prop · G503186 · 1981-12-31 00:00:00 — om ändring i sekretesslagen (1980:10(1), m. m.; Regeringen föreslår all anta de förslag som hartagits upp i bifogade utdrag av regeringsprotokoll. I propositionen behandlas ett fiertal sekretessfrågor,särskilt sådana som rör sekretessen hos myndigheter på hälso- ochsjukvårdsområdet och socialtjänslområdet i förhållande till andra myndigheter.Något mera omfattande ingrepp i sekretessregleringen föreslås inle, men pånågra punkter föreslås lagändringar. När det gäller vårdmyndigheternas förhållande till polisenkonstateras att sekretesslagen har medfört problem främst i två avseenden. Fördet första kan lagen ibland hindra att polisen får upplysningar om huruvida enperson finns på en vårdinrättning. För det andra kan polisen normalt inte frånvårdmyndigheterna få uppgifter som angår misstankar om brott, inte ens ommisstankarna gäller mycket allvarliga brott. I propositionen föreslås att sekrelessregleringen ändraspå de här båda punkterna. En uppgift om huruvida någon finns på envårdinrättning inom hälso- och sjukvården eller socialtjäristen skall få lämnasfill polisen på begäran i särskilt fall. Vidare skall vårdpersonalen få lämnapohsen uppgifter som angår misstankar om mycket allvarUga brott, bl. a. mord,dråp, våldtäkt och grovt narkotikabrott. Propositionen innehåller också en del förslag som rörsekretessen i förhållande fill enskilda. Sålunda föreslås bl. a. att uppgifterom en enskild hos exempelvis en allmän föräkringskassa skall kunna hållashemhga för den enskilde själv, om det är av synnerlig vikt av vård- ellerbehandlingsskäl. Vidare innehåller propositionen förslag som gör del lättareatt få adressuppgifter från posten, bl. a. för indrivningsändamål. Ändringarna föreslås träda i kraft . 1 saml Nr 186 1981/82:186 2 Lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) Härigenom föreskrivs alt 1 kap. 3 §,7 kap, 7§,9kap.4och8§§, 14 kap. 2 § saml 15 kap. 5 och 8 §§ sekretesslagen (1980:100)'skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Gäller enligt denna lag sekretess för uppgift somförekommer hos viss myndighet, får uppgiften inle röjas för annan myndighet iandra fall än som anges i denna lag eller i lag eller förordning till vilken denna lag Vad som sägs om myndighet i Vad som sägs om myndighet i denna paragraf, 5 §, 13 och 14 kap. första stycket, 5 §,13 och 14 kap, saml i särskilda bestämmelser i den- samt i särskilda bestämmelser i den na lag om överföring av sekretess na lag om överföring av sekretess mellan myndigheter gäller också i mellan myndigheter gäller också i förhållandet mellan olika verksam- förhållandet mellan olika verksam hetsgrenar inom samma myndighet, hetsgrenar inom samma myndighet, när de är alt betrakta som självstän- när de är alt betrakta som självstän diga i förhållande fill varandra, digai förhållande till varandra. Uppgift för vilken sekretess gäller. enligt denna lag fårinte röjas för utländsk myndighet eller mellanfolk-lig organisation annat ån omutlämnande sker enligt föreskrift i lag eller förordning eller om utlämnande ärförenligt med svenska intressen. 1 kap. 7§ Sekretess gäller hos allmän försäkringskassa,och försäkringsdomstol i ärende enligt lagstiftningen omallmän försäkring eller arbelsskadeförsäkring eller om annan jämförbarekonomisk förmån för enskild, för uppgift om någons hälsotillstånd eller andrapersonliga förhållanden, om det kan antas att den som uppgiften rör eller någonhonom närslående lider men om uppgiften röjs. Samma sekretess gäller hos annanmyndighet på vilken det ankommer alt handlägga ärende enligt lagstiftning somnu har nämnts. I fråga om myndighet som anges i 8 § gäller dock bestämmelsernadär. Sekretessen enligt första stycket gäller ocksåiförhållande till en vård-eller behandlingsbehövande själv i fråga om uppgiftom hans hälsotillstånd, om det med hänsyn till ändamålet med vården ellerbehandlingen är av synnerlig vikt au uppgiften inte lämnas till honom. 1 Lagen omtryckt 1980:880, Sekretess gäller hos myndighet som avses i första stycketför anmälan eller annan utsaga av enskild om någons hälsotillstånd eller andrapersonliga förhållanden, om det kan antas att fara uppkommer för att den somhar gjort anmälan eller avgivit utsagan eller någon honom närstående utsättsför våld eller annat allvarligt men om uppgiften röjs. Utan hinder avsekretess får uppgift lämnas fill enskild enhgt vad som föreskrivs ilagsfiftningen om allmän försäkring, I fråga om uppgift i allmän hand- I fråga om uppgift i allmän hand- linggäller sekretessen i högst sjuttio ling gäller sekretessen i högst , år eller, i fall som avses itredje stycket, i högst . Sekretess gäller i sådan särskild verksamhet hos myndighet som avser framställning av statistik samt, i den utsträckning regeringen föreskriver det, i annan därmed jämförbar undersökning, som utförs av myndighet, för uppgift som avser enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden och som kan hänföras fill den enskilde. Uppgift i företagsregister, uppgift som avser avliden, uppgift som behövs för forskningsändamål, uppgift som avser personal- och lönestatistik och uppgift, som inle genom namn, annan idenlilelsbeleckning eller därmed jämförbart förhållande är direkt hanförlig fill den enskilde, får dock lämnas ut, om det slår klart att uppgiften kan röjas utan alt den som uppgiften rör eller någon honom Sekretess gäller i sådan särskild verksamhet hos myndighetsom avser framställning av stafistik saml, i den utsträckning regeringen föreskriverdet, i annan därmed jämförbar undersökning, som utförs av myndighet, föruppgift som avser enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden och somkan hänföras till den enskilde. Uppgift i företagsregister, uppgift som avseravliden, uppgift som behövs för forskningsändamål och uppgift, söm inte genomnamn, annan identitetsbeteckning eller därmed jämförbart förhållande är direkthanförlig fill den enskilde, får dock lämnas ut, om det står klart attuppgiften kan röjas ulan alt den som uppgiften rör eller någon honom närståendelider skada eller men. närslåendeUder skada eller men. I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen ihögst , såvitt angår uppgift om enskilds personliga förhållanden, ochannars i högst . 8§ Sekretess gäller inom postverket för uppgift som angårsärskild postförsändelse. Om sekretess inle följer av annan bestämmelse, fårdock sådan uppgift lämnas till den som är försändelsens avsändare ellermottagare. Sekretess gäller inom postverket även för uppgift om enskildsförbindelse med poslgirorörelsen eller bank. Sekretess gäller inom för uppgift som angårsärskih telefonsamtal eller annat telemeddelande. Om sekretess inle följer avannan bestämmelse, får dock sådan uppgift lämnas lill den som har tagit del itelefonsamtalet eller annars är lelemeddelandels avsändare eller mottagareeller som innehar apparat som har använts för telemeddelandet. Sekretess gäller hos postverket. Sekretess gäller hos postverket, televerketoch annan myndighet som och annan myndighet som handhar allmän samfärdsel för uppgift som angår enskilds förbindelse med samfärdselverksamheten och som inle avses i första eller andra stycket, om det inle står klart att uppgiften kan röjas ulan alt den enskilde lider skada eller men. handharallmän samfärdsel för uppgift som angår enskilds förbindelse medsamfärdselverksamheten och som inle avses i första eller andra stycket, om detinle står klart alt uppgiften kan röjas utan all den enskilde lider skada ellermen. Sekretessen hos postverket för uppgift om enskilds adress gäller dockendast, om det kan antas att röjande av uppgiften skulle medföra fara för ättnågon utsätts för övergrepp eller annat allvarligt men. Sekretess gäller vidareför uppgift vid särskild sambandstjänst inom totalförsvaret, om uppgiften avsertelemeddelande som utomstående utväxlar på allmänt telenät. I fråga omuppgift i allmän handling gäller sekretessen enligt första stycket tredjemeningen och tredje stycket i högst . 14 kap. 2§ Sekretess hindrar inte att uppgift i annat fallän som avses i 1 § lämnas till myndighet, om uppgiften behövs där för 1. förundersökning, rättegång, ärendeom disciplinansvar eller skiljande från anställning eller annat jämförbarträttsligt förfarande vid myndigheten mol någon rörande hans deltagande iverksamheten vid den myndighet där uppgiften förekommer, 2. omprövning av beslut eller åtgärdav den myndighet där uppgiften förekommer, eller 3. tillsyn över eller revision hos denmyndighet där uppgiften förekommer. Sekretess hindrar inte alt uppgift lämnas i muntligt ellerskriftligt yttrande av sakkunnig till domstol eller myndighet som bedriverförundersökning i brottmål. Sekretess enligt 7 kap. 1 och 4 §§ hindrar inle, att anmälan görs till åklagarmyndighet eller polismyndighet angående misstanke om brott enligt 3, 4 och 6 kap. mot den som inte fyllt . Sekretess enligt 7 kap. 1 och 4 §§ hindrar inte, attanmälan görs fill åklagarmyndighet eller poUsmyndighet angående misstanke ombrott enligt 3, 4 och 6 kap. mol den som inle fyllt aderton åreller att uppgift som angår misstanke om brott för vilket inte är föreskrivetlindrigare straff än fängelse , lämnas till en sådan myndighet. 1981/82:186 5 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 15 kap. 5§ Myndighet skall på begäran av annan myndighetlämna uppgift soin den förfogar över i den mån hinder inte möter på grund avbestämmelse om sekretess eller av hänsyn lill arbetets behöriga gång. Den i första stycket föreskrivna skyldigheten au lämnauppgift till annan myndighet gäller inte i de fall som avses i 14 kap. 2 §tredje stycket. Mol beslut varigenom myndighet beslut varigenom myndighet har avslagitannan myndighels begå- har avslagit annan myndighels begäran alt få ta del avhandling får lalan ran all få la del av handling eller på föras genom besvär.Sådan talan förs annat säu få del av uppgift får talan i samma ordning somgäller i fråga föras genom besvär. Sådan lalan förs om besvär enligt 7 §. Harbeslutet i samma ordning som gäller i fråga meddelats av statlig myndighet,förs om besvär enligt 7 §. Har beslutet dock talan av annan statlig myndig-meddelats av statlig myndighet, förs het genom besvär hos regeringen. docklalan av annan statlig myndighet genom besvär hos regeringen. Första stycket gäller inle för beslut av ,regeringen, högsta domstolen eller regeringsrätten. Har i lag eller förordning meddelats bestämmelse som avvikerfrån föreskrifterna i första stycket, gäller den bestämmelsen. I fråga ombeslut som har meddelats av myndighet som lyder under är särskiltföreskrivet. Denna lag träder i kraft . 1981/82:186 6 Lagom ändring i lagen (1950:382) om svenskt medborgarskap Härigenomföreskrivs all i lagen (1950:382) om svenskt medborgarskap' skall införas en nyparagraf, 6 a §, av nedan angivna lydelse. skall på begäran av den centrala utlänningsmyndigheteneller en polismyndighet lämna ut uppgifter om en utlännings personligaförhållanden, om uppgifterna behövs i ett ärende om svenskt medborgarskap. Dennalag träder i kraft . Prop.1981/82:186 7 Lag om ändring i lagen (1980:11) om tillsyn över hälso-och Härigenomföreskrivs all i lagen (1980:11) om fillsyn över hälso- och sjukvårdspersonalenm. skall införas en ny paragraf, 7 a §, av nedan angivna lydelse. Utöver vad som annars följer av lag eller förordning ärhälso- och sjukvårdspersonal skyldig att lämna ut 1. uppgift om huruvida någon vistaspå en sjukvårdsinrättning, om uppgiften för sårskilt fall begärs även domstol,åklagarmyndighet, polismyndighet, kronofogdemyndighet ellerfolkbokföringsmyndighet, 2. uppgift som behövs för en rättsmedicinskundersökning, 3. uppgift som rådför vissa rättsliga sociala och medicinska frågor behöver för sin verksamhet. Denna lag träder i kraft , Prop.1981/82:186 8 Lag om ändring i utlänningslagen (1980:376) Härigenom föreskrivs alt i utlänningslagen (1980:376)skall införas två nya paragrafer, 16 a och 91 a §§, av nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse skall på begäran av statens invandrarverkeller en polismyndighet lämna ut uppgifter om en utlännings personliga förhållanden,om uppgifterna behövs i ett ärende om uppehållstillstånd. skall på begäran av en polismyndighet lämnaut uppgifter om en utlännings adress, om uppgifterna behövs för verkställighetav ett beslut om avvisning eller utvisning. Denna lag träder i kraft den 1 juh 1982. Lag om ändring i socialtjänstlagen (1980:620) Härigenomföreskrivs all 66 § socialtjänstlagen (1980:620) skall ha nedan angivnalydelse. Av 1 kap, 5 § sekretesslagen (1980:100) framgår att socialnämnden ulan hinder av sekretess kan polisanmäla brott som hindrar nämndens verksamhet. Detsamma gäller enligt 14 kap, 2 § tredje stycket samma lag beträffande vissa brott som riktar sig mol underåriga. Av 1 kap. 5 § sekretesslagen (1980:100) framgår attsocialnämnden utan hinder av sekretess kan polisanmäla brott som hindrarnämndens verksamhet. Detsamma gäller enligt 14 kap, 2 § tredje stycket sammalag beträffande vissa brott som riktar sig mot underåriga. Av den sistnämndabestämmelsen följer också aU sekretess inte hindrar att uppgift, som angårmisstanke om brott för vilket inte är föreskrivet lindrigare straff ån fängelsei , lämnas till en åklagarmyndighet eller polismyndighet. Från skall utan hinder av sekretess enligt7 kap. 4 § sekretesslagen (1980:100) lämnas uppgift om huruvida någon vistas iett hem för vård eller boende, om uppgiften för särskiU fall begärs av endomstol, åklagarmyndighet, polismyndighet, kronofogdemyndighet ellerfolkbokföringsmyndighet. Denna lag träder i kraft , Prop.1981/82:186 10 Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden , , , , , , , Elmstedt,Tilländer, Ahrland Proposition om ändring i sekretesslagen (1980:100), m. m. trädde den nya sekretesslagen(1980:100, omtryckt 1980:880, ändrad senast 1981:1261), SekrL, i kraft. Denersatte dels sekretesslag, dels alla de regler om lystnadsplikt föroffentliga funktionärer som fanns spridda i olika författningar. När den nya sekretesslagen antogs stod det klart att detomfattande lagverket sannolikt skulle komma att föranledatillämpningssvårigheter i inledningsskedet. Den nya lagen har också blivitutsatt för en del kritik den har varit i kraft, I olikasammanhang har ifrågasatts om vissa av lagens bestämmelser är lämpligtutforrriade. Förslag till ändringar har också förts fram. Den fråga som främsthar kommit i blickpunkten är lagens effekter på uppgiftsutbytet mellan å enasidan hälso- och sjukvården och och å andra sidan polisen. Inom har upprättats promemorian (DsJu 1981:17) Sekretesskydd och informationsbehov, 1 promemorian behandlassekretessen på hälso- och sjukvårdsområdet och socialtjänstområdet iförhållande till andra myndigheter, främst polis och åklagare. Promemorianinnehåller förslag till ändringar som medger att uppgifter lämnas till polisoch åklagare i större utsträckning än som är möjligt. Jag avser nu att ta upp promemorieförslaget och därmedsammanhängande frågor till behandling. Till protokollet i detta ärende börfogas promemorian som bilaga 1 och en sammanställning av remissyttrandena sombilaga 2. Vidare avser jag att ta upp frågan huruvida sekretess ivissa fall bör gälla hos de allmänna försäkringskassorna i förhållande till denvård- eller 1981/82:186 11 Den frågan har aktualiserats ien framställning av allmännaförsäkringskassa. Framställningen har remissbehandlats. Den bör jämte enremissammanställning fogas fill protokollet som bilaga 3 och 4. I sammanhanget behandlar jag även en framställning den 16oktober 1981 från om ändring i sekretesslagen i syfteatt underlätta inkassoföretagens tillgång fill adressuppgifter. Framställningenoch en sammanställning av de remissyttranden som har avgetts över den börbifogas som bilaga 5 och 6. Slutligen kommer jag alt ta upp några mera detaljbetonadesekretessfrågor som har uppmärksammats vid tillämpningen av den nya lagen, 2 Allmän motivering 2.1 Reformbehovet Den nya sekretesslagen innehåller bestämmelser omtystnadsplikt och om förbud att lämna ut allmänna handlingar. Den är tillämpliginom all verksamhet som bedrivs av statliga och kommunala myndigheter. Medmyndigheter jämställer sekretesslagen stafiiga och kommunala beslutandeförsamlingar, dvs, främst , landstingen och kommunfullmäktige, I ettpar fall jämställs också privata rättssubjekt med myndigheter. Sekretesslagenhar alltså ett mycket vidsträckt fillämpningsområde. Sekretesslagen präglas av att den skall ta fill vara olikaintressen som i viss utsträckning är motstridiga. Å ena sidan skall lagentillgodose behovet av skydd mot obehörig insyn i förhållanden som bör varaskyddade av hänsyn till allmänna eller enskilda intressen. Å andra sidan skalllagen i minsta möjliga utsträckning inskränka på allmänhetens berättigade kravpå insyn i och kontroll av den offentliga verksamheten. Sekretesslagen föreskriver sekretess inte bara iförhållande till enskilda utan också mellan myndigheter. Frågan om handlingssekretessenmellan myndigheter var tidigare med något undantag oreglerad, I vissutsträckning tillämpades dock sekretesslag även mellan myndigheterinbördes. De föreskrifter som fanns om offentliga funktionärers tystnadspliktgällde däremot i princip även gentemot andra myndigheter och andra offentligafunkfionärer. Regleringen av sekretessen mellan myndigheter är en av deviktigaste nyheterna i sekretesslagen. Alt den nya sekretesslagen föreskriver sekretess mellanmyndigheter skall ses mot bakgrund bl, a, av den oro som har kommit tilluttryck med anledning av alt myndigheterna får tillgång till alltmer omfattandeinformation om medborgarna, inle minst till följd av den ökade användningen avdatorer. Som framhålls i propositionen till den nya sekretesslagen kräver ettfullgott integritetsskydd i princip att information om enskilda intevidarebefordras utanför den verksamhet i vilken informationen har inhämtats (prop. Prop.1981/82:186 12 1979/80:2, del A, s. 90). Redan den omständigheten alt ettstörre antal tjänstemän får kunskap om ett känsligt förhållande kan upplevassom menligt av den som uppgiften rör. Även om de tjänstemän som får del avinformationen har tystnadsplikt, ökar risken för obehörig spridning, näruppgifter lämnas från en myndighet fill en annan. På vårdområdet kansekretessen i förhållande till andra myndigheter bli av avgörande betydelse förenskildas benägenhet att söka slöd och hjälp. Intressetav skydd för den personliga integriteten kan ibland komma i strid med principenatt myndigheterna är skyldiga all samarbeta och bistå varandra. Utbyte avinformation mellan myndigheterna är ett viktigt led i detta samarbete. Det ärofrånkomligt all ett visst utbyte sker även av sådan information som normall ärsekretessbelagd. Sekretesslagen innehåller ohka regler för dettainformafionsulbyle. Enligt 1 kap, 5 § utgör sekretess inte något hinder mot atten uppgift lämnas ut, om det är nödvändigt för att den utlämnande myndighetenskall kunna fullgöra sin verksamhet. Vidare gäller enligt 14 kap, 1 § attuppgifter utan hinder av sekretess får lämnas till en annan myndighet, omuppgiftsskyldighel följer av lag eller förordning. En mycket viktig regel finnsi 14 kap, 3 §, den s, k, generalklausulen. Denna medger att uppgifter lämnasfill en annan myndighet i sådana fall då del är uppenbart alt intresset av attuppgiften lämnas har företräde framför del intresse som sekretessen skallskydda. Generalklausulen är dock inte tillämplig inom hälso- och sjukvårdeneller inom . Den nya sekretesslagen har alltså ett omfatiandetillämpningsområde och bygger på känsliga och svåra avvägningar mellan viktigaintressen som står mot varandra. Avvägningarna i lagen grundas på ettlångvarigt utredningsarbete med flera remissomgångar. Somkonstitutionsulskottet framhöll vid sin behandling av propositionen är detfråga om en mycket komplicerad lagstiftning, vars konsekvenser knappast i alladelar kan överblickas förrän lagen har tillämpats någon tid. Utskottet framhöllockså vikten av att man från statsmakternas sida uppmärksamt följerrättsutvecklingen på området (KU 1979/80:37 s, 6), lagen har varit i kraft har den kritiseratsi vissa avseenden. Kritiken har framför allt riktats mot att lagen försvåraratt uppgifter lämnas mellan olika myndigheter. Sålunda har hävdats att lagenhindrar att uppgifter i önskvärd omfattning lämnas från myndigheter på hälso-och sjukvårdsområdet och socialljänstområdet till andra myndigheter. Särskilthar man uppmärksammat polisens och åklagarnas möjligheter att få tillgång tillinformation från sjukvården och . Den kritik som har framförts har i viss utsträckningriktats mot resultatet av vad som uppenbarligen måste ha varit en felaktiglagtillämpning. En ökad uppmärksamhet kring sekretessfrågorna i samband medlagens ikraftträdande kan också ha fått till följd att myndigheterna blivitmera försiktiga i sitt uppgiftslämnande. Denna åtstramning kan ha varit mereller mindre märkbar beroende på hur den äldre regleringen har tillämpats; påsina håll 1981/82:186 13 har kunskaperna om denna varit bristfälliga. Det kan emellertid inle förnekas alt krifiken har pekat påeffekter av sekretesslagen som kan diskuteras. Det är mol denna bakgrund sompromemorian Sekretesskydd och informationsbehov har utarbetats i justifiedepartementet.Promemorian och remissutfallet av den visar all det finns anledning attöverväga vissa begränsade ändringar i sekretesslagen . Som jag redanhar nämnt bör åven vissa andra ändringar som inte har samband medpromemorieförslaget göras. Innan jag går in på dessa ändringar vill jag emellertidunderstryka alt de erfarenheter som har vunnits av sekretesslagen på intet sättmotiverar några mera omfattande ingrepp i sekretessregleringen. Bland remissinstansernasom har yttrat sig över promemorian har också höjts varnande röster motförhastade ändringsbeslut. Tillämpningen av lagen bör emellertid liksomhittills följas med uppmärksamhet från statsmakternas sida. Jag erinrar ocksåom att frågan om uppgiftslämnandet mellan myndigheter utreds vidare av enarbetsgrupp inom brottsförebyggande rådet och alt frågan om de enskildasekretessbestämmelsernas förhållande till den s. k, meddelarfriheten behandlasav yttrandefrihetsutredningen (Ju 1977:10), 2.2.1 Utgångspunkter för förslaget Den nya sekretesslagen innebär för den allmänna hälso- ochsjukvården liksom för i princip att uppgifter om enskildaspersonhga förhållanden inle får lämnas ul, om det inte står klart all uppgifternakan röjas ulan att den enskilde eller någon närstående lider men. Sekretessengäller såväl gentemot enskilda som gentemot myndigheter. I vissa fall är dock sekretessen begränsad enligtsärskilda bestämmelser. Enligt 1 kap. 5 § SekrL utgör sekretess inle någothinder mot att en uppgift lämnas ut, om det är nödvändigt för att denutlämnande myndigheten skall kunna fullgöra sin verksamhet. Sekretess tillskydd för en enskild person gäller i princip inte i förhållande lill honomsjälv och kan som regel helt eller delvis efterges av den i vars intressesekretessen är uppställd (14 kap, 4 §), Vidare föreskrivs all uppgift fårlämnas till en myndighet, om uppgiftsskyldighel följer av lag eller förordning(14 kap, 1 §), Konsekvensen av sekretessreglerna blir för den allmännahälso- och sjukvården liksom för att sekretessbelagda uppgifterom enskilda personer i princip inte kan lämnas till en annan myndighet annat änom det föreligger skyldighet att lämna uppgifterna enligt lag eller förordning.En rad bestämmelser om sådan uppgiftsskyldighet på vårdområdet har införts iolika författningar (se bl, a, prop, 1980/81:28), Som jag redan har nämnt har viss kritik riktats motutformningen av sekretessreglerna på vårdområdet. Vad som framför allt har uppmärksam- 1981/82:186 14 mats är möjligheterna att lämna uppgifter frånsjukvårdsinrättningar till polisen. Särskilt har man reagerat mot altsekretessen i stor utsträckning hindrar alt uppgifter lämnas till polisen, dåmisstanke finns om allvarligare brottslighet. Det har också påpekats attmöjligheterna att verkställa delgivningar på sjukvårdsinrättningar harförsämrats.