prop · G50386 · 1981-12-31 00:00:00 — om godkännande av en nordisk överenskommelse omgodkännande av vissa yrkesgrupper för verksamhet inom häJso- och sjukvården ochveterinärväsendet, m.m.; Regeringen föreslår att antaga de förslag somhar upptagits i bifogade utdrag av regeringsprotokoll. 1 propositionen föreslås att godkänner en den 25augusti 198! undertecknad överenskommelse mellan . ochNorge om godkännande av vissa yrkesgrupper för verksamhet inom hiilso-ochsjukvården och veterinärväsendet. Genom överenskommelsen regleras villkoren fören fri nordisk arbetsmarknad för 17 yrkesgrupper tillhörande hälso- ochsjukvårdspersonalen samt för veterinärer. 1 anslutning härtill föreslås att samtliga bestämmelsersom gäller rätten för hälso- och sjukvårdspersonal med utländsk utbildning atthär i landet utöva sådana yrken inom hälso- och sjukvården för vilka det gällersärskilda behörighetsregler förs samman i en särskild författning. 1 1981/82. 1981/82:86 2 Lag medbemyndigande för regeringen att meddela föreskrifter om legitimation ellerannan behörighet för hälso- och sjukvårdspersonal med utländsk utbildning Härigenom föreskrivs följande. Regeringen bemyndigas att meddela föreskrifter om kravenför att den som utomlands genomgått utbildning skall få legitimation ellerannan behörighet här i landet för yrke inom hälso- och sjukvården. Denna lag träder i kraft efter den dag, dålagen enligt uppgift på den utkommit från trycket i Svensk författnintissamlinE. 1981/82:86 3 Lag om ändring i lagen (1960:408) om behörighet att utöva Härigenomföreskrivs att 2 S lagen (1960:408) om behörighet att utöva läkaryrket skall hanedan angivna lydelse. 2 S andra stycket Den somiiio>?i riket avlagt läkarexamen och fullgjort av regeringen föreskrivenpraktisk utbildning (allmäntjänstgöring), så ock den som mom riket avlagtläkarexamen och Iwrsiädes genomgått iiv regeringen föreskriven eftcrutbildningskall på ansökan erhålla legitimation såsom läkare, om ej sådana omständigheterföreligga som enligt vad i denna lag sägs kunna föranleda all legitimalion återkallas. Den som liar avlagt läkarexamen och fullgjort avregeringen föreskriven praktisk utbildning (allmån-tjänstgöring) skall påansökan få legitimation som läkare, om inic sådana omständigheter /'ö/r//e/- aulegiiimailonen enligt 15 § lagen (1980:11) om llll.syn över hälso- och .sjukvårdspersonalenm. skulle ha åierkaltais om sökanden varit legiii-mcrad. 2 S första stycket Legitimation såsom läkare meddelas av soclalsivrelsen. Äger utomlands examinerad läkare framstående skicklighetoch särskild klinisk crfarenhei. må regeringen medgiva, att legitimationsåsom läkare meddelas honom ulan all han genomgått cfieruibildning som avses iandra stycket. Ansökan om legitimalion görs hos , som ivarje enskilt fall prövar om sökanden uppfyller kraven för legitimalion.Bifaller ansökan, skall styrelsen utfärda bevis omlegitimation jör sökanden. Om legiiinunion som läkare av den som har inländskutbildning finns särskilda bcstänunelser. Denna lag tråder i kraft den dag regeringen bestämmer. ' SeiKistc Kxlolse lU7.>:(i,S2. 1981/82:86 4 Lag om ändring i lagen (1963:251) om behörighet att utöva Härigenomföreskrivs att 3 S lagen (1963:251) om behörighet att utöva tandlåkarvrketskall ha nedan aneivna lydelse. 3 § andra stycket Den sominom riket avlagt tandlä-karexamen, så ock den som uiom riket avlagitandläkarexamen och härslädes genomgått av regeringen föreskriven efieruihildningskall på ansökan erhålla legitimation såsom tandläkare, om (. '/sådana omständig-heter/öre/iggflsom enligt vad i denna lag sägs kunna föranleda att legitimalion återkallas. Den som har avlagt tandläkarexamen skall på ansökan/Ålegitimation som tandläkare, om inte sådana omständigheter föreligger att legiii-maiionenenligt 15 > lagen (1980:11) om tillsyn över hälso- och sjukvårdspersonalen m.fl. skulle ha återkallats om sökanden varit legitimerad. Legitimation såsom tandläkare meddelas av . Äger utomlands examinerad tandläkare framståendeskicklighet och särskild erfarenhet inom tandläkaryrket. må regeringenmedgiva, att legitimation såsom tandläkare meddelas honom ulan all liangenomgått efterutbildning, som avses i andra stycket. Ansökan om legitimation görs hos , som ivarje enskilt fall prövar om sökanden uppfyller kraven för legitimation.Bifaller ansökan, skall styrelsen utfärda bevis omlegitimation för sökanden. Omlegitimation som landläkare av den som har utländsk inbildning finns särskildabestämmelser. Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer. ' Senaste lydelse I97.:(,S. 1981/82:86 5 Lag omändring i lagen (1965:61) om behörighet att utöva Härigenomföreskrivs att 4 § lagen (1965:61) om behörighet att utöva veterinäryrket m. m.skall ha nedan angiven lydelse. Harlegitimerad veterinär visat grov oskicklighet vid utövning av veterinäryrketeller eljest visat sig uppenbart olämplig som veterinär utan att det föreliggersådant fall som avses i 3 §. äger lantbruksstyrelsen återkalla hanslegitimation. Har en legitimerad veterinär visat grov oskicklighet vidutövning av veterinäryrket eller eljest visat sig uppenbart olämplig somveterinär utan att det föreligger sådant fall som avses i 3 §, fårlantbruksstyrelsen återkalla hans legitimation. Om enveterinär, som har fått legitimation här i landet pä grund av auktorisation iett annat nordiskt land förlorar denna auktorisation, skall lantbruksstyrelsenåterkalla legitimationen. Denna lag träder i kraft efter den dag, dålagen enligt uppgift på den utkommit från trycket i . ' Senaste lydelse 1971:1116. 1* 1981/82. 1981/82:86 ( Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden , , , , , , ,, , , . Proposition om godkännande av en nordisk överenskommelseom godkännande av vissa yrkesgrupper för verksamhet inom hälso- och sj'ukvårdenoch veterinärväsendet, m.m. träffade , , och enöverenskommelse om gemensam arbetsmarknad som bl.a. innebär attarbetstillstånd inte krävs av medborgare i någon av staterna för att arbeta iannat nordiskt land. Överenskommelsen avlägsnar dock inte de hinder förrörligheten som följer av att det för vissa yrkesgrupper finns bestämmelser om auktorisationeller andra behörighetskrav i de olika länderna. Föreskrifter om auktorisationförekommer i särskilt stor utsträckning beträffande yrken inom hälso- och sjukvårdenoch inte alltid för samma yrkesgrupp i alla länderna. Åtskilliga yrkesgrupperinom hälso- och sjukvården har därför inte kunnat utnyttja de förmåner som 1954års överenskommelse erbjuder. har särskilda överenskommelser omfri arbetsmarknad träffats för fem yrkesgrupper inom hälso- och sjukvården medrättslig reglering av yrket, nämligen läkare, tandläkare, sjuksköterskor,sjukgymnaster och apotekare. För övriga yrkesgrupper med rättslig reglering av yrkethar saknats sådana överenskommelser. Vid överläggningar mellan social- ochhälsovårdsministrarna och social- och miljöutskott år 1976rådde enighet om alt arbetsmarknadsfrågorna hörde till de sakområden som bordeprioriteras och att en allsidig utredning borde företas i dessa frågor. 1981/82:86 7 Nordiska socialpolitiska kommittén tillsatte enarbetsgrupp för att göra en granskning av gällande och planeradearbetsmarknadsöverenskommelser för grupper inom hälso- och sjukvården och föratt gå igenom de problem som gällde för yrkesgrupper inom denna sektor, förvilka överenskommelser ännu inte hade kommit till stånd. De praktiska möjligheternaatt införa fri arbetsmarknad även för grupper där legitimation endast krävdes inågra av länderna borde också prövas. Arbetsgruppen lade fram förslag till enöverenskommelse om gemensam nordisk arbetsmarknad för viss personal inom hälso-och sjukvården och veterinärväsendet. Förslaget har remissbehandlatsi de berörda länderna. 1 har remissyttranden avgivits av ,vidareutbildning, universitets-och högskoleämbetet,, , statens invandrarverk,lantbruksstyrelsen, , landstingsförbundet, , landstingskommunerna i , , ochVästerbottens län, och kommuner. , Svenska hälso-och sjukvårdens tjänstemannaförbund, , farmacevtförbund.Sveriges veterinärförbund, legitimerade sjukgymnasters riksförbund,. Medicinsk tekniska assistentföreningen,och . Förslaget har därefter, med den överarbetning som bl.a.föranletts av remissbehandlingen, lagts till grund för ett ministerrådsförslagtill 29:e session i om en överenskommelse mellanDanmark, , och om godkännande av vissa yrkesgrupper förverksamhet inom hälso- och sjukvården och veterinärväsendet m.m. social- och miljöutskott tillstyrkteenhälligt förslaget. har därefter, ,rekommenderat regeringarna att, med beaktande av de synpunkter som framförts avrådet, ingå en överenskommelse i enlighet med det framlagdaministerrådsförslaget. Överenskommelsen har undertecknats av social- ochhälsovårdsministrarna på de olika regeringarnas vägnar . hälsovårdsminister har vid samma tillfälleundertecknat en förklaring om att överenskommelsen för del skallersätta tidigare överenskommelser gällande läkare och apotekare så snart denträtt i kraft och blivit tillämplig beträffande dessa båda yrkesgrupper. Överenskommelsen skall ratificeras och träder i kraft närsamtliga stater har deponerat sina ratifikationsinstrument hos det svenskautrikesdepartementet. 2 Överenskommelsens utformning och innehåll Jag vill' här lämna en översiktlig beskrivning avöverenskommelsens innehåll. Överenskommelsen bör fogas till protokollet tilldetta ärende som bilaga 1. Jag hänvisar till arbetsgruppens förslag i Nordiskutredningsserie A 1979:24 och ministerrådets förslag fill (B 35/s)när det gäller en närmare redogörelse för överenskommelsens innehåll. Överenskommelsenhar träffats mellan . omfattas intemen kan ansluta sig till den beträffande en eller flera yrkesgrupper. Överenkommelsenavser 18 grupper av yrkesutövare inom hälso- och sjukvården och veterinärväsendet.Bland hälso- och sjukvårdspersonalen omfattas följande grupper: läkare,tandläkare, sjuksköterskor, apotekare, sjukgymnaster, arbetsterapevter.barnmorskor, distriktssköterskor, optiker, psykologer, receptarier,röntgenassistenter, skötare i psykiatrisk vård, tandhygienister,tandsköterskor, tandtekniker och undersköterskor. Inom veterinärväsendetomfattas veterinärerna av överenskommelsen. För samtliga dessa yrkesgrupperfinns bestämmelser om legitimation eller annan rättslig reglering av yrket iminst två av länderna. Överenskommelsenavses ersätta nu gällande särskilda överenskommelser för läkare, tandläkare,apotekare, sjuksköterskor och sjukgymnaster. Den är tillämplig på yrkesutövaresom tillhör någon av de 18 yrkesgrupperna och som är medborgare i något av defördragsslutande länderna eller . Den innebär att den som harlegitimation eller annan behörighet att utöva yrket i ett land har rätt att fåbehörighet även i de övriga länder som har rättslig reglering för samma yrke. Föryrkesutövare från ett land som saknar rättslig reglering av yrket anges iöverenskommelsen vilken utbildning som godtas att ligga till grund förlegitimation eller annan behörighet i de andra länderna. Överenskommelsen ärutformad så. att den inte behöver ändras om något av länderna efterikraftträdandet inför bestämmelser om legitimation för en yrkesgrupp somomfattas av denna. Konstruktionen är vidare sådan, att den kan träda i kraftför varje enskild yrkesgrupp sä snart soin de länder som har rättslig regleringav yrkesgruppen anmält att de önskar tillämpa överenskommelsen påyrkesgruppen. För samtliga yrkesgrupper gäller att länderna får krävanödvändiga kunskaper i lagar och administrativa föreskrifter av betydelse föryrkesutövningen i landet. och får krävatillfredsställande kunskaper i danska, norska eller svenska språket. ges rätt att kräva motsvarande kunskaper i finska resp. isländska.För vissa yrkesgrupper ges länderna rätt att för godkännande ställa särskildakrav bl.a. på praktisk tjänstgöring. Överenskommelsen innehåller bestämmelserav allmän natur om förfarandet vid sökande av legitimation och om återkallandeav sådan. Den innehåller vidare vissa rekommendationer om likställdhet i frågaom rätt att söka och få anställning och att komma i åtnjutande av lön ochpension, m.m. Innan jag tar upp själva överenskommelsen, vill jag heltkort nämna något om de regler som i vårt land finns beträffande legitimationoch annan behörighet för att utöva yrke inom hälso- och sjukvården. I högskolelagstiftningen och även annan skollagstiftningfinns föreskrifter om utbildningen för olika yrkesgrupper av hälso- och sjukvårdspersonal,t.ex. läkare, tandläkare, sjuksköterskor, sjukgymnaster, arbetsterapevter ochoptiker. Härutöver finns författningar med föreskrifter om behörighet för attutöva vissa yrken. Bland sådana författningar kan nämnas lagen (1960:408) om behörighetatt utöva läkaryrket. lagen (1963:251) om behörighet att utöva tandläkaryrket.reglementet (1957:656) för sjuksköterskor, kungörelsen (1937:864) omlegitimation av sjukgymnaster, reglementet (1955:592) för barnmorskor,kungörelsen (1963:456) om legitimation av glasögonoptiker och förordningen(1978:341) om legitimation av psykologer. För veterinärer finns bestämmelser ombehörighet i lagen (1965:61) om behörighet att utöva veterinäryrket m.m. Ivissa av de nämnda författningarna finns särskilda bestämmelser om vad somgäller för personal med utländsk utbildning. I andra fall finns särskildaregler för såväl personal med nordisk utbildning som för personal med annanutländsk utbildning. pågår arbete inom 1981 års behörighetskommitté(S 1980:11) med att göra en allmän översyn av bestämmelserna om legitimationoch annan behörighet på hälso- och sjukvårdens område. I kommitténs uppdrag ligger att pröva både vilket behovsom finns av sådana bestämmelser och för vilka grupper bestämmelser i så fallskall gälla. Kommittén bör också överväga formerna för meddelande avlegitimation. Utredningen syftar till att åstadkomma administrativaförenklingar av systemet utan att kraven på säkerhet och information tillallmänheten åsidosätts. överenskommelse om gemensam nordisk arbetsmarknadär en av hörnpelarna i det nordiska samarbetet. Som jag tidigare framhållit geniensamma arbetsmarknaden inte kunnat utnyttjas av den hälso- ochsjukvårdspersonal som i sitt yrke är underkastad formella kvalifikationskrav.För att undanröja sådana hinder för en fri arbetsmarknad har under 1960-och 1970-talensärskilda avtal träffats för fem yrkesgrupper, nämligen läkare, tandläkare,sjuksköterskor, sjukgymnaster och apotekare. Den nu undertecknadeöverenskommelsen om godkännande av vissa yrkesgrupper för verksamhet inom hälso-och sjukvården och veterinärväsendet avses ersätta nämnda särskilda avtal.Överenskommelsen omfattar ytterligare 13 yrkesgrupper med rättslig regleringav yrket, för vilka utbildningen bedöms vara så likvärdig i de nordiskaländerna att förutsättningar för ett ömsesidigt godkännande föreligger. Deytterligare 13 yrkesgrupperna är arbetsterapevter, barnmorskor,distriktssköterskor, optiker, psykologer, receptarier, röntgenassistenter,skötare i psykiatrisk vård, tandhygienister, tandsköter- 1981/82:86 10 skor, tandtekniker och undersköterskor samt en yrkesgrupputanför hälso-och sjukvården, nämligen veterinärer. Genom överenskommelsen skapas ett enhetligt regelsystemför samtliga de berörda 18 yrkesgrupperna. Det centrala i överenskommelsen äratt den som tillhör någon av de nämnda yrkesgrupperna och som godkänts föryrkesutövning i ett nordiskt land i princip skall vara berättigad att utövasitt yrke resp. söka och erhålla anställning i de andra fördragsslutandestaterna och där få likvärdiga anställningsförmåner. En grundläggande förutsättning för en gemensamarbetsmarknad för hälso- och sjukvårdspersonalen med de särskilda krav påutbildning som ställs på denna är, att utbildningens innehåll bedöms somlikvärdig i länderna. Även utbildningens kapacitet är emellertid viktig för attdet inte skall uppstå obalans vid tillämpningen av överenskommelsen. I dessingress slås därför fast vikten av att länderna har tillräckligutbildningskapacitet samt så enhetlig utbildning och lagstiftning som möjligtför de personalgrupper som omfattas av överenskommelsen. Överenskommelsen är ett viktigt led i strävandena att gealla medborgare i möjlighet att fritt välja bostads- ochsysselsättningsort. Den bör kunna leda till lättnader inte bara för denenskilde yrkesutövaren utan också kunna möjliggöra en administrativ förenklingför berörda myndigheter. social- och miljöutskott har i sitt godkända yttrande över ministerrådsförslaget bl.a. uttalat, attdet är angeläget att överenskommelsen ratificeras och att en nordisksamrådsgrupp får följa dess tillämpning och ge råd om eventuella ändringar ochtillägg som kan visa sig påkallade. Mandat för en sådan uppföljningsgrupp harenligt vad jag erfarit utarbetats av nordiska socialpolitiskakommittén. För att genomföra en svensk anslutning till den nordiskaöverenskommelsen krävs ändringar i bestämmelserna om legitimation och annanbehörighet för den som utomlands genomgått utbildning. Dessa bestämmelser ärför närvarande uppsplittrade på ett dussintal författningar. Bestämmelserna hardessutom i åtskilliga fall inte, som den nya regeringsformen förutsätter,meddelats i lag eller med stöd av bemyndigande i lag, utan gäller med stöd avövergångsbestämmelserna till regeringsformen. Jag har därför funnit det ändamålsenligt att nu förasamman alla bestämmelser som reglerar behörigheten i för hälso- ochsjukvårdspersonal med utländsk utbildning i en särskild författning. Det ärlämpligt och praktiskt att regeringen meddelar dessa bestämmelser i enförordning. För detta krävs bemyndigande i lag. Jag lägger fram förslagtill en sådan lag. Vidare lägger jag fram förslag till följdändringar i lagen(1960:408) om behörighet att utöva läkaryrket och lagen (1963:251) ombehörighet att utöva tandläkaryrket, som innebär att de nuvarandebestämmelserna i dessa lagar om legitimation av personal med utländskutbildning utmönstras. 1981/82:86 11 Eftersom veterinärer inte hänförs till hälso- ochsjukvårdspersonal, bör motsvarande bestämmelser för denna yrkesgrupp, liksom ,finnas i den särskilda lagstiftningen för veterinärer. Jag föreslår emellertidett tillägg i lagen (1965:61) om behörighet att utöva veterinäryrket m.m. föratt möjliggöra återkallelse av den svenska legitimationen i fall då denbehörighet i annat nordiskt land som legat till grund för den svenskalegitimationen återkallas. Den nu undertecknade överenskommelsen träder i kraft näralla de föredragsslutande staterna deponerat sina ratifikationsinstrument hosdet svenska . Denna tidpunkt kan f. n. inte anges. Jagföreslår därför, att regeringen får bestämma de framlagdaförslagen till lag om ändring i lagen (1960:408) om behörighet att utöva läkaryrketoch till lag om ändring i lagen (1963:251) om behörighet att utöva tandläkaryrketskall träda i kraft. De föreslagna bestämmelserna är av enkel beskaffenhet. Jaganser därför att lagrådets yttrande inte skall inhämtas. Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jagatt regeringen föreslår att dels godkänna den undertecknade nordiska överenskommelsenom godkännande av vissa yrkesgrupper för verksamhet inom hälso- och sjukvårdenoch veterinärväsendet, dels anta förslagen till 1. lag medbemyndigande för regeringen att meddela föreskrifter om legitimation ellerannan behörighet för hälso- och sjukvårdspersonal med utländsk utbildning, 2. lag om ändringi lagen (1960:408) om behörighet att utöva läkaryrket. 3. lagom ändring ilagen (1963:251) om behörighet att utöva tandläkaryrket, 4. lagom ändring ilagen (1965:61) om behörighet att utöva veterinäryrket m.m. Det under 4 angivna förslaget har upprättats i samråd medchefen för . Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch beslutar att genom proposition föreslå anta de förslag somföredraganden lagt fram. Överenskommelse mellan , , och Norgeom godkännande av vissa yrkesgrupper för verksamhet inom hälso- och sjukvårdenoch veterinärväsendet , , och , nedan benämnda defördragsslutande staterna, som träffat överenskommelse om en gemensamnordisk arbetsmarknad. som anser, att möjligheter till fri rörlighet mellan denordiska staterna även för de personalgrupper inom hälso- och sjukvården ochveterinärväsendet för vilka gäller särskilda nationella krav om godkännande,skulle vara till gagn för den medicinska och sociala utvecklingen i dessastater, som anser, att de olika staternas offentligt regleradeutbildning av dessa personalgrupper i de flesta fall är likvärdig, och som vill eftersträva en tillräcklig utbildningskapacitetför nu nämnda personalgrupper i varje fördragsslutande stat samt en så enhetligutbildning och lagstiftning som möjligt för dessa grupper, har överenskommit om följande. Denna överenskommelse är tillämplig på yrkesutövare somdels är medborgare i fördragsslutande stat eller i och dels tillhörnågon av nedannämnda yrkesgrupper: Allmän regel om yrkesutövares godkännande i annan fördragsslutandestat Den som i någon av de fördragsslutande staterna vunnit ochfortfarande har legitimafion, auktorisation eller annan jämförlig form avrättsligt godkännande såsom yrkesutövare som anges i artikel 1 skall under de idenna överenskommelse stadgade förutsättningarna ha rätt att vinna sådantgodkännande även i övriga .stater där bestämmelser om godkännande gäller. Vad i föregående stycke sägs om godkännande harmotsvarande tillämpning på dels den som har eller är berättigad att fåanställning som apotekare i någon av staterna, dels ock den som utan att varaapotekare har rätt att expediera recept pä apotek (farmaceut i , reseptari och receptarie i ). Även yrkesutövare, som utbildats i fördragsslutande statdär bestämmelser om godkännande av yrkesutövarna icke gäller, skall i de fallsom anges i artiklarna 10-19 ha rätt att vinna godkännande i fördragsslutandestat som har bestämmelser om sådant godkännande. I särskild bilaga redovisas i vilka stater och för vilkayrkesgrupper bestämmelser om godkännande gäller vid överenskommelsensikraftträdande. 1981/82:86 14 Särskilda krav som kan ställas för godkännande Krav avseende samtliga yrkesgrupper Fördragsslutande stat kan kräva att den som sökergodkännande under åberopande av denna överenskommelse har inhämtattillfredsställande kunskap om lagar och administrativa föreskrifter avbetydelse för hans yrkesutövning i staten. , och kan för godkännande avyrkesutövare kräva att denne har tillfredsställande kunskaper i något av dedanska, norska eller svenska språken. kan för godkännande kräva att sökanden hartillfredsställande kunskaper i det finska språket. Krav avseende vissa särskilda yrkesgrupper För godkännande såsom läkare kan fördragsslutande statkräva, att sökanden fullgjort praktisk tjänstgöring som läkare under så långtid som krävs för godkännande av läkare i staten. För godkännande såsom apotekare eller receptarie kanfördragsslutande stat kräva, att sökanden tjänstgjortpå apotek i staten. För godkännande såsom barnmorska kan fördragsslutande statkräva, att sökanden fullgjort praktiskbarnmorsketjänstgöring i staten under ledning av där godkänd barnmorska. För godkännande såsom distriktssköterska kanfördragsslutande stat kräva, att sökanden under högst en månad fullgjortpraktisk distriktsskötersketjänstgöring i staten. 1981/82:86 15 För godkännande såsom tandplejer kan kräva, attsökande, som saknar erforderlig utbildning i uppgiften att biträda medinsättning och borttagning av tandregleringsapparatur, går igenom sådanutbildning. Bestämmelser rörande yrkesgrupper, för vilka regler om godkännandeinte gäller i alla fördragsslutande stater Kompetenskrav för godkännande i annan stat Rätt att vinna godkännande såsom ergoterapeut i Danmarkoch och verksamhetsterapeut i skall tillkomma den som i Sverigegenomgått av godkänd utbildning till arbetsterapeut om treeller eller äldre av styrelsen godkänd utbildning medkompletterande utbildning under en termin. Rätt att vinna godkännande såsom sundhedsplejerske iDanmark, helse-söster i och distriktssköterska i skall tillkommaden som i genomgått sjukskötarutbildning jämte specialutbildning ihälsovård. Rätt att vinna godkännande såsom optiker i ochSverige skall fillkomma