prop · G503168 · 1981-12-31 00:00:00 — Det är vanligt att Bilaga 3 föräldrarnas juridiska ombud förordargemensam vårdnad för all låta dem shppa den påfrestning som vårdnadsutredningenoch domstolsprövningen innebär. Enligt vårt förmenande skjuts då endastproblemen . Gemensamt föräldraansvar innebär all föräldrarna skallkunna samråda i alla frågor av vikt för barnet. En obearbetadskilsmässokonflikl gör dem sällan islånd till detta. Svåra störningar iföräldrarnas samarbete är att förutse, vilket kan bli mycket konfliktskapandeför barnet. Vi anser därför att det är av största vikt att barnet även här hartalerätt och ett ombud som enbart ser lill dess bästa. vill förorda all socialnämnden åläggs att göra någonform av utredning i samtliga skilsmässor där barn berörs för att utröna omföräldrarnas överenskommelse om föräldraansvaret verkligen är förenligt medbarnets bästa. Utredningen kunde exempelvis gå lill på det sätt som föreslås iavsnittet 7.2.1. angående oklara fall. Vad beträffar barn lill sammanboende, icke-gifta-föräldrarmed gemensamt föräldraansvar ansluter vi oss till förslaget i att ge alla barn en likvärdig behandling vid skilsmässa resp.separation mellan föräldrarna. Barnets bästa bör vara utgångspunkten, inleföräldrarnas civilstånd. Vi vill ej tillstyrka att domstol skall kunna besluta omgemensamt föräldraansvar mot den ene förälderns bestridande utan menar attbestämmelsen om belänketid för upplösande av gemensamt föräldraansvar gerparterna tid att enas om det är möjligt. 3.4.33 F. ordföranden i upplösta föreningen Utredningen om Barnets rätt har som målsättninguppenbarligen att i första hand söka minska konflikter för barn - inle minstvid och efler skilsmässa. Man utgår därvid ifrån, alt man med nya lagar skall kunnastyra människor emot ell ökat hänsynstagande och en ökad respekt i lägen, ävendär man bryter upp, därför att det brister inom dessa områden! Minskalansvarslagande och ökat våld i samhället, samt att männen inle alls ställerupp inom familjerna som man förutsatt, kommer göra utredarnas förslag lill enutopi. Alternativt kommer man istället skapa konflikter mellan vuxna och barn,eftersom förslagen inte är verklighetsförankrade. I många fall, där vårdnaden givils till fadern, kommerbarnen till modern och ber om hjälp; att få mat eller sina kläder lagade, attfå sova för alt pappa är borta, ja, t. o. m. ber att få komma hem.Pappa följer inte med på föräldramötet, barnen får sköta städning ochmalinköpen och hemmet fungerar helt enkelt dåligt - helt enkelt därför att mani vårdnadsutredningen utgått felaktigt ifrån att fäder klarar barn lika bra sommödrar. Eftersom klara undersökningar bekräftar att fäderna högst ovilligtbiträder i hemmet under äktenskapets bestånd, så torde man fortsättningsvis blitvungen all undersöka detta, innan man överväger allmängiltiga skäl omföräldrars lika lämplighet. "Barnels rätt" utgår felaktigt ifrån allbarn generellt skulle behöva mer av sina fäder och att mödrar mer eller mindreär Prop.1981/82:168 131 Detta är icke korrekt. Del är fler fäder somvänder sina barn Bilaga 3 ryggen - än del finns barn som vänder sina fäderryggen och detta är ytterligt väsentligt. Mödrarna spelar en tämligen litenroll, men den har likaledes felaktigt uppförstorats. Vad kommer man då fram till? Jo, båda föräldrarnasfca//enas om barnens villkor i delat föräldraansvar. Vem skall övervaka all såsker? Vad händer om den ene undandrar sig ansvaret - som sker i de flestafamiljer? Skall det utdömas straff och har skilda föräldrar skyldighet atthålla öppen telefonlinje mellan sig? Som bekant har många kvinnor på grund avtelefonterror efler skilsmässa nödgats hålla sig med hemligt telefonnummer. Jag år faktiskt inte ute för att generalisera, ulan förall varna för ett utökande av de mesta flagranta missförhållanden, som redan nuråder. Barnen kan ju komma alt leva under fortsatt press, med träta över sinahuvuden om inle skilsmässan får fungera som den befrielsemöjlighet som den är imånga familjer. Just därför att man inte klarade all dela ansvaret. föreslårman att förälder inte får lov fatta beslut om barnets intressen och behov, utanatt höra den andres mening. Ett otroligt förslag! Man vet ju uppenbarligen ingenting om, hur föräldrar kanuppträda, när de tror sig kränkta i sina heliga juridiska rättigheter. VUkamöjligheter till öppna och barnfientliga konflikter skapas ej, om denfrånvarande föräldern vill ha utrett om ett beslut angående barnet bort inväntahans ankomst eller hörande. Hänsyn till barnet skall ju vara barns rätt. Var finns tonåringarnas tragedier i utredningen, och varfinns problemen som uppslår, sedan samhällel med nya äktenskapsregler breddalmöjligheten att byta partner? ---- (se avsnitt 4.43 )-- sitter domstolar och söker övertala - särskilt kvinnor- att gå med på gemensam vårdnad. Varför gör man det? Ofta blir det i praktikenfyra som skall "enas" omkring barnen, när det redan är svårt med två.Går förslaget igenom, måsle man inför domstol bevisa förälders olämplighel föratt slippa de kanske olidliga förhållanden som var skäl lill skilsmässan.Ständiga bråk framför barnen kan ju bara förnekas av motparten. Vill manverkligen återinföra bevisskyldighelen om skuld - men i ? Vi lever i ett samhälle med män som i hela världen ökarsin benägenhet att tillgripa våld för alt lösa sina problem. Även inom familjenökar denna benägenhet - kvinnomisshandel och våldtäkter ökar och det talar sitttydliga språk. Männen hotar med ytterligare våld om man anmäler för att fåbevis. En utredning om familj och barn kan inte bortse från dagens faktum. Detmåste betecknas som aningslöst att inle observera kvinnors ofta dagliga dilemmainom hemmets fyra väggar . Eller åtminstone omnämna fenomenet. Vi måstealla inse att eftersom ingen kan leva med en våldsman i längden, så kommer medlogisk följd kunna konstateras all det finns fier problemmän bland defrånskilda än bland gifta män, liksom missbrukare. Ändock andas utredningen en luft som vädrar mäns krav såär det även inom familjen. Barns rätt tolkas nu som rätten att vårdas av ellerumgås med (vanligen) fadern. Men är del alltid så säkert att denna rätt ärbarnels? Se på våldet och se på det bristande intresse som fäder visar ihemmen. Verkligheten är inte alls som den beskrivs och de svidande problem sominte precis beror på missbruk, men som ingen initierad kan förneka, de lar manbara inle upp. Vägran lill umgängesräll är som sägs tidigare tämligen liten,det visar tabellerna. Utredarna synes ha fått sig problemet förelagt av starkakrafter. ---- (se avsnitt 4.43) -------------------------------------------- Bilaga 3 Avslutningsvis betonas värdet av "gemensamvårdnad" förutsatt att den bygger på föräldrars eniga och stabila viljaatt samarbeta. God medlare modell kommer säkert kunna åstadkomma myckelgott i mån av resurser i tidiga och ej alltför negativa lägen. Maktsökande ochsvaga föräldrar som paras ihop genom en falsk motivation om barns rätt klararinte gemensam vårdnad utan konflikter. Säkert har en överskattning av ettsådant instituts positiva värde råkat få den felaktiga beteckningen Barnelsrätt. Effekten kan bli den rakt motsatta. 3.5 Överflyttning av föräldraansvaret till någon annan änen förälder Utredningens förslag (5.2.6.2) om överflyttning avvårdnaden, om förälder är olämplig som vårdnashavare på grund av missbruk ellerförsummelse, innebär i förhållande lill gällande rätt en utvidgning avbestämmelsens tillämpningsområde, vilket i och för sig kan godtagas. Hovrättenvill dock förorda, att kravet i BFB 6:14 skärps något i förhållande tillförslaget, på så sätt att föräldraansvarig skall vara uppenbart olämplig alt haföräldraansvar för barnet, för att överförande av föräldraansvaret skall kommatill stånd. Mot denna bakgrund kan man dock ifrågasätta behovet av denföreslagna bestämmelsen i BFB 6:15 2 p (5.2.6.3). De exempel som utredningenlämnar pä när bestämmelsen kan komma till användning är vagt utformade. Även ombestämmelsen enligt utredningen bör tillämpas med stor urskiljning, kan maninte frigöra sig frän tanken alt bestämmelsen kan komma att missbrukas.Hovrätten ifrågasätter därför nödvändigheten och lämpligheten av dennabestämmelse. Kommittén föreslår att talan om överfiyttning av vårdnadvid fall av missbruk och försummelse från vårdnadshavare i fortsättningen bl.a. skall kunna las upp av förälder som inte har del i vårdnaden. F. n. kansådan talan endast föras av . Kammarrätten sätter i fråga om tillräckligt praktisktbehov föreligger av en sådan ändring. I betänkandet föreslås att vårdnad skall kunna flyttasöver från föräldrarna till annan som barnet bor hos ulan att vårdnadshavarnakan klandras för misskötsel. Härvid hänvisas lill den situationen att ett barnefler många trygga år i fosterhem förs tillbaka till biologiska föräldrar sombarnet inle alls känner. Del är givetvis inte lämpligt all ett barn försätts i ensådan situation som har sagts . Kammarrätten håller emeUertid före altkommittén inte tillräckligt har penetrerat i vilka andra lägen den föreslagnaregleringen kan bli tillämplig. Denna kan medföra att exempelvis denvårdnadshavare, som under sjukdom behöver bistånd med barntillsyn, tvekar altbegära hjälp enligt 31 § barnavårdslagen (1960:97). Detta gäller så mycket merasom del i motiven uttalas all avsikten med bestämmelsen är att förbättramöjligheterna för fosterföräldrar till en framlida adoption. Det sägsvisserligen också att någon rädsla för att förlora vårdnaden och eventueUt sebarnet bortadopterat inte behöver hysas av den förälder som håller god kontaktmed sitt barn Prop.1981/82:168 133 Det kan emellertid inle uteslutas att möjligheterna sådan kontakt saboteras. Pä skäl som har anförts nu avstyrker kammarrättendet aktuella förslaget i den utformning som del har getts i betänkandet. Underalla omständigheter är den aktuella bestämmelsen för allmänt utformad. Denåterhållsamhet som anbefalls i motiven kommer inte lill uttryck i författningstexten. Kammarrätten är ense med kommittén om att det bör ankommapå domstol alt pröva vem vårdnaden i fortsättningen skall tillkomma närvårdnadshavare har avlidU. Det uttalas emellertid i motiven att förhållandenai vissa fall kan vara sådana att det ter sig mindre lämpligt att kvarlevandeförälder erhåller vårdnaden. Härvid pekar särskilt på fall där denne tidigare inle harhaft någon kontakt med och visat ringa intresse för barnet. Del kan inleuteslutas att den efterlevande föräldern på grund av misshälligheler med denandre har hindrats från all hålla kontakt med och dokumentera sitt intresse förbarnet. I en sådan situation har naturligtvis de indicier som kommittén haranfört mindre tyngd i vårdnadsfrågan. Om den föreslagna författningstexten: 6 kap. barn- och Bristande överensstämmelse råder mellan 75 § och motiventill bestämmelsen. Del framgår sålunda inle av författningstexten attbestämmelsen avses bli använd med stor restriktivitet. Bestämmelsen i 19 § bör omformuleras och införas i ensärskild paragraf efter 8§, förslagsvis med följande lydelse: Om vissainskränkningar i vårdnaden stadgas i lagen (1980:00) med särskilda bestämmelserom vård av unga. Vad utredningen i övrigt anfört i anslutning till 12-15 §§och mot utformningen av dessa lagrum har tingsrätten ingen erinran. När det gäller föräldraansvaret efter dödsfall kan detenligt tingsrättens erfarenhet förekomma fall, där del vore önskvärt att rättförelåg för barnet närstående person - exempelvis slyvförälder eller annan somhaft gemensamt hem med den avlidne ensamt föräldraansvarige - att göra ansökandirekt till rätten beträffande föräldraansvaret. Tingsrätten vill därförförorda att kretsen av laleberältigade enligt 16 § 2 st utsträcks till attomfatta även "annan som har nära anknytning till barnet". De föreslagna reglerna om överflyttning av vårdnaden vidmissbruk eller försummelse förefaller enligt tingsrättens mening betänkligasåtillvida som kriterierna för det långtgående ingripande del här är fråga omsynes påfallande vagt angivna. Prop.1981/82:168 134 3.5.5 Länsrätteni Stocholms lån Bilaga 3 Beträffande härefter utredningens förslag om överflyttningav föräldraansvaret på grund av missbruk eller försummelse hos den ansvarigekan länsrätten ej ansluta sig lill förslaget. Detta innebär bl. a. allsocialnämnd hos rätten kan yrka överflyttning av ansvaret från olämpligförälder även om bristerna hos denne inte medför fara för barnets hälsa ellerutveckling. Här avsedda brister är en förutsättning för alt nämnden enligt nuvarandelagstiftning skaU få omhänderta barn för samhällsvård. I huvudsak sammaomständigheter föreslås vara en förutsättning för tillämpning av lagen omsärskilda bestämmelser om vård av unga (prop. 1979/80:1). börenligt länsrättens uppfattning ej ha möjlighet att i det särskilda fallet väljaom den vill tillämpa vårdlagstiftning eller yrka överflyttning avföräldraansvar. Länsrätten anser därför att den ur föräldrasynpunkt meradrastiska åtgärden alt överflytta föräldraansvaret bör komma ifråga endast ifall av grovt missbruk eller grov försumlighet från den ansvariges sidasärskilt med tanke på att syftet med samhällsvården skall vara att så långtmöjligt skapa förutsättningar för den unge att återknyta gemenskapen medfamiljen under trygga förhållanden. Beträffande föreslagen utvidgning avtalerätten kan skäl ej anses ha förebragts som motiverar utvidgningen. På grundav vad sålunda anförts anser länsrätten att nu gällande lagstiftningbeträffande överflyttning av vårdnad enligt 6 kap. 9 § skallkvarstå oförändrad. 3.5.6 Länsrätten i och lån Länsrätten delar utredningens förslag och vill- i likhetmed utredningen -särskilt framhålla att den föreslagna möjligheten att föraöver föräldraansvaret på annan än förälder, även om föräldrarna inte harmisskött föräldraansvaret, måsle tillämpas med stor försiktighet. Missbruk eller försummelse vid föräldraansvarets utövande Enligt gällande rätt krävs grovt missbruk, grovförsummelse eller eljest fara för barnets utveckling för att föräldrar skallkunna fråntas vårdnaden. Utredningen föreslår att det skall räcka med"missbruk eller försummelse" och slopar grunden "eljest fara förbarnels utveckling". I utredningen sägs att missbrukar eller försummar någonav föräldrarna påtagligt sitt föräldraansvar torde i de flesta fall föreliggarisker för barnels utveckling. Utredningen menar också att förslaget skaparstörre möjligheter att frånta olämphg förälder föräldraansvaret.Socialstyrelsen ifrågasätter om del föreslagna stadgandet verkligen täcker allade situationer där indikationen "eljest fara för barnets utveckling"nu är tillämplig. Då styrelsen inte vill se någon, uttunning av barnetsrättsskydd, föreslår styrelsen att denna grund får stå kvar. Annat missförhållande vid föräldraansvarels utövande m. m. Utredningen har infört en ny grund för överflyttande avföräldraansvaret, nämligen alt barn varaktigt bor hos annan än den som harföräldraansvaret för barnet. Som exempel nämner utredningen den situationen närbarn vistats i fosterhem och föräldrarna inle hållitkontakt Prop.1981/82:168 135 anser det värdefullt, allmöjlighet införs att Bilaga 3 överflytta det rättsliga föräldraansvaret förbarn på de personer som i praktiken fungerar som barnets föräldrar. Med nuvarande ordning kan emellertid fosterföräldrar somförordnas till föräldraansvariga inte uppbära någon foslerlön. Barnet kannämligen i ett sådant fall inte vara omhändertaget för samhällsvård.Utredningen har också uppmärksammat detta hinder för fosterföräldrar alt kunnaåta sig all bli föräldraansvariga för barn som är omhändertagna församhällsvård och angett att de avser alt senare återkomma till denna fråga. får emellertid peka på, att i denföreslagna socialtjänstlagen (SOL) liksom i lagen om vård av unga (LVU) fråganom ersättning till personer, som tar hand om andras barn, inte är direktkopplad lill del förhållandel all ingripande har skett med stöd av LVU. SOL ochLVU kan därför inle anses lägga hinder i vägen all utbetala ersättning till densom tar hand om annans barn, även om vederbörande förordnas tillföräldraansvarig för barnet. Genom införande av SOL och LVU torde den avutredningen väckta frågan bli löst. Den nya bestämmelsen har betydelse även för en annan gruppbarn, nämligen dem som invandrar lill utan sällskap av sina föräldrar.Före lagändringen 1977 fanns en möjlighet att få vårdnaden överflyttad på annanom vårdnadshavare till följd av frånvaro, sjukdom eller annan orsak för längretid var förhindrad att delta i vårdnaden. Som skäl för alt denna grund slopadesangavs att sådant förhållande i vissa fall torde kunna anses utgöra grovförsummelse vid vårdnadens utövande och på det sättet åberopas som grund föratt vederbörande skulle fråntas vårdnaden. Lagstiftaren förbisåg då emellertidde situationer här avses och som blir allt vanligare. Föräldrarna har kanskevetskap om alt barnet befinner sig i en trygg miljö, t. ex. hos släktingar. Detkan då knappast anses alt föräldrarna försummat sitt vårdnadsansvar. Vårdnadenkan därför med nuvarande lagstiftning inte fråntas dem och anförtros ål en förbarnet i den aktuella situationen lämpligare person. Med den av utredningenföreslagna bestämmelsen öppnas emellertid möjlighet, att lägga föräldraansvaretpå den person hos vilken barnet vistas, utan att barnets biologiska föräldrarvarh försumliga eller missbrukat föräldraansvaret. Se även avsnitt 3.1.7 om att förordna två utomståendepersoner till vårdnadshavare för barnet. En helt ny bestämmelse föreslås i 15 §. Enligt denna skallföräldraansvaret kunna flyttas över på annan person om barnet varaktigt bor hosannan än den som har föräldraansvaret, även om missförhållande enligt 14 § inleföreligger. Vidare skall föräldraansvaret kunna överflyttas från de biologiskaföräldrarna även i andra fall om "synnerliga skäl" föreligger. Paragrafen avses vara tillämplig på barn som bott lång lidi fosterhem. Den avses också vara tillämplig när det kan finnas skäl för ettbarn all slippa inflytande från sina föräldrar. är inte beredd att tillstyrka detta förslag.I stället förordas en förstärkning av bestämmelserna om förbudet mot skadligafosterbarnsför-flytlningar. När det gäller ändringar av föräldraansvaret på grund av"synnerliga skäl" anser att en sådan bestämmelse lättkan komma att missbrukas. Barn har inle den mognad som behövs för all insekonsekvenserna av Prop.1981/82:168 136 Det finns i regel andra utvägar att lösade problem som kan Bilaga 3 uppstå. I utredningen uttalas att det kan vara lämpligt attföräldraansvaret skall kunna flyttas över på fosterföräldrar gemensamt.Länsstyrelsen kan inle dela detta synsätt. Även om reglerna ändras, så attfosterföräldrar som har föräldraansvar skall kunna få såväl foslerlön som stödm. m. inom ramen för fosterbarnsverksamhelen, vore det enligt länsstyrelsensmening olämpligt all fosterföräldrar får föräldraansvaret. Om de biologiskaföräldrarna finns i livet, vilket är fallet i utredningens exempel, kan onödigakonflikter uppslå, som inte är till gagn för barnet. Risk finns också altmotståndet från föräldrar lill all barn placeras i fosterhem kan komma att öka.Flera andra skäl kan anföras mot detta förslag. Reservation av ledamöterna : Avsnitt 3.5.8, andra - femte styckena ersätts medföljande. Att föräldraansvaret i vissa situationer skall kunnaflyttas över från förälder till annan person utan att föräldern i och för sigär olämplig torde skapa större trygghet, t. ex. i sådana fall där barn vistatslänge i fosterhem. Förhoppningsvis minskar därmed tragiska och för barnobegripliga förändringar och brytningar av relationer till andra vårdare änföräldrar. tillstyrker därför utredningens förslag. Med nuvarande regler kan fosterföräldrar som harföräldraansvar inte få fosterlön. Om den föreslagna Socialtjänstlagen (SOL)genomförs liksom Lagen om vård av unga (LVU) försvinner också detta hinder. 3.5.9 Barnavårdskonsulenterna i landet Det är ur många synpunkter önskvärt att överflyttning avföräldraansvaret kan ske lill annan, som ger barnet varaktig vård eller avandra synnerliga skäl. Det är tillfredsställande alt fosterföräldrars stäUningstärks och att barnels trygghet hos psykologiska föräldrar skyddas. Man måstedock vara på sin vakt att inte någon form av "rörligt föräldraansvar"uppkommer genom praxis. Om föräldraansvaret överflyttats från biologiskaföräldrar till annan, måste största möjliga restriktivitet iakttas för dem attåterfå föräldraansvaret. I § 19 BFB föreslås, alt förändring avföräldraansvaret kan ske enhgt lagen med särskilda bestämmelser om vård av unga(LVU). Här finns inte klart angivet i utredningen om ärtvingande i förhållande till LVU. Ett förtydligande i lagförslaget måsle skeangående delta. Utredningen föreslår att förutsättningarna för fråntagandeav föräldraansvaret vid missförhållanden skall modifieras i förhållande tillgällande rätt. Ändringarna syns i sak vara av tre slag. För det första behöverinte missbruket/försummelsen enligt utredningens förslag vara grov. För detandra vill utredningen lägga tonvikten vid olämplighelen hos den föräldraansvarigesnarare än vid missbruket/försummelsen som sådant. För det tredje försvinnerden allmänt hållna formuleringen - "eller innebär hans dellagande eljestfara för barnets utveckling -". Jag ansluter mig lill utredningens förslag att vilja skapastörre möjligheter all frånta olämplig förälder föräldraansvaret, men jag anseralt del finns Prop.1981/82:168 137 oklarheter i förslaget och har vissa invändningar.Bestämmelsen i BFB 6:14 Bilaga 3 bör ses i relation till LVU 1:1. Utredningengör här endast ett kort omnämnande av ett uttalande av socialutredningen i dessslutbetänkande SOU 1977:40. Kopplingen borde enligt mitt förmenande haanalyserats noggrannare och dessutom borde man med fördel istället ha relateratlill prop. 1979/80:1 då denna innebar en viss förskjutning beträffandeförulsätlningar för beredande av vård jml LVU. Utredningens förslag kaninnebära att förutsättningarna för fråntagande av föräldraansvaret blirungefärligen jämbördiga med förutsättningarna för vård jml LVU 1:1. Dettaförhällande föranleder tveksamhet, eftersom det förstnämnda väl måsle ansesvara det mest ingripande. En kvalitetsskillnad i rekvisiten är enligt minmening påkallad. Utredningens förslag att skära bort sista ledet avfråntaganderekvisiten i FB 6:9 skulle kunna få negativa konsekvenser. Förslageti BFB 6:14 utesluter ju fråntagande i de fall olämpligheten har annan grund änmissbruk/ försummelse av föräldraansvaret. Därigenom minskas regelnsskyddseffekt. Detta synes ej överensstämma med utredningens syfte. Kan man anseall BFB 6:14 tillsammans med BFB 6:15 täcker sista ledet i fråntaganderekvisiteni nuvarande FB 6:9? När del gäller barn som vistals länge och rotat sig i ettfosterhem skall man enligt utredningens förslag BFB 6:15 kunna överfiyllaföräldraansvaret till fosterföräldrarna. Jag är helt överens med utredningensresonemang i denna fråga och vill kraftigt understryka att del finns mångaexempel på att överflyttning av ett fosterbarn från fosterhem fill föräldrarnainneburit stor otrygghet och känslomässiga störningar hos barnet. Både BvL ochkommande socialtjänstlag med LVU styrs av den starka föräldrarätlen och ger ejtillräckligt skydd för fosterbarnen som ofta lever i stor osäkerhet inför sinframtid och som inle så sällan vill ha garantier för alt fä stanna hos sinafosterföräldrar, vilka de mänga gånger betraktar som sina psykologiskaföräldrar. Den känslomässiga kontakten mellan barnet och fosterföräldrarnamåste naturligtvis tillmätas stor betydelse vid bedömningen i dessa fall. Jag förutsätter att en överfiyttning av föräldraansvaretfill fosterföräldrarna innebär att samhällsvård jml § 25 a BvL, § 31 BvL ochvård jml LVU 1:1 upphör då grunder ej kvarstår, men hur skall samhällsvård jml25 b BvL, LVU 1:2 ses i förhållande till förändringen av föräldraansvaret. Detanses ej vara förenligt med gällande bestämmelser i att ett barn, som äromhändertaget för samhällsvård, sammanbor med sin vårdnadshavare. 1 sådana fallmåste samhällsvården upphöra. Möjligen kan kommande LVU medge en viss kombinationav vård jml LVU och vistelse hos vårdnadshavaren.