prop · G5033 · 1981-12-31 00:00:00 — Planen bör innefalla förslag lill åigärder, tidpunkter och koslnaderför dessa och eventuella samordningsåtgärder. 1981/82:3 42 För all reformen skall bli framgångsrik vill jämsiälldhetskoininittén(JäinK) särskill framhålla konkrel utformade handlingsprogram med faslalidsplaner, information och utbildning om jämslälldhelsfrågor i chefsutbildningen. SLK anser del vikligl all som ell led i personalulvecklingeninitiera och stimulera diskussioner om jämslälldhelsålgärder på försvarels arbelsplat-ser.De altilydpåverkande åtgärderna bör genomföras som ålerkommande insalser. bl.a. FOA, AMS. ASS och TCO-S,pekar pä vikten av all rekryleringen av kvinnor lill befälsyrkel får en sådanomfattning all de inle blir en liten minoritetsgrupp. FOA anser all etl avkriterierna för all öppna ell yrkesområde bör vara all andelen kvinnor kommerall uppgå till . JämO erinrar i sill yllrande om all del inle bara ärönskvärt med aktiva åigärder för jämslälldhel ulan all varje arbetsgivareenligt jämslälldhetslagen har skyldighel all verka i delta hänseende. JämOanser också all allilydpåverkande diskussioner och ulbildning för de lokala arbelsledarnaär särskill viktig. Denna verksamhel bör slarlas i god lid före kvinnornasankomst och sedan följas upp kontinuerligt. JämO bidrar gärna med råd och erfarenhelerlill akluella cenlrala nämnder. SAMNframhåller den positiva allilydpåverkande effekt i samhällel i stort som ellgenomförande av beredningens förslag kan förmodas fä. Nämnden anser del nödvändiglall ansvarel för jämslälldhelsälgärderna på förbanden läggs på den för verksamheleni övrigl ansvarige chefen. CUF framhåller att de nuvarande befälens attityder motkvinnliga befäl måste motverkas genom aklivi informations- ochupplysningsarbete. FPK ser det som synnerligen viktigt att attityderna motkvinnligt befäl undersöks och påverkas i positiv riklning. CFV anser all förulsällningarna för all kvinnliga befälskall kunna medverka i yrkesinformalion. i enlighel med beredningens förslag, tilivaralasgenom övergångsvis vidareulbildning av civil och viss frivillig personal. SÖ belönarviklen av atl i del fortsatta arbetet beakla lärares och annan skolpersonals, l.ex.SYO-funklionärers, behov av ökad kunskap om försvaret så all både pojkar ochflickor kan räkna med en allsidig och initierad undervisning ochorientering/vägledning. Även AMS framhåller lärarna som en viktig målgrupp förinformationen. AMS kommer all med inlresse följa ulvecklingen av reformensgenomförande och medverka till spridning av yrkesinformalion. SSKF underslryker viklen av all studie- ochyrkesorienteringen ulformas på sådanl sätt alt befälsyrket blir allraklivlockså för kvinnor. 1981/82:3 43 Husmoder.sförbundel Hem och Samhälle och underslryker angelägenhelen av all vidgad samordning sker mellanskolan och försvaret i yrkesorienieringsarbetet och alt all yrkesorienleringsker gemensamt för pojkar och flickor. SÖ och JämK anser del vikligt med medverkan i SSA-rådens(planeringsråd för samverkan skola - arbetsliv) arbete för jämslälldhel. /SRanser del angelägel all information om atl kvinnor har möjlighel all söka lillmililära utbildningslinjer sker pä slor bredd. /SR är berett alt medverka lillalt kvinnors tillträde till befälsyrket kan ske på ell friktionsfrill säll. 4 Uppföljning och forskning 4.1 Uppfödning av sociala och psykologiska faktorer FOA delar beredningens uppfallning all del är vikligl atlden lidigare skisserade uppföljningsundersökningen genomförs. Förseningen berorpä brisl pä resurser. För studiernas genomförande krävs att siörre resurserställs till FOA:s förfogande allernalivl all inriktningen av den pågående ochplanerade forskningsverksamheten ompriorileras. RRV anser all uppföljningen bör utsträckas längre i tidenän vad BKF har föreslagil. En uppföljning bör ske av anställt kvinnligl befäl beiräffandearbetslrivsd, karriär och avgångsbenägenhel. Till stöd för detta arbele bör syslemPAF användas. SocS, ASS och anser atlberedningens synpunkler på de sociala och psykologiska miljöfaktorerna är välgenomtänkta och alt de problemlösningar som har föreslagils bör ges slor priorilel,inle minsl vad gäller altitydpåverkan pä olika nivåer och i olika sammanhang. ASSframhåller all det beträffande ledarskapsförmåga och duglighet som utbildare inlefinns någon anledning att förvänta sig könsskillnader. AMS påpekar atl försvarets erfarenheler av psykisk funlionsförmågaoch fysisk prestationsförmåga hos kvinnor kan ge värdefull information även lillandra yrken. JämK ser de föreslagna forskningsprojekten om kvinnan i försvareisom ell belydelsefulli tillskott till jämslälldhetsforskningen. SSKF anser liksom beredningen atl effekterna av depolitiska besluten rörande kvinnor i försvarei bör följas upp. Befäletsantagning, utbildning och funklion i befälsarbelet bör följas upp psykologiskloch socialt i enlighel med den av godtagna försöksplanen. FPK ser allvarligt på del faktum atl arbetsanalyser ochutvärdering av tidigare beslut om kvinnligt befäl ännu inle har påbörjats. Förbundelunderslryker all detta är nödvändigl för all gå vidare. FPK anser all hänsynskall las till den skillnad i erfarenhel som finns mellan kvinnor och män. 1981/82:3 44 4.2 Fysisk och medicinsk forskning och uppföljning Beredningen anser alt man i avvaklan på vidare forskningskall undanla taktisk flygtiänst och viss submarin tiänsl. I delta instämmer bl.a.ÖB. AMS och JämO. BKFföreslår atl en fördjupad studie av de fysiska preslalionskraven för anlagning lillyrkesofficersulbildning bör genomföras. Förslagel lillslyrks av bl.a. SocS. VPVpåpekar all del ankommer på verkel all i samverkan med försvars-grenscheferna, fortlöpande pröva och vid behov juslera de fysiska prestationskraven, bl.a.med hänsyn lill ny taktik och ny teknik. Del finns omfattande förslag lilljusteringar uppåt av dessa krav. Bdäll-ningskraven är slarkl differentieradeoch relalerade till uppgifterna i krigsorganisationen. FOA belönar viklen av all den sludie rörande de fysiska preslalionskravensom BKF har föreslagil kommer lill ulförande samlidigl som den komplelleras meden sludie av hur den kvinnliga populalionen kan förvän-las svara mol dessakrav. CA anförall en konlinueriig översyn av kraven för olika befallningar sker inom dencentrala arbeisgruppen för befallningsanalys och påpekar alt översynen av demedicinska kapaciletskraven kan medföra såväl höjning som sänkning av gällandekrav. CA delar dock beredningens uppfattning all de kapaciletskrav som slällsinom i första hand de utbildningslinjer som leder lill yrkesofficersanslällningses över. CMframhåller all kraven för yrkesofficersaspiranler är desamma som för denrekryterande plulonsbefäls(gruppbefäls)kalegorin. Försvarsgrenschef kan beslulaom underskridande av kraven. CM framhåller viklen av all TEST 90 snaraslgenomförs. Intill dess översynen är genomförd måsle gällande krav kvarslå. ASSpåpekar alt de av BKF föreslagna projekten för all studera könsskillnader ibl. a. G-lolerans, tolerans mol värme och kyla och tolerans mol övertryck är avintresse från fysiologisk synpunkt men atl sludierna har myckel lilen relevans,eftersom de rör en myckel lilen del av befälskåren. Den planerade sludien av kroppsmållär dock av väsenllig betydelse, inle bara för flygofficerare ulan för allanpassning av arbetsplatser och materiel inom försvarei. Enligl ASS'uppfallning är de starkaste hindren för kvinnan som yrkesbefäl de fysiskakönsskillnaderna. Den satsning som planeras för alt undanröja de fysiskahindren verkar underdimensionerad. Arbelel med ulveckling av lesler, arbelskravsanalyserm.m. som planeras ingå i den ordinarie verksamheten vid framför alll FOA räckerenligl siyrelsen inle. Belydligl siörre resurser bör sällas in pä speciella projeklför uiredning av fysiska krav, för ulveckling av tester och för anpassning avarbetsplatser och materiel lill kvinnans förulsällningar. Sannolikl finns goda möjlighe- Prop.1981/82:3 45 ter,framför alll inom del senare området, till minskning av den fysiska arbetsbdaslningen.Della kommer givelvis inte endast kvinnor ulan även svagare och äldre män tillgodo. Ett speciellt projekl med mälsällning atl gå igenom den ergonomiska ulformningenav arbelsplalser och maieriel inom försvarei bör därför startas. Det bör drivasav fysiologer och tekniker i nära samarbete med de grupper som utreder arbetskraven.En prioritering av problemlösningar som hänger ihop med de fysiskakönsskillnaderna anser styrelsen är nödvändig. Annars finns risk för dels atlrekryteringsunderlaget av kvinnor blir mycket litet, dels atl redanrekryterade kvinnor får svårigheter att genomföra sina arbetsuppgifter.Kvinnans mindre kroppsbyggnad är en faktor som minskar hennes förmåga lillfysiska prestationer. Fordon, reglage och vapen är dimensionerade eftergenomsnittsmannen, vilket för kvinnan innebär alt hennes arbele kommer all skeunder ogynnsamma ergonomiska förhållanden. FPKframhåller all verklyg och arbelsplalser renl allmänt bör ulformas så all de ärlämpliga för både kvinnor och män. Fredrika-Bremer-förbundetslöder beredningens förslag alt hindren kartläggs men framhåller att det inomyrkesmedicinen finps en tradition som utgår frän mannens preslalionsförmäga. Förbundelefteriyser därför nya preslalionsmåtl, mänskliga. Fleraremissinstanser är kritiska till beredningens redovisning av koslnaderna förreformen. ÖBställer sig Iveksam lill de av beredningen uppskattade koslnaderna och menaralt förslaget innebär ökade kostnader för försvarsmakten. Som exempel kannämnas koslnader för inskrivning, information och utbildning, forskning ochbehov av särförläggningar pä mindre fartyg och anläggningar. Koslnaderna skallplaceras in i en redan anslrängd ekonomi. Inledningsvis bör bl.a. medel förföreslagen forskning lillskjulas försvarsmakten, eftersom denna forskningredan är hårt prioriterad. Denna mening delas av bl. ÖB anser vidare allbehov av nya tiänster kan uppslå för l.ex. inskrivning och för all kunnabedriva de föreslagna aktiva ålgärderna. CFVmenar all del är vikligt all gmndulbildningen genomförs så ralio-nelll som möjligl.Särskild anpassning med hänsyn lill kvinnor avseende organisaloriska,ekonomiska eller utbildningsförsvärande konsekvenser kan inle godlas. Dellagäller inle marginella koslnader som rör ulruslning och förläggning. FOAfinner också all någon omfördelning inle är möjlig med nuvarande prioriteringaroch resursramar. 1981/82:3 46 FRI påpekar all förslagens genomförande bör vägas mot demerkostnader som kan bli följden. Institutet anser det väsentligt att detföreslagna slegvisa införandel i stort anpassas till tillgängliga ekonomiskaresurser. Vissa koslnader är oundvikliga, t. ex. grundulbildningskoslnader och koslnaderför anlagning. VPV framhåller all den utökade verksamhelen där kräver resursför-stärkning.Även om krav och preslalioner skall vara könsoberoende, anser VPV alluppföljning, utvärdering och ulveckling måsle kunna inriktas särskill påkvinnliga prövande, eftersom dessa är en nytillkommande grupp, för vilken erfarenhelsvärdensaknas. I forsla hand vill man kunna lägga upp en informationsbas och en modellför informalionsbearbelning. Del är angelägel all informationsbearbetningen inlekommer i efterhand. Verket bör därför tillföras en befallningshavare.Befallningen bör rekryleras med en kvinna som har erfarenhet av befälsyrkel. RRV anser all beredningen med några exempel borde ha visalslorleks-ordningen på de sammanlagda koslnader för rekrytering och utbildningsom reformen medför. Del är nödvändigl för all kunna undersöka pä vilkel sättdessa merkoslnader skall kunna neutraliseras genom minskning av kostnader påandra områden inom försvarels ekonomiska ram. RRV ifrä-gasälter ocksä rikligheleni atl jämslälldhelsälgärderna, ulom forsknings-projeklen, kan genomföras ulannågra nämnvärda ökade koslnader. De positiva effekterna kan inle beräknasuppväga merkoslnaderna förrän efler . Reformens genomförande gerockså försvarsmaktens ledning nya uppgifter. SIPU underslryker viklen av all sialen lar sill ansvar förall genomföra reformen genom all avsälla tillräckliga resurser. JämK anseri likhet med beredningen atl kostnaderna för reformen är marginella och lill slordel ryms inom tillgängliga ekonomiska ramar. Kommittén underslryker ocksåviklen av all de föreslagna forskningsprojekten inle fördröjs ulan all berördamyndigheler gör omfördelningar inom sina anslag. framhåller all de koslnader somgenomförandel av reformen medför inle i nuvarande älslramningstider fär bli ellhinder, sä atl olika projekl skjuts på framliden. CM framhåller atl koslnaderna för del prakliskagenomförandel vid marinen lill slor del beror på beslut om krav pä särförläggningpä fartyg och i anläggningar uianför ordinarie kasernomräde. Långtgående kravpå separat föriäggning kan leda lill slora koslnader. Principen all befintlig maieriel inte förändras men allkvinnornas lilllräde till befälsyrkel beaktas vid nyprojeklering anser FRIäven bör gälla organisaloriska åigärder och byggnadsålgärder. Därigenom får manmöjligheler atl i planeringsarbetet väga kosinadsökningar mot effeklhöjningenvid den vidgade rekryleringen lill olika yrkesområden. Även TCO-S ifrågasätter riktigheten i beredningenskostnadsberäkning- Prop.1981/82:3 47 armen anser att framlida kosinadsökningar bör kunna undvikas genom altkommande planering av ny- och ombyggnader saml malerial-och metodutvecklingutgår från att anslällda av båda könen finns inom försvarei. Självfallelbör dessutom kostnadsökningarna slällas mol de vinster som kommer att görasgenom att även kvinnor får tillträde lill officersyrket, även om dessa vinsterär svåra all mäta i ekonomiska termer. Delta anser t. ex. JämO, JämK och TCO-S. Prop.1981/82:3 48 Innehåll 1 Inledning......................................................... .... 2 2 Föredragandens överväganden ........................... .... 3 2.1 Rekrytering till befälsyrkeloberoende av kön ... 4 2.2 Åigärder för alt underiätiakvinnors lilllräde lill befälsyrkel 6 2.3 Aktiva åigärder för främjandeav jämslälldhel m.m .... 8 2.4 Uppföljning och forskning ............................. 11 2.5 Koslnader ................................................. ... Il 3 Hemslällan ..................................................... .. 12 4 Beslut .......................................................... .. 12 BilagaI Nuvarande ordning ................................. 13 Bilaga2 Sammanfattning av beredningens för det forlsalla arbe tet om kvinnan i försvarei överväganden och förslag 22 Bilaga3 Sammanslällning av remissyllrandena ........ .. 35