prop · G503123 · 1981-12-31 00:00:00 — Det kommer att påverka relationen mellan datateknikerna och användarna.Man bör eftersträva en sådan projektorganisation att användarna får ansvaretför utvecklingsprojekten medan datateknikerna utför sitt arbete på uppdrag avanvändarna. Sådana arbetsmetoder och -tekniker bör väljas (eller utvecklas) såatt användarna kan utföra en ökad del av systemutvecklingen själva varviddatateknikerna i ökad utsträckning kan vara metodexperter, rådgivare samtsvara för de mera komplexa delarna av systemutvecklingen. Frågorom systemavgränsning, systemintegration och systemkomplexitet bör få enlösning som bidrar till att användarna successivt kan få en ökad roll iarbetet. Etappindelning avutveckling och införande Föratt öka användarnas inflytande över datasystemutvecklingen och beslutsfattarnasmöjligheter att ekonomiskt och fidsmäsigt styra och påverka utvecklingen börmån välja att utveckla och införa ett system i flera etapper där varje etappinnebär en begränsad förändringsambition. Detta bör ske i stället för att delain arbetet i färre etapper där vatje etapp leder till en störreförändringsambition. Användningen av experimentella metoder försystemutveckling ger möjlighet för användarna att pröva alternativa lösningaroch därigenom understödja en successiv och stegvis systemutveckling. Beslut ominvesteringar i datasystem Föratt underlätta ställningstaganden vid investeringsbeslut krävs följande: attde olika medverkande i en systeminvestering ges möjligheter att utarbeta enkravspecifikation där de skilda önskemålen som man vill uppfylla finnsredovisade, attdet tas successiva beslut under en systeminvestering, attdet inför olika beslutstillfällen tas fram bedömningar av hur olika önskemåluppfylls (s. k. konsekvensbedömningar). Datafrågornai näringslivet, förvaltningen och i arbetslivet är relativt väl utredda ochdiskuterade. Bland annat har såväl och dataeffektutredningen som en radandra utredningar behandlat detta. Jag kan därför konstatera att ett stortantal rekommendationer på detta område grundas på betydande kunskap ocherfarenhet samt att de väl lämpar sig för konkreta åtgärder, försök m. m. Idatadelegationens arbete har studerats olika förutsättningar för att utvecklaoch använda datateknik i en organisation. Det har därvid befunnits angelägetatt behandla de rekommendationer som berör verksamheten och de som berörarbetslivet i ett sammanhang. Detta följer av rekommendation 15 vars innebördär att de goda lösningar står att finna, när man i ett sammanhang behandlarfrågor om verksamheten, organisationen, tekniken Prop.1981/82:123 Bilaga 1 24 Där sägs att systemutveckling och organisationsutveckling börgenomföras och i samverkan med varandra. Irekommendation 16 framhålls betydelsen av att organisationer bör investera ioch utnyttja datateknik för att höja produktiviteten i de sammanhang där dennametod bedöms vara den lämpliga lösningen. Rekommendation18 är av framtidskaraktär men relativt brett accepterad. Den antyder en ändradansvarsfördelning mellan användare och dataspecialister jämfört med vad somsynes vara vanligt . Den datatekniska utvecklingen ochpris/prestandautvecklingen vad gäller mikroelektronik skapar förutsättningarför att datateknik bör kunna ses som en stödteknik för anställda med sakansvaroch sakkunskap för vissa arbetsuppgifter. Genomden tekniska orientering, som är vanlig vad gäller systemutveckling, har detvarit svårt i projektarbetet att formulera krav på arbetstillfredsställelse. rapport från (SYSLAB Rapport nr 7, )visas att sådana krav förekommer i liten omfattning i kravspecifikationerna ipraktiken. I rekommendation 24 lyfts några faktorer fram som normalt kanmedverka till arbetstillfredsställelse. Det blir sedan viktigt att omsättadessa krav i organisations- och systemlösningar. Påsenare år har i datapolitiken lagts stort avseende vid frågor om utbildning,användarinflytande och medbestämmande (rekommiendation 26-28). Idatadelegationens arbete har betonats att inflytandet måste spridas tillanvändarna. En rad åtgärder behövs för detta. Delegationen har främst betonatdet lokala inflytandet. För att detta ska kunna realiseras krävs brett upplagdutbildning. För många datasystem med mera avgränsade användargrupper är dettarelativt lätt att genomföra när det gäller att organisera projekt eller utformadatasystem. Det är avsevärt svårare att genomföra vid större datasystem somspänner över stora användargrupper. Olika åtgärder för detta ändamål beskrivsi rekommendation 27. Frågan om medbestämmande vid användningen av ADB kommersenare att behandlas av chefen för . Rekommendation29-32 innehåller formuleringar som är relativt allmänt accepterade.Utgångspunkten i rekommendation 18 om stödteknik återkommer i rekommendation30. I rekommendation 31 anges åtgärder för att öka användarnas inflytande överdatasystemutvecklingen och beslutsfattarnas möjligheter att ekonomiskt och tidsmässigtstyra och påverka utvecklingen. Jagvill avslutningsvis framhålla att rekommendationerna i denna kategori redan nukan börja tillämpas hos organisationer där datasystem utvecklas och tas idrift. När det gäller den statliga verksamheten återkommer jag med ytterligarepreciseringar. I övrigt får tillämpningen av rekom mendationerna ske päfrivillig väg. Det kan vara svårt att omsätta rekommendationerna i praktiken,inte minst beroende på eftersläpande utbild- 1981/82:123 Bilaga 1 25 ning.Utöver utbildning krävs det även att de metodstödjande organen tar framhjälpmedel, handböcker, checklistor m.m. för att underiätta systemutvecklingoch -drift hos företag och myndigheter. 4.2.5Näringsliv, förvaltning och arbetsliv kategori 2 ORGANISATIONENS NYSKAPANDE Datasystembör få en sådan utformning i det konkreta fallet att det - både på kort och på lång sikt - understödjer innovationsbenägenhet, kompetensutveckling och förändringsbenägenhet i organisationen. Sårbarhetsfrägornabör ägnas kontinuerlig uppmärksamhet, inte minst inför generationsskifte av datorer och databehandlingssystem. Vid generationsskiften bör man tillvarata den tekniska utveckling som under vissa förutsättningar kan möjliggöra mindre sårbara lösningar, ofta i decentraliserad form. Ettföretag eller en myndighet bör utforma sina datasystem och organi sera driften på ett sådant sätt att det inte uppstår starka beroendeför hållanden till vissa nyckelpersoner inom eller utom organisationen vad gäller utveckling och drift av datasystemen. 25.Att få lära och utvecklas i arbetet Datasystemenbör vara utformade så att de stimulerar användarna till att stegvis lära sigmera och utvecklas i arbetet. Användarnas inflytande över datasystemen Användarnabör ha ett reellt inflytande över ett datasystems utveckling och användning. Omdet är fråga om att utveckla ett större datasystem som spänner över storaanvändargrupper är det svårt för enskilda användare att kunna utöva ett sådantinflytande. Därvid bör prövas om det stora datasystemet kan indelas i mindreoch självständiga delar (delsystem) som mera avgränsade användargrupper harinflytande över. Minskad systemintegration och minskad samordning får då avvägasmot de fördelar som ett ökat användarinflytande kan ge i form av effektivaregenomförande, ett bättre fungerande system och minskat underhåll. Företagoch myndigheter har använt datateknik en förhållandevis . Detfinns knappast några säkra undersökningar som visar i vad mån utnyttjadedatasystem i en organisation understödjer eller försvårar organisationensnyskapande (rekommendation 19). Det har ibland framhållits att datateknikenmedför att enklare verksamhetsförändringar underlättas kraftigt medan störreförändringar kan försvåras. Jag konstaterar att delegationen har nöjt sig medatt formulera en allmänt hållen rekommenda-Uon som bör föranleda särskildautredningar och studier. Irekommendation 20 och 21 behandlas frågor som säkerhet och sårbarhet förenskilda organisationer. Sårbarhetsberedningen har i uppgift att behandlasådana frågor. Prop.1981/82:123 Bilaga 1 26 Rekommendation 25 behandlar ett krav som kan te sigsjälvklart men som av många upplevs vara svårt att uppfylla. Det finns relativtfä undersökningar om hur användarnas kunskap påverkas av utnyttjade datasystem.I många sammanhang påpekas risken för att användarnas kunskaper utarmas omdessa kunskaper byggs in i systemen när systemen utvecklas. Rekommendationensäger att datasystemen bör stimulera användarna att stegvis lära sig mera. Iavsnitt 4.4 lämnar jag förslag till utredning vad gäller detta. Jag har i kommentaren till rekommendation 27 i kategori 1framhållit att användarinflytande är svårt att realisera vid större datasystemsom spänner över stora användargrupper. Jag avser att ge statskontoret iuppdrag att belysa olika frågor om utveckling och drift av statligariksomfattande datasystem. Därvid bör bl.a. behandlas de åtgärder som ingår irekommendation 27. 4.2.6 Samhället kategori I Det är angeläget att vidmakthålla och utveckla enlivskraftig svensk dataindustri - för att skapaförutsättningar för oberoende, - för att ökamöjligheterna att företag och myndigheter, som användare av datateknik, skakunna få tillgång till produkter och tjänster som är anpassade till svenskaförhållanden. Teknikupphandling pä dataområdet bör därvid utnyttjas. Densvenska dataindustrin bör därigenom kunna få ökade exportmöjligheter - för attförbättra kunskapsöverföringen från dataindustrin till företag och myndighetersom utnyttjar datateknik. Förändringar på arbetsmarknaden somen följd av datorisering bör stimuleras där detta kan ske under socialtacceptabla former och där datoriseringen bidrar till en totalt sett långsiktigtökad sysselsättning i samhället. Datoriseringen i näringsliv och förvaltningfår därmed inte leda till att samhällsmålet angående full sysselsättning pålång sikt försvagas. En rationaliseringsplanering börgenomföras där förändringar i arbetsuppgifter och sysselsättning belyses påett tidigt stadium. Företag och myndigheter bör bedrivaen bred personalutbildning för att därmed underlätta nödvändiga förändringar iarbetslivet som en följd av datoriseringen. De anställda bör inte gesförsämrade arbetsuppgifter som en följd av införande och utnyttjande avdatasystem. Datatekniken ochdatakommunikationen bör användas på ett sätt som främjar den regionalautvecklingen och ger olika regioner ökad variation i näringsliv och ettbredare sysselsättningsutbud. Datakraften och kunnandet omdatatekniken bör spridas. En sådan decentralisering bör få en form som främjararbetsinnehållet för de 1981/82:123 Bilaga 1 27 anställda,användarinflytandet och effektiviteten samt minskar sårbarheten. Datateknikenoch informationsteknologin måste värderas utifrån en helhetssyn på människanoch samhället. Löpande konsekvensbedömning är nödvändig. Detta ger en kontrollöver utvecklingen med bevarad flexibilitet. Föratt vi ska kunna försäkra oss om datateknikens positiva potential och undvikade användningssvårigheter och låsningar som tekniken kan medföra, erfordrasatt vi - i möjligaste mån - / ett sammanhang betraktar tekniken, dessanvändning samt konsekvenserna av denna användning på människor, organisationeroch samhället. FORSKNINGOCH UTBILDNING 50. Forskning på dataområdet skall, liksom utbildningen,kännetecknas av balans vad gäller tekniken, dess användning och konsekvenser. Irekommendation 33 betonas det angelägna i att vidmakthålla och utveckla enlivskraftig svensk dataindustri. Det ger förutsättningar för oberoendeoch ger möjlighet för svenska beställare att få tillgång till produkter ochtjänster som är anpassade till svenska förhållanden. En betydelsefull åtgärdför att åstadkomma detta är teknikupphandling. I avsnitt 4.3 lämnar jag förslagvad gäller teknikupphandling. Sysselsättningsfråganhar diskuterats mycket i samband med datateknikutveckling och -användning.Många har hävdat att datoriseringen kan leda till ökad arbetslöshet medan andraframhållit att datoriseringen är en förutsättning för att behållaarbetstillfällen. I datadelegafionens rapport liksom i dataeffektutredningensbetänkande "Industrins datorisering" (SOU 1981:17) framhålls, att maninte med säkerhet kan härleda förändringar av den totala sysselsättningen frånåtgärder innebärande att utnyttja eller att inte utnyttja datateknik. I ställetpåverkas sysselsättningen av en rad faktorer där den ekonomiska politiken ochkonkurrensförmågan i näringslivet är av stor betydelse. Rekommendationerna38-41 anger därför att datateknik bör utnyttjas för att få en framtida ökadsysselsättning i samhället. För att omställningarna ska kunna ske under socialtacceptabla former, krävs en långsiktighet i planeringen och en bredpersonalutbildning för att underlätta nödvändiga förändringar i arbetslivet. Detär enligt min mening en angelägen uppgift att informera och utbilda omsysselsättning och datateknik. Den oro, som många människor känner för attdatorerna kan ta bort jobben, kan då vändas till mera aktiva åtgärder för atträtt utnyttja de förändringar som av resursskäl är nödvändiga att genomföra.Företag och myndigheter har ett stort ansvar för att å sin sida förbereda föroch underlätta omställningar. 1 detta ligger även att kunna anpassa takten i deförändringar, som man vill genomföra, till de förutsättningar (planering ochutbildning m.m.) som företag och myndigheter själva skapat genom sina åtgärder. Prop.1981/82:123 Bilaga 1 28 I rekommendationerna 42 och 43 behandlas viktiga frågor omregional utveckling och decentralisering. Olika åtgärder bör vidtas för att meddatateknik och datakommunikation stimulera regional utveckling. Kraven på decentralisering av datasystem har förändrats påsenare år. Det var tidigare vanligt att betona spridningen av självautrustningen, bl.a. för att minska datasystemens sårbarhet mot störningar.Regeringens proposition 1978/79:121 med sina krav på dedicering och spridningav datordriften är ett utryck för detta. har frågor omanvändarinflytande fått en avsevärt mycket större betydelse än de harhaft. Därmed har intresset mera fokuserats pä att sprida själva kunnandet kringdatasystemen för att möjliggöra ett användarinflytande. I många sammanhang hardärför decentralisering av datordrift och datakunnande blivit ett viktigt medelför att uppnå användarinflytande. I rekommendation 43 har även andra målangetts som bör uppfyllas med hjälp av sådan decentralisering. Rekommendation 47 beskriver en helhetssyn på datatekniken.Den utgår från människans förutsättningar i samhället. Det grundläggande är atti ett sammanhang betrakta tekniken, dess användning samt konsekvenserna avdenna användning för människor, organisationer och samhället. I datadelegationensförslag till svensk modell återkommer denna helhetssyn. Rekommendation 50 har samma utgångspunkter somrekommendation 47. Relativt stora resurser har satsats päteknikfrågor, avsevärt mycket mindre på användarfrågor och praktiskt tagetinget alls på konsekvensfrågor. Den svenska forskningen och utbildningen ärdärför inte inriktad i enlighet med dessa rekommendationer.Detta har berörts ovan (avsnitt 3.4.1) där de uttalanden, som chefen förutbildningsdepartementet har gjort i forskningspolitiska propositionen,referades. 4.2.7 Samhället kategori 2 SAMHÄLLSKONTROLL Som en allmän princip bör gälla attuppgifter i register inte bör användas för andra ändamål än dem som de äravsedda för. Uppgifter i olika dataregister börkunna användas för kontroll, t.ex. vid bekämpande av ekonomisk brottslighet, ide fall detta bedöms vara en effektiv metod. Sådan användning av registeruppgifterfår dock inte innebära en försvagning av integritetsskyddet för bredamedborgar-grupper. Kontrollen genom samköming bör därför koncentreras till demsom misstänks för brott. Information om kontrollåtgärder böri förväg ges till allmänheten om kontrollens bakgrund, syfte,tillvägagångssätt, sanktioner vid överträdelse m.m. Vid överväganden om att registreranya uppgifter i dataregister som kan användas för kontrolländamål bl.a. genomsamköming bör hänsyn tas till den samlade mängden registrerade uppgifter somuppkommer. Ett gradvis utökande av registrerade uppgifter till följd avfristående beslut kan oavsiktligt ha negativa konsekvenser från integritetssynpunkt. 1981/82:123 Bilaga 1 29 De anställda bör inte ges försämradearbetsuppgifter som en följd av införande och utnyttjande av datasystem. Studier av databrottslighet bör genomföras för attbelysa möjliga kon sekvenser och behov av åtgärder. Det fortsatta arbetet med sårbarhetsfrågorna måstesyfta till att återge samhället så mycket som möjligt av den motståndskraft mot störningar som fanns före datoriseringen. Arten och konsekvenserna av dataflöden över de svenskagränserna bör utredas och analyseras. I detta sammanhang bör önskvärd heten och behovet av olika metoder för övervakning och reglering av dessa dataflöden prövas. Det arbete som pågår i internationella organi sationer bör beaktas. Strävan bör vara att nå fram till internationella överenskommelser på området. Datasystem bör vara väl dokumenterade så attanvändarna kan ta del av och förstå systemets funktioner. Datasystem medfunktioner för kunskapsbearbetning måste i anslutning till sina rekommendationererbjuda tolkningar, förklaringar och presentera de resonemang som ligger bakom. Rekommendationerna 3437 behandlar olika frågor kringsamhällskontroll av medborgare och organisationer med användande avADB-register och datateknik. Detta har blivit en allt mera aktuellfråga genom att kontrollbehoven ansetts vara angelägna och samhällskontroll medADB-register bedömts som en enkel och föga personalkrävande metod.Delegationen har därför formulerat fyra rekommendationer som bör ses i ettsammanhang. De söker finna en avvägning mellan kraven på samhällskontroll ochkraven på integritetsskydd. De frågor som där behandlas är dock såkomplicerade inte minst i ett långsiktigt perspektiv att de bör bli föremålför fortsatt utredningsarbete. bör någon definitiv ställning intetas av statsmakterna. Rekommendation 41 behandlar ett angeläget önskemål isamband med införande och utnyttjande av datasystem, som det kan vara svårt attuppfylla. Frågan bör därför utredas närmare. Frågan om databrottslighet behandlas i rekommendation 44.Frågan utreds f.n. av förmögenhetsbrottsutredningen i enlighet med dessdirektiv. I SÅRBs handlingsplan anges att SÅRB också avser att arbeta med dessafrågor. SÅRB bör även behandla utredningar i anslutning till rekommendation45. En betydelsefull framtidsfråga i ett samhälle med enomfattande använd- Prop.1981/82:123 Bilaga 1 30 ningav datateknik är hur dataflödet över gränserna påverkar samhället,organisationer och medborgare (jfr med rekommendation 46). Det är angelägetatt man skaffar sig en god överblick i dessa vittomfattande frågor.Gmndläggande för detta arbete skall vara att endast åtgärder som står iöverensstämmelse med de demokratiska fri- och rättigheterna bör övervägas. Rekommendation48 behandlar en annan framtidsfråga, nämligen utvecklingen mot s.k.kunskapsbearbetande datasystem. Särskilda krav måste ställas på dessa. 4.2.8Samhället - kategori 3 Studier av konsekvenser av ett kommande informationssamhälle börintensifieras. Det gäller att motverka en utveckling som leder till enökad isolering inom den egna sfären och se till att det kommandeinformationssamhället främjar sociala kontakter. ISverige liksom i flera andra länder sker en successiv utveckling mot vad somkan kallas ett informationssamhälle. Främst har detta behandlats av ett antalförfattare. Det är fråga om relativt långsiktiga frågor. Många har hävdat attett sådant samhälle kommer att innebära stora förändringar jämfört meddagsläget. Det är dock knappast aktuellt att under den kommande treårsperiodeninleda mera samlade studier kring dessa frågor. Dessa frågor bör därför skjutasupp till en kommande etapp i datapolitikutformningen. Denindelning av rekommendationerna i tre kategorier som redovisats i detföregående kan användas för att inför etapp II iutformningen av en samordnad datapolitik ta fram och redovisa planer pådatapolitiska åtgärder resp. planer på datapolitiska utredningar. Debåda planerna är mycket översiktligt skisserade. Normalt anges inte hur ellerav vem en åtgärd ska genomföras och inte heller ges några detaljerade uppgifterom de olika utredningsbehov som beskrivs. Avsiktenmed att på ett tidigt stadium redovisa en översiktlig åtgärds-plan (avsnitt4.3) resp. utredningsplan (avsnitt 4.4) för den kommande etappen II () är att ge tillfälle till kommentarer och bedömningar som bör vara avvärde i anslutning till att åtgärder ska genomföras eller utredningarorganiseras och igångsättas. Därmed skapas förutsättningar för att under etapp II bedrivaett samordnat datapolitiskt arbete både när det gäller konkreta åtgärder ochdet utredningsarbete som kan bli aktuellt. Prop.1981/82:123 Bilagal 31 4.3 Översiktlig plan för datapolitiska åtgärder underetapp II De förslag till åtgärder som jag nu kommer att redovisa ikortfattad form har framkommit bl. a. ur arbetet med att beredadatadelegationens rekommendationer och förslag. Förslagen redovisas områdesvis i huvudsak enligt denuppställning som finns för rekommendationerna till kategori 1 (avsnitt 4.2.1,4.2.4 samt 4.2.6). Regeringen har i proposition 1981/82:37 föreslagitriksdagen vissa åtgärder för att stärka tillgången till offentliga handlingarsom lagras pä ADB-medium. I propositionen har anmälts vissa åtgärder som intekräver medverkan. Dessa åtgärder avser rådgivning tillmyndigheterna om tilllämpningen av tryckfrihetsförordningens ochsekretesslagens krav på utformningen av ADB-system samt en förstärktserviceverksamhet gentemot allmänheten. Efter samråd med justitieministern kanjag upplysa att denne har för avsikt att lämna förslagpå dessa punkter. Begriplig information till medborgarna från offentligadatasystem De krav som redovisas i rekommendation 5 vad gällerutformningen av information som framställs i offentliga datasystem tillmedborgargrupper kan jag ansluta mig till. Jag avser att ta initiativ till ennärmare kartläggning av vilka åtgärder som behöver vidtas. Folkbildning bl.a. för att möjliggöra en bredteknikvärdering Rekommendation 6 behandlar allmänhetens tillgång till information och kunskaper om informationssamhällets möjligheter ochrisker. Att åstadkomma och förmedla sådan information ochutbildning är en mycket angelägen uppgift. Datadelegationen har framhållit attutbildning är en av de avgörande förutsättningarna för en utveckling ochanvändning av dalatekniken under demokratisk styrning och kontroll. En bredutbildning till allmänheten och de anställda i företag och myndigheter är enhörnsten i detta sammanhang. Chefen för kommer i bilaga 3 attlämna förslag till åtgärder på området bred utbildning i datafrågor tillallmänheten. Råd och stöd för en förbättrad system- ochorganisationsutveckling Som jag har anfört (avsnitt 4.2.4) finns det en rad rekommenda tioner som placerats i kategori 1 och som bedöms vara lämpliga att ligga till grund för åtgärder. Flera av dessa är av sådan natur att det nu främst är fråga om att i lämplig projektform samla in och systematisera erfarenheter och kunskaper från näringsliv och förvaltning samt att använda dessa Prop.1981/82:123 Bilaga 1 32 exempel och erfarenheter som grund för råd ochanvisningar. Jag avser främst följande rekommendationer: 15, 18, 23-24, 26-32.De grundläggande utgångspunkterna ges i rekommendation 15, 18 och 27.1rekommendation 15 sägs att datasystem bör utvecklas i nära samspel med verksamhetensmål, organisationen och de människor som arbetar i den. System-ochorganisationsutveckling bör genomföras och i samverkan med varandra.Syftet är att öka verksamhetens effektivitet och användarnasarbetstillfredsställelse. I rekommendation 18 sägs att i företag och myndigheter bördatatekniken ses som en stödteknik för anställda med sakansvar och sakkunskapför vissa arbetsuppgifter. I rekommendation 17 sägs att användarna bör ha ett reelltinflytande över ett datasystems utveckling och användning.