prop · G50374 · 1981-12-31 00:00:00 — om enklare mönstring avsjömän; Regeringenföreslår att anta det förslag som har tagits upp i bifogade utdrag avregeringsprotokoll. Pågrundval av mönstringsutredningens principbetänkande Enklare mönstring ochbättre regisirering av sjömän föreslås att den nuvarande ordningen på detlaområde ändras på ett genomgripande sätt. I propositionen föreslåsall den nuvarande formen av mönstring utförd av statligt anställda mönstringsförrällareavskaffas. En del av de kontrollåtgärder de skaU utföra kan avskaffas medanandra kan överföras på rederierna och befälhavarna. Den bundna sjömansrullanersätts enligt förslaget av en lösbladsrulla samfidigt som den nuvarandemanskapsförteckningen slopas. Vidare förordas alt sjöfartsboken behålls ochatt den också, i modifierad form, skall kunna utfärdas för ulländska medborgaresom tjänstgör i den svenska handelsflottan. För attbemanningskontrollen skall effektiviseras föresläs att det manuellt förda sjömansregislretblir ADB-baserat. Huvudmannaskapet för registret förutsätts övergå frånarbetsmarknadsstyrelsen till . Förslagen medför en radförenklingar och leder till alt onödig byråkrati tas bort. De medförbesparingar för både statsverket och sjöfartsnäringen och innebär enväsentligt bättre användning av satsade medel. 1 1981/82. Prop.1981/82:74 2 Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden , , , , Åsling, Söder, , ,, , , , , Elmstedt, Tilländer, Ahriand, Proposition om enklare mönstring av sjömän fillkallades en särskild utredare' meduppdrag all se över lagstiftningen om mönstring och regisirering av sjömän.Utredaren, som antog namnet mönslringsulredningen (K 1979:02), avlämnade idecember 1980 principbetänkandet (Ds K 1980:13) Enklare mönstring och bättreregistrering av sjömän. Till protokollet i detta ärende bör fogas utredningenssammanfattning av betänkandet som bilaga 1. Efter remiss har yttranden över betänkandet avgetls avrikspolisstyrelsen, datainspektionen, , (),, handelsflottans kultur- och fritidsråd, handelsflottans pensionsanslalt,(), statskontoret, riksrevisionsverkel (RRV), (), generaltullstyrelsen, universitets- och högskoleämbetet (UHÅ),(), , . Svenska sjöfolksförbundel, och . har inte funnii anledning alt yttrasig i ärendet. Genom försorg har yttranden inkommitfrån generalkonsulaten i , , och saml från Experter:hovrättsassessorn , , socionomen BöijeKjellstenius, , ombudsmannen , , förbundsombudsmannen , , byrådirektören , ,direktören , , förbundsjuristen , , och avdelningsdirektören ,. 1981/82:74 3 Vidare har den förutvarande generalkonsuln i yttrat sig. Ensammanställning av remissyttrandena bör fogas tiU protokollet i detta ärendesom bilaga 2. Idet följande avser jag all behandla de övergripande frågorna kring mönstringoch registrering av sjömän. Del innebär all åtskilliga frågor av detaljkaraktärsom utredningen behandlat i principbetänkandet får prövas i anslutning lillberedningen av utredningens slutbetänkande. Delta har överlämnats tillmig och är nu föremål för remissbehandling. Iärendet har jag samrätt med chefen för och chefen förarbetsmarknadsdepartementet. Sedanlänge finns det i vårt land en särskild lagstiftning om mönstring av sjömän ochom sjömansregislrering. Med stöd av den utövas uppsikt över sjömännens Qänstgöringsförhållandenoch fartygens bemanning. Lagstiftningenpä området finns i förordningen (1961:87) om regisirering och mönstring avsjömän (omtryckt 1979:37, ändrad senast 1981:202, mönstringsförordningen). EnligtgäUande bestämmelser skall mönstring äga rum när en svensk till- eller frånträderen befattning pä ett svenskt fartyg om 20 lon netto eller mera, om fartyget gäri utrikes fart eller är passagerarfartyg i inrikes fart. I svenska hamnar skerockså en form av påmönstring av svenska sjömän på utländska fartyg. Mönstringsplikligaär alla som är sjömän, dvs. är anställda för fartygsarbele och har befattningpå fartyget. I samband med utbyte av ett fartygs sjömansmlla, vilket skerungefär en gång , företas s.k. årsmönstring då hela besättningen av- ochpåmönstras i ell sammanhang. Mönstringutförs av mönstringsförrällare som inom landet ofta är knutna lillsjömansförmedlingarna och som utomlands vanligen tillhör en svenskutlandsmyndighet. AMS har ansvaret för mönstringsverksamheten inom landet. Förmönstring utomlands svarar . utfärdaranvisningar för verksamheten. Påmönstringbestår i att mönstringsförrättaren kontrollerar att en tillträdande ärbehörig för befattningen ombord och all hinder i övrigt inte möter mol att han Qänstgörpå fartyget. Mönstringsförrättaren granskar då främst sjöfarlsboken ellerutlännings ID-handling, läkarintyget för sjöfolk, det Qänstgöringsbeskedarbetsgivaren skall förse sjömannen med och fartygels sjömansmlla. Mönstringsförrättarenbestyrker anteckningar om tillträdel i sjöfartsboken och i milan och skickar inen kopia av Qänst- 1981/82:74 4 Mönstring kan ske ombord eller på mönstringsförrällarensQänsteställe. Vid avmönstring skall mönstringsförrättarengranska sjöfartsboken, utlännings pass, Qänslgöringsbeskedet och rullan. Hanbestyrker anteckningar i sjöfarlsboken och rullan om att Qänstgöringen upphörtoch sänder in en kopia av Qänslgöringsbeskedet lill sjömansregistret. Mönstringsförrättarenär ocksä ålagd vissa sociala och medlande funktioner som främst är knutna till avmönstringen. Utöverde angivna åtgärderna är en av mönstringsförrättarens viktigaste funktioner allkontrollera alt fartyget är behörigen bemannat. Mönstringsförrättarenutfärdar sjöfartsböcker och rullor och verkställer inskrivning i sjömansregislret. Påutländska fartyg är det i stort sett endast svensk anställningskontraktsom granskas. Dessutom skickas uppgifter till sjömansregislret om alt sjömannenpåbörjat Qänstgöring pä det utländska fartyget. Sjömansregislret lyderunder AMS och omfattar i huvudsak sjömän som är anställda på svenskahandelsfartyg om netto. Huvudregisl-ren är ett register överaktiva svenska och ett över aktiva utländska sjömän. Dessutom finns ettregister över icke aktiva svenska och ett över icke aktiva ufiändska sjömän.Registren över de aktiva sjömännen grundar sig främst på Qänstgöringsbeskedenoch innehåller uppgifter om sjömännen och deras tjänstgöring till sjöss.Registeruppgifterna används av myndigheter och enskilda. Registreringen skerpå kort och utförs manuellt. Påmönstringsförbudkan utfärdas för en som genom grov miss-skötsamhet under anställningombord har visat sig olämplig att utöva sjömansyrket. I vissa fall kan ensjöman tilldelas varning. Frågor om påmönstringsförbud eller varning prövas aven särskild nämnd, sjömansnämnden. Sedanmönstringsförordningen trädde i kraft har den setts över vidskilda tillfällen. I en rapport är 1966 föreslog statskontoret vissa organisatoriskaförändringar beträffande mönstrings verksamheten. Dessa förslag utveckladesvidare av sjömansregisterutredningen i betänkandet Sjömansregistreringen(Stencil K 1968:7). På gmndval av detta inrättades den det centralasjömansregistret vid sjömansförmedlingen i . upphördesjömanshusens och registrering av sjömän. Mönstringsverksamheten integrerades med sjömansförmedlingen i den allmännaarbetsförmedlingens lokala organisation. En central sjömansnämnd ersatte detidigare regionala nämnderna (prop. 1969:58, 2LU 1969:50, rskr 1969:224).Utredningen lämnade även ett principförslag tUl en slutlig organisation, somvar avsedd att genomföras när databehandling hade införts vidsjömansskattekontoret och dåvarande system för sjöfolks pensionering ersatts avett nytt. Trots alt dessa fömtsättningar är uppfyllda har den tänktaförändringen, som innebar att sjö-mansskallekontoret skulle överta registretoch föra över det pä magnetband, inte genomförts. Prop.1981/82:74 5 År1970 tillsattes en ny utredning, som enligt sina direkfiv bl. a. hade att undersökaom registrerings- och mönstringsförfarandet helt eller delvis borde avvecklas. Översynsarbetelredovisades i betänkandet (Ds K 1974: II) Mönstring av sjömän. Såvhtavsåg mönstringen framhöll utredningen att vissa länder såsom ochStorbritannien hade slopat mönstringen och gått över tiU ett syslem medefterhandskontroll. 1 ankommer det på befälhavaren att se lill alt ensjöman uppfyller kraven för anställning i avsedd befattning ombord. Eflerhandskontrollenutförs av reseinspektörer. För utredningen föreföll en sådan utveckling ocksåvara den naturliga. Utredningen ansåg dock att det inte förelåg tillräckligaskäl för alt slopa mönstringen. Anledningen härtill var främst att mönstringenbehövdes som ett instmment för bemanningskontrollen. Utredningen föreslog dockvissa förenklingar i fråga om mönstringen. Bl.a. skulle mönstringen avskaffasför den inrikes sjöfarten och avmönstringen skulle upphöra. För färjelrafikenskulle medges vissa ytterligare förenklingar i förfarandet. Sjömansrullanskulle inte längre vara bunden ulan föras enligt lösbladssyslem. Bestämmelsemaom sjömansregistreringen lämnade utredningen i allt väsentligt orörda. Detkonstaterades att behovet av ell sjömansregisler kvarstod och att desshuvudfunktioner borde bibehållas. Belänkandethar inte föranlett några lagstiftningsåtgärder. (K 1979:02) tillkallades sedan flera framställningar gjorts om en förnyadöversyn av lagstiftningen. Sålunda hade och i en gemensamskrivelse hemställt all regeringen på nytt såg övermönstringen och registreringen av sjöfolk. Vidare hade redarnas och de ombordanställdasorganisationer i en gemensam skrivelse hemställt om enöversyn av reglerna om påmönstringsförbud och varning. Redanefter remissbehandlingen av den gemensamma framställningen från sjöfartsverketoch AMS var det tydligt att det inom sjöfartsnäringen fanns ett uttalatönskemål om reformer i fråga om mönstringsverksamheten. Detla framgår också avföredragande departementschefens överväganden i direktiven för utredningen(Dir 1979:10). Mönstringsförordningengrundar sig på ett utredningsförslag och har i flera styckenövertagit regler från äldre lagstiftning, varav den närmast föregående varkungörelsen (nr 306) angående sjömanshusen i riket saml sjömänspå- och avmönstring m. m. I belysning av de stora förändringar som har skett påarbetsmarknaden och av den utveckling som teknisktoch organisatoriskt har ägt rum inom sjöfarten under samma lid framstår mycketi den nuvarande regleringen som otidsenligt. Redan i direktiven lill Prop.1981/82:74 6 1970ärs uiredning uttalades all utvecklingen inom sjöfartsnäringen krävdeförenklingar i mönstrings- och regislreringsförtarandel samt att kritik med foghade riktals mot del tungrodda mönstringssystemet. Utredningen utgick från altalla möjligheter skulle tas till vara för att förenkla förfarandet för allaparter och begränsa systemets tillämpning till vad som var oundgängligennödvändigt. Trots detta kritiserades utredningens förslag från flera håll föratt del inte gått fillräckligt långt i vissa avseenden och för långt i andra.Relativt lång lid har förflutit sedan förslagen lades fram. Vid kontaktermed berörda myndigheter och organisationer har framkommit att förslagen intelängre efterfrågas. I stället har den av AMS och ingivna framställningenom en förnyad översyn av mönslringsför-ordningen allmänt tiUslyrkls. Detföreligger sålunda ett känt reformbehov, som tar sig uttryck iönskemål om avbyråkratisering, förenklingar och effektivisering i syfte attutnyttja tillgängliga resurser på bästa möjliga sätl. Föredragandenssynpunkter bekräftas helt av de slutsatser som mönslringsulredningen har i-edovisati sitt principbetänkande. Utredningen framhåller att förhållandena inom sjöfart.enradikalt har förändrats sedan den nuvarande mönstringslagsfiflningen tillkom ibörjan av 1960-talel. är så gott som samtliga ombordanställda fastanställda av respektive rederi, rederianslällda, och den lidigare mer lösligaanställningsformen fartygsanställning då sjömannen i allmänhet anställdes fören viss resa -har nästan upphört. Utvecklingen inom rederinäringen i riktningmot färre, stora rederier med fasl personalorganisation har också skapat fömtsättningarför att arbetsgivarna skaU kunna kontrollera all sjömännen uppfyller de kravsom ställs på dem i fräga om behörighet, hälsotillstånd etc. Mönstringsverksamheleninnebär enligt utredningen i stora delar en dubbel kontroll av sjömannen, dvs.en granskning utöver den som mäste utföras av rederiet och i många fall även avsjömansförmedlingen. Utredningen anser attmånga av mönstringsförrättarens kontrollåtgärder är otidsenliga. Systemet med mönstringsförrällarekaraktäriseras av onödig byråkrati och medför kostnader för sjöfarten och detallmänna som inte slår i rimlig proportion till del som uppnås. Vissa av mönslringsförrättar-nasåtgärder bör kunna slopas medan andra kan övertas av befälhavarna ellerrederierna. Blandde funktioner mönstringsförrätlarna har att fullgöra är bemanningskontrollenenligt utredningens mening den viktigaste. Om mönstringsförrätlarna inte skallfinnas kvar måste man skapa nya vägar för bemanningskontroll. Utredningenanser att sjömansregistret är omodernt och tiUgodoser förhållandevis lågtställda krav på vad man kan få ul av det. Den nuvarande uppläggningen avregistret medger inte alt man använder det för beman-ningskontroller. Registretkräver en förhållandevis stor personalstyrka, som bör kunna minskas om manövergår lill ADB-registrering. Huvudmannaskapetför mönstringsverksamhelen är delat mellan 1981/82:74 7 ,AMS och utrikesförvaltningen. Utredningen menar all sambandet mellansjömansförmedling och mönstring har minskat så att AMS huvudmannaskap intelängre framstår som naturligt. Sammanfattningsvis finnerutredningen att genomgripande förändringar nu bör göras i fråga om bådemönstringen och registreringen av sjömän. Utredningen framhållervidare att del är angelägel alt en reform genomförs . AMShar redan nu svårigheter att tillhandahålla kompetenta mönstringsförrällare.Det är vidare en fördel om de besparingar utredningen har föreslagit kangenomföras ulan onödigt dröjsmål. Följaktligen bör fatta ettprincipbeslut om att mönstringen i dess nuvarande form avskaffas och att ett ADB-baseratsjömansregister enligt utredningens modell skall las i bmk. Efter ell sådantbeslut kan förberedelserna för den nya ordningen påbörjas omgående. AMS ochutrikesdepartementet kan planera avveckhngen av sin mönslringsverksamhet.Sjöfartsverket får bättre möjligheter att genomföra en eventuellomorganisation. Inköp av dalomlmstning kan göras och programmering påbörjas samfidigtsom den osäkerhet som råder beträffande mönslringssystemets framfid blirundanröjd. Utredningensprincipbetänkande har genomgående mottagits positivt av remissinstanserna. Delråder en allmän enighet om att det finns ett stort behov av genomgripandeförändringar i fråga om mönstringsverksamhelen. Remissinstanserna ansluter sigallmänt till utredningens förslag att det nuvarande mönslringsförfarandel genommönstringsförrällare avskaffas. Åven i övriga mer övergripande frågor - såsomden framlida uppläggningen av mönslringsåtgärder, sjömansmlla, sjöfartsbok, bemanningskonlroll,sjömansregislrering och organisatoriska frågor - har utredningens förslag i alltväsentligt tUlslyrkts eller lämnats utan erinran av remissinstanserna. Flera remissinstanser framhålleratt en förutsättning för att den nuvarande mönstringsordningen skaU kunnaavskaffas är alt den aUt viktigare bemanningskontrollen ändå kan hållas på en fillfredsställandenivå. En gmndläggande fömtsättning för detta är att sjömansregistret blir databaserati enlighet med utredningens förslag. Enligt sjöfartsverketsuppfattning bör inte den omständigheten alt inte samtUga frågor i anslutning tUlmönstringen och regisireringen av sjömän tagUs upp i principbetänkandet hindraatt ett förslag med huvudgmnderna för den tiUtänkta ordningen föreläggsriksdagen. Enligt AMS är del angeläget att de föreslagna förändringarna kangenomföras möjligt. av skälen härför är alt del under senare lidhar blivit allt svårare att engagera personal fill mönstringsuppgifterna. Föregen del får jag anföra följande. Redani direktiven för mönslringsulredningen konstaterades att del föreUgger ettsedan länge känl reformbehov, som lar sig uttryck i önskemål om avbyråkrafisering,förenklingar och effekfivisering i syfte all utnytQa tillgängliga resurser påbästa sätt. Dessa uttalanden om reformbehovet har 1981/82:74 8 bekräftatsgenom mönstringsulredningens principbetänkande och av remissutfallet.Reformbehovet har funnits relativt länge, men lidigare har del inte funnitsnågot genomarbetat alternativ till den rådande ordningen. När del nu harpresenterats ett sådant ser jag med största tillfredsställelse alt det iutredningen har rått full enighet mellan redarnas, de ombordanställdas ochberörda myndigheters representanter om innehållet i principbetänkandet. Somen följd av mönstringsulredningens verksamhet har det redan företagits vissaåtgärder i förenklande syfte. Efter en framställning från utredningen iseptember 1980 förelades i prop. 1980/81:83 förslag tiU förenkladmönstring på färjor. Förslaget innebar att inlendenturpersonalen påpassagerarfartyg med svensk bashamn skulle befrias från skyldigheten attmönstra på och av fartygen. godkände förslaget (/81:10, rskr1980/81: 150, SFS 1981:202-204) och det förenklade för farandet kundegenomföras innan årets färjesäsong startade på allvat'. Eftersom den personalkategorisom undantogs från skyldigheten att fortlöpande mönstra på och av fartygen lidigaresvarade för av alla mönstringar har denna delreform inneburitbåde minskad byråkrati och besparingar för rederinäringen. Mönstringsutredningenhar avlämnat sill slutbetänkande (Ds K 1981: 10) Enklare mönstring ochbättre registrering av sjömän. Detla innehåUeröverväganden i vissa frågor som inte behandlades i principbetänkandet,nämligen rörande hälsoundersökning av sjöfolk, påmönstringsförbud ochsjömansnämnden. Betänkandet innehåller vidcire förslag fill deförfattningsändringar som behövs för all genomföra förslagen i både principbetänkandetoch slutbelänkandet. Somjag har konstaterat råder det en allmän enighet om behovei av en reformbeträffande mönstringen och regisireringen av sjömän. Eftersom mönstringsutredningenhar avslutat sitt arbete kan det synas naturligt att efter remissbehandlingenav slutbetänkandet förelägga alla förslag . Jag vill dockfästa uppmärksamheten på utredningens argumentation för att del snarastmöjligt fattas ett principbeslut om all mönstringen i dess nuvarande formavskaffas och att sjömansregislret bUr ADB-baserat. Utredningens skäl för ensådan arbetsordning synes övertygande. Eftersom utredningens förslaginnefattar stora förändringar för berörda myndigheter är det värdefullt omförberedelserna för den nya ordningen kan påbörjas . Somjag ser det blir del på grund av det relativt omfattande författningsarbete sombehövs för att genomföra reformen i dess helhet inte möjligt att föreläggariksdagen ell fullständigt förslag i sådan tid att det kan prövas före sommaren1982. I planeringshänseende kan man således uppnå betydande tidsvinster genom attnu få ett beslut om principerna för den framtida mönstrings- och registreringsverksamheten.Ett sådant beslut underlättar självfallet också det fortsatta arbetet med bl.a. förfaltningsfrågor och anslagsfrågor. 1981/82:74 9 Idet följande tar jag därför upp huvudlinjerna i de förslag som utredningen harlagt fram i principbetänkandet. Till frågor av mer detaljartad natur sombehandlas i belänkandet eller som har tagits upp i remissvaren blir del anledningatt återkomma i del kommande förslaget till . Mönstringsförrätlarnautför en lång rad olika åtgärder, främst i samband med på- och avmönstringarav sjömännen på olika fartyg. Åtgärderna är främst av registrerande ochkontrollerande natur. Somhar framgått av det föregående anser utredningen att en del åtgärder kanslopas och att övriga åtgärder kan övertas av andra, främst av rederierna ochbefälhavarna. Bland de åtgärder somenligt utredningen kan avskaffas är avmönstringen. De kontroller som behövergöras av de enskilda sjömännens kvalifikationer innan de tillträder befattningpå fartyg kan ulföras av befälhavaren eller rederiet. Skyldigheten som mönstringsförrätlarnanu har alt vid av- och påmönstring sända in kopior av Qänstgöringsbeskeden tillsjömansregistret kan övertas av rederierna. Tillden befattning som mönstringsförrällare har med sjömansrullan, sjöfartsbokenoch bemanningskontrollen återkommer jag längre fram. Remissinstansernagodtar utredningens förslag att mönstringsförrällar-nas funktioner i aktuellahänseenden kan övertas av andra eller helt slopas. Flera instanser framhållerdock att det måste skapas garantier för all rapporteringen till sjömansregislretsker snabbt och undantagslöst. För att missbmk skall motverkas måste deåligganden som redare och befälhavare skaU ha bli straffsanktionerade. Åven jag finner att mönstringsförrältarnasmedverkan i de kontrollåtgärder som skall vidtas före tillträde av enbefattning pä fartyg kan undvaras. Huvuddelen av kontrollåtgärderna måsteändock redan nu vidtas av rederiet eller av sjömansförmedlingen och ibland avbåda dessa. Det blir alltså ofta fråga.om dubbla kontroller, vilket inteframstår som ändamålsenligt. Dessa kontroUåtgärder bör åläggas redare ellerbefälhavare och vara straffsanktionerade. Avmönstringen fyller inte längre densociala funkfion den gjorde tidigare, vilket visas av att avmönstring kan ske utan att en mönstringsförrällare är närvarande. Mönstringsförrättarensefterhandsgranskning i fall då sjömannen lämnat fartyget är överflödig.Eftersom del inte heller i övrigt finns vägande skäl för att bibehålla avmönstringenbör denna kunna avskaffas. F. n.har de större fartygen i allmänhet sjömansrulla. Den är en bunden bok som harett års giUighetstid. I rullan görs fortlöpande anteckningar om Prop.1981/82:74 10 på-och avmönstrande sjömän. Fartyg i inrikes trafik, som inte har rulla och påvilka mönstring inte sker, har i stället en s. k. manskapsförteckning. Utredningenföreslår att manskapsförleckningarna slopas och att aUa svenska fartyg utom deminsta skall föra rulla. RuUan bör fortsättningsvis beslå av en pärm medförtryckta uppgifter om fartyget, i vUken man förvarar de ombordvarandesjömännens Qänstgöringsbesked. På så sätt kan man enkelt utläsa vilka som finnsombord i olika befattningar. En lösbladsrullas giltighetstid behöver intebegränsas. Därmed kan man också avvara de s. k. ärsmönstringarna, då helabesättningarna av- och påmönstras i ett sammanhang i samband med att milanbyts. Den bundna rullan bör dock enligt utredningen behållas under enövergångstid till dess rutinerna vid del nya sjömansregistret blivit inkörda.Förandel av sjömansmilan och annan befallning med den kräver inte medverkan avmönslrings-förtällare. Utredningensförslag i fråga om sjömansmilan har i allt väsentligt godtagits eller lämnatsutan erinran av remissinstanserna. SJ ifrågasätter dock nödvändigheten av att sjömansmllaförs och anser att andra former för registrering av den ombordanställdapersonalen kan vara likvärdig eller bättre. Ettpar remissinstanser förordar att den bundna rullan behålls till dess det nyasystemet med rapportering tiU sjömansregislret visat sig fungeratillfredsställande. En annan instans framhåller att övergångstiden bör vara kort,eftersom fartygen under denna måste föra dubbla rullor - en bunden enligt delgamla systemet och en ny med lösbladssyslem. Föregen del viU jag först, med anledning av SJ:s uttalande, beröra frågan om detöver huvud laget behövs någon sjömansmlla. har anfört (s. 56 i principbetänkandet) används mlla i en ellerannan form av de flesta sjöfartsnationer. I de flesta länder fordras allbefälhavaren för tull- och andra myndigheter uppger vilka personer som äranställda ombord då fartyget anlöper hamn. Som regel lämnar befälhavaren en avhonom undertecknad besätlningslista med namnen på de ombordanstäUda.Uppgifterna i listan hämtas från sjömansrullan, som blir del bevismaterial sombefälhavaren kan använda vid en kontroll av vilka personer ombord som ingår ibesättningen. Sjömansmllai en eller annan form är således aUmänl vedertagen i internafionell sjöfart ochbehövs vid besök i många utländska hamnar.