prop · G503106 · 1981-12-31 00:00:00 — SLU har därför ett stortansvar för rekryteringen av kvalificerad personal inom universitetetsämnesområden. Det är av stor vikt all enpositiv och framtidsinriktad attityd till forskarutbildning upprätthålls inomSLU bland personal och studerande. Brister i delta avseende upplevs somhämmande. De möjligheter och förmåner som finns utnyttjas ej till fullo. Uppläggningenav forskarutbildningen måste systematiseras så alt den planeras in iinstitutionernas verksamhet med Uka slor fasthet som gmndulbildning ochprogrambunden forskning. Härvid måste handledarnas stora betydelse och ansvarför forskamlbUdningen betonas. Hinder som försvårar kvinnors aktiva deltagandei forskamlbUdningen bör undanröjas. En fortsall utveckling avdel nordiska samarbetet, särskilt när det gäller ett regelbundet utbud avkvalificerade doktorandkurser, måste ges hög prioritet. Enväl fungerande och kvalitativt högtstående forskamlbildning är säledesangelägen för och de biologiska näringarna.Rekryteringen fill forskarutbildningen utgör f. n. elt problem. Jag räknardärför med alt den resursförslärkning jag tidigare förordat bl. a. bör kunnaanvändas för att förbättra forskarrekryteringen och forskarutbildningen. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag alt regeringen föreslårriksdagen attgodkänna de allmänna riktlinjer för forskningsverksamheten m.m. inomjordbmksdepartemenlets verksamhetsområde som jag har angett i del föregående. 1981/82:106 184 såvitt avser punkterna 1-3 statsrådetAndersson såvitt avser punkterna 4 och 5 Anmälantill proposition om forskning m.m. Forsknings-och utvecklingsverksamheten inom ansvarsområdeberör forskningsområdena arbetsmarknadspolitik, arbetsmiljö och arbetsliv,invandring (dvs. migrations- och etnicitets-frågor) samt jämställdhet. En radorgan knutna lill departementet är verksamma inom angivna områden. Den totalaresursramen för dessa organ uppgick /82 fiU ca 211 milj. kr. ochberäknas till ca 232 milj. kr. Deaktuella forskningsområdena är tvärvetenskapliga lill sin karaktär, dvs. definns i varierande utsträckning företrädda inom flera vetenskapligadiscipliner. Områdena överlappar vsirandra vilket ofta gör att gränserna meUandem blir flytande. De FcU-uppgifter på jämställdhelsforskningens område somutförs av organ knutna till är nästan heltintegrerade i övriga angivna forskningsområden. När del gällerarbetsmarknadspolitik samt arbetsmiljö- och arbelslivsfrågor sammanfallerarbetsmarknadsdepartementets aUmänna ansvarsområde med ansvaret för deviktigare planerings- och samordningsfunkfionerna inom motsvarandeforskningsområden. Migrations- och etniciietsforskningen har betydelse för enrad fackdepartement, medan samordningsansvaret för detta forskningsområde vilarpå ell organ som hör till . Det interdepartementalasamordningsansvar som åvilar förjämisläUdhelspoliliken avspeglas dock inle i någon särskild organisation förjämställdhetsforskning. Arbetsmiljö-och arbelslivsforskningens stmktur och finansieringsformer skiljer sig frändem som gäUer för departementens övriga forskningsområden. I det följandeanges några exempel på detta. TiU forskning om arbetsmarknadspolitik,migrations- och elnicitetsfrågor saml jämställdhet har anslagits ca 4 milj.kr. både /82 och 1982/83. 1981/82:106 185 Merpartenav de totala forskningsresurserna, 207 och 227 milj. kr. för respektivebudgetår, har använts för all stödja arbetsmiljö- och arbelslivsforskning.Ungefär tre Qärdedelar av detta stöd kanaliseras via arbelarskyddsfonden, somi sin lur finansieras av arbelarskyddsavgifter. Resterande stafiiga medel tillforskning på arbelslivsomrädet kommer via statsbudgeten. Övriga nämndaforskningsområden erhåller medel enbart från statsbudgeten. I första handanslås medel på anslaget Kommittéer m.m., anslagsposten Forskning ochutveckling under tolfte huvudtiteln, men för det arbetsmarknadspolitiskaforsknings- och utvecklingsarbetets del anslås även medel från sammahuvudfitels anslag Yrkesinriktad rehabUitering. Den särställningarbetsmarknadens parter intar när del gäller inflytande över verksamheten påarbetslivsforskningens område återspeglas således i finansieringsslmkluren. Enslor del av forsknings- och utvecklingsarbetet inom hela arbetslivsområdet somfinansieras av organ under utförs av forskareutanför högskolan. Forskningen inom övriga områden är däremot fill övervägandedel högskoleanknulen. Antingen utförs den direkt inom högskolans ram eller avforskare med aktiv anknytning till sina forskningsinsfitutioner men anställdaav sektorsorganel. Myndigheterknutna tiU andra departement och andra organ har ocksä slalligl finansieradeFoU-uppgifier inom de nämnda områdena, l.ex. inslilulel för social forskning,styrelsen för teknisk utveckling (STU), enskilda högskoleenheter, universitets-och högskoleämbetet (UHÄ), humanisfisk-samhällsvelenskapliga forskningsrådet() och . Inomramen för det nordiska samarbetet bedrivs forsknings- och utredningsverksamhetinom samtliga ansvarsområden. För prioriteringenav olika projekt svarar nordiska arbetsmarknadsutskottet, nordiskaämbetsmannakommittén för ulveckUngsfrågor saml jämställdhelsutskottel.Finansiering sker via nordiska ministerrådels budget. Deorgan knutna till som är verksamma inomforskningsområdena arbetsmarknadspolitik resp. arbetsmiljö och arbetsliv harfunnit sina arbetsformer främst under 1970-lalel. De är väl etablerade i detexisterande forskningssystemet. Migrations- och elnici-lelsforskningensorganisatoriska ram är emellertid ännu under utveckling. Påjämställdhetsforskningens område finns inte någon särskild organisafion varkenunder eller något annat departement för samordningm. m. av de totala insatserna. Jagkommer i det följande under punkt 2 och 3 att kortfattat utveckla de synpunkterbeträffande forskningens framlida roU och inriktning inomarbetsmarknadspolitikens område resp. arbetsmiljö- och arbelslivsomrädet, somtidigare har berörts i chefens för anförande. 1981/82:106 186 kommer all i sill anförande under punkt 4 presentera förslag som iförsta hand innebär en organisatorisk utveckhng inom migrations- ochelnicilelsforskningens område och under punkt 5 förslag som har samma syfteinom jämställdhelsforskningens område. 2 Den arbetsmarknadspolitiika forskningen Delegationen(A 1982:01) för arbetsmarknadspolitisk forskning, EFA, är knuten tillarbetsmarknadsdepartemenlel. Delegafionen fillkom som en efterföljarefill den expertgmpp (In 1968:14) för utredningsverksamhet iarbetsmarknadsfrågor (EFA), som tillsattes . 1 delegationen ingårföreträdare för departementet, myndigheter, arbetsmarknadens parter ochforskningen. EFA har som främsta uppgift alt initiera och samordna forskning påarbetsmtu-knadspoUlikens område saml se lill att forskningsresultaten blirkända och tillgängliga för beslutsfattare, planerare och andra intressenter.Utgångspunkten för delegationens arbete är ell av regeringen godkäntforskningsprogram. Forskningen bedrivs företrädesvis inom högskolans ram, dvs.universiteten fungerar som de centrala forskningsorganisationema. Projektstödkan erhållas från anslagsposten Forskning och utveckling under tolftehuvudtitelns kommilléanslag. EFA initierar själv sådana projekt och bereds iandra fall liUfälle alt bedöma deras angelägenhetsgrad. Minsyn på den arbelsmarknadspolifiska forskningen har jag mer ingående givituttryck för i regeringens proposition om arbetsmarknadspolitikens framlidainriktning (prop. 1980/81:126, AU 1980/81:21, rskr. 1980/81:404). Jag fanndärvid alt EFA:s förslag till arbelsmarknadspoliliskt forskningsprogram var enlämplig utgångspunkt för EFA:s fortsatta arbete. Ingående kunskaper omförhållanden och utvecklingen på arbetsmarknaden är en fömtsättning såväl föratt kunna bedöma behovet av arbetsmarknadspolitiska åtgärder och utformaåtgäirdema på bästa sätt som för att kunna utvärdera effekterna av de insatlciåtgärderna. AvEFA:s forskningsprogram framgår att den fortsalla forskningen bör omfatta tvåhuvudområden - gmndläggande forskning kringarbetsmarknadens funktionssätt - utvärdering och uppföljning avarbetsmarknadspolitiken. Delförsta huvudområdet omfattar forskning inom de två projektområdena Detandra huvudområdet omfattar forskning inom projektområdena - avvägningen mellan arbetsmaritnadspolitikoch andra polilikgrenar - utvärdering och uppföljning avolika arbetsmarknadspolitiska ågärder. Forskning om arbetskraftsulbudelsbestämningsfaktorer bör enligt pro- 1981/82:106 187 grammetäven omfatta studier om hur förändringar i rörligheten (såväl extem som internrörlighet och yrkesmässig, geografisk och branschmässig rörlighet) påverkararbetsmarknadens funktionssätt. Vidare framhålls beträffandearbelskraftseflerfrågans bestämningsfaktorer all effekterna av tendenserna motökad betydelse för interna arbetsmarknader och mol ökad sortering avarbetskraften behöver belysas mer ingående. Av forskningsprogrammetframgår vidare att del behövs studier kring avvägningen både mellan olikaarbetsmarknadspolitiska åtgärder och mellan arbetsmarknadspolitiken och övrigaekonomisk-politiska åtgärder för att kunna ange arbetsmarknadspolitikensslabiliseringspoliliska roll. Del framhålls också som angeläget alt studera dekonflikter mellan fördelningsmål och effektivitetsmål som Iradifionellt ansesvara förknippade med åtgärder som kompenserar för välfärdsförluster i sambandmed arbetslös-hel. Jaganser all EFA har funnit sin rätta form sedan regeringen den 11 juni 1981enligt mitt förslag beslutat all ombilda den tidigare kommUtén -expertgmppenför utredningsverksamhet i arbetsmarknadsfrågor - till en delegation. Därigenomhar verksamheten givils en mer permanent karaktär. 1 Ukhet med vad jagframhöll i prop. 1980/81:126 är del enligl min mening en viktig uppgift fördelegationen att vidareutveckla EFA:s forskningsprogram. 1 samband med frägan omframtida innehållsliga prioriteringar har i det föregående forskning om denoffenfiiga verksamheten, dess styrning, ekonomi och förändring hänförts tillden gmpp av prioriteringar som forskningsrådsnämnden (FRN) har bedömt som mestangelägen. De skäl jag anför i det följande motiverar väl alt denarbetsmarknadspolitiska forskningen ges utrymme inom den angivnaprioriteringspunklen. Full sysselsättning ärsedan länge elt av de centrala ekonomisk-politiska målen i vårt samhäUe. Under1980-talel kan vi räkna med att fillväxten i ekonomin blir låg somdet har visat sig alll svårare all föra en framgångsrik slabiliseringspolilik.Lägel på arbetsmarknaden är bekymmersamt. Del finns i ett framtidsperspektivrisk för att aktuella tendenser lill växande trögrörlighet och minskandeanpassningsbenägenhel på arbetsmarknaden, längre vakans- och arbetslöshelstideroch ökad arbets-löshelsbörda för ny- och återinträdande pä arbetsmarknaden kankomma att skapa problem som är ännu mer svårbemästrade. En lösning av problemenpå arbetsmarknaden utgör också en fömlsättning för framgång i deregionalpolitiska strävandena. JagvUl i detta sammanhang ocksä nämna den utrednings- och forskningsverksamhetsom bedrivs rörande dalateknikens effekter på sysselsättning och arbetsmiljö.Min företrädare tiUsalle den s.k. dataeffektutredningen (A 1978:05),vilken har anlitat ett anlal forskare för all studera datateknikens införande ivissa branscher m. m. Någrasådana studier har avslutals och redovisats i utredningens betan- 1981/82:106 188 kanden:Industrins datorisering (SOU 1981:17), Bankdatorisering i 80-ta-lels perspekfiv(DsA 1981:13), Datoriseringen i försäkringsbranschen (DsA 1981:14), Kontorsautomationi statsförvaltningen (DsA 1981:15) och Kontorens datorisering (DsA 1981:16).Genom arbelarskyddsfondens medverkan har ell betydande anlalforsikningsprojekl kunnat genomföras i fråga om dalateknikenseffekter på arbetsmiljön i vid mening. Frågan om datateknikens effekter, somjagtUlmäler slor betydelse, kommer jag att ta upp särskilt i propositionen om ensamordnad datapolitik. Jagvill med hänvisning tUl arbetsmarknadspolitiken understryka betydelsen av vadsom fidigare anförts om jämställdhelsaspekler i forskningen. Ett av målen förarbelsmarknsidspoliliken är all öka jämställdheten pä arbetsmarknaden. Därförär också en viktig forskningsuppgift att studera de mekanismer som påverkararbetskraftsulbud, yrkesval och karriärmöjligheter för kvinnor och män. Detfinns också starka skäl att utvärdera huruvida de arbetsmarknadspolitiskaåtgärderna svarar mot de behov som finns hos gmpper med svag ställning päarbetsmarknaden t. ex. handikappade och invandrare. Utvecklingsarbete med ensådan inriktning bedrivs ocksä i viss utsträckning. Som ett exempel kan jagnämna del särskilda projekt för utveckling av metoder för vägledning ochreh?bilitering av arbetssökande invandrare med särskUda svårigheter, sombedrivs av arbetsmarknadsverket med medverkan av expertgmppen (A 1975:05) förinvandringsforskning. Jaghemsläller all regeringen bereder fillfälle alt la del av vad jag haranfört om den arbetsmarknadspolitiska forskningen. 3 Arbetsmiljö- och arbetslivsforskning Arbetsmiljö-och arbelslivsforskningen har främst under 1970-talel byggts ul myckelkraftigt. Någon helt samlad överblick över forskningen på området finns inle pägmnd av det stora anlalel forsknings- och forsk-ningsfinansierande organ. Genomden dominerande ställning som arbelarskyddsfonden fått kan dess bidragsgivningändå ge en ungefärlig uppfattning om forskningen inom området. Totalt hararbelarskyddsfonden tUI 1981 fördelat sammanlagt 460 milj. kr.pä ca 1000 projekt. Lägger man till detta de belopp som uppskattningsvis kan hafördelats via andra forskningsfinansierande organ och över den statligabudgeten har under 1970-talel över 700 milj. kr. satsats påarbelsmiljöforskning och på arbetslivsforskning. Grovt uppskattat har knappt entredjedel av arbelarskyddsfondens stöd liU forskning och utvecklingsarbeteavsett fysikaUska frågor och yllerligare knappt en tredjedel kemiska frågor.Resten fördelas pä olycksfallsforskning med , på lokall skyddsarbete ochförelags- 1981/82:106 189 hälsovårdca och på medbestämmande, arbetsorganisafion och psykosociala frågor . Till delta kommer som fördelas pä forskning om arbetsmiljöproblem inomolika branscher. Som nämnts intararbetarskyddsfonden vid sidan av näringslivets direkt-finansieradearbelsmiljöforskning och utveckling en helt dominerande ställning somstödorgan för arbelsmiljöforskningen. Fonden har också av ålagtsprogramansvar för forskningen inom arbetsmiljö- och arbelsUvsområdel. Härigenomhar fonden i vad gäller slöd liU forskning fåll en StäUning som i vissaavseenden påminner om den som forskningsråden har. I fondens uppgifter ingår,fömtom alt lämna bidrag lill forsknings-och utvecklingsarbete, att ge stöd tiUutbildning och information i syfte att förbättra arbetsmiljön i vid /82 beräknas fonden förfoga över ca 350 milj. kr. i form avintäkter från den arbetarskyddsavgifi som alla arbetsgivare betalar.Arbetarskyddsavgiften utgör av det totala löneunderlaget, varavarbetarskyddsfonden tillförs 83,. Under /82 beräknas fondensekonomiska resurser användas pä följande sätl. Till forskning och utvecklinggår 148 milj. kr. eller , varav 107 milj. kr. Ca 11,4milj. beräknas enligl regeringens beslut utgå som bidrag tiUarbelarskyddsslyrelsen för särskilda arbelarskyddsprojekl. För finansiering avarbetslivscentmm beräknas 22 milj. kr. och för de centralaarbetslagarorganisafionernas verksamhet med inifierande forskning 5 milj. kr.Utbildningsverksamheten beräknas kosta 78 milj. kr. eller av den tolalaomslutningen. För informafionsverksamheten förutsätts en kostnad av ca 22 milj.kr. Till UtbUdning och information om medbestämmandelagen och därpå gmndadeavtal går 125 milj. kr. eller , och till regionala skyddsombud 35 milj. kr.eller . Arbelarskyddsfondensstyrelse utses av regeringen efter förslag av bl. a. parterna påarbetsmarknaden. I styrelsen sitter representanter för LO, TCO, /SR, SAF,de kommunala arbetsgivarna saml staten som arbetsgivare. Ordföranden utses avregeringen. Arbelarskyddsslyrelsen är representerad genom sin generaldirektör.Kansliet som leds av en direktör har ett 40-lal medarbetare som bereder inkomnaansökningar, lar fram beslutsunderlag för styrelsen och verkar för all beslutom åtgärder genomförs saml information sprids om olika forskningsresultat m.m.Inom ell antal forskningsområden har fonden liUsatl arbetsgrupper med representanterför bl. a. arbetsmarknadens parter och andra sakkunniga samt forskare.Gruppernas uppgifter är all planera och dra upp riktlinjer för den framlidaforskningens utvecklingsverksamhet. I vissa fall följer gmpperna också uppaktuella projekt och ger förslag lill bl. a. uppföljning och informationsspridning.I arbelarskyddsfondens instruktion sägs alt fonden skall stödja sådan forskningvars resultat kan väntas få prakfisk användning i arbetslivet och sådantutvecklingsarbete som behövs för all nya tekniska lösningar skall komma i praktisktUlämpning. Parterna har varit överens 1981/82:106 190 omatt via den särskilda arbelarskyddsavgiflen avsätta lönemedel för forskning meddenna inriktning. En aUmän målsättning från fondens sida är mol denna bakgrundockså att avslutade projekt om möjligt skall redovisas med klara förslag tillåtgärder. Tanken är alt de som kommer i kontakt med problemen i sitl dagligaarbete också verkligen skall kunna dra nytta av de erfarenheter som vunnitsinom forskningsprojektet. Fondensverksamhetsplan, som baseras bl.a. pä de underiagsmalerial som las fram av denyss nämnda expertgmpperna, omfattar tre budgetår. 1 den verksamhetsplan somsträcker sig fram l.o.m. /84 konstaleras alt fonden tidigarekunnat expandera lill nya områden ulan en mer allvarlig omprövning av tidigarebeslutade insatser på andra fäll. Fonden konstaterar emellertid att deekonomiska fömtsättningarna för fonden nu är starkt förändrade och att någonstörre expansion lill nya områden ulan motsvarande omiprövning av stöd tillandra områden i fortsättningen knappast kan ske. I slällel konstateras attfonden måste ta i anspråk en betydande del av den kapUalreservsom byggts upp . Ifråga om forskningens och utvecklingsarbetets inriktning för den aktuellaperioden gör fonden följande konstaterande: "Inom vissa områden finnsaUtjämt ett stort behov av ell utvidgat stöd. Delvis gäller det sådana fält somi och för sig redan tidigare uppmärksammals men där fömlsällningar för merakraftfulla insatser föml inle har funnits. Del gäller exempelvis områdetergonomi i vid bemärkelse, arbetsUvsforskning särskih arbetsorganisation,introduktion av ny teknik särskilt datateknik saml vissa insatsområden som rörkemiska hälsorisker i arbetslivet. Områden för praktiskt orienterade insatser,exempelvis vad rör arbelsplatsulform-ning, ges hög prioritet. I andra fallfömtsälter vi relativt måttliga ökningar." Förvissa områden, som fonden ger ett betydande stöd, föreligger ettbehov av att koncentrera och kraflsamla insatserna. Här är det närmast fråga omalt summera resultat av hitfillsvarande projekfin-satser och prövanya stödformer för att garantera kunskapsuppbyggnad, konfinuitet och kvaliteti forskningen. Exempel på några sådana områden utgör området kemiskahälsorisker, det psykosociala forskningsfältet och arbetslivs- ochmedbeslämmandeforskningen. Här planeras en ingående prövning av strategier ochformer för fondens fortsatta stöd till forskning och utvecklingsarbete, ulanatt någon väsentlig resursutbyggnad därmed fömtsalls ske. Behovetav uppföljning och utvärdering är uppenbart inom en rad andra områden. På vissafält finns del forskningsresuUal i en sådan utsträckning att insatsernafortsättningsvis bör koncentreras pä praktiskt, åtgärdsinriktalutveckUngsarbete. Detta gäUer kanske särskilt FoU för bättre arbetsmiljö inomvissa branschområden, som fonden stött i betydan- Prop.1981/82:106 191 deutsträckning, men också enstaka forskningsområden som griper över flerabranschers intressen. Vid sidan avarbelarskyddsfonden är STU en av landels största finansiärer avarbetsmiljöforskning. T. o. m. /79 har bidrag beviljats för ca150 forskningsprojekt inom arbetsmiljöområdet. Eftersomarbetsmiljöforskning i ordets vidaste bemärkelse är en verkligttvärvetenskaplig disciplin kommer forskningsprojekt inom snart sagt allasamhäUssektorer all kunna innehåUa arbelsmiljökomponenter varför slöd fillarbetsmiljöforskning direkt eller indirekt ocksä kan förekomma över en radandra forskningsbeviljande organ som t. ex. delegationen för social forskning,forskningsråden, FRN m.fl. Somtidigare nämnts bedrivs forskning som är särskill inriktad på arbetsmiljö- ocharbelsUvsproblem fömtom vid en rad fristående forskningsinstitut också vidpraktiskt taget alla högskoleenheter med forskningsresurser. Vid de flestatyperna av institutioner - således också hos de fristående bedrivs p. g. a.arbetsmiljöforskningens natur ofta både gmndläggande och fillämpad forskning. Landetsledande institution för arbelsmiljöforskning i egentlig mening ärarbetarskyddsstyrelsens forskningsavdelning som ingår som en del iarbelarskyddsslyrelsen. Inom avdelningen sysselsätts ca 300 personer, varavett 25-tal professorer och laboratorer. Antalet projekt vid avdelningen uppgårlill drygt 200. Verksamheten vid avdelningen bekostas fömtom av budgetmedelockså till viss del genom all statsmakterna föreskriver altarbelarskyddsfonden skall avsätta medel till finansiering av särskildaforskningsprojekt samt för viss gmndfinansiering avavdelningen. Hämtöver har forskarna vid forskningsavdelningen möjlighet allsöka medel direkt hos bl.a. arbetarskyddsfonden. Blandde större forskningsprojekt som bedrivits och bedrivs vidavdelningen märks studier av lösningsmedels verkningar, lång-lidsverkandeeffekter av bl.a. olika mineraldamm samt studier av skadeverkningar av olikaslag på huden, studier av cancerframkallande ämnen och av effekter av svelsrök.Man har också ägnat stort intresse åt kemiska risker i gummi- ochplastindustrin saml hälsorisker förenade med mögel, infraljud, optiskstrålning, radiofrekvenl strålning och vibrationer. Härtill kommer studierrörande belastningssjukdomar, ergonomisk arbets-utformning, påverkan av värmeoch kyla etc. Högskolanhar ansvaret för all forskamlbUdning, även den på del arbets-velenskapligaområdet. För all stimulera denna utbildning har regering och riksdag bestämtatt professorerna och laboratorerna vid arbelarskyddsstyrelsensforskningsavdelning är skyldiga att medverka vid forskarutbildningen vidhögskolan. Professorerna och laboratorerna handleder och examinerar destuderande samt anordnar eller medverkar vid forskamt-bildningskurser viduniversitet och högskolor. 1981/82:106 192 vidarbelarskyddsslyrelsen bedrivs i Slockhoim. Dessutom finns en filial i . Arbetsmiljöforskningbedrivs fömtom vid arbelarskyddsstyrelsens forskningsavdelning som tidigarenämnts vid en rad andra institutioner. Vid landslingens yrkesmedicinskakliniker, som har lill uppgift att i första hand företa utredningar avarbetsmiljöbelingad ohälsa, bedrivs forskning och utvecklingsarbete för attförebygga sådan ohälsa. Inom ramen för pågår ocksåen rad forskningsprojekt med anknytning tiU arbetsmiljöomrädel bl. a. avseendebuller, personsäkerhet vid styr- och skyddssystem m. m. Enmycket betydande del av forskningen inom arbelsmiljöområdel bedrivs vidhögskoleenheterna. Bland dessa kan nämnas tekniska högskolan i somgenom olika arbelsgmpper bedrivit särskiU inriktad arbetsmiljöforskning.Verksamheten har genom avtal finansierats av arbelarskyddsfonden, STU och iviss rnån byggforskningsrådel. Vid högskolan i bedrivsarbetsmiljöforskning rörande bl. a. industriell design, robotteknik, ergonomioch industriell organisafion. Institutetför vatten- och luflvårdsforskning (IVL) är ett friståendemiljö-forskningsinstitut som lill lika delar ägs av staten och industrin. IVLarbetar f n. med elt antal FoU-]3rojekl inom arbelsmiljöområdet, rörande bl. a.arbetsmiljön i mindre förelag. Påelt stort antal branschområden har arbetsmarknadens parter gått samman isärskilda samarbelsorgan - branschkommiltéer - inom arbelsmiljöområdel. Fleraav samarbetsorganen har också initierat och genomfört forskning.