prop · G50357 · 1981-12-31 00:00:00 — Någraordningsregler eller andra omständigheter,som kan förhindra sådana kontakter torde inte kunna framletas. Min bedömning varatt myndigheters olika tillstånd i allafall borde följas upp med ordning och reda på klubben: iakttagande av tider för öppethållande, förbudmot narkotika och alkohol (det sistnämndai vart fall för personalen) osv. - Om dessaregler iakttogs, och man visste ju att polisens spaningspersonal nästan besökteklubben, menade jag att verksamheten kunde bedrivas så länge tillstånd förelåg. Ett främjandeborde kräva att innehavarna upplät rum försexuella aktiviteter, medan av prostitution icke kunde föreligga genom den Prop, 1981/82:57 167 omständighetenatt fler besökare kom för att försöka få kontakt med flickorna. Denna min uppfattning synesdelas av polis och åklagare på en del orter än . Här däremot gjorde polis och åklagareen annan bedömning och tingsrätten utmätte strängastraff, bl a för Xoch Y. Dessa ansökte också om prövningstillstånd,vilket dock inte beviljades, eftersom de kom i en "skarv" då innehavarenav annan sexklubb fått sitt mål prövat innan detta porrklubbsmålavgjorts i hovrätt. Även i detta fall kan man kritisera min bedömning(jag är väl inte den ende juristen som trodde attverksamheten fick bedrivas), men jag kan inte förstå att jagskulle ha medverkat till ekonomisk eller organiserad brottslighet genom vad jaggjort eller underlåtit i sammanhanget. Någotekonomiskt samarbete har jag inte haft med X eller Y.De ådömdes kraftiga skadestånd, varför jag måst avskrivavissa arvodesfordringar på dem båda." Auppgav vidare bl a att det stod klart för honom att det förelåg ettsamband mellan flickornas låga ersättning -- och deras möjlighetatt knyta sexuella förbindelser på klubben samt att han upprättat deovan angivna bilagorna B och C. Bil.B utgjordes av följande. förpersoner som har anställning hos eller på annat sätt haranknytning till sexklubben = "=. ==har till föremål för sin verksamhet att genom visningar av filmer, strip-teaseoch liknande tillgodose önskemål hos vissa personer. Dessa önskemål kanvara av varierande slag, men de torde ytterst bestå isexuell nyfikenhet eller sexuella behov. Desom i ett eller annat hänseende medverkar vid "="=:s visningar eller andra aktiviteter får icke genom erbjudande -med eller utan betalning - inom Prop.1981/82:57 168 lokalernasöka kontakt med gäster eller på annat sätt än som rimligtvis kan framgå av detsceniska uppträdandet verka för kroppsliga kontakter med = =:s gäster. Avtalom samlag eller annan sexuell handling får ej slutas inom "="=:s lokaler. Medverkandefår ej till = "= medföra eller i lokalerna förtäraalkohol eller nyttja narkotiska preparat. Ej heller får vederbörandevistas i lokalerna efter att ha förtärt alkohol i märkbar utsträckning eller efter att ha nyttjat narkotika. Medverkandeskall iakttaga god personlig hygien och får ej vistas i ="=: s lokaler omvederbörande är medveten om att han eller hon har smittosamsjukdom, varmed förestås även annan smittsam sjukdom än könssjukdom. Bryternågon mot reglerna enligt ovan äger "== rätt attomedelbart och utan ersättning i någon form genast avvisa vederbörande frånlokalerna. ,som medverkar i ="=:s verksamhet, skall taga del av dessaordningsregler och är efter underskrift av desamma bunden därav. BilC utgjordes av följande avtal. Mellan" = "= , X och ... nedan kallad dansösen, född år 19...träffas denna dag följande avtal. Dansösen åtager sigatt ... 1975 å "= = utföra s k strip-tease dans vid ... tillfällen perkväll dvs vid tider mellan klockan 18.00-03.00 som senare överenskommas. Dansösen skallinfinna sig i lokalerna senast före framträdandetmen är icke skyldig att uppehålla sig därstädes efter framträdandet. Dansösen erhåller iersättning ... kronor per framt radande. Om dansösen ickevisar att skatt erlägges på grund av annan anställning innehåller ochredovisar = = erforderlig skatt. Prop.1981/82:57 169 5.Om dansösen förefaller påverkad av alkohol, narkotika eller dyl eller på otillbörligt sätt tarkontakt med gäster för sexuella förbindelser, äger "="= rätt att genast uppsäga dettaavtal och är dansösen icke berättigad till skadestånd därför. Styrelsenhänsköt ärendet till disciplinnämnden,som muntligen hörde A. Disciplinnämndenyttrade i beslut den 2 8: Nämndenfinner uppenbart att varken "anställningsavtalen" eller ordningsreglerna tjänat annatsyfte än att ge sken av att ingen prostitution bedrevs inom eller ianslutning till klubben eller att, om så var fallet, detta skedde trots klubbinnehavarnas förbud ochi varje fall utan deras medverkan. Detta måste också A ha insett. Genomatt ändå på sätt som angetts lämna klubbinnehavarna biträde rörandeklubbens angelägenheter har A medverkat till att söka skapaen laglig ram för en olaglig verksamhet. Härigenomhar A allvarligt åsidosatt sina plikter som advokat. På grund häravtilldelade nämnden A varning. 1981/82:57 170 Efter remiss har yttranden över promeinorian avgetts av justitiekanslern(), riksåklagaren (), , , ,, , , FöreningenSveriges Statsåklagare, . , Centralorganisationen /SR och iSverige. RA har bifogat yttranden från överåklagarna i ,och samt från länsåklagarna i län. Justitiekanslern: har gått igenom detmaterial som legat till grund för påståenden i den allmänna debatten om attvissa advokater varit inblandade i organiserad och ekonomisk brottslighet.Enligt arbetsgruppen ger materialet inte stöd åt de generella påståenden somframförts om advokaters medverkan i organiserad och ekonomisk brottslighet. Underinga förhållanden ger materialet enligt gruppens uppfattning nägot fog förpåståenden om att dessa företeelser skulle ha spridning bland advokatkårensmedlemmar. Gruppen har likväl ansett att den diskussion som förekommit i dennafråga motiverar en undersökning om nuvarande ordning erbjuder tillräckligtskydd mot sådana företeelser. Jag har ej haft tillgång till det material somarbetsgruppen gått igenom, men finner ingen anledning att ifrågasättariktigheten av de uttalanden som gruppen gör beträffande förhållandena inomadvokatkåren. Vad som förekommit inom disciplinäraverksamhet - två exempel har som bilaga fogats vid arbetsgruppens promemoria -visar dock att ständig vaksamhet är påkallad mot företeelser av det slag somarbetsgruppens undersökning avsett. Riksåklagaren: har gått igenom det materialsom legat till grund för påståenden i den allmänna debatten om att vissaadvokater varit inblandade i organiserad och ekonomisk brottslighet. Enligtarbetsgruppen ger materialet, som varit diffust till sitt innehåll, inte stödför de generella påståenden som framförts om advokaters medverkan i sådanbrottslighet. Under inga förhållanden ger materialet enligt gruppensuppfattning något fog för påståenden om att dessa företeelser skulle haspridning bland advokatkårens medlemmar. Gruppen har likväl ansett att denförda diskussionen motiverar en undersökning för att klargöra om nuvarandeordning erbjuder tillräckligt skydd mot sådana företeelser. Jag saknar anledning att ifrågasätta riktigheten av deuttalanden som gruppen gjort beträffande sina iakttagelser om förhållandenainom advokatkåren. Lika med arbetsgruppen anser jag dock att det är angelägetatt man på alla sätt söker motverka att advokater, som i sin yrkesutövning påolika sätt kommer i kontakt med personer som ägnar sig åt organiserad och ekonomiskbrottslighet, själva genom rådgivning eller på annat sätt underlättar sådanbrottslighet. vill jag betona vikten av att advokaterna står friaoch oberoende i förhällande till det allmänna. 1981/82:57 171 Överåklagareni : I de sammanhang som det här är fråga om kanadvokaten inte sägas ha att i första hand företräda det allmänna. Denna uppgiftåvilar åklagaren. De omfattande rättigheter som en advokat innehar, då särskiltsom offentlig försvarare, när det gäller kontakt med den misstänkte och insyn iförundersökningsmaterialet ger emellertid anledning att även ställa stora kravsåvitt avser ansvaret mot det allmänna. Arbetsgruppenhar utgått från de uppgifter i den allmänna debatten som antytt att medlemmarav varit inblandade i organiserad och ekonomisk brottslighet.Gruppen har inte funnit stöd för de generella påståenden som framförts. Menliksom det i promemorian redovisas för riket i övrigt har det under årens loppvid åklagarmyndigheten i vid handläggning av ekonomiska brottiakttagits att försvarare varit sä inblandade i de aktuellaaffärstransaktionerna att deras objektivitet kunnat ifrågasättas. Vidpåpekanden härom har det hänt att advokat lämnat sitt försvararuppdrag. Det böranmärkas att ej i något fall har brott kunnat styrkas. Ävenom jag har föga tilltro till möjligheten att kunna lagstifta bort den art avbrottslighet det närmast gäller här - grov ekonomisk och/eller organiseradkriminalitet - ger dock de iakttagelser som gjorts beträffande den rådgivanderollen anledning till uppmärksamhet i det översynsarbete som pågår. Depåpekanden som görs i promemorian syns sålunda kunna vara verksamma iuppstramande syfte. Överåklagaren i åklagardistrikt:Liksom BRÅ tidigare upptagit frågor angående revisors ställning i förhållandetill den organiserade och ekonomiska brottsligheten har i föreliggandepromemoria behandlats advokatkårens ställning i samma hänseende. Arbetsgruppenanför redan inledningsvis att det i den allmänna debatten gjorts gällande attadvokater är inblandade i den organiserade och ekonomiska brottsligheten.Gruppen bedömer det material som därvidlag stått till dess förfogande somdiffust till sitt innehåll och anser att detta ej ger stöd ät de generellapåståenden om advokatmedverkan vid brott som gjorts. Med instämmande i vill även jag konstatera att omfattningen av advokaters verksamhetvid organiserad och ekonomisk brottslighet får betraktas som okänd men att viddenna brottslighet uppenbarligen sker rådgivning och expertvägledning av olikajurister i en omfattning som gör dagens brottslighet möjlig. Med dennautgångspunkt ter sig arbetsgruppens förslag till lagändringar ytterstblygsamma. De föreslagna ändringarna kan väl tillstyrkas men det mästesamtidigt konstateras att det är osannolikt att de påverkar de advokater som såönskar att fortfara att främja till exempel ekonomisk brottslighet. Länsåklagaren i Uppsalalän: Påståenden om advokaters medverkan i organiserad och ekonomiskbrottslighet är ägnade att hos allmänheten och myndigheterna minska tilltrontill advokaternas yrkesutövning. Även om påståendena är oriktiga elleröverdrivna föreligger anledning att se allvarligt på dem och vidta åtgärder,som säkrar ett framtida gott förtroende för advokatkåren. Den omständighetenatt delade meningar synes föreligga bland advokater om vad som kan krävas avdem i vissa avseenden medför att en närmare reglering av verksamhetenerfordras. Stockholmstingsrätt: Tingsrätten har på sitt till målen begränsade verksamhetsfält intefunnit stöd för de generella påståenden som då och då under senare tidframförts om advokaters medverkan i organiserad, ekonomisk brottslighet.Emellertid torde denna brottslighet ha en sådan 1981/82:57 172 karaktäratt den inte rimligen kan bedrivas utan kvalificerad juridisk hjälp och det kaninte uteslutas att sådan hjälp begärs hos ledamöter i . Motdenna bakgrund kan det var värdefullt med regler som -på ett tydligare sätt änvad som kan anses vara fallet - närmare anger de etiska ramarna för enadvokats verksamhet. Rikspolisstyrelsen:Rikspolisstyrelsen tillstyrker i allt väsentligt de förslag som framlagts ipromemorian. : I sambandmed den intensifierade debatten kring den organiserade ochekonomiska brottsligheten tillsatte enarbetsgrupp (AMOB) som fick till uppgift att utreda hur det polisiära arbetetmed den organiserade och ekonomiska brottsligheten lämpligen borde bedrivas. 1sin rapport redovisar AMOB under skilda avsnitt och i flera sammanhanguppgiften att ett dussintal advokater i landet kontinuerligt tycks ägna sig åtbl a rådgivningsverksamhet inom det organiserade och ekonomiska brottsområdet(sid 21, 24, 189 if, 190) och .AMOB konstaterar att "liknanderiksomfattande personella samband har belagts när det gäller den tidigareomnämnda illegala kreditgivningsverksamheten" (s. 190 i.f. Dengenomgäng av materialet som gjorts av arbetsgruppen inom BRA och somredovisas i promemorian (s. 50) har uppenbarligen givit gruppen anledningunderstryka att materialet i såvitt nu är fråga varit diffusttill sitt innehåll och inte ger stöd åt de generella påståenden som framförtsom advokaters medverkan i organiserad och ekonomisk brottslighet. "Underinga förhållanden ger materialet enligt gruppens uppfattning något fog förpåståenden om att dessa företeelser skulle ha spridning bland advokatkårensmedlemmar", (s. 50 m). DV konstaterar att en betydande diskrepansföreligger mellan innehållet i och promemorian såvitt gällerpåståenden och slutsatser om advokaters medverkan i den ekonomiska ochorganiserade brottsligheten. DV saknar emellertid möjlighet att närmare bedömainnehållet i .AMOB-rapporten och tar därför ställning endast till debedömningar och förslag vartill promemorian i sig kan föranleda. : Promemorian, som utarbetats av en arbetsgrupp inom brottsförebygganderådet, ingår som ett led i den pågående översynen av lagstiftningen motorganiserad och ekonomisk brottslighet och har föranletts av påståenden i denallmänna debatten om att advokater varit inblandade i sådan brottslighet.Emellertid ger det material, som legat till grund för dylika påståenden,tydligen inte belägg för att sädan verksamhet skulle ha spridning blandadvokatkårens medlemmar. Likväl förestår arbetsgruppen vissa nya regler. FöreningenSveriges Statsåklagare: framför icke någon genomarbetad syn påadvokatens ställning i skiftande situationer. Promemorians underlag förbedömningar och förslag är tunt. Det borde ha framstått som nödvändigt för denuppgift, som arbetsgruppen-styrgruppen synes ha förelagt sig, att åtminstone inågon mån söka penetrera och klarlägga de relationer som finns mellan ekonomiskoch organiserad brottslighet och advokater eller jurister i övrigt i derasroller som rådgivare eller försvarare. Arbetsgruppen-styrgruppen resonerarendast i allmänna ordalag om dessa frågor. Det är svårt att finna sambandetmellan gruppens "kartläggning" av nämnda relationer och de förslaggruppen framlägger. Förslagen får närmast karaktären av hugskott. Någon analysav de verkningar ett genomförande av förslagen skulle få lämnas knappast. 1981/82:57 173 Klararedirektiv och en mångsidigare sammansättning av arbetsgruppen (och styrgruppen)hade kunnat ge bättre resultat. finner anmärkningsvärtatt vare sig i styrgruppen eller i arbetsgruppen ingått åklagare med erfarenhetav organiserad och ekonomisk brottslighet. Naturligtvis gäller detsammaadvokatrepresentation. Föreningenanser sig sakna anledning och möjlighet att nu bidraga med en vidare belysningav problemområdet och vill närmast föreslå att frågorna noggrannare och ividare sammanhang genomarbetas genom regeringens försorg. Statsåklagarföreningenvill emellertid kortfattat dels lämna några allmänna principiella synpunkterpå advokatverksamheten dels ta ställning till några av styrgruppens konkretaförslag. Advokaternaharen vital roll i bevarandet av rättssamhället. Utformandet av reglerna fördenna roll kräver en förståelse för advokatens relationer till och funktioner ivårt rättssystem. I sin yrkesutövning inträder en advokat nödvändigtvis iskiftande roller med svåra uppgifter. Varje situation kan inte förutses.Grundläggande etiska principer behövs som vägledning. Varje särskild situationställer honom inför frågor som han får själv söka svar på inom ramen för deetiska regler som gäller. För att advokatkåren skall kunna fylla sinsamhälleliga roll är nödvändigt att den i största utsträckning är fri ochoberoende. Endast därigenom kan advokaten vara ett starkt stöd för den enskildemedborgaren även i de situationer där denne är i konflikt med denöverväldigande samhällsapparaten eller utsatt för tryck från den allmännaopinionen. Förslag, innebärande vidgad sam-hällskontroll över advokatkåreneller inskränkningar i dess fria och oberoende ställning, bör vara mycket välunderbyggda och välmotiverade för att vinna framgång. Lagstiftningen,stadgar om krav på medlemmar och med disciplinregler samt deår 1971 antagna reglerna om god advokatsed ger tillsammans en god vägledningför de ansvarskännande advokaterna och ger regler för bestraffning eller annanåtgärd mot den som överskrider reglerna. För att reglerna, som endast kan angeen minimistandard, skall utgöra en garanti för en högtstående advokatkår krävsdock att de upprätthålles med skärpa. Överträdelser skall föranleda en iförhållande till dess betydelse lämplig reaktion. Sviktar ansvariga organ vidtillämpning av reglerna förlorar dessa helt eller delvis sin effekt. Vilketregelsystem som än gäller för advokalverksamheten kan ej förhindras attadvokater emellenåt kommer att beslås med brottsliga eller eljest oetiskahandlingssätt. Det hade varit av värde om arbetsgruppen försökt att belysavilka oacceptabla handlingsmönster som förekommer och ge konkretarekommendationer om hur dessa företeelser skall hejdas. Tydligen avvisararbetsgruppen de angrepp som från samhällets sida genom den inomrikspolisstyrelsens administrerade riktats mot advokatkåren ochbetecknar dem som diffusa och utan stöd för gjorda generella påståenden. .Arbetsgruppenbidrar dock ej själv nämnvärt med någon belysning av fältet. Vadsom anförs i promemorian torde inte vara ägnat att i nämnvärd omfattningbegränsa ekonomisk brottslighet. FöreningenSveriges åklagare: saknar anledning att ifrågasätta riktigheten avarbetsgruppens uttalande att dess undersökning icke givit stöd åt de generellapåståenden som framförts om advokaters medverkan i organiserad och ekonomiskbrottslighet. Med hänsyn till vikten av att den rättssökande allmänhetens ochmyndigheternas tilltro till advokat- Prop.1981/82:57 174 kårens yrkesutövning upprätthålls bör, såsom arbetsgruppenföreslagit, åtgärder likväl vidtagas så att erforderligt skydd erbjuds mot dentyp av företeelser, som nämnda påståenden gällt. Arbetsgruppen har framlagt en rad förslag, vilkaföreningen i allt väsentligt kan godtaga och som, åtminstone ,kan anses tillräckligt ingripande. : Det material rörandeadvokaters inblandning i organiserad och ekonomisk brottslighet somarbetsgruppen har gått igenom är ett skriftligt material som legattill grund för arbetsgrupp mot organiserad brottslighet.Eftersom detta material dels är gammalt och dels av begränsad omfattning kan det,enligt TCOs uppfattning, inte vara möjligt att dra några generella slutsatserom förekomsten av organiserad och ekonomisk brottslighet inom advokatkåren.Det material som funnits till förfogande ger enligt reservanten Sjöströmtvärtom exempel på att advokater medverkat i ekonomisk och organiseradbrottslighet genom rådgivning eller på annat sätt. Detta innebär att det inteär möjligt att, som arbetsgruppen gjort, hävda att materialet är ett bevis föratt en sådan verksamhet inte förekommer. Landsorganisationeni : Arbetsgruppen har gått igenom material som legat till grund förpåståenden om att advokater varit inblandade i organiserad och ekonomiskbrottslighet. Enligt gruppen ger detta material inte stöd åt de generellapåståenden som framförts om advokaters medverkan i organiserad och ekonomiskbrottslighet. Man har ändå ansett att det finns skäl att överväga åtgärder föratt motverka att advokater som i sin yrkesutövning kommer i kontakt medorganiserad och ekonomisk brottslighet själva medvetet eller omedvetetunderlättar denna. 2 Försvararens relationer till den misstänkte Justitiekanslern: I likhet med arbetsgruppen finner jagdet vara klart att en försvarare mäste äga integritet och självständighet intebara gentemot domstol och åklagare utan även mot den misstänkte. När det gällermetoder för att inskärpa detta kan det naturligtvis ifrågasättas om deföreslagna ändringarna i 21 kap. kommer att bli ett särskiltverksamt medel. Stora svårigheter att fastställa sädana relationer mellanförsvararen och den misstänkte som förslaget tar sikte på kan väntas uppstå. Deprinciper som de föreslagna lagändringarna ger uttryck för synes mig dockriktiga och jag har ingenting att invända mot att ändringarna genomförs ihuvudsaklig överensstämmelse med förslaget. Riksåklagaren:När det gäller försvararens relationer till den misstänkte vill jag lika medarbetsgruppen understryka angelägenheten av att försvararen upprätthåller ensjälvständig och oberoende ställning inte bara gentemot domstol och åklagareutan även mot den misstänkte. Detta är väsentligt inte minst med hänsyn tillatt den misstänktes intressen i annat fall kan befaras bli eftersatta.Arbetsgruppens förslag är sålunda ägnat att förhindra att försvararen får egnaintressen i saken eller blir indragen i den misstänktes ekonomiskaangelägenheter i stort. Som överåklagaren i framhållit i sittyttrande kan vissa svårigheter förväntas när det gäller att i del enskildafallet fastställa försvararens förhållanden till den misstänkte och hans sak.Genom att regeln ges obligatorisk karaktär undanröjs dock varje tvivel om att frägaär om en renodlad diskvalifikations-grund. Det måste därför framstå somuppenbart för vederbörande försvarare att han har en oavvislig plikt attredovisa alla för sakens bedömning 1981/82:57 175 Jag förutsätter att underlåtenhet idetta hänseende kommer att bedömas som en mycket allvarlig pliktförsummelse.Med beaktande av det nu sagda vill jag inte motsätta mig ett genomförande avförslaget enligt de riktlinjer arbetsgruppen förordat. Den valda utformningenav lagtexten synes mindre lämplig med hänsyn till att lokutionerna delvisligger mycket nära rekvisiten för medhjälp till brott. Som framhållits av överåklagareni och länsåklagaren i bör förbudet i förekommande fallta sikte på samtliga på en advokatbyrå arbetande jurister. Överåklagaren i : Dengrundläggande principen för utseende av försvarare för misstänkta i brottmålär att den misstänkte har rätt att själv få avgöra vem han skall ha. Endastför vissa i närmare angivna fall kan inskränkningar ske idenna rätt. 1 likhet med arbetsgruppen anser jag att det är avbetydelse att en försvarares integritet och självständighet gentemot denmisstänkte upprätthålles. Lika angeläget är det att söka förhindra attförsvararen -medvetet eller omedvetet blir indragen i ekonomisk brottslighet.Emellertid är jag tveksam huruvida den omständigheten att en försvarare varitden misstänkte behjälplig i angelägenhet som rör brottmålet skulle göra honomså olämplig som försvarare att det motiverar en regel som den föreslagna. Den föreslagna oberhörighetsregeln tar sikte på det falletatt misstanke om brott inte föreligger mot försvararen. Oaktat han sålunda intekan straffas för vad han - kanske under utövning av advokatyrket - företagitsig kommer han likväl att drabbas av en sanktion i den meningen att han i detaktuella fallet betages möjligheten att biträda en klient och således i vissutsträckning utöva sitt yrke. Utifrån principiella synpunkter är den föreslagnaändringen därför ägnad att inge betänkligheter. Vidare torde man vidtillämpningen av bestämmelsen möta avsevärda svårigheter. Sålunda uppkommertill en början fråga om vem som skall svara för utredningen om eventuellobehörighet. Såvitt gäller advokat ankommer det i första hand på denne självatt pröva om han är obehörig. Denna skyldighet är sanktionerad genom samfundetsmöjligheter till disciplinärt ingripande. Så är emellertid inte falletbeträffande försvarare som inte är advokat. För att den önskade effekten skallkunna uppnås bör försvarare kunna avvisas redan under förundersökningen. Omsådant avvisande i princip kan ske enligt nu gällande rätt har det dock -såvitt känt - aldrig förekommit. Fråga uppkommer vidare om åklagare själv kanavvisa eller om endast rätten har sådan befogenhet. Oavsett när och av vembeslut om avvisning kan meddelas torde möjligheterna till uttömmande utredningvara starkt begränsade p.g.a. bestämmelsen i 36 kap 5§ om advokatstystnadsplikt.