prop · G503124 · 1981-12-31 00:00:00 — Somjag strax skall återkomma till finns det ett i sig starkt behov av att påskyndaåterbetalningarna av utestående lån inom ansvarsområde.Inte minst gäller detta sådana lån som det här är fråga om. Sådana kraftigahöjningar av de årliga amorteringarna på utestående lån som nuvarandeåterbetalningsregler leder fill, kan dock enligt min mening inte godtas. Jagförordar därför att den nuvarande ordningen med omfördelning i tiden avräntebetalningar och amorteringar på pariletslån överges helt vid utgången avår 1983 i fråga om lån som avser egnahem. Det lånebelopp som den 1 januari 1984återstår i dessa fall, ev. skuldökning inberäknad, bör låntagaren frän och meddet året återbetala i form av Hka Prop.1981/82:124 32 Med hänsyn till storleken på utestående lånebelopp föreslår jagatt återbetalningstiden bestäms till . börlånet löpa med bostadslåneränta. Något räntebidrag bör inte ges. Ävenför räntelån som avser egnahem föreslår jag att motsvarande ändringar görs.Förslaget innebär dels att några nya räntelån i dessa fall inte bör ges efterutgången av , dels att de räntelån för sådana hus som utestår vid dennatidpunkt, jämte skuldökning, skall återbetalas med en tiondel . Under återbelalningstidenbör lånet löpa med bostadslåneränta. 3.7Ändrade regler för återbetalning av lån vid överlåtelse av småhus Frånstatsfinansiell synpunkt finns det ett starkt behov alt påskynda återbetalningenav de lån inom ansvarsområde som utestär. Antaletutestående lån är drygt 900000. Lånefordringarna uppgår till sammanlagtöver . Antaletutestående lån ökar dessutom alltjämt. Bakgmnden härull är att antalet nybeviljadelån är störte än det antal lån som slutamor-teras. En avanledningarna till detta är de relativt långa amorteringstider som tillämpas pålån av delta slag. Flertalet län har amorteringstider . Bakomde amorteringstider som tillämpas ligger som regel starka bostadspolifiskaskäl. Amorteringstidens längd har bl. a. betydelse för boendeutgifterna. Dethar därför varit en allmän strävan alt fördela återbetalningen av statliga lånlill bostadssektorn över så som möjligt. I fråga om lån för ny- ellerombyggnad av sådana småhus som skall bebos av låntagaren (egnahem) finner jagdock detta skäl numera mindre bärande. I takt med bl. a. kostnadsutvecklingen inyproduktionen och bosladskonsu-menternas ökade inkomster har sådana hus underen följd av år undergått kraftiga värdestegringar. Köpare av stalsbelånadesmåhus upptar också numera i samband med förvärvet i regel nya lån som vidaöverstiger det befintliga statslånet. Jag ser således inte något avgörandehinder från allmänna bostadspolitiska synpunkter att kräva en snabbareåterbetalning av sådana lån. Inte heller utgör den omständigheten attstatslånet är en fömtsättning för räntebidrag på bottenlån ett hinder mot ensnabbare återbetalning. Jag vill erinra om beslut med anledning av prop.1980/81:63, som för äldre egnahem innebär att räntebidragen i huvudsak skallvara avvecklade vid utgången av och för nyare egnahem att räntebidragennu minskar i väsentligt snabbare takt . Jaghar övervägt möjligheten atl påskynda återbetalningen av utestående lån till egnahemsfasUghetergenom alt öka de årliga amorteringarna på lånet. En sådan åtgärd möter dockvissa hinder. Att öka de årliga amorteringarna skulle innebära en ändring avgällande lånevillkor. Prop.1981/82:124 33 delån det här är fråga om är delta inte möjligt med mindre än att en frivillig överenskommelsekan träffas med låntagaren. Dessutom bör beaktas att den värdestegring som skerunder den tid låntagaren bor i huset inte medför att dennes betalningsförmågaomedelbart ökar. Annorlundaförhåller det sig när fastigheten säljs. I detta läge realiseras den underinnehavstiden uppkomna värdestegringen på fastigheten i ett försäljningsprissom gör det möjligt att återbetala statslånet helt eller delvis. Vidare skallvid sådana tillfällen frågan om lånets fortbestånd prövas på nytt. Enligtgällande regler för övertagande av bostadslån skall därvid bl. a. prövas om dennye ägaren av huset har förutsättningar att fullgöra de skyldigheter som ärförenade med lånet. Det finns enligt min mening inte något hinder mot att i ettsådant läge ställa nya villkor för länet eller att begränsa möjligheten för dennya ägaren atl få överta statslånet. Jag vill i sammanhanget erinra 1980beslutade möjligheten att ändra lånevillkoren vid övertagande av lån fillegnahemsfastigheter om kommunerna anser att köpeskillingen inte är godtagbar (prop.1979/80:100 bil. 16, CU 1979/80:22, rskr 1979/80:240). Motbakgmnd av vad jag nu har anfört förordar jag att det införs en ordning sominnebär att möjligheten för en ny ägare av en slaUigt belånad egnahemsfastigheteller en ny tomträttshavare lill sådan faslighet att få överta statslånetbegränsas. Genom en sådan åtgärd framtvingas en ökad återbetalning av statslån.Såväl lån enligt bpstadsfinansieringsförprdning-en (1974:946) spm lån enligt1967 års bpstadslånekungörelse eller motsvarande äldre bestämmelser böromfattas. Vissa lån enligt bostadsfinansieringsförordningen bör dock undantas.Jag tänker på vissa speciella om-byggnadslån, såsom lån för energibesparandeåtgärder och lån för åtgärder i syfte att minska radondotterhalten ibostadshusen. Det bör ankomma på regeringen att bestämma vilka lån som bör undantas. Dennya ordningen bör vidare göras generell. Även lån som beviljas börvara underkastade en sådan ordning. Iövrigt bör gälla följande. Begränsningar i rätten att fä överta lån bör utformasså att, om det lånebelopp som återstår vid försäljningstidpunkten är ringa, börhela beloppet återbetalas på en gång. I övriga fall bör begränsningen medföraatt en del av beloppet återbetalas. Jag har funnit det rimligt att sätta engräns vid . Är det återstående lånebeloppet lägre än 15 000 kr.förordar jag att hela beloppet återbetalas på en gång. I övriga fall förordarjag att fyra femtedelar av utestående lånebelopp, dock högst . Som utestående lånebelopp räknar jag även fördjupade delar avbostadslån. Omdet vid försäljningstidpunkten finns flera lån beviljade för fastigheten börden ordning som jag nu har förordat tillämpas på det sammanlagda skuldbeloppet.Lånen bör återbetalas i den ordning som de har beviljats. Det äldsta lånetbetalas först. Vadjag har föreslagit bör endast gälla i de fall när egnahemsfastigheter 3 1981/82. 1981/82:124 34 överlåts fill ny ägare eller tomträttshavare motekonomiskt vederlag. Den som förvärvar äganderätten eller tomträtten till ensådan fastighet genom arv, gåva, testamente eller bodelning skall självfalletinte behöva vidkännas en minskning av statslånet i samband med en ansökan omövertagande av lånet. Ändringar av det slag som jag har förordat bör allmänhetenges information om innan de börjar tillämpas. Den nya ordningen bördärför träda i kraft först och dessutom endast tillämpas iärenden i vilka förvärvet av fastigheten eller tomträUen har skett efter dennatidpunkt. 3.8 Konsekvenser för staten och kommunerna De föreslagna ändringarna av reglerna för bostadslån,bostadsbidrag och räntebidrag kan beräknas medföra en besparing för staten medca 810 milj.kr. /84, ca 1270 milj. kr. /85 och ca1 625 milj. kr. De ökade amorteringar, som blir en följd avändringarna av bostadslånereglerna, har beaktats vid beräkningarna. Ändringarnaav räntebidragen för egnahemmen kommer att medföra ökade underskottsavdrag vid inkomstbeskaUningen,vilket i sin tur medför ett skattebortfall för staten och kommunerna.Bortfallet för staten kan beräknas till ca 90 milj. kr. , ca 140 milj.kr. och ca 170 milj. kr. För kommunerna blir bortfallet förnämnda år lika stort som för staten. Statens inkomster av den föreslagna avgiften för vissahyreshus kan beräknas fill ca 490 milj. kr. För vart och eU avde två följande åren ökar inkomsterna med ytteriigare ca 245 milj. kr. Sammanlagt innebär de föreslagna åtgärderna att statensbudget förstärks med ca 1210 milj. kr. /84, dvs. ca 80 milj.kr. mer än vad jag aviserade i årets budgetproposition. För budgetåren 1984/85och 1985/86 förstärks budgeten med ca 1 865 milj. kr. resp. ca 2435 milj. kr. ijämförelse med om inga åtgärder hade vidtagits. Jag vill i en tablå avslutningsvis redovisa ränte- och skaltesubvenfioner-nasutveckling med hänsyn tagen fill effekterna av minaförslag vad gäller räntebidragen och av de aviserade ändringarna iinkomstbeskattningen. 1982 1983 1984 1985 Räntebidrag 9,0 10,1 11,7 13,3 Skattesubvention till egnahemsägare 12,5 13,8 13,7 13,4 Av naturiiga skäl är det svårt aU göra exakta beräkningarav effekterna av skatteomläggningen. har det skattemässiga värdetav underskottsavdrag antagits till , medan värdet för åren 1984 och 1985har Prop.1981/82:124 35 antagitstill 55 resp. . Beräkningarna är bl. a. gmndade på den pris-och räntenivåsom gällde . Under här gjordaantaganden fortsätter, som framgår av tablån, räntebidragen atl öka med ca 1,5miljarder kr. Skattesubventionen minskar däremot med någothundratal milj. kr. Som jag framhöll redan fidigare innebär förslagen tillbudgetförstärkningar endast att ökningstakten i de tptala bostadssubvenfionernabegränsas något. Till frågan om effekterna för /83 återkommerjag . Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att 1. godkänna vad jag har förordat ifråga om en förskjutning från generella mot behovsprövade bostadssubventioner, 2. godkänna vad jag har förordat ifråga om ändrade regler för räntebidrag, 3. bemyndiga regeringen attbesluta om visst untantag från de av mig förordade extra höjningarna av degaranterade räntesatserna i fråga om flerbostadshus, 4. godkänna vad jag har förordat ifråga om studiemedel vid in-komstprövningen av statligt och statskommunaltbostadsbidrag, 5. godkänna de ändringar i frågaom hyresgränser för statskommunalt bostadsbidrag till barnfamiljer m. fl., somjag har förordat, 6. godkänna den höjning av det stadigabostadsbidraget som jag har förordat, 7. godkänna den ändring i fråga ominkomstreducering av statligt och statskommunah bostadsbidrag som jag harförordat, 8. godkänna vad jag har förordat ifråga om beräkning av förmögenhet i samband med inkomstprövningen av statligtoch statskommunalt bostadsbidrag, 9. godkänna vad jag har förordatom ändrade grunder för beräkning av låneunderlag pch pantvärde för sådanasmåhus som skall bebos av låntagaren, 10. godkänna vad jag har förordat ifråga om riktlinjer för utformningen av metoden för beräkning av låneunderiagoch pantvärde för småhus, 11. godkänna vad jag har förordat ifråga om ändrade regler för räntebetalning och amortering av paritets- ochräntelån, 12. godkänna vad jag har förordat ifråga om ändrade regler för återbetalning av lån vid överlåtelse av småhus. 1981/82:124 36 5 Anslagsberäkningar för /83 TRETTONDE HUVUDTITELN Räntebidrag m. m. 1980/81Utgift 5026767162 1981/82 Anslag 7100000000 1982/83 Förslag 9000000000 Frånanslaget bekostas utgifter för räntebidrag enligt bostadsfinansieringsförordningen(1974:946, omtryckt 1980:329, ändrad senast 1982:30), bostadslånekungörelsen(1967:552, omtryckt 1973:534, ändrad senast 1982:31), förordningen (1977:332)om statligt stöd till energibesparande åtgärder i bostadshus m. m. (ändradsenast 1979:1020) samt för eftergift av räntelån m. m. enligt räntelånekungörelsen(1967:553, omtryckt 1976:790, ändrad senast 1981:415). Från anslaget bekostasäven utgifter för ersättning till kommunerna enligt 33 §bostadslånekungörelsen (1962:537, upphävd 1967:552). Vidare bekostas frånanslaget utgifter för räntebidrag för vissa lån, som har beviljats för attanordna studentbostäder, enligt bestämmelser meddelade . Räntebidrag enligtbostadsfinansieringsförordningen lämnas med belopp som motsvarar skillnadenmellan den verkliga räntekostnaden för underliggande kredit och bostadslåninom låneunderlaget för bostäder och en garanterad ränta beräknad på det urspmngligabeloppet av samma lånedelar. Vid ombyggnad av flerbostadshus kan räntebidraglämnas för mark-kostnader även om de inte ingår i låneunderlaget. Dengaranterade räntesatsen för av lånefiden varierar fr. o. m. år1981 mellan 3,0 och beroende på låntagarkategori och tidpunkt för närarbetena har påbörjats. Den garanterade räntan skall höjas på visstsätt. Förhyres- och bpstadsrättshus Pch för gmppbyggda småhus lämnas räntebidrag ävenför fiden mellan färdigställandel och lånets utbetalning. Räntebidraglämnas även för hus med paritetslån eller nominellt lån enligt 1967 årsbostadslånekungörelse. Vidarelämnas räntebidrag för hus färdigställda med statligt lån enligt1962, 1957 eller, i fråga om flerbostadshus, kungörelse, om låntagareninte har räntelån. Räntelånsom avser tiden efter utgången av efterges med undantag av sådanabelopp som motsvarar amorteringar på det statliga bostadslånet ellermotsvarande lån. Enligt33 § bostadslånekungörelse eller motsvarande äldre bestämmelser haren kommun rätt att under vissa förutsättningar få ersättning av statsmedel medfyra femtedelar av vad kommunen har erlagt för att täcka sådan förlust som haruppstått vid förvaltning av ett allmännyttigt Prop.1981/82:124 37 företagfillhörigt hus, vilket har uppförts, byggts om eller förvärvats med stöd avbostadslån. Räntebidragför lån till energibesparande åtgärder lämnas i vissa fall med belopp somberäknas efter grunder liknande dem som gäller för räntebidrag enligtbostadsfinansieringsförordningen. Räntebidragför vissa lån som har beviljats för studentbostäder medges med belopp sommotsvarar skillnaden mellan fastställda annuiteter och den verkligaräntekostnaden. Utgifternaunder anslaget uppgick under /81 till 5027 milj.kr., vilketinnebar en ökning med 1361 milj.kr. i förhållande till /80.Utgifterna för de båda budgetåren fördelas på följande sätt. 1979/80 1980/81 Räntebidrag Eftergift avräntelån Ersättning till kommuner för förvaltningsförluster Underförsta lämnades räntesubventioner till 1510000 lägenheter, enökning med 10000 i förhållande fill . Förändringarna ilånestocken är dock avsevärt störte. Ca 60000 lägenheter med lån enligtbostadsfinansieringsförordningen har tillkommit, som antalet småhusmed lån enligt äldre bestämmelser och räntesubvention har minskat med ca 50000.Minskningen bland de äldre låneformerna beror främst på den extra upptrappningenav den garanterade räntan . Anslagetför /82 uppgår till 7 100 milj. kr. Styrelsen har underhandmeddelat att utgifterna numera beräknas till 7200 milj. kr. för budgetåret1981/82 och för /83 fill 9450 milj. kr. Styrelsensuppjustering av utgifterna för /82 jämfört med beräkningen ianslagsframställningen beror främst på utbetalning av bidrag till flerbpstadshusprojektför fiden mellan färdigställande pch utbetalning. Denna regel infördes förprojekt med preliminärt beslut om bostadslån efter den 18 september 1978.Regeln får full anslagseffekt under innevarande budgetår och innebär i principen engångshöjning av anslaget. Ökningen från /82 till budgetåret1982/83 beror bl. a. på antaganden om en viss takt i utbetalningarna avräntebidrag till gmppbyggda småhus för fiden mellan färdigställande och lånetsutbetalning. Prop.1981/82:124 38 Utgifterför räntebidrag för budgetåren 1980/81 och 1981/82 (milj. Bostadslån enligt 1974 års förordning Län enligt tidigare Jagräknar inte med några nämnvärda effekter på anslagsbelastningen under budgetåret1982/83 av de förslag som jag har fört fram i det föregående. Jag beräknarmedelsbehovet för /83 till 9000 milj. kr. Vid min beräkning harjag tagit hänsyn till dels den höjning av bostadslåneräntan från 12,till13% som skedde , dels den sänkning av bottenlåneräntan från13,till 12,som skedde . Jaghemställer att regeringen föreslår atttill Räntebidrag m.m.iöx /83 anvisa ett förslagsanslag av9000000000 kr. Bostadsbidrag m. m. 1980/81Utgift 1491591319 1981/82Anslag 1100000000 1982/83 Förslag 1250000000 Frånanslaget bekostas stadiga och statskommunala bostadsbidrag till barnfamiljeroch hushåll utan barn. Dessutom disppneras medlen av förde bostadsbidrag vissa folkpensionärer, som kan medges t. o. m. . Bidragsbestämmelsenafinns i förordningen (1976:263) om statliga bostadsbidrag till barnfamiljer(ändrad senast 1981:337), förordningen (1976:262) om statskommunalabostadsbidrag till barnfamiljer m.fl. (ändrad senast 1981:338) samtförordningen (1977:392) om statskommunala bostadsbidrag till vissafolkpensionärer m.fl. (upphävd 1981:1053). Bostadsstyrelsenberäknar, mot bakgmnd av sina förslag till regeländringar, att de totalakostnaderna 1983 kommer att öka med 390 milj. kr.jämfört med . Kostnadsökningarna följd av de föreslagna höjningarnaav det statliga bostadsbidraget, inkomstgrän- 1981/82:124 39 sernaoch de övre hyresgränserna beräknas därvid motverkas av en fprtsatt minskningav bidragen till hushåll utan barn och höjningen av den nedre hyresgränsen. Föratt inte stödet till barnfamiljerna i för hög grad skall bli beroende avkommunernas aktuella budgetläge föreslår styrelsen att hela den beräknadeutgiftsökningen betalas av statsmedel. Medhänsyn till mina förslag om regeländringar för bostadsbidragen för år 1983beräknar jag att de totala kostnaderna för bidragen ökar med ca 410 milj.kr.Jag har då tagit hänsyn till väntade generella lönehöjningar pch hyreshöjningar.Som jag anförde fidigare innebär detta atl bidragen höjs mer än vad enanpassning till penningvärdeförändringen motiverar. Jag delar därför styrelsensuppfattning att staten bör svara för en större del av de totala kostnaderna förbidrag enligt reglerna än f. n. Jag förordar att statsbidragsandelen tillstatskommunala bostadsbidrag ändras från till , Ändringen bör träda ikraft . Med hänsyn till dessa förslag samt till den beräknademedelsförbrukningen under beräknar jag anslagsbehovet /83 till 1250 milj. kr. Jaghemställer att regeringen föreslår atl 1. godkännaden ändring beträffande fördelningen av kostnadsan svaret mellan staten och kommunerna som jag har förordat i fråga om statskommunalt bostadsbidrag till barnfamiljer m.fl. 2. tillBostadsbidrag m.m. för /83 anvisa ett för slagsanslag av . Prop.1981/82:124 40 Anmälantill proposition om ändrade regler för räntebidrag och bostadsbidrag m. m.samt om införande av en hyreshusavgift Förslagtill lag om hyreshusavgift m. m. Enredogörelse har tidigare lämnats av statsrådet och chefen för bostadsdepartementetför de skäl som motiverar att en hyreshusavgift införs och de allmänna grundersom bör gälla för en sådan avgift. I del följande tar jag nu upp den närmareutformningen av en sådan avgift. Jag tar också upp vissa följdändringar. Dennya avgiften, lämpligen kallad hyreshusavgift, bör så långt möjligt utformas såatt den lätt kan hanteras av både berörda avgiftsskyldiga och myndigheter. Detär också önskvärt atl kunna knyta an den till redan beprövade mtiner.Hyreshusavgiften har mot denna bakgrund utformats med ledning av de regler somgäller för skogsvårdsavgift enligt lagen (1946:324) om skogsvårdsavgifl.Bestämmelserna om hyreshusavgiften föreslås tas in i en särskild lag. Härutöverföreslås en del följdändringar i kommunalskattelagen (1928:370), KL,uppbördslagen (1953:272), UL, och taxeringslagen (1956:623), TL. I1 § första stycket i förslaget lag om hyreshusavgift anges vilkafastigheter som bör beröras av avgiften. Som har framgått av vad bostadsministernhar anfört bör avgiften gälla fastigheter på vilka det finns bostadshus ellerlokalhus. Den lämpligaste beskrivningen av dessa fastighetstyper sker medhjälp av de definitioner av begreppet hyreshusenhet som används vid allmänfastighetstaxering (AFT). Hyreshus utgörs enligt 2 kap. 2§fastighetstaxeringslagen (1979: 1152), FTL, av byggnad som är 1981/82:124 41 inrättadtill bostad åt minst tre familjer eller till kontor, butik, hotell, restaurangoch liknande. Under begreppet hyreshusenhel faller även flerbostadshus som ägsav bostadsrättsföreningar. EnligtRSV:s föreskrifter vid AFT 1981 erhåller de olika typerna av hyreshus olikakodbeteckningar. De enheter som närmast kommer i fråga utgörs av dem som angesmed koderna 22, 24 och 28, dvs. byggnader med huvudsakligen bostäder, byggnaderspm innehåller både bpstäder Pch lokaler samt byggnader med huvudsakligenlokaler. Även de som anges med kod 21 bör tas med eftersom hit hör äldresaneringsfärdiga hyreshus där dock någpt byggnadsvärde inte åsalts vid AFT utanbara ett markvärde. Däremot bör de byggnader spm anges med kpderna 25-27, dvs.hotell- och restaurangbyggnader, kiosker och parkeringshus undantas. Vidare börundantas hyreshusenhet med värde . Somhar framgått av bostadsministerns redogörelse är det meningen att avgiftenskall träffa sådana äldre hus som inte omfattas av räntesubventionssystemet.Bostadsministern har därvid föreslagit att man knyter an till det begrepp somanvänds vid fastighetstaxering för att närmare bestämma ett hyreshus ålder,nämligen begreppet värdeår. Vidare har föreslagits att avgiften skall gällafastigheter med värdeår . Med värdeår avses enligt 9 kap. 3 § FTL iförsta hand fastighetens nybyggnadsår, dvs. det år då huset kunde tas i bruk.Har om- eller tillbyggnad skett bestäms värdeåret även med hänsyn till denökning i husets återstående livslängd som om- och tillbyggnader ger. Värdeåretblir då ett senare år än nybyggnadsåret. Närmare uppgifter om byggnadernasbeskaffenhet och värdeår kan inhämtas från det material som inkommer ochupprättas vid AFT. Underlag för att bestämma en fastighets ålder lämnas nämligenvid AFT. Taxeringsbeslutet innehåller uppgift bl. a. om denna värdefaktor. Yrkandenom ändring av fastighets värdeår får i princip endast göras inom ramen förfastighetstaxeringsprocessen. Om emellertid en inkomsttaxeringsnämnd i någotenstaka fall skulle finna att en fastighet tilldelats felaktigt värdeår vidfastighetstaxering och detta har avgörande betydelse för frågan omhyreshusavgift skall påföras, bör inkpmsttaxeringsnämnden inte vara förhindradatt självständigt pröva frågan. I regel torde det dock saknas skäl att frångåfastighetstaxeringsnämndens bedömning. Kretsenav de fastighetsägare som under ovan angivna fömlsättningar skall erläggahyreshusavgift bör sammanfalla med dem som skall ta upp garantibelopp för annanfastighet enligt 47 § KL. Innehavare av skattefria fastigheter berörs alltsåinte. 11§ andra stycket i lagförslaget ges regler för bestämmande av avgiftens storlek m.m.Med utgångspunkt i det av bostadsministern redovisade sambandet mellan sänktaräntebidrag och hyresnivåerna borde avgiften rätteligen bestämmas med ledningav de hyreshöjningar spm kan kpmma att ske till följd av de ändrade reglerna ifråga om räntebidrag. En sådan konstmktipn är nu knappast tekniskt genpmförbar.Skall nämligen avgiften 4 1981182. 1981/82:124 42 gåatt hantera, måste ett enklare underlag finnas. Som bostadsministern harföreslagit bör underlaget lämpligen utgöras av fastighetens taxeringsvärde.Detta anknyter visserligen inte direkt till hyrorna men hyran utgör dock en avde värdefaktorer som beaktas när taxeringsvärdet för hyreshus bestäms.Taxeringsvärdet har även den fördelen att det beräknas enligt enhethgaprinciper. Som underlag bör alltså taxeringsvärdet användas och därvid då bådebyggnadsvärdet och markvärdet. Detta bör gälla även i de fall då fastigheteninnehas med tomträtt. Avgiftenbör utgå för varje beskattningsår med en viss procentsats av taxeringsvärdet.För att få överensstämmelse med kapitalkostnadsökningarna för hus medräntebidrag har bostadsministern föreslagit att olika procentsatser tillämpasför då avgiften tas ut. Jag har funnit det lämpligt att i 1§ andra stycket i lagförslaget ange att avgiften för varje beskattningsår utgör2% av taxeringsvärdet saml att i övergångsbestämmelserna till lagen ta in enundantagsregel i fråga om avgiften för taxeringsåren 1984 och 1985. Enligt47 § KL skall garanlibelopp jämkas om beskattningsåret omfattar kortare ellerlängre tid än eller om fastigheten förvärvats eller avyttratsunder beskattningsåret. Har sådan jämkning skett bör även underlaget förhyreshusavgiften jämkas i motsvarande utsträckning. En bestämmelse häromföreslås i 1 §:s tredje stycke. I2-5 §§ i förslaget till lag om hyreshusavgift har tagits in vissa bestämmelserav teknisk art.