna endasi är komplement lill annan utkomst. Övre beloppsgränsen förglesbygdsstödet föreslås höjt liU . (I Nortbollens Länsrapport1981 - där för övrigt glesbygdsstödet penetreras mer ingående - föreslåsgränsen höjd lill ). Slödmöjligheleraavia det särskilda anslag som släUls fill Norrbottende-legalionens förfogande för sysselsättningsskapande insatser i inlandet bör permanentas. Anslagetföreslås behållas som elt förhöjt investeringsstöd i sådana fall det behövs avregionalpoUliska skäl. Fortsatt fraklstöd ochredskapsstöd föreslås lill inlandsfisket. Dessutom bör stöd ges till kyl- ochfrysanläggningar saml till fiskebyggnader i inlandet. Förjordbruket bör ell stafiigt investeringsstöd införas som förbättrar brakarensförsörjning. För att uppnå behövlig sfimulans måste stödet vara avinvesteringskostnaden i byggnader och markinvesleringar. Detsärskilda stödet via Nortbottendelegationen (se avsnitt "glesbygdsstödet")som föreslås permanentat bör kunna användas för gemensamma markinvesleringar ihela länet. För sådana investeringar föreslås statsbidrag beviljas med upp liU75 procenl av kostnaden. Somkomplement fill investeringsstödet föreslås en räntesubvention införas isamband med störte investeringar. Länsstyrelsenanser att trädgårdsnäringen bör ges möjligheter liU statligt stöd analogi medvad som gäller för jordbruket. Inomskogsbruket bör ökad röjning initieras genom all ell statligtklenvirkesstöd inrättas. Ökad skogsodling kan väntas i den takt medel ställsliU förfogande för ell generellt slöd inom ramen för nu gällande regler.Erforderligt statligt stöd till skogsvård, dikning och skogs vägbyggnad uppgårenligl länsprogrammet lill i dåvarande penningvärde. Inomrenskötseln bör bidrag lämnas vid köp av Uvrenar enligl regler som preciseras ilänsprogrammel. En ny stödform - driftlån - föreslås. Prisstödet bör utgå medvisst belopp per djurkropp. Ett fraktsslöd föreslås av kostnadenför helikoptertransport i samband med slakt inom väglöst område. Bidraget persameby för inköp av avelstjurar bör höjas, liksom också redskapsstödet ochbidraget för uppförande och förbättringar av gemensamma anläggningar tillsamebyar. Slalsbidragsdelens storlek vid enskilda beredskapsarbeten börutredas. Samhällsresurserbör avsättas för alt inom länels basindustrier precisera inom vilka långsiktigtintressanta utvecklingsblock man har specifik kompetens för att mobilisera nyindustrieU produktion. Stipendierföreslås för uppfinnare. Länsstyrelsenavser att låta utreda föratsättningarna för en regionalise- 1981/82:113 Bilagedel 251 ringav kreditmarknadspolitiken som underlag för vidare bedömning av denna fråga. Upphandlingarav konsulttjänster inom länet bör öka för projekt i länet. Produktutvecklingoch licenssökning måste öka i omfattning och teknisk kvaliet. 1 de flestabranscher behövs samhäUets finansiering och medverkan från högre tekniskforskning. Enstudie bör genomföras angående möjligheterna att använda elenergipriserna somregionalpolifiskt inslrament. Trotsriksdagens beslut om avslag , har fortfarandeuppfattningen att ett företagsinriktat persontransportstöd skulle vara ettmycket effktivt regionalpolifiskt medel. Kraven från länets industri ärentydiga. Statsbidragssystemet för viss kollektiv persontrafik, särskilt på landsbygden,bör omarbetas med inriktning på differentierade statsbidrag med tanke på despecifika förhållanden som råder i norrlandskommunerna. Godstransporterna perflyg bör bli transportstödsberätli-gade som övriga godstransporter. 5 Förslag till konkreta åtgärder riktade till den centrala nivån Föratt stärka jordbruket måste dödsbo- och samägande avvecklas. Vidare måstemarkavvatlningen intensifieras och ägoslrukluren förbättras. Engrapp av ledande befattningshavare från , och -Lule verken underledning av Statsföretags utvecklingschef bildas, med uppgtft att undersöka hurdessa företag skall kunna hjälpa lill alt lösa länels problem med hjälp av egnaoch utomståendes resurser. Inom varje företag utses en specieU utveckUngsgruppmed uppgtft att svara för en långsiktig strategi för företagets verksamhet ilänet. Statsföretag föreslås avge en rapport lill regeringen om hurförelaget medverkat fill att lösa sysselsättningsfrågan i Norrbollen. Decentrala förvaltningarna för och , samt ledningarna för division träoch papper inom ASSl förläggs liU länet. representation istatsförelagsgruppens styrelse bör öka. Norrbottenföreslås bli försökslän för energisparåtgärder. Mineralteknisktutvecklingscentrum inrättas vid högskolan i . flertal investeringarpreciseras i länsprogrammet för att utveckla malm-och mineralverksamheler iMalmfälten, däribland beslut om nya huvudnivåer i Kirana och under1980-lalel. Denstrukturplan som lades fasl när bUdades skall fuUföljas. Kravet på attLuleå skall bli metallurgiska centrum står fast. Förädlingenvid länets kustindustrier drivs längre. Investeringar görs för nyaproduktionsområden vid brak, bl.a. utökning med termo-mekaniskmassa. Produktionen av board fortsätter i . Samarbetet måste utvecklasmellan ASSl och . utredning föreslås om vattenkraftens roll i den svenska energiför- 1981/82:113 Bilagedel 252 sörjningen.En utbyggnad av älvs etapp I bör tUlåtlighetsprövas. Syftet bör vara attsnabbt få till stånd en utbyggnad. Beslutom brytning av urantillgångarna i Pleutajokk fattas under föratsättning att demiljömässiga krav som är förknippade med en sådan brytning kan . Arbetetmed att få fill stånd en ny flygterminal vid KaUax, utbyggnad av flygfältet iGälUvare till klass Il-slandard och nybyggnad av fiygfält av klass Il-standardnära fultföljs. SASoch Linjeflygs taxesättning som berör Nortbotten bevakas i syfte att med vinsternaförbättra flygförbindelserna fill och inom . Regeringengör en bedömning och tar initiafiv tUl en ny förhandUng om transportavtaletrörande järnmalmen mellan och SJ. Formgivningshögskolainrättas i anslutning lill högskolan i . Omett nytt bergskollegium inrättas bör det lokaliseras lill . I annat fallbör det ske en omlokalisering av mineralbyrån vid till . Ettpreciserat program för utbyggnad av högskoleutbildningar presenteras. Dentunga processmetallurgiska ulbUdningen och forskningen bör flyttas liU . Framtagandetav Länsprogram 1980 för Nortbollens län bygger på ell mycket brett engagemangsaml ett omfattande och kvalificerat underlags-surbete. Sammanlagt torde10000-tals människor ha arbetat med underlaget tiU länsprogrammet och redovisatsynpunkter.