prop · G50357 · 1981-12-31 00:00:00 — omförsvararjäv m. m.; Regeringenföreslår all anta det förslag som har tagits upp i bifogade utdragav regeringsprotokoll ovannämnda dag. 1propositionen föreslås att regler om försvarare i brottmålkompletteras med en bestämmelse om obehörighet i vissa fall att uppträda somförsvarare. Bestämmelsen riktar sig mol försvarare som på grund av sitt samröremed den misstänkte inte kan väntas utföra ett försva-raruppdrag på ell korrektsätt. Propositionenbygger på en prorifiemoria som har utarbetats av brottsförebyggande rådet inomramen för översynen av lagstiftningen mot den organiserade och ekonomiskabrottsligheten. 1propositionen behandlas också frågorna om etiska regler för advokater och ominsyn i disciplinära verksamhet. Lagändringenföreslås träda i kraft den . 1981/82:57 2 Lag öm ändring i Härigenomföreiskrivs att 21 kap. 3 § skäll ha nedan angivna lydelse. 21 kap. 3§ Vid sin talans förberedande och utförände må'déh-rnisstänktebiträdas av föfsvaiare. Försvarare 'utses äv den 'misstänkte. Är "déh misstänkte 'undei" adéitoh år eller sinnessjuk'éller'sin-nesslö, litsesförsvarareav-déhsöm 'har vårdnäclenom hOnOrn. Hafdien misstäiikte fÖr sig ställt rättegångs-'ömbud,'änses''ömbiidet'söm'försva-rare. Föfsväi"aré 'ulses av den rniss-'lähkte. Är déh'missitänkte 'under aderton'år eller sinnessjuk eller sin-nésslö, utsesförsvarare av den som 'här vårdnaden om honom. Har'deh misstänkte för sigställt rättegångsombud, ähses ombudet'so"m försvarare. Otii.försvarareäge vad i 12 kap. 25 §§ samt'6 § andra stycket är stadgat motsvarande 'tillämpning. En persortjår inte våraförsvara-. 're,' om hänhär 'eller 'här I haft 'upp-drag'åt den rnisstärikté eller ekonö-'miskaförbindelser 'med -denne och ornständighétérha är ägha'de 'ätt minskaförtroendet 'för'hans förmåga att iaktta 'vad som 'åligger eh försvarareétiligt-7§:första stycket. Om försvarare gäller'i övrigt '12 kap.~2 5§§ samt6'§'ahdra stycket. Har den misstänkte ej utsett försvarare eller avvisas avhOnöm utsedd försvarare och finnes på grlihd av sakens beskafifenhetellereljesthans rätt icke'kunria'uiah'bilräde tillvaratagas, skall offentlig försvarareförordnäs förhönörh. Är den misstänkte aiihålleneller häktad, skäll äveneljest, om han begär det, öffentJig-försvärare förordnas. Déhha läg träder i kraft déh'rjahijari 1982. vid regeringssammanträde 19, Närvarande: stalsniinistern , ordförande, ochstatsråden , , , , Åsling, Söder, ,, , , .Petri, , , Elrnstedt, Ahrland Lagråd$reniiss;oni försvararjäv m. m. (),fick idecember 1977 iuppdrag av den idåyarande regeringen all göra en översyn ay,lagsfiftningen molorganiserad,och. Översynen bedrivs i en styrgruppoch,pli-.ka arb.etsgrupper. ,Enav arbetsgrupperna' har utarbetat .promemorian (BRÅ PM1979:8) Adyokatverksarnhel. Promemorian har överlämnats till styrgruppen inomBRÅ och advokatsarnfund. Promemorian har därefter lämnats tilljustitiedepartementet . Den har rerriissbehandlats. Till protokollet i detla ärende bör fogas dels promemoriansqm.bilaga I, dels en förteckning över remissinstanserna och en sammanställningav remissyttrandena som bilaga 2. Vissa frågor rörande advokatverksamhet, bl.a. frågan omdiscipHnära påföljder och insyn i disciplinära verksamhel,har behandlals av i olika samrnanhang ,(se l.ex. JuU1978/79:6). Jag avser nu alt la upp frågan om lagstiftning på griindav del förslag om försvararjäv sornförsfram i BRÅ-promemorian. Jag ämnar ocksåbehandla en del frågor som inte kräver lagstiftning. ' Generaldirektören , ordförande, advokatenBengt , auktoriserade revisorn , direktören , rättschefen och expeditionschefen . 1981/82:57 4 Denlidigare nämnda arbetsgruppen har inriktat sig bl.a. på vissa yrkesgruppersverksamhet. Arbetsgruppen har i en första promemoria (BRÅ PM 1978:2) Revisorsverksamhel, som överlämnats till justifiedepartementet, lagt fram vissa förslagoch rekommendationer på revisorsområdel. Förslagen har behandlats i prop.1979/80:143 med förslag lill ny lagstiftning om handelsbolag m.m. (LU1980/81:4, rskr 1980/81:39, SFS 1980:1104), I den nu föreliggande promemorianhar arbetsgruppen på motsvarande sätl som när det gäller revisorerna diskuteratfrågor som rör advokatväsendet. Arbetsgruppenpekar på att det i den allmänna debatten har gjorts gällande att vissaadvokater varit inblandade i organiserad och ekonomisk brottslighet. Gruppenhar gått igenom del material som legal lill grund för sådana uppgifter. Enligtarbetsgruppen ger materialet inte slöd för de generella påståenden som förtsfram om advokaters medverkan i sådan brottslighet. Under inga förhållandenfinns del enligt gruppens uppfattning något fog för påståenden om att dessaföreteelser skulle ha spridning bland advokatkårens medlemmar. Gruppen anserlikväl att den förda diskussionen moliverar en undersökning för all klargöra omnuvarande ordning erbjuder tillräckligt skydd mol sådana företeelser. Arbetsgruppenföreslår alt del i (RB) förs in särskilda bestämmelser om enförsvarares relationer till den misstänkte. Dessutom görs rekommendationer omkomplettering av vägledande regler om god advokatsed och omoffentliggörande av disciplinära avgöranden. Vidare föreslår arbetsgruppenvissa organisatoriska förändringar i syfte att öka insynen från det allmännassida i verksamhet. Slutligen gör gruppen vissa uttalanden ifråga om myndigheters hänvändelser till i disciplinärafrågor. Promemorianhar fått ett övervägande positivt mottagande vid remissbehandlingen. Deltorde inte råda någon tvekan om all den organiserade och ekonomiskabrottsligheten i viss utsträckning bedrivs med hjälp av rådgivning ochvägledning av olika experter, däribland jurister. Även om, som framhålls ipromemorian, det föreliggande materialet inte ger stöd för något generelltpåstående alt advokater skulle vara inblandade i organiserad eller ekonomiskbrottslighet, är det ändå naturligt att se över de regler som gäller föradvokater, på samma sätt som redan har skett beträffande revisorerna.Advokatkåren har en central ställning i samhället och del är av stor vikt attbåde allmänheten och myndigheterna har tilltro till advokaternas yrkesutövning.Som jag skall återkomma fill finns del visserligen all anledning allhysa förtroende för det sätl på vilket utövar fillsyn översina medlemmar. Trots detta finns det, bl.a. mot bakgrund av Prop.1981/82:57 5 denallmänna diskussion som har förts, skäl att överväga behovei av åtgärder föratt ytterligare motverka att advokater, som i sin yrkesutövning på olika sättkan komma i kontakt med organiserad och ekonomisk brottslighet, medvetet elleromedvetet underlättar sådan brottslighet. Jagvill i detta sammanhang emellertid också understryka viklen av alt man bevararadvokaternas ställning som fria och självständiga yrkesutövare. Del bör alltsåinte komma i fråga att vidla några åtgärder som kan rubba denna ordning. Jaghar bara uppehållit mig vid sådana praktiserande jurister som äradvokater. Del förslag om försvararjäv som jag ämnar föreslå i närmast följandeavsnitt lar emellertid sikte på alla kategorier av försvarare. Frågan hur man iövrigt skall kunna motverka att juridiska rådgivare utanför advokatkårenfrämjar ekonomisk brottslighet utreds f.n. inom BRÅ. Bestämmelserom försvarare finns i bl.a. 21 kap. RB om den misstänkle och hans försvar.Bestämmelserna skiljer mellan privata och offentliga försvarare. En privatförsvarare ulses av den misstänkle. Om den misstänkte har ell rättegångsombud,anses ombudet som försvarare. De allmänna reglerna i RB om etträttegångsombuds kvalifikationer och prövningen av dennes lämplighet hargjorts tillämpliga även på försvarare. Som försvarare får sålunda inte brukasannan än den som rätten med hänsyn lill redbarhet, insikter och tidigareverksamhel finner lämplig att vara försvarare i målet. Visar en försvarareoredlighet, oskicklighet eller oförstånd eller befinns han eljesi olämplig,skall rätten avvisa honom som försvarare i målet. Rätten får ocksä, om detfinns skäl till det, förklara honom obehörig antingen eller tillsvidare alt brukas som försvarare vid den räiten. 1vissa fall skall rätlen förordna en offentlig försvarare för den misslänk-te. 1princip gäller att till offentlig försvarare skall förordnas en advokat sombefinns lämplig lill del. Har den misstänkte lill offentlig försvarare föreslagitnågon behörig person skall han förordnas, om inte hans anlitande skulle medföraavsevärt ökade ko.stnader eller eljest särskilda skäl föranleder annat. Ellförordnande av offentlig försvarare kan återkallas av rätten om det föreliggergiltigt skäl fill delta. Allmäntgäller enligt RB all det åligger försvararen att med nit och omsorg tillvarataden misstänktes rätt och i detta syfte verka för sakens riktiga belysning (21kap. 7 § första siycket). Därav torde följa att försvararen bör upprätthålla ensjälvständig och oberoende ställning gentemot den misstänkte. Försvararen börinte hamna i ell jävsliknande förhållande lill den misstänkte och dennes sak. Fråganom och i vilken ulslräckning ekonomiska förbindelser mellan en advokat och hansklient är tillåtna har reglerats i vägledande regler om godadvokatsed (22 §). Bestämmelserna innebär i huvud- 1981/82:57 6 sakätt det inte bör föfekorrirna andra ekonorhiskä tfänsaklionef än vad sörhföljer'av uppdragsföfhållaridét. Enligtarbetsgruppen bör varje någorlunda väsentlig risk för att försvararen intestår helt fri niot den misstänkte undanröjas.- Av betydelse ärdärvid såvältidigare förbindelser nied de'ri rnisstärikté som' rriellanhavanden underbrottmålets handläggning. Arbetsgruppen framhåller att gällande regler i RBirité direkt tär sikte pä de fall då vederbörande åt den misstänkte utföriippdfäg av annat slag än som faller iriöni ramen för försväraruppdraget ellertidigare biträtt den misstänkte i annan egenskap än som' försvarare. Gruppenanser alt sådana uppdrag kari grunda jävsliknande situationer som inte ärförenliga med försvararens ställning. 1den rhåri eri försvarare har haft direkt anknytning till den brottsligagär-nirigeri - ävéri om häri själv inte kari åtalas för någori form' avmedverkan - rriåsté hän enligt gmJDperis uppfatlriirig anses klart oläriipligsom försvarare. Gruppen föreslår eri regel av innebörd att den soin genom rådeller på annat sätt har varit den misstänkte behjälplig vid gärhirigén eller iangelä-gérihél sörii väsentligt särnband därriied inte får vara försvarare.1 särskilda fäll skäll fälten kiirinä rnedge iiridäntag från denriä regel. När del gäller densituationen att déri söm har utsetts lill försvarare utför äriri'ät iipp)di-ägåt den misstäiikte än det som faller iriorii räifien för försvaret föreslåräfbétsgftippen eri förbildsreg'él, sorini syftar lill att motverka risken förätt föfsväfai-eri irité käft upprätthålla eri självständig hållning gent-érnötden riiisstänklé och dé'nnes säk. Väd gfiippéri här särskilt avser är ättföfébyg'gä ätt försvararen blir inblandad i öfgärtiseräd och ekoriörtiiskbföttsligiiéi; iiridérstryker grup'pen ätt en reglering på denriäpunkt Böi" hä sådana bégrärisnirigär att den inte leder för lårigt.- Eririnilig ävvägriifig iippnås enligt äfbétsgfuppéri rriéd eri regel äv irinéhållalt deri sörfi är föi-sväfäfé irité får värä déri misstänkte behjälplig iäfidfa ékdnorriis-kä ärigéiägériHétéf äfi sådäriä söni fålJér inom rärhéri förföfsväfét éJler up-périBäflig'én säknäi" särribänd méd gärningen; Déijädä régléiha föreslås bli ihföidä i 21 kap: RB sarifit ävsé både offentligaoch pri'vätä föfsväfäré: Åfbétsgiiippéns folkslag idériria dél här fåll ell övérvägäridé positivt riiöt-tägåridé. Fléfäférnissirisläriser dock haft irivändriirigär riiot försjägéi. Dél här Bi.ä:ffährihåilits aU redan gälläridé regler ger möjlighet ätt pröva föfsväiäfénsläriiplighét i nu aktuella hähséériden. Dé föreslagna reglerna skiillé ifite pånågot rrieiä påtagligt sätt kunna förebygga ätt t.éx: advokater blir iribläriäädéi öi"ganiséfää dch eköhöriiisk bföltsligfiét: Reglerna käri ocksårriedföi'ä praktiska tillämphifigspföbiérit. Svårigheter käri såltirida uppståriäi det gäller ätt i det enskilda fallet fäststälJä föfsvarälerisföfhål-läriden till den rnisstärikté och hans säk: Äveri förfäräridet införfälten när en fråga oifi föfsväiäiyäv iipiSköriiniéf kari niédföfä piöblérii: Sorrijäg fidigare béföii äf det väséntJigt ätt på äJlt sätt söka förebygga ättadvokater génorri särriröré niéd pérsöiiéf söm ägnar sig åt éköriöriiisk Prop.1981/82:57 7 ochorganiserad brottslighet kan komma att underlätta sådan brottslighet. Detsammagäller naturligtvis andra praktiserande jurister. Det är också, angeläget attlagföringen av den ekonomiska och organiserade brottsligheten inte försväras.Härvid, kommer försvararens ställning i blickpunklen. Redan med nu gällandebestämmelser har rätten visserligen möjlighet att avvisa olämpliga försvarare.De.ssa regler är em.ellertid allmänt hållna och tar inte särskih sikte på nu aktuellaföreteelser. Det är också oklart hur långt de sträcker sig.. Skål talar därförför att det införs en särskild beslämT melse som direkt riktar sig mot enförsvarare som på grund av sitt samröre med den misstänkte inte kan förväntaskomm.a att ulföra försvaramppdragel på ett korrekt sätt.. Underremissbehandlingen har, som tidigare nämnts, möjligheterna att åstadkomma eneffektiv reglering ifrågasatts. Man har bka. pekat på svårigheterna att utredaförsvararens samröre med den misstänkte. Jag är medveten om att sådanasvårigheter ibland kan föreligga. Detta bör emellertid inte hindra at.t mangenorn en uttrycklig regel om försvararjäv markerar att den sorn på e.tt ellerannat sätt har underlättat den misstänktes brottslighet eller som annars inte stårtillräckligt fri, i förhållande till den misstänkte är oläniplig att varaförsvarare. En sådan regel kan framför allt tjäna ett preventivt syfte. Den kanockså utgöra ett stöd, för försvararen när han viH hävda sitt oberoende,gentemot den rnisstänkte. Det är vidare angelägel att domstolen får ökademöjligheter till avvisning, även om man inte kan komma till rätta nied allafall där en försvarare kan anses olärnplig. Mot bakgrund av vad jag nii harsagt förordar jag att i 21 kap. RB förs in en regel om försvararjäv som avserde. situationer som har berörts. Regeln bör gälla såväl offentliga somprivata försvarare och oavsett om försvararen är advokat eher inte. Närdet gäller utformningen av lagregeln måste beaktas att försvararen skall somfrämsta plikt främja den misstänktes intressen. Den misstänkte skall vidare iprincip vara berättigad att själv få avgöra vem han vill ha som försvarare. Enregel om försvararjäv måste stå i sarnklang med dessa intressen-Arbetsgruppensförslag innebär att i princip varje samröre rned den misstänkte i form avrådgivning eljer annaii hjälp grundar försvararjäv, orn den hjälp som harlämnats har ett väsentligt särnband nied den åtalade gär= ningen. Enligt niinmening sktiHe en sådan regel föra för långt. Det finns knappast någon anledningatt ingripa mot en försvarare som, trots samröre med den misstänkte vid sidanav försvarariippdraget, kan förväntas kpmr ma att utföra detta uppdrag på. ettkorrekt sätt, (Jfta har dep sorn har biträtt den misstänkte och därförär väl insatt i saken bättre förutsätta ningar än någon annan att tillvarataden mjsstäiiktes intressen. Satnlidigt synes arbetsgruppens förslag vara alUförbegränsat, En för försväraruppdraget olämplig bindning mellan den misstänkteoch den tilltänkte försva= råren kan föreligga även när det harförekommit ett sarriröre sorn inte hänför sig till den åtalade gärningen, 1981/82:57 8 Somframgår av det anförda bör en jävsregel inte utformas på så sätt alt dengenerellt diskvalificerar en försvarare på grund av dennes förbindelser med denmisstänkte. Regeln bör i stället ta sikte på de fall där samröret är av denkaraktären att det kan antas komma att inverka på försvararens förmåga attutföra försväraruppdraget på ett korrekt sätt. Motdenna bakgrund bör jävsregeln ges den innebörden alt en person inte får varaförsvarare, om han har eller har haft uppdrag åt den misstänkte ellerekonomiska förbindelser med denne och omständigheterna är ägnade alt minskaförtroendet för vederbörandes förmåga att iaktta vad som åligger en försvarareenligt 7 § första stycket. Genom denna utformning täcks båda de bestämmelser omförsvararjäv som arbetsgruppen har föreslagit. Dennu förordade regeln bör lämpligen fogas in i 21 kap. 3 § RB som anger vilka kvalifikationeren försvarare - offentlig eller privat - bör ha. Med den utformning avbestämmelsen som jag har förordat finns det inte något behov av att isärskilda fall kunna medge undantag från regelns tillämpning. Jag återkommer ispecialmotiveringen till den närmare omfattningen av regelnstillämpningsområde. Ensärskild fråga är i vilkeri ordning frågor om jäv skall behandlas. I förstahand bör del ankomma på den tilltänkte försvararen att själv pröva om jävföreligger. Anser han sig obehörig, bör han avböja ett erbjudet uppdrag. I denmån han först efter del han mottagit sitt uppdrag upptäcker att han är obehörigatt vara försvarare, bör han frånträda uppdraget. Den som är offentligförsvarare har alltså att anmäla saken för rätten och hemställa om sittentledigande medan en privat försvarare har att avsäga sig uppdraget. Skulleen jävsfråga tas upp hos rätten får försvararen redovisa de omständigheter somär av betydelse för sakensbedömning. Omförsvararen inte själv bedömer sig vara obehörig bör del liksom f.n. ankomma pårätlen att i förekommande fall avgöra frågan. Jag återkommer ispecialmotiveringen till de förfaranderegler som gäller i detta hänseende. Detkan ifrågasättas om inte den förordade jävsregeln bör tillämpas även i fråga omrättegångsombud i allmänhet. Tillräckliga skäl till en sådan skärpning avkvalifikationskraven för ombud föreligger dock inte enligt min mening. Dennya bestämmelsen bör träda i kraft den . NärRB infördes blev advokatväsendet reglerat i lag (8 kap. RB). Huvudsyftet medregleringen var att i möjligaste mån säkerställa den rättssökande allmänhetensintresse av att kunna få biträde av personer som besatt de nödvändigakvalifikationerna. Detta syfte kunde vinnas genom att fick eni viss mån offentligrättslig ställning och underkastades nödig kontroll. RB sägs bl.a. att advokat är den som är med- 1981/82:57 9 lemav och att samfundets stadgar fastställs av regeringen. Enligt8 kap. 4 § RB skall en advokat vid utövande av sin verksamhet redbart ochnitiskt ulföra de uppdrag som anförtrotts honom och i allt iaktta godadvokatsed. En motsvarande bestämmelse finns inlagen i samfundets stadgar. 7 § RB föreskrivs all en advokat som i sin verksamhel uppsåtligen görorätt eller som eljesi förfar oredligt skall uteslutas ur samfundet. Enadvokat kan också meddelas varning eller erinran. Vadsom ligger i begreppet god advokatsed har inte närmare preciserats i RB eller istadgarna. Inom advokatkåren har del emellertid genom årens lopp utbildatsvissa yrkesetiska principer. antog samfundets styrelse vägledanderegler om god advokatsed, vilka i allt väsentligt utgjorde en kodifiering av denormer som dittills tillämpats och upprätthållits i samfundets disciplinäraverksamhel. Motbakgrund av bl.a. påståenden i den allmänna debatten om advokaters medverkan iorganiserad och ekonomisk brottslighet har ifrågasatts om de etiska regler somstyr advokatverksamheten har tillräcklig räckvidd och är tydliga nog för allfånga in företeelser med anknytning till sådan brottslighet. Bl.a. har manpekat på behovet av en mer allmän etisk regel, som skulle ta sikte på justdessa förfaranden. Frågan har diskuterats också inom advokatkåren och behandlasf.n. av en kommitté som har tillsalts av samfundet med uppgift att se över devägledande reglerna om god advokat-sed. Kommittén prövar bl.a. tanken attinföra en etisk generalklausul av innehåll att en advokat i sin verksamhel intefår främja orätt. Kommittéarbetet väntas bli slutfört . Avsikten är,enligt vad jag har inhämtat, att kommitténs förslag skall behandlas avsamfundels fullmäktige , BRÅ:sarbetsgrupp har framhållit att de nuvarande etiska reglerna huvudsakligen tarsikte på förhållandet till klienter och motparter, på domstolsförfarandet ochpå utomprocessuella förhandlingar. Förhållandel lill det allmänna har däremotinte fått någon framträdande plats. Enligt arbetsgmppen visar emellertidadvokatsamfundels disciplinära praxis alt samfundet trots detta inte hartvekat att gä fram med stränghet också mot missförhållanden som riklat sig motdet allmänna. Gruppen anser del väsentligt alt kodifiera denna praxis ochrekommenderar därför samfundet att komplettera de vägledande reglerna om godadvokatsed med en etisk generalklausul. Enligt arbetsgruppen bör den klausulsom har diskuterats kompletteras så alt det uttryckligen anges att enadvokat skall avhålla sig från att genom rådgivning eller annat aktivt arbetemedverka i handling som, enligt vad han inser eller bör inse, är lagslridigeller uppenbarligen innebär kringgående av lag, vare sig förfarandet riktarsig mot någon enskild eller mol del allmänna. Han skall inte heller aktivtmedverka i förberedelser som, enligt vad han inser eller bör inse, syftar tillsådana handlingar. Enligt arbetsgruppen bör del uttryckligen anges att regelninte innebär någ- 1981/82:57 10 rainskränkningar i en advokats rätt och skyldighet att lämna upplysning ominnehållet i gällande rätt. Den medför inte heller någon skyldighet föradvokaten alt särskilt tillvarata myndigheternas Intressen. Vid remissbehandlingen hararbetsgruppens förslag om komplettering av de vägledande reglema över lag fåttett positivt mottagande. har när det gäller reglernas närmareutformning hänvisat fill det pågående kommittéarbetet. Även jag anser detvärdefullt att de nuvarande etiska reglerna på advo-katomrädet byggs ut. Ävenom en sådan generalklausul som har diskuterats inte kommer att innehålla någotprincipiellt nytt i förhållande till vad som gäller om god advokatsed,kan den ändå vara till nytta för både advokater och allmänheten, bl.a. genomatt advokatemas skyldighet mot del allmänna klart slås fasl. Liksom böransvaret for utformningen av de vägledande reglema om god advokatsed vila påadvokatsamfundet. Jag anser mig kunna utgå från all det pågående arbetet på enkomplettering av reglerna snart kommer att slutföras och att resultatet kommeratt bli tillfredsställande även från allmänna synpunkter. Jag avser emellertidatt noga följa utvecklingen på detta område. 2.4Ökad insyn i och information om disciplinära verksamhet Advokaternasrätt att delta i verksamhet utövas genom fullmäktige.Fullmäktige väljer samfundets styrelse. Denna beslår av en ordförande, en viceordförande samt nio andra ledamöter jämte nio suppleanter. Tillsynen över advokatväsendel utövas av styrelsen. En väsentligdel av tillsynen hänför sig till den disciplinära verksamheten. en anmälan mot en advokat eller uppkommer annars en fråga omåtgärd mot en advokat är det i första hand styrelsen som tar upp ärendet. ÄvenJK har befogenhet all hos styrelsen påkalla ålgärd mot en advokat somåsidosätter sina plikter. Finnerstyrelsen att en disciplinär åtgärd - dvs. uteslutning, varning eller erinran- inte är påkallad, lår styrelsen avgöra ärendet. 1 annat fall skall ärendethänskjutas lill samfundets disciplinnämnd. Har styrelsen funnit alt en väcktfråga om disciplinärt ingripande mot en advokat inte föranleder alt ärendetskall hänskjutas till disciplinnämnden, kan JK efter det atthan fåll del av beslutet påkalla ålgärd mol advokaten. Denna befogenhetföreligger oavsett om JK lidigare har tagit initiativ till ärendet hosstyrelsen eller ej. , som väljs av fullmäktige, består av enordförande, en vice ordförande och sju andra ledamöter. Även dessa är samtligaadvokater. Talan mot nämndens beslut kan föras Kos Kögsta domstolen av JK och,när någon har uteslutits ur samfundet, av denne. Pröp.1981/82:57 1H JKfår del av beslul i alla disciplinärenden. Endast i få fallhar styrelsens beslut i ett disciplinärende lett till att JK begärt att ärendetskall hänskjutas till disciplinnämnden. Detsamma gäller om besvär över nämndensbeslut fill högsta domstolen. Del är sällsynt all JK hos styrelsen påkallaråtgärd mot en advokat.