prop · G503111 · 1981-12-31 00:00:00 — utanförinstitutet och alt institutet ulformar verksamhetsformerna efter samråd med departer som berörs av produklionsverksamheten. Vid sidan avproduktionsgarantierna för långfilm finns i del nya film- och videoavlaletsärskilda resurser avsalta för produkfionsgaranlier lill svenska kortfilmer.Beslut om garantier fattas av en särskild . Reglernaför produklionsgarantier för kortfilm och för garantinämndens arbele ochsammansättning fastställs av inslitulels styrelse i samråd med SvenskaTealerförbundel. Minst hälften av det årliga garanfi-beloppel skall avsekortfilm för barn. Genom de nyaproduktionsgarantierna för kortfilm tillgodoses huvuddelen av de behov som harfyllts av konstnärsnämndens projektbidrag till produktion av film. Det framstårdärför som motiverat all minska anslaget till . Jag anser dock all konstnärsnämnden även i fortsättningen börkunna använda vissa resurser för projektbidrag på filmområdel. Jag avser att senare,under avsnillet om anslagsberäkningar, förorda all ett anslag av 315000 kr.anvisas till ändamål. Enligt enprolokollsanleckning lill avtalet får styrelsen av de medel som är avsedda förinstitutets eget produklionsengagemang besluta om bidrag fill en eUer flerafilmverksläder. All ställa resurser lill förfogande i filmverkstadens form kanvara ell lämpligt sätt alt lämna stöd till oprövade filmare och andra som harbehov av att använda filmen för experiment eller dokumentation. På detta sättkan även behovet av en resurs för konstnärliga experiment med videomedieltillgodoses. Del bör ankomma på styrelsen alt väga insatserna på detta områdemot behovel av produktionsslöd i annan form. 2.7Spridning och visning av värdefull film Filmutbudetpå de svenska biograferna hänger samman med de marknadsmässigafömtsättningarna. 1 storstäderna, där publikunderlaget är fillräckligt stortäven för "udda" filmer är biorepertoaren omväxlande och omfattar filmför alla smakriktningar. På mindre orter smalnar utbudet. Del är främst filmersom kan väntas dra en tiUräckligt stor publik för att visningen skall bära sigekonomiskt som visas på sådana platser. Filmer som attraherar mindre delar avpubliken kommer dit. Sedan lång fid tillbakahar filmintresserade människor som inte har låtit sig nöja med den gängserepertoaren gjort ansträngningar för all få se också den film som bara visalspå slorsladsbiograferna. Ur sådana ansträngningar bildades filmstudiorörelsen.Samma krafter ligger bakom Bio Kontrast, Bio 16 och . Del ligger i sakens naturall de kvalilelsfilmer som inle bedöms kommersiellt lönsamma att visa i förstahand är de som inte är mest lältiUgängliga. Del kan fordras en viss vana viddenna typ av film för att t. ex. uppskatta Prop.1981/82:111 21 tidsförskjutningar,ett symbolfyUt bUdspråk eller en inträngande psykologisk skildring. För densom främst är van vid händelsefyllda "action-filmer" framstår dessafilmer ibland som tråkiga eller obegripliga. Därförräcker del normalt inte med att göra kvalitetsfilmerna tillgängliga påbiografema eller i andra sammanhang. Det krävs också att det finns människormed intresse och engagemang som kan la ansvar för att filmerna verkligen fårmöta sin publik. Härhar självfallet föreningslivet en viktig uppgift. Inom organisationer medfilmverksamhet som huvudintresse, men också inom andra slags föreningar finnskunniga och ideellt inriktade människor för vilka ett akfivt arbete medkulturspridning framstår som naturligt. Även kommunalt bedriven verksamhet kanvara viktig i detta sammanhang. Stödåtgärdersom syftar fill all förbättra möjligheterna all visa kvalitets-film måstedärför främst vara inriktade på att främja en rad olika lokala akfivUeter.Ingenting kan ersätta engagemanget och idealiteten hos många lokalakvalitetsfilmvisare men det bör vara möjligt att genom lämpligt utformadestödåtgärder på olika sätt underlätta de lokall verksamma film-entusiasternasarbete. Dennu förda statliga poUtiken har i långa stycken detta syfte. Stafiigt stöd tUl"filmvisning i nya former" infördes fr.o.m. /76.Sådant slöd ulgår till de verksamheter som jag nämnde samt lill vissverksamhet för invandrare och barn. Avsikten med det statliga stödet är att detskall användas för centrala insatser för all underlätta arbetet för dem som ärverksammma lokall. Exempel på sådana insatser kan vara bevakning ochdokumentation av filmutbudet, samordning och organisation av filmbokning,metodutveckling, utformning av projekt och kampanjer, ledarutbildning ochinformation samt andra organisatoriska uppgifter. Tankenbakom denna inriktning hos den statliga polifiken är all om de lokall verksammaavlastas uppgifter som lämpligen kan skötas gemensamt inom t. ex. en hel organisationkan de bättre koncentrera sina krafter på del som bara de kan utföra, nämligenatt se fill att kvalitetsfilmen får möta sin publik. Bl.a.lill följd av den statliga polifiken har del varU möjligt all under andrahälften av bygga upp och säkerställa verksamhet medkvaliletsfilmvisning inom flera olika organisationer. Genom den import ochspeciella form av distribution som sker inom i första hand Bio 16 och FolketsBio har det blivit möjligt att nå ul med ell kvaliletsfilmulbud också till orterulan biograf, som filmerna har berikat den vanliga biorepertoaren. Destatliga åtgärderna har förbättrat förutsättningarna all visa kvalitetsfilm ilandet. Somjag har berört inledningsvis finns del ett samband mellan utvecklingen påhemvideomarknaden och möjligheten att visa film. Del är sannoUkl att den ökadevideokonsumfionen är en av de faktorer som leder lill ell 1981/82:111 22 minskalanlal biobesök och därmed lill en minskad lönsamhet på biograferna vilket isin lur kan resultera i alt visningsslällen för film försvinner. Ensådan utveckling bör motverkas av flera skäl. Med dagens teknik är del barabiografen som kan förmedla en fullödig filmupplevelse. Återgivningen avbiograffilm på videogram ger i bästa fall en aning om den urspmngligaprodukten. Om biografen lägger ner verksamheten kommer vidare möjligheten attse film att drastiskt minska för alla som inte har tillgång till videospelare.Filmen är ju tillgänglig för alla som vill betala biljettpriset, medan videonkräver en omfattande investering i uppspel-ningsutmstning. Eftersom uppspelningav videogram normall sker i hemmet, och möjligheterna att med dagens teknikanordna njutbara visningar i större gmpper är starkt begränsade, försvårasockså möjligheten för filmstudios och andra folkrörelseorganisalioner attsprida kännedom om den mer kvalificerade filmen. Ett viktigt kullurpolifisktarbele riskerar då att få sina fömtsätlningar drastiskt försämrade. Bl.a.av dessa skäl finns det anledning alt i det nya filmavtalel särskill betonauppgiften att främja spridning och visning av värdefull film. Denna uppgift harsom elt nyll ansvarsområde lagts på stiftelsen resurser har i avtalet avdelats för dessa ändamål. Somjag anförde kan emellertid ell centralt organ inle ensamt åstadkomma någrastora förändringar på detta område. Del fordras ett samspel mellan den centralanivån och de olika krafter som är verksamma på det lokala planet. Jag ulgårfrån att folkrörelser och andra sammanslutningar för spridning av värdefullfilm är beredda att samverka med FUmin-stilutet för det gemensamma målet allstärka kvalitetsfilmens ställning. Delär emellertid också angelägel all de förelag som är kommersiellt verksamma inomfilm- och videobranscherna lar sin del av ansvaret. De filmer, videogram ochbiografer som finns inom dessa förelag är en väsentlig resurs som bör sättasin i de gemensamma ansträngningarna. 1 inledningen lill avtalet ger parternadärför uttryck för sin enighet om alt verka för att företag inom film- ochvideobranscherna medverkar lUl att värdefulla filmer når en vid spridning. Idetta syfte bör branschernas avtalsparter verka för att elt kommersiellt utbudav värdefulla filmer finns tillgängligt i videogramform över hela landet, allvärdefulla filmer på kommersieUt rimliga villkor ställs till förfogande förkvalitelsfilmvisningar och all situationen på mindre orter därvid särskUtbeaktas samt att biografer på kommersiellt rimliga vUlkor ställs tillförfogande för kvalitelsfilmvisningar som anordnas av annan än biografägaren.Dessa åtaganden är av väsenfiig betydelse för Filminstitutels möjligheter attlösa sin uppgtfl all verka för kvalitetsfilmens spridning. Denackdelar som enligt vad jag anförde under avsnitt 2.5 hänger samman med densplittrade organisationen på filmområdel har varit särskilt märkbara när detgäller insatser för kvaliletsfilmvisning. Det har inte funnits möjlighet att, iden grad som varit önskvärt, grunda de olika 1981/82:111 23 åtgärderna på samlade behovsbedömningar eller all löpandeta lill vara de kunskaper som kommer fram i verksamheten. Med en mer samladorganisation bör det bli möjligt all uppnå en större effekt av insattaåtgärder än f n. Som framgår av vad jag hiltills har sagt innebär ansvaretför att främja spridning och visning av värdefull film alt man måste arbetagenom en rad olika organisationer, förelag och andra grupper. 1 en sådansituation är det givelvis angelägel att det organ som skall svara förverksamheten kan agera opartiskt och ulan bindningar lill den ena eller denandra av flera tävlande parter. Med hänsyn till all harverksamhet inom en rad olika områden där konkurrens med organisationer ochgrupper kan förekomma måste den visningsfrämjande verksamheten förankras iorgan som står fria från institutets övriga verksamhet. Med hänsyn härtill har i avtalet och dess bilagor 4 och 5föreskrivits all verksamheten skall handhas av två särskilda nämnder. Den ena,visningsnämnden, skall handha frågor om spridning och visning av annanvärdefull film än barn- och ungdomsfilm, den andra, ,får hand om frågor som rör spridning och visning av värdefull film för barn ochungdom. De båda nämnderna skall utses av regeringen och kommer härigenom attstä helt fria i förhållande till FUminstilulet. Jag räknar med all del i dessanämnder kommer alt kunna ingå företrädare för bl.a. kommunerna,folkrörelseorganisationer och andra sammanslutningar för spridning av film samlfilm- och videobranscherna. 1 bilagorna anges i huvuddrag vad de medel som disponerasav resp. nämnd skall användas till. De medel som visningsnämnden har till förfogandeskall användas för verksamhet som syftar till att öka möjligheterna alt se ochalt öka intresset för värdefull film. Del bör vara möjligt att finansieraimport, spridning, marknadsföring eller andra åtgärder som syftar lill attväcka intresse för kvaliletsfilmen. För nämnden för barn- och ungdomsfilmgäller i huvudsak motsvarande bestämmelser utom all granskning ochinformationsverksamhet nämns särskilt. Inom ramen för dessa allmänt hållnaregler och de ytteriigare riktlinjer som kan komma alt meddelas av regeringenankommer del på resp. nämnd alt utforma verksamheten. Den verksamhet med olika visningsfrämjande åtgärder som fn. pågår i statlig regi bör upphöra med utgången av /82.Därefter bör ansvaret övertas av institutet. När det gäller de bidrag som utgårlill vissa organisationer för visning av kvalilelsfilm har verksamheten i vissafall nått en sådan stadga alt den bör vara tillförsäkrad fortsatt stöd åv vissomfattning. Detta bör i så fall anges som villkor för statsbidrag lill stiftelsen.F. n. anser jag all verksamheten inom förenade filmstudios samt BioKontrast-verksamheten inom Folkets fyller dekrav man kan' ställa i detta hänseende. Vad gäller övriga bidragsmoltagare börvisningsnämnden resp. Kartong: S. 23, rad 9 nedifrån Står: 1982/83 Rättat till:1981/82 Prop.1981/82:111 24 ochungdomsfilm väga omfattningen av fortsatt bidragsgivning mot behovel avinsatser på andra områden, med beaktande av vad jag i det föregående haranfört om viklen av all man i verksamheten utnyttjar lokall förankradeorganisationer. Det är angeläget att ta tillvara de positiva erfarenheter somhar vunnits av den hittillsvarande verksamheten med filmvisning inomföreningsliv och folkrörelser. Barnfilmrådel,som i administrativt hänseende är knutet till , har byggt uppen verksamhet med granskning av film för barn. Granskningsomdömena har samlatsi särskilda kataloger. Syftet med granskningen är att kunskaper om filmutbudetskall spridas lill dem som arbetar med film för barn. 1 barnfilmrådets regianordnas konferenser där man förutom all informera om resultatet avgranskningen också tar upp andra frågor om barn och film. Enliglmin mening fyller granskningen elt behov när del gäller all ge dem som arbetarmed barnfilmverksamhel inom organisationer, kommuner m.m. en orientering inomdet ofta förvirrande utbudet av filmer för barn. har granskningenfrämst rört filmer som har funnits tillgängliga alt hyra för internavisningar. Den gmpp som hyr sådan film är relativt avgränsad, och kan därförlätt nås av information som är avsedd för den. Densnabba tillväxten av videogrammarknaden har skapat en ökad valfrihet förhemmen. Man är inte längre hänvisad lill de filmvisningar som arrangeras påbiografer eller i andra sammanhang eller lill televisionens utbud, ulan kan inomramen för del utbud som finns tillgängligt på orten själv välja program. Somjag nämnde tidigare bör film- och videobranschernas åtagande all verka förspridning av värdefulla filmer bl. a. kunna leda lill all sådana filmer kommeratt finnas tillgängliga i videogramform över hela landet. Rätt utnyttjad börvalfriheten alltså kunna leda lill förbättrade möjligheter all få se bra film. Deökade valmöjligheterna måste emellertid hanteras med ansvar. Detta gällersärskilt föräldrarnas ansvar för vad deras barn och ungdomar får se. Del ärsjälvklart all föräldrar inle bör medverka lill att barn får se sådanavideogram med våldsinslag som enligl lagen (1981:485) om förbud mol spridningav filmer och videogram med våldsinslag inte får lämnas ut lill barn underfemlon år. Men del är också angelägel alt föräldrarna hjälper barnen genom allvälja och sovra i det övriga utbud av film för barn och ungdom som finns påvideomarknaden. Här bör en granskningsverksamhel som motsvarar den som nubedrivs i barnfilmrådels regi kunna få en ny och viktig uppgift genom allsprida information lill föräldrarna om de filmer för barn och ungdomar somfinns att hyra i videoform. 1samband med all film- och videoavial träder i kraft bör ansvaret förgranskningsverksamhelen föras över till och där handhas av . 1981/82:111 25 rådbör alltså inte förordnas när den nuvarande mandattiden löper ul den 30 juni1982. För all omställningssvårigheterna skall minskas bör emellertid denpersonal som arbetar med dessa uppgifter hos under enövergångsfid av ell år fortfarande vara anställd hos ungdomsrådet. Personalenkommer givetvis att redan fr.o.m. den följa direktiv från , på motsvarande sätl som den nu arbetar underbarnfilmrådels ledning. Statsbidrag lill lönekostnader m. m. för personalen böralltså för /83 anvisas till . Fr. o. m. den Ijuli 1983 bör emellertid motsvarande resurser lUlföras Filminsfitulet, varvidde personer som f n. arbetar med dessa frågor hos om de såönskar bör beredas fortsalt anställning hos institutet. Jagövergår nu lill att behandla frågan om försöksverksamheten med fraklstöd förfilm. Huvudsyftetmed försöket är all utröna om del är möjligt att med hjälp av fraktbefrielseför kvalilelsfilm åstadkomma ell bättre och mer omväxlande filmulbud utanförstorstäderna. Verksamheten, för vilken gäller förordningen (1978:223) omfraklstöd för film, går så lill att , i samband med allfilmerna granskas för offenllig visning, beslutar vilka filmer som skall kunnaerhålla fraktbefrielse. En biografägare som visar dessa filmer erhållerersättning för fraktkostnader av biografbyrån. ärverksamheten begränsad lill vissa regioner, tillsammans ungefär en fjärdedel avlandet. Statensbiografbyrå har redovisat erfarenheterna av försöksverksamheten. Byrånkonstaterar all en del fraklslödda filmer visserligen har visals på mångaorter, men att del främst lorde röra sig om filmer som hade blivitpubliksuccéer även utan stöd. En påfallande slor andel av filmerna har visalsmyckel litet eller inle alls inom stödområdena. Effekten på biograf-repertoarenhar alltså varit ringa. Närdet gäller orsaken lill detta pekar biografbyrån på att stödbeloppet per visadfilm har varit litet. Administrativa problem och bristfällig information kanockså ha inverkat. Biografbyrånföreslår all försöket med fraklstöd forlsäller, men all vissa ändringar görs islödels konstrukfion. Stödbeloppet bör inte längre vara begränsat tillfraktkostnaden ulan beräknas schablonmässigt utifrån biografernas samtligakostnader. Remissyttrandenaöver biografbyråns rapport redovisas i del följande under avsnittet omanslagsberäkningar. Reaktionen har varit blandad. Några remissinstanserinstämmer i slutsatsen alt slödel inte har haft någon effekt på repertoaren,medan andra anser att en sådan effekt föreligger i vissa fall, eUer attförsöksperioden har varit för kort för all säkra slutsatser skall kunna dras.När del gäller den fortsatta verksamheten anser all biografbyråns förslag till förändraderegler skall tillämpas under en fortsatt försöksperiod Prop.1981/82:111 26 om , omfattande hela landet. Också och vill ha enförlängning av försökstiden och utvidgning av försöksområdet. Dessaorganisationer förordar dock att nuvarande regler för beräkning av stödettillämpas även i fortsättningen. förenade filmstudios är tveksam tillbiografbyråns förslag. Organisationen pekar på behovet av en aktivvärvningsverksam-hel. avvisar biografbyråns förslag. För egendel kan jag konstatera att den bedrivna försöksverksamheten medfraklstöd till värdefull film inle har gett något entydigt besked ommöjligheterna alt på delta sätl förbättra filmutbudet på biograferna. Enförklaring till detta kan vara den korta försöksperioden, en annan attstödområdena inle har varit anpassade lill organisationen inomfilmdistri-bulionsledet. Jag förordar därför att försöksverksamheten fortsätterunder yllerligare fr. o. m. /83. En viss utvidgning ochjustering av stödområdena bör göras, dock inte mer än att högst hälften avSveriges län omfattas av försöksverksamheten. 1 övrigi bör förulsällningarnavara oförändrade, dvs. stödbeloppet bör uppgå till den frakt som biografägarenskall betala och verksamheten bör handhas av . Det börankomma på regeringen alt, efter förslag frän biografbyrån, meddelabestämmelser om försöksverksamheten. Jag återkommer i del följande till frågan omanslagsberäkningen för /83. Jag vill i delta sammanhang betonaviklen. av alt en generell åtgärd som fraktstödel kombineras med andra insatserför alt lokall väcka intresse för de filmer som visas. Jag utgår från attbiografbyrån och kommer att ha ell nära samarbete i dessafrågor. Enligl vad som har överenskommits i del nya film- ochvideoavtalet kan de medel som finns tillgängliga för att främja spridning ochvisning av värdefull film bl. a. användas för att finansiera import ochdistribution av film. Det ankommer på visningsnämnden resp. ungdomsfilm att, inom ramen för avtalets bestämmelser och de ytterligareriktlinjer som regeringen kan meddela, pröva behovel av olika åtgärder ochutforma regler för verksamheten. 1 delta sammanhang vill jag redovisa vissaöverväganden angående ett eventuellt slöd lill import av värdefull film. Slöd till import av värdefull film bör vara öppet för allaimportörer. Svenska Filminsfitulet bedriver import och distribution avvärdefull film för barn och vuxna. Jag räknar med alt.de medel som enligl avtalet kommer altkunna användas av administrativa basresurser för olikaverksamheter kommer all göra det möjligt för institutet att fortsätta meddislribulionsverksamhelen. När det gäller importkoslnader bör hasamma möjligheter som andra importörer att erhålla stöd för sin import. importstöd bör i princip vara uppbyggt som en garanti,dvs. importören bör helt eller delvis betala tillbaka erhållet slöd om filmenblir en 1981/82:111 27 Slöd bör kunna utgå fill kostnader för kopior, översättning ochtextning saml tiU dubbning och andra versioneringsålgärder i fråga om film förbarn. Behovel av särskilda versioneringsålgärder för handikappade ochinvandrare bör också särskill kunna beaktas. Slöd bör vidare kunna utgå lilllanseringsålgärder. I delta sammanhang är det angelägel att importören gör enegen insats. Importslödet bör alltså leda lill all filmerna erhåller en meromfattande lansering än vad som är normall för filmer av det aktuella slaget.Del är också angelägel alt lanseringsålgär-derna utformas så alt filmerna fårökade utsikter alt bli visade utanför storstadsområdena. Importslöd bör inleutgå för rällighetsköp, eftersom ett sådant slöd skulle påverka prisbildningenpå visningsräller på ell sätt som vore ogynnsamt för svenska filmimportörer. Importslödetbör kunna utgå oberoende av del säll på vilket en film är avsedd alldistribueras, dvs. såväl lill biografdislribuerad film som fill film somdistribueras som smalfilm eller videogram. Slödel bör vara så utformat att delunderlättar all en film distribueras på olika vägar. Närdel särskill gäller film för barn viU jag fästa uppmärksamheten på denomfattande icke-kommersiella visning av barnfilm som vid sidan av den vanligamatinéverksamheten förekommer inom barnfilmsludios och annanföreningsverksamhet samt inom verksamhet. Denna bygger ofta påengagerade och osjälviska insatser från ledarnas sida. Vid utformningen av ettimportstöd för barnfilm bör slor vikt läggas vid dessadistributionsmöjligheter. 1den av barnkullurgmppen avgivna rapporten och kuUuren förordadesi fråga om slöd lill import av värdefull barnfilm bl. a. alt de filmer somerhållit stöd borde vara tillgängliga för alla distributörer tiUsjälvkostnadspris. Om en sådan ordning kunde genomföras inom smal-filmsområdelskulle möjligheterna öka för de importerade filmerna att bli visade i olikasammanhang. bör därför undersöka om del ärmöjligt alt utforma ell importstöd enligl dessa principer. Avvad jag har anfört om videogram som distributionsform för film framgårall jag anser alt videogrammen inle enbart har fördelar, såsomlällhanterlighelen och de låga kostnaderna, utan även nackdelar. Jag har nämntden låga tekniska kvaliteten och svårigheten all anordna visningar för störtepubhkgrupper. Det framstår därför som mindre lämpligt all ersätta nuvarandestöd åt spridning och visning av kvalilelsfilm i filmform med stöd tiUspridning av videogram. Däremotkan videogrammen fungera som komplement lill spridningen i filmform. 1 ensituation där en betydande del av de svenska hushållen har fillgång lillvideospelare är det givetvis angelägel all del finns tillgång lill videogram avgod kvalitet på hyrvideomarknaden. Jag har redogjort för film- ochvideobranschens åtagande att verka för alt värdefuUa 1981/82:111 28 filmernår en vid spridning. Även kvalilelsfilmer som har producerats ellerimporterats av bör komma ul på hyrvideomarknaden. 1 delta sammanhang är delemellertid av största betydelse att den omfattande programbank som finns inomden svenska televisionen blir tillgänglig i videograrrtform. Det är fråga omett myckel stort anlal program, ofta av hög kvalitet och med ettintresseväckande innehåll vars produktion har bekostats med TV-avgiflsmedel. 1förhandlingarna med upphovsmännen om villkoren för att göra dessa programtillgängliga har en överenskommelse nåtts med Svenska Tealerförbundel.Härigenom blir ell visst antal program som har producerats av personer utanförSveriges tillgängliga för visning i videogramform. Motsvarandeförhandlingar i fråga om koncernens egna anställda har emellertid strandat ochen har tillsatts av regeringen. Jag vill myckel starktunderstryka angelägenheten av all en uppgörelse kommer till slånd också inomdelta område. Om del inle sker blir det nödvändigt att överväga andra slag avåtgärder från statens sida. Videogramutredningenhar diskuterat frågan om hur televisionens verksamhet medvideogramdistribution skall avvägas mot del som är televisionens huvuduppgift,att etersända program.