prop · G503127 · 1981-12-31 00:00:00 — Föredragandensskäl: Närtadioverksamheten fömtsätter lokala initiativ och intresset förverksamheten torde öka i takt med att den blir känd på olika orter och inomolika organisationer. Försökverksamheten har givit erfarenheter i huvudsak frånstörte tätorter. Det finns nu inom det ideella föreningslivet på många håll ettstarkt intresse av att kunna göra bmk av närtadions speciella möjligheter äveni glesbygdsområden. Enligt min uppfattning är det angeläget att detta intressetillgodoses. Närtadionämndenbör, som jag har anfört, i övrigt vid sina beslut om sändningsfillståndta hänsyn fill att intresset för att sända närtadio är olika starkt på olikaorter. Det är naturligt att närradion etableras i första hand på orter där ettstarkt samlat intresse härför har kommit till uttryck och där de lokalaförberedelserna har kommit långt. Med hänsyn till de begränsade administrativaresurser som centralt kan ställas till förfogande bör förtur kunna ges förverksamhet på orter där samordningen mellan de sammanslutningar som önskarsända närradio tagit sig ullryck i att en lokal närtadioförening har bildatsmed uppgift alt handha den gemensamma planeringen. Någraytterligare riktlinjer fill vägledning för närradionämndens beslut i tillståndsfrågoroch därmed för närradions utbyggnad bör enligt min uppfattning intefastställas. Nämndens arbete bör präglas av insikten om att närtadion är enmöjlighet som ställs till det ideella föreningslivets förfogande, inte en avstaten planerad verksamhet avsedd att täcka hela landet med sändare och atterbjuda ett heltäckande programutbud. Ienlighet med vad jag nu har anfört har inom upprättatsförslag till 1. lag om ändring i radiolagen(1966:755) 2. förslag till närtadiolag. Förslagenbör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 4. Jaghemställer att lagrådets yttrande inhämtas över lagförslagen. Regeringenbeslutar i enlighet med föredragandens hemställan. 1981/82:127 30 Sammanfattning av närradiokommitténs betänkande (SOU1981:13) Närradio 1925fick AB Radiotjänst tillstånd aft sända radio. Från denna ensamräft gjordes eftundantag , då kyrkor fick tillstånd aft använda telenätetför sändningar, först till vårdinsfitutioner, senare även fill enskildahushåll. 1965 föreslog 1960 årsradioutredning att särskild rundradio skulle få sändas under samhälletsöverinseende vid sidan av sändningar. Tillstånd skulle kunnabeviljas offentliga organ på undervisningsområdet, folkrörelser ochorganisationer av ideell, politisk eller religiös karaktär. En sändningsnämndskulle pröva ansökningar om fillstånd. Sändningarna skulle ske på eget ansvar.Förslaget bemöttes positivt av flertalet remissinstanser, mendepartementschefen ansåg det vara alltför skissartat för aU kunna läggas till gmndför ett förslag till . 1969års radioutredning (69) föreslog 1973 införande av lokalradion. Detförslaget ledde fram fill ett riksdagsbeslut . 1974års radioutredning tog i sitt 1977 framlagda betänkande upp förslaget omsärskild mndradio. Man inriktade sig nu på sändare med låg effekt och föreslogen försöksverksamhet för såväl särskild ljudradio som TV. De offentliga organenlämnades utanför kretsen av tillståndsberät-tigade, varförsändningsrätten alltså förbehölls föreningslivet. I förslaget till riksdagen1978 byggde departementschefen i allt väsendigt på radioutredningens förslag.Verksamheten kallades nu närradio och jämfördes med en liten fidning ellertidskrift. Olikaformer av "allemansradio" växte fram inomSveriges Radio. Lokalradion har inom flera distrikt bedrivit sådan verksamhet.Utbildningsradion inledde 1977 en särskild försöksverksamhet med allemansradioi . En producent placerades i samhället med uppgift att söka intresseraallmänheten och föreningslivet alt producera egna radioprogram, vilka skullekunna utsändas över Radio lokalradionät. Erfarenheterna förs nu vidare på andra orter i ochäven inom andra delar av lokalradions och utbildningsradions verksamhet. Riksradionsbandverkstad i är ett annat exempel på försök att fåallmänheten att akfivera sig i produktion av radioprogram. Riksdagenförlängde kommitténs arbete för att försöksverksamheten skullekunna fortsätta fill utgången av . Prop.1981/82:127 31 riksdagsbesluti gavs kommittén filläggsdirektiv om samarbete med () i en försöksverksamhet med föreningssändningar. Kommitténskall följa och delta i utvärderingen av en del av denna verksamhet ochåterkomma till detta i det betänkande som kommer att överlämnas sedanförsöksverksamheten med närradio avslutats. Med utgångspunkt från huvuddireklivenhar kommittén dock ansett sig kunna fullfölja arbetet att lägga fram förslag omnärradion trots att kommittén skall delta i utvärderingen avlokalradioförsöket. 2 Försöksverksamheten med närradio Frånoch med tog kommittén emot förhandsanmälningar om deltagande iförsöket. 538lokala sammanslutningar landet runt anmälde förhandsintresse. De fördelade sigpå 116 orter. Dessutom anmälde 68 riksorganisationer principielltförhandsintresse å sina lokala sammanslutningars vägnar. Religiösasammanslutningar svarade för av dessa anmälningar, politiska för 15procent, boendeföreningar av olika slag för och sammanslutningarknutna till utbildningssektorn för . Kommitténvalde ut 16 försöksområden; , Järva-faltet, ,, , (stadsdelarna ), , ,, , , , , , och . Sedansammanslutningarna i inte fullföljt sina avsikter att delta utsågs Svanönfill försöksort. Inför starterna höllsinformations- och planeringsmöten på försöksorterna. Sändningstiderdiskuterades, likaså samordningen föreningarna emellan. Representanter förteleverket deltog på samtliga orter och upplyste om de tekniskaförutsättningarna. Sändningstidernafastställdes av kommittén sedan de ansökande sammanslutningarna inkommit medförslag. Från flera orter kom samordnade förslag, sedan en lokal närradioföreningbildats. Endast i stod konkurrerande önskemål om sammasändningstider mot varandra. Dessa kunde jämkas ihop av närtadiokommittén. Deförsta sändningarna startade i . På övriga orterstartade sändningarna antingen eller . Malmöstartade sist av de urspmngligen utsedda försöksorterna, . Närdet stor klart att föreningarna i inte önskade fullfölja sinaansökningar begärde kommittén regeringens tillstånd att inleda samarbetet med LRABför att göra östersundssändningarna till ett samprojekt mellan kommittén ochlokalradion. startade kommittén sitt eget 16:e projekt i Svanön, somtidigare anmält intresse att få delta. Allaslags organisationer har deltagit i försöksverksamheten med närta- 1981/82:127 32 dio.Kyrkorna har svarat för av sändningarna, medan de fackligaorganisationerna och idrottsrörelsen endast deltagit i begränsad utsträckning. Tilloch med hade 341 sammanslutningar deltagit i försöksverksamhetenoch innehaft eget sändningstillstånd. Dessutom hade ett antal sammanslutningarsänt på andra sammanslutningars sändningstid. Av de 341 sammanslutningarnatillkom 79 . Å andra sidan har 48 sammanslutningar slutat sända,därav 22 . Dentotala sändningstiden vecka 39/80 var , vartill kom ett antalnattsändningar. Totalt har sänts närradio. Störstaantalet sändande sammanslutningar finns i storstäderna, men också i harnärradion stor spännvidd. De politiska partiernas intresse för att delta varstörst under valrörelsen . Under avtalskonflikten ökadeintresset för fackliga sändningar markant. Närtadiokommitténhar stimulerat till bildandet av närradioföreningar, vilka visat sig kunnaunderlätta att lokala samordningsproblem löses. Närtadioföreningarna har iblandsamarbetat om ekonomiskt fördelaktiga lösningar av studiofrågan och kunnatminska den totala kostnaden för tjänster. På några försöksorter harluckor mellan programmen fyllts ut av programläsning och pausmusik. Iarbetet med att pröva ansökningar har kommittén tagit ställning till ett antalgränsfall. Sammanslutningarnas självständiga lokala ställning har prövats,vilket bl.a. lett till att en ansökan från ett av Svenska Arbetsgivareföreningensregionkontor avslagits. Även andra sammanslutningar har inte kunnat fullföljasina ansökningar på gmnd av atl man saknat lokal anknytning tillsändningsområdet. och vållade också problem inledningsvis. Fyrakonsumentföreningar har beviljats sändningstillstånd, liksom en ochen . Kommuner och kommunala organ har inte kunnat få tillstånd,däremot församlingar. Studentkårer har fått tillstånd, medinte stiftelser. Fördelningenav sändningstid har inte vållat några större svårigheter. Vid läggningen avsändningsschemat för för fick dock vissabegränsningar göras i sammanslutningarnas önskemål. Ett stort antal extrasändningar,några knutna till större arrangemang i sammanslutningarnas verksamhet harförekommit. fick närradio-föreningarna möjlighet att preliminärtfördela sändningstid mellan sammanslutningarna. Närradioverksamhelenhar i betydande omfattning utnyttjat verk och prestationer som har skydd iupphovsrättslig lagstiftning. Till och med fick upphovsrättsligtskyddad musik utnyttjas kostnadsfritt. Därefter har en taxa som överenskommitsmed upphovsrättsorganisatio- 1981/82:127 33 nernaSTIM, IFPI och tillämpats. har ägnat stor uppmärksamhetåt de upphovsrätlsliga frågorna. Bakgmnden har dels varit en önskan att hjälpade sammanslutningar som velat delta i försöksverksamheten med att lösafrågorna om sändningsrättigheter m.m., dels har kommittén ett ansvar gentemotupphovsmännen och därigenom gentemot kulturlivet i stort så att det inte i eternförkommer ett olovligt utnyttjande av i lag skyddade prestafioner. Då ettmodellavtal för musiken i närradion skulle upprättas inför avgiftsbeläggningenden utsåg nårradiokommittén en särskild referensgrupp somföreträdde de sändande sammanslutningarnas intressen. Diskussionerna ommodellavtalet stötte till en början på svårigheter, men efter en remissomgång,varunder de sändande sammanslutningarna gavs tillfälle att säga sin mening omtvå alternativa förslag, kunde ett modellavtal upprättas . Detnya modellavtalet innehöll den principiella nyheten på rättighetshavarsi-danatt avtalet är gemensamt för kompositörerna samt fonogram- ochartistorganisationerna. Avgifternas storlek är grupperad i fyra kategorier. har svarat förprogramledningar och sändare pä samtliga försöksorter. Två omkopplingssystemmellan studios används. På flertalet orter kan studios själva koppla in sigmanuellt till sändaren. I styrs omkopplingen mellanstudios av en automafisk klocka som programmeras efter vatje veckassändningsschema. 98 studios var inkopplade till de 16sändarna. Sändarna hade från starten 1 watts effekt; dock måste effekten i Stockhomsinnerstad från början höjas till för att skapa god hörbarhet inommottagningsområdet. Efter många klagomål på för dålig hörbarhet inommottagningsområdena har kommittén successivt höjt effekten på enwattssändarnatill . I har svarat för en sändningsstudio. I Malmöhar kommunen byggt en studiolokal som placerats på tomt. I övrigthar sammanslutningarna själva svarat för studios och studioutrustningar. Förvarje sändare har tagit ut en årshyra på . En programledninghar kostat i årshyra och en andel i omkopp-hngsutrustningen 1 000kr. Yttrandefriheteni närradion har i stora drag varit densamma som inom pressen. Endast justitiekanslern() kan väcka åtal för yttrandefrihetsbrott i närradioprogram. Varjenärradioprogram skall ha en ansvarig programutgivare. Ansvaret för yttrandefrihetsbrotlvilar på programulgivåren. Varje närradiosändningskall tas upp på ett referensband som ska förvaras . Den somanser sig kränkt i ett program har rätt atl få lyssna pä programmet eller få enutskrift av det. Närradioprogram får inte förhandsgranskas av någon myndighet. Under denhittillsvarande försöksverksamheten har tre närtadioprogram anmälts till JK-granskning. Två av dessa anmälningar har avskrivits utan åtgärd. 3 Riksdagen1981/82. 1981/82:127 34 Reklamförbudeti närradion har fyra gånger föranlett nårradiokommittén att granska inslag iprogrammen. Ett fall avsåg egen kommersiell verksamhet; Radio ,, ådrog sig en erinran sedan föreningens varor omnämnts i ett program.Tre fall har gällt föreskriften att en sammanslutning inte får sända reklammot vederlag. I två av dessa har programinslagen ansets strida mot förbudet.Motormännens riksförbunds klubb, , har tilldelats en varning ochMotormännens riksförbunds klubb, , en erinran. Mot ett av , , sänt programinslag har kommittén uttalat kritik. Någotbeslut om återkallad sändningsrätt på gmnd av reklamöverträdelse har intefattats då betänkandet läggs fram. Fil.dr vid sociologiska institutionen, , genomförparallellt med försöksverksamheten med närradio utvärderingar av verksamheten.Två rapporter från denna utvärdering överlämnas av närtadiokommittén samtidigtmed detta betänkande. En av försöksorterna, , har specialstuderats avstud. En särskild sammanfattning avnärradions sociologiska undersökningar ingår i betänkandet. 3 Yttrandefrihet och kulturpolitik Närtadiokommitténredovisar sin syn på yttrandefriheten, medieulveck-ligen och möjligheterna attfrämja en demokratisk utveckling genom närradio på följande sätt: Mångasammanslutningar som deltar i försöksverksamheten med närradio har erövrat enyttrandefrihet som de anser vara positiv. Mot tendenser till maktkoncentrationi medieulvecklingen vill kommittén sätta den småskalighet som närradio är ettuttryck för. Kommittén analyserar hur närradion främjar målen för samhälletskulturpolitik. Även små sammanslutningar kan delta i närradio till låg kostnadom verksamheten bygger på frivilliga insatser. Kommitténunderstryker att yttrandefrihetens idé inte är att debatten skall vara representafivutan att den skall vara mångfasetterad. Närradion har en annan uppgift änSveriges Radio, som skall tillhandahålla ett utbud av balanserade program.Närradion erbjuder en möjlighet att utnyttja yttrandefriheten. För attjämlikhet sammanslutningarna emellan skall bli en realitet är det viktigt attmedlemmarna utbildas att producera egen radio. Många sammanslutningar som haftringa erfarenhet av radiomediet, bl.a. invandrarföreningar, har genomutbildning övervunnit sina startsvårigheter. Sändningarnager dagliga bevis för att närradion svarar mot behov som andra media intetillgodoser. Särskilt i storstäderna har oetablerade konstnärliga gmpperframträtt i programmen. Närradions program är ofta också av annan karaktär änprogrammen inom . Prop.1981/82:127 35 dionhar en mycket lokal begränsning sänds många internationellt inriktade program.Det kommer inte minst lill uttryck i invandrarprogrammen. Förnärvarande sänds närradions program på frekvensbandet 87,. Vid enkonferens med internationella teleunionen 1979 beslöts att också frekvensbanden100-104 och skulle öppnas för FM-Ijudradio. En del av dessafrekvenser kan bli aktuella också för närradions del. bedömer attnärradion kan tilldelas i första hand en frekvens i varje kommun, alltså iprincip 279 sändare. Vissa undantag görs dock för , ochBohuslän. Även i räcker frekvenserna nätt och jämnt till fören sändare i varje kommun. I Nortland kan å andra sidan rymmas fler sändare änen i varje kommun. Ytterligarefrekvensresurser kan bli tillgängliga för närradion när frekvensbanden 100-104och blir tillgängliga. Nårradiokommitténföreslår att närradion byggs ut successivt från med stöd av enny närradiolag. Samfidigt föreslås en ny ansvarighetslag för närtadiosändningarträda i kraft samt en följdändring i radiolagen. Kommitténskall enligt sina direktiv framlägga "en första utvärdering medpreliminära förslag till ställningstaganden" oavsett att kommittén enligtsina tilläggsdirektiv skall delta i utvärderigen av lokalradions föreningssändningari och . Försöksverksamhetenmed närradio har utvecklat sig som man kunde förvänta sig inom flertaletsändningsområden. Många sammanslutningar som inte förhandsanmälde sig har docksenare tillkommit, vilket ändrat helhetsbilden på några försöksorter. Ideafitetensbetydelse för en väl fungerande närradio understryks som en erfarenhet frånförsöksverksamheten. av landets befolkning kan nås med god hörbarheti en närtadio som byggs ut så långt frekvensresurserna medger. Dennabegränsning anser inte kommittén utgör skäl att motsätta sig närtadio därsändningar är möjliga. Närtadionär till för att främja föreningslivets yttrandefrihet och har sålunda en annanuppgift än . Kommittén diskuterar närtadions begränsningarliksom möjligheterna till föreningssändningar inom ram.Kommittén framhåller att ett över hela landet utbyggt system medföreningssändningar inom skulle ställa Prop.1981/82:127 36 förhöga ekonomiska anspråk, varför närradions sparsamma system bör föredras.Kommunala organ har under försöksverksamheten visat närradion ett betydandeintresse. Kommittén anser dock att kommuner inte skall få sändningsrätt.Sändningsrätt bör förbehållas ideella och fackliga lokala sammanslutningar somär juridiska personer. En ny definition av den sändningsberättigade kretsensammanslutningar föreslås i närradiolagen. Enligt denna uteslutssammanslutningar vilkas huvudsakliga syfte är ekonomiskt, bl.a.branschorganisationer och konsumentföreningar. Den kooperativa rörelsenssändningsrätt begränsas till ideella sammanslutningar, t.ex. konsumentgillen. Sammanslutningarsom varit verksamma inom sändnings-området föreslås kunna fåtillstånd att sända. Från ettårsregeln skall undantag kunna göras för närradioföreningar(samarbetsorgan för flera sändande sammanslutningar) och föreningar sombildals inför en folkomröstningskampanj. föreslås liksom under försöksverksamheten bli frivilligt.Kommittén understryker betydelsen av att närradioföre-ningarna fungerar väl ochfår god anslutning. Härigenom underiällas lokal samverkan om bl.a. fördelningenav sändningstid, vilket väsendigt bör minska de cenlrala administrativaarbetsuppgifterna. Tillstånd att sända närradio skall ges i taget. Yttrandefrihetsutredningenöverväger frågor om yttrandefrihetens gränser, även inomradiomediet. Sammanslutningar som sänder närradio bör ha samma frihet attutforma programmen som de haft under försöksverksamheten. En ny ordning förersättarens inträde vid förfall för ansvarige utgivaren föreslås. Kommitténutgår från att närradion kommer att ansluta sig fill de etiska regler somutformas inom pressen eller utarbeta egna regler. Ett riksförbud mot centralproduceralmaterial i sändningarna föreslås. Övervägande delen av varje sammanslutningsprogram skall vara producerat särskilt för sändningsområdet. Förbudet mot sponsrade program omformuleras så att det får enlämpligare innebörd. Närradiomyndighetenskall efterhandsgranska program för att bl.a. kontrollera efterlevnaden avreklamförbudet och riksförbudet. Kommittén avvisar möjligheten atl radionämndenskall granska närradioprogram bl.a. på grund av att samma myndighet sombeviljat tillstånd även bör handlägga ärenden om indragning av tillstånd. Beslutav närradiomyndigheten föreslås kunna överklagas hos regeringen. Referensband skall hållas tillgängliga eftersändningen. Frågan blir prövad i samband med en översyn av pliktexemplarslagen. Statsmakternabör under den fortsatta närradioverksamhelen fortsätta sin bevakning avupphovsrättsfrågorna. Prop.1981/82:127 37 Underavsnittet om sändarna diskuterar kommittén olika alternativa tekniska organisafionsmodellerför närtadion som kan bli aktuella på . ges i uppdrag attsvara för sändare och programledningar. En möjlighet skall dock finnas attsända på en egen sändare. Sådan sändare måste godkännas av föredriftsstart. Endifferentiering av sändarhyrorna bör ske för att förbilliga deltagandet försammanslutningar på små orter. Lyssnamndersökningar bör tills vidare i förstahand bekostas av de sändande sammanslutningarna. Föratt handlägga ärenden och tillstånd att sända närradio, övervaka bl.a.reklamförbudet och riksförbudet samt sprida information om närradioverksamhelenföreslås en närradionämnd. Denna föreslås få fem ledamöter. Nämnden skall hatillgång till juridisk och teleteknisk expertis. Nämnden föreslås få ett kanslimed 5-7 personer. Årskostnaden för nämndens verksamhet beräknas till 2-2,5miljoner kronor. Närtadiokommitténdiskuterar möjligheten att avgiftsfinansiera närtadionämndens verksamhet.Denna möjlighet är oviss, då sammanslutningar kan samverka om tillstånd i sådanutsträckning att varje gmnd för inkomstberäkningen blir osäker. Entotalfinansiering med avgifter skulle fordra atl varje sammanslutning betalademellan 2000 och . En lägre avgift anser kommittén möjlig attta ut, men det är osäkert om den skulle mer än finansiera sin egenadministrationskostnad. Närtadiokommitténföreslås efter den nya närradiolagensikraftträdande få administrera den fortsatta verksamheten, tills närtadionämndenhunnit organiseras och kan träda i funktion . 1981/82:127 38 Lagom ändring i radiolagen (1966:755) Härigenomföreskrivs att 5§ radiolagen (1966:755) skall ha nedan angivna lydelse. Deföretag som regeringen bestämmer (programföretag) ha rätt att sända radioprogrami rundradiosändning från sändare här i landet. Varjeprogramföretag avgör ensamt vilka radioprogram som skola förekomma i mndradiosändningsom företaget anordnar. Härvid skall programföretaget iakttaga bestämmelsernai 6§ och 7 § andra stycket. Radioprogrami rundradiosändning som har upptagits trådlöst på centralantennanläggning fårutan särskilt tillstånd sändas vidare lill mottagare inom fastighet som äransluten till anläggningen. ömrätt att sända program i vissa Om rätt atl sända program i vissa lokalamndradiosändningar finnas lokala rundradiosändningar finns föreskrifter i lagen(1978:479) om föreskrifter i närradiolagen (1982:000). Dennalag träder i kraft . Radiosändningav ljudradioprogram i lokala rundradiosändningar (närradio) får inte ske ulantillstånd av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer.Programmen får sändas endast över sädana sändare som ställer tillförfogande eller godkänner. Idenna lag förstås med radiosändning, rundradiosändning och radioprogramdetsamma som i radiolagen (1966:755). Tillståndatt sända närtadio kan ges lill sådan lokal sammanslutning som är juridiskperson och som har fill huvudsakligt syfte att främja ideella eller fackligaändamål. Sammanslutningen skall, om inte särskilda skäl föranleder annat,före ansökningsdagen bedriva verksamhet inomsändningsområdet. Tillståndatt sända närradio får inte meddelas innan sökanden har anmält vem som harutsetts till programutgivare enligt närradioansvarighelslagen (1982:000). 1981/82:127 39 3§ Tillstånd skall förenas med de villkor som krävs försändningen. Villkoren kan avse sändning får äga rum samtsändarens placering, frekvens och effekt. 4§ Sammanslutningen skall tillse atl, om inte särskildaskäl föranleder annat, programutbudet , som ett tillstånd attsända närradio gäller, till övervägande del består av material som harproducerats särskilt för sändningsområdet. 5§ För närradion gäller inle 6 och 7 §§ radiolagen(1966:755). Sammanslutningen får inte mot vederlag sända kommersiellreklam i närtadio. Sammanslutningen får inte heller sända reklam som avser egenkommersiell verksamhet. Sändning av visst radioprogram eller vissa slag avradioprogram får inte till någon del bekostas med medel eller annan egendom somav en näringsidkare har ställts till sammanslutningens förfogande enbart föratt möjliggöra sådan sändning. 7§ Tillstånd alt sända närradio får återkallas, om 1. densammanslutning som har fått tillståndet bryter mot denna lag eller mot villkorsom avses i 3 §, 2. program sändstrots att varken behörig programutgivare eller ersättare för programutgivareenligt närradioansvarighelslagen (1982:000) finns eller trots att anmälan om vemsom är utsedd fill programutgivare eller ersättare inte har gjorts, eller 3. program sändsutan att uppgifter meddelas enligt 4§ närradioansvarighelslagen. 8§ Sammanslutningen skall på begäran av den myndighet somprövar frågor om tillstånd att sända närradio skyndsamt och utan kostnad förmyndigheten tillställa denna det material som myndigheten anser sig behöva försin granskningsverksamhet. 9§ Den som bryter villkor som avses i 3 § döms till böter. 10 § Talan mot beslut av den myndighet som avses i 1 § ifråga om rätt atl sända närradio förs hos regeringen genom besvär.