prop · G503106 · 1981-12-31 00:00:00 — Som exempelpå organ som tagit upp forskningsprojekt kan nämnas forskningsstiftelsenSkogsarbetaren, inslilulel, Bygghälsan, Nordiskt instUut förfärgforskning. Grafiska forskningslaboratoriet, plaslförbund.Livsmedelsbranschemas arbelsmiljökom-milté, Insfilutet för verksladslekniskforskning. samt Kooperationens arbetsmiljökommittém.fl. ÄvenarbelsUvsforskningen bedrivs till stora delar av frislående institutioner.Arbetslivscenlrum är elt organ som bUdades av statsmakterna för attgenomföra forskning och utveckling inom bl. a. områdena demokrati iarbetsorganisationen, medbestämmande, slmklurförändringar, facklig kompelensoch organisalionsuppbyggnad. Verksamheten leds av en styrelse som är sammansattpå liknande säll som arbelarskyddsfondens. Centmms verksamhet finansierasgenom en särskUd medelsram hos arbetarskyddsfonden. Forskning kringarbelsUvsproblem bedrivs också vid förelagsadministrativa rådiet (f. d.PA-rädel) saml vid en rad universitetsinstitutioner som Laboratoriet förklinisk slressforskning och psykologiska institutionerna vid univei-sileten iSlockhoim och . VidarbelsUvscenlmm är målsättningen all varje termin anordna en doktorandkurs inomområdet arbetslivsforskning med huvudinriktning på Prop.1981/82:106 193 Avsikten är också att alla professorer vid arbetslivscenlrum skall haanknytning fill universitets- och högskoleväsendet. Enligl min mening har denorganisation som byggts upp för arbetsmiljö-och arbelslivsforskning visat sigfungera väl. Områdets vidd gör att forsknings- och utvecklingsarbetet måstebedrivas i en rad olika former och genom skilda organ. Såväl arbetsmarknadensparter som statsmakterna har varit överens om att forskningen inom området börha som främsta uppgift all åstadkomma resultat som kan väntas få praktisk användninginom arbetslivet och sådant utvecklingsarbete som behövs för all nya tekniskalösningar skall kunna komma i praktisk tillämpning. Denna målsättning hardärför som tidigare nämnts återspeglats i arbelarskyddsfondens instruktion ochverksamhet, till vilken arbelsmarknadsparterna via den särskildaarbelarskyddsavgiflen avsatt lönemedel. Inle desto mindre kan jag medfillfredsställelse konstatera att av de forskningsprojekt somfinansieras av arbetarskyddsfonden utförs inom högskolan. Fonden har också ielt antal fall slutit flerårsavial med högskoleinstitutioner liksom medfristående forskningsinstitut i syfte alt främja en långsiktigkunskapsuppbyggnad inom skilda sektorer av arbetsmiljö- och arbetslivsforskningen.Del bör också påpekas att såväl arbetsmiljö- som arbetslivsfrågan rymmerväsentliga jämslälldhelsaspekler. Det gäller t. ex. kvinnors och mänsmöjligheter tiU medinflytande, risker för genetiska skador och skador på fostervid olika typer av arbeten. Närdet gäller den högre utbildningen inom arbetsmiljö- och arbetslivs-områdena kankonstateras all arbelarskyddsslyrelsen anordnar längre kurser för bl.a.företagshälsovårdens personal. Även denna verksamhet finansieras med medelfrån arbetarskyddsfonden. Det gäller dä UtbUdning av främst förelagsläkare,förelagssköterskor, företagsgymnasier och skyddsingenjörer.Arbelarskyddsstyrelsens utbildningsverksamhet kan komma att beröras avföretagshälsovårdsutredningen (A 1976:01) som väntas avsluta sill arbete inomdet närmaste året. Självfallethar också högskoleenheternas utbildningsverksamhet påverkats av den intensivaarbelsmiljödebalten . Detta återspeglas i en snabbuppbyggnad av kompelens inle bara för forskning utan ocksä för utbildning. Vidvissa tekniska högskolor ingår numera arbelsvelenskapliga kurser för samtligastuderanden. Även inom del beieendevelenskapliga området och inom bl.a.lärarutbildningen ingår ämnesulbildning i arbelsmiljöfrågor. Vid tekniskahögskolan i infördes en Unje med arbelsvelenskaplig inriktning.Liknande aklivUeler finns bl. a. vid universUetet i och högskolan iLuleå. Ulbildningsdelegafionenför arbetarskyddsfrågor som är knuten till arbetarskyddsstyrelsen och i vilkenbl. a. arbetsmarknadens parter medverkar är elt organ för samråd och frivilligsamverkan i utbildningsfrågor inom arbelsmiljöområdel. Idebatten om arbetsmiljöforskningens organisafion och inriktning har 13 1981182. Prop.1981/82:106 194 undersenare tid, bl.a. vid fackliga kongresser, diskuterats huruvida den nuvarandeordningen som innebär all landels ledande i arbelarskyddsslyrelsen är tillfredsslälldande. Vad som främstdiskuterats är om en obunden forskningsverksamhet kan upprätthällas inom ramenför samma myndighet som har fill uppgift all utfärda de föreskrifter ochgränsvärden som skall reglera arbelsmiljöför-hållandena på arbetsmarknaden. Jaganser, somjag tidigare nämnt all den nuvarande organisatoriska utformningen ihuvudsak fungerat väl. Den har gett goda möjligheter all snabbi utnyttjaforskningen i styrelsens arbete med bl.a. föreskrifter och gränsvärden.Yrkesinspektionen har ocksä lättare kunnat få hjälp av forskare när del t. ex.gällt att kartlägga arbelsmiljöproblem på fältet. Dessutom innebär dennuvarande ordningen en rad ekonomiskt-administrativa fördelar. Jaghar däremot viss förståelse för de synpunkter som har framförts om behovet aven tydligare uppdelning av styrelsens myndighetsutövning å ena sidan och dessforskningsverksamhet å den andra. Del är också angeläget att bl. a. regeringoch riksdag och andra intressenter på ett bättre sätl kan se hur stor del avstyrelsens resurser som las i anspråk för myndighels-utövning resp. forskning.Del är bl. a. mot denna bakgrund regeringen gell arbelarskyddsslyrelseni uppdrag alt utarbeta förslag till en klarare verksamhetsplanering ochbudgetering. Hämtöver bör enligt min mening övervägas att geforskningsavdelningen en friare ställning inom arbelarskyddsstyrelsens ram. Dettaskulle kunna ske genom inrättande av en särskild forskningsdelegafior. Genomell sådant organ skulle man också främja kontakterna med arbetsmarknadensparter och med övrig arbelsmiljöforskning i landet. På denna väg skulle ävenkunna tillgodose syftet med ett uttalande av förelagshälsovårdsutredningen ibelänkandel Utbyggnad av yrkesmedicinen (SOU 1980:22 s. 176) om profilering avverksamheten vid de yrkesmedicinska re.gionklinikerna. Enligt utredningenborde arbelarskyddsslyrelsen genom sin forskningsavdelning ta initiativ fillsamverkan med regionema i syfte all resultatet av avdelningens och regionklinikernassamlade resurser bäst skaU komma arbetsmiljöarbelel tiU godo. Med hänsyn lillvad jag har anfört avser jag vidta åtgärder för att inrätta enforskningsdelegalion. 1 dele.gationen bör enligl min uppfattning ingårepresentanter för fömtom arbelsmarknadsparterna även arbelarskyddsfonden, demedicinska och naturvetenskapliga forskningsråden, de yrkesmedicinskaklinikema, andra forskare inom området m.fl. Jagövergår nu till all behandla frågan om stafiigt stöd till löntagarorganisationernaför forskningsinitierande verksamhet. Ienlighet med beslut med anledning av proposition 1978/79:190 omvissa frågor rörande forskning och forskarutbildning (UbU 1978/79:44, rskr1978/79:391) fördelade arbetarskyddsfonden 5 milj. kr. tUllöntagarorganisationerna för forskningsinitierande verksamhet under budgetåret1979/80. Medlen skulle enligl propositionen kunna användas för all Prop.1981/82:106 195 utarbetaforskningsprogram, kunskapsöversikter, remissarbete inom områden som rörvetenskapliga frågor etc. Ingen begränsning i fräga om ämnesval ochforskningsinriktning skulle gälla för den arbelsiagarinifie-rade forskningen. Riksdagensbeslut har medfört att arbetarskyddsfonden har slött forskningsinitierandeverksamhet såväl inom som utom sitt programområde. Detta har dock mindre välstämt med de riktlinjer som gav vid inrättandet avarbetarskyddsfonden och som framgår av dess instruktion. Mol denna bakgmndanförde jag i 1981 ärs budgelproposUion (prop. 1980/81:100 bil. 15) alt delvisserligen var vikfigt all lönlagarorganisafio-nerna gavs möjlighet all byggaupp kompelens och kunnande i sådan omfattning all de kunde päverka, medverka ioch initiera forskning inom alla samhäUsomräden men att sådant slöd inle bordevara permanent. Om sådan forskningsinifierande verksamhet skall ingå iorganisationernas arbete bör den också finansieras av dem själva. Jagförordade därför all medel skulle få utgå yllerligare en gäng och allorganisationerna därefter borde klara finansieringen på egen hand. Medlen bordesom tidigare anvisas av arbetarskyddsfonden efter särskilt beslut avregeringen. Då (SoU 1980/81:24, rskr 1980/81:263) inle hade någotatt erinra mot vad jag anförde har regeringen sedermera anvisat 5 milj. kr.till löntagarorganisationerna. Härefterhar dock löntagarorganisationerna LO och TCO kommit in fillregeringen med framställan om ytteriigare medel ur arbelarskyddsfonden förforskningsinitierande verksamhet. Eftersom nägra nya omständigheter inteframkommit i denna fråga, fömtom all arbetarskyddsfondens ekonomisk;fömtsältningar är starkt förändrade, sedan den senast prövades av regering ochriksdag finner jag ingen anledning all ompröva mitt tidigareställningstagande. Jag har i dessa frågor samrått med chefen förutbildningsdepartementet. Jaghemsläller alt regeringen bereder liUfälle all la del av vad jag haranfört om delsforskningsverksamhet m. m. inom arbetsmiljö- och arbetslivsområdet, delsmedel för forskningsinitierande verksamhet från arbelarskyddsfonden. 4 Migrations- och etnicitetsforskning Detforskningsområde som omfattar frågor rörande in- och utvandring och desseffekter har i utvecklats först från mitten av 1960- talet, 1981/82:106 196 närinvandrarfrågorna böriade ägnas ökad uppmärksamhet i samhällsde-batlen. Deförsta större forskningsinsatserna inom området avsåg arbetskraftsinvandringensnationalekonomiska och sysselsätlningspolitiska effekter. Frän slutet av1960-lalel kom forskningen all i aUl högre utsträckning inriktas på frågor avdemografisk, sociologisk och psykologisk karaktär. Under 1970-lalel harforskningsområdet ytterligare vidgats lill all omfatta studier inomspråkvetenskap, socialantropologi, etnografi, kulturgeografi, juridik,kriminologi, statsvetenskap, internationell ekonomi, ekonomisk historia och enrad andra ämnen. Forskningsområdet i frågakännetecknas sålunda av alt det i hög grad är tvärvetenskapligt fill sinkaraktär och av all del befinner sig i en dynamisk utveckling. Gränserna fördetta relativt nya forskningsområde vidgas fortlöpande i takt med all delångsikliga effekterna av efterkrigstidens omfattande internafionellaflytlningsrörelser blir alltmer uppenbara i de berörda länderna. Från att frånbörian i slor utsträckning ha varit inriktat på studier av invandrarnasomedelbara sociala anpassning lill ell motlagariand omspänner nu områdetstudier av migralionens orsaker och långsikliga effekter vad gäller såvälsandar- som mottagariänder, utvecklingen av relationerna mellan dessa tvågmpper av länder, åtgärder i syfte all motverka sådana faktorer som ger upphovliU ofrivillig emigrafion, ålervandringen, prognoser av migrationsrörelser, denfortlöpande utvecklingen av invandrarnas och deras barns socio-ekonomiskaställning i mottagariandet, invandrarnas polifiska roll, attityder lUlpersoner av annat etniskt ursprung, förhållandet mellan invandrare ellerinhemska etniska minoriteter och majoritetsbefolkningen, frägor omtvåspråkighet och etnisk identitet, de olika etniska minoritelsgmppernaskaraklärislika och utveckling, den långsiktiga demografiska utvecklingen iländer med mullietnisk befolknings-sammansättning och en rad andrafrågeställningar. En adekvat benämning av detta forskningsområde bör mol dennabakgrund vara migrations- och etnicitetsforskning. Denna benämning svarar motde begrepp som används internationellt. Den organisatoriska ramenför främjande av migrafions- och etnicitetsforskning i har vuxit framefter hand. Den är 1966 fillsalta arbelsgmppen för invandrarfrågor inomdåvarande lät utarbeta ell förslag lill femårigtforskningsprogram och förordade alt det dåvarande insfitutet förarbetsmarknadsfrågor (föregångare lill insfitutet för social forskning) skullevara huvudman för en basorganisafion för invandrarforskning. Förslaget komemellertid inle aU förverkligas med hänsyn till lillsällandel av 1968 årsinvandrarulredning. I sill slutbetänkande (SOU 1974:69) föresloginvandramlredningen all en basorganisafion för forskning om invandrarfrågorskulle inrättas men avstod från all la ställning till vilken form dennabasorganisation borde få. Utredningensförslag behandlades i samband med regeringens förslag fill rikfiinjer förinvandrar- och minoritetspolitiken (prop. Prop.1981/82:106 197 1975:6,rskr 1975: 160). Förslaget om en basorganisation hade tillstyrkts avremissinstanserna men olika organisafionsformer hade förordals. anförde för sin del alt forskningen på delta område behövdeförstärkas, eftersom insatserna dittills varit ganska ringa och splittrade medhänsyn lill de omfattande resurser som samhället varie år anslår för åtgärderpå invandrarpolitikens område. Forskningen borde ge vägledning för fortsallreformarbete och nära kontakt skulle upprällhällas mellan forskningen och deadministrativa instanserna så alt resultaten kunde omsättas i praktiskareformer. skulle forskningen ge underiag för utvärdering ochomprövning av redan pågående verksamhet. Den organisatoriska ramen förforskningen på detta område borde tillgodose behovet av en sådan samordning ochåterföring av forskningsresultaten. Mol denna bakgmnd anmäldes i propositionenalt regeringen avsäg all knyta en expertgrupp för invandringsforskning tillarbetsmarknadsdepartementet. I gruppen skulle ingå företrädare för forskningen,berörda myndigheter och arbetsmarknadens parter. Föredraganden anslöt sigemellertid till vad dåvarande universitelskanslerämbetet och statensräd för samhällsforskning hade uttalat i sina remissvar, nämligen attforskningen borde bedrivas och utvecklas inom ramen för universitetens ochforskningsrådens verksamhet i stort. Härigenom skulle fömtsättningarna allåstadkomma tvärvetenskaplig forskning förbättras. Anslag för utökade insatserpå forskningsområdet skulle dock bl.a. kunna utgå inom ramen för arbetsmarknadsdepartementetsanslag för forskningsverksamhet. Expertgmppen (A 1975:05)för invandringsforskning (EIFO) tillsattes av regeringen den 18 december 1975med uppdrag "att fastställa forskningsbehov i frägor rörande in- ochutvandring, invandrares situation i samhället m. m. saml alt följa och tainitiativ till forskning i sädana frågor". EIFO:s roll somsamordningsorgan har etablerats och utvidgats betydligt . EIFObedriver en omfattande kontaktverksamhet med forskare ochforskningsinstitutioner i och utomlands, Uksom med myndigheter ochandra organ som önskar samråda i forskningsfrågor. samrädsförtarande medandra forskningsfinansierande organ har utvecklats så all anslagsansökningarsom gäller migrations- och etnicitetsforskning ofta remitteras lill EIFO försynpunkter. EIFO har även initierat en rad egna projekt. Del största av dessaprojekt avser invandringens långsiktseffekter (PIL-projeklet), främst den andragenerationen invandrares situation. Projektet, som är tvärvetenskapligt,inleddes är 1979 och avslutas . Vidare genomförEIFO projekt om bl.a. invandrarnas valdeltagande och partisympalier och om detekonomiska och sysselsättningspolitiska samarbetet mellan in- ochutvandringsländer. Större projekt om bl.a. arbetslösheten bland invandramngdomoch om invandringen av assyrier/syrianer har avslutats. EIFO:segna projekt utförs av projektanställda forskare vid universUe-len eller avforskare knutna till EIFO:s sekretariat. F. n. utgörs sekrelaria- Prop.1981/82:106 198 tetav fem forskare, vartill kommer ett tiotal forskare vid universiteten somprojeklanslällls för främst PIL~projeklel. ElFO:s egna projekt finansierasfrämst via forskningsanslag, men relativtomfattande resurser har även slällls lUl förfogande av (). Fränarbetsmarknadsdepartementets forskningsanslag har slöd utgått med i genomsnitt1 milj. kr. under senare är för migrafions-och etnicitetsforskning.Under senare år har en betydande del av departementets resurser för dennaforskning koncentrerats lill del projekt om invandringens långtidseffekter somEIFO genomför i samarbete med flera univer-sUelsinslilulioner. Härutöverfinansieras enskilda projekt vid högskoleenheterna av främst humanislisk-samhällsvetenskapligaforskningsrådet. , SÖ saml delegationen för socialforskning. Sammanlagt har anslag om drygl 2 milj. kr. per ärlotaU sell ulgäll för migrations- och elnicUelsforskning från dessa fyra forskningsfinansierandeorgan. Därtill kommer vissa mindre anslag för undersökningar av mer speciellkaraktär från t. ex. arbelarskyddsfonden, statens råd för byggnadsforskning,brottsförebyggande rådet m. fl. De sammanlagda åriiga stafiigaforskningsanslagen lill migrations- och etnicitetsforskning från nu nämndaforskningsfinansierande organ uppgår således tiUca3 milj. kr. , vilketmotsvarar 0,av kostnaderna i statsbudgeten för invandrarpolifiken. Sammanfattningsviskan framhållas all även om de forskningsinsatser inom området som hitfillsförekommit inle har varit obetydliga, år del ändå de kvarståendeforskningsbehoven som dominerar framfidsperspekfivel. En rad enskilda forskarehar kommit all ägna sig åt migrations- och etnicitetsforskning frän skildaämnesleoreliska utgångspunkter. Men i jämförelse med omfattningen av deinvandrarpoliliska åtgärderna i samhället är forskningsinsatserna alltjämtbegränsade och splittrade. Det som har åstadkommits kan lillövervägande dei karakteriseras som kompelens-uppbyggnad. har försök gjorts alt bilda tvärvetenskapliga forskningsgmpper.Tanken har också förts fram, särskill i och , attforskningssamarbetet efter hand skulle ges fastare form genom inrättandet avett centrum för migrations- och etnicitetsforskning. UHÄ har i 1981 årsanslagsframställning i samband med sin fierårsplanering omnämnt möjligheten avall inrätta dels ell centmm för tväspråkighels-forskning i , dels ettcentmm för invandrings- och minoriletsforskning i . Såväl universitetensom UHÄ har uttalat sig för alt prioritera migrafions- och etnicitetsforskningunder den närmaste framliden. liksom också forskningsrådsnämnden har gjort upp planer ochanslagU medel för sädana ändamål. Föregen del vill jag undetslryka viklen av alt goda förutsättningar Prop.1981/82:106 199 skapasför en fortsall utveckling av migrations- och etniciietsforskningen i Sverige.Invandrarfrågorna hör lUl våra stora framtidsfrågor, men del råder en bristandeöverensstämmelse meUan de relativt sell blygsamma forskningsinsatserna å denena sidan och den vikt som dessa frågor har kommit atttillmätas av statsmakterna å den andra. EIFO:s roll är i detta sammanhangmyckel viktig, i synnerhet när det gäller alt samordna och initiera forskningom migrations- och etnicUetsfrågor. EIFO har också aktivi medverkat till allför invandrarpolifiken vikliga forskningsresultat har kunnat utnyttjas vidutformningen av politiken. Jag är för min del övertygad om att den kontaktmellan forskningen, såväl inom som utom , och berörda administrafivaorgan som upprätthålls genom ElFO:s verksamhet är lill gagn både för forskarnaoch dem som skall utvärdera och dra slutsatserna av forskningen i den politiskaoch administrafiva planeringen. Jagvill i detta sammanhang erinra om den betydelsefuUa uppgift som EIFO har närdel gäller all utvärdera, sammanställa och återföra sådana forskningsresultatsom kan vara av värde för den översyn av invandrarpolitiken som utförs avinvandrarpoliliska kommittén (A 1980:04) och vid den fortsatta bedömningen avfrägor rörande inriktningen av invandrarpolifiken. Jag vill vidare erinra omden särskilda roll i det internationella samarbetet inom migrations- ochetniciietsforskningen som EIFO har. Jag anser atterfarenheterna av den verksamhet som EIFO har ulfört nu kan liggalill grund för en utvärdering av frågan om vilken organisatorisk ram som iframtiden behövs för att bäsl liUgodose behovel av alt främja och samordnamigrafions- och etnicitetsforskning och för all återföra resultaten av dennaforskning. Beroende på all forskningsinsatserna trots sin mångfald har varitganska splittrade har EIFO kommit all få elt övergripande ansvar förmigrations- och elnicUelsforskningen i , och en stor del av forskningenhar kommit all ulföras i omedelbar anknytning lill EIFO eller inom . anser jag emellertid del vara angelägel att universitetenges ökade möjligheter all la ansvar för forskningens utveckling på sådant sällalt EIFO:s uppgift i första hand blir att initiera, samordna och utvärderaforskningen. Denna uppgift bör som hittiUs fullgöras i nära samverkan med deinstitutioner som inom ramen för universitetens och forskningsrådens verksamheti stort svarar för själva forskningen. Som jag redan har framhålUt harintresset hos universiteten och forskningsråden för forskning inom delta områdevuxit och_planer finns på bl.a. ett centrum för invandrarforskning vidStockholms universitet. I samband med alt EIFO:s största egna forskningsprojekt,PIL-projeklet, avslutas och UHÄ:s arbete med all förverkliga planerna på ensådan centrumbildning har tagit fastare form bör ElFO:s roll och verksamhetklarare definieras i dess egenskap av forskningsinitierande organ. Jag har motdenna bakgrund tagit initiativ tUl en översyn inom Prop.1981/82:106 200 regeringskanslieti syfte all föreslå en plan dels för utveckUngen av forskningen inom dettaområde, dels för EIFO:s verksamhet på . Inomramen för denna översyn övervägs vissa förändringar i . EIFOhar hilliUs verkat som en kommitté under . Dennaorganisationsform har visat sig kunna ge förutsättningar för flexibilitet iarbelets uppläggning och inriktning. EIFO har dock inle de fidsbegränsadeutredande uppgifter som normalt gäUer för en kommitté. Det kan därför finneisskäl att förändra EIFO:s organisationsform på liknande sätl som harskett vad gäller industridepartementets expertgrupp för forskning om regionalutveckling (ERU) och tidigare expertgrupp förutredningsverksamhet i arbetsmarknadsfrågor (EFA). Även om ElFO;sorganisationsform förändras är del naturligtvis viktigt all behålla denflexibilitet som präglat EIFO:s hittillsvarande arbete. Detframfida forskningsorganet skall liksom f. n. EIFO som viktigaste uppgift haall initiera, stödja och samordna migrations- och etnicitetsforskning saml setill all forskningsresultaten blir kända och fillgängliga för beslutsfattareoch andra intressenter. Vidare bör en viktig uppgift vara all kontinuerligtfölja forskningsarbetet inom det aktuella området. Kontakter med forskare ochforskningsorgan inom detta område och angränsande områden bör kontinueriiglhållas för utbyte av forskningsrön. Detta underlättas av allforskningsorganels sekretariat beslår av aktiva forskare. Detbör ankomma på regeringen all besluta om hur EIFO:s verksamhet skall bedrivas.Jag avser senare återkomma lUl regeringen med förslag rörande verksamhetensorganisation. Jaghemsläller all regeringen bereder fillfälle all ta del av vad jag haranfört om migrations- och etniciietsforskningen. Närjämslälldhelsforskningen och dess villkor diskuteras bör det enligl min meningske från tre olika men inbördes relaterade utgångspunkter.Jämslälldhelsaspekter i forskningen är den första utgångspunkten, dvs. då man iuppläggningen av forskningsprojekt medvetet försöker la hänsyn lill skillnadermellan könen. Den andra utgångspunkten är jämställdhelsforskning i egentligbemärkelse, dvs. då jämslälldhelsaspekterna eller kvinnoaspekterna - som detoftast är frågan om men inte nödvändigtvis behöver vara - ställs i centrum förforskningen. Den tredje utgångspunkten rör jämställdheten i självaforskarsamhället, som i myckel hög utsträckning styr omfattningen av såvälinslag av jämslälldhelsaspekler i forskningen rent allmänt som insatserna på jämställdhetsforskningensområde. Prop.1981/82:106 201 Jagkommer i detta avsnitt främst all behandla jämställdhelsforskning i egentligbemärkelse, dvs. den andra utgångspunkten. Jag betonar viklen av all dettaforskningsområde prioriteras och lämnar förslag som syftar lill allorganisatoriskt m. m. stödja jämslälldhelsforskningen.