prop · G503150 · 1981-12-31 00:00:00 — Till landstingensökningslakt 1982 bör dessutom läggas ytteriigare tillföljd av att huvudmannaskapet för 1982 övergår frånstaten lill . Sammantaget skulle den kommunalakonsumtionen i så fall öka med 2,2-2,1982.1 den preliminära nationalbudgetenantogs en ökning på 1,, dvs. klart högre än den ökningstakt på I % perår som regering och riksdag angivit ultfrän samhällsekonomiska utgångspunkter.Häri hade dock ej den ovan nämnda huvudmannaskapsförändringen beaktats. Mot bakgrund avkommunernas betydande satsningar på beredskapsarbeten ochunder inledningen av 1982, och elt fortsatt svagt sysselsättningsläge inomekonomin totalt sett , har de kommunala beredskapsarbetena bedömts fåen viss ytterligare uppdrivande inverkan på konsumlionsvolymen . Förhelåret beräknas antalet beredskapsarbeten öka med i genomsnitt knappl 5000personer. Inkl. beredskapsarbeten beräknas sålunda konsumtionsvolymen öka med2,1982. Detta innebär en personalökning om närmare 27000 personer, jämförtmed ca 30000 personer 1981. De olika faktorernas inverkan på konsumtionensvolymtillväxt framgår av nedanstående tablå. Prop.1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 166 Huvudmannaskapsförändringar - 0,8 0,5 Beredskapsarbeten - 0,5 -0,5 Övrigt 3,0 1,4 1,0 Totalt 3,0 2,7 1,0 De kommunala myndigheternas och affärsverkensinvesteringar blev i stort sett oförändrade 1981. förutses en nedgångmed . Minskningen är helt hänförlig lill primärkommunerna medan landstingensinvesteringar fortsätter att öka. En närmare redogörelse för kommunemas investeringarlämnas i kapitel 7. De ovan redovisade beräkningsirna över kommunernasinkomster och utgifter innebär att inkomsterna ökar snabbare än utgifterna både1981 och 1982. Det finansiella sparandet blir därigenom alll bättre, ca 1/2miljard kr. 1981 och drygt 1 1/. Mycket översiktliga kalkyler pekar på en drygfördubbling av det finansiella överskottet inom den kommunala sektorn. Dettaunder förutsättning att kommunerna genomför en neddragning av konsumtionensvolymökningstakt till I % och all prisökningen för konsumtionbegränsas till . Vidare har antagits en fortsalt nedgång i investeringsvolymenmed . När det gäller inkomstsidan har de föreslagna reduceringarna avskatteinkomsterna beaktats i kalkylen. Dessa innebär att landstingen inle fårtillgodoräkna sig skatteunderlaget för juridiska personer och de borgerligaprimärkommunerna av detta skatteunderlag. Dessutom reducerasskatteunderlaget för fysiska personer för såväl primärkommunersom landsting. Bortfallet av kommunalskatteinkomster lill följd av dessaåtgärder har beräknats till 3 1/. Utdebiteringen har antagits blioförändrad 1983. Del bör understrykas att beräkningarna gäller hela denkommunala sektorn. Enskilda primärkommuner och landsting kan självfalletuppvisa en annan finansiell utveckling än vad summan av de kommunala verksamheternagör. Socialförsäkringssektorns inkomster ökade i snabbare takt1980 och 1981 än fidigare. sammanhänger främst med att uppbörden av destadiga myndigheternas arbetsgivaravgifter lades om den vilketmedförde ett engångstillskotl till avgiftsinkomsterna ochförsta (jfr avsnittet om statens socialförsäkringsavgifter). Den1 steg ATP-avgiflen md enligl en tidigarefastställd plan. Den ändrades beräkningen av ATP-avgiflen. För1981 var underlagssumman begränsad lill . Upp detta värde togs enavgift på ul. Fr. o. m. 1982 skulle avgiften höjas Prop.1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Tabell 9:4 Socialförsäkringssektorns inkomster ochutgifter 19801983 Bidrag från staten inkomster -54,7 9,0 -59,0 Konsumtion m. m. -2,0 Källor: Ekonomidepartementet, ,och . till 12,, men genom atl underlaget nu kommer all ulgörasav hela lönesumman sänks avgiflsprocenten till 9,. Jämfört med 1981 är deländå fråga om en höjning . Vidare ökar postenränteinkomster kraftigt p. g. a. det höjda ränteläget. De totala inkomsternaberäknas öka med 1981 av ovan nämnda skäl och 1982. 1983 väntasinkomsterna öka . Det samlade uttaget av kollektiva avgifter uppgick under1981 lill för arbetare och för tjänstemän. Det bör härvidobserveras att avgiftsunderlaget är mindre än lönesumman och atl underlagetvarierar mellan olika arbetsgivarkalegorier. Kollektiva avgifter i % av lön i % av lön Källa: nr 27 1981. 1981/82:150 Bilaga 1.1 Revideradnationalbudget 168 Ovanstående tablå visar hur summan avarbetsgivaravgifterna som procent på lönesumman fördelar sig på dels indirektaskatter (inkl. bygg-forskningsavgifl) saml kollekliva avgifter. De senarefördelas på dels kategorierna arbetare och tjänstemän och dels på avtalsenligaoch lagstadgade avgifter. kommer lönesumman och avgiftsunderlaget allbli identiskt. Därmed kommer de lagstadgade kollektiva avgifterna all blidesamma för både arbetare och tjänstemän. Transfereringarna tiU hushållen, dvs. utbetalningarna avATP, sjuk- och föräldrapenning samt arbetslöshetsersättning steg 1981 med16,. Denna fortsalla höga ökningstakt beror främst på ökade utbetalningar avATP. förutses en minskad ökningslakt, 11,5 resp. , bl.a. beroende på de ändrade reglerna för utbetalning av ATP som föreslogs iregeringens proposition 1981/82: 30. Pensionerna kommer även alt räknas uppendasl en gång . Pensionsutbelalningarna för ATP utgör av detransfereringar hushåll som redovisas i tabell 9:4. De ökade med 4,5miljarder kr. Bakom denna ökning ligger kompensation för prisstegringaroch en ökning av antalet pensionärer med ATP. 1982 beräknas ATP-ulbelalningarnaöka med endast . beroende på ändringen av reglerna för uppräkningenav pensionerna, 1983 ökar de åter med drygt 4,5 miljarder. Utgifterna för sjukförsäkringen steg 1981 och1982. 1983 beräknas en minskning med . Orsaken till della är deförändringar av sjukförsäkringen som föreslogs i proposition 1981/82:144 ochsom ska träda i kraft . Utvecklingen av tranfereringsutgifterna tillhushåll framgår av nedanstående tablå. Där framgår atl ATP slår för den störstadelen av utgiftsökningen. Transfereringar till hushåll 1980-1983 Det finansieUa sparandet uppgick fill 18,4 miljarderkr. Efter en beräknad minskning till 18 miljarder väntas sparandel ökalill . 1981/82:150 Bilaga1.1 Reviderad nationalbudget 169 9.5Den totala offentliga sektorn Denoffentliga sektorns konsumtion och investeringar svarar för drygt 1/3 av bruttonationalprodukten.Den offentliga konsumtionen beräknas ha ökat med 1,1981 främst fill följd avden relafivt kraftiga kommunala expansionen på 3,. Under 1982 och 1983förutses den offentliga konsumtionens volymtillväxt bromsas upp. Volymökningenberäknas uppgå fill 1982 och vara oförändrad 1983. Antalet anställdaberäknas fortsätta att öka med nära 27000 i kommunerna, medan det inom slatenkommer alt minska med knappl 10000 personer 1982, vilket huvudsakligen beror påatt övergår till landslingskommunalt huvudmannaskap. För1983 förutses en liknande minskning för staten medan kommunalt anställda ökarmed ca 10000 personer. 1983 beror dessa förändringar bl. a. på atl Akademiskasjukhuset överförs frän staten till . uppgick antaletanställda i statliga och kommunala myndigheter fill 1 288 100 personer exkl.värnpliktiga. Deoffentliga investeringarna antas minska 1981 i volym. De statligamyndigheternas investeringar förväntas minska . tyder deenkäter som insamlats på en minskning av investeringsvolymen i de offentligainvesteringarna. Endast de statliga affärsverken visar någon större ökning. Itabell 9:5 ingår även investeringar i kommunala och statliga affärsverk ochbolag. Inkl. dessa investeringar beräknas de totala offentliga investeringarnaminska 1982 och med I % 1983. Heladen offentliga sektorns efterfrågan i form av konsumtion och investeringarskulle därmed ha ökal med endasl 0,. förutses en ökning med0,. 1983 väntas den offentliga sektorns efterfrågan vara oförändrad. Tabell9:5 Den ofTentliga sektorns konsumtion och investeringar 19801983 -2,5 -1,5 -2,5 -1,5 Statlig investering' Socialförsäkringssektorns investeringar Kommunala investeringar' -11,9 7.0 -6,5 6,5 -4,5 -2,0 -1,0 -5,C affärsverk samt statliga och kommunala bolag exkl. bostadsinvesteringar. Källor:Ekonomidepartementet, , och statistiskacentralbyrån. 1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Tabell9:6 Den totala offentliga sektorns; inkomster och utgifter -1,0 2.1.2 Till företag inkl. livsmedels- och 2.1.3 Till internationell verksamhet 4 Över statsbudgeten finansierad nettot av kommunala mark- och fastighetsköp. Källa: Ekonomidepartementet. 1tabell 9:6 redovisas den offenfiiga sektorns inkomster och utgifter 1980-1983.Transaktionerna mellan de tre delseklorerna har eliminerals varför tabellenendast visar transaktionerna mellan den offenfiiga sektorn och samhällsekonomini övrigt. Fr.o.m.1978 har hela den offenfiiga sektorn uppvisat sparandeunder-skotl. Under 1980beräknas underskottet ha varit . Den fortgåendeförsämringen av statens finansiella sparande i kombination med stagnerandesparöverskoll i den allmänna pensionsfonden ligger bakom denna utveckling.Under 1982 beräknas kommunernas finansiella ställning vara relativt god, medanstatens finansiella sparande försämras. Totalt sett beräknas den offentligasektorns finansiella sparande försämras med . 1981 till ca 30miljarder kr. i sparandeunderskolt motsvarande av BNP. 1982 försämrassparandet med ytterligare nära 6 miljarder till . Uppbromsningenav budgetunderskottet inom den stafiiga sektorn och förbättringen av detfinansiella sparandet i socialförsäkringssektorn och kommunerna gör att detfinansiella sparandet för hela offentliga sektorn blir nominellt oförändrat1983. Sparandets andel av BNP sjunker därmed till 5,. Föratt fä en uppfattning om volymutvecklingen av den offentliga utgiftstakten kanman studera förändringen av offentlig konsumfion och investering i fastapriser, dvs. deflaterade med sektorns egna deflalorer. För atl fä äventransfereringarna i fasta priser kan man deflatera dessa med impli- Prop.1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 171 citprisindexför privat konsumtion. Transfereringarna går nämligen till lill hushåll.De offentliga utgifterna beräknade på detta sätt framgår av följande tablå. -0,1 Ivissa sammanhang vill man jämföra offenfiiga inkomster och utgifter med BNP ochdess utveckling i fasta priser. Detta mätt visar bl. a. hur slor den totalaskattekvoten är i förhällande till BNP. Utvecklingstakten visar hur snabbt deoffentliga inkomsterna och utgifterna växer i förhållande till BNP:sutveckling. -0,8 -8,5 -1,7 -1,1 -0,2 -0,9 Denreala utvecklingen av offentliga inkomster och utgifter samt BNP, deflaterademed BNP-deflatorn, framgår av ovanstående uppställning (årlig procentuellvolymförändring). Inkomster och utgifter i löpande priser för den offentligasektorn samt BNP i fasta priser har hämtats från nationalräkenskaperna . Transfereringar inom den offentliga sektorn har netlatsbort. Denreala utvecklingen av de totala offentliga utgifterna ökade under 1970-taletmed 5,, dvs. betydligt snabbare än BNP som ökade under samma tid.Under 1980 ökade de offentliga utgifterna med endast 3,vilket är belydligtlångsammare än . uppvisade framför allt staten enmarkant nedgång i utgiftstaklen. Nedgången blir ännu mer markant om man serfill utgiftstakten exkl. statsskuldsräntor. Realt hade dä slaten en minskningav utgifterna med 1,. 1981beräknas de totala utgifterna öka med 4,vilket är långsammare än under1970-lalet, men snabbare än 1980. Ökningen beror framför allt på 1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 172 att statsutgifterna beräknas stiga med 6,vilket lillslor del beror på de kraftiga ökningarna av stalsskuldsränlorna. Exkl.statsskuldsränlor ökar statsutgiflerna med endasl 1,. beräknas denreala offenfiiga utgiftstakten bromsas upp kraftigt till , vilket är lägreän den beräknade ökningen av BNP. Minskningen är främst hänföriig lill staten,men även kommunerna uppvisar en kraftigt minskande ökningstakt. Den högre ökningstaktensom erhålls på detta sätt jämfört med den tidigare beskrivna metoden förklarasframför allt av alt BNP-deflatorn i allmänhel är lägre än deflatorn föroffentlig konsumtion och investering samt implicitprisindex för privatkonsumtion. Som framgick av ovanstående har den reala utgiftsökningeni den offentliga sektorn varit större än BNP-tillväxten under 1970-lalet. Somen följd härav har de konsoliderade utgifierna satta som relation till BNP ökaltrendmässigt , från 1981. Detta framgår avnedanstående tablå. Den totala konsoliderade offentliga sektorns andel av BNP 1970 1971 1972 1973 1974 1975 1976 1977 1978 1979 1980 1981 1982 1983 Utgifter 44,8 46,5 47,4 45,9 49,1 49,9 52,6 58,7 60,6 61,7 62,6 65,9 65,8 65,7 Inkomster 48,9 51,6 51,8 50,0 51,0 52.7 57,2 60,4 60.2 58,7 58,6 60,7 59,9 60,2 Skatter-I-avgifter 41,0 43,4 43,2 41.5 42,5 44,0 48,5 51,4 50,8 49,9 49,5 51,1 49,4 49,6 Inkomsterna har också ökal som andel av BNP men inte likasnabbi. har de legal i stort sett oförändrade på av BNP medanutgifterna ökal från 59 till av BNP 1983. Delta kan också avläsas i denkonsoliderade offentliga sektorns finansiella sparande. 1977 är in-komslandelenfortfarande något större än utgiflsandelen och det är också del sista år somdel totala finansiella sparandet är positivt. Utvecklingen framgår avnedanstående tablå. OffenUiga sektorns totala finansiella sparande 6133 milj. kr. - 1989 milj. kr. -13 803 milj. kr. -21 034 milj. kr. -30043 milj. kr. -36540 milj. kr. -36590 milj. kr. En jämförelse mellan offenfiiga utgifter och inkomstersamt BNP är pedagogisk. Man får dock komma ihåg att offentliga utgifter ochinkomster inte ingår i sin helhet i BNP. Av offentliga utgifter är det endastkonsumfion och investering som ingår i BNP och de utgör endasl . Restenav utgiftema, dvs. transfereringarna ingår således inle. Även på inkomstsidanförekommer en del inkomster som ej ingår i BNP, l.ex. skatt på transfereringar,dvs. beskattade sociala förmåner. Prop.1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget utgifter kan därför åtminstone teoretiskt överstiga BNP.All hitta etl objektivt mått på offentliga sektorns slorlek är därför inlelätt. Ett säll som rekommenderas av är att mäta offentliga sektorns totalautgifter resp. inkomster som andel av hela ekonomins totala utgifter och inkomster.Resultatet framgår av nedanstående tablå. 1970 1971 1972 1973 1974 1975 1976 1977 1978 1979 1980 Andel avinkomsterna Andel av utgiftema Av tablån framgår att offentliga sektorns storlek mätt pådetta sätt utgör av totala ekonomin och varit sjunkande . Detär en mindre andel än vad offentlig konsumfion utgör av BNP. 9.6 Beräkning av finanspolitiska effekter har en enkel modell använts inationalbudgetarbelel för att belysa de samlade finanspolitiska effekterna inlebara av statsbudgetens förändringar, utan även av förändringar i kommunernasoch socialförsäkringssektorns inkomster och utgifter. Beräkningarna syftartill all belysa hur reala förändringar i de offentliga inkomsterna ochutgifterna påverkar samhällsekonomin. Dessulom har särskilda beräkningarulförts för effekterna av vissa ekonomisk-politiska åtgärder, t. ex.invesleringsslimu-lerande åtgärder, lagerstöd och industripolitiskt slöd i formav lån. Till den offentliga sektorn räknas i detta sammanhang ocksåinvesteringar i stafiiga och kommunala affärsverk och bolag. Som mått på denfinanspolitiska effekten utnyttjas de reala förändringarna i procent av BNP ifasta priser. För närmare beskrivning av metodiken när det gäller definanspolitiska effektberäkningarna kan hänvisas till tidigarenarionalbudgeler.' Förändringar i delposter i de offentliga inkomsterna ochutgifierna ger olika effekter på samhällsekonomin. Om del skersammansällningsför-skjulningar som har större påverkan på samhällsekonomin iövrigt, blir den finanspolitiska effekten slörre än vad den annars skulle hablivit. Genom att göra antaganden om bl. a. de marginella konsumtions- ochimportbenä-genheterna tas i modellen hänsyn till dessa förhållanden. Till grundför effektberäkningarna ligger således bedömningar av delsimportbenägenhe-terna för privat konsumtion samt för offentlig konsumtion och investering,dels hushållens konsumtionsbenägenhet för olika slags inkomster. Det aktuella konjunkturläget liksom äveneflerfrågeökningarnas sam- ' En mer utvecklad finanspolitisk effektmodell är underutarbetande vid . Denna väntas medföra en revidering avmultiplikatorema. På det sätt som budgetunderskottet finansieras får t. ex. destatliga ränteutgifterna sannolikt inte så stor expansiv effekt i verkligheten.I avvaktan på detta utvecklingsarbete används t. v. de gamla multiplikaterema.Se vidare i appendix efter nationalbudgeten. Prop.1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget mansättning påverkar de marginella inkomstbenägenheternasstorlek. har den marginella importberiägenheten för privat konsumtionförutsatts uppgå till 0,25. 1982 och 19S3 antas denna importbenägenhet vara0,30 resp. 0,35. Importbenägenheterna för offentlig konsumtion och investeringhar uppskattats till lägre tal än för privat konsumtion. Hushållens marginellakonsumtionsbenägenhet , 1982 och 1983 har i likhel med tidigareberäkningar förutsatts vara 0,7. Med de antaganden om import- och konsumtionsbenägenhetersom redovisats ovan erhålls ur modellen värden på ett antal multiplikatorer.Med fillämpning av dessa multiplikatorer kan den totala effekten av förändringari den offentliga sektoms verksamhet på bruttonationalprodukten räknas fram. Förnågra av de viktigaste variablema redovisas multiplikatorema till1983. -1,0 -0,9 -0,8 -0,9 -0,9 -0,9 I modellen varierar dessa multiplikatorer genom antagandenom import-benägenheten med konjunkturerna. Syftet är att samma mulfiplikatorerska användas för år som befinner sig i samma fas av konjunkturen. I tabell 9:7 redovisas beräkningar över finanspolitiskaeffekter för 1975-1983. Frågan om hur den offentliga sektoms effekt på ekonomini övrigl skall beräknas, är svår att besvara både utifrån teorefiska ochpraktiska utgångspunkter. Den beräkningsmetodik som har använts innebär att omde offentliga utgifterna och inkomsterna inle förändras realt sett TabeU 9:7 Finanspolitiska effekter 1975-1983 Procent av bmttonalionalprodukten i fasta priser Staten: direkt effekt indirekt effekt Summa -0,2 2,4 2,2 0,2 -0,5 -0,3 -0,2 0,8 0,6 -0,1 -0,1 -0,2 Kommunema: direkt effekt indirekt effekt Summa -0,1 -0,7 0,8 -1,8 -1,0 -0,2 -0,1 0,0 -0,5 -0,5 -0,2 -0,1 -0,8 ' Inkl. allmänna pensionsfonden. Prop.1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 175 Tabell9:8 Finanspolitiska effekter 1980-1983 Procentav bmttonalionalprodukten i fasta priser Inkomster därav: direkt skatt indirekt skatt 0,4 -0,4 0,5 -0,4 -0,2 0,7 -0,4 0,4 -0,6 därav: transfereringar m.m. -0,3 -0,4 -0,1 1,1 -0,3 -0,3 -0,5 -0,3 -0,3 -0,2 Inkomster därav: skatter -0,2 -0,2 -0,1 -0,3 -0,7 -0,5 därav: transfereringar konsumtion investeringar 2,5 0,0 2,3 0,2 -0,1 -0,4 -0,3 -0,5 -0,8 frånden uppnådda nivån uppstår ingen finanspolifisk effekt. Även om den offentligasektorns finansiella sparande är oförändrat kan emellertid en finanspolitiskeffekt uppstå genom all det sker förskjutningar mellan olika typer av inkomsteroch utgifter. Förhela har den offenfiiga sektom haft eller beräknats få enexpansiv effekt på samhällsekonomin. 1979 var det år då effekten var störst.Därefter har denna gradvis avtagit för att 1983 beräknas fåen kontrakfiv effekt. Dennasuccessiva neddragning återfinns både inom den statliga och kommunala sektornsaml inom socialförsäkringssektorn. Samtligasektorer beräknas få en kontraktiv effekt 1983, elt är som bedöms innebära enkonjunktumppgång. Avtabell 9; 8 framgår något utförligare hur olika delposter i den offentligasektoms inkomster och utgifter bidrar till den totala finanspolitiska effektenför 1980-1983. Statenfick en kontraktiv effekt pä ekonomin . Det berodde heltpå den kraftiga minskningen av utbetalningarna för induslripolitiska åtgärder. Desänkningar av den direkta skatten som gjordes bl. a. för att underlättaavtalsrörelsen uppvägdes av de senare beslutade höjningarna av de indirektaskatterna, bl.a. av mervärdeskatten. Trols nominellt sett kraftigt ökadestatsutgifter - nära 22 miljarder - blev den finanspolitiska effekten negafiv.Detta berodde på att utgifter med hög multiplikatoreffekt som Prop.1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 176 t.ex. industripolifiska åtgärder minskar kraftigt medan utgifter med lågmuUiplikatoreffekt, t. ex. räntor på statsskulden, ökar kraftigt. 1981 hade staten en liten men dock expansiv effekt på ekonomin. Den beroddenästan uteslulande på de kraftiga utgiftsökningarna för industripolitiskaåtgärder och utbetalningar för räntor på statsskulden, vilken trots sin lågamultiplikatoreffekt ändå ger elt stort bidrag till den totala effekten. Dessaökningar motverkas lill en del av de ulgiftsbesparingar som började få verkan1981 och som framför alll drabbade statlig konsumtion och investering. Påinkomstsidan fick sänkningarna av den direkta skallen posifiva effekter somdelvis motverkar effekten från de indirekta skatterna. Sänkningen aymervärdeskallen får däremot ingen märkbar inverkan . 1982 beräknas bli det år då besparingarna på allvar slår igenom. Denexpansiva effekt som ökningarna av utgifterna för räntor och industripolitiskaåtgärder medför motverkas delvis av de reala neddragningarna förtransfereringama till kommuner och hushåll. Den expansiva effekten fråninvesteringarna, vilken helt beror pä ökningar hos affärsverken (SJ, ,luftfartsverket), upphävs genom den beräknade minskningen av stadig konsumtion.Den kraftigaste stimulerande effekten 1982 kommer på inkomstsidan och beror påsänkningen av mervärdeskatten . För1983 beräknas de reala neddragningarna av transfereringarna vara mindre än dereala ökningarna av räntor och industripolifiska åtgärder. Ökningen avaffärsverkens investeringar överstiger den reala minskningen av de statligamyndighelemas investeringar. Tillsammans med ökningen av transfereringama ochde statliga investeringarna har de statliga utgifterna en expansiv effekt päekonomin. På inkomstsidan har minskningen av den direkta skatten genomskattereformen en posifiv effekt. Denna minskning motsvaras av en lika storökning bland de indirekta skatterna. Reformen finansierar en ökning avlöneskallen. Att den sammanlagda effekten blir negativ beror på allmultiplikatorn för den indirekta skallen är högre än den för den direktaskatten. Förkommunerna innebär framför allt ökningen av konsumtionen expansivafinanspolitiska effekter. Dessa var störst 1980 för atl därefter avta. Äveninvesteringarna uppvisar en minskande effekt, vilka 1982 och 1983 väntas blinegativa. På inkomstsidan medför de ökade kommunaiskalle-medlen 1981 1983kontrakliva effekter. Sammantaget innebär della alt kommunerna har en expansivmen avlagande effekt för alt 1983 förbylas i en kontraktiveffekt. Socialförsäkringssektornhar haft en svagt expansiv effekt på ekonomin. Orsaken härtill äratt transfereringarna till hushållen vuxit väsentligt snabbare än denhuvudsakliga inkomstposten, socialförsäkrings-avgtfierna. Detta beräknas gällaäven . kommer sektorn att få en kontraktiv effekt på ekonomin.Detta beror pä den reala neddragningen av transfereringarna till hushållen,vilken är orsakad av framför allt förändringarna i sjukförsäkringssystemet. Prop.1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 177 Detunder senare år ansträngda betalningsbalanslägel har i ökad grad gjort densvenska kredilmarknaden känslig för internationella ränteförändringar. Deninhemska räntenivån har också fått anpassas lill del internationellaränteläget. Upptrappningen av den internationella räntenivån inleddes underandra och fortsatte med en temporär nedgång undervåren och (diagram 10:1). Del svenska diskontot kom mol dennabakgrund atl höjas vid fyra fillfällen och i börjanav 1980. sammanlagt från 6,lill (diagram 10:2). Någon sänkning av detsvenska ränteläget skedde ej . Istället inriktadeskreditpolitiken på att motverka de ränlesänkningslendenser, som uppkommit påden korta marknaden. Ränlestegringenutomlands nådde en höjdpunkt /81.