prop · G503131 · 1981-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1981/82:131 omåtervinning av dryckesförpackningar av aluminium; Regeringenföreslår att antaga de förslag som har tagits upp i bifogade utdragav regeringsprolokoll. Ettpantsystem vari återvinningen sKall uppgå till sKall inrättas fördryckesförpackningar av aluminium (aluminiumburkar) enligt en utfästelse somhar gjorts av bryggerierna, handeln och PLM. Systemet, som skall drivas av ettför ändamålel särskilt bildat pantbolag, införs och når fulleffektivitet . 1propositionen framläggs de förslag till lagbestämmelser som behövs för attinrätta och driva panlsystemet. Regeringen skall meddela pantbolaget tillståndtill verksamheten och i samband därmed föreskriva de villKor som behövs frånallmän synpunKl. Sådana villkor gäller t. ex. den insyn och kontroll som statenbör ha i verksamheten. Vidare föreslås att regeringen får meddela föreskrifterom avgift vid import av aluminiumburkar för att inhemska och importerade burkarskall behandlas lika från konkurrenssynpunkt. Dennuvarande förpackningsavgiften i fråga om dryckesförpackningar för malt- ochläskedrycker föreslås bli slopad, när pantsystemet sätts i gång. Ettvillkorslån på 50 milj. kr. bör enligt propositionen ställas lill panlbo-lagetsförfogande för att minska likviditetspåfrestningarna i inledningsskedet. 1981/82:131 2 Lagom återvinning av dryckesförpackningar av aluminium 1 8 Denna lag gäller verksamhetsom avser att främja återvinning av dryckesförpackningar av aluminium(aluminiumburkar) genom ett pant-syslem för sådana burkar. 2 6 Verksamhet som avses i 1 6får bedrivas endast av den som fått tillstånd till del av regeringen. Tillståndskall förenas med de villkor som behövs från allmän synpunkt. 3 6 Regeringen får meddelaföreskrifter om avgift vid import av aluminiumburkar och de andra föreskriftersom kan behövas för att säkerställa att inhemska och importerade burkar medeller utan dryck kan konkurrera på lika villkor, när elt panlsystem harinrättats. Regeringen får överlåta ål en förvaltningsmyndighet att meddelasådana föreskrifter. 4 8 Den som uppsåtligen eller av oaktsamhetbryter mot 2 S eller åsidosätter villkor som har meddelats för tillståndenligt 2 8 eller bryter mot föreskrifter som har meddelats med stöd av 3 8 dömstill böter eller fängelse i högst . Till ansvar enligt förstastycket döms inte, om ansvar för gärningen kan ådömas enligt lagen (1960; 418)om straff för varusmuggling. Dennalag träder i kraft . Prop.1981/82:131 3 Lagom ändring i lagen (1973:37) om avgift på vissa dryckesförpackningar Härigenomföreskrivs atl 1 8 lagen (1973; 37) om avgift på vissa dryckesförpackningar'skall ha nedan angivna lydelse. 16- Avgift erlägges enligt denna lag Avgift erlägges enligt denna lag lill staten vid omsättning inom lan- till staten vid omsättning inom lan det av förpackning för konsum- det av förpackning för konsum- tionsfärdig dryck hänförlig till tull- lionsfärdig dryck hänförlig till lull- taxenr 20.07 eller 22.0l-22.Q9och taxenr 22.05-22.09 och vidinförsel vid införsel av sådan förpackning av sådan förpackning med eller med eller utan dryck, om förpack- ulan dryck, om förpackningens fyll ningens fyllnadsvolym överstiger nadsvolym överstiger 0,2 men ej 3 0,2 men ej . Bestämmelsernai I 8 lagen (1973:981) om frihet från införselavgift gäller ej i fråga omavgift enligt denna lag. Dennalag träder i kraft den dag regeringen bestämmer. 'Lagen omtryckt 1975:144. Senastelydelse av lagens rubrik 1975: 144. Senaste lydelse 1978: 125. Prop.1981/82:131 4 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, Åsling, Söder, , , , , , ,, Elmstedt, Tilländer, Ahriand, Propositionom återvinning av dryckesförpackningar av aluminium Medstöd av regeringens bemyndigande tillsatte chefen förjordbruksdepartementet en särskild utredare' med uppgift all ulreda frågor omåtervinning av vissa dryckesförpackningar m.m. (Jo 1980:05). Utredningen ladeden fram delbetänkandet (Ds Jo 1980: 13) Återvinning av dryckesförpackningar.En av utredningen gjord sammanfattning av betänkandet bör fogas tillprotokollet i detta ärende som bilaga 1. Efter remiss har yttrandenöver betänkandet avgetls av , , statensnaturvårdsverk, kommerskollegium, generaltullstyrelsen,, statens pris- och kartellnämnd, ,arbetarskyddsstyrelsen, statens industriverk, styrelsen för lekniskutveckling, i , naturresurs- och miljöutredningen(Jo 1978:01), i (LO),(), Centralorganisationen /SR, , . (), , , , , Svenska förpackningsforskningsinslitutet.Svenska bryggareföreningen. (), , , , , ,, , , , , och Sundsvallskommuner. Prop,1981/82:131 5 Hämtöverhar yttrande inkommit från Systembolaget, i . Kooperativa konsumentgillet.Fältbiologerna, fältbiologer. , MIGRI ochMiljöcentrum, Folkkampanjen mot kärnkraft, , , , Deanställdas fackliga samorganisalion vid PLM, Aluminium, AB GotthardNilsson, Nya och , handelskammare.Handens socialdemokratiska kvinnoklubb. Fristående Remissinslilulel saml vissaenskilda personer. En sammanställning av remissyttrandena bör fogas lill protokolleti detta ärende som bilaga 2. 1förevarande ärende har jag samrått särskilt med cheferna för budget-, handels-och industridepartementen. Förmalt- och läskedrycker finns två dominerande typer av förpackningar, nämligen relurglasoch metallburk. Den ärliga konsumtionsvolymen av dessa drycker avsattes år 1980till i returglas och lill i metallburk. Dessa andelar motsvararca I 200 miljoner tappningar i returglas och nästan 600 miljoner tappningar avburkar. Dessutom såldes mall-och läskedrycker i mindre omfattning i andraförpackningar, bl. a. (ca 25 miljoner) och engångsglas (ca 15miljoner). PLMhar påbörjat tillverkning av heldragna aluminiumburkar i en nyuppfördfabriksanläggning i i kommun. har den tillverkningsom har skett av bleckplåtburkar i en äldre fabrik lagts ned. I dennya fabriken som sysselsätter drygt 500 personer kan man i treproduktionslinjer tillverka sammanlagt 900 miljoner aluminiumburkar per år.Enligt PLM planerar man att innevarande år avsätta totalt ca 760 miljonerburkar, varav ca 490 miljoner burkar på den svenska marknaden och återstoden,ca 270 miljoner burkar, på export. Enligllagen (1973:37) om avgift på vissa dryckesförpackningar ulgår en avgift pådryckesförpackningar som används till bl. a. öl och läsk, om förpackningens fyllnadsvolymöverstiger men inte . Avgiften är för varje förpackningoch las ut vid tillverkning eller import. Denaktuella frågan om användning av aluminiumburkar som dryckesförpackning ochandra frågor om dryckesförpackningar behandlades av under riksmötet1979/80. godkände därvid ett betänkande av näringsutskottet (NU1979/80:45), vari utskottet anslöt sig till den uppfattning som jag uttalat iett tidigare lämnat interpellationssvar, nämligen att en övergång lillaluminiumburkar skulle, utan en väl fungerande återvinning, medföra inte baraen ökad energiåtgång utan också miljöolägenheter i form av ökad nedskräpning.Frågan om styrmedel för all åsladkomma en från samhällets synpunkt acceptabelåtervinningsgrad Prop,1981/82:131 6 bordeenligt utskottet utredas. biföll vidare ett belänkande av jordbmksutskotlet(JoU 1979/80:40), vari detta utskott underströk bl. a. att hushållning och återanvändningbör vara grundläggande vid utnyttjandet av naturresurser och för inriktningenav varuproduktionen. Enligt jordbmksutskotlet skulle en övergång tillreturflaskor eller annan returförpackning för öl och läskedrycker innebäraenergivinster, minskad råva-måtgång och minskad nedskräpning.Jordbruksutskottet förordade att frågan om möjligheterna att med lämpligastyrmedel åsladkomma en successiv övergång lill användning av endastreturförpackningar för öl och läskedrycker borde prövas i samband med atl denutredning som näringsulskot-tet begärt genomfördes. Medanledning av nu redovisade riksdagsbeslut tillsatte jag efter regeringensbemyndigande den inledningsvis nämnda utredningen om återvinning avdryckesförpackningar. I direktiven till utredningen erinrade jag om vissaprinciper för varuproduktion och avfallshantering som lade fasl isamband med behandlingen av prop. 1975:32 om återvinning och omhändertagande avavfall. Jag framhöll att del med tillämpning av dessa principer i första handankom på berörda förelag att svara för att återvinningen av aluminiumburkarnalöses på etl från samhällets synpunkt tillfredsställande säll. Ulredningensöverväganden och förslag tar sin utgångspunkt i principen att åtgärder i frågaom dryckesförpackningar bör vara ägnade atl - med beaktande av bl. a.konsument- och arbetsmiljöaspekter - främja utvecklingen av förpackningssystemsom är resurs- och energisnåla och som medför minsta möjliga olägenheter frånmiljösynpunkt. Den principen bildar utgångspunkt också för mina fortsattaöverväganden. Ifråga om aluminiumburken innebär ulredningens förslag i huvudsak följande. För atlkunna anses tillfredsställande från samhällssynpunkt bör återvinningen avaluminiumburkar ligga på nivån . Förpackningsavgiften föraluminiumburken bör höjas till fr. o. m. . För altsäkerställa att ell effektivt återtagningssystem för burkarna anordnas börreglerna för avgiften enligt utredningen utformas så all avgiften belalastillbaka för burkar som återvinns. Detta får till följd all den genomsnittligakostnadsbelaslningen per burk blir mindre ju fler burkar som återvinns. Denna avgiftskonslruklionmedger enligl utredningen alt ett panlsystem för aluminiumburkar kan införas. Majoritetenav remissinstanserna tillstyrker åtgärder som syftar lill att åstadkomma engodtagbar återvinning av aluminiumburkar eller till att på annat sätt komma fillrätta med de olägenheter som utnytQandet av aluminiumburkar medför. Detframförs olika meningar om vilka åtgärder som bör vidtas. Förbud motaluminiumburkar förordas av flera kommuner, bl. a. , ochmiljöorganisationerna. , , och synes också vara positiva fill all etl förbud införs. Naturvårdsverketanser att en heldragen 1981/82:131 7 stålplålburkär ell från miljöskyddssynpunkt godtagbart alternativ lill aluminiumburken.Enligt , LRF och LO bör etl panlsystem införas föraluminiumburkar. Negativa till restriktioner mot aluminiumburken är förutomberörda branscher och företag även länsslyrelsen i och Malmökommun. Föregen del vill jag framhålla atl vårt nuvarande returglassystem är del förpackningssyslemsom är bäst från miljö-, resurs- och energisynpunkl. För konsumenterna ärreturglaset den billigaste dryckesförpackningen. Från allmänna synpunkter ärdel med hänsyn till dessa omständigheler angeläget alt det finns tillgång tillett returglassystem på den svenska dryckesförpackningsmarknaden också på långsikt. Det nuvarande retur-glassystemet behöver dock enligt min meningmoderniseras och göras bekvämare för både handeln och konsumenterna. Frånkonsumentsynpunkt är det angelägel atl del finns valfrihet i fråga omdryckesförpackningar. I fråga om engångsförpackningar för öl och läskedryckerbör man enligt min mening uppmärksamma atl alla slags engångsförpackningar i varierandegrad kommer att orsaka miljöolägenheler främst i form av nedskräpning, när deanvänds i så slor omfattning som t. ex. är fallel i fråga om aluminiumburken påden svenska marknaden. Detta gäller åtminstone de olika slag av engångsförpackningarsom har använts av bryggerierna. Enligtmin uppfattning kan det från allmänna synpunkter inte accepteras altaluminiumburkar används som dryckesförpackningar framöver utanall det finns en väl fungerande återvinning. En annan ordning skulleinnebära slöseri med resurser och energi och uppenbara ölägenheter frånmiljösynpunkt. Det återvinningsmål som samhället bör ställa upp bör ligga vidden nivå som utredningen har förordat. Som har underslmkits är detinte samhällets uppgift atl bygga upp och driva ett system för återtagning avtomma burkar som är så effektivt atl återvinningsmålet nås utan den uppgiftenankommer i första hand på berörda förelag eller branscher. Deställningstaganden som jag nu har redovisat har väglett mig under den fortsattaberedningen av förevarande ärende. Jag har strävat efter att denna för berördadelar av näringslivel så viktiga fråga skulle lösas i samförstånd. Jag hardärför överiagt med företrädare för bryggerierna, handeln och PLM rörandemöjligheterna att införa etl panlsystem för aluminiumburkar. Vidöverläggningarna som slutfördes har enighet uppnåtts om attföljande i sju punkter upptagna riktlinjer skall gälla för frågans fortsattabehandling. 1.Från samhällets sida är utgångspunkten i fråga om åtgärder rörande dryckesförpackningarall åtgärderna skall vara ägnade att med beaktande av bl. a. konsument- och arbetsmiljöaspekler- främja utvecklingen av förpackningssystem som är resurs- och energisnåla ochsom medför minsta möjliga olägenheter från nedskräpnings- och andramiljösynpunkter. Prop, 1981/82:131 8 dennautgångspunkt bedöms returförpackningar generelll vara att föredra framför engångsförpackningar.Aluminiumburken är acceptabel från samhällets synpunkt, om den återvinns tillminst . Näringslivsparlerna förbindersig atl bygga upp elt panlsystem för aluminiumburkar som är så effektivt attåtervinningen uppgår till . Systemet införs under år1983. Ett särskilt pantbolag bildasför ändamålet av näringslivet. Staten blir ej delägare i panlbolagel men lillförsäkrarsig nödvändig insyn och kontroll. Förpackningsavgiften hållstills vidare oförändrad men slopas på samtliga förpackningar för öl och läskedryckeri samband med att panlsystemet sätts i gång. Frågan om alt införa endifferentierad miljöavgift på dryckesförpackningar skall skyndsamt utredas.Uppdraget skall avse att utarbeta elt förslag till en avgift som skall ersättaförpackningsavgiften och som skall vara så utformad att den främjarförpackningssystem som är resurs- och energisnåla och som medför minsta möjligaolägenheter från miljösynpunkt, dvs. i princip skall endast engångsförpackningarberöras. Utredningsarbetet skall bedrivas så snabbt att politiska beslul om enmiljöavgift bör kunna fattas . Regeringen är beredd all mednäringslivsparterna diskutera en statlig medverkan till finansieringen avkostnaderna för pantsystemels införande. Importerade aluminiumburkarskall behandlas lika med inhemska aluminiumburkar. Vid import avaluminiumburkar kommer därför en lika stor pantkoslnad som den som åvilarinhemska burkar att tas ut av importören. Från samhällssynpunkt är detangeläget att bibehålla ett returglassystem på dryckesmarknaden. Bryggeriernaåtar sig att slå vakt om det nuvarande returglassyslemel och all fortsätta detredan inledda arbelet med att utveckla ett bättre returglassystem. Medanledning av riktlinjerna bör regeringen nu lägga fram förslag för iföljande frågor. Den insyn och kontroll i panlbolagel som staten enligl punkt 3skall tillförsäkra sig bör grundas på lag. Alt slopa förpackningsavgiften ienlighet med riktlinjerna i punkten 4 kräver ändring i lagen (1973: 37) omavgift på vissa dryckesförpackningar. Lagstöd behövs också för alt åstadkommaden likabehandling mellan inhemska och importerade aluminiumburkar som anges ipunkten 6. Det ankommer vidare på att avgöra frågan om statligmedverkan lill finansiering av kostnaderna för pantsystemels införande(punkten 5). Jag tar i del följande upp dessa frågor var för sig. Dessförinnanvill jag emellerlid beskriva huvuddragen i pantsystemels utformning enligt denredovisning jag har fått av näringslivets parter vid överläggningarna. Jaglämnar beskrivningen med reservation för att man från dessa parters sida ännuinte kunnat ta slutlig ställning lill alla frågor av praktisk och ekonomisknatur som hänger samman med pantsystemels inrättande. Avslutningsviskommer jag alt ta upp frågan om en modernisering av returglassyslemel. 1981/82:131 9 Vidförsäljning av aluminiumburkar till bryggerierna tar PLM betalt för den pantsom belöper på varje burk. PLM betalar i sin tur delta belopp till panlbolagel.Också en importör av aluminiumburkar fömtsätts komma atl erlägga motsvarandebelopp lill panlbolagel. Livsmedelsbutiker och andra försäljningsställen för öloch läskedrycker skall förses med motlagningsap-parater (pantmaskiner) förlomma burkar eller på annal sätt anslutas lill systemet. Vid uppbyggnaden avsystemet skall konkurrensneutralitet till-lämpas, vilket innebär alt allaförsäljningsställen som vill skall kunna ansluta sig. Man har uppskattat altmellan 20000 och 30000 apparater kan komma atl behöva placeras ut. Konsumentenfår betala panten när han köper dryck i aluminiumburk och han får panten åternär han lämnar tillbaka den lomma burken. Pantbolaget ersätter butikerna förutbetalda panter. Del burkskrol som uppkommer sedan maskinen pressat ihopinlämnade burkar tillfaller pantbolaget som ordnar hämtning av skrotet ochtransport lill smältverk. Säkerheten mot bedrägliga förfaranden kräver alltomburkarna skall vara något så när oförstörda för att tas emot av panlmaskinen.Burkar som blivil kraftigare deformerade skall mot utbetalning av pant las omhand i särskilda insamlingssystem. Detta kan bli fallet t. ex. vidstädningskampanjer i naturen. Pantmaskinernasom avses bli tillverkade i vårt land skall innehas och underhållas av panlbolagel.Kostnaderna för pantsystemels uppbyggnad och drift skall läckas genomersättningen för burkskrotet och det överskott som uppstår genom att denfaktiska återvinningen inle kommer att uppgå lill . Ju högre återvinningenblir, desto lägre blir delta överskott. Näringslivsparterna bedömer del varamöjligt att uppnå återvinning. De överskott som i vart fall inledningsviskommer att uppstå bör enligt näringslivsparterna fonderas för att mötaeventuella framtida förluster till följd av variationer i skrotpriser ochtotal försäljningsvolym. Enligtmin mening kommer pantbeloppet atl ha slor belydelse för åler-vinningsresultatel.Det bör vara pantbolagels sak atl bestämma pantbelop-pel. Någon slutligställning lill den frågan har ännu inte tagits. Föratt belysa vilka intäkter panlbolagel kan komma att få vill jag lämnaföljande exempel. Under förutsättning atl det säljs 500 miljoner burkar och altpanten är exempelvis per burk tillförs pantbolaget i pantbeloppbruttointäkter på sammanlagt 125 milj. kr. Om återvinningen uppgår fill ,blir överskottet drygt 30 milj. kr. Med elt antaget skrotvärde om perburk erhåller bolaget en ytterligare intäkt i form av ersättning för burkskrotelmed (375 miljoner burkar x =) 30 milj. kr. I detta exempel går intäkteroch koslnader således jämnt ut, om bolagets kapitalkostnader och övrigakostnader för driften av systemet inte uppgår lill mer än 60 milj. kr. ti /82. Prop, 1981/82:131 10 Fråganom insyn och kontroll Altslaten bör ha insyn i och vid behov bör kunna kontrollera panlbolagel och denverksamhet bolaget skall bedriva motiveras främst av följande skäl. Det är ellangeläget samhällsintresse atl det uppställda målet om återvinning avaluminiumburkarna kommer alt uppnås senast och att återvinningensedan varaktigt kan hållas på lägst denna nivå. Eftersom miljöolägenheterna iform av nedskräpning blir mindre ju högre återvinningen är, är det självfallet eltstarkt samhällsintresse atl se lill alt återvinningen blir slörre än . Frånnäringslivspar-lernas sida har man också framhållit alt en sådan störreåtervinning kommer att eftersträvas. Etl annal skäl för insyn är allpantbolaget i sin verksamhet, som med visst fog kan betraktas vara av monopolliknandekaraktär, handhar betydande pantbelopp som ytterst härrör från konsumenterna.Med hänsyn härtill är det enligt min uppfattning rimligt att staten somföreträdare för det allmänna konsumentintresset har möjlighet alt påverkabolagets verksamhet. Deninsyn i och kontroll av pantbolagels verksamhet som staten behöver ha kanordnas på olika sätt. En möjlighet är att staten går in som delägare i panlbolagel.En sådan åtgärd skulle emellertid slå i strid med den princip som riksdagenuttalat sig för när del gäller ansvaret för återvinningen i sådana fall som nuär aktuella. Enligt det riksdagsultalande som jag fidigare har redovisat skalldetta ansvar inte vila på samhället. I stället är del den som tillverkar ellersäljer en vara av typ dryckesförpackningar eller drycker som skall se till attvaran kan återvinnas eller på annat sätt oskadliggöras sedan den använts försitt ändamål. Statenstillsyn av pantbolagets verksamhet bör sålunda såsom följer av riktUnjerna skei andra former än som delägare. Som jag har antytt bör tillsynengrundas på lag. Jag förordar all beslutar om en lagbestämmelse sommedför en skyldighet för pantbolaget att söka fillstånd till verksamheten hosregeringen. När tillstånd lämnas , bör regeringen meddela de villkor ellerandra föreskrifter för verksamheten som behövs från allmänna synpunkter.Upplysningsvis vill jag redovisa vilka frågor som jag anser att regeringen börreglera genom sådana föreskrifter. I första hand bör givetvis återvinningsmåletfastställas. Vidare bör anges det sätt på vilket återvinningen skall mätas. Förden händelse all målet inte skulle nås, bör regeringen ha möjlighet atl krävaen panlhöjning eller vidta andra åtgärder som leder till alt återvinningsmåletuppnås. All ålervinning-uppgår lill minsl utgör enligt riktlinjerna en fömtsättningför att aluminiumburken skall accepteras från samhällets sida. En annan fråga somenligt min mening bör las upp i regeringens föreskrifter är frågan i vilkaformer som staten bör delta i bolagets förvaltning. Jag anser alt staten ivarje fall bör genom en egen revisor granska bolagels räkenskaper och skötsel iövrigt. Av uppenbara skäl måste också frågan om användning av eventuellaöverskott i bolaget regleras. Någon utdelning till ägarna som Prop, 1981/82:131 11 .överstigernormal förräntning på nedlagt kapital kan enligt min mening inle fillåtas.Eventuella överskott bör fonderas och kunna användas till miljövårdsändamålsåsom städningskampanjer mot nedskräpningen.. Också andra frågor kan tänkasbehöva bestämmas genom regeringsföreskrifter. Det får ankomma på regeringen allefter överläggningar med berörda intressenter i bolaget la ställning till defrågor som jag nu har tagit upp. Tillden nämnda lagbestämmelsen bör knytas en bestämmelse om straff för den somåsidosätter tillståndsplikten eller de villkor som har meddelats förtillståndet. Etlreturglas för öl och läsk tappas med dryck i genomsnitt ungefär 30 gånger. Förpackningsavgiftenpå per glas betalas av glastillverkaren vid försäljning lill etlbryggeri. Avgiflen belastar således returglaset vid varje tappning med enbart0,. Härigenom gynnas returglaset i jämförelse med engångsförpackningar.Avgiften har medfört att engångsglaset, vars andel av dryckesmarknaden vidtiden för avgiftens införande ökade, praktiskt taget har försvunnit frånmarknaden och aft relurglaset har kunnat hävda sin ställning. Huruvidaavgiften haft belydelse för förhållandet mellan relurglaset och andra engångsförpackningarän engångsglaset är mera svårbedömt. Iriktlinjerna, där avgiftsfrågan behandlas i punkten 4, sägs all förpackningsavgiftenbör tas bort på alla förpackningar för öl och läskedrycker när panlsystemetinförs. Därigenom bereds bryggerinäringen lättnad i sina kostnader. Dennaåtgärd har jag bedömt vara nödvändig för att näringen, som har ekonomiskasvårigheter, skall kunna engagera sig i uppbyggnaden av pantsystemet föraluminiumburkar. Jaganser del angeläget att förpackningsavgiften kan ersättas av en differentieradmiljöavgift. Någol underlag för att ta ställning till hur en sådan avgift skallse ut finns f. n. inte. Med hänsyn härtill har i riktlinjerna sagts att fråganskall skyndsamt utredas med sikte på atl beslul skall kunna fattas under år1983, då panlsystemet införs. Enligl riktlinjerna skall den tänktamiljöavgiften utformas på sådanl sätt att den främjar förpackningssystem somär resurs- och energisnåla och som medför minsta möjliga ölägenheterfrån miljösynpunkt. I princip bör avgiften utgå enbart pä engångsförpackningar. Medhänvisning till rikfiinjerna har regeringen tidigare denna dag på mitt förslaggenom tilläggsdirektiv lämnat ifrågavarande utredningsuppdrag till ulredningenom återvinning av dryckesförpackningar. Avsikten är att utredningen i sambanddärmed skall ombildas lill en kommitté och få en bredare parlamentariskförankring.