prop · G503123 · 1981-12-31 00:00:00 — Dennaredovisning tillgodosåg enligt mening (FiU 1980/ 81:23, rskr1980/81:205) de informationsbehov i detta avseende som gett uttryckför i olika sammanhang. förutsatte att en motsvarande redovisningvarje är bifogas budgetpropositionen. Regeringenhar därefter uppdragit åt statskontoret att utarbeta en redogörelse föranvändningen av ADB i statsförvaltningen. Den senaste redovisningen framgår avbudgetpropositionen 1981/82:100, bil. 3 (s. 51-110). Vadgäller deluppdraget "Verksamhetsplaner och verksamhetsberättelser"anser statskontoret i ett förslag lämnat att verksamhetsberättelseroch verksamhetsplaner bör utformas enligt en särskild disposition. För att fåunderlag för sitt förslag har statskontoret i samarbete medriksförsäkringsverket, DAFA, och datacentralutarbetat verksamhetsberättelser eller modeller till sådana för budgetåret1979/80 för resp. myndighet. Iutredningsarbetet har statskontoret vidare övervägt vilka myndigheter som börlämna den föreslagna redovisningen. Verket föreslår att redovisningenbegränsas till myndigheter med egna datacentraler och en volymmässigtomfattande produktion som påverkar stora grupper i samhället, sammanlagt 15myndigheter. Motbakgrund av statskontorets förslag uppdrog regeringen åt 1981/82:123 Bilaga 1 60 statskontoretatt - efter samråd med , , ,, universitets- och högskoleämbetet samtarbetsmarknadsstyrelsen - utarbeta anvisningar för utformning av en särskildADB-redovisning för sådana statliga myndigheter som har en omfattandeverksamhet avseende utveckling och drift av ADB-system. Dessasamrådsmyndigheter skall med ledning av statskontorets anvisningar upprätta ensärskild ADB-redovisning över sin verksamhet med början för /83. Utbildningi ADB inom statsförvaltningen arrangeras av bl. a. statens insUtut förpersonaladministration och personalutbildning (SIPU). SIPU:s ADB-utbildningtäcker ett brett fält inom ADB- och kontorsautomationsområdet och vänder sigtill olika användargrupper inom myndigheterna. Verksamheten sker i närasamarbete med bl. a. statskontoret och datainspektionen. Utbildningengenomförs dels som centrala/öppna kurser, dels som myndighetsanpassadutbildning. Utbildningsutbudetomfattar f. n. Spännvidden på kursutformningen är stor. Somexempel kan nämnas tre dagars ADB-orienteran-de kurs, tre veckors ADB-grundkursför bland andra användarrepresen-tanter i ADB-projektgrupper och olika kurserriktade mot speciella grupper inom myndigheten bl. a. ADB förlöneadministratörer, ADB för personaladministratörer, ADB -informationssökning i bibliotek m.fl. Denna utbildningsverksamhet kompletterasmed temadagar och seminarier som behandlar aktuella frågor förstatsförvaltningen samt av produktion av utbildningsmaterial inom ADB-området. Vidsidan av reguljär utbildning finns bl. a. statskontorets externa seminarier.Syftet med seminarierna är inte primärt utbildning ulan snarare att stimuleratill erfarenhetsutbyte och kontakter mellan myndigheter och mellan myndigheteroch statskontoret. Vidare att informera om resultat och verka för att erfarenheteroch metoder kommer till användning i myndigheternas verksamhet samt att inhämtamyndigheternas synpunkter och idéer. Seminarierna är normalt knutna tillstatskontorets metodverksamhet. planeras seminarier inom ett10-tal ämnesområden. Blandövriga centrala utbildningsanordnare som rekryterar kursdeltagare även frånstatsförvaltningen återfinns bl. leverantörer, konsultfirmor och intresseorganisationer t. ex.Riksdataförbundet och riktar också sina utbildningstjänstermot statsförvaltningen. Iårets budgetproposition (prop. 1981/82: 100, bil. 11, s. 128) framhöll jagvikten av att en bred ADB-orientering för användare utvecklas somtäcker statsförvaltningens behov. Allt större grupper av statsanställda Prop.1981/82:123 Bilaga 1 61 berörs direkt eller indirekt av ADB-tekniken. Jag anfördedessutom som bakgrund att den statliga verksamheten i många avseenden ärspeciell när det gäller införande av datorer och ny teknik. Kraven påeffekUvitet kompletteras i statsförvaltningen med krav på rättssäkerhet,offentlighet, sekretess och högt ställda krav på kvalitet hos de statligatjänsterna. Regeringen har därför uppdragit åt SIPU attprojektera en an-vändarinriktad orientering i ADB-frågor. Orienteringen skallha sin utgångspunkt i den automatiska databehandlingens påverkan päarbetstagarnas medbestämmanderätt samt arbetslivsfrägor i övrigt.Orienteringen skall rikta sig till de anställda inom statsförvaltningen som merpåtagligt berörs av datoriseringen samt vara så upplagd att den efter endastsmärre modifieringar kan anpassas till olika myndigheter samt genomföras avmyndigheterna själva. SAMN:s utredning om hur kvinnor i statlig tjänst påverkasav datoriseringen Regeringen gav statens arbetsmarknadsnämnd(SAMN) i uppdrag att med utgångspunkt i de utredningar och de rapporter somfinns belysa hur kvinnors arbetsmarknad inom den statligt lönereglerade sektornkommer att påverkas av framtida datoriseringar (jfr prop. 1980/81: 100 bil.3p.6). I SAMN:s rapport till regeringen med anledning avuppdraget konstaleras att arbetsmarknaden för män omfattar avsevärt fleryrkesområden och har större spännvidd vad gäller lönestruktur än arbetsmarknadenför kvinnor. Bilden för den statliga arbetsmarknaden är densamma. återfinns av alla kvinnor inom lönefältet T 1F 5. Förmännen är motsvarande andel . Av alla statsanställda kvinnor finns 2,frånlönegrad F 15 och över. Motsvarande andel för männenär 13,. 58862 kvinnor och10932 män arbetar deltid. SAMN pekarpå att datoriseringen inom statsförvaltningen främst är inriktad pårutinbetonade arbetsmoment inom kontorsarbetet, dvs. uppgifter som framförallt utförs av kvinnor . Det traditionellt begränsade yrkesutbudet förkvinnor innebär också att omplaceringar vid rationalisering ofta görs tillsamma slags arbete, kanske hos en annan arbetsgivare, vilket är enkortsiktig lösning eftersom även det nya arbetet kan bli föremål förrationalisering. SAMN framhåller emellertid att det mer är densamhällsekonomiska situationen och besparingssträvandena inomstatsförvaltningen, än datoriseringen i sig Som kan leda till problem medsysselsättningen. Den skärpta situationen för kvinnorna grundas således på enkombination av flera faktorer, bl.a. det traditionellt snäva yrkesvalet, detekonomiska läget i landet och datateknikens karaktär med stora potentiellamöjligheter till rationalisering inom kontorsyrkesområdet. Prop.1981/82:123 Bilaga 1 62 SAMNanser inte att målen för jämställdhetsarbetet inom statsförvaltningen ochdatoriseringen av arbetsuppgifter automatiskt är i konflikt med varandra. Mendatoriseringen medför att arbete med att bredda kvinnors traditionellautbildningsval och arbetsmarknad måste intensifieras. EnligtSAMN:s bedömning bör man med god planering och effektiv styrning kunna klara1980-talets strukturförändringar inom kontorsområdet inom statsförvaltningen.Nya kompetenskrav kan emellertid medföra svårigheter på grund av bl. a.kvinnornas ofta låga grundutbildning. Speciella problem kan finnas fördeludsarbetande. Försåväl statlig som för övrig arbetsmarknad saknas störte kunskaper och samladeerfarenheter av att målmedvetet och metodiskt arbeta med, möta och planera förstrukturförändringar på typiskt kvinnlig arbetsmarknad. SAMN anser att enstrategi för detta arbete inom statsförvaltningen måste utvecklas. Utnyttjandetav datatekniken måste underordnas det övergripande samhällsmålet jämställdhetmellan kvinnor och män. Tekniken bör så långt det är möjligt användas på ettsådant sätt att jämställdhetsmålen främjas. Delär därför särskilt viktigt att uppmärksamhet ägnas åt datoriseringenskonsekvenser för kvinnorna inom statsförvaltningen. Det förhållandet attADB-användningen inom den offentliga sektorn främst berör kontorsom-rädet, därdet huvudsakligen arbetar kvinnor, kan ställa krav på särskilda insatsernär det gäller såväl planering och styrning av ADB-projekt som arbetetsorganisation, omplacering, personalutveckling och personalutbildning förberörda grupper. Kostnaderna för sådana särskilda insatser bör kunna beaktas isamband med beslut om ADB-projekt i statsförvaltningen. Jagvill i sammanhanget erinra om att jag, senast i årets budgetproposition (prop.1981/82: 100 bil. 4) påpekade att inom vissa områden kan den statligaarbetsmarknaden närmast förväntas minska och att kvinnorna i högre grad änmännen kommer att beröras av att den statliga sektorn inte längre expanderarsom . Jag anser det angeläget att aktiva åtgärder vidtas även ifortsättningen på de statliga arbetsplatserna för att bredda kvinnornasarbetsmarknad. SAMNskall enligt sin instmktion (1979:579) bl. a. svara centralt inomstatsförvaltningen för verksamhet med syfte att främja jämställdhet mellankvinnor och män. Med utgångspunkt i myndigheternas årliga jämställdhetsrapporterföljer SAMN upp det arbete som bedrivs och planeras. Jag utgår från att SAMNinom ramen för detta arbete har goda möjligheter att särskilt bevaka efTekternaför den kvinnliga arbetskraften av en ökad användning av ADB istatsförvaltningen. SAMN;srapport om kvinnors arbetsmarknad och datorisering inom statsförvaltningenbereds f. n. inom . Jag avser att senare återkomma tillregeringen i dessa frågor. Prop.1981/82:123 Bilaga 1 63 6.8Systemstruktur för DAFA och större kundmyndigheter Regeringengav statskontoret i uppdrag att utreda frågor rörande verksamhetenvid DAFA. Utredningen skulle undersöka i vilken utsträckning och i vilkettidsperspektiv DAFA:s kunder själva bör fä ta över datordriften samt utarbetaförslag översiktlig tidsplan för utredning, utformning och genomförande avsådana förändringar. Utredningsarbetet skulle bedrivas i samarbete med DAFAoch i nära kontakt med de kunder som berörs. I mitten av december 1981avrapporterade statskontoret en första utredningsetapp till regeringen. Irapporten (1981:27) Systemstruktur för DAFÅ och större kundmyndigheter görs ettantal bedömningar kring 13 av DAFA:s större kundmyndigheter i frågor avseendefortsatt drift vid DAFA respektive drift av samma system på egen dator. Förtolv av kundmyndigheterna redovisas översiktliga kostnadsjämförelser mellandrift vid DAFA och ett dediceringsalternativ. Rapportenremissbehandlas f. n. Jag avser att senare återkomma till regeringen i dennafråga. Medhänvisning till vad jag har anfört hemställer jag att regeringen 1. berederriksdagen tillfälle att ta del av vad jag har anfört om principer och riktlinjer för datateknikens utveckling och använd ning i samhället samt om uppläggningen av det datapolitiska arbetet 2. föreslår att godkännaatt ett särskilt organ för teknikupphandling inom dataområdet inrättas med deuppgifter som jag har angett 3. föreslår medåterkallande av förslaget i prop. 1981/ 82: 100, bil. 11 att till Anskaffningav ADB-utrustning för /83 anvisa ett reservationsanslag av93000000 kr. 4. föreslår att tillTeknikupphandling inom dataområdet för /83 under åttondehuvudtiteln anvisa ett reservationsanslag av . 5. bereder tillfälle attta del av vad jag har anfört om den fortsatta användningen av ADB istatsförvaltningen. 1981/82:123 Bilaga 1 64 1 Inledning ....................................................................... ..... 1 2 Internationellafrågor .................................................. 3 3 Etapp I iutformningen av en datapolitik .................... 3 3.1 Utredningar och beslut avregeringen och , 3 3.2 Datadelegationen och dessverksamhet ........... ,., 4 3.2.1 Bakgrund ....................................................... ..... 4 3.2.2 Datadelegationens direktiv ochuppgifter ....... ..... 4 3.2.3 Teknikupphandling på dataområdet ................ 6 3.3 Rapporten ....................... 8 3.4 Redovisning av vad som uppnåttsunder etapp I ... 10 3.4.1 Datadelegationens arbete ............................... 10 3.4.2 Arbetet i vissa utredningar ............................ 11 4 Etapp II i utformningen av en samordnaddatapolitik .. 13 4.1 Principiella frågor .................................................. ... 13 4.2 Behandling av datadelegationens"principer och riktlinjer" .. 16 4.2.1 Den enskilde medborgaren - kategoriI ......... 17 4.2.2 Den enskilde medborgaren - kategori2 .......... 19 4.2.3 Den enskilde medborgaren - kategori3 .......... ... 20 4.2.4 Näringsliv, förvaltning ocharbetsliv - kategori 1 21 4.2.5 Näringsliv, förvaltning ocharbetsliv - kategori 2 25 4.2.6 Samhället - kategori 1 .................................... ... 26 4.2.7 Samhället - kategori 2 ..................................... ... 28 4.2.8 Samhället - kategori 3 ...................................... .. 30 4.2.9 Åtgärder och utredningar ................................. .. 30 4.3 Översiktlig plan för datapolitiskaåtgärder underelapp II .... 31 4.4 Översiktlig plan för datapolitiskautredningar under etapp II . 5 Framtidaetapper i utformning och tillämpning av en samordnad datapolitik 43 6 Den fortsattaanvändningen av ADB i statsförvaltningen m. m. . . . 44 6.1 Inledning ......................................... ................... 44 6.2 Principer och riktlinjer m.m............... .............. .. 44 6.3 Planering, beslut ochsystemutveckling ............. 49 6.4 Metodstöd m.m......................................................... 57 6.5 Information om statsförvaltningensanvändning av ADB m. m. 6.6 Utbildning i datafrågor ......................... ....... .. 60 6.7 Jämställdhet ............................................. ....... .. 61 6.8 Systemstruktur för DAFA och störrekundmyndigheter 63 7 Hemställan .................................................... ........... .. 63 Prop.1981/82:123 Bilaga 1 65 I samtliga större industriländer är data- ochelektronikområdet föremål för statliga åtgärder av olika slag. Även deinternationella organisationerna har uppmärksammat och engagerat sig iproblemställningar på dataområdet. I avsnitt 1 lämnas en redovisning av datapolitiska åtgärderi de nordiska grannländerna samt i vissa andra länder. Förhållanden somsammanhänger med avtalsregleringen på teknik- och rationaliseringsområdet i denordiska grannländerna beskrivs relativt detaljerat. Bakgrunden härtill är, attdet är ett datapolitiskt område, som kan väntas få ännu större betydelse undernärmast kommande år, än vad det har . I datadelegationens rapport (Ds B 1981:20), appendix B redovisas översiktligt de specifikametoderna i olika länder för införandet av ny teknik. Datapolitiska ståndpunkter och insatser inom vissainternationella organisationer sammanfattas i avsnitt 2. Lagsliftningsskyddet av den personliga integritetenredovisas i avsnitt 3. Att integritetsfrågorna behandlas beror på att de uppmärksammatsi ett stort antal länder redan på ett Udigt stadium. I avsnitt 4 presenteras en översättning av ett protokollfrän ättonde sessionen för ILOs rådgivande kommitté för tjänstemän ochspecialister (/8/19, ). I protokollet beskrivs effekterna avtekniska och strukturella förändringar på tjänstemännens arbets- ochanställningsvillkor med särskild betoning på förbättring avarbetsförhållandena framför allt arbetarskydd samt hälsa och ergonomi. Avsärskilt intresse är att representanter för stater, arbetsgivare ocharbetstagare i 30 länder formulerade sina slutsatser av diskussionerna i formav 47 rekommendationer. Dessa återfinns i slutet av kapitel 4. 1 De nordiska grannländerna och vissa andra länder /././ Övergripande datapolitiska åtgärder I pågår det inget arbete med attåstadkomma en samlad datapolitik. har ett förslagdiskuterats i om upprättandet av ett ADB-värderingsråd som skulleha till uppgift att behandla datateknikens konsekvenser för sysselsättning,sårbarhet och beslutsprocesserna i ett demokratiskt samhälle. Något beslut hardock inte fattats. Den danska regeringen tillsatte emellertid i febmari 1981"Embeds-6 1981/82. Nr 123, Bilaga I 1981/82:123 Bilaga 1 66 mandsgruppenvedr0rende teknologi og arbejdsvilkår". Gruppen har till uppgift alt skapaöverblick över existerande kunskap om på vilket sätt den teknologiskautvecklingen kommer att påverka arbetsvillkoren, bl. a. sysselsättningsmöjligheternagenerellt eller för avgränsade områden. Gruppen skall vidare peka på vilkamedel som kan användas för att skapa överensstämmelse mellan den teknologiskautvecklingen och arbetstagarnas behov av trygghet i arbetet. Ämbetsmannagruppenförväntas lägga fram en rapport . Desenaste årens allmänna debatt om den tekniska utvecklingens effekter förindivid och samhälle har föranlett vissa initiativ. a. har ,som är ett statligt organ med uppgift alt främja den tekniska utvecklingen tillnytta för det danska samhället och dess företag, tillsalt en styrgrupp förpilotprojekt av teknikvärderingskaraktär. Ett av projekten, som beräknas varaavslutat , har som målsättning att värdera de sannolika konsekvensernaför den danska ekonomin av mikroelektronikens utbredning och användning. IDanmark har vidare vidtagits en rad åtgärder som syftar att främjaföretagens teknologiska och effektivitetsmässiga beredskap. Dessa åtgärder ärinte formellt begränsade vissa företagsstorlekar men blir i praktiken iförsta hand av betydelse för små och medelstora företag. Bland åtgärderna kannämnas kontaktförmedling (mellan danska företag och offentliga myndigheter),lån för och bidrag till produktutveckling, finansiering avutvecklingskontrakt, stöd från konsulenter/konsulter (från arbetsmarknads- ochnäringslivsorganisationer) samt bidrag till allmännyttiga projekt exempelvisfinansiering av projekt gällande den teknologiska utvecklingen. Förden fysiska arbetsmiljön finns det i inte några föreskrifter somsärskilt gäller arbete där datateknologin är involverad. Problem som gällerergonomi, ljusförhållande, strålning etc. i samband med bildskärmar,kontrollpaneler m. m. omfattas däremot av olika branschutskotls övervägandenoch vägledningar beträffande kontorsmiljöer, arbetsprocesser och tekniskahjälpmedel. Dådet gäller den psykosociala arbetsmiljön prövar ingående hurlångt man kan tänja det s.k. utvidgade "sundhetsbegrepp", som liggertill gmnd för lagen, dä det gäller krav på arbetsmiljön för att skydda deanställda mot olyckshändelser och sjukdom. Dessaöverväganden har betydelse för frågeställningar vid initiativ frånmyndigheternas sida då det gäller arbetets organisation, arbetsinnehåll etc.Tills vidare kan man konstatera att dessa områden inte är aktuella förarbetsmiljöpolitiken, men att man följer utvecklingen för att ta upp frågeställningarna,när förhållandena på arbetsmarknaden - bl. a. sysselsättningssituationen -talar för detta. 1981/82:123 Bilaga 1 67 Medbestämmandei privat och offentlig verksamhet i Ullför-säkras de anställda ihuvudsak genom arbetsmiljölagen och dess regler om säkerhetstjänst samt genom olikasamarbetsutskott (samarbejdsudvalg). Även "tillitsmand"-funktionenoch representation i bolagsstyrelser tillförsäkrar de anställda visstmedbestämmande i de danska företagen. Det mest omfattande"medbestämmande-systemet" är arbetsmiljölagens. I alla verksamhetereller avdelningar med mer än 10 anställda skall personalen välja ensäkerhetsrepresentant som tillsammans med arbetsle-daren bildar en.säkerhetsgrupp. Säkerhetsrepresentanlerna och arbetsle-daren väljer medlemmari ett säkerhetsutskott med organisationens chef som ordförande. Dessa grupper och utskottkan ställa omfattande krav på information och behandla alla arbetsmiljöproblemfrån planläggnings- och projektstudium till genomförande och daglig drift.Gruppen stöds av företagshälsovårdens experter på medicinska, terapeutiska ochtekniska frågor. Defackliga organisationerna har vidare en framträdande plats i arbets-tillsynenshögsta organisation genom regionala kontaktutskott, centralabranschsäkerhetsutskott och samt i Arbetsmiljöfondensstyrelse. Systemet har, när det är fullt utbyggt, goda möjligheter alt fångaupp och behandla de mest skiftande arbetsmiljöproblem. Det är också möjligt attföreslå lagstiftning, om det skulle visa sig nödvändigt med hänsyn till deanställdas säkerhet och hälsa i vid mening. Samarbetsutskotten är ejlagstadgade men bygger på avtal mellan arbetsmarknadens parter - först ochfrämst avtalet mellan och den danska arbetsgivarföreningen omsamarbetsutskott. Avtalen ger personalen i företag med mer än 50 anställdarätt att bilda samarbetsutskott och slår i övrigt fast betydelsen avmedbestämmandet för den enskilde medarbetaren och för grupper av anställda vidutformningen av den egna arbetssituationen. I anslutning till avtalenom samarbetsutskotten har det träffats särskilda teknologiavtal,först för den privata sektorn och sedan också på det statliga området.Teknologiavtalen ger möjligheter att bilda särskilda teknologiutskott ochskyldighet för företagsledningen att informera utskottet, innan ny teknologitas i bruk eller befintlig teknologi ändras. Utskotten skall behandla tekniska,ekonomiska, personalmässiga och miljömässiga konsekvenser och varamedbestämmande då det gäller principer för utbildning och omskolning. Utskottetkan tillkalla särskilda sakkunniga från företaget eller, om man är enig härom,andra sakkunniga. Om införandet av nyteknologi medför bortfall av arbetstillfällen, skall företaget försöka placeraom den enskilde till annat arbete inom organisationen. Anställda, som avskedaspå gmnd av införandet av ny teknologi och får erbjudande om annan anställning,kan få ledigt för deltagande i relevanta kurser med betaldakursavgifter och full lön. 1981/82:123 Bilaga 1 68 Oenighetmellan parterna kring teknologiavtalet kan hänföras den nämnd som i övrigtbehandlar frågeställningar rörande samarbetsavtalen. Kan inte enighet näs där,kan saken hänskjutas till en särskild teknologinämnd som kan döma den part,som brufit mot avtalet, att betala böter till den andra parten. Ovanståendeunderstryker den extraordinära vikt arbetsmarknadens parter lägger vidsamarbete och medbestämmande i samband med införande av ny teknologi. Detstatliga teknölogiavtalet innehåller bl. a. en närmare specifikation av vilkaupplysningar ledningen skriftligt skall presentera för behandling isamarbetsutskott eller teknologiutskott. Upplysningarnagäller följande områden: Den nya teknologins mål,funktion, utformning, ekonomi och eventuella samband med andra system. De av ny teknologi förväntadekonsekvenserna för arbetsmiljö, arbetsorganisation och -innehåll,personalbehov, personalanvändning (speciellt arbetsfördelning) samtutbildning. som medarbetarna kan inhämta expertis utifrån i samband medvärdering av konkreta projekt. Ijämförelse med många andra länder har den danska industripolitiken en ringaomfattning vad gäller dalateknologin. De induslripolitiska åtgärderna ärgenerellt, och därmed även inom elektronikområdet, inriktade på att främjaforskning och utveckling samt teknikspridning. Detta sker via ett stort antalforskningsinstitut och informationscentraler samt genom högskolorna.Prioriteringen av teknikspridningsprocessen torde förklaras av att den danskaindustrin, i jämförelse med andra länder, har en mycket stor andel små ochmedelstora företag. Dendanska data- och elektronikindustrin är i stort sett inriktad mot smalaproduktområden, där den utländska konkurrensen inte är så stor (marknaden ärinte tillräckligt stor för att attrahera stora multinationellaelektronikföretag). Med hänsyn härtill saml till alt lönsamheten är relativtgod i elektronikindustrin har man inte funnit anledning att vidtaindustripoltiska åtgärder liknande dem som vidtagits i många andra länder. IDanmark finns sex forskningsråd och ett planläggningsråd för forskning. Dessaråd är rådgivande organ till regering och folketing i forskningspolitiskaspörsmål och frågeställningar sammanhängande med den teknologiskautvecklingen. Generellt sett har de olika råden ansvar för attforskningspolitiken bedrivits utifrån faktisk och förväntad teknologisk utvecklingoch denna utvecklings verkningar i samhället. Viktigti detta sammanhang är också det stöd som administreras av Teknologirådet.Huvuddelen () av de ca 200 milj. DKR, som rådet Prop.1981/82:123 Bilaga 1 69 ärligendisponerar, utgår som stöd till i , i samt till det teknologiska servicenätet beståendeav omkring 25 tekniska forskningsinstitut.