prop · G503169 · 1981-12-31 00:00:00 — En möjlighet för hyresgästerna att på rätislig väg kunnautverka all fastigheten säljs lill dem, när ägaren är beredd all avhända sigegendomen, bör leda lill att denne i första hand på frivillig väg försöker allnå en uppgörelse med hyresgästerna om förvärv. Den förstärkta ställning förhyresgästerna som följer av förköpsrätten bör leda till att fastighetsprisernadämpas vid framtida övergångar. Ett förköpsinstilul markerar också samhälletspositiva inställning till övergångar, vilket tillsammans med finansiellaåtgärder bör initiera allt fler hyresgäster att gå över till bostadsrätt.Förköpsräll bör dock endast föreligga när privata hyresfastigheter skallsäljas. Vi har ingående övervägt olika modeller för hyresgästernasförköp. En utvidgad kommufial förköpsräll i ombildningssyfle t. ex. harobestridligen flera fördelar från praktisk synpunkt. Tidsaspekten får emellertiden alldeles särskild betydelse för kommunen. Vår slutsats är all även med ennågot förlängd tidsfrist i förhållande lill nuvarande så kan inleen förköpsräll införas, ulan att man ger avkall på smidighet ocheffektivitet i handläggningen. Vi har dessutom, mot bakgrund bl. a. avriksdagens tidigare uttalanden härom, anseti oss förhindrade att föreslå någonmer omfattande förlängning av tidsfristen. Vi har slutligen stannat för all konstruera förfarandetför hyresgästernas förköp som en hembudsskyldighet för fastighetsägaren. Ensådan skyldighet innebär alt fastighetsägaren, med angivande av köpevillkor,först skall erbjuda hyresgästerna att köpa fastigheten, innan den säljs lillnågon annan. Ledamoten föreslår i en reservation lill majoritetensförslag, alt Prop.1981/82:169 8 gällande kommunala förköpsräll i stället bör utvidgas lillall gälla även delta ändamål. Förutom en väsentligt förenklad administrationskulle kommunen enligt reservanten då lättare kunna styra socialt motiveradeändringar, när det gäller bostadsområdenas sammansättning med avseende påupplåtelseform. Om hyresgästerna i fastigheter som berörs av förköp anmälersitt intresse för alt i folkrörelsekooperativ form la över fasligheten, skallkommunen, om den finner det bosladssocialt motiverat, medverka lill detta. Vi föreslår att en särskild lag om förköpsräll förhyresgäster införs. En fastighetsägare skall enligt lagförslaget under vissaförutsättningar vara skyldig alt erbjuda hyresgästerna förvärv av fastighetenför övergång till bostadsrätt. Erbjudandet skall ske genom ett hembud, somskall innehålla de villkor som fastighetsägaren vill ställa upp förförsäljningen. Rätten till hembud och förköp av fastigheten grundas på enintresseanmälan som hyresgästerna lämnar in till inskrivningsmyndigheten vidtingsrätten. En förutsättning för att en intresseanmälan skall godtas är attflertalet hyresgäster i huset har förklarat sig intresserade av en övergångtill bostadsrätt och att dessa har bildat en bostadsrättsförening eller enannan förening, som lämnar anmälan. Enfastighetsägare, som vill sälja sin fastighet, skall vara skyldig att hembjudafastigheten till den förening som har lämnat in en intresseanmälan. En föreningsom har delgivils ett hembud måste bevaka förköpsrätten och dåvisa att hyresgästerna i minst två tredjedelar av lägenheterna har förklaratsig intresserade av en övergång till bostadsrätt. Förköpsrätlen förfaller omden inte bevakas. En bostadsrättsförening, som har bildals av hyresgästerna,måste hos fastighetsägaren anta hembudet inom sammanlagt från detalt del avgavs. Hyresgästerna i minst två tredjedelar av»lägenheterna skall dåvara medlemmar i föreningen och ha fattat beslut om förvärv av fastigheten. Förköpsrätlenförfaller, om inte hembudet antas. Fastighetsöverlåtelsenär ett vanligt civilrättsligt avtal, som kan ingås när som helst underhembudsproceduren. Lagfart skall dock inle kunna beviljas för någon annan änhyresgästerna så länge som deras förköpsrätt består. Begränsningar ihembudsskyldighelen gäller i vissa fall med hänsyn till faslighet,överlåtelsens art, ägare och förvärvare. Fastighetsägaren får, om hyresgästernainte utnyttjar sin förköpsräll, inte sälja fastigheten lill någon annan inom enivåårsperiod från hembudel, om priset på fastigheten är lägre eller villkorenför försäljningen lUlsammanlagna är avsevärt ogynnsammare för ägaren, än de somgällde för erbjudandet till hyresgästerna. Tvist mellan fastighetsägaren ochhyresgästerna i förköpsfrågan bör prövas av hyresnämnden. Många frågor i samband med övergång från hyresrätt tillbostadsrätt är från bostadskonsumentens synpunkt desamma, oberoende av omfastigheten har varit i enskild eller i allmännyttig ägo.Bostadsrättsföreningars förvärv av allmännyttigt ägda fastigheter haremellertid ur samhällets synvinkel speciella aspekter av såväl bostadspolitisksom ekonomisk karaktär. Vi behandlar dessa speciella aspekter i kap. 5 omförvärv av allmännyltigt ägd faslighet. De allmännyttiga bostadsföretagen har en gång tillkommitpå statsmak- 1981/82:169 9 temas initiativ för all utgöra ett medel för en socialbostadspolitik. Avsikten har varit att för produktion och förvaltning avbosläder satsa på företag som arbetar utan enskilt vinstintresse och isamverkan med kommunerna. Det har för oss varit en självklar utgångspunkt attde allmännyttiga bostadsföretagen även kommer alt vara ettbetydelsefullt instrument för att förverkliga vissa bostadspolitiska mål, somstatsmakterna fastlägger. En övergång till bostadsrätt bör med hänsyn till detövergripande ansvaret för bostadsförsörjningen därför endast kunna ske i denutsträckning som den enskilda kommunen finner det motiverat. Eventuella ombildningar bör ses mot bakgrund av ellmedvetet handlingsprogram från de berörda kommunernas sida och vissa principerbör tillgodoses i största möjliga utsträckning. 1 kommunens ansvar för bostadsförsörjningenhar det länge ansetts ligga bl. a. ett ansvar för en allsidig hushållssammansätlningoch för att tillgodose behovet av goda bosläder. Vi anser att kommunen ocksåbör känna ett ansvar för att tillgodose ett behov av olika upplåldseformer,självfallet ulan att ge avkall på övriga mål för bostadsförsörjningen. Enuppblandning av besittningsformerna borde också verksamt kunna bidra till altutveckla många bostadsområden i positiv riktning. Genom ett handlingsprogramför del redan existerande bostadsbeståndet skulle kommunerna kunnavidareutveckla de allmännyttiga bostadsföretagens roll som ett medel för ensocial bostadspolitik. Ledamoten anför i ett yttrande att det intefinns några motiv för all inflytandefrågorna i allmännyttig hyresrätt skallangripas genom utförsäljning av dessa lägenheter lill bostadsrätt. Demokratiseringi boendel med inflytande såväl ekonomiskt som praktiskt skall kunna ske inomramen för allmännyttans nuvarande organisation. Detta kräver dock ett starkareengagemang från fastighetsägarens och hyresgästernas sida samt alt möjlighetges lill att en kooperativ hyresrätt får införas. Vi anserall kommunfullmäktige, oberoende av vem som tar initiativ till övergång lillbostadsrätt, bör besluta om vissa principer för hur eventuella övergångar skallgenomföras. Ett sådant beslut bör innefatta en rekommendation om en ändring aföretagets ändamålsbeskrivning, om övergångarna avses få någon nämnvärdomfattning. Principer bör fastställas för prissättningen på de fastigheter somskall försäljas och frågan om lill vad försäljningsintäkterna skall användasbör dessutom avgöras. Beslutet bör också ange till vem försäljning skall skeeller andra riktlinjer för eventuellt huvudmannaskap förbostadsrättsföreningarna. Därmed avgörs frågan om det allmännyttigabostadsföretaget i fortsättningen skall ha något inflytande över föreningensverksamhet. En fortsatt anknytning till det allmännyttiga företaget tordeenligt vår mening innebära vissa fördelar från bostadsförsörjnings- ochförvaltningsorganisatorisk synpunkt. Ledamoten reserverar sig mot majoritetens åsiktall kommunfullmäktige bör fastställa riktlinjer för till vem försäljning avfastigheterna skall ske. De boende skall själva bestämma detta och hurhuvudmannaskapet fortsättningsvis skall ordnas. Del finns enligt reservationeninte heller anledning alt förorda en fortsatt anknytning till det allmännyttigaföretagel. En sådan bostadsrättsförening skulle bli av en särskild typ,betydligt mer styrd och ofri än andra. Den fråga som torde ha störst betydelse i ettkommunalpolitiskl beslut om Prop.1981/82:169 10 eventuell försäljning av allmännyttigt ägda fastigheter ärprinciperna för prissättning på fastigheterna. Vi visar i några räkneexempelvilka konsekvenser för de boende och för företagen olika prissällningsmodellerfår, om de utgår från avkaslningsvärdemetoder. Samtliga alternativ ger ettacceptabelt resultat för fastigheterna i relation till del bokförda värdet.Resultatet gynnar dock de boende på det allmännyttiga företagels bekostnad, ominle intäktssidan i kalkylen korrigeras med hänsyn till en solidariskhyresuljäm-ning. Resultatet kommer annars all undersliga ell bedömtmarknadsvärde. Modellerna torde för de boende i regel ge acceptabla resultat,även om man på kostnadssidan i kalkylen lar hänsyn lill en viss egenarbetsinsats från deras sida. Vidiskuterar i kapitlet också konsekvenser för företagen vid övergång lillbostadsrätt i allmännyttigt ägda fastigheter. Det framgår bl. a. alt övergång iäldre, attraktiva områden torde såväl försämra företagels ekonomiskaförutsättningar som bidra till all förstärka icke önskvärda segregationstendenser.Del framförs emellertid i vår undersökning all begränsade övergångar i s. k.problemområden skulle kunna bidra till all skapa en större social stabilitetgenom att minska utflyttningen av resursslarka hushåll. Del skulle därmed ocksåskapas ekonomiska möjligheter all utveckla andra delar av företagel. Konsekvenserna för förelagens förvaltningsorganisation ochsysselsättning torde vara begränsade och hanlerbara. Detta gäller speciellt omombildningen endast avser en mindre del av företagels totala lägenhelsbe-ståndoch inte koncentreras tidsmässigt. Slordriflsförddarna i bostadsför-vallningenär dessutom begränsade, vilket innebär alt möjligheten all anpassaförvaltningsorganisationens kapacitet lill en förändrad volym borde vara stor. Övergångtill bostadsrätt i allmännyttigt ägda fastigheter får en rad konsekvenser förstal och kommun. Del ökar del kollekliva bosladssparandel och torde minskasamhällets utgifter för bostadsbidrag. Del ökar de boendes egna insatser ochkan därmed leda lill en högre underhållsstandard. Det utgör ett väsentligtincitament för energibesparande åtgärder och ger då utrymme för en minskadenergiförbrukning. Övergångarna får inte bli ett dominerade inslag iområden som förvaltas av allmännyttan, för att inle rationellaförvaltningsenheter skall brytas ner och de framlida möjligheterna allutveckla områdena som helhet skall försämras. Ombildning skulle normalt kunnaäga rum i det yngsta beståndet ulan nämnvärda konsekvenser förbruksvärdesprincipen eller företagens hyresuljämning inom beståndet. För kommunernas bosladsförsörjningsansvar innebärövergångar vid brist på hyreslägenheter alt det blir svårare förboendekategorier med stor rörlighet på bostadsmarknaden att skaffa bostad vidinträde på marknaden. Ombildningarna kan i en sådan situation också fåarbetsmarknads- och regionalpolitiska effekter. Finansieringsfrågan spelar en central roll, närhyresgästerna bildar bostadsrättsförening och vill förvärva en fastighet isyfte att gå över till bostadsrätt. Del är bostadsrättsföreningen som iegenskap av köpare måste skaffa fram erforderligt kapital vid en övergång. Delkrävs oftast nybdåning, ulöver de lån i fastigheten som får tas över och vadsäljaren eventuellt kan 1981/82:169 11 Det förutsätts också att bosladsrältshavarnanormall skjuter till kapital genom grundavgifter. De finansiellaförutsättningarna får karlläggas och diskuteras mellan hyresgästerna ochfastighetsägaren i varje enskilt fall. Vi föreslår i kap. 6 åtgärder för altunderlätta bostadsrättsföreningarnas finansiering av fastighelsförvärvet och ikap. 7 åtgärder för att ingen hyresgäst skall tvingas avstå från all förvärvabostadsrätt på grund av brist på kapital lill grundavgiften. Vi utgår från att den långfristiga finansieringen avfastighetsförvärvel måsle ske på den opriorilerade marknaden. Vi har funnit allbollenlåneinstiluten bör vara de mest ändamålsenliga kreditgivarna i dettasammanhang. fastställda ram för den oprioriteradeutlåningen hos sladshypoleksinstilulionen och kreditaktiebolagen bör därföräven avses omfatta finansiering av ombildningar. bör därkunna erhålla lån upp lill i vart fall av uppskattningsvårdel, under förutsättningatt säljaren binder en del av försäljningssumman mot en kapilalmarknadsreverseller obligation. Vi har vid våra överväganden och förslag ifinansieringsfrågorna ansett del angelägel att hålla fast vid principen om attlån mot säkerhet i fastigheten bör tas upp av bostadsrättsföreningen somfastighetsägare och inle av medlemmarna personligen. Vi föreslår altdelegationen för bostadsfinansiering (DFB) och kreditinstituten bör kommaöverens om regler för detta efler uttalande av statsmakterna. DFB bör i sinaårliga överläggningar med instituten också verka för all krediter ställs tillbostadsrättsföreningarnas förfogande för alt kompensera uteblivna grundavgifterpå grund av fortsatt hyresrältsupplåtelse. De olika låneformer som står till buds ger förulsätlningarför all låna medel åtminstone lill del av insatsen vid förvärv av bostadsrätt,om det finns bankmässig säkerhet. Vi anser därför inle att del finns anledningatt förbättra lånemöjlighelerna i allmänhet för förvärv av bostadsrätt, även ombefintliga låneformer är beloppmässigl begränsade och inte är garanterade.Utgångspunkterna är dock annorlunda vid övergång från hyresrätt tillbostadsrätt. En ökad omvandling stimulerad av statsmakterna bör ocksåkombineras med StatUga län för bostadsrältsförvärv till dem som av ekonomiskaskäl annars kan tvingas alt avslå från att delta i övergången. Vi föreslår därför att samhällel bör erbjuda enlånemöjlighet lill kontantinsatsen vid övergång från hyresrätt tillbostadsrätt. En behovsprövning av ett statligt insalslån bör ske påbostadssociala grunder och i första hand mot beskattningsbar förmögenhet. Tillförmögenhet under 15 OUO kr. tas dock ingen hänsyn. Lånet skall oreduceratkunna utgå av grundavgiften, dock högst av lägenhetens andel avberäknad anskaffningskostnad för fastigheten. Lägsta lånebelopp bör vara 5 000kr. Kommunerna får genom borgensåtagande ett avgörandeinflytande över låneprövningen och skall bl. a. kunna kräva att bostadsrättenpantsattes som säkerhet. Kommunen skall också kunna avstå från borgensåtagande,om man finner att sökandens inkomst är av den storleken att denne normalt bordekunna få lån på annat sätt. Bostadsrättens värde som panlsäkerhel börförslärkas, genom alt man inför en skyldighet för bostadsrättsföreningen attunderrätta panthavaren. när bostadsrättshavaren häftar i skuld lill föreningen.Vi föreslår att insatslånel. som skall vara personligt och alltså inte kan 1981/82:169 12 överlåtas tillsammans med bostadsrätten, normall skallåterbetalas med möjlighet lill eftergift eller senarelagdaamorteringar, men vara ulan räntesubvention. PrisbUdningen vid överlåtelse av bostadsrätt har genomgåttnågra karaktäristiska förändringar sedan bostadsrällskonlrollagen upphörde allgälla vid utgången av . Priserna har utvecklats mycket olika och har påvissa orter stigit kraftigt och i t. o. m. mycket kraftigtefter en allmän stagnation under första hälften av 1970-lalel. Del framgår avredovisningen i kap. 8 alt man i de flesta fall kan se tydliga samband mellantillgången på bosläder och prisutvecklingen på bostadsrätter. Prisskillnadernapå grund av lägel inom orten har blivit tydligare och bosladsrällshavarnaskunskaper om marknaden har fått allt större betydelse för priserna. De problemsom följer av denna utveckling är av såväl bostadspolitisk somförddningspolilisk karaktär. Stora obeskattade vinstmöjligheter med åtföljanderisker för en utbredd spekulation framstår från förddningspolilisk synpunkt somdel huvudsakliga problemet. Del har inle framkommit något som lyder på ensystematisk spekulation med bostadsrätter, i den betydelsen allbostadsrättshavare i någon större omfattning för egen medvetetutnyttjar stigande prisnivåer i de fall dessa förekommer. En ökad övergång tillbostadsrätt får dock inte, anser vi, stimuleras av förmodanden om storaframlida försäljningsvinsler. Vi har därför för egen del all anledning altställa oss bakom en snar och betydande skärpning av reglerna för beskattning avrealisationsvinster. Den lydliga prisspliltring som har uppstått sedankonirollagen slopades är från bostadspolitisk synpunkt den mest väsentligaförändringen. Sambandet mellan tillgången på lägenheter på den lokala marknadenoch prisutvecklingen betyder all del finns en risk för att fler orter under1980-talel kommer att få allt högre prisnivåer. Strukturförändringar påarbetsmarknaden bl. a. kan få betydelse för vilka dessa orter kommer att bli.Sådana faktorer som tillgången på kapital, reallönernas utveckling och denlokala marknadens utbredning blir förmodligen avgörande för hur högaprisnivåerna kommer att bh. Såväl derikskooperativa organisationerna som olika kommuner försöker på olika sätt attmöta denna utveckling, vilket har medfört att man på lokala marknader har fållolika modeller för hur prisutvecklingen skall stävjas. Del kommer därmed altråda olika förulsätlningar olika delmarknader emellan och del torde bli svårtför bostadskonsumenlerna all vid byle av bostad känna till de regler som gäller,om dessa olika modeller kommer till användning i någon större utsträckning.Detta talar för alt man bör förhindra en utveckling mot användningen av dylikamodeller. En viktig uppgift för bostadspolitiken bör vidare vara allmotverka segregation i boendel. Prisstegringar på bostadsrätter, som leder lillhöga prisnivåer eller lill stora lokala prisvariationer, kan medföra ensituation där endast ekonomiskt starka hushåll förbehålls vissabostadslägenheter. En målsättning bör enligt vår mening vara att risken förhögre prisnivåer och allt större lokala prisvariationer inte förstärks vidkommande nyproduktion och förstagångsupplålelse av bostadsrätt eller vidövergång från hyresrätt lill bostadsrätt. Del finns bl. a. en viss risk för allde lägre grundavgifter som statliga lån medför utnyttjas i spekulativa syften. 1981/82:169 13 En allmän priskonlroll på bostadsrätter skulle emellertidfrån flera synpunkter vara både olämplig och opåkallad. Däremot börbostadsrättsföreningar, rikskooperativa organisationer och i vissa fall ävenkommuner ha möjlighet att när de så bedömer det nödvändigt kunna besluta omåtgärder för att påverka prisbildningen på bostadsrätter. Sådana åtgärder böravse nybildade föreningar och ha en enhetlig karaktär. Bosladsrällsbegreppelbör enligt vår mening så långt möjligt hållas entydigt och lokala lösningarundvikas. Del är därför också angeläget att lagstiftningen på ett merklargörande sätt än anger gränserna för vad som är tillåtet och intetiUåtet. Bosladsrättslagen ger visserligen utrymme fören bostadsrättsförening all i sina stadgar införa särskilda prisföreskrifler.Medlemskap kan vägras, om föreskrifterna åsidosätts. Man kan emellertidkonstatera all den möjlighet som lagstiftningen f. n. erbjuder inte alls tordeutnyttjas, vilket bl. a. hänger samman med alt metoden inte är tillräckligteffektiv med avseende på kontrollmöjligheterna. Det enda egentligt effektivasättet all förhindras, k. svarta pengarvid försäljning av bostadsrätter iföreningar med prisföreskrifler torde vara all ingripa i den friaöverlåtelserätten och helt bryta kontakten mellan säljaren och den köpare somkan vara intresserad av alt betala ett högre pris än vad prisföreskriflernamedger. Vi stöder oss i denna vår bedömning bl. a. på undersökningar som hargenomförts i . Viföreslår att en bostadsrättsförening i sina stadgar förutom prisföreskrifterskall kunna införa en klausul om skyldighet för bostadsrättshavare att föreöverlåtelse hembjuda lägenheterna till lösen av bostadsrättsföreningen,rikskooperativ organisation, allmännyltigt bostadsföretag om sådant ärföreningsbildare, kommunen eller någon som dessa har anvisat. Hembud skall i såfall ske lill del pris som anges i stadgarnas prisföreskrifler. Undantag gällerför överlåtelse genom byle m. m. eller familje- och successionsrätisligaförvärv. Länsbostadsnämndenskall dessutom i vissa fall och efter kommunens yttrande som vUlkor förupptagande eller övertagande av siailigt bostadslån kunna kräva allprisföreskrifter tas in i stadgarna för nybildade föreningar för avhögsl . som har införts i samband med statligtlånebeslut får inle vara oskäligt betungande för bostadsrättshavaren. Under denangivna liden skall prisföreskrifterna inte kunna upphävas utan kommunensmedgivande. Kommunens rätt till prisföreskrifler bör normalt tillförsäkrasgenom ett avtal mellan bostadsrättsföreningen och kommunen. Lånet skall kunnasägas upp, om föreningen inte uppfyller sina skyldigheter enligt avtalet, t.ex. genom att bevilja medlemskap i strid med prisföreskrif-len. Hembudsskyldighet tUlkommunen skall också kunna påbjudas istadgarna i kombination med prisföreskrifler, som villkor förstatliga lån. Viförutsätter dock att vederbörlig hänsyn genom särskilda överenskommelser tastill bosladskooperativ organisations önskemål om att få förmedla lägenheter viaegen bosparkö, på motsvarande sätt som enligt bostadsfinansieringsförordningensregler f. n. gäller vid upplåtelse av bostadsrätt. Ledamoten reserverar sig mot majoritetens förslagi dessa avseenden. Han anser bl. a. att det inte finns något behov avpriskontrolle- Prop.1981/82:169 14 rande åtgärder, då höga överlåtelsepriser egentligenenbart förekommer i . 1 de fall de förekommer, kommer deall bli beskattade genom ändrade realisalionsvinslregler, som kommer alt verkaprisdämpande. Det finns enligt reservanten mycket som talar för attutvecklingen av överlålelsepriserna kommer alt dämpas även av andra skäl.Följden av att införa en möjlighet lill priskonlroll och hembudsskyldighetskulle enbart bli olika sorters marknader för bostadsrätter, risker för en"svart marknad" saml ett minskat intresse för ett gott underhåll. Viföreslår slutligen också all avtal om överlåtelse av bostadsrätt skall varaskriftiigt. Kopia av avtalet skall av bostadsrättsföreningen fogas till lägenhelsförteckningen. De av ossföreslagna lagändringarna m. m. bör träda i kraft . Ulövernämnda reservationer lill betänkandet har också flera av våra experter lämnatsärskilda yttranden. Prop.1981/82:169 15 Lag om förköpsrätt för hyresgäster Härigenom föreskrivs följande. 1 § Hyresgäster som vill gå över lill bostadsrätt harförköpsräll lill fast egendom, som enligt fastighetstaxeringen utgör eller ingår i en hyreshusen hel, om intresseanmälan gäller enligt 3 §. Bestämmelserna om fast egendom i denna lag gäller äventomträtt. 2 § Förköpsrätt föreligger inte, om 1. egendominnehåller färre än fem lägenheter, 2. egendom ägs avstaten, kommun, landstingskommun, kommunförbund, allmännyttigt bostadsföretageller aktiebolag som helt ägs av en kommun eller landstingskommun, 3. staten ärförvärvare, 4. förvärvaren ärgift med överlåtaren och inte heller om förvärvaren eller, när makar förvärvargemensamt, någon av dem är överiåtarens avkomling, 5. förvärv endastavser andel i fastighet, 6. förvärv skergenom inrop på exekutiv auktion, 7. förvärv sker påannat sätt än genom köp eller byle, 8. del är obilligtatt förköp sker med hänsyn lill förhållandet mellan överlålare och förvärvareeller villkoren för eller omständigheterna vid en överiålelse. 3 § Hyresgäster som har intresse av att utöva förköpsrättskall ge in en intresseamnälan till inskrivningsmyndigheten. Anmälan skallgöras av en bostadsrättsförening eller annan förening, som har bildats avhyresgästerna. I anmälan skall lämnas uppgift om antalet lägenheter på denfasta egendom som omfattas av anmälan samt intyg från föreningens styrelse omatt Prop.1981/82:169 16