prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — Verksamhetsplaneringenhar under budgetåret utvecklats vidare. I planeringen har platsförmedlingenprioriterats. Arbetssökande och arbetsgivare har stimulerats all anpassa sin efterfrågan tilldel verkliga utbudet av arbeteresp. till de sökandes kvalifikationer. Försöken med s. k.modellkontor i fortsatte under /81. Under årethar en utvärdering av försöken påbörjats. Utvecklingsarbetet för den andraetappen av modellkonlorsförsökel har likaså påbörjats. Den innebär att terminalerna förutomkompletta uppgifter om de lediga platserna kommer att kunna ge uppgifter ävenom de arbetssökande. Obalansen mellan dearbetssökandes önskemål, utbildning och erfarenheter och de lediga platsernassammansättning och arbetsgivarnas krav, har tilltagit. De platser som anmäls lillarbetsförmedlingen är, inle sällan de mestsvårfillsalta, pga ökad intern rekrytering. På lokalaarbetsmarknader inle minst i regioner med ensidigt näringsliv förstärksytterligare denna obalans mellan utbud och efterfrågan. Obalansen och dendåliga platstillgången drabbar i första hand grupper med den svagaste ställningen på arbetsmarknadenoch för vilka det också krävs extra förmedlingsinsalser. Under budgetåret1980/81 har jämställdhelsarbetet förts vidare. Försök med en omfördelningav platsförmedlingens resurser lill förmån för kvinnliga arbetssökandehar genomförts bl a i . Utvärderingen visar all deförstärkta förmedlingsinsalserna har givit goda effekter. Kvinnorna har fållarbete i ökad utsträckning. De breddade också sitl yrkesval och fick arbete iandra yrken än de från början sökt. Trots all männen fick 1981/82:100 Bilaga 15 60 en lägre grad av service märktes inga negativa effekterpå deras arbetslöshet. även under /81 prioriterat placeringen aväldre och handikappade har dessa haft svårt all hävda sig i konkurrensen. Denminskade efterfrågan på arbetskraft slår hårdast mol dessa grupper. Speciellt viddriftsinskränkningar har del varit svårt alt hitta ersätlningssysselsätlning. Antalet arbetssökande invandrare harfortsalt att öka, även om del varierarkraftigt mellan olika län. Bland invandrarna är arbetslösheten dubbelt så stor som hos totalbefolkningen. avalla arbetssökande är invandrare medbehov av speciella åtgärder genom särskild social och språklig hjälp. Antalet arbetslösaunga ökar. Antalet ungdomar under 18 är i arbetsmarknadspolitiska åtgärder harminskal i och med alt skolan tagit över ansvaret men elt systematiskt arbete läggs ner avarbetsförmedlingen för att bearbeta förelag och skaffa arbete ät de unga som ejsökt eller anlagils lillutbildning. AMS beräknar i sinanslagsframställning medelsbehovet för programmet Arbetsmarknadsinformationunder /83 fill 1090,2 milj. kr., varav 941,8milj. avser s. k. förvaltningskostnader. Platslistor, (ej ADB-baserade) Tryckning av blanketter m. m. Huvuddelen avutgifterna för programmet avser gemensamma förvaltningskostnader. 1det följande återges AMS redovisning i anslagsframställningen avmedelsbehovet för de övriga posterna under programmet. 1981/82:100 Bilaga 15 61 I syfte attunderlätta matchningen och göra platsförmedlingen mer effektiv föreslår AMS altantalet ADB-baserade sökterminaler, under budgetåret utökas med ytterligare 220. Detta skulle göra detmöjligt att förse i stort sett varje sektionvid större kontor och varje mindre kontor med en terminal förplatsförmedling. Under budgetåretkommer en kraftig efterfrågan på praklikplatser all göra sig gällande.För aft kunna möta detta krävs, enligl AMS en effektivering ochrationalisering av arbetet med ackvisifion av praklikplatser genom en ökad användning av ADB. De sammanlagdakostnaderna för ADB-insatser beräknas lill 120,1 milj. kr. Därav räknas kostnaden för drift avplatslislor med hjälp av ADB uppgå lill60,5 milj. kr. och övriga ADB-insatser, inkl. 2,5 milj. för praklik-plalsackvisitionenberäknas fill 59,6 milj. kr. Både de centralaoch regionala platslislorna beräknas ges ut i samma omfattning /83 som ,/82. Inom AMS pågår enutredning om att försöka reducera kostnaderna för de regionalaplatslistorna. Genom nedläggning av tidningen har ävenkostnaderna för de centrala platslislorna kunnat sänkas under /82.Kostnaden för de centrala platslislorna beräknas lill 4,4 milj. kr. Kostnaderna för denövriga externa informationen beräknas öka från 6,3 milj. kr. /82fill 7,8 milj. kr. De största posterna avserkostnader för allmän arbetsmarknadsinformation och information omarbetsmarknadspolitiska åtgärder, arbetsmarknadsutbildning, yrkesvägledning.Till övriga större poster hör informations- och konferensverksamhet föranpassningsgrupper och jämställdhelsåtgärder liksom kostnader förinformation om kulturarbelsmarknaden. SpeciaHnformalion kommer all behövasför vissa målgrupper och ämnen. Den statistiskaplaneringsinformationen beräknas öka lill 3,1 milj. kr. Den tolkservice sombehövs i samband med platsförmedling lill invandrare beräknas kosta 4,4milj. kr., en ökning med 2,4 milj. kr. De totala utgifternaför programmet arbelsmarknadsinformalion beräknas för /83 till1090,2 milj. kr. varav 941,8 avser s.k. förvaltningskostnader. ProgrammetYrkesmässig och geografisk rörlighet AMS Flyttningsbidrag.Utgifterna för verksamheten, exkl. förvaltningskostnaderna, uppgickunder /81 till 174,4 milj. kr. Utgifterna fördelade sig på de olika bidragsformerna enliglföljande. Prop.1981/82:100 Bilaga 15 62 Hämtöver har hjälp lill hemvändandeutlandssvenskar lämnats med . AMS anser allslopandet av traktamente vid dubbel bosättning innebär ell väsentligtekonomiskt bortfall för många grupper och minskar därmed flyttbenägenheten.AMS föreslår därför att traktamente vid dubbel bosättning återinförsoch all traktamentsbeloppen då räknas upp med hänsyn till prisutvecklingoch ökade boendekostnader, från nuvarande . lill /dag. Vad gäller objeklanslällda inombyggnads- och anläggningsbranschen föreslår AMS alt traktamente fär utgå underhela anställningstiden, dock högst 24 månader. Enligl AMS bör enhöjning av slarlhjälpen ske så alt bidragsnivån för alla flyttargmpper,bättre svarar mot de verkliga kostnaderna. AMS föreslår alt starthjälpen förenpersonshushåll höjs lill . och förflerpersonshushåll från nuvarande . Enligt AMS meningbör även ökad hjälp kunna utgå lill arbetstagare som tillträderkortvariga anställningar på annan ort, eftersom dessa anställningar senare kanövergå till permanenta anställningar eller ge meriter för att få sådana arbeten. Reduceradstarthjälp borde därför kunna utgå lill arbetstagare som tillträderanställning med beräknad varaktighet av tre lill . Den reduceradeslarthjälpen föreslås utgå med hälften av det normala beloppet och bör endastutgå lill arbetslösa. Om arbetet fortsätter sä att minst sex månaders varaktighetuppnås bör full starthjälp kunna ulgä retroaktivt. AMS föreslår vidareall flytlningsbidrag får beviljas nytillträdande på arbetsmarknaden som genomarbetsförmedlingen söker arbete inlerlokalt och som erhåller arbete på den föredetta hem-eller utbildningsorten. En fömlsättning är att arbetstagaren ärbosall på annan ort än den nya arbetsorten och att etablering kostnadsmässigt är attjämställa med nyetablering. För att ökarörligheten även inom regionerna föreslär AMS all flytlningsbidrag i formav dagliga resor får beviljas för arbetstagarenskostnader utan övre gräns till den del kostnaderna överstiger /mån. 1981/82:100 Bilaga 15 63 Vidare föreslår AMSall personer som efter avslutad arbetsmarknadsutbildning och som tidigare fållflyttningsbidrag i form av bohagslransport för all flytta lillutbildningsorten, skall kunna få starthjälp då de fillträder en anställning på utbildningsorten. För att tillträdapraktik eller feriearbele föreslår AMS alt reseersättning får utgå även lill studerande påhögskolenivå. I samband medflyttning lill annan ort föreslår AMS slutligen all sökanderesor fårbeviljas samtliga hushållsmedlemmar som avser att medfölja vid flyttningen ochsom i anslutning därtill söker arbete på den nya orten. Medelsbehovel fördelprogrammet flytlningsbidrag beräknas lill 241,8 milj. kr. (+70,5 milj. Inlösen av egna hemm. Under /81 har inlösen av en fastighet skett. AMS bedömer alt endast ell fåtal egnahemkommer all lösas in under /83varför ett formellt anslag om oförändrat . Medelsbehovet underprogrammet Arbetsmarknadsinformafion avser huvudsakligen programmets andel av deför programmen gemensamma förvaltningskostnaderna. Förvaltningskostnaderna bestårtill övervägande delen av löner och andra kostnader för arbetsförmedlingen. Med skrivelse den30 har AMS överlämnat en redovisning - arbetsförmedlingmed ADB-resurser, rapport 7 - som avser försöksverksamhet med som genomförts under /81 samt planering förfortsall försöksverksamhet under /82. I rapporten ingår en första utvärderingav de s.k.modellkontorsförsöken inom arbetsförmedlingen i saml en undersökning angående eflerlevnanden avlagen om allmän platsanmälan. Avrapporten framgår all AMS avser all fortsätta utvärderingen avmodellkontorsförsöken innan ell underlag föreligger för att la ställning till den fortsalla verksamheten. AMS avser all återkomma lill delta i samband medanslagsframställningen för /84.Undersökningen angående efterlevnaden av lagen om allmän platsanmälan visar enforlsall förbättring av efterlevnaden av lagen jämfört med tidigareundersökningar. I genomsnitt av de i dagspressen utannonserade lediga platserna hade anmälts lillarbetsförmedlingen. AMS har för defortsatta försöken med sökning och bevakningsmalch-ning av ledigaplatser via terminal begärt yllerligare 220 terminaler. F. n. disponerar AMSsammanlagt 223 terminaler. För egen del anser jag i avvaktan på denfortsalla utvärderingen att endast en mindre utbyggnad av terminalsyslemel börske för näsla budgetår. För all i del statsfinansiella myckel kärva lägetmöjliggöra en sådan utbyggnad anser jag all den utgiftsökning som dettakommer all medföra får bekostas med en motsvarande besparing på anslagspostenför ADB-plalslislor. Med hänsyn till detta bör Prop.1981/82:100 Bilaga 15 64 AMS få avgöra det anlal terminaler, dock högst 25, somfår införskaffas under /83. Riktlinjerna för försöksverksamheten med .ADB i arbetsförmedlingenhar lagts fast i prop. 1978/79: 131, AU 1978/79:34, rskr 1978/79:304. Jagberäknar medelsbehovel för ADB-plalslislor och fortsatt utrednings-ochutvecklingsarbete av ett ADB-system för arbetsförmedlingen fill 102,4 milj.kr. Jag beräknarkostnaderna för centrala platslislor till 3,5 milj.kr. Jag har därmed vid minmedelsberäkning tagit hänsyn fill all tidningen lagts neroch ersatts med ett nyhetsblad. För ackvisifion av praklikplatserberäknarjag i likhet med AMS kostnaderna fill 2,5 milj.kr. AMS har vidarebegärt en höjning av anslagsposten för lolkservice vid arbetsförmedlingar.För egen del har jag räknat upp posten med under budgetåret inträffade prisstegringar till 2,14 milj. kr. Jagvill också i detta sammanhang peka på att AMS försöker att i sambandmed nyrekrytering utöka antalet tvåspråkiga arbetsförmedlare för alt kunna gearbetssökande hjälp utantolk. 1 övrigi har jagräknat upp posterna under anslaget med under budgetåret inträffade prisstegringar. AMS har föreslagitett flertal ändringar i reglerna för flytlningsbidrag. Genom prop.1980/81:126 (AU 1980/81:21, rskr 1980/81:404) gjordes vissa genomgripandeförändringar i bidragsreglerna för flytlningsbidragen vilka träder i kraft den Ijanuari 1982. Mol bakgrund härav ärjag f. n. inte beredd att föreslå någraytterligare förändringar i bidragsreglerna. Emellertid anser jag i likhet med AMS att den kostnadarbetstagaren fär betala vid dagliga resorenligt 36 § arbetsmarknadskungörelsen (1966: 368) bör höjas från /månadtill /månad. Jag avser all senare föreslå regeringen detta. I min medelsberäkning har jag tagit hänsynhärtill och beräknar medelsbehovet för flyttningsbidrag till 171,2 milj.kr. AMS har i anslagsframställningen lämnat en redovisning avförsöksverksamheten med sökanderesor mellan och . De finska myndigheterna tillämparmotsvarande bestämmelser i fråga om personer som vistas i och söker arbete i . Sökanderesornavar avsedda att påbörjas den 1 oktober 1979men påbörjades först den 1 febmari 1980. AMS anser att erfarenheterna av verksamheten ännu är begränsade och föreslår fortsatta försök under ytterligare eltår. Mol bakgrund härav avser jagsenare föreslå regeringen att försöksverksamheten får fortsätta även /83. För inlösen av egnahem m. m. har AMS föreslagit oförändrat belopp om I . Jag ansluter mig till delta. Med hänvisning tillvad jag har anfört och sammanställningen i det föregående hemställer jag attregeringen föreslår att lill Arbetsmarknadsservice för budgetåret1982/83 anvisa ell förslagsanslag av . 1981/82:100 Bilaga 15 65 1980/81 Utgift 3161000000' Reservation 1981/82 Anslag 1901400000" 1982/83Förslag 1680500000 ' varav 2231400000 kr.utgör anslagsmedel och återstoden betalas via influtna arbetsgivaravgifter. Avdisponibla medel har dessutom 158,4 milj. kr. använts för eftersläpandefondrekvisitioner för /80. ' utöver anslagna medelfår disponera 600 milj. kr. av den arbetslöshelsfondsom inrättades enligt lagen (1973:372, upphävd 1981:552) omarbetsgivaravgift till arbetslöshetsförsäkringen och det kontantaarbetsmarknadsstödet för eftersläpande utgifter för delprogrammetArbetsmarknadsutbildning och programmetYrkesinriktad rehabilitering för /81 eller i övrigt enligt bestämmelsernaför anslagen. LItgifterna fördelprogrammet Arbetsmarknadsutbildning under programmet Yrkesmässig ochgeografisk röriighet bestreds före från en särskildarbelsmarknadsulbildningsfond, som finansierades med dels arbetsgivaravgifterdels av medel som anvisades under anslaget B 2. Fr.o.m /82finansieras utbildningsbidragen till elever dels genom arbetsgivaravgifter delsfrän reservationsanslaget B 3. Bidrag till arbetslöshetsersättning ochutbildningsbidrag. Utgifter för kurskosl-nader, förelagsutbildning m. m.bestrids från förevarande anslag. 1980/81 Utgift 1981/82 Anslag 1982/83 Beräknad ändring 2 191 154000 40246000 -2790000 +3 890000 -224 800000 + 3900000 DelprogrammetArbetsmarknadsutbildning omfattar sådan utbildning som någon genomgår avarbelsmarknadsskäl i enlighet med arbetsmarknadskungörelsen (1966:368,omtryckt 1981:543). Enligl kungörelsen fårpersoner som är eller löper risk alt bli arbetslösa eller är svårplacerade påarbetsmarknaden beviljas sådan utbildning. Den sökande skall i allmänhet hafyllt och utbildningen skall dessutom vara lämplig frånarbetsmarknadssynpunkt. I enlighet med beslut i anledning av prop. (1980/81: 126, AU 1980/81:21, rskr 1980/81:404) om arbetsmarknadspolitikensframtida inriktning kan ungdomar mellan beviljasarbetsmarknadsutbildning i större utsträckning . För vissa s. k.bristyrken kan arbetsmarknadsutbildning beviljas ulan alt den sökande ärarbetslös. Prop.1981/82:100 Bilaga 15 66 Utbildningen avseri första hand yrkesutbildning, men kan även omfatta grundläggande,förberedande och orienterande utbildning som bedöms nödvändig för enyrkesutbildning eller ell arbete. Huvuddelen av arbetsmarknadsutbildningensker i av anordnade kurser (AMU-kurser), i del reguljärautbildningsväsendet samt vid kurser anordnadeav studieförbund m.fl. Arbetsmarknadsutbildning bedrivs också i form av utbildning i förelag, främst föruppsägnings- och permilleringsho-tad personal. Ansvarsfördelningenmellan AMS och SÖ regleras i arbetsmarknads-kungörelsen. AMS gör de arbetsmarknadspolitiskabedömningarna av utbildningsbehovet och fastställer inriktningen,omfattningen och lokaliseringen av kursverksamheten. Det är vidarearbetsmarknadsmyndigheterna som i det enskilda fallet beslutar omarbetsmarknadsutbildning. SÖ svarar för del pedagogiska innehållet och har detadministrativa, tekniska och ekonomiskaansvaret. Hos SÖ är del inomundervisningsavdelningen för vuxenutbildning, byrå V 3 som har dethuvudsakliga ansvaret för arbetsmarknadsutbildningen. Den direkta utbildningsadminislralionenombesörjs lokall av AMU-cenler, som leds av kursföreslåndare. Utbildning anordnas ävenvid filialer under AMU-cenler. finns 50 AMU-cenler och ellsextiotal fasta eller tillfälliga filialer. Till AMU-kurserna räknas även fyrariksyrkesskolor. Som SÖ:s regionala organ för kursverksamheten finns inomvarje län en kursstyrelse(KS). Kommittén (A 1980:2)för arbetsmarknadsutbildning och förelagsulbild-ning (KAFU) har lämnatförslag till lokal budgetplanering och uppföljning för arbetsmarknadsutbildningenanordnad av SÖ. Regeringen har givitAMS och SÖ i uppdrag all successivt fr. o. m. Ijuli 1981 följa vad som sägs i delbelänkandet. Detta bygger lill vissa delar på SÖ:sförsöksvis införda budgetsystem kompletterad med en uppdelning av arbetsmarknadsutbildningeni en återkommande del och en del som varierar i storlek och inriktningfrån år fill år. Den mer planeringsbara delen definieras som basbehov avutbildning. Den andra delen utgör komplemenlul-bildning. Fr. o. m. innevarande år har AMS angivit utbildningsbehovet ibas- och komplementbehov. De totalautgifterna för arbetsmarknadsutbildning /81 har för AMS och SÖ uppgått lill 1841resp. 1320 milj. kr. totalt 3 161 milj. kr.varav 1613 milj. kr. utgör utgifier för utbildningsbidrag. Under budgetåret1980/81 dellog lotall 106000 personer i arbetsmarknadsutbildning, vilket ärelt något lägre anlal än AMS planeringsmässigt hade räknat med och en nedgång jämförtmed /80 dä antalet deltagare uppgick till ca 120000 personer. Minskningen beror lill viss del på att antalet utbildade iAMU-kurserna har sjunkit från 78000 under 1981/82:100 Bilaga 15 67 /80 till 68000 under /81.Denna nedgång kan lill viss del förklaras av alt AMS och SÖ redan i början avbudgetåret beräknade att de för budgetåret disponibla medlen inte var tillräckligaför den omfattning som var planerad. Förberedelser vidtogs för att begränsa kapaciteten vidAMU- kurserna. Efter besked om ytterligare medelstilldelning om 600milj. vilka planeringsmässigt ställdes fill AMS förfogande ,vidtogs åtgärder för att äter öka utbildningskapaciteten. Denna utökningkunde dock endast till viss del genomföras p.g.a. alltför kortplaneringstid. Utbildningen inomdel reguljära utbildningsväsendet har minskat från 32000 /80 till 28000 under /81. Denna minskning kanses som ett resultat av de tillämpningsföreskrifter som AMS utfärdade1979 i vilka en markerad gränsdragning mellan arbetsmarknadsutbildningenoch den reguljära ungdoms- och vuxenutbildningen gjordes. Av följandesammanställning framgår hur anlalel personer i arbetsmarknadsutbildning samlantalet genomförda utbildningsveckor har fördelat sig på skilda kursanordnare. dens regi m m) Den yrkesmässiga inriktningen av arbetsmarknadsutbildningen(exkl. förelagsulbildning) under budgetåret1980/81 framgår av följande tabell. Arbete inom hälso- och sjukvård Kameralt och kontorstekniskt arbete 1981/82:100 Bilaga 15 68 Några störreförskjutningar i utbildningens inriktning har inte skett under budgetåret medundanlag av utbildning inom tillverknings-, bygg- och anläggningsarbetesom procentuellt har ökat i omfattning. Utbildning mot kameralt ochkontorstekniskt arbete har minskat med några procentenheter. Behovet avförberedande utbildning har i likhet varit stort. Relativt setthar dock andelen förberedande kursverksamhet sjunkit jämfört med tidigare. Denförberedande utbildningen sker i stor utsträckning i teoretiska preparandkurser. Deomfattar i allmänhet . En två-årig försöksverksamhet i vilken behovet avpreparandkurser relaterats tillolika yrkesutbildningar har utvärderats underåret. Utvärderingen har lell fram lill att behovet av förkunskaper inför planeradyrkesutbildning för varje sökande skall prövas av arbetsförmedlingen i samrådmed AMU-cen-Iret. Försöksverksamhethar bedrivits med att samordna den förberedande och denyrkeslekniska utbildningen. Utvärdering kommer alt ske . AMS har vidareunder budgetåret lämnat möjlighet för personer som är osäkra om sittyrkesval att få känna sig för innan de tar definitivställning lill sitt utbildnings- och yrkesval. Under budgetåretpåbörjade 7000 personer bristyrkesutbildning. Överläggningar mellan AMS ocharbetsmarknadens parter har lett fram lill alt bristyrkesulbildningen i störreutsträckning än tidigare anpassatslill de regionala behoven. 1 syfte alt vidbehov kunna utöka tillgänglig kapacitet inom arbetsmarknadsutbildningen ochdärigenom uppnå större flexibilitet har AMS, SÖ och arbetsmarknadensparter nått överenskommelser om regler för köp av utbildning i förelag.En karlläggning har gjorts av de resurser som förelag kan erbjuda. har enkartläggning gjorts av SÖ:s samlade resurser. Trots del underbudgetåret försvagade arbetsmarknadsläget har utbildning av anställda iföretag haft mindre omfattning än planerat. Bidraget vid permitleringshot,den s. k. 20-kronan, har intetillräckligt kunnat stimulera företagall välja utbildning framför permitiering/uppsägning. Under /81 har 179 förelag beviljats bidragmed 55,3 milj. kr. Antalet personerför vilka bidrag har beviljats uppgick till 6753 jämfört med underden förbättrade induslrikonjunkluren 1979/80 och med 35517 under den försvagade efterfrågan på arbetskraft /79. Mol bakgrund av denväntade utvecklingen på arbetsmarknaden under innevarande budgetår väntasantalet varsel och uppsägningar öka. Den nuvarande utformningen av bidrag till utbildning iföretag den s. k. 20-kronan har som alternativ till permitteringar ochuppsägningar inle haft avseddeffekt. AMS har i skrivelse till regeringen föreslagit en höjningav bidraget till . i syfte attgöra utbildningen till ett mer attraktivt alternativ. Med bibehållet bidrag om20 kr. Prop.1981/82:100 Bilaga 15 69 AMS att utbildning i företag kommer all få sammabegränsade omfattning somunder /81. Bidrag förutbildning av redan anställda i kombination med anställning av ersällare harunder budgetåret beviljats 23 företag för utbildning av 82 personer. Sammanlagthar 299 personer påbörjat utbildning. 198 arbetslösa personer varav 48kvinnor har beretts arbete som ersättare för dem som genomgåttutbildning. Tre fjärdedelar av dessa har varit ungdomar . Utbildninginom näringsgrenarna livsmedels-, dryck- och tobakslill-verkning saml irävarutillverkning hardominerat. Jämställdhelsbidragethar under budgetåret beviljats 278 företag för utbildning av 617 personer.Bidragsformen har i 42 fall utnyttjats för utbildning av män. Den genomsnittligautbildningstiden var per person.Bidrag har beviljats för 10,5 milj. kr. Såväljämställdhelsbidraget som bidraget för utbildning av anställd i kombination medanställning av ersättare har liten omfattning. För att öka effektiviteten ijämställdhelsslrävandena föreslår därför AMS alt bidragsformerna sammanslåslill ett bidrag. Detta bidrag föreslås utges dels för utbildning avanställd i kombination med nyanställning av ersättare enligt nu gällande reglerdels då ersällare rekryteras från olradilionelll kön eller då den redananställde utbildas för resp. kön olraditionella arbetsuppgifter och all bidrag då även skall utgå förersättaren. I detta sammanhangföreslår AMS all utbildning av äldre och handikappade i företagslopas eftersom den har utnyttjats endast i myckel ringa omfattning och äradministrativt svårhanterlig. Syftet med utbildningen bör enligl AMS kunnanås med hjälp av praktikanställning och anställning med lönebidrag. AMS bedömer utifrånden fortgående försvagningen av arbetsmarknaden att behovet avarbetsmarknadsutbildning kommer alt öka under /82 ochräknar med att den totala volymen av arbetsmarknadsutbildning kommer all omfatta 130000deltagare under sammanlagt 2282000utbildningsveckor. En forlsall omfördelning inom arbetsmarknadsutbildningen mot större andel deltagare iAMU-kurser planeras liksom vissförskjutning inom dessa kurser beräknas ske. Utbildning inom hälso-och sjukvård samt inom servicesektorn beräknasminska till följd av den s. k. BAMU-verksamhelensavveckling. Den förberedande kursverksamheten antas öka trots minskningav preparandkurserna och då främst p. g. a. ökat behov av kurser i svenska förinvandrare.