prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — Till den 1 januari1981, då möjligheten all få bidrag lill energibesparande åtgärder inomindustrin och huvuddelen av del övriga näringslivet upphörde, hade sammanlagtca 915 milj. kr. beviljats i bidrag lill energibesparande åtgärder avseendenäringslivets byggnader och industriella processer saml ca 330 milj. kr.avseende prototyper och demonslrafionsanläggningar. De åtgärder som harvidtagits med slöd av dessa medel beräknas medföra en besparing som svarar mol drygt 1,6 milj.lon . För bidrag lillenergibesparande åtgärder inom trädgårdsnäringen har t.o.m. innevarandebudgetår anvisats 37 milj. kr. Åtgärder som lill har beviljatsbidrag beräknas medföra en oljebesparing om drygt 29000 lon . nytt statligtstödsystem avseende åtgärder för alt ersätta olja eller spara energiinfördes i och med bildandel av oljeersällningsfonden.Systemet har i vissa delar ersatt del tidigare bidragssystemet för energibesparandeinvesteringar inom näringslivet. Syftet med det nya stödet är i förstahand all sfimulera introduktion och kommersialisering av åtgärder som snabbi kan minskaoljeberoendet. Statens industriverkhar i uppdrag all konfinueriigl bedriva utredningar om industrinsenergianvändning. I verkels uppgifter ingår vidare all bevaka frågor som rörutvecklingen av energianvändningen inom olika industribranscher. För allföra ut kunskaper om olika energihushållhingsåtgärder har verket medverkatlill att ge ut ett anlal energisparhandböcker för bl. a. olikaindustribranscher. har energisparhandböcker publicerats avseendegummivaruinduslrin, lantbruk, järn- och stålindustrin samt hotell och restauranger. Tillkomstenoch lokaliseringen av nybyggnad och utbyggnad av vissa Prop.1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 64 större anläggningar prövas från energisynpunkt enligl136 a § byggnadslagen. har villkor fastställts för utvidgadverksamhet i ett anlal anläggningar. a. har som villkor för utvidgning avMunksunds pappersbruk och sulfalfabrik i och och pappersbruk i föreskrivits att företagen skall lämna enplan förminskning av oljeförbrukningen bl.a. genom ökat spillvärmeutnytt-jande. Inom industriverketgörs f. n. en genomgång av de villkor som har getts från energisynpunkt. Utredningen (I 1979:13) om styrmedel för näringslivels energihushållning, m. m. har haft i uppdrag bl. a.att se över reglerna för tillståndsprövningen från energisynpunkl. Utredningen har nyligenöverlämnat sill betänkande(SOU 1981:94) Energisamverkan stat - kommun - näringsliv. 1 betänkandetföreslås införandel av en energihushållningslag för näringslivet. Lagenavses ligga till grund för överläggningar mellan staten och störreenergianvändare inom näringslivet om åtgärder för effektivare energianvändning och oljeersältning. I betänkandetbehandlas även styrmedel för att stimulera en lokal och en regionalenergiförsörjning i överensstämmelse med den nationella energipolitiken.Förslagen kommer att bli föremål för remissbehandling. I del samlade energihushållningsprogrammetför 1980-talel ingår som en viktig del den energisparplan för befintligbebyggelse som beslutade om (prop. 1977/78:76, CU1977/78:31, rskr 1977/78:345). Planen har omprövats av (prop.1980/81: 133, CU 1980/81:37, rskr 1980/81:384). Statsmakterna har höjtsparmålet och formulerat detså att riktpunkten är en nivå som motsvarar en minskning av den årliga energianvändningen ibyggnadsbeståndet med ca brutto, varav en mindre del efter år1988. Reglerna för stöd lillenergisparande åtgärder i byggnader har ändrats. Från lämnasslöd endast i form av lån. Vidare har elt anlal förändringar gjorts vad avser slödberälligade åtgärder. Energisparålgärderinom kommunala byggnader har enligl gjorda utvärderingar visat sig vara relativtlönsamma. Några särskilda stimulansåtgärder behövs därför inle. har mol dennabakgrund beslutat all stödet fill sådana åtgärder skall upphöra den 1 januari1982 (prop. 1981/ 82:30 bil.8, CU 1981/82: 3, rskr 1981/82: 30). Konsumenlverkelbevakar i sill arbete rörande hushållens energianvändning bl.a. marknadsföringav produkter inom energiområdet. Verket har efter förhandlingar mednäringslivels huvudorganisationer och företrädare för berörda branscher utfärdatriktlinjer för marknadsföring av varor som anses påverka energihushållningen ibosläder. Verkels åtgärder omfattar också provning av olika produkter inom energiområdet. 1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 65 Riktlinjer förenergisparande inom transportområdet har angetts genom trafikpolitiska beslut våren1979 (prop. 1978/79:99, /79:18, rskr1978/79:419). Regeringen uppdrog ål transportrådet att inleda förhandlingar medstörre personbilsleverantörer rörandesänkning av den genomsnittliga bränsleförbrukningen i nya personbilar. Rådethar träffat överenskommelse med elva förelag som tillsammans svarar för av nybilsförsäljningeni . Överenskommelsernainnebär all den genomsnitfliga bränsleförbrukningen för personbilar av modell som säljs i Sverigekan beräknas bli högst 0,83 1/mil.Som jämförelse kan nämnas all den genomsnittliga bensinförbrukningen för nya bilar har minskat mellan åren 1978och 1981 från 0,93 1/mil till 0,88 1/mil. Ett särskiltprogram för energisparande inom laslbilslrafiken genomförs av transportrådetoch energisparkommittén i samarbete med berörda organisationer. Energisparkommitténhar enligt förordningen (1976:757) om vissa åtgärder inom statsförvaltningenför all minska förbrukningen av energi (ändrad 1979:735) all efter samråd medbyggnadsstyrelsen lämna föreskrifter om arbetet för av resp. myndighet utsedda energisparledareoch all svara för en samordnad rapportering av vidtagna och planerade åtgärder. Energisparkommitténhar överlämnat en första rapport lill regeringen i detta ärende. Avrapporten framgår bl.a. all de statliga myndighelerna förvallar ca 60000000 m'byggnadsvolym. För denna förvaltning har gått åt ca olja och el. Myndighelernahar under /81 investerat i storleksordningen 50 milj. kr. Planerna för /82 pekar på altinvesteringarna kommer all ökalill upp mot 75 milj. kr. Energisparkommitténhar vidare fåll i uppdrag av chefen för attgenomföra en särskild energisparkampanj, som syftar till altstimulera fastighetsägare och förvaltare av flerbostadshus att vidta lönsamma energihushållningsålgärder. Kampanjenbedrivs i nära samarbete med ,, och . Kommittén har ocksåinlett ett samarbete med hyresgästorganisationerna i syfte att främja energisparande i flerfamiljshus. Världens förbrukningav olja minskade i jämförelse med och uppgick därmedlill 3001 miljoner lon. Den nedgång ikonsumfionen som har skelt i stora industriländer under åren 1980 och 1981har medfört en relativt god tillgång på olja på den internafionellamarknaden med stabila priser som följd. Nedgången i olje-konsumlionen ilEA-områdel beräknas lill . Nedgången i konsumfionen avolja i världen och en hög produktion i har 5 1981182. Prop.1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 66 medfört avsättningssvårigheter för oljan från vissaOPEC-länder. Oljeproduktionen i OPEC-länderna uppskattas lill 21,6 miljonerfat per dag all jämföra med en produkfion på igenomsnitt 31,6 miljoner fat per dag . Under mötet med OPEC:soljeministrar lyckades man uppnå enighet i prisfrågan. Överenskommelse träffades om ellenhelspris på per fal, vilket bl. innebar att priset på den dominerande saudiarabiskaoljekvalilelen Arabian light höjdes med per fal, samt omoförändrade oljepriser intill utgången av . I uppgickleveranserna av oljeprodukter lill förbrukarna juli1980-juni 1981 fill 24,6 milj. m. Detta innebar en nedgång jämfört medföregående tolvmånadersperiod och jämfört med perioden juli 1978-juni 1979.Nedgången hänför sig främst fill minskadkonsumfion av tjocka eldningsoljor. Nettoimporten avråolja och oljeprodukter utgjorde av Sverigesvaruimport. av oljeimporten utgjordes av råolja. av råoljeimporten kom från länder iMellanöstern. Med stöd avregeringens bemyndigande tillkallades en särskild utredare(I 1981:01) med uppdrag all analysera utvecklingen på de inlernalionellaenergimarknaderna med särskild hänsyn lill möjligheter allläcka sina framlida behov av importerad energi. Till följd avrådande internationella marknadsläge och sjunkande efterfrågan på den svenskamarknaden är del ekonomiska resultatet för många oljeföretag ogynnsamt. Detta gällersärskilt för sådana förelag som baserar verksamheten på import av råolja ochraffinering. Del statliga Svenska har under åren 1980 och 1981gjort stora förluster. har (prop. 1981/82:61, NU 1981/82:19, rskr1981/82:128) anvisat 670milj. för att täcka förlusterna. Frågan om bolagels roll och framtida verksamhetsinriktning kommer all las upplill ingående prövning så all förslag kan läggas fram för underhösten 1982. Förberedelser pågår för en introduktionav naturgas i västra pågrundval av leveranser av gas från . har fattat beslut (prop. 1981/82:64, CU1981/82:8, rskr 1981/82:81) om vissa styrmedel för all underlättaintroduktionen. pågår bl.a. utredningar om möjligheterna tillökad avsättning av naturgas på den svenska marknaden. Regeringen har iseptember 1981 uppdragit åt aft i samarbete medSwedegas AB förprojektera en rörledning över svenskt område för transportav naturgas från lill kontinenten. Förpro-jekleringen skallsyfta till all klarlägga möjligheterna all genomföra elt sådant projekt till den tidpunkt dåutvinning av naturgas utanför Nordnorgekan komma alt börja, dvs. tidigast under första hälften av 1990-talel. Förprojekteringenskall avse bl. a. teknisk utformning och kostnader för 1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 67 Enligl uppdraget skallarbetet bedrivas så all ell eventuellt investeringsbeslut kan fattas föreutgången av . En särskild arbetsgrupp med företrädare för berördamyndigheter m.fl. har tillkallats med uppgift att ge vägledning i frågor omprojektets övergripandesamhälleliga effekter. Intresset för kol som energiråvarafortsäfter aft växa. Världshandeln med kol,som hillills har varit av tämligen liten omfattning, ökar. exporterades ca kol i världen. Destörsta exportländerna var och . har underåren 1980 och 1981 minskal sina leveranser av kol, vilket har ökat trycket påövriga exportländer. Den svenskaimporien av kol för användning som energiråvara är myckel liten. Flera koleldadehelvallencentraler och kraftvärmeverk byggs ellerplaneras f. n. men detta har ännu inle gell utslag i en nämnvärt ökad kolanvändning. importerades lill Sverigeknappt en halv miljon lon ångkol. En större framlidakolimport förbereds f. n. , där statensvattenfaUsverk, , och äger vardera av aktierna.Förberedelsearbetet består i all undersöka möjligheterna till dellagande ikolutvinningsprojekl i bl.a. och . Ett stöd för den långsiktigt inriktade verksamheten utgör den möjlighet lill slalligl bidrag fill prospekteringefter kol som infördes . Infrastrukturen fören framtida kolimport utreds f. n., bl. a. inom Nordiska ministerrådets ämbetsmannakommitté för energi- och industripolitik, där en arbetsgrupp studerar bl. a. möjligheternaatt utnyttja kolimporthamnar i annat nordiskt land än det egna. En förstarapport publicerades . Projektet (KHM-projeklet), som bedrivs av i samarbete med berörda intressenter,överlämnade lägesrapporten hälso- och miljöeffekter. Irapporten konstaleras bl.a.all utsläppen lill luft från koleldning - med dagens bästa teknik i anläggningar för Qärrvärmeproduklion ochinom industrin - i stort är jämförbara med de utsläpp som uppkommer vid eldningav lågsvavlig tjock eldningsolja. Regeringen beviljadei kommun ell lån på 60 milj. kr. uroljeersällningsfonden för uppförande av kollagringsanläggning, kollossningsanordningoch rökgasavsvavlingsulrustning vid Igelslaverkel.Rökgasavsvavlingsulruslningen är den första vid en koleldad anläggning i landet. Ersättning av oljamed inhemska bränslen, framför allt skogsavfall och torv, behandlades isamband med proposition (prop. 1980/81: 90 Prop.1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 68 1) om riktlinjer för energipolitiken. Ipropositionen anmälde regeringen sin avsikt att på ohka sätt förenkla tillståndsgivningenför koncession för undersökning och bearbetning av torvfyndigheter enligt lagen(1974:890) om vissa mineralfyndigheter. Förslag i denna riktning har hösten 1981redovisats i departementspromemorian (Ds I 1981: 17) Enklare regler om torvutvinning förenergiändamål. Promemorian har remissbehandlats. Årendel bereds f. n. inomregeringskansliet. Förslag om erforderliga lagändringar avses under våren 1982läggas fram för i en särskild propositionom vissa mineralfrågor. fick ijuli 1981 i uppdrag av regeringen all tillsammans med berördaintressenter utreda förutsättningarna för torveldade anläggningar i Syd-och . Uppdraget skall redovisas . SydkraftAB har åtagit sig att genomföra motsvarandeutredning inom sitl dislribufionsområde. Arbetet med alternativa drivmedel, främstmetanol, pågår enligl den plan som riksdagenantog vid behandlingen av den energipolifiska propositionen . Arbetet leds avoljeersällningsdelegalionen, som har tillsall en särskild arbetsgruppför drivmedelsfrågor. Regeringen beslöt iseptember 1981 att bevilja och Alfa och lån ur oljeersällningsfonden för uppförande av en demonslralionsanläggning ihalvstor skala för produktionav etanol för användning som drivmedel. Den internationellamarknaden för uran kännetecknas f. n. av svag efterfrågan med relativtlåga priser som följd. bedömer alllångsikliga kontrakt kan tecknas med utländska leverantörer för att täckadet svenska kärnkraftsprogrammets behov av uran. Uppbyggnaden av elt reservlager anrikat uranhar forlsall. Uranförekomslerfinns i dels i skiffer bl.a. i , och län dels iform av mineraliseringar i Norrbollens, , , och . Någon utvinning avuran i är f. n. inte aktuell. Av den tolalaproduktionen av elektrisk energi i svaradevallenkraften och kärnkraften tillsammans för . Kärnkraften svaradeför av elproduktionen. Ökningen jämfört med beror huvudsakligen påidrifliagningen av tre nya kärnkraft-block, nämligen block 1 och block 2 i Forsmark samt block3 i . F.n. finns i landet nio kärnkraftblock i kommersielldrift. Yllerligare tre block är under utbyggnad. Den oljebaserade kraftproduktionen kunde under år 1981minskas med 1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 69 drygt jämfört med året innan. Genom all oljeeldadmotlryckskrafl ersattes minskade oljeanvändningen med ca 0,5 milj. ton. Kraftutbylet medgrannländerna resulterade i en nettoexport av ca . Elproduktionens fördelning på olika kraftslag framgår avföljande tabeU. Vattenkraft Kärakraft Mottryck Kondenskraft m. m. 3,4 -2,8 Total konsumtion inom landet Riksdagenfastställde riktlinjer för strukturomvandlingen pä eldislribufionsområdel(prop. 1975/76:100 bU. 15 s. 158, NU 1975/76:45, rskr 1975/76: 363). SIND harlill regeringen överlämnat ell förslag lill vissa ändringar i lagen(1902:71 s. 1), innefattande vissa bestämmelser om elektriska anläggningar(ellagen). Förslagen har redovisats i rapporten (SIND PM 1980:9) Distribution ochöverföring av elkraft. SIND:s förslag har remissbehandlats och övervägs f. n. iregeringskansliet. Jag avser att föreslå regeringen all lägga fram enproposition med anledning avförstagen. avlandels totala slutliga energianvändning avser uppvärmning avbyggnader samt ventilation och varmvaltenberedning. avnellovärmebehovel inom sekiorn bostäder, service m. m. som uppgicktill ca , täcks med hjälp av enskilda pannor. Fjärrvärme läcker ca25 % av uppvärmningsbehovel medan elvärme svarar för resterande . Oljeberoendetinom uppvärmningssektorn är därmeddrygl . Under del senasteåret har ca 40000 lägenheter anslutits till Qärrvärme. Av nyproducerade lägenheter i flerfamiljshus ansluts lill Qärr-värme, medan av de nyproduceradesmåhusen förses med elvärme. Inomuppvärmningssektorn pågår en förändring av uppvärmningssysle-mens struktur sominnebär all oljan kommer att svara för en minskande andel av det totalauppvärmningsbehovel. Prop.1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 70 vet kommer också att minska som en följd avenergibesparande åtgärder i det befinfiiga byggnadsbeståndet och enenergisnålare utformning av nya byggnader. Under förutsättningatt utbyggnaden av Qärrvärme fortsätter i samma takt som hillills efter den 1 januari1982 då lagen (1981:599) om utförande av eldningsanläggningar för fasl bränsle börjar gälla,kan oljeberoendet inom Qärrvärmesektorn väntas minska från nästan 100 %lill . finansieras fjärrvärmeulbyggnaden med särskilda Qärrvärmelån.Riksbanken lämnar emmissionslillstånd för obligationslån samt medger rätt förkommunlåneinslilulen, dvs. och , all laupp lån utomlands för dessa ändamål. uppgick de av riksbankenlämnade tillstånden fill 400 milj. kr. resp. 600 milj. kr. Härav var 120 milj. kr.resp. 200 milj. kr.utlandslån. Då det gälleruppvärmningen av småhus väntas en omfattande övergäng från olja tiUel i det befintliga småhusbeståndet. har användningen av ved vid småhusuppvärmning ökat,främst i glesbygd. Kombineradelösningar med el och olja eller ved blir allt vanligare och är frånvissa synpunkter all föredra. Vid riksdagensbehandling av propositionen 1980/ 81:90 om riktlinjer för energipolitikenfastlades även riktlinjer för kärnsäkerhetsarbelet under 1980-talel.Riktlinjerna innebär bl.a. all de svenska reaklorinneslutning-arna skall förses med utrustning för s.k.filtrerad tryckavlastning eller annanutrustning med motsvarande funktion. Dessa åtgärder skaU genomföras under1980-lalel. Riktlinjerna innebär även all de svenska kärnkraflsreaklorerna skall genomgå minst fio omfattandesäkerhetsgranskningar under sin tekniska livslängd. Kärnkraftinspektionenhar givit ul kvartalsrapporler över driftstörningari de svenska kärnkraftverken. I rapporterna redovisas sådana driftstörningarsom inspektionen har bedömt som särskUt intressanta. Det innebär att inspektionenfrämst redovisar störningar som är av allvarligkaraktär eller som är typiska exempel på komplikationer vid driften. Kärnkraflinspeklionenssammanfattande kommentar har genomgående varit alt aggregatens säkerhetssystem och reservsysiemhar fungerat på avsett vis och all inga säkerhetsrisker har förekommit underden redovisade perioden. Alt inga säkerhetsrisker har förekommit innebär att erforderligaskyddsfunklioner hela liden har funnits tillgängliga vid varje kraftverk förall förhindra skadlig inverkan på allmänhetens hälsa och säkerhet. haromfattande skador på ånggeneralorerna hos kärnkraft-blocket 3upptäckts. Dessa skador har lett till alt kärnkraftblockel har tagits ur drift t. v. Prop.1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 71 Atomlagsliflningskommiltén(I 1979:07), som har i uppdrag att bl.a. undersöka möjligheterna att samordnaden nuvarande lagstiftningen på atomenergiområdel saml la ställning fill hurlagstiftningen skall utformas, beräknarall lägga fram ell belänkande med bl. a. ell förslagfill ny alomenergilagsliflning. Nämnden förhantering av använt kärnbränsle inrättades den . Nämndens arbeteunder dess första verksamhetsår är främst inriktat på alt förberedagranskningen av den plan som kraftindustrin skall utarbeta för hantering av delanvända kärnbränslet från svenska kärnkraflreaklorer. Nämnden skall ocksåutarbeta en plan för kompletterande forsknings- och utvecklingsverksamhetoch för åtgärder för att övervaka och kontrollera slutförvar. Nämndenhar lill regeringen ingivit ell förslag lill avgifter på levereradelektrisk energi från kärnkraftverken för . Dessa avgifter skallläcka kostnaderna för bl.a. del förbrukade kärnbränslet. deltagandei internationellt energipolitiskl samarbete koncentreras i hög gradtill det internationella energiorganet, lEA. Vid detminislermöle som ägde rum diskuterades framför allt lägetpå den internafionella oljemarknaden, möjliga åtgärder i händelse av mindremarknadsslörningar och åstadkommande av strukturella förändringar ienergianvändningen på medellång och lång sikt. En särskildarbetsgrupp inom lEA har arbetat med all la fram förslag fill åtgärder vid mindrelillförselkriser inom oljeområdel. Detta arbete har inkluderat konsultationer medoljeindustrin. En ny omgång examinationerav medlemsländernas energipolitik i enlighet med ett beslut av IEA:s minislermöle i oktober 1977har ägt rum. Resultatet av 1980 ärs examinationer publicerades . En särskildhögnivågrupp inom /IEA har analyseratutvecklingsmöjligheterna och lagt fram rekommendationer i fråga om introduktion ochkommersialisering av ny energiteknik. Rekommendafio-nerna behandlar bl.a. frågor om all undanröja hinder för ny energiteknik, internafionelltsamarbete och insatser för all följa utvecklingen inom området. Sammanlagt 125 avFN:s medlemsländer deltog i om nya och förnybara energikällor iNairobi den 10-21 augusfi 1981. Konferensen antog ell s. k. handlingsprogramrörande nya och förnybara energikällor. Genomförandel av handlingsprogrammet skalldiskuteras vid ell möte meden särskild kommitté . Inom FN:s ekonomiskakommission för (ECE) har verksamheten fortgått inom ramen för kommittéer rörande el, gasoch kol saml en grupp bestående av rådgivare i energifrågor till medlemsländernas regeringar. Prop.1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 72 Det internationellaatomenergiorganet i (lAEA) har 111 medlemsstater. Organisationerna har tilluppgift bl.a. all kontrollera allavledning av klyvbart material inle äger rum och all främja fredligt ulnylljande av kärnenergi. Arbete har pågått bl.a. inom expertgrupper rörande internafioneU förvaring av plutonium och hanteringav använt bränsle samt inom enkommitté för all utarbeta förslag lill åtgärder för alt öka leverans-tryggheten på kärnkraftsområdel somkrav på icke-spridningsga-rantier uppfylls. Inom () har ökat intresse ägnats frågor inom områdena radioaktivt avfall ochkärnsäkerhet. Höjning av den särskilda beredskapsavgiften påoeprodukter infördes enavgiftsfinansiering för beredskapslagring av råolja, främst för s.k.fredskriser. Denna avgiftsfinansiering har senare kommit alt utnyttjas för flera ändamål. Sålundafinansieras på detta sätt - förutom oljelagringsprogrammet för perioden1981-1984 (prop. 1976/77:74 bil. 2, FöU 1976/77:13, rskr 1976/77:111) - detstatliga stödet till prospektering efter olja och naturgas (prop.1977/78:128, NU 1977/78:70, rskr 1977/ 78:343)som utvidgades fill aft omfatta även kol (prop. 1980/81:90 bil. 1, NU 1980/81:60, rskr 1980/81:381), slödelför åtgärder för all ersätta olja,m.m. 1980/81:49, NU 1980/81: 19, rskr 1980/81: 100) och stödet till forskning och utveckling på energiområdetinom ramen för HuvudprogramEnergiforskning (prop. 1980/81:90 bil. 1, NU 1980/81:60, rskr 1980/ 81:381). Avgiftssystemet äruppbyggt så all en avgift erläggs för vissa oljeprodukter som omfattas av energiskall. F. n.ulgår avgifien med per liter bensin(dock inte för flyg- och reabensin) och med . per kubikmeter för motorbrännolja, eldningsolja ochbunkerolja (dock inte för fartygsdrift i utrikes trafik). Inkomsterna frånavgifterna fonderas hos i fyra särskilda fonder,oljelagringsfonden, oljeprospekle-ringsfonden,oljeersällningsfonden och energiforskningsfonden. Avgiftsuttaget är f.n. fördelat så alt inkomstermotsvarande . per kubikmeter oljaoch per liter bensin tillförs oljelagringsfonden, . per kubikmeter olja tillförs oljeprospekteringsfonden, 24kr. per kubikmeter olja tillförsoljeersällningsfonden och . per kubikmeter olja tillförs energiforskningsfonden. Mofivel för allavgiflsfinansiera verksamheter av detta slag har bl.a. angivits i prop.1980/81:49 (s. 28). Därvid framfördes bl. a. all avgifien kan betraktas som en försäkringspremie som gör detmöjligt för oss att öka tryggheten i vår energiförsörjning. Avgiflsullagelmedför också ell incila- Prop.1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 73 menl fiU hushållning med olja genom alt priset höjs. Förall förslärka detta incitament och med hänsyn lill den statsfinansiellasituationen och balansproblemen i utrikeshandeln har chefen för budgetdepartementettidigare idagföreslagit en höjning av energiskallen med . per kubikmeter olja och per liter bensin. När det gällerambitionsnivån för de olika senare fillkomna verksamheter somfinansieras av den särskilda beredskapsavgiflen viil jag anföra följande.