prop · G503118 · 1981-12-31 00:00:00 — Jag anser dock att ökade möjUgheter bör skapas för att ge endriftig företagare möjlighet att med stöd av minoritets-intressenter driva sittföretag vidare bortom den punkt där hans personliga ekonomiska resurserbegränsar företagels expansion. Förslagen om Tillväxtinvest ger enUgl minmening en god grund för överväganden om åtgärder på detta område. Mina förslagi del följande avviker dock på väsentliga punkter från dem som förs fram avutredaren och STU. Utredningsförslagenom Tillväxtinvest innebär i huvudsak följande. Sombolagsform för Tillväxtinvest bör kunna väljas aktiebolag eller kommanditbolag.TiUväxtinvest bör kunna få bildas av såväl privatpersoner som privata elleroffentliga institutionella placerare. Rätt all teckna andelar skall enligtutredaren erbjudas allmänheten, men anlalel andelar får begränsas. VerksamhetenskaU bedrivas så alt Tillväxtinvest finansi- 'Särskild utredare ambassadör . 1981/82:118 218 erarutvecklingsbara småförelag genom att förvärva aktier, andelar i handelsbolagoch kommanditbolag, konvertibla skuldebrev, skuldebrev med optionsrätt fillaktieteckning, vinstandelslån och patenträtter. Enligt STU bör även, med vissabegränsningar, vanliga lån kunna lämnas och borgen tecknas. Normall skall TUlväxfinvestendast få äga minoritelsandelar. Utredaren anser alt Tillväxtinvest skall fågöra placeringar i samtliga företag utom de som är börsnoterade på Al- ochAll-listorna. STU anser dock att målgrappen bör begränsas lUl vad som gällerför de regionala utvecklingsfonderna saml leknikbaserade handels- ochserviceföretag. Både utredaren och STU betonar att verksamheten måste vara fiexibeloch all resp. bolagsledning inle bör bindas av detaljerade föreskrtfler. Kravbör ställas på att styrelse och företagsledning har gott anseende och affärsrykte. BeträffandeTillväxtinvests egen finansiering föreslår utredaren alt staten förbinder sigatt ställa lånegarantier till ell belopp som motsvarar TiUväxlinvesls egetkapital eller i särskUda fall högre belopp. Lägsta belopp för del egnakapitalet bör enligt utredaren vara 4 milj. kr. varav 2 milj. kr. i form avaktiekapital. STU, som ansluter sig lill kravet på storlek av del egnakapitalel, anser att staten bör medverka fill all Tillväxtinvest får låna eltbelopp motsvarande del dubbla egna kapitalel på förmånliga villkor. Det börske genom all staten tUlförsäkrar TUlväxfinvest lån från AP-fonden mot statlig garanfi.För medel som Tillväxtinvest placerar i aktier och konvertibla skuldebrev bör TiUväxtinvestkunna beviljas räntefrihet under högst . Ränta till AP-fonden betalasunder denna lid av staten, som i gengäld får en en på visst sätt maximeradvinstandel i Tillväxt. Bådeutredaren och STU föreslår vidare att vissa skattemässiga stimulanser införsför dem som placerar sitl kapital i form av aktier i . Utredarenföreslår sålunda ett invesleringsavdrag på fördelat och beräknatpå anskaffningsvärdet av aktierna eller andelarna. Avdraget skall knyta an fillde regler som har gällt om särskill invesleringsavdrag för inveniarieanskaffning.STU föreslår en något annoriunda utformning. Avdraget bör enligl STU sättastill och fördelas saml ålerläggas i de fall investeringen hargivit vinst som skall beskallas enligl realisationsvinslreglerna föröverlåtelse av aktier och andelar som har ägts . Vidare föreslårbåde utredaren och STU all aktier och andelar i Tillväxtinvest i förmögenhelsbeskallningshänseendeskall omfattas av de förmånliga regler som gäller för rörelsedrivande familjeförelag,och sålunda las upp liU av substansvärdet. Bådeutredaren och STU föreslår att Tillväxtinvest ställs under någon form av lUlsynav statlig myndighel. Förslagen om tillsynsmyndighet lämnas främst medhänvisning fill de förmånliga skatte- och låneregler som har föreslagits.Utredaren föreslår bankinspektionen som fillsynsmyndighet. STU anser alt tUlsynsmyndighetenockså bör svara för den föreslagna förmånliga stafiiga kreditgivningen liU TiUväxtinvest.Mot denna bakgrand 1981/82:118 219 föreslårSTU att en särskild delegation inrättas för ändamålet. Delegationen bör enligtSTU antingen ges stäUning som självständig myndighet eller knytas fill någon befinfiigmyndighel. Eftersamråd med chefen för budget- och ekonomideparlemenlen vill jag anföra följandei fråga om statliga åtgärder för alt stimulera all Tillväxtinvest bildas. Jagser positivt på alt företag bildas med i huvudsak den nu angivnaverksamhetsinriktningen. kan jag konstatera all i stort sett iiigasådana företag på privat basis finns f. n. Del finns enUgl min mening fleraskäl fill detta. Minorilelsengagemang i icke börsnoterade företag innebärbetydande svårigheter för en kapitalplacerare. I de fall kapilalplaceraren harönskat avveckla sUt engagemang har del hilfiUs saknats organiserade former förhandel med småföretagsaktier. Förslagen i prop. 1981/82:116 om ändring i akliefondslagenm. m. innebär alt detla hinder i väsenfiiga delar undanröjs. Vidare lorde enhandel med minoritetsposler av aktier i småföretag föratsätta allaktieutdelning lämnas i sådana bolag. Även kapitalplacerare vars dominerandemotiv för investeringen är värdetillväxt kräver i regel någon form avdirektavkastning pä sitt engagemang. Dessutom underlättas värderingen av småföretagsakfiernaom en långsiktig uldelningspolifik kan läggas fast. F. n. är aktieutdelningarinte vanliga i fåmansbolag. Ett avgörande skäl lill detla är att nuvarandebeskattningsregler gör del fördelaktigt för en förelagsägare som också är verksami förelaget all la ut både arbetslön och ersättning för sin riskkapitalinsats iform av lön eller motsvarande. Såväl utredaren som STU har pekat på dettaförhållande. STU har också lämnat förslag till provisoriska regler för attlindra dubbelbeskattningen av aktieutdelningar. Chefen för budgeldeparlementelhar översiktligt redogjort för de skalleförslag med särskildbetydelse för småföretagen över vilka lagrådels yttrande enligl hans meningbör inhämtas. Bland dessa är just en lindring av beskattningen av småförelagsutdelade vinstmedel. Genom detta bör de hinder som föreligger förutdelning på aktier i familjeförelag kunna undanröjas. Deåtgärder som jag nu har nämnt är inle direkt inriktade på Tillväxtinvest ulangenerella. Genom åtgärderna torde dock förutsättningarna för all bilda Tillväxfinveslförbättras väsentligt. Fråga är då om del krävs yllerligare stimulansåtgärderför all främja all sådana förelag bildas. Förslagen om särskildaskattelättnader för dem som placerar kapital i Tillväxtinvest får bedömas moldenna bakgrund, liksom förslagen om särskiU förmånlig lånegivning fill Tillväxfinvesl.Jag vill dessutom tillägga all chefen för budgetdepartementet tidigare i daghar redovisat att de förmänliga reglerna i förmögenhetsskallehänseende kan tiUämpasför sådana Tillväxtinvest, som inle är börsnoterade. Jag gör efter samråd medchefen för budgetdepartementet den samlade bedömningen all de generellaåtgärder som jag nu har redogjort för bör vara tillräckliga för all del skallinrättas investmentbolag av denna typ i tillräcklig omfattning. 1981/82:118 220 Ivissa fall kan del dock enligl min mening finnas ell behov av särskUda åtgärderför alt ge de Tillväxtinvest som bildas goda möjligheter alt expandera. Jagavser därför alt i annat sammanhang (prop. 1981/82:113) föreslå regeringen alt regionalpolitisktslöd i form av lån på speciella villkor får användas för sådana investmentbolaginom stödområdena. Även i områden med sysselsättningsproblem utanförstödområdena kan finnas skäl alt i vissa fall stödja Tillväxtinvest. Jagförordar därför att staten mol andel i värdetillväxten i sådana Tillväxtinvestkan ställa garanti för och under begränsad fid lämna bidrag för all helt ellerdelvis läcka kostnader för räntor på lån tUl Tillväxfinvesl. Det bör ankomma påregeringen att närmare utforma villkoren för stödet. Närdet gäller formerna för andel i värdeiillväxlen vill jag som en riktpunkt pekapå statens lån fill som jag avser alt i annat sammanhang närmareredogöra för (prop. 1981/82:113). Somvillkor för garanti och ränleslöd bör föreskrivas att staten ges tUtfredsställandeinsyn i verksamheten. Jag vill framhålla att ansvaret för verksamheten liggerhos Tillväxtinvests ägare och ledning. Staten kan inte genom sin fillsyn förövriga intressenters räkning bevaka Tillväxtinvests affärsmässiga skickligheteller individuella engagemang. Någon annan fillsyn än den som knyts till delstatliga stödet är inle befogad, eftersom inga särskilda statliga förmåner enliglmina förslag i övrigi ges fill Tillväxtinvest. Jagberäknar all omfattningen av stödet blir begränsad. Som jag har framhåUil bör iförsta hand Tillväxtinvest i områden med sysselsättningsproblem utanför de regionalpolitiskastödområdena komma i fråga för sådant stöd. För att läcka kostnader förräntebidrag bör elt nyll reservationsanslag med benämningen Räntestöd lUl Tillväxfinveslföras upp på statsbudgeten för /83. Jag beräknar anslagsbehovettill 3,5 milj. kr. Vidare bör ell nytt anslag för att läcka eventuellaförluster på garantiverksamheten föras upp på statsbudgeten med elt formeUtbelopp på . Garantier bör få tecknas inom en total ram av 25 milj. kr. bildades som ell av staten helägt kreditaktiebolag (prop.1967:56 och 102, SU 1967:111, BaU 1967:33, rskr 1967:289). Banken har fill uppgtftatt bidra fiU finansiering av sådana investeringar inom näringslivet sominriktas på rationalisering, strukturanpassning och utveckling samt attmedverka vid finansiering av svensk export. Banken kan även komplettera sinlångivning med ägarinsatser, främst som minorilelsdelägare i fristående riskbetonadeulvecklingsärenden. Invesleringsbankenplanerar nu all fillsammans med bUda eltfinansbolag med ändamål all tillskjuta aktiekapital 1981/82:118 221 ochlämna krediter på speciella villkor fill små och medelstora förelag. Avsiktenär all finansbolaget skall få ett akfiekapUal på 40 milj. kr. varavInvesteringsbanken tecknar 15 milj. kr. Detta förutsätter regeringens tillstånd. Chefen för ekonomidepartementelåterkommer i annat sammanhang till denna fråga. Jag har också erfarit all Invesleringsbankenär öppen för att diskutera liknande samarbelsformer med andra parter i syfteall förse utvecklingsbara små och medelstora företag med riskkapital. Investeringsbankenkan alltså på olika sätt medverka för att tillföra eget kapkal fill små ochmedelstora förelag. Någotbeslut av regeringen eller behövs inle nu i denna fråga. Jag har docklämnat denna redogörelse för alt göra bilden av del föreslagna systemel med TiUväxtinveslbolagmera fullständig. 11.4Svenska industrietableringsaktiebolagets (Svetabs) roll Svetabär ett helägt dotterbolag lill . beslöt att Svetabsnyelableringsfrämjande verksamhet skulle organiseras i två särskilda regionaladotterbolag fill Svetab (prop. 1977/78:40 bil. I, NU 1977/78:34, rskr1977/78:110). Desa bolags verksamhet skulle koncentreras tUl två regioner,/Bergslagen och mellersta . Varje bolag tUlfördes elt egetkapital på 20 milj. kr. beslöt att anslå medel för allinrätta ytterligare två regionala investmentbolag som dotterbolag fill Svetab(NU 1978/79:59, rskr 1978/79:145). Dessa bolag tillfördes vardera ett egetkapital på 15 milj. kr. De nya bolagens verksamhetsområden skulle omfatta ihuvudsak , och resp. ,, och . anvisade 5 milj. kr.för höjning av aktiekapitalet i och 1 milj. kr. för bolagets kontaktskapandeverksamhet för all spåra upp intressanta projekt. Denna verksamhet bedrivs inomSvetabs dotterbolag . Svetabhar i anslutning till sitl remissvar på STUs rapport , elt syslemalt förse mindre förelag med eget kapital, lämnat en redogörelse för sinverksamhet och redovisat vissa planer inför framfiden. Svetab påpekar, attverksamheten i de föreslagna Tillväxtinvest i stort överensstämmer med denverksamhet Svetab bedriver i de fyra regionala bolagen, nämligen att medriskkapital och kunnande medverka i expansiva och utvecklingsbara företag genomtidsbegränsat delägarskap i minoritetsställning och med aktiv styrelseinsals iintressebolagen. Svetab finner del viktigt all med avseende på risker ochosäkerhet dela upp sådan verksamhet i tre steg. Del första steget är förelagsslartandeoch därmed förknippad finansiering. Det andra steget innebär expansionsinvesleringnågra år efter företagsstarten när omsättningen ökas i intervallel 2-20 milj.kr. Det tredje stegel omfattar expansionsinveslering när omsättningen ökas i inter- 1981/82:118 222 vallet20-100 milj. kr. samt s.k. buyouts, dvs. när ett storföretag säljer dotterbolageller begränsade verksamhetsområden fill en frislående företagare,chefstjänsteman i bolaget eller en grapp anställda. Svetabsnuvarande regionala bolag arbetar inom de två första stegen. När det gäller dengeografiska avgränsningen av de regionala bolagens verksamhetsområden kankonstateras att dessa successivt har utvidgats för de båda först inrättadebolagen. Svetab Nord med säte i har engagemang även i företag i nortaUppland och Svetab Bergslagen med säte i arbetar akfivt även inomSkaraborgs och . Svetabräknar med att fortsättningsvis inom de fyra regionala bolagen årligengenomföra sammanlagt tolv engagemang i storleksordningen I milj. kr. och däratöveråtta startengagemang i storieksordningen . Vidare önskar Svetab bygga ulden regionala verksamheten så all den bUr rikstäckande. Svetab föreslår sålundaall ytterligare tre bolag med vardera 20 milj. kr. i riskkapital inrättas medverksamhet i resp. / , /samt Skåne.Vidare är Svetab berett all starta ett rikstäckandeinvestmentbolag av typen Tillväxtinvest. Detla bolag skulle bedriva verksamhetinom det tredje steg somjag redogjorde för. Enligt Svetab behövs för deltabolag ett aktiekapital på 20 milj. kr. varav Svetab f.n. kan teckna 10 milj.kr. utan krav på yllerligare fillskott över statsbudgeten, dels en statliglånegaranti på 40 milj. kr. Föregen del vUl jag anföra följande. Efteren inkörningsperiod som blev längre än väntad, förefaller Svetabs verksamhet ide regionala bolagen nu ha nått den omfattning som beräknades när verksamheteninleddes. De generella åtgärder i form av Undrad dubbelbeskattning av akfieuldelningaroch organiserad handel med små-förelagsaktier som jag har redogjortför bör underlätta Svetabs verksamhet. Jag viU i det sammanhanget stryka underalt Svetabs verksamhet bedrivs på affärsmässiga grander och innebär såledesingen konkurrenssnedvridning i förhållande fill privata liknande bolag. Närdel gäller den geografiska avgränsningen av de regionala bolagens verksamheterhar jag noterat vissa förskjutningar av de ursprangliga av-gränsningama. Jagfinner det rimligt all sådana förskjutningar sker utifrån de erfarenheter somefter hand vinns av verksamheten. Däremot ärjag inte nu beredd att förorda yllerligaremedelslillskott fill Svetab för att nya regionala bolag skaU kunna bildas. Delslår dock Svetab fritt att i samverkan med andra intressenter bilda sådanabolag i den mån del inle innebär anspråk på ytterligare medelstiUskott överstatsbudgeten. Delsamma gäller vid behov att öka kapitalbasen i de nuvaranderegionala bolagen. Vad jag nu har sagt gäller även Svetabs planer på alt bilda ellsärskiU bolag för det tredje stegets finansiering. 1981/82:118 223 Medhänvisning lill vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen all delsgodkänna vad jag har förordat om 1. ändrade riktlinjer för deregionala utvecklingsfondernas finansieringsverksamhet 2. inrättandet av ett centrum försmåföretagsutveckling 3. avskaffandet av hotellgarantilån 4. vidgade former för STU:s slöd lillleknisk forskning och utveckling 5. åtgärder för att underlätta allprivata småföretagsinriklade utvecklings- och investmentbolag bildas delsbereder tillfälle la del av vad jag har anfört om 6. innovafionspoUlikens inriktning 7. verksamheten vid (Svetab) 13 Anslagsfrågorför /83 FJORTONDE HUVUDTITELN B.Industri m. m. Bidrag till regionala utvecklingsfonder m.m. 1980/81Utgift 86072196 Reservation 5716161 1981/82Anslag 95000000 1982/83Förslag 95000000 bidragtill de regionala utvecklingsfondernas administration och förelagsservice, särskildabidrag fill , och , , ,och läns utvecklingsfonder för fortbildningsverksamhet, särskildabidrag till och Nortbottens läns utvecklingsfonder som lillskolltill sfiftelsen Industriellt utvecklingscentram i övre (lUC) för alttäcka kostnader i den utsträckning del bedöms lämpligt för förelagsservice som inleavgiftsbeläggs, bidragtiU vissa centrala organisationer på hantverkets, småindustrins ochturistnäringens omräde, bidraglill (Svetab) för affärsidéseminarieri syfte alt främja tiUkomst för nya företag. - försöksverksamhetmed stöd till lönlagarägda företag, delsinformation, utbildning, verksamhetsrafionalisering och annan cen tral service i statens industriverks regi med inriktning på utvecklingsfon derna, dels rese- och Iraklamenlskoslnader saml arvoden för de icke auktoriserade revisorer i fonderna som regeringen har förordnat. Bidragsom lämnas under /83 avser . behöver utvecklingsfonderna förslärka sina insatser på främstområdena export, nyetablering och underleverantörsfrämjande åtgärder. Verketföreslår alt sammanlagt 114 milj. kr. anvisas under anslaget för budgetåret1982/83. Jaghar (avsnitt 10) redogjort för min syn på de regionala ulveckUngsfondernasfortsatta verksamhet. Jag betonade därvid alt fonderna bör konsolideras och attframlida förändringar i verksamheten bl. a. bör syfta till en effektivareresursanvändning, bl.a. genom att fondernas konsullin-satser i högre grad avgtftsbeläggs.Anslaget bor i linje härmed och med hänsyn fill det ansträngda statsfinansiellalägel föras upp med oförändrat belopp, dvs. 95 milj, kr. för budgetåret1982/83. Den uteblivna uppräkningen för prisutveckling ingår i regeringensförslag lill besparingar budgetproposition. Med hänsyn tUl allanslaget är elt s.k. bidragsanslag har besparingen beräknats till 3 milj. kr. Jaghar med lillfredsslällelse noterat att landstingen även överlag har lämnatökade bidrag lill fonderna. Jag räknar med att landstingen även vidbehov ökar sina näringspolitiska insatser via fonderna. Medhänvisning till del anförda hemställer jag att regeringen föreslår atttill Bidrag till regionala utvecklingsfonder m. m. för /83anvisa ell reservationsanslag av . Täckande av förluster i anledning av garantigivning hos regionalautvecklingsfonder 1981/82Anslag 1000 1982/83Förslag 1000 Frånanslaget betalas bidrag till regionala utvecklingsfonder för all täcka vissaförluster i anledning av fondernas garanligivning (prop. 1979/80:101, NU1979/80:32, rskr 1979/80:172). F.n. får varie fond ställa garantier för lån påbelopp som svarar mol högst av fondens eget kapital (prop. 1980/81:100, bU.17, NU 1980/81:52, rskr 1980/81:391). Prop.1981/82:118 225 Mot bakgrund av alt verksamheten med fondernas garantigivningännu är av myckel begränsad omfattning och med hänsyn till osäkerheten beträffandeförlusterna bör anslaget las upp med ett formellt belopp av . Jag hemslälleratt regeringen föreslår all till Täckande av förluster i anledning av garantigivninghos regionala utvecklingsfonder för /83 anvisa ett förslagsanslagav . Täckande av förluster i anledning av statliga industrigarantilånm. 1980/81 Utgift 172225128 1981/82 Anslag 75000000 1982/83 Förslag 100 000 000 Från detta anslag infrias vid behov statlig garanti enliglförordningen (1978:507) om industrigarantilån m.m. saml statlig garanti för låntill turisthotell enligl Kungl. Jag viU erinraom att jag tidigare (avsnitt 10.2) har föreslagit att sistnämnda stödformavskaffas och ersätts av finansiering genom de regionala utvecklingsfonderna,i samband med all fondernas målgrapp utökas med turistförelag. Ramen för beslutom garantier uppgår /82 lill 300 milj. kr. Anslaget lUlförs medel som fiyler in genom utdelningar ikonkurser o.d. avseende infriade garantier. Orrtfatlningen av infriade industrigaranlier under desenaste budgetåren framgår av följande sammanställning (milj. Infriade garantier 1977/78 1978/79 1979/80 1980/81 Garantier beviljade av regeringen 69,0 104,6 78,7 142,8 statens industriverk 10,6 9,6 14,9 20,2 Summa 79,6 114,2 93,6 163,0 Anmärkning: I vissa fall avser ett infriande fleragarantier, varav någon har beviljats av regeringen och någon har beviljats avindustriverket. I sådana faU har en approximativ fördelning gjorts mellanregeringen och verket. uppskatter behovet av medel för att infriagarantier under /83 fill 100 milj. kr. Prop.1981/82:118 226 Omfattningen av beviljade garantier framgår av följande sammansläUning(milj. Beviljade garantier 1977/78 1978/79 1979/80 1980/81 regeringen 211 221 93 221,4 statensindustriverk 180 127 92 64,4 Summa 391 348 185 285,8 Anmärkning: uppger något annorlunda belopp,eftersom verket för visst budgetår inte räknat in de garantier som regeringenhar beviljat i slutet av vaije budgetår men som verket har expedierat . anser mol bakgrand av utvecklingen under desenaste åren alt garantiramen bör ges ett sådant utrymme all den inle behöveromprövas under budgetåret. Verket föreslår därför att garantiramen /83 fastställs fill 500 milj. kr. Räntevillkoren för induslrigaranlUån med rörlig räntaskall enligl gällande förordning bestämmas med utgångspunkt i avtal härommellan staten och vederbörande bankorganisalioner. Verket anför all räntan på industrigarantilånbör bestämmas av endasi långivaren och låntagaren. Nuvarande reglering av räntesältningenkan enligt verket försvåra kreditförsörjningen fill småföretagen och bör därförslopas. Förlusterna tiU följd av infriade garanfier för induslrigaranfilånhar legat på en hög nivå . Den tidigare lågkonjunkturenhar lell lill all många förelag, i vilka staten har varit engagerad med garantiför lån, har råkat på obestånd och tvingats erbjuda ackord eller avveckla genomkonkurs. Garanlilånen har därvid ofta blivit nödlidande. Jag ansluter mig fill SIND:sbedömning alt föriuslerna för /83 kommer alt ligga på enfortsatt hög nivå och beräknar anslaget liU 100 milj. kr. Jag förordar all ramen för industrigarantilån, sombeslutas av regeringen och statens industriverk under /83fastställs till 300 milj. kr. Jag är inle beredd alt biträda industriverkets förslag attfrångå nuvarande ordning för all fastställa räntan för garanlilån. Jag hemstäUer att regeringen föreslår att 1. medge alt /83 stafiig garanti för lån enligt förordningen (1978:507) om industrigarantilånm.m. beviljas med sammanlagt högst , 2. lill Täckandeav förluster i anledning av statliga industrigarantilån m.m. för budgetåret1982/83 anvisa ett förslagsanslag av . 1981/82:118 227 Nyttanslag (förslag) 1 350 000 Ienlighet med vad jag har anfört (avsnitt 9) bör ett nytt reservationsanslagföras upp på statsbudgeten för /83 för bidrag till elt cenlramför småföretagsutveckling. Jagberäknar anslagsbehovet lill . för /83 och till 700000kr. för /84. Del sammanlagda beloppet, , böremellertid anvisas för /83. Efter denna tvååriga försöksperiodskall en eventuellt fortsatt verksamhet finansieras med medel inom ramen för desamlade forskningsresurserna. Medlen bör disponeras av statens industriverk förbidrag lill högskolan i i enlighet med vad jag har förordat. Jaghemställer all regeringen föreslår atttill Bidrag till för /83 anvisaett reservaiionsanslag av I . Nyllanslag (förslag) 3500000 Ienlighet med vad jag har anfört (avsnitt 11.2) bör ell nyll reservaiionsanslagföras upp på statsbudgeten för /83 för ränleslöd tiU s. k. Tillväxtinvestbolag.Räntebidrag bör utgå enligl de grander somjag har redogjort för. Jag beräknaranslagsbehovet lill 3,5 milj. kr. för /83. Jag hemställer attregeringen föreslår atttill Räntestöd till Tillväxtinvestbolag för /83 anvisa elt reservaiionsanslagav . Täckande av förluster i anledning av statliga garantier för lån till Tillväxtinvestbolagm. Nyllanslag (förslag) 1000 Enliglvad jag har anfört (avsnitt 11.2) bör statliga garantier inlUl ettbelopp av totalt 25 milj. kr. kunna lämnas för lån lill Tillväxtinvestbolag.Systemet innebär att staten svarar för att infria garantier i den månlåntagaren inte fullgör sina förpliktelser gentemot långivaren. nyll anslagför delta ändamål bör därför föras upp på statsbudgeten för budgetåret1982/83.