prop · G503169 · 1981-12-31 00:00:00 — A v intyget skall framgå all minst en av intygsgivarna inte är anställd hos förelag, organisation eller annan, som bildat bostadsrättsföreningen el ler bilrätt med föreningsbildningen eller med att upprätta den ekono miska planen. Ansökan om godkännande av Ansökanom registrering av eko- ekonomisk plan göres av styrelsen. nomisk plan göres avstyrelsen. Vid Vid ansökningshandlingen skall ansökningshandlingen skall bådaex-båda exemplaren av planen fogas. emplaren av planen fogas. Styrelsen skall hålla gorfAfl«d eko- Styrelsen skall hålla registrerad nomisk plan tillgänglig för den som ekonomisk plantillgänglig för den vill taga del av planen. som vill taga del av planen. hinder av bestämmelsen i 9 § får enbostadsrättsförening i stadgarna föreskriva att de hyresgäster som biträderett beslut om förvärv av liyresfaslighei för ombildning till bostadsrätt enligt60 a § skall vara skyldiga att teckna bostadsrätt lill sina lägenheter eflerförvärvet. Föreligger en sådan skyldighet, är bostadsrättsföreningen å sinsida skyldig all upplåta bostadsrätt till varje hyresgäst som biträtt beslutet. Om ett hyresförhållande upphör innan bostadsrätt harupplåtils, förfaller föreningens och hyresgästernas förpliktelser enligtförsta stycket. VUl hyresgästerna överlåta sin hyresrätt närbostadsrättsföreningen är ägare nv fastigheten, får föreningen dock som villkorför överlåtelsen föreskriva all den tillträdande hyresgästen övertarskyldigheten alt teckna bostadsrätt. Om beslut har fallats om väsentlig ökning av de avgiftersom skall utgå för hyresgästen, får denne genast efler uppsägning frånlräda sin skyldighet alt tecknabostadsrätt, om detta inle är obilligl mot bostadsrättsföreningen ellermedlemmarna. Bestämmelserna om uppsägning i 23 och 39 §§ skall i så fall ägamotsvarande tilllämpning. Överlåtelse av bostadsrätt skall ske genom skriftligtavtal, som skrivs under av överlåtaren och förvärvaren. Avtalei skall ta uppden bostadsrätt som överlåtelsen avser samt köpeskillingen. En överiålelse som strider mot första stycket är ogiltig.Förvärvaren har rätt lill ersättning av överlåtaren för den skada som uppstår.Talan om ogiUighel och ersättningsanspråk skall ha väckts senast inom sex månaderfrån det lägenheten tillträddes. 7stadgarna kan intagas förbehåll au vid övergång av bostadsrätt till annanlägenhet än bostadslägenhet föreningen eller medlemmarna skall ha rätt att lösabostadsrätten. Stadgarna skall i så fall ange i vilken ordning lösningsrättenskall lillkom-ma föreningen och medlemmarna, inom vilken tid lösningsrätten skallgöras gällande hos förvärvaren samt efter vilka grunder ersättning förbostadsrätten skall bestämmas och inom vilken tid den skaU betalas. Bostadsrättsföreningenfår i stadgarna inta en föreskrift om rätt till lösen av bostadsrätt som skallöverlåtas. Stadgarna skall I så fall ange efter vilka grunder ersättning förbostadsrätten skall bestämmas. Lösningsrätten kan i den ordning som stadgarnaföreskriver tiUkomma föreningen, bostadskooperativ organisation,allmännyltigt bostadsföretag eller kommun. allmännyttigt bostadsföretag fårdock tillförsäkras lösningsrätt endast i samband med att förelaget överlåterfast egendoin eller tomträtt till bostadsrättsföreningen. En föreskrift om rätt lill lösen gäller inle, omöverlåtelse sker 1. i syfte att bosladsrätlshavarengenom byle skall erhålla annan bostad, 2. till make, makes avkomling,släkting i rätt upp- och nedstigande led, syskon, syskons avkomling eller någon som varaktigt sammanbor med bostadsrättshavaren och,om bostadsrättshavaren avlidit, överlåtelse sker av dödsboet till någon somvaraktigt sammanbott med denne, 3. till en kommim eller av en kommun. 4. genom gåva, 5. genom exekutiv auktion elleroffentlig auktion enligt 10, 12 eller 37 §. Gäller en föreskrift om rätt lill lösen enligt 14 §, skallen bostadsrättshavare, som vill överlåta sin bostadsrätt, skriftligen anmäladetta till föreningen med uppgift om lilllrä-desdag och begärt pris. Inom enmånad från det en sådan anmälan mottogs, skaU föreningen fatta beslut omöverlåtelse priset enligt de grunder som anges i stadgarna. 7 beslutet skallanges vem som har rätt alt lösa bostadsrätten och den lösningsheräl-tigadesadress. Bostadsrättshavaren äger rätt lill kontant betalning för bostadsrättenpå överlåtelsedagen, om annai ej medges. År bostadsrättshavaren inle nöjd med det pris somföreningen beslutat, får bosladsrätlshavaren hänskjula tvisten tillhyresnämnden inom en månad från det denne fick del av beslutet. Lösningsrätten är förfallen och bosladsrätlshavarenberättigad all sälja bostadsrätten till annan från det den harförfallit, om 1. bostadsrättsföreningen underlåtitatt fatta beslm enligt forsla stycket och inom lid .som där sägs, 2. den lösningsberätligade avslår frånsin rätt, 3. lösningsrätten ej görs gäUandehos bostadsrättshavaren inom en Prop.1981/82:169 31 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse månad från det denne i rekommenderat brev anmodat denlösningsberätligade att lösa bostadsrätten till del pris som har beslutats. Den lösningsberätligade får inte tillämpa andra grunderför prissättningen vid försäljning av förvärvad bostadsrätt än de som gällt iförhållande till bostadsrättshavaren. 37 § Har bostadsrättshavaren blivit skild från lägenhetentill följd av uppsägning i fall som avses i 33 §, skall föreningen säljabostadsrätten på offentlig auktion så snart del kan ske, om ej föreningen ochbostadsrättshavaren kommer överens om annat. Försäljningen får dock anslå lilldess brist för vars avhjälpande bostadsrättshavaren svarar blivit botad. Av vad som influtit genom försäljningen får föreningenuppbära så myckel som behövs för all läcka föreningens fordran hosbosladsrätlshavaren. Vad som återstår tillfaller denne. Om föreningen har underrättats om panlsällning av enbostadsrätt, är föreningen skyldig att utan dröjsmål underrätta panthavaren, ombosladsrällshavarens obetalda avgifter till föreningen överstiger en månadsavgiftoch bosladsrätlshavaren dröjer med betalningen utöver från förfallodagen.Har föreningen försummat sin underrättelseskyldighet, har den vid försäljningenligt förslå stycket företräde till betalning före panthavaren, endast i frågaom belopp som förfallit till betalning innan underrättelse borde ha sketl. 49 § Lägenhetsförleckningen skall för varje lägenhet ange 1. lägenhetensbeteckning, belägenhet, rumsantal och övriga utrymmen. 2. dagen förlänsstyrelsens godkännande av den ekonomiska plan som ligger lill grund förupplåtelsen, 3. bostadsråltshavarensnamn. 4. grundavgiftenför bostadsrätten. Uppgifter enligt första stycket skall genast införas iförteckningen när bostadsrätt upplåtes. om pant- om panl- sällning av bostadsrätt eller ändras sällning avbostadsrätt eller ändras Prop.1981/82:169 32 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse uppgift i förteckningen, skall delta uppgift iförteckningen, skall detta genast antecknas. bostadsrätt skall styrkt avskrift av överlåtelseavtalfogas till förteckningen på lämpligt sätt. Dagen för anteckning skall anges. som har förvärvat eller avseratt förvärva hus. får inte vägra en bostadshyresgäst i huset inträde iföreningen, om hyresgästen uppfyller de vUlkor för medlemskap som föreskrivsi stadgarna och föreningen skäligen kan nöjas med hyresgästen sombostadsrättshavare. Inträde får dock vägras så länge som föreningen inlebörjat att anta medlemmar bland hyresgästerna. 52 § Förvärvare av bostadsrätt, som Förvärvare av bostadsrätt, som vägratsinträde i föreningen, kan vägrats inträde i föreningen, kan inom en månad från det han fick del inom en månad från del han fick del av beslutet härom hänskjula tvisten av beslutet härom hänskjula tvisten till hyresnämnden. den som är bostadshyresgäsl i föreningens hus och vägratsinträde i föreningen. En bostadsrättsförenings heslut om förvärv avhyresfastighet för . ombildning till bostadsrätt skaU fattas på enföreningsstämma. Beslutet skall biträdas av hyresgästerna I minst tvåtredjedelar av de uthyrda lägenheter som omfattas av förvärvet. Dessahyresgäster skall vara medlemmar i bostadsrättsföreningen. Vid beräkningen av antalet lägenheter skall hänsyn inletas till garage, lager eller annan lägenhet som i första hand används somförvaringsutrymme. Protokollet,från föreningssläm- man skall innehålla uppgift om hur beräkningen av rösternahar skett och hållas tillgängligt för hyresgästerna och fastighetsägaren. Bestämmelsernai denna paragraf gäller för bostadsrättsförening som är ansluten tillrikskooperativ organisation, endast om förvärvet sker genom förköp enligtlagen (1982:000) om förköpsräu för hyresgäster. Denna lag träder i kraft . 3 1981/82. Prop.1981/82:169 34 Lag omändring i lagen (1947:523) om kommunala åtgärder förbostadsförsörjningens främjande m. m. Härigenom föreskrivs all 2 § lagen (1947:523) om kommunalaåtgärder för bostadsförsörjningens främjande m. m. skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Kommun är skyldig att genom Kommun är skyldig alt genom lämpligtkommunall organ förmedla lämpligt kommunall organ förmedla lån och bidrag, som utgå av statsme- lån och bidrag, som utgå av statsme del i syfte all främja bosladsförsörj- del i syfte att främja bostadsförsörj ningen inom riket eller eljest gälla ningen inom riket eller eljest gälla bosläder och lokaler inom bostads- bostäder och lokaler inom bostads område, saml alt vid sådan statlig område, saml all vid sådan statlig låne- och bidragsverksamhel biträda låne- och bidragsverksamhet biträda vid byggnadskontroll och låneför- vid byggnadskontroll och låneför valtning, valtning och utöva insyn i bostads rättsföreningars verksamhet. Genom lämpligt organ skall kommun fortlöpande samlauppgifter om bostadsförsörjningen i kommunen och på begäran underrättabostadssökande om möjligheterna all få bostad i kommunen, bostädernasbelägenhet, storlek och utrustning, bostadskostnader saml andra förhållandensom bostadssökande behöver kännedom om. Denna lag träder i kraft . 1981/82:169 35 Efter remiss har yttranden över betänkandet avgetts av bostadsdoQstolen, kanmarrätten i , doiastolsverket,hyresnämnderna i Stockholci, och rialmö,, bankinspektionen, , bostadastyxelsen, statens råd förbyggnadsforskning, länsstyrelserna i , och samt nalmöhus län, ägarlägenhetsutredningen(Ju 1980:04), konimittén (3 1930:05) omunderskottsavdraig, fritidsboendekommittén(Bo 1978;01), riksbank. , , , komnun, kommun, , . Sparbankernas Inteckningsaktiebolag (SPIHTAB), (), Svenska , , (), (), (), , , (SA30), NäringslivetsByggnadsdelegation, , ,Fastighets-anställdas forbimd, ,Hantverks-och Industriorganisation (SHIO) - Familjeföretagen. Yttranden har dessutom inkommit ifrån , statskontoret, StockholmsHandelskammare,.Föreningen och AB Bostadsgaranti. Kommittén (B1980:05) om underskottaavdrag har anförtatt den inte hajr några synpunkter att lägga på betänkandet. Svenska Bankföreningenhar i sitt yttrande anmärkt att Poat-och ,, har deltagit i handläggningen avyttrandet ooh anslutit aig till detta. har i sitt yttrande anslutitsig till Svenska Bankföreningens synpunkter. 30FAB har isitt yttrande anslutit sig till vad anfört i fråga om den lång- 1981/82:169 36 och har i sinayttranden anslutit sig till NäringslivetsByggnadsdelegations y-ttrande. Länsstyrelserna har bifogat yttrandenav , , AB Garnisonen och Helsingborga kommun. 1 30ST.U)SD0i'IST0LEN AlLHÄMA SYNPUNKTER Kommitténs uppgifthar varit att föreslå lagregler som fränjar en mera omfattande övergång från hyresrätttill bostadsrätt utan att detta leder till en ökad segregation påbostadsmarknaden. I vad mån ett genomförande av huvudlinjerna i det föreslagna regelsystemet skulle få den avsedda effekten, är svårt att avgöra. Man fårvisserligen förmoda att redan införandet av en hembudsskyldighet för er. fastighetsägarei en del fall kan väcka ett intresse hos hans hyresgäster att bilda en bostadsrättsförening, somkan ca över fastigheten. Avgörande fördeii enskilde hyresgästens ställningstagande till frågan om han verkligen skall köpaen bostadsrätt i huset torde dock vara denprivatekonomiska bedömning han gör av situationen. Begränsningar i avdragsräcten för skuldräntoroch strängare realisationsvinstbeskattningär exempel på faktorer som kan göra att en övergång till bostadsrätt framstår som ett mindre attraktivt alternativ för en hel del hyresgäster . Andra hämmande faktorer ligger inbyggda i själva koramittéförslaget, främsti bestämmelserna om prisreglering vid överlåtelse av enbostadsrätt, låt vara att dessa bestämmelsersyftar till att sänka prisnivån för att därigenom motverka bostadssegregationen. - Det förtjänar att idetta sammanhang påpekas att många, oberoende av sin ekonomiska situation, även fortsättningsviskommer 1981/82:169 37 att föredra den mera obundna boendeformsom hyresrätten represen- Det regelsystem som kommittén har föreslagit måste dessvärrebetecknas som tämligen invecklat. Det framstår som svårhanterligtbåde för hyresgäster och fastighetsägare. Ocksåett antal myndigheter av olika slag riskerar att dras in i omständliga och resurskrävande procedurer. Därtill kommeratt regelsystemets konsekvenser förfastighetsmarknaden är svåra att överblicka. Ett visst mått av krångel hade varit lättareatt acceptera, om man varit mera övertygadom att ett genomförande av regelsystemet hade letttill en mera omfattande övergång från hyresrätt till bostadsrätt.Hursomhelst föreligger det en påtaglig risk föratt ett genomförande av regelsystemet kommer attuppfattas som ett utslag av onödig byråkrati, allrahelst som projektet ju inte är inriktat påatt öka antalet bostadslägenheter påde bristorter som närmast berörs. - Det' ärsåledes tveksamt om fördelama med förslagetväger över de olägenheter som det kar. Förslaget till lag om förköpsrätt för hyresgäster Förslagets rubrik svarar dåligt mot dess innehåll. Mera korrekt vore att det benämndesLag om förköpsrätt för bostadsrättsföreningar. -Läggs förslaget till grund förlagstiftning, bör den nuvarande förköpslagen(1976:368) i fortsättningen benämnas Lag om förköpsrätt för kommuner. De befogenhetersom förslaget tillerkänner ett hyresgästkollektivhar lagts på en av hyresgästerna bildad ideell förening eller bostadsrättsförening." Trots detta används i lagtexten i flera fall uttrycket hyresgästerna förden juridiska person som har tillerkäntsbefogenheterna. Texten brister således i denklarhet som måste krävas av en lag, och den bör därför omarbetas. 1981/82:169 38 Undantaget i 2 §2 för fastighet som tillhör ett allmännyttigbostadsföretag förefaller vara omotiverat-. Det är ju härinte fr.g£ o- att tvinga föreEaget ;tt sälja.Läget är i stället det att företaget har bestämtsig för att överlåtafastigheten. Det saknas då skäl att inte möjliggöra för hyresgästerna att förköpa fastigheten. Skulle det av en eller annananledning - t ex då fråga är om en överlåtelse mellanallmännyttiga företag - vara önskvärt att den tilltänktaöverlåtelsen kommer tiil stånd, finns jualltid möjligheten att åberopa generalklausulen i punkten 3. -Från de utgångspunktersom här har redovisats kan det sättas i frågaom undantagen enligt punkten 2 över huvud är motiverade. Undantaget i 2 5 5 bör under alla förhållanden utmönstras. Det öppnar möjlighettill illojala förfaranden, som helt kan sätta den föreslagnalagen ur spel. Enligt förslaget är det nämligeningenting som hindrar att en och samma förvär'. 'are förstköper en andel i fastigheten ochsedan, genom ett annat köp, resten av fastigheten. I sådana fall dåett andelsköp bör kunna genomföras utan hinder av hyresgästemas förköpsrätt, kan jugeneralklausulen i punkten 3 tillämpas. 1 3 § första stycketbör anges att intresseanmälan skall görashos inskrivningsmyndigheten i den ort därfastigheten är belägen. Det kan ifrågasättas, om detinte redan vid en intresseanmälan borde krävas att en bostadsrättsförening hade bildats. Oetta synesemellertid vara att uppställa ett alltför strängt krav,som kan motverka lagens syfte. Dessutom skulle länsstyrelserna komma att drabbas av registreringsärenden förbostadsrattsföreningar som kanske aldrig kommeratt fungera som sådana. Dock synes initialtröskeln förhyresgästkollektivet böra höjas något, inte minst med tanke på de betydande rättsverkningarsom en intresseanmälan får för fastighetsägaren. Lämpligtkan vara att - såsom på andra ställen i lagen - kräva tvåtredjedelars majoritet incm hyresgästkollektivet.Vidare bör krävas någon form av bevis för att denna majoritet verkligen föreligger. Detta kan ske genom att vederbörande hyresgästerskriftligt 1981/82:169 39 förklarar att de biträder intresseanmälan. förstastycket och i andra lagrum talas om överlåtelse av egendom. Av 2 § 7 framgåremellertid att förköpsrätt endast. avses föreligga, om - som det får förstås - fastighetsägarenavser att sälja eller byta bort fastighetentill någon annan än till en av hyresgästerna bildad bostadsrättsförening. Ordet överlåtelse bördärför genomgående ersättas med köpeller byte. Vidare bör i 2 § klargörasatt paragrafen handlar om förvärv soip skulle görasav någon annan än en bostadsrättsförening som har bildats av hyresgästerna. Enligt förslaget förfallerförköpsrätten, om en bostadsrättsförening somhar antagit, ett hembud undandrar sig att fullfölja köpet (7 § första stycket3). Det har emellertid inte angivits hur långtid som skall ha förflutit för att förköpsrätten skallvara förfallen. Det är otillfredsställandeatt rättsförhållandet på detta sätthålls svävande. Därför bör övervägas att införa en absolut tidsfrist för köpets fullföljande. I 10 § andra stycket finns en bestämmelse av den innebörden att kommunen skall anhängiggöra föreningens talan i tvister mellan föreningenoch fastighetsägaren. rätt blir med andra ordberoende avatt kommunen inom rätt tid I hänskjuter tvisten till nämnden. En sådanordning kan knappast I ställetbör föreningen själv i förekommande fall anhängiggöra sin talan. Dispositionen av de processuella bestämmelserna ärinte bra. 7 § andra stycket synes böra placeras närmastefter 5 §. Bestäm melsema i 9 § torde höra hemma närmastefter nuvarande 7 § första stycket. Bestämmelsen i 10 § tredje stycket första meninj- en synes med fördel kunna tas upp i anslutningtill 8 §.- Andra meningen i 10 § tredje stycket förefaller vara en ren truism och bör därför slopas. Enligt 12 §andra stycket i den kommunala förköpslagen (1967:868) är förköpsrätten förlorad, om lagfart har beviljats för köparen i strid med 20 kap 7 §10 jordabalken. 1981/82:169 40 vägas om inte en bestämmelse av sacT.a innebörd borde införas äver. i den nu aktuella fcrköpslagen. '.?.. .-..-.ura meningen i 14 j ärägnad att förvirra och bördärför slopas; jfr 17 § lagen (1974:.1082)-ombostadsdomstol. - Detsaima gäller för övrigtmotsvarande bestämmelse i lagen (1975:1132) om förvärv avhyresfastighet m m. Lagen om ändring ibostadsrättslagen (1971:479) Enligt den föreslagna bestämmelsen i 12 a §andra stycket skall en förvärvare av en bostadsrätt, om förvärvet är ogiltigt på grund av formfel, ha rätt till ersättningav överlåtaren för uppkcmnen skada. .N"ågon motsvarande föreskrift finns inte i fråga om förvär\' av. Med hänsynhärtill och då den fSreslaen: bestännelsen synes sakna praktisi;betydelse (se betänkandet s 345) bör bestämeisen utgå. Vi vill som vårmening framhålla att den föreslagna 60 a § ber införas, oavsett vilken ställning son slutligen tas till det av koirr.ittén föreslagna regelkomlexet i övrigt. Med anledning av att kommittén i motiven har anfört, attar.dra-handshyresgäster skall ställas utanförbeslutsproceduren vill vi påpeka följande. Det förekomr.eri viss utsträckning att hyresavtal sor.fomiellt är att anse sor.andrahandsupplitelser reellt är attbetrakta som upplåtelser av fastighetsägaren. Ett slags bulvanförhållande kanmed andra crd föreligga. I fastigheter där detta regelmässigtförekomr.er ställs de boende helt utanför den föreslagnabeslutsordningen. Detta är inte godtagbart. Man skulle här kunns: över\'äga att låtahyresr.är.nderna få pröva frågan om hyresgästernasställning, jfr f ö 12 kap 48 §jorcabalker. i hyresrättsutredningens förslag till ändringi sagda balk, SOU 1981:77 s 37. Det synes numera vara en utbredd uppfattning att enbostadsrät kan pantsättas med skydd förpanthavaren mot pantsättarens andra fordringsägare genom s k denuntiation. 1981/82:169 41 Om lagstiftaren anser det lämpligtmed en pantsättning av detta slag bör uttryckliga regler tillskapas. Sammanfattningsvis finner kammarrätten att anledning föreligger till starka betänklighetermot de lösnings som förordas i betänkandetoch kan därför inte tillstyrka att förslagläggs fram på grundval av detta. Dét är angeläget att den enskilde har ett direktinflytande över den egna boendemiljön. Bl a ökarförutsättningarna för att han skall finna sig väl till räti denna miljö och engagera sig i. att fortlöpande förbättra den. Det ärdärför också önskvärt att goda betingelser skapas för att upplåtelserskall ske med 1981/82:169 42 bostadsrätt, somtypiskt sett ger även den som bor i lägenhet stora möjligheteri aktuellt hänseende. Kammarrätten är alltså positivtill den målsättning som har angetts för kommitténsarbete. Från desynpunkter som har angetts nu är det emellertii svårt act inse att den boendesintresse av att kunna få till stånd en övergäng från hyres- till bostadsrätt ipraktiken skulle vara mindre när en fastighet ägs av staten, kommun, allmännyttigtbostadsföretag eller annat rättssubjekt, som anges i 2 § 2. i förslagettill lag om förköpsrätt för hyresgäster, än av andra. Om en dylik ordning skapas föreliggerrisk för att de som bor i sådana hus kommer att uppleva det som diskriminerandeatt de är betagna de möjligheter att påverka boendeformen som föreliggerför andra kategorier av hyresgäster. Kammarrätten förordar därför att, om förslaget skulle genomföras, det aktuella undantagetfår utgå. En annan sak är att överlåtelser frän dessa rättssubjek-torde vara sällsynta öch att den praktiska effekten därför ej kanväntas bli sä stor. Vadhärefter angäi* formerna för att underlätta övergången frän hyres- till bostadsrätt finnerkammarrätter att anledning föreligger till avsevärda betänklighetermot kommitténs förslag. Somutvecklas närmare i fortsättningen är det å ena sidan inte osannolikt att reformen, om dengenomförs, särskilt pä sikt blir något av ett slag i luften. A andra sidan är förslaget isig ägnat att medföra en avsevärt ökad byråkrati och att försvårafastighetshandeln. Möjlighet för hyresgästernaatt få till stånd en över- 1981/82:169 43 gång frän hyres-till bostadsrätt föreligger enligt förslaget endast närfastigheten överläts. En förut sättning för att en sådan övergäng skall komjna till stånd idenna situation är att hyresgästerna har skapat en särskildintresseförening med sikte på att, om försäljningblir aktuell, överta fastigheten. De skall dessutom ha gjort enintresseanmälan hos inskrivningsmyndighet och vid behov upprepaanmälningen . Föreningen skall också hällas vidliv intill dess försäljning blir aktuell. Kammarrättenbefarar att det kommer att bli svårt för hyresgästerna att på detta sätt organisera sig med sikte pä att viden okänd tidpunkt överta fastighet och - framför allt -att vidmakthålla intresset. Detta gäller särskiltsedan någon tid har gått efter en eventuell reform. Denmest sannolika situationen för ett engagemang i aktuellt hänseendefrån hyresgästernas sida synes vara om fastigheten är på väg attkomma eller just har kommit i händerna på en person som de upplever som olämplig. situationen är det emellertid inte möjligt för hyresgästernaatt hinna vidta de åtgärder som förslaget förutsätter. Omde farhågor som har uttalats nu besannas, har en tyngande och ganskaomfattande lagstiftning genomförts och gäller utan att den fyller en sådanfunktion att den framstår som tillräckligt motiverad. Därtill korjr.s: att den i defall, där den slår, medför de betydande nackdelar som beskrivs i det följande. Aandra sidan är det möjligt att det kan finnas personer som finner det förenligtmed sina intressen att mera yrkesmässigt söka i större omfattning få till ståndintresseföreningar av det slag som äraktuellt Prop.1981/82:169 44