prop · G503130 · 1981-12-31 00:00:00 — Av vad som ovan anförts(punkterna 3 och 4) lorde framgå att ett förelags inverkan påfiskeförhållandena måste bedömas på annat sätt än dess inverkan påbygdeförhållandena i allmänhel. Låsningen av fiskeavgiften till enfast procentandel av bygdeavgiften är således olämplig. Avgift till fisket böri stället beräknas särskilt och bör då, liksom i gällande vattenlag, ställas irelation till omfattningen av de åtgärder för fisket som sökanden har attutföra eller bekosta. Avgifter och åtgärder motsvarande VL 2:8 Lagförslaget innebär möjlighet allutdöma särskild avgift för fiskebefrämjande åtgärder även i vatten angränsandelill av vattenföretag berört område. Detta får ses som en fördel för fisket ide fall meningsfulla åtgärder ej är möjliga inom påverkningsområdet. Emellertid bör finnas möjlighettill uppföljning av effekten av utförda åtgärder under en prövotid. Detta kangälla såväl åtgärder finansierade genom avgift enligl 11 kap. 5 8 siom åtgärderlill skydd för fisket enligl 3 kap. 12 8. Kostnadstäckning för uppföljning avåtgärder bör således säkras i lag. Fiskeriintendenten i Mellersta distriktet: 2 kap.8 8 VL. Förslaget innebär enklar förbättring när det gäller möjlighet att utföra meningsfullafiskevårdande åtgärder i vattensystem. Nuvarande lagrum innebär att2:8-avgifter i princip bara kan användas för fiskevårdande åtgärder i deldirekt skadade vattendraget, vilket ofta är en större älv. Med tanke på att deflesta större älvarna redan är praktiskt taget helt avlrappade genomregleringsdammar, blir åtgärderna ofta meningslösa, eftersom den ursprungligafiskfaunan som dominerats av laxartad fisk, till största delen ersatts av förmänniskan ointressanta arter - t. ex. mört och gädda. Endast i undantagsfallhar framsynta vattenrättsdomare försökt ändra praxis genom alt tillåta vissverksamhet i bivattendrag under åberopande, atl positiva nedströmseffekter kanuppnås i det skadade huvudvaltendraget. Med den ny formuleringen finnsmöjlighet att utföra åtgärder även i bi vattendragen, varför effekten avåtgärderna dels kan bli självreproducerande bestånd av laxartad fisk, delsmedföra just den positiva nedslrömseffekl i det skadade vattendraget, somibland åberopas. 2 kap. 10 8 VL. Betänkandetsförslag innebär, all de nuvarande lagrummen 2:10 och 4:14 samordnas i enavgift, bygdeavgiflen. Förslagel medför också en begränsning av de företag somkommer att omfattas av denna avgift. Således föreslår utredningen dels attmindre kraftverk undantas helt från avgiftsskyldighet, dels alt endast deninstallerade effekten avgiftsbeläggs, samt slutligen, att avgiften reducerasvid loppeffekt. Ur miljöpåver-kande synpunkt är förslaget synnerligen negativt.Avgiftsbefrielsen för de mindre kraftverken är mycket olycklig, eftersom etlmyckel stort antal Prop, 1981/82:130 319 sädana kraftverk effektivt trappar av de mindrevallendragen, och därigenom gör stor skada på vandringsfiskbestånden. Urfiskeribiologisk synpunkt finns ingen som helst anledning skilja mellan småoch stora kraftverk, eftersom deras negativa effekt är lika stor i de enskildavattendragen. Förslaget alt avgiftsbelägga endast installerad effekt innebäratt man sätter likhetstecken mellan kort- och långtidsregleringar vidavgiftsberäkning. Sambandet är betydligt mer komplicerat än så, varförförslaget inle medför någon "nettoförbättring". Diskrepansen mellaneffekten av kort- och långtidsreglering blir ännu mer uttalad när det gällerförslagel till minskad avgift vid toppeffekt. De förhållanden, när dettaförslag kommer att kunna tillämpas, kännetecknas av hård korttidsreglering, somur fiskesynpunkl medför en klar försämring av miljön. Del är orimligt att dettaförhållande skall premieras med lägre avgift, somfiskerimyndigheterna i vattenmålsarbetet driver principen attkorttidsregleringar bör inskränkas, och åtminstone sommarperioden helt börundandras från sådan typ av regleringsverksamhet. Totalt sett för dessa tvålagrumsförslag (2:8 och 2:10) tycks inte belänkandet medföra någon entydigförbättring, då fördelarna med 2;8-avgiftens utvidgade användning motverkas avnackdelarna med bygdeavgifiens tilllämpning. Fiskeriintendenten i Östradistriktet: föreslår att s. k. bygdeavgift skall dömas utför vattenkraftverk och sjöregleringar. av bygdeavgiflen skall somen motsvarighet till nuvarande avgifter enligt 2 kap. 10 8 vattenlageninbetalas lill alt användas för all främja fiskel inom landet. Stora och betydelsefulla delar avfiskevården i vårt land finansieras helt eller delvis med s. k.2:10 medel. Så är exempelvis fallel med lax- och havsöringsodlingen i Ljunganoch , vilken är av betydelse för bl. a. kust- och havsfisket i östradistriktet. . Det är med hänsyn härtill av största vikt för fiskeinlresset attde medel som kommer att inflyta till fiskets befrämjande inom landelsom procentandelar av utdömda bygdeavgifter inte blir mindre än nuvarande2:10-avgifter. 11 kap. 5 8 i lagförslagettillstyrkes eftersom paragrafen ger möjlighet att använda lokalafiskeavgiftsmedel till ätgäi-der i bivattendrag eller angränsandevattensystem. Detta kommer all medföra en effektivisering av den lokalafiskevårdsverksamheten. Fiskeriintendenten i Övre södradistriktet: Ifråga om avgifter för främjande av fisket inom landet ärförsämringen uppenbar. Den särskilda fiskeavgiften enligt 2 kap. 10 8 föresläsförsvinna och ersättas av en allmän s.k. bygdeavgifl, som skall utgåendast for vattenkraftverk. Avgiften skall utgå per enhet om 10 kW installeradeffekt intill av medelvaltenföringen och per enhet om 20 kW därutöver. Denskall ej utgå om antalet enheter understiger 500, dvs. vid 5 000 kW intill enutbyggnads-grad av av medelvaltenföringen. Förslaget ger icke rättvisa urfiskels synpunkt. I mänga fall, t. ex. när del gäller lax- ellerstoröringsförande vatten, kan fiskeskadan av en överbyggnad bli myckel stormedan övriga skador kan vara små. Ej heller täcker förslagel nöjaktigt inregleringsskador och i vart fall icke sådana som sammanhänger med regleringför annat ändamål än kraftgeneration. Den undre gränsen för avgiftsplikt hardärtill satts så högt att icke blott minikraftverk ulan även betydligt störresådana befrias från avgift. Sannolikt förorsakar de kraftverkskategoriernarelativt slörre fiskeskador än de stora kraftverken och är därtill mycketvanliga. 1981/82:130 320 Sådana överbyggnader utgör ett ytterst allvarligt hot ickeblott n-iot bestånden av storvuxen sjööring ulan även mot bestånden avströmöring och harr, dvs. mot fiskarter som tillmäts största värde förfritidsfisket. Som exempel kan nämnas atl f n har ell 35-tal sjöarmed stor-öringbeständ. Lekplatserna är belägna i tillrinnande vattendrag, som ide flesta fall icke är större än att en överbyggnad icke skulle varaavgiftsplik-fig, Inom parenles må lilläggas all många av dessa vattendrag redanär överbyggda men att bestånden överlever på grund av läckage eller andraofullständigheler i överbyggnaden. Det synes vara riktigast att en fristående fiskeavgiftbibehålles och att den utgår för alla typer av vattenföretag som vållarfiskeskada av någon betydelse. Avgiften bör liksom dimensioneras medhänsyn lill skadans storlek och till omfattningen av skadeförebyggandeåtgärder. Till förenkling av administrationen bör avgiften i undre delen avregistret utgå som kapitaliseral engångsbelopp. Ulredningens förslag härutinnankan således ej tillstyrkas, Fiskeriintendenten i Nedre södradistriktet: Nuvarande 2: 10 avgift för främjande av fisket inom landet ersättsmed en viss del, , av en s. k. bygdeavgift. Visserligen råder ofta elt visstförhållande mellan den skadliga inverkan på fisket och på övriga intressen. Mendet finns fall t. ex. i lax- havsöringförande vaiten där inverkan i övrigt kanvara liten men där påverkan på fisket kan ha mycket stora och vittomfattandekonsekvenser. I dessa fall blir det omöjligt atf få en relevant andel avavgiften lill fisket. Enligl tilläggsdirektiv 1974-09-20bör man överväga att i en ny vattenlag införa en enda avgiftstyp spm i principskall omfatta alla företag enligt vattenlagen, Utredningen har inte kunnatfinna former härför utan har tvärt om inskränkt den s. k. bygdeavgiflen atlgälla endast kraftverk. Regleringar utan kraftverk skulls alltså stå utanför.Ur fiskesynpunkl är detta inkonsekvenl. I varje fall måste såväl kraftverk somregleringar vara avgiftsskyldiga. I andra sammanhang i utredningen talas om allolika valtenförelag skall jämställas. Från allmän synpunkt bör däriör varieföretag, oaktat dess syfte, bidraga för atl lindra effekterna av sinaverkningar inom berörd bygd. Det finns inga skäl varför endast en typ avföretag skall åläggas gptlgörelse i detta avseende, En avgift baserad på effekten tordeinte återspegla den faktiska inverkan på allmänna intressen mer än en renskälighetsbedömning, där efter hand praxis ger vissa normer, och där samhälletssyn på värdet av olika allmänna intressen frän till en annan kan få blimer avgörande. Utredningens förslag i denna delkan därför icke tillstyrkas. Avgiften enligl 11:1 skall kunna omfatta allaförelag enligl vattenlagen. Storleken av avgiflen bör kunna bedömas efter vadsom från fall lill fall kan anses vara skäligt. Andelen som sKall betalas intill fisKestyrelsen enligt 11:4 skall om särskilda omständigheter föreliggerkunna överskrida . Mot förslaget i 11; 5 finns ingetatt erinra. Det är en fördel att åtgärderna icke är bundna helt ti|| delvattenområde som är direkt berört ulan får användas även i angränsandevattensystem. vill med avseende pä utredningens förslag beträffande avgifter (I Ikap. VL-förslagel) ifrågasätta, om inte bygdeavgiflen bör index-regleras isyfte att minska behovel såväl av omprövning av avgiftsbeslut som av ändringari avgiftslatituden. Prop.1981/82:130 321 i : 11kap. Lagrummetföreslås innehålla föreskrift om att i beslut om tillstånd till vattenkraftverkså skall kraftverkets ägare förpliktas att erlägga en viss avgift,benämnd bygdeavgift. Sättet för beräknandet av avgiftens storlek medför attinle alla vattenkraftverk kommer alt behöva erlägga någon avgift. Utredningens förslag om bygdeavgiftslår fast den rikliga principen atl den som bl. a. påverkar naturmiljönnegativt är skyldig att i viss män kompensera det intrång som åsladkommes. anser emellertid att det främst urnaturvårdssynpunkt vore lämpligt om bygdeavgift även skulle kunna tas ut försådana vattenkraftverk som enligl utredningsförslaget Kommer att undantas frånatl erlägga bygdeavgift. Enligt mening torde ävenvattenKraft-verk av sistnämnda storlek kunna vålla betydande skador på ur naturvårdssynpunklvärdefulla områden. Enligl mening borde även andra vattenföretagsom förväntas få sådan inverkan på naturmiljön kunna åläggas all erlägga enavgift för åtgärder som kompensation för de skador ingreppet såvitt nu är frågakan ha vållat. uppfattning att även smärre kraftverk kanåstadkomma skada och därför bör vara avgiftspliktiga får visst stöd i vadutredningen anfört i motiven till omprövningsinstitutet (15 kap; sid. 182).Omprövning av en gång givna tillstånd till vattenföretag måste enligtulredningen kunna tillämpas på alla vattenföretag - markavvattning undantagen -oavsett storlek och belägenhet. Det framhålles vidare alt bl. a. mindreregleringsförelag ibland tydligen vållar problem från framför allt fiske-,nalurvårds-och recipientsynpunkt. II kap. 3 8 I lagrummet föreslås en möjlighet alt kunnajustera bygdeavgiftens storlek. har tillagts befogenhet allefter ansökan frän vederbörande göra den ändring som kan anses erforderlig. Då, i enlighet med vad ovan föreslagils, länsstyrelsenansett att även mindre kraftverk och andra vattenföretag skall kunna åläggasatt betala bygdeavgift, anser det bör för sådana vattenförelagkunna ankomma på atl i stället för koncessionsnämnden få vidtagaerforderliga justeringar av bygdeavgiflen, i varje fall då förelagen är av denstorlek att de enligt förslaget handlägges av . Länsslyrelsen har i övrigt ingenerinran mot förslaget i förevarande kapitel. i : Utredningenhar.berört frågan om fördelning av bygdeavgiftsmedel mellan olika län. Erfarenhetervisar atl samförståndslösningar ibland kan vara svåra att uppnå med tidigareförfarande. föreslår att fördelning sker vid domstol i sambandmed övrig skadereglering. fömtsätter vidare att en övergång enda s. k. bygdeavgifl inte skall innebära en begränsning för länsstyrelsenjämfört med nuvarande regleringsmedel enligt 4 kap. 14 8 vattenlagen, vare sigifråga om medelstillgäng eller dispositionsmöjligheter för bygdens utveckling.Den vidgade möjlighet alt utnytQa medlen i bl. a. regionalpolitiskt syfte somf. n. torde övervägas i betraktar sommycket värdefull. i län:Avgiftssystemet enligt vattenlagen behandlades i ett delbetänkande (SOU 1972:14) Revision av vattenlagen Del 21 1981/82. Prop.1981/82:130 322 Ersättningar, avgifter m. m. Länsslyrelsen avgav den 11september 1972 yttrande till regeringen över detta betänkande. Av skäl somutredningen berört i det nu framlagda slutbetänkandet fick utredningenemellertid genom tilläggsdirektiv i uppdrag att ånyo utreda frågan om ett nyttvattenrättsligt avgiftssystem, som bör vara mer enhetligt och omfatta allatyper av vattenföretag. I nu framlagt förslag begränsar sigulredningen till kraftföretagen, "eftersom det trots allt i första handär dessa som kan påverka bygdens förhållanden i någon mera betydandeomfattning". Enligt förslaget avgifts-belägger man kraftverk efter en normsom är en funktion av verkets effekt. För atl få etl korrektiv mot för högaavgifter vid högt utbyggda kraftverk har utredningen funnit att deninstallerade effekten bör vara avgiftsgrundande i sin helhet endast intill 150procent av effekten vid medelvattenföring, medan överskjutande effekt föreslåsavgiftsgrundande endast beträffande halva sin storlek. Ulredningen har föreslagit ena\giftslatitud och anser sig därigenom ha tagit skälighänsyn lill alt "allmän" fiskeavgift, molsvarande nuvarande 2:lO-avgift, skall ingå i den enhetliga bygdeavgiften ävensom förmodligen viss antagen penningvärdesförändring. Avgiftsbeslulen skall liksom f. rr.enligt förslaget gälla i sänder, något som i förevarande sammanhangkan vara . I sitt förutnämnda yttrandeframhöll den stora betydelse regleringsavgifterna har förkomn-iunerna i bygder, där som fallet i stor ulslräckning är i ,viltomfattande regleringsföretag är lokaliserade. underströkockså den utomordentliga viklen av att nya bestämmelser om avgifter irrte fårinnebära någon försämring för bygdeiniressena eller för andra skadelidande iförhållande till vad f. n. gäller. uttalade sig (jckså kritiskt ifråga om undantagandel från bygdeavgift av företag under en viss, alltför högavgiftsgräns. vill nu återkomma:till bl. a. dessa spörsmål. I betänkandet har anförts bl. a. att utan särskildakorrektiva bestämmelser skulle en ren kraftverksavgift som den föreslagna kommaalt medföra en omfördelning av avgiftsmedel från reglerings- lillkraftverksbygder. Även om den totala avgiften för enreglerad älv skull bli oförändrad i förhållande till vad nu gäller, är en sådanavgiftsförskjutning givelvis inte acceptabel. I betänkandet anförs härutinnanatt före kom n-\ande regleringar bör på så sätt beaktas att den myndighet, somfastställer avgiften för kraftverk - enligt förslaget är fråga om företag påregerings- resp. konces-sionsnämndsnivä som avgiftsgrundande - iavgiftsbeslutet anger till hur stor del avgiften hänför sig lill kraftverketsaml till annat vattenföretag som beQänar detta, alltså till eventuellaregleringar, i de fall då det är påkallat. För läns del torde deltavara påkallat i myckel stor ulslräckning. Fördelningen är självfallet enmycket ansvarsfull uppgift. 1 det fortsatta lagstiftningsarbetet bör den bliföremål för ytterligare överväganden och lämpligen för detaljutformning. är av sammauppfattning som utredningen i fråga om bibehållande av möjligheten förregeringen att på ett friare sätt, med hänsyn till skäligheten och övrigaomständigheter i de särskilda fallen, förordna om utgivande av villkorsniedel. Enligt förslaget utgår ejbygdeavgift, om antalet avgiftspliktiga enheter understiger femhundra. anser i likhet medbl. a. fiskeriintendenten all denna avgiftsgräns trots vad ulredningen anförtligger för högt och detta inte bara 1981/82:130 323 med hänsyn till inverkan på fisket utan även från andraallmänna synpunkter. Möjlighet lill avgiftsbeläggning även av mindre kraftverkbör därför finnas och frågan måste övervägas ytterligare. Vad gäller förslagets relationer iövrigt till fiskeintressena får hänvisa lill de, delvis kritiskasynpunkter, som framförts av fiskenämnden, fritidsfiskarna ochfrskeriintendenten. 1 fråga om den "allmänna" fiskeavgiften, somavses ingå som en procentuell kvot i bygdeavgiften och tillförasfiskeristyrelsen. är det enligt uppfattning intetillfredsställande om dessa medel utsätts för stark "utspädning"genom användning inom riket i allmänhel. Länsstyrelserna måste tillförsäkrasett avgörande inflytande över sättet att använda dessa medel, som kan uppgåtill betydande belopp och vara av stor vikt för bygdens utveckling. Medlenmåste därför tillföras för atl användas på sätt denna finnerlämpligt. Är detta inte möjligt, skall i allt fall i nya lagen anges, attbehoven inom den bygd, varifrån medlen närmast härrör, skall prioriteras. Även om det inte har legat inom utredningens uppdrag allapplicera sina överväganden om bygdeavgift även på vattenregleringsföretag fråntiden före ikraftträdandet av vattenlag, vill likvälbegagna tillfället att rikta uppmärksamheten mot den oformlighet. som på sättutvecklats i ett yttrande från föreligger beträffande denbetydelsefulla men till följd av "marginella" tidsförhållanden ickeavgiftspliktiga regleringen av sjön . Frågan härom bör från rättvisesynpunkterom möjligt ytterligare uppmärksammas. Inte heller frågan om utformningenav bygdebegreppel enligl 4 kap. 15 8 vattenlagen har omfattats av dennautredning. vill emellertid - med hänsyn till de svårigheter, somi praktiken visat sig förekomma vid tolkningen av bygdebegreppet i samband medfördelning av vattenreg-leringsmedel - betona alt det är angeläget att fråganutredes i särskild ordning. En sådan utredning bör äveninnefatta spörsmålet om man kan ändra systemet så att det blir möjligt atlförordna om vattenregleringsmedel för "bygdeändamål" direkt till visskommuns förfogande. i : har iskilda sammanhang pekat på den betydelse avgifter enligt vattenlagen har förbygder som berörs av vattenkraftutbyggnader. De kommuner som hårdast drabbatsav utbyggnader är huvudsakligen avfolkningskommuner med svag ekonomi. Särskiltregleringsavgiftsmedlen, men också de s.k. villkorsmedlen där sådanaförekommit, har varit en förutsättning för att dessa kommuner i den omfattningsom skett kunnat tillgodose medborgarnas krav på sådan samhällsservice somvägbelysningar, vatten- och avloppsanläggningar, samlingslokaler,idrottsplatser och andra anläggningar för gemensamma behov. Mycket haruppnåtts med tillgängliga medel men efterfrågan på bidrag tillangelägna ändamål visar ingen minskning. Ertärenheterna ger vid handen att.sedan i en bygd bidragsbehov av angivet slag tillgodosetts, andra ändamålblir aktuella ofta med relativt sett större medelsbehov. Länsslyrelsen villhär särskilt peka på sådant som åtgärder och forskning lill gagn förnäringsliv, kommunikationer, miljöskydd, kulturliv och friluftsliv. Sådanaändamål har också vattenlagsutredningen i ett tidigare betänkande angett somangelägna. Behovet av avgiftsmedel torde sålunda beslå oförminskat.Mot bakgmnd härav är det viktigt att ett nytt avgiftssystem med nya beräknings-normerinte innebär minskning av utgående avgifter eller begränsning i Prop.1981/82:130 324 avgiftsskyldigheten beträffande nya företag. Ulredningenbetonar att beräkningarna utgått från i huvudsak oför-ändrad avgiftsnivå.Länsstyrelsen förutsätter att detta blir utgångspunkten också vid förslagetstillämpning pä omräkning av avgifterna för befintliga kraftföretag. Utredningen ger i betänkandetexempel pä utfallet av föreslagna nya beräkningsnormer. Exemplen frånbefintliga kraftverk i visar klart behovet av att som föreslås - iavgiflsbeslutet anges till hur stor del en avgift hänför sig till kraftverketoch till annal vatlenförelag som beQänar delta. I t. ex. kommun, därstora årsregleringar nu ger betydande regleringsavgifter, skulle avgifter frånbefintliga kraftverk inte pä långt när ge samma utfall. Med förslaget i 11 kap.2 8 andra stycket har utredningen anvisat vägen för all eliminera dennaolägenhel. understryker betydelsen av denna bestämmelse.Kompletterat med en föreskrift motsvarande nuvarande 118 i 1953 årsavgiflskungörelse om fördelning av avgiftsmedel mellan flera län synesförslagel ge tillräckliga garantier för alt en regional omfördelning inte blirföljden av det nya systemet. noterar som positivtalt utredningen klart tagit ställning för atl ändringar i penningvärdet skallkunna utgöra etl kriterium för ändring i avgiftsskyldigheten. Den oklarhet somtidigare rått på den punkten har varit otillfredsställande. \'äslerbotlenslänsorgan för vattenkraftfrågor har i sitt yttrande föreslagit :itt avgiftslatitudens övre gräns höjs från 40 lill för attge bättre utrymme för en sådan penningvärdesanpassning. Också länsstyrelsenvill framhålla behovel av en relativt vid avgiftslalilud för alt den angivnaanpassningen skall kunna ske. Ulredningen föreslår alt nuvarandefiskeavgift enligt 2 kap. 10 8 vallenlagen slås samman med bygdeavgiften ochalt viss del av denna. används till fiskefrämjande åtgärder i landet.Länsstyrelsen har inte något att invända häremot. Beträffande återstoden avbygdeavgiften avses denna som användas till förebyggande ochgottgör-ande av oförutsedda skador och för tillgodoseende av annat ändamål iberörd bygd. Utredningen har inte gått in på någon närmare precisering ellerexemplifiering av begreppet "annal ändamål". Det synes varautredningens mening att detta får ske i administrativ ordning. Det är ocksålänsstyrelsens uppfattning atl dessa beslämmelser bör utfärdas i sådan formatt de lätt kan revideras. Erfarenheten visar som länsslyrelsen inledningsvisi detta avsnitt anfört - atl ändamålen förändras och nya användningsområdentillkommer. är osäker om utredningen med utbyte av begreppet"allmänt ändamål" enligt nuvarande lagtext till "annatändamål" enligt förslaget avser någon förändring av ändamälsbestämningen.Då detta i varje fall inte komn-renterais i förslaget torde ordbytet inte haskett i sådan avsikt. ifrågasätter dock om inte uttrycket"annat ändamål" kan vara atl föredra, då det skulle ge möjlighet önskvärd vidare tolkning. 1 delbetänkande behandladeulredningen frågan om en närmare avgränsning av begreppet "bygd somberöi-es av regleringsföretag". Utredningen anförde alt begreppet bordeges en vid tolkning och all riktpunkten borde vara att medlen skulle användasdär de bäst behövdes inom utbyggnadsområdena. Av denna anledning togutredningen avstånd från en under utredningsarbetet framförd ståndpunkt attavgiftsmedlen skulle knytas lill den kommun som berördes av elt kraflförelag.Länsstyrelsen instämde i ett yttrande över 1972 år-s förslag i attbygdebegreppel borde ges en vid tolkning. medför inlebara direkta verkningar i Prop.1981/82:130 325 omedelbar närhet av regleringen utan har ofta ocksåindirekta följder för ett avsevärt slörre område. Att knyta bygdebegreppet tillkommunområde ansåg inte lämpligt, då l.ex. ett regleringsmagasininte bara berör området kring magasinet utan även vidsträckta områdennedströms. Läget växlar här kommuner emellan och ansåg inte attbygdebegreppet borde låsas genom en sådan definition. 1 nu föreliggande förslag harfrågan inte behandlats och uttrycket "bygd som beröres av företaget"har behållits oförändrat. länsorgan för vattenkraftfrågor haremellertid i sitt yttrande vidhållit sin tidigare uppfattning att ordet"bygd" bör utbytas mot "kommun". hänvisarfill vad ovan anförts och kan inte stödja länsorganet i detta avseende. i län:Ändamålsbestämmelserna beträffande nuvarande vattenregleringsmedel har enligt II kap. 4S i utredningens lagförslaginte blivit föremål för någon omarbetning.