prop · G503209 · 1981-12-31 00:00:00 — Ikostnadskompensationen ingär viss ökad ersättning för merkostnaderna vid öbruken.Den del av sockerpriset som tillerkänns SSA för dessa merkostnader för regleringsäret1982/83 är per socker, vilket vid normalproduktionsvolym blir ca . Dessutom tillkommer ur sockerregieri ngsfonden. 4.5 £'"l.ät_trijig_f£r_raf£ijierinig_aim2?I-J'h?SfL Ersättningenför raffinering och lagring av importerat råsocker höjs för inträffadekostnadsökningar till per . 1981/82:209 108 STATENS JORDBRUKSNÄMND Dnr 209-2180/81 9 Regeringen har uppdragit åt nämnden att lämna förslag till dels hur underskottet ifonden skall avvecklas, dels hur sockerregleringen i fortsättningen skall finansieras. Störredelen av utgifterna i sockerregleringsfonden utgör regionalpolitiskt motiverat stöd till sockemäringen. Det är nämndens och parternas principiellauppfattning att sädana utgifter bör bäras över statsbudgeten. Med hänsyn till det statsfinansiella läget har parterna nu enats om att underskottet isockerregleringsfonden , under vissa villkor i fråga om odlingens omfattning, bör avvecklas genom bidrag från de olika intressenterna enligt följande: Totalt, milj kr Per är. /83 bör således konsumentema betala in 3,5milj kr, SSA och odlarna . Konsumenternas bidrag tasfrän de försäljningsavgiftsmedel som finnsfonderade hos nämnden. Betodlarnas andel dras från betpriset. SSA bör svara för inbetalningen av odlarnas ochbolagets andelar. Om 1977 ärs jordbrukspolitiska beslut om 85 - 90 procents självförsörjning för socker inte ändras och som en följd härav högst får odlas 1983 bör inbetalningarna till fonden upphöra. Resterande underskott torde då kunna täckas genom inflytande infdrselavgifter. För attunderskottet i sockerregleringsfonden inte skall öka 1982/83 bör SSA och odlarna, om skörden överstiger 1981/82:209 109 STATENS JORDBRUKSNÄMND Dnr 209-2180/81 10 vitsocker, inbetala ett belopp till sockerregleringsfondensom motsvarar beräknade införselavgifter förden import som överskottet undantränger. Beräkningengörs och baseras pä en prognos av skörd och de genomsnittliga världsmarknadspriserna på räsocker . Inbetalningen bör göras senastden . Om skörden understiger 312 000 tonvitsocker bör de införselavgifter som flyter in för ökningen avimporten sättas in i en särskild fond förnäringen. Både inbetalningen av medel vid högre skördän och de fonderademedlen vid lägre skörd bör fördelas pä odlarna och pä SSA. 6 JORDBRUKSNÄMNDENSFÖRSLAG TILL PRISREGLERING PA SOCKERBETOROCH SOCKER FÖR REGLERINGSARET 1982/83 förslag till sockerreglering för perioden - har till alladelar biträtts av konsumentdelegationen. SBChar godtagit förslaget i de delar det rör betodlarnas villkor och SSA i de delar som avserbolaget. Förslaget kan sammanfattas i följande punkter: 1 Sockerbetsarealenför 1982 ärs odling har av statsmakterna bestämts till . Erforderlig kvotering av odlingenbör godkännas av nämnden.Cirka en tredjedel av odlingen börkontrollmätas. Mätningen bekostas av SBC. 2 Grundpriset på sockerbetor, som avser sockerhalt. föreslås bli 24.18kr per . Härifrån dras od-lamas bidrag till sockerregleringsfonden. 3 Till de odlarei och som levererarbetor till bruket i föreslås utgå ett oförändrat arealbidragom /ha kontrakterad areal. Till odlare pä föresläsarealbidraget bli oförändrat /ha och till odlare päGotland oförändrat /ha. Prop.1981/82:209 110 STATENS JORDBRUKSNÄMND Dnr 209-2180/81 11 arealen vid areal kontrollen befinns vara mindre än den kontrakterade, bör bidraget utgä efter den uppmätta arealen. Bidraget bör finansieras med medel ur sockerregleringsfonden. 4 förbaskvaliteten i sortimentet, strö- socker K5 i säckom , föresläs vid oljepriset /n? vara367,per . Priset juste näroljepriset har ändrats med - /m . Gränsskyddet för socker börutgå enligt de grunder som gällt. Detta innebäratt en införselavgift tas ut för importerade kvantiteter då världsmarknadsprisetunderstiger det fastställda avräkningspriset päsocker ur svenska betor. De uppburna medlen bör -- liksom - tillförassockerregleringsfonden. Som världsmarknadsprispä färdigt socker bör därvid gälla Parisbörsens spot-notering för vitsocker. Denna notering börökas med kostnader för frakt m m till svensk hamn samt korrigeras för kvalitetsskillnad mellan den svenska baskvalitetenoch den kvalitet Parisnoteringen avser. Fraktkostnadens ochkvalitetskorrektionens storlek bör tillskillnad mot tidigare fastställas avjordbruksnämnden. Som mätt pä världsmarknadspriset på räsocker bör gälla den nominellaLondonnoteringen pä råsocker. Båda noteringarna skall omräknas till svensk valuta enligt den säljkurs som gällernoteringsdagen. Infdrselavgiften for färdigtsocker bör utgöra skillnaden mellan enligt punkt 4 och världsmarknadspriset pä färdigt socker, mätt pä nyssangivet sätt. Införselavgiften för räsocker föresläs anpassas sä att svensk raffineringsindustri, som köper in räsockertill gällande Londonnotering och säljer den raffinerade varan till SSA:s nettoprisenligt punkt 4, erhåller en ersättning förraffineringen som inkl ersättning för säckkost- Prop.1981/82:209 111 STATENS JORDBRUKSNÄMND Dnr 209-2180/81 12 nåder och viss utfrakt samtlagringsbidrag uppgår till per raffinad.Raffineringen bör härvid förutsättas medföra ett svinn om . Infdrselavgiften försirap, sockerlösningar och sockerkulör bör liksomhittills motsvara avgiften för färdigt socker, varvid hänsyn tas till produktens torrsubstans-halt. Införsel avgifterna bör förutom vidsvenska prisändringar i princip justeras en gång varje månadför ändringar i de internationella priserna samt dessutom vid större variationer i de utländska priserna. 6 Vid behov bör jordbruksnämndenfä ta ut en försäljningsavgiftpä allt socker som säljs inom landet. Därvid kommer det inhemska partipriset att höjas med ett belopp som motsvarar försäljningsavgiften.De insamlade medlen bör användas föratt subventionera sockerimport när världsmarknadspriset är högre än det svenska. 7 Sockerregleringsfondenföreslås få användas för fraktsub-ventionering till defyra nordligaste länen och med . Ur fonden bör dessutom tas dels arealbidraget till de odlare somi enlighet med punkt 3 ovan levererar betor till öbruken till en beräknad kostnadav 3,5 - , dels den ersättningom som skall utgå för SSA:s merkostnader för driften vid dessa bruk. täckas ur fonden. Fondmedlen används ocksätill exportbidrag för safter och sylter m m. 8 Föreslagna prisändringarskall i princip gälla fr o m . När det gällersocker har erfarenheten visat att kännedomom prishöjningar resulterar i forcerade inköp närmastföre höjningen och motsvarande stark Prop.1981/82:209 112 STATENS JORDBRUKSNÄMND Dnr 209-2180/81 13 nedgång i inköpen närmastdärefter. bördärför bemyndigas att medge att prisändringarnafördelas i tiden på ett sådantsätt att minsta möjliga störninguppstår på marknaden. Systemet bör utformasså att varken SSA eller dess kunderkalkylmässigt gör någon vinsteller förlust. Vid utgången avinnevarande budgetär beräknas underskottet i sockerregleringsfonden vara ca 45 milj kr.Underskottet bör täckas genom bidrag frän SSA,odlarna och konsumenterna enligt följande: Totalt, milj kr Per är,milj kr Första inbetalningen görs 1982/83. Om 1977 ärs jordbrukspolitiska beslut om 85 - 90 procents självförsörjning försocker inte ändras och som en följd härav högst får odlas 1983 bör inbetalningarna upphöra. Konsumenternas bidrag bör få täckas genom överföring fränfonderade försäljningsavgiftsmedel. Odlarnas andel dras från betpriset och inbetalas av SSA. För att nytt underskott inte skalluppstå 1982/83 bör SSA förskörd som överstiger vitsocker inbetala ett beloppsom motsvarar beräknade införselavgifter fördärav undanträngd import. av inbetalningen fär dras frånlikviden till odlarna. Om skörden blir lägre än 312 000ton vitsocker föresläs införselavgifterna för ökningen iimporten sättas in i en fond för näringen,varvid skall anses vara odlarnas och SSA:s. Nämnden bör liksom få anlita den rörliga krediten hos försockerregleringen. Dnr 209-2180/81 14 Detta ärende har avgjorts av generaldirektören och ledamöterna efter föredragning av byråchefen i närvaro av avdelningschefen . Bil 1 Sockerregleringen 1982/83, mapp I " 2 " " , " II " 3 skrivelse daterad " 4 Stärkelseproducenters skrivelsedaterad i(7} Beredningen förlivsmedels- och näringsfrågor (livsmedelsberedningen) inrättades är1978 och påbörjade sitt arbete . Beredningen är ett samrådsorganoch ett forum för överläggningar och diskussioner mellanregeringen och experter på livsmedelsområdet. Ledamöteri beredningen är företrädare för berördamyndigheter, livsmedelsproducenter, livsmedelsindustri, handel, löntaga re/konsumenter, näringsexperter och matskribenter. Beredningen fattar inga beslut om konkreta åtgärder i några frågor,men kan genom sitt arbete presentera bedömningar,prognoser osv som i sin tur kan ligga till grund för regeringsförslagom utredningar, forskningsprojekt och liknande. Det bör dock understrykas att beredningens uppgift inte är att bereda aktuella ärenden inför regeringens ställningstagande. Beredningens tre förstasammanträden kom främst att ägnasåt översiktlig information om huvudfrågornapä livsmedels- och näringsområdet. Sålunda gavs vid första sammanträdetden en redogörelse för hur konsumtionen förändrats under de senastedecennierna, hur livsmedelssubventionerna utvecklats sedan de infördes ock vilka effekter de haft pä produktion och konsumtion av svenska livsmedel. Av redogörelsenframkom bl a att vi använder allt mindre av våra disponibla inkomster till att köpa mat. Är1950 gick av privatkonsumtionen till mat, islutet av (1977) var andelen endast (inkl utgifter förläskedrycker och öl). Konsumenternas utgifter för livsmedel var är1977 ca varav ca för svenska jordbruksprodukter. Vidare redogjordes för vilka undersökningarsom finns av vär livsmedelskonsumtion. 1981/82:209 115 Därvid konstaterades att det idagfinns två typer av undersökningar av svenskarnas livsmedelskonsumtion. Dels gör årliga beräkningar, dels undersöker () konsumenternas utgifter för livsmedel,s k hushållsbudgetundersökningar. Dessa görsi regel . Förutom JN:s och SCB:s kartläggningargörs kostundersökningar pävissa grupper eller individer, men de ger sällannågon mer övergripande bild av konsumtionen. Vad gäller livsmedelssubventionernakonstaterades att dessa gett konsumenterna billigare livsmedel men samtidigthar konsumtionen förändrats i en riktning som inte ärgynnsam ur näringssynpunkt. De största ekonomiska positiva effekterna harsubventionerna haft för låginkomsttagare och barnfamiljer med medelinkomster. Höginkomsttagare, bådemed och utan barn, har inte haft lika stor nytta av livsmedelssubventionerna. Beredningens andra sammanträde ägnades åt kost-och näringsfrågor. Inledningsvis fick beredningen information avoch om (h-nämnden) och den s k MEK-gruppen, medicinskaexpertgruppen för kost och motion. Andra föredragningspunkter vid detta sammanträde var: - Nägra förändringar i kost- och motionsvanor . - Dagens matvanorhos grupper och individer. - Kostvanor inför 1980-talet. - Provkökens roll i kost- och näringsinformationen. - Matskribenternasroll i kost- och näringsinformationen. - Information omforskningsrådsnämndens arbete. Vid mötet diskuterades bl a effekterna avden stora tioärs-kampanjen . Vidare presenterades en sammanställning av svenska kostundersökningarunder 1950-, , som gjorts på uppdrag av beredningen och en arbetsgrupp inom Forskningsrådsnämnden.Vidare diskuterades de svårigheter som finns för den "seriösa"kost- och näringsinformationen att tränga igenom körenav självutnämnda experter, som uppträderoch får stort utrymme i vissa tidningar,på kurser och liknande. 1981/82:209 116 Enighet rådde ora attdet största problemet nog ändå är att kunna marknadsföra vad vi redan vet och fåresultat av en sådan marknadsföring. Från kost- och näringsexperternas sida presenterades en önskelista infören kommande livsmedels- och nutritionspolitik i , önskelistan innehöllbl a följande punkter: - Bättre kostundersökningarsom belyser hur livsmedelskonsumtionen påverkas. - Bättre utbildning i kost- och näringsfrågorhos allmänheten. - Större resurser till human näringsforskning. - Att näringsfysiologer fårdelta vid skapande av en samlad svensk livsmedelspolitik. Vid beredningens tredje sammanträde gavs information om verksamhets- och ansvarsområden.Efter en inledande redovisning av verkets organisation och verksamhet i stortredogjordes för hur livsmedelskontrollen äruppbyggd centralt, regionalt och lokalt. Vidareredogjordes för en utredning som gjorts under1979 om den offentliga livsmedelskontrollen, vari föreslås mindrebunden provtagning samt ökade kontakter mellan central,regional och lokal myndighet. Nästa punkt på dagordningen upptog en redogörelse förlivsmedelsverkets kontroll av förekomsten avbekämpningsmedel i vegetabilier och animalier.Vidare redogjordes för livsmedelsverkets riskbedömningar av tillsatser och främmande ämnen,liksom kostvanornas betydelse för riskvärderingen. Avslutningsvis konstaterades att mot bakgrund av denkunskap man har. bedöms hälsoriskerna med tillsatser i små. Den gyllene regeln har länge varit och ärfortfarande: Ät varierat. Ät lite' grann av allting. Minska intagetav fett, socker och alkohol. Beredningens nästasammanträde ägnades helt ätlivsmedelsforskningen i . 1981/82:209 117 Inledningsvis lämnadesen redogörelse för hur livsmedelsforskningen är uppbyggd i varvid bl a konstaterades attstatsunderstödd forskning och privat forskning är ungefärlika stora. Stora brister finns dock närdet gäller forskning som rör handels- pchdistributionsleden. Den statsunderstöddaforskningen är huvudsakligen inriktad pä råvaruproduktionenmedan den privata forskningen mera ärinriktad mot förädlingssidan. Därefter redogjordes for en rapportfrån arbetsgruppför forskningsplanering inom området "Livsmedelsproduktion, konsumtion ochkostvanor". Efter denna redogörelseföljde en diskussion över temat: "Har vi den livsmedelsforskning vibehöver , främst vad gällerinriktning, organisation och resurser", varvid representanter för industri, handel, myndigheter, forskare ochkonsumenter gav sin syn pä frågan. Vid diskussionen framkom bl a följande. Från industrins sida framhölls att de ekonomiska resurserna för livsmedelsforskning är alldeles för små och att informationen måsteförbättras. En stor brist är att vi vetför litet om sambandet mellan kostoch hälsa och att vi saknar kostvaneundersökningar förfriska människor. Handelns representant pekade också påinformationsproblemen och framhöll attkunskaperna ofta inte når ut från forskarna. Det krävs även en bättre samordnad livsraedelstéknologisk forskning. Från berörda myndigheters sida framhöllsbl a att det krävs kvalitet pä forskningen. Vidare konstaterades att det krävs bättrekonsumtionsundersökningar. Hushållsbudgetundersökningarnaborde göras oftare och få en annan inriktning. Forskarrepresentanten efterlyste inte oväntat ökaderesurser och ansåg vidare att jordbruks- ochsocialdepartementen borde ha huvudansvaret förlivsmedelsforskningen. Frän konsumentsidan framhölls att man borde ägna mer uppmärksamhet åt informationsproblemen. Det forskas en hel del, menfår den vanliga konsumenten del avforskarnas kunskaper? Vet man hur konsumenterna reagerar på de larmrapporter som ofta förekommer? Här krävs ytterligare insatser.Avslutningsvis konstaterades att det krävs en bättre samordning för att utnyttja tillgängliga resurser på detta område, vilket borde föras vidare till olikaforskningsorgan. Även beredningens saimanträde ägnades åt konsumtions- och prisutvecklingoch livsmedelssubventionernas effekter för jordbruket och konsumenterna. Skälet till att detta ämne ånyo kom upp pä dagordningen var att Statistiskacentralbyråns hushällsbudgetundersökning, HBU-78, nyligenpresenterats. Efter en presentation av bl a utredningen följde en diskussion kring följande frågeställningar: - Harlivsmedelssubventionerna haft önskad effekt påkonsumtionsmönstret, på inkomstfördelningen? - Vilka styrmedelfinns tillgängliga eller bör skapas för att förändra människors konsumtionsvanor? - Är det önskvärt att förändra människors konsumtionsvanor? Om så är fallet, bör det ske med ekonomiska ellerandra styrmedel eller genom råd och upplysning? Vid diskussionen framfördes ganska kritiska synpunkter motHBU-78 och konstaterades att man måste vara försiktig när man tolkar materialet. Det bordefinnas en särskild hushällsbudgetundersökning på livsmedelsområdet. Det konstaterades vidare att livsmedelssubventionerna haften inkomstomfördelande effekt. Däremot är det svårare att konstatera vilken effektsubventionerna haft påkonsumtionsmönstret. Enighet rådde om att råd och upplysning är det styrmedel som bör användas för att förändra människors konsumtionsmönster. Beredningens första sammanträde1981 hade temat: "Fodermedelstillsatser i modern animalieproduktion".Sammanträdet inleddes med en omfattandefaktainformation med bl a följande punkter: Prop.1981/82:209 119 - Användning av kemoterapeutika och andraeffektivitetshöjande komponenter ifoderblandningar till husdjur. - Profylax ochsjukdomsbehandling med s k högdosfoder. - Behandlingav mastiter. I - Veterinära bestämmelser. - Kontroll av restsubstanseri livsmedel. - Problem ochrisker. Därefterföljde en diskussion utifrån följande frågeställningar: - Vem och vadstyr användningen. - Vilka är riskerna för miljön, djuren och människan? I - Krävs åtgärder för att: a) minskaanvändningen. b) förbättra kontrollen av användningen förbättra kontrollen av livsmedlen - Vilka alternativ finns: a) bättre hygien i djurstallarna b) ändrad livdjursförmedling Vid diskussionen framkom bl a att s k högdosfoder närmast är att betrakta som läkemedel och att det inte torde krävas åtgärder att förbättra vare sig kontrollen ellerminska användningen. Däremot förekom viss tveksamhet till behovetav s k lågdosfoder som används i tillväxtbefrämjande syfte. Det borde även krävas åtgärder för att följa upp den långsiktiga effekten vid användningen av lågdosfoder liksom resistensriskernahos människan. Även pä detta område konstaterades att informationenborde förbättras. 1981/82:209 120 Nästa sammanträde med beredningen, , hade temat: Bestrålade livsmedel. Dagordningen upptog följande punkter: - Beskrivning av strälningsmetoder, tekniska krav m m. - Beskrivning aveffekter på livsmedlen, risker m m. - Behov och nyttaav strå!konservering. Vid den följandediskussionen framkom bl a att strålkonser-veringär en konserveringsmetod som är speciellt lämpligför utvecklingsländerna. Konserveringsmetoden är ej tillåteni . Däremot har en ansökan inlämnatstill livsmedelsverket att få bestråla kryddor. Enighet rådde om att man börbesluta sig för om man ska godkänna denna konserveringsmetod i . Beredningens sista sammanträde 1981 anordnades i samarbete med svenska i form av ett symposium om roll i denglobala livsmedelsförsörjningen. Symposiet hölls den 16oktober 1981 (Världslivsmedelsdagen) i närvaro av HM Konungen. Följande dagordningspunkter fanns på programmet: - Globala försörjningsläget i frägaom livsmedel. - Sverigesjordbruk i internationellt perspektiv. - internationella bistånd pä jordbruks-och livsmedels området. Därefter följde en paneldebatt med ämnet: "Kan göra en bättreinsats i kampen mot svält och undernäring". 1981/82:209 121 Proposition ....................................................... ... 1 Propositionenshuvudsakliga innehåll ..................... .... I Förslagtill lag om ändring i lagen (1967:340) om prisreglering på jordbruketsområde ............................................. ... 2 Förslagtill lag om upphävande av lagen (1953:397) om avgift för fettvarorsom användas för framställning av fettemulsion m. m 5 1 Inledning ........................................................ ... 6 2 Prisreglerande åtgärder på jordbrukets område den Ijuli1981-den 30juni1982, m.m.............................................. ... 8 2.1 Justering av mittpriser, m. m. ... 8 2.2 Justering av mittpriser, m.m. den 1 oktober 1981och 9 2.3 Sammanfattning av mittpriser, subventioner, m.m. fr.o.m.den 1 januari 1982 11 3 Föredragandensöverväganden ........................... 13 3.1 Prisregleringen på jordbruksprodukter utomsockerbetor och socker 13 3.2 Införselavgiftsmedel m. m............................... 24 3.3 lYisregleringen på sockerbetor och socker ...... .. 28 3.4 Prisstödet till jordbruket i norra .......... .. 31 3.5 Lagstiftningsfrågor ..................................... 33 4 Hemställan ..................................................... . 35 5 Anslagsfrågor för /83 ................ 37 6 Beslut .......................................................... . 40 BilagaI Förslag till prisreglerande åtgärder på jordbrukets område förperioden , m. m 41 Bilaga2 Förslag ang. prisregleringen på sockerbetor och socker för regleringsperioden1982/83 ..................... 100 Bilaga3 Livsmedelsberedningens verksamhet ........ 114