prop · G503143 · 1981-12-31 00:00:00 — Beredskapsarbeten, arbetsmarknadsutbildning och yrkesinriktadrehabilitering vid är exempel på sådana arbetsförberedandeåtgärder som arbetsförmedlingen kan vidta. I prakliskl taget samtliga län finnsdessutom exempel på att arbetsförmedlingarna samverkar med andra samhällsorgan- vanligen de sociala myndigheterna,men också kriminalvård, alkoholpoliklinikerm.fl. - i projekt eller andra aktiviteter i syfte att rehabiliteradrogmissbrukare. Några av aktiviteterna riktar sig till narkotikamissbrukare.De kan innefatta bl.a. arbetsträning, social träning, kompletterande teoretiskutbildning, arbelslivsorienlering. budgetproposition omnämnde jag atlarbetsgruppen för narkotikafrågor vid () arbelsvårdsdelegationhar överlämnat sin slutrapport till regeringen. Arbetsgruppen bildades med anledning av riksdagensställningstagande (SoU 1977/78:36, rskr 1977/78:363) till prop. 1977/78:105 omåtgärder mot narkotikamissbruk. Där föreslogs bl.a. åtgärder för etlintensifierat samarbete mellan arbetsförmedlingen och narkomanvårdensbehandlingshem. Gruppens uppgift skulle vara att aktivt leda och främja ensådan verksamhet. 1 arbetsgruppen har ingått företrädare för ,, , , (SÖ), landstings- ochkommunförbunden, arbetsmarknadens parter samt åtLäkemedelsmissbrukare (RFHL). AMS erhöll regeringens bemyndigande att fråntolfte 1981/82:143 131 huvudfitelnsanslag C 5. Särskilda åtgärder för arbetsanpassning (numera betecknat C 3.Särskilda åtgärder för arbetsanpassning och sysselsättning) bestrida kostnaderför verksamheten med sammanlagt högst 1 milj. kr. I sin rapport påvägen mellan missbruk och jobb har arbetsgruppen bl.a. redovisat problem ochbrister när det gäller rehabiliteringen av narkotikamissbrukare. Gruppenssynpunkter och överväganden gmndar sig bl.a. på vad den inhämtat vidkonferenser och besök på behandlingshemmen, då den tagit del av personalensoch elevernas erfarenheter. De berörda arbetsförmedlingarna har också redovisatsina erfarenheter av arbetet med narkotikamissbrukare. Arbetsgruppen konstateraratt många brister beror på bristande samordning mellan de olika myndigheter spmbehöver engageras i rehabiliteringsarbetet och på att myndigheterna intealllid har fillräckliga kunskaper om varandras resurser. Många brister skullekunna elimineras, menar arbetsgruppen, om de tillgängliga resurserna användesför en gemensam lokal planering av insatserna. En ökad samordning behövs ocksåom man skall kunna undvika "glapp" mellan behandlingshemmensplanering och den yrkesinriktade rehabilitering som arbetsmarknadsverket svararför. Vidare behöver man lösa en del problem med eftervård av eleverna. Chefenför har tidigare denna dag behandlat frågan om utveckling avinsatser inom eftervården. Arbetsgruppen ger vissaförslag om hur rehabiliteringen skall kunna bedrivas och redovisar en modellför en sammanhållen obruten rehabilitering av behandlingshemmens elever.Gruppen föreslår att försäkringskassornas rehabiliteringsgrupper (rehagmpper)skall vara forum för planering av rehabiliteringsinsatserna och föransvarsfördelningen mellan de berörda myndigheterna, så att man uppnår enobruten rehabiliteringskedja, där alla de olika samhällsorganens åtgärder ärväl samordnade sinsemellan. För egen del finner jagdessa förslag väl motiverade och jag utgår från att de berörda myndigheternamedverkar till att arbetet med denna grupp sökande bedrivs på ettändamålsenligt sätt. Arbetsgruppens förslag bör därvid kunna vara enutgångspunkt. Arbetsgruppen betonar ungamissbrukares stora behov av informafion och vägledning inför valet av arbete ellerutbildning och som arbetsförmedlingen har svårt att helt tillgodose. En annansvårighet är att arbetsförmedlingens personal ofta har otillräckliga kunskaperom missbruksproblemafiken. Med hänvisning till detta föreslår arbetsgruppendärför att regeringen skall bevilja medel för atl stödja försök som bedrivs iStockholm med en särskild SYO-funkfionär för behandlingshemmens elever. SÖskulle, enligt arbetsgruppen, få medel för att svara för utveckling ochutvärdering av försöket. De föreslagna medlen skulle hämtas ur ingående reservafionden på anslaget C 3. Särskilda åtgärder för arbetsanpassning ochsysselsättning. Föregen del vill jag framhålla att behandlingshemmen inte omfattas av Prop.1981/82:143 132 denstalsbidragsgivning till studie- och yrkesorientering som sker via SÖ och attSÖ bl.a. därför saknar anknytning till en SYO-verksamhet vid behand-Ungshemmen.Jag är därför inte beredd att föreslå att SÖ tilldelas medel i enlighet medgruppens förslag. vill jag framhålla att åtgärder för den häraktuella gruppen kan komma till stånd inom ramen för de befintliga stöd- ochåtgärdssystemen och i det reguljära arbete som bedrivs av olika myndigheter ochorgan. Detta sker också, som jag nämnt inledningsvis, bl.a. inomarbetsmarknadsverket. Somarbetsgruppen framhåller är arbetsmarknadsinstituten () inom arbetsmarknadsverketen viktig resurs när det gäller vägledning och yrkesinriktad rehabilitering av bl.a.personer som haft missbruksproblem. Instituten ger fördjupad vägledning och möjhghettill arbetsprövning pch arbetsträning till sökande som behöver sådan meraomfattande förberedelse innan de kan ta ett arbete. Utöver de medel somanvisats för institutens drift och till utbildningsbidrag åt de inskrivnadisponerar arbetsmarknadsverket medel för metodutveckhng, forskning ochpersonalutbildning inom den yrkesinriktade rehabiliteringen. En rådgivandedelegation för yrkesinriktad rehabilitering skall följa utvecklingen ochöverväga åtgärder inom området när det gäller utbildning av personal,utvecklingsarbete och forskning. I delegationen skall bl.a. ingå företrädareför flertalet av de organ som har varit representerade i arbetsgruppen.Självfallet kan dessa i delegationen lägga fram förslag om utvecklings- ochpersonalutbildningsinsatser med inriktning på drogmissbrukare. Jaghar här pekat på några av de resurser som redan finns och som kan användas irehabiliteringen av bl.a. narkotikamissbrukare. Som jag har anfört i åretsbudgetproposition är det angeläget att man söker finna metoder som kan ledatill att ungdomar med drogproblem kan rehabiliteras och få arbete. Ett starktskäl för detta är de skrämmande följder som ett fortsatt missbruk får förungdomarna. För att markera betydelsen av utvecklingsarbete med inriktning pårehabilitering av narkotikamissbrukare förordar jag att särskilda medel anvisasför att möjliggöra en ökad satsning på området. Tolfte huvudtitelns anslag C 5.Yrkesinriktad rehabilitering, delprogrammet Metodutveckling, forskning ochutbildning bör därför räknas upp med . De nuföreslagna medlen skall användas för utveckhng av metoder för vägledning ochrehabilitering av unga f.d. narkofikamissbrukare. Jag vill inte uteslutamöjligheten att - om AMS finner det lämpligt- medlen fill någon del ocksåanvänds för personalutbildning och andra åtgärder som syftar till att ökakunskapen om narkofikaproblematiken hos den personal inom arbetsmarknadsverketsom arbetar med narkotikamissbrukare. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen alttill Yrkesinriktad rehabilitering för /83 anvisa ett iförhållande fill prop. 1981/82:100 med . 1981/82:143 133 Propositionenshuvudsakliga innehåll ............................ 1 Utdrag urprotokollet vid regeringssammanträde 3 1 Bakgrund.................................................................. 4 1.1 Utveckling av konsumtion och missbruk........... ....... 4 1.1.1 Alkoholkonsumtionoch skadeverkningar 4 1.1.2 Narkotikamissbruketsutveckling........... 5 1.2 Åtgärder inom alkoholområdet ....................... ....... 7 1.2.1 Bakgrund .............................................. ...... .7 1.2.2 Information ochopinionsbildning ......... ....... 8 1.2.3 Alkoholpoliliskarestriktioner.................. ..... 10 1.2.4 Vården avalkoholmissbrukare.............. ..... 15 1.3 Åtgärder för atl bekämpa narkotikamissbruket 20 1.3.1 Bakgrund .............................................. 20 1.3.2 Tullensverksamhet i narkotikabekämpningen.. 21 1.3.3 Polisens verksamheli narkotikabekämpningen . 1.3.4 Åklagarinsatser..................................... 24 1.3.5 Internationelltsamarbete..................... 25 1.3.6 Kriminalvården ...................................... 27 1.3.7 Vården ochbehandlingen av narkotikamissbrukare 30 1.4 Fprskning om alkohol och narkotika................. 34 1.4.1 Alkohol- och narkofikaforskningensutveckling 34 1.4.2 Forskningensnuvarande läge............... 35 1.4.3 Konsumtions-och missbruksutveckling. 1.4.4 Behandlingsforskning............................ 40 2 Övervägandenoch förslag........................................ 41 2.1 Utgångspunkter............................................... 41 2.2 Opinionsbildningoch information..................... 42 2.3 Begränsningarav alkoholens tillgänglighet...... 44 2.3.1 Allmänt.................................................. 44 2.3.2 Prispolitiken........................................... 45 2.3.3 Etablering avsystembutiker.................. 45 2.3.4 Lördagsstängningav Systembolagels butiker ... 46 2.3.5 Återkallelse avserveringstillstånd......... 47 2.4 Vården av alkohol- och narkotikamissbrukare 49 2.4.1 Utgångspunkterför missbrukarvården . 2.4.2 Utveckling avvård enligt LVM................ 50 2.4.3 Tidigavårdinsatser................................ ..... 51 2.4.4 Eftervård............................................... ..... 51 2.4.5 Familjevård förmissbrukare.................. ..... 53 1981/82:143 134 2.5 Forskningsfrågor.............................................. 57 2.5.1 Alkohol- ochnarkotikaforskningens inriktning . 2.5.2 Kartläggningarav drogutvecklingen .... 58 2.5.3 Förmedling avforskningsresultat.......... 60 2.6................................................................... Internationellainsatser för att bekämpa narkotikamiss bruket ............................................................. ...... 61 Hemställan...................................................................... ...... 63 Bilaga 1:1Sammanfattning av SAMO:s slutrapport......... 64 Bilaga 1:2Lagrådsremiss om ändring i lagstiftningen om tillstånd till servering av alkoholdrycker............................. 78 Bilaga 1:3 Lagrådets yttrande över lagrådsremiss omändring i lagstiftningen om tillstånd till servering av alkoholdryck er..................................................................... 91 Bilaga 1:4 Förslag till lag om ändring i lagen (1977:293)om handel med drycker..................................................... 92 Bilaga 1:5Sammanfattning av familjevårdsutredningens betänkande (DsS 1981:17) ................................................ 94 Bilaga 1:6Sammanställning av remissyttrandena över betänkandet Ds S 1981:17 Det förstärkta familjevårdshemmet 102 Bilaga2 Justifiedepartementet:.................................. 113 '' Kriminalvården................................................ 115 Bilaga 3 :........................... ... 118 1 Skolan och drogfrågorna............................. 118 1.1 Inledning .................................................... 118 1.2 Nuvarandepersonella resurser för ANT-verksamhet 119 1.3 Statligt slödtill ANT-verksamhet................. ... 120 1.4 Särskildaaktiviteter under /82 121 1.5 Fortsalt ANT-verksamhet............................. ... 122 2.................................................................. Dokumentationav alkohol- och narkomanvårdsforsk ning ............................................................ 124 3 Hemställan.................................................. 126 Bilaga 4 :................................ 127 Tullens narkotikabekämpning........................... 127 Den skattefria alkoholen i utlandstrafiken........ 128 Bilaga 5 :................... 130 Yrkesinriktad rehabilitering av f.d. narkotikamissbruka re .................................................................... ... 130