prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — Närmare hälften härav ärtransfereringar. Dessa tar inte direkt resurser i anspråk för offentligproduktion men även transfereringarna måste finansieras genom skatter,avgifter eller upplåning. För att åskådliggöradenna aspekt av den offentliga expansionen brukar konsumtion, investering ochtransfereringar omräknas i reala termer med ett genomsnittspris för helaekonomin, BNP-deflatorn. Om de offentligautgifterna ökar snabbare än den reala resurstillväxten i ekonomin, BNP, ställerdetta i ett längre perspektiv krav på ett ökat skattetryck. De offentligautgifterna uttryckt pä detta sätt framgår av tabell 1:8. Under 1980 och 1981har utgiftstakten dämpats. Denna utveckling accentueras 1982 dä ökningenförutses stanna vid vilket är obetydligt mer än den beräknadetotala tillväxten i ekonomin. De totala offentligainkomsterna sjunker något i reala termer . Det beror dels på enlångsam utveckling av skattebasen, dels på sänkningen av mervärdeskatten.Därmed försämras den offentliga sektorns finan-Tabell 1:8 Den konsoliderade offentliga sektorns utgifter i realatermer 19701982 Miljarder kr, löpande priser 1980 :11 volymförändring 1981 1982 Transfereringar Transfereringar exkl räntor Konsumtion och investeringar 2,9 -0,9 -0,3 -0,1 -0,8 Anm. Utvecklingen i fastapriser har erhållits genom deflatering med BNP-deflatorn,vilken speglar prisutvecklingen pä den totala produktionen i landet. Bilaga 1.1 Preliminär nationalbudget siella sparande trots en viss förbättring ikommunsektorn. För statens del försämras det finansieUa sparandet med 15miljarder kr. Budgetsaldot försämras ungefär lika mycket och beräknas uppgåtill . De beräkningar som gjortsav de samlade finanspoUtiska effekterna, där både inkomst- och utgiftssidabeaktats, tyder på en dämpning av budgetens expansiva verkan, se kapitel 9.Under de senaste tre åren har den finanspolitiska effekten successivt dämpatsoch beräknas stanna vid 0,av BNP. Detta är ett av de lägsta tal somuppmätts . Den finansiellautvecklingen anges i tabell 1:6. Försämringen av denoffentliga sektorns finansiella sparande 1982 motsvaras i stort sett av enförbättring inom företagssektorn. Denna förbättring sker trots attnäringslivets resursanspråk för lager och investeringar ökar i löpande priser.Förbättringen av bytesbalansen blir något lägre än . beräknas dentotala produktionen, BNP, ha minskat med 0,, se tabell 1:9. Detta resulatuppnås om.man uppmäter hur produktionen använts. Ser man emellertid till denstatistik som visar i vilka sektorer produkfionen kommit fill stånd får mantill resultat att produk- -0,8 Import av varor och tjänster -6,5 -2,1 -6,1 -8,2 -3,1 -9,0 -5,0 Statliga myndigheter och affärsverk -1,5 -2,8 -5,9 -7,0 -9,6 -1,4 -1,3 -1,8 -1,4 -2,2 -2,8 -1,0 Export av varor och tjänster -0,1 -2,1 Lageromslag i procent avföregående års BNP. Prop.1981/82:100 24 tionen skulle ha minskat betydligt mindre. Härhar emellerfid beräkningarna från användningssidan valts som utgångspunkt fördiskussionen. Beräkningarna från produktionssidan baseras delvis päsysselsältningsuppgifter vilket kan tendera att överskatta produktionsutvecklingen. Tabell 1:10 Förändring iBNP-komponenterna i procent av BNP föregående 1982 1977 1978 1979 1980 1981 1982 -0,5 -0,4 -0,7 -0,9 -0,1 -0,5 -1,7 -1,2 -3,2 -1,4 -1,4 -3,5 -2,8 -2,8 -1,4 -0,8 -0,5 -0,9 -1,6 -2,0 -2,0 -0,8 Privat konsumtion Statligkonsumtion konsumtion Bruttoinvestering Lagerinvestering Nettoefterfrågan frånutlandet Export,varor och tjänster ./. Import, varor och tjänster , och beräkningar utförda inom ekonomidepartementet. Tabell 1:10 anger vilka delar avefterfrågan som kommer att bidra till produktionsökningen. De avgörandebidragen kommer frän förbättringen av den reala externa balansen (nettot mellanexport och import) och lager. Prognosen innebär attproduklionsnedgången stannar av , alt det blir enmyckel svag förbättring och alt tillväxten andrahalvåret skulle närma sig (dvs. i ärstakt). Därmed skulle en klarökning av kapacitetsnyltjan-del komma till stånd under förutsättning att denlångsiktiga kapacitetstillväxten torde uppgå till 2 ä 2,. Hur produktionslillväxtenfördelar sig framgår närmare av kapitel 4.3. I följande tablå angesproduktionsförändringen i sammandrag. Övrig varuproduktion -0,4 Privata tjänster -0.2 Detta innebär en svagökning av industriproduktionen första, och en kraftig ökning andra halvåret.Övrig varuproduktion, bl. a. jord- och skogsbruk och byggnadsverksamhetminskar något. Den privatatjänstesektorns produktion minskar både 1981 och 1982. En viktig faktor är denprivata konsumtionens utveckling, torde även den svagaexportutvecklingen spela en viss roll. Bilaga 1.1 Preliminärnationalbudget 25 Tillväxten inom denoffentliga tjänsteproduktionen dämpas ytterligare . En sålåg ökningstakt som 1,har inte uppmätts . Vad gällerutvecklingen under loppet av året sker, förutom inom industrin, en viss ökninginom den privata tjänsteproduktionen. Övrig varuproduktion och offenfiigsektor väntas ä andra sidan visa en mera dämpad utveckling . Vilken återverkandetta fär pä sysselsättningen blir bl. a. beroende av i vad män produktionenkan ökas med befintlig arbetsstyrka. Överslagsmäs-sigt har den angivnaproduktionsutvecklingen beräknats leda till följande sysselsättningsförändring1982 räknat i antal personer. Övrig varuproduktion -20000 Privata tjänster -25000 Sammantaget skulledetta, räknat i genomsnitt medföra en minskad sysselsättningsefterfråganmotsvarande 15000 personer. Härtill kommeratt arbetskraftsutbudet torde öka med ca 13000 personer. Att denna ökning är lägre än beror bl. a.pä lägre invandring och en fortsattdämpad ökningstakt vad gäller förvärvsfrekvenserna. Sammantaget skulle därmed arbetslöshetenkunna väntas öka med 25000-30000 jämfört med genomsnitt. Det bör dock observeras att det sker enökning av efterfrågan under loppet av 1982.Den angivna ökningen för industrin torde innebära att sysselsättningen i denna sektor skulle kunna liggaca 30000 personer högre vid 1982 ärs slut jämfört med årssktftet 1981/1982. Den genomsnittligaarbetslösheten skulle under dessa förutsättningar ligga på ca 135000med en något högre nivå och en förbättring under loppet av året. UTVECKLINGEN INOM OLIKA OMRÅDEN Prop.1981/82:100 28 2 Det internationella läget Effekterna inomOECD-området av den andra oljechocken 1979/80 häller nu på att avta.I stället verkar en i huvudsak mycket stram ekonomisk politik dämpande päden ekonomiska utvecklingen. befinner sig fortfarande i enlågkonjunkturfas. Det förefaller emellertid som om produklionsnedgångennu bromsats upp och under loppet av 1982 förutses en svag återhämtning. Den polifik som harförts efter den andra oljechocken har varit inriktad pä att snabbt få företagoch hushåll att absorbera oljeprishöjningarna och därigenom motverka andraledseffekter päutvecklingen av priser och löner. 1 en delländer har regeringarna t. o. m. försökt få ned inflationstakten till en lägre nivå än den som gällt sedan ibörjan av . Det främsta vapnet i denna strategi har varitpenningpolitiken, som också harvarit stram. 1 och i hölls t. ex.tillväxttakten för penningmängden nära den undre gränsen för detuppsatta målet. Åven de sammantagnafinanspolitiska effekterna vittnar om en viss åtstramning av politiken. Trotsrestriktiv budget behandling med besparingar och skattehöjningar i många haremellertid budgetunderskotten tenderat att stiga. Orsakerna tilldetta kan sökas i den låga aktivitetsnivån, indexering av utgifterna, ökanderäntebörda på statsskulden ochstigande transfereringar. För de sju stora verkade den diskretionära budgeteffekten neddragande påBNP med . Denna åtstramningmotverkades dock av s. k. automatiska stabilisatorer på strax av BNP. En stram penningpolitik ikombination med stigande budgetunderskotthar ställt stora krav på kredit- och kapitalmarknaderna, vilket lett till undanträngning av privata investeringar och stigande räntor. En utveckling, som den senast tecknade har varitsärskilt accentuerad i , där räntan på långa krediterstigit . En viss nedgång iräntorna har dock noterats , framkallad av en markerad dämpning i den privatakreditefterfrågan. 1 ledde förhållandena i successiv höjning av räntorna , främst i syfte att försvaravalutakurserna. I takt med att dollarnsedan försvagades , föll de europeiska räntorna tillbakanågot. Frän hösten 1980fram t. o. m. steg dollarn gentemot övriga valutor pä ett högstdramatiskt sätt. Mot t. ex. D-marken blev apprecieringen drygt 40 %.Den effektiva uppvärderingen av dollarn mellan tredje kvartalen 1980 och1981 blev , se diagram 2:1. Det är svårt att helt förklara den mycket starka omvälvningenpå de internationella valuta- Bilaga 1.1 Preliminär nationalbudget Diagram 2:1 USA-dollarnsoch D-markens effektiva växelkurs 19771981. Index 1975 = 100 1977 1978 1979 1980 1981 Källa: IMF. marknaderna, men ändå möjligt att peka pä några viktigafaktorer. Ofta nämns som förklaring den strama amerikanska penningpolitiken ochde höga räntorna. Men densuccessiva försvagningen av bytesbalanserna under1981 i (bl.a. iFörbundsrepubliken) och motsvarande förstärkning i Förenta staternatorde också ha varit bidragande, liksom rent politiska faktorer, t. ex.händelserna i . Växelkursförändringarnahar också lett till förändringar av konkurrenskraften mellan . 1diagram 2:2 redovisas den relativa arbetskraftskostnadenper producerad enhet, mätt i gemensam valuta. I försämrades konkurrenskraften med 1981 medanden förbättrades i med i jämförelse med de viktigaste konkurrentländerna. Det är också värtatt notera utvecklingen i resp. i under de senasteåren. har kraftigt förbättrat sin konkurrenskraft medan utvecklingen iStorbritannien har varit den rakt motsatta.För dessa båda länders valutor gäller att tidsprofilen för deprecieringen gentemot dollarn var enannan än vad som var fallet Diagram 2:2 Relativarbetskraftskostnad per producerad enhet i några industriländer 1977-1981 90 80-1 70 60 1 I I I I I I I I I I I I I I I 150 140 130 -120 110 -I 100 90 llllll ' I I I I I 77 79 81 77 79 81 Anm.: Indexserierna ärbaserade på beräkningar i gemensam valuta. Noteringenför 1981 är ekonomidepartementets prognos. Både yenen och pundetvar mycket starka under stor del av och föll därefter.Därför fångas inte den effektiva deprecieringen upp i genomsnittssiffran för1981. steg dock yenen och pundet något. Den amerikanska ekonominuppvisade ett oväntat starkt vinterhalvår 1980/81. BNP steg i årstaktunder . Denna styrka fick sin näring främst från enkraftig privat konsumtion. Fram emot senvåren försvagades ekonomin och BNPsjönk . Eftersläpande effekter av de högarealräntorna påverkade kännbart den inhemska efterfrågan totalt sett ochbostadsinvesteringarna i synnerhet. planade produktionenut och uppvisade tydliga tecken pä ytterligare försvagning.Sammantaget steg BNP med 13/, se tabell 2:1. I prägladesutvecklingen i hög grad av dollarns appreciering. För det första stegimportpriserna, mätt i västeuropeisk valuta, och därmed med viss eftersläpningäven konsumentpriserna. Detta i sin tur höll tillbaka den privata konsumtionsutvecklingen,varför den på denna efterfrågekomponent förutspådda konjunkturuppgångenfördröjdes. För det andra innebar valutakursutvecklingen en förbättring avkonkurrenskraf- Bilaga 1.1 Preliminär nationalbudget Tabell 2:1 Bruttonationalproduktens utveckling i vissaOECD-länder 1979-1982 Årlig procentuellförändring BNP, %' De sju stora länderna -0,2 -0,5 3 3/4 3 3/4 1 1/4 -1,8 -0,2 -0,5 0,7. -0,8 -1,5 1 1/4 ' 1980 ärs priser och växelkurser. - Ekonomidepartementets bedömningar. Denna fördel uppträdde emellertid med visseftersläpning. 1 kunde t. ex. en markant ökning avexportorderingången noteras . En icke oväsentlig del av den ökadeefterfrågan pä europeiska varor och tjänster kom från OPEC. I skeddeen ekonomisk-politiskomsvängning efter presidentvalet . Den ekonomiska politikenlades om och kom att bli mer expansiv . Bland de åtgärder somvidtogs kan nämnas att t. ex. höjda minimilöner, ökade socialbidrag ochpensioner kom att stimulera den privata konsumtionen . Utrikeshandelnfortsatte att bära upp tillväxten i . Men också i den japanskaekonomin drogs konsumentpriserna upp av dollarns appreciering, vUket negativt påverkadehushållens köpkraft. Totalt steg ändå BNP med 1981, vilket i en internafionelljämförelse ter sig imponerande. I de nordiskaländerna var tillväxten 1981 mest uttalad i , där såväl den inhemskaefterfrågan som utrikesbalansen bidrog. Nettobidraget frän utbytet medslatshandelsländerna vägde tungt. I var exporten en expansivfaktor 1981 liksom . De konkurrensfördelar som vanns meddevalveringarna 1979 höll i sig. 1 mötte den traditionellaexporten svårigheter dels på grund av det försämrade relativa Prop.1981/82:100 32 konkurrensläget, dels pä grund av den svaga efterfråganutomlands. Produktionen av olja och gas har nått en hög nivå. Exportendärav drar in ca 1/3 avNorges samlade exportvärde. Den totala produkfionen, BNP, steg mer än genomsnittet för iFinland. I avtog ökningstakten markant jämfört med . I Danmarkregistrerades en minskning liksom . Totalt steg BNP med1 '/i hela OECD-området , se tabell 2:1.Denna låga tUlväxt bars upp av främst utvecklingen i och i viss män av . Däremot stagneradeproduktionen i . På arbetsmarknaden förvärrades lägetytterligare. För OECD-omrädet som helhet var i genomsnitt närmare 25 miljonermänniskor arbetslösa 1981, vilket motsvaradeca av den totala arbetskraften. Ökningen av arbetslösheten var störst i , där var värstdrabbat. Bland ungdomarna ärförhållandena ännu sämre. Där kan siffror pä arbetslösa noteras i bl. a. och . Tabell 2:2 Konsumentprisernas utveckling De allmännautsikterna pekar på en tillväxt pä ca I '/i OECD-området.Konjunkturuppgången för och torde snart komma attinledas om än i långsam takt. I förväntas blimycket svagt, varefter en uppgång sannolikt kan påbörjas även där. En försiktig uppgångi understöds troligtvis av flera efterfråge-komponenter. Den förbättradekonkurrenskraften för medför sannoliktatt utrikeshandeln ger ett positivt bidrag till totalproduktionen, vilket särskilt gäller utvecklingen iFörbundsrepubliken . Bilaga 1.1 Preliminärnationalbudget 33 utom kan en omsvängning av lagercykeln ske. Efterhand sominflationen dämpas förstärks också hushällens reala disponibla inkomster,varvid den privata konsumtionen kan öka något. Denna utveckUng motverkas emellertiddelvis av en fortsatt restriktiv ekonomisk politik, undantaget. Omde höga realräntorna består kan även investeringsutvecklingen bli svag. Motslutet av 1982 kan dock investeringarna komma att uppvisa en något bättreutveckling i takt med ökande kapacitetsutnyttjande och bättre avsättningsmöjligheter. Ledande indikatorerför den amerikanska ekonomin pekar på ett svagt första halvår. En stram penningpolitik,höga räntor och ett försämrat konkurrensförhållande är de viktigaste faktorernasom håller tillbaka utvecklingen. Under loppet av 1982, och troligtvis , kan en uppgång komma till stånd. För en sådan utvecklingtalar de 10-procen-figa inkomstskattesänkningarna per , vilkaär ett led i det treåriga skattesänkningsprogrammet om totalt och vilka torde stimuleraden privata konsumtionen. Möjligen kan skattelättnaderna motverkas något avminskade socialförsäkringsutbetalningar och en, på grund av hög arbetslöshet, höjdsparkvot. Dessutom stimuleras ekonomin efterhand av de ökade försvarsutgifterna. Sammantaget,som helhet, stiger BNP sannoliktändå inte, men i denna bUd ryms ett svagt första halvår och ettsuccessivt starkare andra halvår. Lagercykeln, som drog ned akfiviteten iNorden väntas svänga om underloppet av och ge tUlväxfimpulser motsvarande 1/2 tiU av BNP. Med avtagande inflationstakt börutrymmet för en ökning i den privatakonsumtionen gradvis öka. Den och under inledningen av 1982svaga utländska efterfrågan speglas i utrikesbalansens vikande bidrag tUl BNP.För del torde det, som följd av reducerade tal för oljesektorn, röra sig om ett relativtstort negativt omslag. Läget på arbetsmarknaden kan förvärras i denordiska länderna, trots att BNP-tUlväxtenär relativt väl hävdad i resp. i , där för helåret 1982BNP förutses stiga med ca 3,5 resp . En ytterligareökning av arbetslösheten, till för OECD-omrädet som helhet,tillsammans med ett svagt vinstläge verkar sannolikt återhållsamt pålöneökningarna . Mot detta står emellertid den oväntat ihållandehöga inflationstakten i , vilken kan ufiösakompensationskrav vid kommande löneförhandlingar. Sammantaget ter detsig ändå troligt att löneökningarna blir lägre än 1981. Därför kommer sannoliktockså inflationstakten att dämpas. Med den väntadegradvis tilltagande ekonomiska aktiviteten, kan OECD-områdets totala handelväntas öka med 3 å 1982. Prisökningarna på export- och importvaror stannar troligtvis kring ,mätt i inhemsk valuta. Med givnaväxelkurser och med antagandet om ett oförändrat pris i dollar pä olja kan det samlade bytesbalanssaldot för helaOECD-området komma att bli någotmindre än . Men även om det 3 1981182. Diagram 2:3 BNP-tillväxten inom OECD-området 1973-1982 Säsongrensade halvårsdata i årstakt 6 -4 -2 I I I I I 1 1973 74 75 76 77 78 79 80 ' Ekonomidepartementets prognos. totala underskottet inte ändras nämnvärt, kan totalbildenrymma kraftiga omslag förenskUda länder. går sannolikt mot jämvikt eller underskott och bytesbalansen iFörbundsrepubliken torde förbättras kraftigt. De små länderna inomOECD-omrädet fär även 1982 bära en störredel av det samlade underskottet än vad som är motiverat av deras relativastoriek. Det är möjligt att OPEC:s totala överskott kan komma att minska från 1981 tillmellan 35 och 1982.Detta beror dels pä minskad oljeexport, dels pä stigande import. Också vad gäller OPEC-länderna döljer totalsiffranen differentierad extern situationi de olika länderna. Trots denna reduktion i OPEC:s samlade överskott är det sannolikt att deicke-oljeproducerande utvecklingsländernas samladebytesbalansunderskott ökar något. Den ovan skisseradeutvecklingen rymmer en rad osäkerheter. En sådan är vilken betydelse de förutseddaomslagen i bytesbalanserna kan ha på valutakurser och räntor. En försämradamerikansk bytesbalans med en förbättrad västtysk kan ses som ettresultat av förändrade konkurrenskraftsförhållanden till följd av den tidigareomvälvningen på valutamarknaden. Detta kan i sin tur ge upphov tillspekulationerom en försvagning avdollarn och en appreciering av D-marken, och därmed sannolikt också övriga EMS-valutor, under loppet av 1982.Denna tendens kan förstärkas omD-marken och yenen i allt större utsträckning blir använda somreservvalutor. En sådan utveckUng torde dämpa takten i konsu- Bilaga 1.1 Preliminärnationalbudget 35 Tabell 2:3 Bytesbalansutvecklingen i -14,1 -14,1 -16,4 2 3/4 -25,1 -38,1 -25,5 -23,0 mentprisökningarna och stimulera den privatakonsumtionen i och i . En förbättrad västtysk bytesbalans kanockså medföra att räntorna sänks i och i övriga ,vilket torde åtminstone dämpa den nuvarande nedgången i investeringarna. En annan osäkerhet äroljeprisernas utveckling. Sjunkande efterfrågan talar för en fortsattöverskottssituation på den internationella oljemarknaden. Dessutom tyder den ihöstas antagna överenskommelsen inom OPEC pä en lugn prisutveckling. Åven omstörningar när det gäller tillförseln av olja snabbt kan ändra dagens gynnsammabild, förefaller det inte orimligt att anta nominellt stagnerande räoljepriser,mätt i dollar, . De höga amerikanskaräntorna är en tredje osäkerhet. Dessa har också drivit upp räntorna i andraländer. Höga realräntor har varit ett ovanligt fenomen i den fas avkonjunkturcykeln vi nu befinner oss i. Dess effekter pä den inhemskaefterfrågan, främst investeringarna, är därför svåra att kvantifiera på basisav historiska erfarenheter. En markerad nedgång av de länga amerikanskaräntorna förefaller inte trolig. Mot bakgrund av utsikterna till ettstigande federalt budgetunderskott i kommer kredit- ochkapitalmarknaden att bli ansträngd, särskilt som målet för penningmängdenstillväxt reduceras ytterligare . Dessutom är mänga företag i behov avatt konsolidera sin mycket omfattande kortfristiga skuldsättning. Vissaräntejusteringar nedåt kan ändå komma i fräga eftersom kreditefterfrågan tordemattas under det innevarande aklivitetsmässigt svaga . En fjärde osäkerhet förprognosen är huruvida de mycket höga arbetslöshetstalen leder omsvängning av den ekonomiska polifiken i en mer expansiv riktning.Frankrike utgör här ett sådant exempel. Index 1975 = 100 140 130 120 110 10090 r""** 130 120 110 100 90 "'*'*' -'I 1975 Källa: . Sammanfattningsvisinnebär prognosen för OECD-området som helhet en något svagareutveckling än vad som tidigare förutsetts, se diagram 2:3. För antasBNP stiga med ca 1,men som nämnts ovan finns vissa möjligheter attutvecklingen blir något bättre trots en svag utveckling i . Utvecklingen under 1981påverkades främst av faktorer som stram ekonomisk politik, höga räntor samtkraftig appreciering av dollarn. Efter ett oväntat starktvinterhalvår 1980/81 böljade den amerikanska ekonomin att försvagas undervåren. BNP steg med 8,och sjönk med 1,under andrakvartalet i årstakt. Därefter planade produktionen ut, för att under sistakvartalet åter falla tillbaka. som helhet var totalproduktionen 13/störreän . Arbetslösheten steg med ca en halv procentenhet till 7,1981. Bilaga 1.1 Preliminär nationalbudget 37 Inledningsvisbidrog den privata konsumtionen mest till den snabba produktionsutvecklingen. Men även denoffentliga konsumtionen och de privatainvesteringarna uppvisade styrka. Den försvagning som därefter inträdde kan främst förklaras av den stramapenningpolitiken och de höga räntorna. Den s. k.prime-rate, dvs. den utlåningsränta affärsbankerna tar av sina bästa kunder, sjönk från enhistoriskt mycket hög nivä på idecember . Därefter blev penningpolitiken stramare, varför prime-rate snabbt stegtillbaka till 20-procents-nivän. Fram emot hösten sjönk så räntornatillbaka något, beroende på svagkredUefterfrågan, inte enbart begränsad till ränta pä län med kortlöpfid. låg prime-rate lägre än fidigare och de längaobligafionsräntorna lägre. Alltjämt låg dock realräntorna, dvs. efter hänsynstagandetUl inflationen, pä en hög nivå. Trots de högarealräntorna har industriinvesteringarna visat viss motståndskraft. Åvenom ökningstakten under loppet av året mattades, steg de med ca 1,gentemotgenomsnittsnivån 1980. På bostadssidan har dock en helt annan utveckling registrerats.Bakom en helårssiffra på närmare -4%döljer sig en dramatisk nedgång under loppet av året. Inflationen dämpadesunder våren från (tolvmånaderstal) till . Denna utveckling berodde, förutom på dollarns appreciering, påen viss sänkt ökningstakt av arbetskraftskostnaden per producerad enhet och pådämpade mat- och energiprisökningar. var dämpningen i inflationen inte lika uttalad.Inflafionens negativa inverkan på köpkraften motverkades av den 5-procentigaskattesänkningensom trädde i kraft . Totalt steg dock den privata konsumtionen med ca2,för året som helhet främst till följd av den starka utvecklingen under förstakvartalet. Frän hösten 1980fram t. o. m. steg dollarn gentemot övriga valutor på etthögst dramatiskt sätt. Mot t.ex. D-marken blev apprecieringen drygt 40%under ovanstående period. Den effektiva uppvärderingen av dollarn fråntredje kvartalet 1980 till blev . Denna kraftigaförbättring i bytesförhållandet spädde på bytesbalansöverskottet från åretinnan till 1981. försvagades dockkonkurrenskraften, vilken mätt som arbetskraftskostnad per producerad enhet igenomsnitt försämrades med i jämförelse med de viktigastekonkurrentländerna. Pä volymsidan noterades därfören nedgång i exporten och en uppgång i importen, vilket sammantaget påverkade totalproduktionen med ca 1/inegativ riktning. Den svaga aktivitet som kan observeraskan till inte ringa grad förklaras av denförda ekonomiska polifiken. Den nya administrationens medel att komma till rätta med inflationen och fåtill stånd en ekonomisk expansion kani huvudsak grupperas under följande rubriker: 1) minskade Prop.1981/82:100 38