prop · G503121 · 1981-12-31 00:00:00 — Prop.1981/82:121 Regeringens proposition omstatens provningsanstalts organisation, m. m. Regeringenföreslår antaga de förslag som har upptagits i bifogade utdrag avregeringsprotokoll. Ipropositionen lämnas förslag fill rekonstruktion av statens provningsanstaltsekonomi. Särskilda åtgärder till ett belopp av ca 50 milj. kr. Idetta belopp ingår bl.a. medel för avskrivning av tidigare förluster ochkostnader för en avveckling av stora delar av provningsanstaltens regionalaoch lokala organisation. Denna avveckling föreslås vara genomförd senast den 30juni 1983. Ipropositionen läggs vidare fram förslag till anslag till statens provningsanstaltför /83. Slutligenbehandlas i propositionen vissa förslag års företagshälsovårdsutredningvad gäller ändring i lagstiftningen om riksprovplatser. 1981/82:121 2 Närvarande:statsminister , ordförande, och statsråden , , ,, Åsling, Söder, , , , , , ,, Elmstedt, Tilländer, Ahrland, . Propositionom statens provningsanstalts organisation m. m. Statensprovningsanstalts nuvarande organisafion grundar sig i huvudsak på deöverväganden som gjorts i samband med att statsmakterna beslutade att omlokaliserahuvuddelen av verksamheten till . Provningsanstaltens huvudförvaltning ärlokaliserad till , där också provningsanstalten bedriveruppdragsverksamhet. Därutöver har provningsanstalten en omfattande regionaloch lokal organisation. Flertalet av dessa lokala enheter är kontor förjustering och ädelmelaUkontroll men på nio orter bedrivs även annanprovningsverksamhet. En redogörelse för provningsanstaltens nuvarandeorganisation m.m. bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 1. Underde har den regionala och lokala verksamheten lämnat ett kraftigtunderskott varför en nedläggning av huvuddelen av denna verksamhet nu bör ske.Provningsanstalten har redovisat en strukturplan förverksamheten. I ärendet har platschefen vid provningsanstaltensStockholmsenhet, , och Statstjänstemannaförbundetinkommit med skrivelser. En sammanfattning av provningsanstaltens förslagåterfinnes i bilaga 1. () har som ell led i sin förvaltningsrevision av stafiiga myndighetergranskal statens provningsanstalt, och i skrivelse redovisatrapporten - styrning och finansiering. Ensammanfattning av RRV:s förslag bör fogas till protokollet i detla ärende som bUaga2. 1976års företagshälsovårdsulredning har i sitt delbetänkande (DsA 1981:1) Mät- ochlaboratorieresurser för bättre arbetsmiljö bl. a. föreslagit vissa ändringar avlagstiftningen om riksprovplatser och auktoriserade Prop.1981/82:121 3 provplatser.Syftet är att de laboratorier som utnyttjas av företagshälsovården skall kunnaauktoriseras. En redovisning av förelagshälsovårdsul-redningens förslag och ensammanfattning över remissyttrandena över detta bör fogas fill protokollet i deltaärende som bUaga 3. Iavvaktan på att frågan om avvecklingen av provningsanstaltens regionala ochlokala organisation föreläggs har regeringen i årets budgetproposition(prop. 1981/82: IOO bil. 17 s. 175) föreslagit all för budgetåret1982/83 beräkna 1. till Statensprovningsanstalt: Uppdragsverksamhet ett förslagsanslag av , 2. till Bidrag tiU statens provningsanstalt ettreservationsanslag av , 3. till : Utrustning ett reservaiionsanslagav . Jaganhåller att nu få ta upp dessa frågor. Statensprovningsanstalt har genomgått en betydande omorganisation under 1970-taletsamtidigt som huvuddelen av verksamheten omlokaliserats från Slockhoim tillBorås. har provningsanstalten, genom flera nya lagar, tillförts nyaoch ändrade arbetsuppgifter. I flera fall har ändringar i dessa regelsystemaktualiserats. mät- och kalibreringsutredninglämnade i betänkandet (Ds I 1979:6) Svensk mälplatsorganisation fleraförslag till ändrad handläggningsordning inom provningsanstalten vad gäller deärenden som handläggs inom ramen för verksamheten vid rådet för allmänmetrologi och vid mätcenlrum. Delta förslag har även aktualiserat motsvarande ändringarinom provningsområdet. Även har i sin rapport - styrning och finansiering aktualiserat denna fråga. Vidarehar hemställt att den officiellaprovningsverksamhetens organisation utvärderas. Dessa frågor utreds f. n. inom industridepariementetoch jag räknar med att förslag i dessa avseenden, efter remissbehandling, skallkunna föreläggas i samband med redovisningen av förslagen till anslagtill provningsanstalten för /84.1 del sammanhanget avser jagäven att redovisa de förslag till omfattning och finansiering av denstickprovskontroll av färdigförpackade varor som har utarbetats med anledningav beslut 1980 (mot. 1979/80:955, NU 1979/80:33, rskr1979/ 80:223). Prop.1981/82:121 4 2.2 Statens provningsanstalts organisation och ekonomi m. m. Provningsanslalten har i sin anslagsframställning för budgetåret1982/83 hemställt om ett bidragsanslag i enlighet med huvudalternativet för myndighetsanslagsamt om uppräkning av provningsanstaltens utrustningsanslag. Innan jag kommer in på anslagsberäkningen för nästabudgetår vill jag anmäla dels frågan om en finansiell rekonstruktion avprovningsanstalten, dels frågan om provningsanstaltens regionala och lokalaorganisation. Dessa båda frågor är nödvändiga beståndsdelar i mitt förslagtill sanering av provningsanstaltens ekonomi. 2.2.1 Finansiell rekonstruktion av statensprovningsanstalt Provningsanstalten har i sitt förslag till strukturplan(se bilaga 1) föreslagit att en finansiell rekonstruktion genomförs så av sitt rörelsekapitalbehov tillförs ett engångsanslagav 15 milj. kr. över anslaget : Utrustning. Vidareföreslås att provningsanstalten över sitt bidragsanslag tillförs ett engångsanslagav . för täckning av balanserat underskott. Övriga förslag berör detsätt på vilket provningsansiallens skulder och verkskapital bör redovisas,vissa frågor om sättet att beräkna kostnaderna för provningsanstaltensutrustningskapital samt storieken på provningsanstaltens utrustningsanslag. Jag avser att återkomma i annat sammanhang till regeringenmed förslag lill redovisning av provningsansiallens kapital. I det följande,vid min anmälan av anslaget : Utrustning, kommer jagatt ta upp frågor om provningsanstaltens kapitalkostnader samt grundavskrivningav de kapitaltillgångar som provningsanstalten disponerar. () har i sin rapport -styrning och finansiering tagit upp flera frågor i anslutningtill provningsansiallens ekonomiska situation. 1 rapporten lämnas förslag lillhur provningsanstaltens styrning och finansiering bör vara utformad. Flera av de förslag som förs fram i rapporten är av detslaget att de kräver statsmakternas beslut för att kunna genomföras. RRV pekar bl.a. på behovet av en finansiell rekonstruktionav provningsanslalten. Det ackumulerade underskottet i provningsansiallensverksamhet uppgick lill ca . sedan det ackumuleradeöverskottet i mät- och provcentrums verksamhet dragils bort. Detta belastar idagsläget den rörliga kredit som provningsantalten disponerar iriksgäldskontoret. RRV anser att provningsanstalten behöver ett rörelsekapitaloch en rörlig kredit. En avveckling av provningsanstaltens regionala ochlokala organisation kommer, enligl RRV:s bedömning, sannolikt att leda fill ettbehov av ytteriigare rekonstruktionskapital. RRV anser därför att en finansiellrekonstruktion bör komma till stånd. Prop.1981/82:121 5 Jagdelar den uppfattning som framförts av provningsanstalten och RRV att enfinansiell rekonstruktion bör genomföras. Jag förordar därför att provningsanstaltentillförs medel motsvarande det ackumulerade underskottet iuppdragsverksamheten . Vid min anmälan av anslagetBidrag till statens provningsanstalt avser jag att föreslå att en engångsanvisningav . tillförs provningsansiallens bidragsanslag. bör enavsevärd minskning kunna ske av den rörliga kredit som provningsanstalten f n.disponerar hos . Denna kredit, vilken f. n. belastas av detackumulerade underskottet, bör för nästa budgetår kunna begränsas till 5 milj.kr. Det ankommer på regeringen att besluta i denna fråga. Vidare börprovningsanstalten, i enlighet med sitt eget och RRV:s förslag, tillföras ettrörelsekapital. Jag avser därför att vid anmälan av provningsanstaltensutrustningsanslag föreslå att en särskild ram av 10 milj. kr. förs upp fördelta ändamål. Kapitalet bör i sin helhet förräntas på samma villkor somprovningsanstaltens utrustningskapital men inte amorteras. RRV:sförslag i övrigt bör kunna tjäna som underlag för det fortsatta arbetet med attförbättra provningsanstaltens ekonomi, bl.a. åtgärder för att förbättraproduktiviteten inom anstalten och för alt utveckla det ekonomiska styr- ochredovisningssystemet. Det ankommer på provningsanstalten att fortlöpande, tillregeringen, redovisa de åtgärder som vidtas med anledning av RRV:s förslag. delar RRV:s rapport berör provningsanstaltens roll som centralförvaltningsmyndighet för officiell provning bör den kunna utgöra en del avunderlaget för den pågående översynen av dessa frågor. 2.2.2Avveckling av statens provningsanstalts regionala och lokala organisation Vidmin anmälan av budgetproposifionen 1981 (prop. 1980/81:100 bil. 17, s. 133)redovisade jag vad som dittills hade gjorts för att komma tillrätta med destora underskotten i den regionala och lokala verksamheten vid statensprovningsanstalt. Jag anförde då bl. a. att underskott av den storlek som haderedovisats för /80 inte var möjliga att godta utanallvarliga effeker på provningsanstaltens verksamhet i stort. Vidare uttaladejag att om den resultatförbättring som provningsanstalten räknade med /81 inte skulle uppnås så att verksamheten kunde finansierasmed intäkter från uppdragsverksamheten, var det enligt min mening inte längremöjligt att undvika en nedläggning av verksamheten. Tidigareunder detta konstaterade jag, vid min anmälan av anslag fill statensprovningsanstalt budgetproposition (prop. 1981/82:100 bil. 17, s.176) att provningsanstaltens prognos för verksamheten under /81inte har slagit in. Provningsanstalten har för /81 redovisat enförlust för den regionala och lokala organi- 1981/82:121 6 sationenav 3,6 milj. kr. Jag framhöll att det inte längre var möjligt att undvika ettslutligt beslut om nedläggning av provningsansiallens regionala och lokalaorganisation. Jag anmälde att jag avsåg att ta initiativ till ennärmare prövning av de olika alternativen i provningsanstaltens strukturplaninnan definitiv ställning kunde tas till hur en avveckling skall ske. Vidarepåpekade jag att tidigare erfarenheter från avveckling av verksamhet inomprovningsanstaltens regionala och lokala organisation dock talade för en snabbavveckling av hela denna organisation, med undantag för verksamheten inomområdena justering och ädelmelaUkontroll. Provningsanstaltenhar i skrivelse redovisat en strukturplan med förslag tillavveckling av delar av den regionala och lokala organisationen. Förslagetomfattar två ahernativ. Det ena, det s. k. B-alternalivet, avser enkoncentration av all verksamhet till /. Dettaavvecklingsalternativ kan genomföras enligt en snabbare och en långsammaremodell. Det andra innebär en rekonstruktion av den regionala verksamheten (R-allernafivet).R-alternafivet medför alt provningsanstalten bedriver verksamhet endast inomområdena byggnadsteknik, brandteknik och byggnadsfysik i Slockhoim och Lundsamt dessutom inom området polymerteknik i . Båda altenativen innebäratt ädelmelaUkontroll och justeringsverksamhet bibehålls utanför /,i dock i reducerad omfattning. Provningsanstalten har förordat R-alternativet. Vidbehandlingen i provningsanstaltens styrelse har ledamöterna ochGunnar Rosenborg reserverat sig till förmån för B-alternati-vet. Som skälanförs bl. a. att tekniska förändringar i byggandet kommer att medföra enradikal minskning av antalet rutinprovningar bl. a. inom det betongtekniskaområdet. Delta drabbar främst de regionala enheterna i och samtprovningsanstaltens betongtekniska filialer. Mot denna bakgrund ifrågasätterreservanterna den ekonomiska trovärdigheten hos det alternativ, R-alternativet,som förordats av slyrelsemajo-riteten. Platschefenvid provningsanstaltens Stockholmsavdelning, ochSveriges har i skilda skrivelser motsatt sig en minskning avStockholmsenheten. har förordat det s.k. R-alternativetoch bl.a. pekat på de konsekvenser en snabb och omfattande nedläggning avverksamheten skulle få för den berörda personalen. Jagdelar den uppfattning som framförts av reservanterna i provningsansiallensstyrelse vad gäller verksamhetens omfattning. Under de år som den regionala ochlokala organisationen fungerat har verksamheten inle täckt sina särkostnaderutan givit ett negafivt bidrag till täckning av för provningsanstaltengemensamma kostnader med sammanlagt ca 13 milj. kr. under budgetåren1975/76-1980/81. Som reservanterna i provningsan- 1981/82:121 7 stallensstyrelse påpekat, kommer de ändrade förutsättningarna för den betongtekniskaprovningen dessutom att medföra ökade ekonomiska problem för denna del avorganisationen. Jag har också erfarit att en bibehållen konkurrenskraft hosdenna organisation förutsätter en omfattande upprustning av bl. Ensammanvägd bedömning av vad som bör göras för att förbättra provningsanstaltensekonomi ger vid handen att stora delar av den regionala och lokalaorganisationen bör avvecklas. Jag har gjort denna bedömning med utgångspunkt istatsmakternas tidigare beslut att förlägga huvuddelen av provningsanstaltensverksamhet till och den därav betingade stora investering som gjorts ianstaltens anläggningar där. Det ekonomiska utrymme som står fill buds medgerinte att Boråsanläggningen drivs i full omfattning som den regionalaoch lokala organisationen dels behöver medel för en upprustning av sinaresurser dels dras med stora förluster. Enavveckling av det slag jag nu förordar beräknas ge provningsanstalten enkortsiktig resultatförbättring av ca 6 milj. kr. Dessutom börprovningsanstalten kunna uppnå ett bättre resursutnyttjande vid anläggningen iBorås om hela verksamheten koncentreras till /. Alltdetta talar för att verksamheten vid enheterna i och samt vidfilialerna i , , , , och Luleåbör läggas ned i enlighet med provningsanstaltens B-alternativ. Genomdenna lösning och genom de åtgärder för en finansiell rekonstruktion avprovningsanstalten som jag har förordat i det föregående bör provningsanstaltenfå förutsättningar att hålla verksamheten inom givna ekonomiskaramar. I samband med omlokaliseringen har provningsanstalten tillförtsavancerade tekniska resurser. Dessa ger provningsanstalten förbättrad möjlighetatt, vid sidan om rollen som central offentlig provningsinstitution, verka somett kompetent serviceorgan för industriell teknisk utveckling. Vidvalet av nedläggningstidpunkt har jag haft alt välja mellan all snabbt åstadkommaen förbättring samt provningsansiallens och reservanternas förslag till enlångsammare avveckling. Visserligen kan, som provningsanstalten och Statstjänstemannaförbundethar framhållit, en snabb avveckling av verksamheten innebära problem för provningsansiallenspersonal. En successiv avveckling intill , som föreslagits iprovningsanstaltens strukturplan skulle emellertid avsevärt försvåra provningsansiallensmöjlighet att snabbt uppnå ett tillfredsställande resultat. Vidare kan de delarav organisationen som berörs av nedläggningen knappast bedriva en effekfiv ochlönsam verksamhet . Jag har därför funnit att skälenför en snabb nedläggning, med gemensam avvecklingstidpunkt för all verksamhet,överväger och förordar att verksamheten avvecklas successivt intill den 30juni 1983. Detla kan på kort sikt medföra 1981/82:121 8 vissaproblem för betongvaruindustrin och för betongvaror (KRB), som isin verksamhet utnyttjar provningsanstaltens regionala ratorier och filialerför provning av olika produkter. Jag har dock erfarit att statens planverk ochprovningsanstalten har fört diskussioner om möjligheterna att utveckla ochförändra metoder och bestämmelser så att kontrollen i ökad utsträckning skallkunna utföras som egenkontroll. Jag har vid min bedömning utgått från attarbetet med en förändring i denna riktning bedrivs med utgångspunkt i den nu föi"eslagnaomstruktureringen. Vid avvecklingen kommer ca 100 tjänster att dras in. Jag harerfarit att provningsanstalten har inlett kontakter med undersöka förutsättningarna för en omplacering avberörd personal. Det är givetvis angeläget att statens arbetsmarknadsnämndtidigt engageras i planeringsarbetet när en övertalighetssituation kanförväntas uppkomma. Nämnden har överblick över möjligheterna att omplacerapersonal över myndighetsgränserna och förfogar över särskilda instrument genombl. a. omplaceringsförordningens (1974:1006) regler om rekryteringsbegränsningarpå statligt reglerade tjänster. har även omfattande prakfiskaerfarenheter av hur olika problem i sammanhanget kan lösas. Jagövergår fill beräkningen av de medel som, utöver det ordinarie bidragsanslaget,kommer att erfordras för den föreslagna avvecklingen. Provningsanstalten harberäknat att 24,7 milj. kr. behöver stå till anstaltens förfogande vid enavveckling av det slag jag nu har förordat. Jagförordar att 21,2 milj. kr. anvisas för detta ändamål. Då del är svårt att idetta skede uppskatta bl. a. störningseffekterna för provningsanstaltensövriga verksamhet är beräkningarna i vissa delar preliminära, varför medlen börstå till regeringens disposition. Det ankommer på regeringen att besluta idenna fråga. Medlen bör anvisas över anslaget Bidrag till statensprovningsanstalt. Jag återkommer senare till dessa medel vid min anmälan avdetta anslag. 2.2.4 Behovetav konkurrensneutrala system Provningsanstaltenhar i samband med redovisningen av strukturplanen påtalat de problem somuppstår då andra offentliga provningsinstitutioner kan bedriva konkurrerandeverksamhet med skilda krav på kostnadstäckning och redovisning m.m. Fleraoffentliga organ som konkurrerar med provningsanstalten saknar bl. a. dekrav på kostnadstäckning i verksamheten som statsmakterna har lagt påprovningsanstalten. Även andra uppdragsmyndigheter har liknande problem varförfrågan är av stor principiell betydelse. Jag avser därför att i annatsammanhang föreslå att denna fråga utreds i särskild ordning. 1981/82:121 9 Chefenför tillsatte enligt regeringens bemyndigande år1976 den s.k. företagshälsovårdsutredningen, för att se överföretagshälsovården och den yrkesmedicinska verksamheten. I direktiven angavsatt utredningen bl. a. skulle undersöka hur man på olika sätt kunde stärka förétagshälsovårdsutredningensmöjligheter till mätning, provtagning, analys och utvärdering avarbetsmiljöförhållanden. Vidare skulle den undersöka förutsättningarna för attnyttiggöra laboratorieresurser som finns inom den offentliga hälso- ochsjukvården för viss analysverksamhel genom köp av tjänster som betalas avarbetsgivaren. Möjligheten att utvidga verksamheten vid sjukhus till attomfatta även mätning och provtagning på arbetsplatserna skulle bl.a. undersökas.Behovel av efterutbildning av personal inom företagshälsovården borde ocksäenligt direktiven ses över, mot bakgrund av den snabba utvecklingen inomarbetsmiljöområdet. Utredningenhar i delbetänkandet (DsA 1981: 1) Mät- och laboratorieresurser för bättrearbetsmiljö föreslagit att ett auktorisalionssyslem införs för laboratorier ochmättekniska företag inom ramen för lagen (1974:896) om riksprovplatser m.m. ochvidare att denna lag ändras så all det blir möjligt att meddela auktorisationenligt lagen för officiell provning. behövs en garanti för att mätningar, provtagningar, analyser ochutvärderingar inom arbetsmiljöområdet sker på ett tillfredsställande sätt. Manmåste kunna vara säker på att det finns tillräcklig kompetens hos delaboratorier och mättekniska företag vilka utför sådana prover, analyser osv.som ofta ligger till grund för beslut av stor ekonomisk räckvidd. Av olikaskäl, bl. a. ekonomiska, avvisar utredningen tanken att få en sådan garantigenom att inordna företagen i riksprovplatssys-temet. Däremot skulle auktorisationenligt riksprovplatslagen innebära en sådan kompetenskontroll. Den nuvarandeutformningen av lagen innebär dock att auktorisation inte får meddelas förprovning som är officiell, dvs. föreskriven i lag eller annan författning utanalt vara egenkontroll. Arbetarskyddsstyrelsen skulle därmed inte kunnaföreskriva att viss provning måste ske vid ett auktoriserat företag. Denföreslagna lagändringen syftar till att göra detta möjligt. Statensprovningsanstalt har i skrivelse med hänvisning bl. a. tillföretagshälsovårdsutredningens arbete framfört ett motsvarande förslag tilllagändring. Eftersamråd med chefen för vill jag för egen delframföra följande. Denföreslagna lagändringen har stor principiell vikt, då den innebär ett avstegfrån en av de grundläggande principerna för gällande ordning på provningsområdet,nämligen att officiell provning skall ske vid riksprovplats. Frågan om enlagändring måste övervägas mot bakgrund av dess Prop.1981/82:121 10 konsekvenseri fråga om grunderna för det nuvarande regelsystemet. För att belysa det sagdavill jag kort redogöra för detta. Enligt lagen om riksprovplatserm. m. gäller som huvudregel att officiell provning skall utföras vid riksprovplats.Med officiell provning menas som nämndes teknisk provning, kontroll ellerbesiktning, som är föreskriven i lag eller annan författning och som inle är egenkontroll.Det är alltså fråga om ett provningstvång, där den som är underkastad tvångetskall vända sig till ett utomstående organ för att få provningen utförd.Statens provningsanstalt har ansvaret för att provningsmöjligheter finnstillgängliga och att officiell provning samordnas på lämpligt sätt. En riksprovplatsutses för ett visst objektområde. De nuvarande riksprovplatserna finns angivnai förordningen (1977:608) om provning enligt lagen (1974:896) om riksprovplatserm.m. Enligtriksprovplatslagen skall en riksprovplats kunna antas utföra officiellprovning på ett opartiskt sätt. Vad detta innebär har utvecklats i förarbetenatill lagen (prop. 1974:162 s. 7 ff). Där slås fasl att ansvaret för denofficiella provningen bör ligga på en enda riksprovplats, bl.a. av det skäletatt konkurrens i samband med officiell provning skulle kunna innebära attkommersiella värderingar riskerar att inverka på sådant sätt att tilltron tillprovningarnas kvalitet minskar. Vidare anges att höga krav måste ställas på allen riksprovplats är opartisk och oberoende. De bedömningar som måste görasinnan ett organ utses till riksprovplats avser bl. a. dess ägarförhållanden,beslutsordning, vinstintressen och verksamhet vid sidan av officiell provning. Regelsystemetbygger på att ett samspel äger rum mellan provningsanstalten, föreskrivandemyndigheter och provande organ. De föreskrivande myndigheterna har var och eninom sitt område ansvaret för skyddet av liv, hälsa och egendom. I sinaföreskrifter anger myndigheterna vilka krav som skall vara uppfyllda påegenskaper hos produkter och anläggningar. Ofta kompletteras detta med ett kravpå någon form av provning eller kontroll av att kraven är uppfyllda. Eftersomrättsligt bindande och generellt fillämpbara föreskrifter ges i förfaltningsform,blir det då frågan om officiell provning, såvida inte den föreskrivnakontrollen får ske som egenkontroll. Enligtriksprovplatslagen finns möjlighet till undantag från huvudregeln att officiellprovning skall ulföras vid riksprovplats. Förutsättningen är att i föreskrifterom provning detta särskilt anges. Undantagsbestämmelsen öppnar en möjlighet attvid införande av viss officiell provning skapa en speciell ordning förprovningen. Detta förutsätts ske endast om speciella skäl påkallar del. Vidsidan av riksprovplatssystemet har provningsanstalten som framgått av dettidigare möjlighet att meddela auktorisation för visst organ att utföra provningsom inte är officiell. Auktorisationen innebär en prövning av att organet harkompetent personal och lämplig utrustning för den provning 1981/82:121 11 Däremot prövas inte frågan om organet intar en fristående ställninggentemot kommersiella och andra intressen, dvs. Under auktorisationstidenkontrolleras fortlöpande att kompetenskravet alltjämt uppfylls. Bestämmelsernahar tillämpats i mycket begränsad omfattning.