prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — Trafiken vid uppgår lill ca 3000 fordon varav andel tung trafik all jämföra med de ca 80 fordon som utnyttjarfärjeförbindelsen mellan Sundet och Hasselön. Regeringen uppdrog den 4 september 1980ät statens vägverk att i samråd medtrafiksäkerhelsverkel och statens väg- och trafikinstitul all utreda och tillse alt sådana åtgärder genomförssom minskar belägg/tingsslitaget tiUföljd av användningen av dubbade bildäck. har ioktober 1981 redovisat en rapport (TU 1981:3 Dubbdäck) med anledningav utredningsuppdraget. Den projektgrupp som utarbetat rapporten lämnar följanderekommendafioner: - Totalförbudmol däckdubbar är inle motiverat. - Skärptanormer för dubbade däck bör fastställas. - Dubbdäcksnormer ochföreskrifter grundade på funkfionella krav bör utfärdas. - Gemensamnordisk forskning i syfte att åstadkomma gemensamma nordiska dubbdäcksföreskrifler böreftersträvas. I rapportenkonstaleras alt del beläggningsslitage som orsakas av dubbdäcken alltjämt ärbetydande. Slitaget har dock minskal avsevärt i jämförelse med deberäkningar som gjordes i början av 1970-lalet. Orsakerna fill detta är främst altmotståndskraftiga beläggningar har utvecklats som även dubbarna och dubbdäcken harutvecklats så all slitaget blir mindre.Kostnaderna för beläggningsslitagel har således minskal trots all både användningen av dubbade däck och kostnadernaför vägbeläggningar har ökat. Jag delar verkelsuppfattning alt elt totalförbud mol användningen av dubbade däck inleär motiverat. De föreslagna ändringarna av föreskrifterna, på grundval av ett gemensamt nordisktsynsätt, anser jag är bra och kan, somföreslagits, gälla fr. o. m. /83. Del är'trafiksäkerhelsverkel som prövar de föreslagna ändringarna ochutfärdar nya föreskrifter. Jag finner del vidare mycket tillfredsställande allde nordiska vägmyndig-helernagemensamt avser driva forskning som syftar fill gemensamma nordiskadubbdäcksföreskrifler. Härvid bör även andra tekniska lösningar kunnaprövas. Avslutningsvis villjag nämna att de nya föreskrifterna torde reducera slitaget med istorleksordningen . Full effekt kan uppskattningsvis nås omkring . När det gällerbesparingar inom har statsmakterna vidare föreskrivit att vägverketskyndsamt skall fortsätta se över och genomföra erforderligaorganisationsförändringar. redovisar i sin anslagsframställning all personalstyrkan kommerall minska med inemot Prop.1981/82:100 Bilaga 9 48 underde närmaste 5 åren. En följd av besparingarna på vägområdet blir bl. a. all ca 50 vägstalioner över hela landetblir aktuella för utredning och sammanläggning med intilliggande arbetsområden.Vägverket genomför dessutomväsentliga personalminskningar av central och regional administration. Enligl min meninghar på ett mycket förtjänstfullt sätt anpassat resursernalill del medelsutrymme som har avsatts lill väghållningen. Delta innebär all anspråken päsamhällets resurser för alt fullgöra väghållningenstadigt minskal under 1970-lalel. Jag är väl medveten om att indragningar av vägstalioner kaninnebära regionalpolitiska problem.Genom all i största möjliga mån lar hänsyn till samhällsekonomiskaoch arbetsmarknadspolitiska synpunkter kan negativa regionalpolitiska effektermotverkas. Jag menar dock att en god väghållning och ell bra vägnät är vägverkels mest betydelsefulla bidrag lill den regionalautvecklingen och alliså dess främsta medel härför. Genom all anpassa organisationen till minskade väganslag har kunnat upprätthålla en jämn väghållningsstandard över helalandet. Del är enligl min meningviktigt att även fortsättningsvis, när organisationen anpassas,strävar efter all upprätthålla en jämn standard över landet - inle minst gällerdetta del omfattande gmsvägnälel. I den anpassning avresurserna som pågår inom verket spelar verkels anläggningstillgångar i formav vägstalioner, lastbilar, väghyvlar, vägmaskiner m. m. en betydelsefull roll närdel gäller all få en rätt sammansättning av de totala väghållningsresurserna. För år 1982har anvisats 101,8 milj. kr. för investeringar i anläggningstillgångar.Verket begär för 170milj. Jag har vid min bedömning av medelsbehovel funnit del rimligt all , inom ramen för det anslagsom totalt anvisas för drift avstatliga vägar, bör få anskaffa de maskiner och den utrustning som ger den mesteffektiva väghållningen. Inom det totala anslaget bör därför investeringar i anläggningstillgångar kunnamedges i den omfattning som frånföretagsekonomiska utgångspunkter är mest lämplig. bör genomlämpligt avvägda beslällningsbemyndiganden ges möjlighet att anskaffa de olikaanläggningstillgångarna så ekonomiskt som möjligt. Mol bakgrund av de av migförordade investeringarna anser jag all en lämplig nivå för beslällningsbemyndigandel för år1984 är 115 milj. kr. och samma belopp i 1983 årsberäknade prisnivå. Därmed sker en höjning av tidigare lämnade bemyndigandenför åren 1983 1. o. m. 1985från 70 milj. kr. lill 115 milj. kr. För budgetåret1982/83, dvs. , beräknar jag anslaget lill 3 171milj. Del innebären uppräkning med 357 milj. kr. I följandesammanställning redovisas hur kostnaderna för vägdriften och investeringarna ianläggningstillgångar beräknas i stort fördela sig under år 1983.Sammanställningen visar även de ungefärliga kostnaderna (milj. 1981/82:100 Bilaga 9 49 Central administration Regionaladministration ServicearbetenUnderhållsarbeten Förbättringsarbete n Anläggningstillgångar Kostnadsramarna för år1983 för anslagen Drift av statliga vägar resp. Byggande av statliga vägar böri princip bestämmas lill samma belopp som anslagen. Del bör ingå i regeringensbefogenheter att i den mån arbetsmarknadsläget, kravet på ändamålsenligplanering av verksamheten eller andra särskilda skäl motiverar det, bemyndigavägverket all resp. jämka de föreskrivna kostnadsramarnaför dessa år, l.ex. genom att i förväg la i anspråkbehövliga belopp av de medel under de kalenderårsberäknade anslagen, som kanbli anvisade för . Jag hemställer all regeringen föreslår riksdagenatt 1. medge all statensvägverk lämnas de beslällningsbemyndiganden' som jag förordat i del föregående 2. all lill Drift avstatUga vägar för /83 anvisa ett reservationsanslag på . Byggande av statliga vägar 1980/81 Utgift 1275565000 Reservation 768667000 1981/82 Anslag 900000000 1982/83 Förslag 900 000 000 Från delta anslag betalaskostnaderna för de delar av vägverkels verksamhet som är hänförliga lillbyggande av statliga vägar saml vissa förbättringsarbeten. : Medel för att uppfylla målen Åtgärderna inombyggandeverksamheten ger i de flesta fall effekter på flera av delmålen förväghållningen som redovisats tidigare. Nedan lämnas exempel på åtgärder inombyggandeverksamheten och hur dessa medverkar lUl all uppfylla målen. Nya genomfartsleder ochförbifarlsleder i mindre och medelstora tätorter har stor betydelse för allöka trafiksäkerheten. Ofta kan trafiksäkerheten på en nybyggd förbifart vara2-3 gånger bättre än på en befintlig dålig 4 1981182. Prop.1981/82:100 Bilaga 9 50 Härutöver minskar restiderna och vägtrafikensmiljöstörningar. Ny- eUer ombyggnadmen åven rena förbättringsåtgärder på landsbygdsvägarna motiveras i allmänhet utifrån flera mål, t. ex.minskade restider och ökad trafiksäkerhet. Belysning och extrakörfält för vänstersvängande trafik i korsningar reducerar ofta antalet olyckorkraftigt. Undersökningar visar på olycks-minskningar mellan i korsningar som byggts om. Bristandeframkomlighet för den lunga trafiken och därav följande höga transportkostnaderberor i många fall på punktvisa brister i vägnätet. Det transporthinder somi första hand bör undanröjas är svaga broar. Liknande hinder förgodstransporter är låga och trånga vägportar, trånga anslutningar eller branta backar. Uppmstning ochförstärkning av 8/12-vägar och 10/16-vägar med lidvis nedsatt bärigheteller ofta förekommande Ijälskador är också angelägna åtgärder förnäringslivet. I första hand bör naturligtvis vägar med stora godsflöden upprustas. sombärigheten stärks sker som regel också en förbättring av vägens bredd ochlinjeföring. Detta leder lill minskade transportkostnader för samtligatransporter på vägen. : Effekter och resultatanalys Om största möjligatrafiksäkerhet skall uppnås måste en ökad satsning ske på riksvägar ochprimära länsvägar där åtgärderna på grund av trafikflödena ger den största minskningen avantalet olyckor. Mol en sådan starkttrafiksäkerhelsinriktad satsning skall emellerfid ställas de regionalpolitiskakraven på upprustning av de sekundära och tertiära länsvägarna. Medel lillinvesteringar på slalsvägnälel kommer förutom från byggan-deprogrammetj fråndriftprogrammel för förbättringsarbeten, saml i form av AMS-medel ochandra konjunklurpolifiska medel. Invesleringsmedlen utöver byggandeprogrammetsatsas till större delen i små objekt med korta byggnadslider på huvudsakligen de sekundära och tertiäralänsvägarna. Vid bedömning avvägbyggandeverksamhelen är del väsentligt all la med den totalamedelstilldelningen i bilden. Trots all mer än dubbelt så myckel ordinariebyggandemedel avdelas till riksvägar som till länsvägar i den nu gällande flerårsplanen blir den totala satsningenpå länsvägar större än på riksvägar. Detta är helt ilinje med del trafikpolitiska beslutets inriktning att tillgodoseglesbygdsbefolkningens krav på bättre vägslandard och åstadkomma en utjämningav de regionala skUlnaderna vad gäller vägarnas standard. Den flerårsplan för byggande av riks- ochlänsvägar för perioden somfastställdes baserades på en årlig ordinarie medelsfilldelning kostnadsnivå på 900milj. har föråren 1979-82 erhålUl 900 milj. kr. i respektive års kostnadsnivå i ordinarie byggandeanslag.Detta har medfört all flerårs- 1981/82:100 Bilaga 9 51 planens utbyggnadstakt inle har kunnat följasulan en eftersläpning har uppstått. Denna beräknas av uppgå lill ca300 milj. kr. 25 objekt med byggstart i flerårsplanenhar senarelagls lill och i princip måste samtliga objekt med start år1982 senareläggas lill eller . Eftersläpningen mol planen hadevarit avsevärt större ulan de satsningar som gjorts på flerårsplaneobjekl medsärskilda konjunklurpoliliska medel. För all kunna följaflerårsplanernas utbyggnadstakt och eliminera den eftersläpning som uppkommitgenom all medelstilldelningen inle uppgått lill den nivå som ligger lill grundför flerårsplanerna erfordras en ökning av anslaget till statligt byggande år1983 från 900 till 1420 milj. kr. En fortsallmedelstilldelning med nomineUt oförändrat anslag medför enligt förhela flerårsplaneperioden jämfört med flerårsplanen all eftersläpningen vidplanperiodens slut är 5000 milj. kr. En förutsättning för altlandels ekonomi skall kunna bli bättre är all del svenska näringslivels och dåframför allt exportindustrins konkurrenskraft stärks. Betydande delar avkostnaderna för näringslivet utgörs av kostnader för vägtransporter av såvälråvara som färdiga produkter. har gjort en inventering av objekt igällande flerårsplaner som skulle kunna bidra liU alt sänka företagenstransportkostnader och därmed stimulera landets ekonomi. Objekten är lillstörsta delen lokaliserade lill skogslänen och har mycket stor andel tyngretransporter. Åtgärdande av objekten underlättar bl.a. framkomligheten genomförbättrad bärighet och linjeföring. På del statliga vägnätetfinns färjleder. Driflkoslnaderna för många av dessa är så höga all del vore företagsekonomisktlönsamt att ersätta många färjleder med broar. Inbesparingen av driftkostnaderskulle uppväga investeringskostnaden. De flesta färjleder harförhåUandevis låg trafik varför de samhäUsekonomiska effekterna av all ersättaen färja med bro blir låga om man bortser från inbesparade driftkostnader.Detta har medfört all endast ell fåtal sådana objekt kunnat rymmas i gällandeflerårsplaner. För de enskilda trafikanter som ofta drabbas av väntetider medlånga restider liU arbete och service som följd innebär fäijförbindelser storaölägenheter. Den totala kostnaden förobjekt som i särskild grad minskar industrins transportkostnader och somersätter färjförbindelser med bro där del är företagsekonomiskt lönsamt uppgårlill 800 milj. kr., varav ca 400 milj. kr. Väginvesteringar har eltlångsiktigt beslående värde för samhället och kräver ringa import. Med hänsyntill detta och lill del trafikpolitiska beslutet saml liU vägbyggandelsbetydelse för att öka akfiviteten inom samhällsekonomin anser attmedelsfilldelningen till byggande av stafiiga vägar bör öka. Byggande av statliga vägar sker antingen i egenregi eller på entrepre- Prop.1981/82:100 Bilaga 9 52 Valet av regiform baseras påverksledningens riktlinjer - "Byggande med egna resurser skall ske minst iden utsträckning som erfordras för utveckling av egen planerings- ochkonlrollpersonal för marknadsuppföljning saml därutöver i den omfattning somär motiverad från företagsekonomisk synpunkt på ". Som dominerande byggherreav vägar bör verket vara väl förtroget med hela produktionsprocessen både vadgäller teknik, kvalitet, kostnader och utvecklingsmöjligheter. Detta åstadkomsbäst genom alt i erforderlig omfattning utföra alla förekommande typer avarbeten i egen regi. Kunskaperna används vidupphandling och kontroll av entreprenadföretag och för erfarenhetsåterföringlill normförfallare, projektorer, driflper-sonal etc. En viss minimivolymbyggande i egen regi krävs för all uppnå delta. För att möjliggöraföretagsekonomiska avväganden krävs å andra sidan även en viss minimivolymbyggande på entreprenad. Enligt verkels bedömning är principen om konkurrenspå så lika villkor som möjligt mellan egen regi och entreprenad den bästautgångspunkten för att stimulera och kontrollera konkurrenskraft ochutveckling. En tillräckligt stor svensk marknad är dessutom förutsättningen förall svenska entreprenörer skall kunna utveckla sin egen produktionsförmåga förall utomlands kunna marknadsföra sina kunskaper i konkurrens med utländskaentreprenörer. Utlandsmarknaden kan i ett längre perspektiv bli av storbetydelse för export av teknologi och maskiner. hävdar all ellfortsatt nominellt anslag på 900 milj. kr. medför svårigheter att sysselsättaden egna organisationen, liksom ytterligare ell steg mol den situation dåkonkurrensulrymrne och utvecklingsmöjligheter saknas. Vidare begränsasmöjligheterna att lägga ut sådana objekt på entreprenad som kan utgöra effektivareferensobjekl vid marknadsföring utomlands. Vid flerårsplanenivån (1420 milj.kr.) bortfaller de angivna problemen. Elt anslag motsvarande nivån i gällandeflerårsplan medger alt vägbyggandel även i fortsättningen kan bedrivasrationellt i en sund konkurrens. : Rationaliseringar,omprioriteringar och besparingar gav ulnya anvisningar för vägens lypseklion i förhållande fill trafikvolymen. Dessaanvisningar innebar en väsentlig reduktion av vägbredd och väglyp i förhållandelill tidigare. 1 trafikpolitiska beslut accepteras tills vidare denstandardnivå som anges genom lypseklionsanvisningar. haranslagen minskal ytterligare. Verket har därför undersökt möjligheterna lillytterligare åtstramningar och beslutat om nya anvisningar. Inom vägbyggandet pågår kontinueriigl arbete medall rationalisera verksamheten, såväl inom projektering, planering som rentbyggande. Dalorhjälp har använts för massberäkning och massdispone- Prop.1981/82:100 Bilaga 9 53 ring, varigenom möjligheterna all kalkylera kostnadernaför massförflyll-ningavsevärt har förbättrats. Datorprogram förproduktionsplanering har vidareutvecklats. Del senaste har introduceratsunder åren 1980/81 och möjliggör allernativberäk-ningar och revideringar i heltny omfattning med syfte att sänka produktionskostnaderna. Inom detmälningstekniska området bevakas och påverkas utvecklingen ständigt. Somexempel kan nämnas metod och utrustning för noggrann bergulsätlning, somger lägre borrnings- och sprängningskoslnader. Inom brobyggandeägnas speciell uppmärksamhet ål formsällning och armering. Tekniska och ekonomiska vinster med prefabriceringundersöks. Vidare undersöks möjligheternaatt använda asfallemulsion lill beläggningar. Snabbatrafikökningar på vägnätet under 1960- och 1970-lalel följs av en mer dämpadutveckling på 1980-talel. Del medför all vägbyggnadsålgärder i störreutsträckning inriktas mol förbättring av befintliga vägar. Sådana åtgärder ställerandra ofta mer komplexa tekniska och ekonomiska krav på projektering än motsvarande i nyasträckningar. Användaprojekleringsmeloder är i huvudsak anpassade för projektering av vägar i nysträckning. Ett intensifierat utvecklingsarbete för all anpassa redan utnyttjademetoder och ta fram nya metoder måste därför ske för allbra tekniska och ekonomiska lösningar som är anpassade lill de nya fömlsätlningarnaskall kunna uppnås. Under perioden1970-1980 har byggnadsorganisationens omsättning prisnivåvarierat mellan 1,1 -1,med ell genomsnitt på 1,5 miljarderper år. Trenden har varit sjunkande men med kraftiga loppar /79. I fasta priser har omsättningen sjunkit . Under sammaperiod har ledningspersonalen minskal och arbelarpersonalen . Deltavisar all haft och har ambitionenatt anpassa organisationen till anslagen. Enlreprenaddelen har under hela 1970-laletlegat kring , men det bör samtidigtbetonas att vägverkels egenregibyggande huvudsakligen sker med inlejda maskiner, köpt materiel och med hjälpav en hel del "underleverantörer".Vägverket arbetar alltså på samma sätt som de stora entreprenörerna dels förall begränsa egna fasta kostnader, dels för all få elt effektivt utnyttjande avlandets maskinresurser. Detta innebår mol bakgrund av ovanslåendebeskrivning all andelen entreprenad är avsevärt större än . Som ytterligareexempel på ambitionen aft anpassa organisationen lill anslagen kan nämnas despeciella översyner som har genomförts och fortfarande pågår inom fyra av verketssju byggnadsdislrikl. 1981/82:100 Bilaga 9 54 anger iårets anslagsframställning en planeringsnivå för byggandeverksamheten -nivå A. Den nivån innebär elt anslag på 1 100 milj. kr., vilket är en ökning med 200 milj.kr. Konsekvenserna av enmedelstilldelning med nominellt oförändrat anslag på 900 milj. kr. är enligtvägverket myckel allvarliga och framgår av effekt- och resultatanalysen i detföregående. En medelsfilldelning enligt flerårsplanerna, vilket också ligger ilinje med del trafikpolitiska beslutet medförell anslag om ca 1420 milj. kr. anser inle all del i nuvarande statsfinansiella läge är möjligt allgöra anspråk på en sådan utökning avanslaget. anser dock med hänsyn fill vägbyggandels betydelse för allöka aktiviteten inom samhällsekonomin att anslaget fill byggande av statliga vägar bör öka med 200milj. lill 1 100 milj. kr. Planeringsnivånmedför en fortsalt minskad utbyggnadstakt jämfört med flerårsplanerna menmöjliggör satsningen på objekt som minskar näringslivets transportkostnader och som ersätterfärjförbindelser med bro där det är företagsekonomiskt lönsamt. De konsekvenser,som en fortsall medelsfilldelning enligl planeringsnivå A ger, är dock så allvarliga all en högrenivå på anslaget är nödvändig. Anslaget Byggandeav stafiiga vägar uppgår lill 900 milj. kr. Den nominelltoförändrade anslagsnivån följer av statsmakternas beslut om besparingari den statliga vägbyggnadsverksamheten. Med de hittillsvarande kostnadsökningarna reala minskningen av byggnadsverksamheten varierat mellan ca 100 och 150 milj.kr. Besparingar av den storleksordningen ställer myckelstora krav på verket alt anpassa resurserna lill den krympande byggnadsvolymen. Till viss del nominellt oförändrade anslagsnivån kompenserats genom de medel somregeringen anvisat för sysselsällningsfrämjande åtgärder vid . Underår 1981 har regeringen anvisat sammanlagt 209,4 milj. kr. till oUka vägobjekt med stöd av den s.k.finansfullmakten. Dessasysselsällningsfrämjande medel har inneburit att flera objekt som ingår i gällande flerårsplan har kunnat utförastidigare än eljest skulle ha varitmöjligt. En viss avlastning har härigenom uppnåtts av den eftersläpning i planerna som den oförändrade anslagsnivångett upphov lill. Förvägbyggnadsändamål kan även () anvisa medel. Desenaste åren har vägbyggandel med AMS-medel minskal kraftigt. År 1978anvisades 501 milj. kr., 334 milj. kr., 226 milj. kr. ochhittills sammanlagt ca 185 milj. kr. Vägbyggandel med dessamedel drivs dels i AMS's dels i vägverkels regi. Vägbyggandet i AMS's regihar ökat något under dessa år medan byggandet i vägverkels regi harminskat kraftigt. Både minskningen av de tolala AMS-insal- 1981/82:100 Bilaga 9 55 serna och därtill den stora minskningen avbyggandet i vägverkels regi innebär alt kraftfullt måste anpassa sinorganisafion liU de stora reala minskningarna av vägbyggnadsmedlen. har ledningspersonaleninom byggnadsorganisationen minskal och arbelarpersonalen med 50%.Speciella översyner av byggorganisalionen har genomförts och pågår fortfarande. Det är inte enbart vägverketsom måste minska sina resurser. Eftersom mer än hälften av vägbyggnadsmedlengår lill entreprenader så minskar sysselsättningen även inom anläggnings-,konsult-, åkeri- och enlreprenad-maskinbranscherna. har under åretpåböijal arbetet med revideringen av gällande flerårs- och fördelningsplaner.Nya planer skall upprättas . pågår arbete ilänen och kommunerna med en s. k. brislanalys och objeklinventering.Planeringsarbetet kommer att fortgå enligl vägverkelsanvisningar. skallregeringen utfärda anvisningar för planeringen med avseende dels påinriktningen av vägbyggandet och dels på den anslagsnivå som planeringen börutgå från. Som jag nämndeinledningsvis har statsmakterna beslutat all investeringarna i vägar skallhållas på oförändrad nominell nivå. har samfidigt uttalat attvägbyggandel bör inriktas på en högre ambitionsnivå. Med hänsyn lilldel statsfinansiella lägel och de besparingar som är nödvändiga vill jagförorda alt till del statligavägbyggandel för bör anvisas oförändrat 900 milj. kr. Förslaget innebäratt i stort sell alla byggnadsobjekl som enligt planerna skulle ha utförtsunder tidigast kan påbörjas eller . Del betyder all defår övervägas i arbetet med de nya flerårsplanerna. kommer endastca 120 milj. kr. alt finnas tillgängliga för igångsättning av nyaväginvesteringar. De pågående objekten beräknas kosta ca 330 milj. kr. I del följande redovisashur kostnaderna för vägbyggandel beräknas i stort fördela sig under år 1983.Sammanställningen visar även de beräknade kostnaderna pä anslaget för (milj. Central administration 50,0 54,0 Regional administration 35,0 37,0 Byggande av riksvägar 542,0 374,0 Byggande av tunnelbanor 1,0 40,0 Byggande av länsvägar 258,0 380,0 Utrednings-och utveck lingsverksamhet 15,0 15,0 1981/82:100 Bilaga 9 56 Med hänvisning till vad jag anfört i delföregående förordar jag att kostnadsramen för bestäms lill 900 milj.kr. och all anslag begärs med samma belopp. Jag hemställer all regeringenföreslår att fill Byggande avstatliga vägar för /83 anvisa ett reservationsanslag på900000000 kr. Bidrag till drift av kommunala vägar ochgator 1980/81 Utgift 375047000 Reservation 1297000 1981/82 Anslag 374300000 1982/83 Förslag 450500000 Från delta anslag lämnasbidrag till kommun av del belopp vartill de skäliga kostnaderna fördrift av de bidragsberältigade vägarna och gatorna beräknas uppgå.Driftkostnaden fastställs för en tvåårsperiod av statens vägverk efterkommunens hörande. Beräkningen kan justeras , omväsentligt ändrade förhållanden inträder. Bidragsgivningen regleras genomkungörelsen (1971:955) om statsbidrag lill väg- och gatuhållningen i vissakommuner (ändrad senast 1977:1131). Bidrag ulgår i mån av tillgång på medel. fastställde den skäligaårliga driftkostnaden lill 468 milj. kr. vilket motsvarar ett statsbidrag av445 milj. kr. Anvisade bidragsmedel uppgick lill 373 milj. kr. vardera året,vilket innebar all kommunerna erhöll i stället för statsbidrag. Planeringsnivå A innebärall bidragsmedel ställs till förfogande 1983 som i principmedger all statsbidrag lill kommunernas driftkostnader kan utgå i denomfattning som förutsätts i bidragskungörelsen, nämligen av beräknadskälig driftkostnad. Bidraget böruppgå fill 554 milj. kr. varav 5 milj. kr. utgör ökad omfattning avväghållningen p. g. a. förändringar i vägnätet. Härtill kommer kostnader föradministration.