prop · G50379 · 1981-12-31 00:00:00 — Därrättighet, som belastar viss egendom,ej är på angivet sätt bestämd, anses årligavärdet utgöra av det penningvärde, vartill egendomen uppskattats, dock att, där rättighetavser endast del av egendom eller dess årligavärde eljest icke kan bestämmas enligt angivna grund, detta uppskattasefter vad sora prövas skäligt. Kapitalvärdet av rättighet,som icke är bestämd att utgå undernågons livstid men ändock ärav obestämd varaktighet, uppskattas medledning av tabell III, såsom om den skolat utgå för den berättigades livstid, dock högst till tio gångerdet värde, rättigheten förhelt år motsvarar. 1981/82:79 48 Ärrättighet beroende av flera personersliv sålunda, att rättigheten upphörvid den först avlidnes frånfälle, bestära-mes rättighetenskapitalvärde efter den äldstes levnadsålder.Fortfar däremot rättigheten oförändrad till den sist avlidnes frånfälle, beräknas värdetefter den yngstes ålder. E. Värdetav utländskt myntslag beräknas efter den köpkurs på checkar, utställda i samma myntslag, som gällde vid tiden för skattskyldighetens inträde. Finnes ej sådankurs eller kan av annan anledning värdet icke beräknas efter denna grund, bestämmer regeringen eller den myndighetregeringen förordnar, hur beräkningen skall ske. F. Annan lösegendom än förut nämnts uppskattas till vad den kan antagas hava betingat vid en av boets avveckling för anledd, med tillbörlig omsorg skedd försäljning. Vid värderingen av förvärvskälla somenligt kommunalskattelagen (1928:370) ingåri inkomstslagen jordbruksfastighet eller rörelsetillämpas bestämmelserna i 4 S och, med undantag av femte stycketsista meningen, punkt 2 av anvisningarna till 3 och 4 SS lagen (1947:577) omstatlig förmögenhetsskatt. Denna lag träderi kraft - - - . iJt''slt'ig till Lag om ändring ilagen (1950:953) om särskilt investerings- Härigenom föreskrivsatt 3 S lagen (1980:953) om särskilt investeringsavdragför inventarieanskaffning skall hanedan angivna lydelse. Särskilt investeringsavdrag utgör av anskaffningsvärdet. Avdraget skall göras vid taxeringen för detbeskattningsår under vilket inventarierna har levereratseller - i fråga om inventarier som denskattskyldige själv har tillverkat - färdigställts. Särskilt investeringsavdrag medges högst med ett belopp som motsvarar den vid taxeringentill statlig inkomstskatt beräknade inkomstenav förvärvskällan före särskiltinvesteringsavdrag och före - i förekommande fall - avdrag för inkomstbaserad avsättning till resultatutjämningsfondenligt 41 d § kommunalskattelagen (1928:370),avdrag för avsättning till allmän investeringsreserv enligt lagen(1979:610) om allmän investeringsreserv, uppskov enligtlagen (1979:611) om upphovsmannakonto samt schablonavdrag för egenavgifter. Särskilt investeringsavdrag medges högst med ett belopp som motsvarar den vid taxeringentill statlig inkomstskatt beräknadeinkomsten av förvärvskällan före särskiltinvesteringsavdrag och före - i förekoraraande fall - avdrag för inkomstbaserad avsättning till resultatutjämningsfondenligt 41 d S kommunalskattelagen (1928:370), avdrag för avsättning tillallmän investeringsreserv enligt lagen(1979:610) om allmän investeringsreserv, uppskov enligtlagen (1979:611) om upphovsmannakonto, uppskov enligt lagen (0000:000) om uppfinnar- 4 1981/82. N u v g r nd e 1 y g e 1 s c som intekunnat utnyttjas pä detta sätt får vid senaretaxering utnyttjas genora avdrag i förvärvskällan, docksenast vid den taxering som sker tredje åretefter det år då taxering enligt andra stycket har skett. Ett förskjutet investeringsavdrag får - i förekommandefall sedan hänsyn tagits till det på det aktuella beskattningsåret belöpandeavdraget - inte överstiga det belopp som har beräknats enligt förstameningen. konto samtschablonavdrag for egenavgifter. Vad som inte kunnat utnyttjas på detta sättfår vid senare taxering utnyttjas genomavdrag i förvärvskällan, dock senast vid den taxeringsom sker tredje året då taxeringenligt andra stycket har skett. Ett förskjutetinvesteringsavdrag får - i förekommande fall sedan hänsyn tagits till det på det aktuella beskattningsåretbelöpande avdraget - inte överstiga det belopp som har beräknats enligt förstameningen. Denna lag träderi kraft - Lag om ändring ilagen (1980:954) om särskilt investeringsavdrag Härigenom föreskrivsatt 3 § lagen (1980:954) om särskilt investeringsavdrag för byggnadsarbeten ra.m. skall ha nedan angivna lydelse. Särskilt investeringsavdrag utgör av den del av utgifterna för ny-, till- eller ombyggnad och av dendel av utgifterna för täckdikning sora hänför sig till perioden - . Utgifteranses hänförliga till om de avser material sora har fogats in i enbyggnad eller annat arbete som har utförtsunder perioden. Investeringsavdragskall göras för det beskattningsår under vilketett arbete har utförts. Om arbetet hänför sig tillflera beskattningsår och investeringsavdrag på grund av arbetet inte redan har gjorts, får dock hela investeringsavdraget göras vid taxeringen för det sista beskattningsårsora kan komjiia i fråga. Särskilt investeringsavdrag medges högst med ett belopp som motsvarar den vid taxeringentill statlig inkomstskatt beräknadeinkomsten av förvärvskällan före särskiltinvesteringsavdrag och före - i förekommande fall - avdrag för inkomstbaserad avsättning till resultatutjämningsfondenligt 41 d § kommunalskattelagen (1928:370), avdragför avsättning till all- Särskilt investeringsavdrag medges högst med ett belopp som motsvarar den vid taxeringentill statlig inkomstskatt beräknadeinkomsten av förvärvskällan före särskiltinvesteringsavdrag och före - i förekommande fall - avdrag för inkomstbaserad avsättning till resultatutjämningsfondenligt 41 d § kommunalskattelagen (1928:370), avdragför avsättning till all- mäo investeringsreserv enligt lagen (1979:610) om allmän investeringsreserv, uppskov enligt lagen(1979:611) om upphovsmannakonto samt schablonavdrag för egenavgifter. Vad som inte kunnat utnyttjas på detta sättfår vid senare taxering utnyttjasgenom avdrag i förvärvskällan, dock senast vid den taxeringsom sker tredje året då taxeringenligt andra stycket har skett. Ett förskjutetinvesteringsavdrag får - i förekommande fall sedan hänsyn tagits till det pä det aktuella beskattningsåretbelöpande avdraget - inte överstiga det belopp som har beräknats enligt förstameningen. män investeringsreserv enligt lagen (1979:610) oraallmän investeringsreserv, uppskov enligtlagen (1979:611) om upphovsmannakonto, uppskov enligt lagen (0000:000) ora uppfinnarkontosamt schablonavdrag för egenavgifter. Vad som inte kunnatutnyttjas på detta sätt får vid senaretaxering utnyttjas genom avdrag i förvärvskällan, docksenast vid den taxering som sker tredje åretefter det är då taxering enligt andra stycket har skett. Ett förskjutet investeringsavdrag får - i förekommandefall sedan hänsyn tagits till det. på det aktuella beskattningsåret belöpandeavdraget - inte överstiga det belopp som har beräknats enligt förstameningen. Denna lag träderi kraft 1981/82:79 53 I kulturskattekommitténsdirektiv (Dir. 1979:115) erinras om de problem sammanhängande med den progressiva beskattningen, som kanvara aktuella för dem med inkomst av konstnärlig verksamhet eller såsom uppfinnare. Mellan åren starkt varierande inkomster är i dessa fall vanligt förekommande. Skattelagstiftningen erbjuder åtskilliga möjligheter till skattemässig inkomstutjämning.Ytterligare sådana av mer generell naturtillskapades genom lagstiftning . Omdem alla gäller att de har vissa avsedda begränsningar eller bygger på förutsättningar som inte är för alla skattskyldiga för handen. - En kortfattad redovisning för nu åsyftade bestämmelser lämnasi ett senare avsnitt av detta betänkande. Vetskapen om att de mer generellt utformade skattebestämmelserna i utjämningssyfteunderstundom framstår som otillräckliga föranleddestatsmakterna att i samband med 1979 årsovan antydda skattelagstiftning även tillskapaen särskild möjlighet till skatteutjämning förpersoner raed vissa bestämda inkomster, nämligen kulturarbetare som i egenskap av upphovsmän enligt lagen (1960:729) om upphovsrätt till litteräraoch konstnärliga verk haft inko.rast av rörelse. Om sådanupp-hovsmannaintäkt visst år är av större omfattning - absolut och i relation tillmotsvarande intäkt under något angivet järaförelseår - och ominsättning av medel gjorts på konto i bank, medges enligt lagen (1979:611) ora upphovsmannakontoavdrag vid taxeringen för belopp motsvarande kontoinsättningen. förflutit från utgången av det år, då kontoinbetalningsenast skulle ha gjorts enligt särskildaregler härom, skall beloppet - om så inte skett tidigare -tas ut från kontot. Uttaget belopp beskattas. I den proposition (1978/79:210), däri föreladesförslag till lag om upphovsmannakonto,framhölls att förut- 1981/82:79 54 Sott.ningarna for en lagstittniny av den aktuellt inneborflf-nbl.a. var att det handlade ora skattskyldiga med synner 1 ige. 'i varierandeinkomster och att det också fanns möjlighet att lätturskilja och avgränsa den inkomst varom var fråga. Det uttalades att möjligen gälldedetta endast upphovsmanna intäkter av detslag som lagförslaget omfattade. I direktiven tillkulturskattekommittén sägs emellertid att frågan om enmotsvarande lagstiftning avseende uppfinnarinkomst bör övervägas. I detta delbetänkanderedovisar kommittén som sin uppfattning att de skäl, sora var avgörandeför lagen om upphovsmannakonto, gör sig i lika mångällande när behovet av en lag om uppfinnarkonto övervägs. Detsynes också möjligt att på ett godtagbart sätt ange vad som i det sammanhanget skall avses raed uppfinnarinkomst. Kommittén är ålagd att utvärdera lagen om upphovsmannakonto och överväga ora ändringar däribör föreslås. En sådan utvärderingmåste eraellertid anstå ännu en tid.Lagen har hitintills gällt att någraegentliga erfarenheter ännu inte kunnat noteras. Utvärderingen måstevidare ske under kontakt med intresseorganisationerna och taxeringsmyndigheternaoch blir med nödvändighet ganska tids- och arbetskrävande. Leder utvärderingentill jämkningar i lagen om upphovsmannakonto,är det sannolikt att jämkningar ocksåbehöver göras i en nytillkommen lag om uppfinnarkonto, väsentligen kopierad på den förstnämnda lagen. Detta talar i och försig för att senarelägga ett förslagom uppfinnarkonto till dess utvärderingenskett och slutsatser därav dragits. Kommittén haremellertid bedömt det som angeläget att inte dröfamed ett förslag till uppfinnarkonto. Dess möjligen i någothänseende provisoriska karaktär får ses som enomständighet av underordnad betydelse. Prop.1981/82:79 55 I detta sammanhang vill komraittén erinra om följande.I motionen ?979/b0;15&4 av ra.fl. hemställdes att liksdagen hos regeringen begärde förslag till höstriksdagen 1980 om regler av innehåll att uppfinnare vid taxeringen till statlig ochkommunal inkomstskatt skall kunna erhållauppskov med beskattning av inkomst av uppfinnarverksamhet i huvudsaklig överensstämmelsemed vad som gäller i fråga om avsättningtill skogskonto. avstyrkte i sitt betänkande (SkU 1979/80:25) bifall till motionärens yrkanden men förordade att frågan om inkomstutjämning föruppfinnare skulle behandlas med förturav kulturskattekommittén samt hemställde att skulle ge regeringen till känna vad utskottet anfört i saken. biföllutskottets hemställan (rskr 1979/80:165). Genom beslut överlämnaderegeringen till kulturskattekommitténskatteutskottets nyssnämnda betänkande. Häifviderinrades om att kommittén - under beaktande av bl.a. desynpunkter som skatteutskottet anfört- själv fick avgöra i vilken ordning olika frågor skulle behandlas. I motionerna 1980/81:409, 673, 873, 879 och 1149 har framställts yrkanden som alla syftar till att genom ändringar i beskattningsreglerna främja industriell utveckling i form av uppfinningar,innovationer o.d. (SkU 1980/81:24), som inhämtat att kulturskattekommittén i enlighet med begäran med förturbehandlade frågan ora inkomstutjämning for uppfinnare, underströk angelägenhetenav att ett förslag till särskilt uppfinnarkonto i huvudsaklig överensstämraelsemed upphovsmannakontot lades fram såsnart som möjligt. Här skall slutligen följande tilläggas.Komraittén har tidigare avgivit delbetänkandet (Ds B 1980:15) "Saraordningen av egenföretagares skatter och socialförsäkringsavgifter".Vad däti föreslås är f.n. under regeringens bedömning.Visst samband finns raellan nämnda betänkande och regeringens på pen- 1981/82:79 56 sionskommit tens betänkande(SOU 1977:46) "Pensionsfrågor m.m."grundade förslag i prop. 1980/81:178 om förenklade regler försocialförsäkringsavgifter, m.m. nu framlagda förslag kan genomföras oberoende av de slutliga ställningstagandena i berörda hänseenden. Enannan sak är att dessa ställningstaganden kan komma att påverka komraitténvid fullföljandet av uppdraget attse över en lagstiftning omupphovsmanna- och uppfinnarkonto. Prop.1981/82:79 57 Skattelagstiftningen bygger på principen att vad som för ett visst beskattningsår skall görastill föremål för beskattning är de till årethänförliga intäkterna efter avdrag för de på samraatid belöpande utgifterna. De bestämraelser, sorareglerar till vilket beskattningsåren intäkt eller en utgift hör och som därigenomger uttryck åt huvudprincipen om beskattningsårets slutenhet, innebär i det hänseende varom nu är fråga att varjeårs resultat vid den skattemässiga inkomstuppskattningen bedöms för sig,oberoende av resultatet . Principen om beskattningsårets slutenhet har emellertid på olikasätt genombrutits och deskattskyldiga har raed tillärap ning avgällande bestämmelser möjlighetertill såväl förtäckt som öppen resultatutjämning. Ävenförlustutjämning äri viss omfattning medgiven. En bokföringsmässig inkomst- och utgiftsredovisning är i vissa fall en förutsättning för resultatutjämning.De upphovsmanna-intäkter, som kan sättas in påupphovsmannakonto och, för vilka avdrag får medges, skall sålundaenligt gällande lag vara att hänföra tillinkomstslaget rörelse. Inkomst- ochutgiftsredovisningen skall då ske enligt bokföringsmässigagrunder. 2.2 Resultat- och förlustutjämning Nedan skall i korthet anges de mer betydelsefulla regler,som står en rörelseidkande fysisk person till buds när han av skatteskäleftersträvar en inkomstmässig utjämningmellan olika beskattningsår. Prop.1981/82:79 58 Fövtäckt Xesultatut jaiTiningsker trair.st inoni raraen for varulagervärderingenoch avskrivningen pä inventarier. Inom vissa gränser kan varulagrets värde tas upp till belopp som ger det önskade bokföringsmässiga slutresultatet, ett resultat som sedan läggs till grund förtaxeringen det aktuella året. På ett i huvudsak motsvarande sätt, med delvis likvärda konsekvenser, kan avskrivning på inventarier göras. Det ligger i sakens natur att dessa möjligheter stårendast dem till buds, som i sin rörelsehar varulager eller inventarier av någonbeaktansvärd omfattning. Så är ofta intefallet för de skattskyldiga, som kulturskattekomraittén har att särskiltbeakta. Här är i stället möjligheterna till öppenresultatutjämning av större intresse. Hit kan räknas den infördarätten för den, som uppburit s.k. ackumulerad inkomst, att få den progressiva statliga inkomstskatten uträknad frånförutsättningen att inkomsten fördelarsig lika mellan det antal år - högst tio - vartill den är att hänföra. Ar infördes rätt till förlustutjämning förde skattskyldiga, vars verksamhet ett årlämnat underskott i viss förvärvskälla som skattemässigtinte kunnat avräknas mot överskott i annan förvärvskälla . Underskottet får Utnyttjas som förlustavdraginom en sexårsperiod. Genom lagstiftning år1979 utvidgades möjligheterna till öppen resultatutjämning.De nya reglerna innebär bl.a. följande . Skattskyldig som redovisar inkomst av rörelse (eller jordbruksfastighet) hat rätt att enligt reglerna i 41 d S kommunalskattelagengöra avsättning till resultatutjämningsfond med summan av tjugo procent av lönekostnaden och femton procent av inkomsten av förvärvskällan minskad med den lönebaserade fondavsättningen. Enegenföretagare utan anställda kan alltsågöra en avsättning motsvarande femton procent av förvärvskällans netto. Avsatta medel återförs tillbeskattning nästföljande år, då å andra sidan ny avsättning kan göras. Prop.1981/82:79 59 Fysiska personer som ärbosatta i och har inkomst av rörelse(eller jordbruksfastighet) är enligtlagen (1979:610) om allmän investeringsreserv berättigade till avdrag för belopp som i räkenskaperna avsatts till allmän investeringsreserv. Avdraget är maximerat till högst av nettointäkteni förvärvskällan före avsättningenoch före schablonavdrag för egenavgifter samt får medges med lägst . En förutsättning för att den skattskyldige skall erhålla avdrag föravsättningen är att han senast den dag han skall lämna allmänsjälvdeklaration satt in ett mot avsättningen svarande belopp på särskilt kontoi bank. De avsatta medlen kan fritt disponeras för investeringsändamål efter två är från utgången av det år då insättning senast skall ha verkställts och de skall vara uttagna senast efter samma tidpunkt. Vidare tillkom år1979 den förut omnämnda lagen om upphovsmannakonto. Eftersom denna tjänat som förebildför det nu framförda förslaget tilllag om uppfinnarkonto skall en mer utförligredovisning lämnas. Det sker i nästföljandeavsnitt. 1981/82:79 60 3 LAGEN OM UPPHOVSMANNAKONTO Lagen om upphovsmannakonto trädde i kraft och tillämpades förstagången vid taxering (prop. 1978/79:210, SkU 57, rskr 389,SFS 79:611). Lagen är i mycketutformad efter modell av de regler som gällerför skogskonto. Bl.a. förutsätts att insättning gjorts på särskilt konto i bank för rätt till avdrag; när medlen tas ut från kontot återförs de jämte upplupen ränta till beskattning. Vissa skillnader finns dock. När företagsskatteberedningen i sitt betänkande"Beskattning av företaginkomstfördelningskonto"angavs såsom förutsättningar bl.a. att de skattskyldigaskulle ha "synnerligen varierande inkomster och att dessa variationer intekan järanas ut genom exempelvis lagernedskrivningeller överavskrivning på inventarier". Företagsskatteberedningen fann vidare att en ytterligare förutsättning för ett sådantkonto borde vara att den inkomst, som skulle få avsättas, kunde på ett enkelt sättavgränsas från annan inkomst samt att det knappast fanns någon annan inkomst, som uppfyllde dessa krav än den inkomst, som tillkommer vissa kulturarbetarei egenskap av upphovsmän enligt lagen (1960:729) omupphovsrätt till litterära och konstnärligaverk. Dessa principiella synpunkter på en uppskovslagstiftning för kulturarbetarna upprepades - såsora framgårav vad tidigare anförts - i propositionen. 1981/82:79 61 Den grundläggande förutsättningen för lagens tillämpningär att den skattskyldige har rörelseinkomst i form av s.k. upp-hovsmannaintäkt. Härmed avsesintäkt som tillkommit den skattskyldigei hans egenskap av upphovsman enligt lagen (1960:729) ora upphovsrätt till litteräraoch konstnärliga verk. Uppskov kan ej medges om den skattskyldige avlidit underbeskattningsåret. Inte heller har delägare i handelsbolag eller i dödsbo förvilket reglerna ora handelsbolag skall tillämpasrätt till uppskov för bolagets eller dödsboets inkomst. Uppskov medges endast förden del av upphovsmannaintäkten som har satts in på särskilt kontoi bank. För att en insättning skall medföra rätt till uppskov fordras attinbetalningen skall ha gjorts senast den dag den skattskyldige skall ha avlämnat självdeklarationför det beskattningsår som inbetalningen avser. Vidare gäller som villkor för uppskov att den skattskyldige skall ha varit bosatt här i riket vid utgångenav det beskattningsår som inbetalningen avser. Uppskov medges inte om den skattskyldige vid utgången av det beskattningsår som inbetalningen avser har medel insatta på allmäntinvesteringskonto enligt lagen (1979:610) om allmän investeringsreserv och avdrag föravsättning till allmän investeringsreserv har erhållits förraedlen. Detsarama gäller om den skattskyldige vidtaxeringen för det beskattningsår som inbetalningen avser yrkar avdrag för sådan avsättning. Den skattskyldige har förett och samraa beskattningsår rätt till uppskov endast i- fråga ora en förvärvskälla och för inbetalning påupphovsmannakonto i en bank. Utöver dessa förutsättningar gäller föratt avdrag skall medges vissa ytterligare villkor. 1981/82:79 62 Ett sådant ar att den skattskyldiges sammanlagdaupphovs.T.anna-intdkter under beskattningsåretav en eller flera förvärvskällor med överstiger hans sammanlagda upphovsmannaintäkter under någotav de två närmast föregående beskattningsåren. Det högsta respektive lägsta belopp som kan avsättas bestämspå följande sätt. Uppskov för visst beskattningsår medges högst med ett belopp uppgående till tvåtredjedelar av den vid taxering till statlig inkomstskatt beräknade nettointäktenav förvärvskällan före uppskov och schablonavdrag för egenavgifter. Beloppet får dock inte vara högre än att nettointäkten i förvärvskällan, efteruppskov raen före schablonavdrag för egenavgifter, uppgår till rainst . Inom den sålunda beräknade "raraen" får avsättning skefrån de upphovsmannaintäkter som ingåri förvärvskällan. Avsättningen fårdock inte vara . När medlen tas ut - senast när fem årförflutit från utgången av det år då inbetalningavseende visst beskattningsår senastskulle ha gjorts - skall beloppet tas upp till beskattning. Uttaget belopp räknas därvidinte som upphovsmannaintäkt i lagens mening. 1981/82:79 63 4 ÖVERVÄGANDEN OCH FÖRSLAG Sedan åtskilligtid, i en påtagligt ökadomfattning, har den allmänna uppmärksamheten riktats mot den otillfredsställande ekonomiska situation, sora gäller fördem vilka ägnar sig åt uppfinnarverksamhet. Det har framhållits att en gynnsam utveckling av vårt lands industriella verksamhet och vad därmed samraanhängerär beroende av de kreativa krafternai samhället och detta inte minst hos demsom sysslar med uppfinnarverksamhet. Kommittén harT hafttillfälle till överläggningar medmedlemmar av Svenska uppfinnareföreningenoch med företrädare för Styrelsen för teknisk utveckling. Vad därvid framkommit kan visserligen sägas utvisa, att det inte endast och kanske inte ensi första hand är skattesystemet som man främst vänder sigmot. Likväl har också detta ställtsunder en kritisk belysning . Kritiken kan i huvuddrag anges sålunda. I ett inkomstlöst skede, särskilt när intäkt avuppfinnarverksamhet inte tidigare redovisats, bedömer taxeringsmyndigheterna verksamheten som en"hobby". Uppfinnare med annan inkomst, t.ex. av anställning, vägrasdärför underskottsavdrag. - Ger uppfinningen intäkter , erhållsinte avdrag för alla kostnader som hänför sig till tidigareår. - Är inkomsten av en uppfinning under något eller mycket hög, drabbas den av skatter ochsocialförsäkringsavgifter i sådanomfattning att vad som återstår är otillräckligt att leva av under några framförliggandemer eller mindre inkomstlösa år. Möjligheterna att få skatteberäkningsora för ackumulerad inkomst uppges vara otillräckliga; andra skatteutjämnande åtgärder inom lagstiftningens ram passar merendels intein på uppfinnarnas situation. Kulturskattekommitténsuppgift att se över de fritt verksamma uppfinnarnasskattesituation sådant uppdraget formulerats i direktivenföranledde kommittén att påett tidigt stadium med budgetdepartementets medverkan söka inhämtaupplysning från Prop.1981/82:79 64 vissa främmandelandet om vilkö uppgivits att särskild--skatteregler för uppfinnare och uppfinnarinkomst därskulle gälla. Frän några håll har upplysningar erhållits, i övrigtavvaktas resultatet av framställningen.Materialet kom.mer att redovisas i ett senare betänkande. Vad som emellertid mer kan göras är att tafasta på de synpunkter som befanns motivera tillkomsten av lagen om upphovsmannakontooch pröva om skäl finns fören raotsvarande lagstiftning ora uppfinnarkonto. Därvid skall tillika prövas om inkomsten i fråga kan angesraed sådan grad av tydlighet att enuppskovslagstiftning blir i praktiken hanterlig.