prop · G50348 · 1981-12-31 00:00:00 — Härutöverhänvisas, i tillämpliga delar, fill de remissorgan som i övrigt uttalat sig ommiljödatanämndens förslag till informafionsservice på miljöområdet (refereradei avsnitt 4) eller som redovisat mera allmänt formulerade ställningstaganden fillmiljödatanämndens förslag i stort (avsnitt 2). Sverigesmeteorologiska och hydrologiska institut () anför: anser att en allmänmiljöinformationsservice kan vara av värde för olika avnämare. Anledningen tillatt denna service f.n. utnyttjas i så ringa utsträckning är troligen att den ärföga känd. Det kan därför vara befogat att "marknadsföra" vissa delarav denna service. Speciellt bör då kostnaderna för denna service jämföras medde kostnader den enskilde användaren har för att få fram information påtraditionellt sätt. stöder miljödatanämndens förslag att en registreringsom i princip omfattar all svensk forsknings- och undersökningsverksamhet börske i permanenta former, och att tillräckliga resurser ställs till förfogande. Delegationenför vetenskaplig och teknisk informationsförsörjning (DFI) anför:Miljöinformationsservice utanför det toxikologiska området berörs mycketsummariskt i rapporten. Som förslag förs fram att ansvar för denna ev. senareskulle kunna läggas hos TOXIT. DFI vill betona vikten av att ansvaret församordningen och uppföljning av allmän miljöinformation läggs på en speciellmyndighet, t. ex. . DFIinstämmer med utredningen i att SERIX och katalogserien svensk miljöforskningbör fortsättas i permanenta organisatoriska former. De bör dä knytas till någonexisterande informationscentral. DFIbetonar också att det är väsentligt att de internationella kontakterna bevakas.Den omfattande internationella kunskapen och erfarenheten måste kunnautnyttjas. De myndigheter som ansvarar för resp. delar av miljöinformationenmåste därför också ha ansvar för internationella kontakter inom sina områden. vid finner det lämpligt att ett antalprojekt inom miljödatanämnden överförs till andra organ och därvid, så långtmöjligt, åt organ med besläktad verksamhet, exempelvis ADB-samordning fillstatskontoret resp. informafion om böcker och tidskrifter tillbiblioteksväsendet. Härvid bör resp. organ svara för såväl verksamheten som deninformationsservice som erfordras. Linjenämndenför biolog-, fiskevårds- och geovetarlinjen vid , tillvars yttrande rektorsämbetet hänvisar, menaratt det finns stora risker med enkoppling mellan den allmänna miljöinformationsservi- 1981/82:48 138 cenoch den speciella, inom det toxikologiska området (linjenämnden har då enligtvad som framgår förutsatt att det rör sig om ADB-system). Nämndenanför vidare: Kanske man bör överväga en organisatorisk anknytning tillsamhällets traditionella informationsförmedlare biblioteken. På störrestadsbibliotek och alla högskolebibliotek finns redan terminalresurser och terminalerfarenpersonal. Linjenämndenger vidare följande speciella synpunkter under rubriken referens- ochhänvisnings-service: Behovet av ett väl fungerande hänvisningssystem (enl. MI-REF-modell)är sannolikt mycket stort, icke minst för icke-specialister. Möjligheten att kunna fåkontakt med lämpliga kunskaps- och erfarenhetskällor i olika miljösammanhangär oftast avgörande för hur väl ett miljöproblem skall kunna lösas och för attundvika onödigt dubbelarbete. kan man i miljövårdssammanhang dranytta av analoga studier av tidigare mer eller mindre lyckademiljövårdssatsningar. Det gäller då att få kontakt med de personer eller organisationersom har dessa erfarenheter och kunskaper. För detta ändamål är detenligt linjenämnden kanske inte så angeläget med ADB-system som behöver varatillgängliga för allmänheten. Snarare vore det lämpligt med ofta revideradekataloger med uppgifter om möjliga informationskällor för olika problemområdensom myndigheter, företag, organisationer, forskare och enskilda. Miljövårdscentrum vid Kungl.tekniska högskolan i lämnar följande synpunkter. Verksamheten medregistrering av forsknings- och undersökningsverksamhet inom miljöområdet ärenligt centret mycket värdefull. Centret har också deltagit i detta arbete. Dåforsknings- och undersökningsverksamheten inom miljöområdet är mycketomfattande är det nödvändigt med hjälpmedel som databaser ochforskningskatalogen för att få en överblick över verksamheten inom vart och ettav de olika delområdena inom miljöområdet. Centret anser därför attregistreringsverksamheten måste få fortsätta även . Centretanser dock inte att denna verksamhet skall överföras till den nya toxikologiskainformationstjänsten som föreslås i rapporten. Mycket liten del avregistreringsverksamheten har anknytning till toxikologisk information, varfördet vore naturligare att överföra verksamheten till förslagsvis statensnaturvårdsverk. Fiskeristyrelsenanför följande: Beträffande den sedan fiera år pågående registreringen av densvenska miljöforskningen säger miljödatanämnden i rapporten att dennaverksamhet kan läggas på organisationen för toxikologisk information.Beträffande de ekonomiska konsekvenserna av detta förslag har fiskeristyrelsensamma reservation som ovan (se under avsnitt 7.3 i det föregående). Man kantänka sig att i stället lägga denna uppgift på naturvärdsverket, och samtidigtundvika ett visst, eventuellt, dubbelarbete. Prop.1981/82:48 139 Arbetet med registrering av svensk miljövärdsforskning(projekt ) bör enligt som miljödatanämnden föreslärpermanentas. Ansvaret härför bör lämpligen åläggas som självtleder en stor del av forskningsarbetet. En förutsättning för att naturvårdsverketskall kunna åta sig registreringsarbetet är att verket tilldelas minst 700000kr. Detta belopp har nämnden räknat med som en årlig minimikostnad. Beträffandeövriga Ml-projekt anför naturvärdsverket följande: Flertalet av de aktivitetersom f.n. bedrivs av miljödatanämnden föreslås fr.o.m. 1981-07-01 överföras tillresp. sektormyndighet eller till en ny myndighet för toxikologiskinformationsservice. Det förefaller dock som om vissa aktiviteter som täckerhela miljövårdsområdet kommer att hänga i luften. Vem svarar t. ex. förhänvisningsservice (MI-REF) och utbildningsansvaret när det gällermiljövårdsinformationen i allmänhet? räknar med att dylika aktiviteterantingen upphör eller att närmast berörda myndigheter inbördes och i samråd medmiljödatanämnden gör upp om en viss arbetsfördelning. Rörande den fortsatta verksamheten med Miljökatalogen ochdatabasen (projektet ) anför () bl.a.följande: Med hänsyn till det låga utnyttjandet i kombination med de relativthöga kostnaderna finner SLU anledning att ifrågasätta det fortsatta utgivandetav en gemensam Miljökatalog samt anser att denna verksamhet, liksom övrigverksamhet av informationskaraktär, naturiigen borde kunna uppdelas pä berördamyndigheter såsom exempelvis , arbetarskyddsstyrelsenoch . Avslutningsvis må påpekas attforskningsrådsnämnden utreder införandet av en obligatoriskregistrering av all forskningsverksamhet i landet. (Forskningsrådsutredningensbetänkande Forskningsstatistik (SOU 1977:52). Om en sådan registrering bliraktuell bör det finnas möjligheter att hämta erforderlig miljöinformation urdet materialet. Arbetarskyddsstyrelsen tar upp samma projekt och sägerföljande: Ml-20 behandlar registrering av forsknings- ochundersökningsverksamhet. Här skulle man när det gäller arbetsmiljöforskningkunna undersöka möjligheten av en aktiv insats från arbetarskyddsstyrelsen.Frågan sammanhänger med utredningen rörande information om risker iarbetsmiljön. Utredningen om information rörande arbetsmiljörisker (INRA)har nämnt bl. a. katalogen över den arbetsmiljöforskning i landet, som bedrivsav olika huvudmän (projektet ), som bidrag till en bättre överblick övertillgänglig kunskap över arbetsmiljörisker. INRA ger också en generell kommentar rörandeorganisatoriskt ansvar för de här aktuella projekten. Utredningen som förordatatt verksamheten med en toxikologisk informationstjänst inledningsvis prövas ibegränsad omfattning under ett par är understryker sålunda att enförsöksverksamhet med toxikologisk informationstjänst inte bör tyngas ochsplittras av ansva- 1981/82:48 140 retför projekt- och verksamheter med annan inriktning än att ge service i fråga omtoxikologisk information. tillstyrker att några andra aktiviteter (utöver dettoxikologiska området) med informationsservice pä miljöområdet i stort, vilkautvecklats av miljödatanämnden, fortsätter i fasta organisatoriska former. () anför följande: Det synes även finnas risk för att det föreslagnaämbetsverket skulle sträva efter att undan för undan utvidgas. Miljödatanämndennämner sålunda redan i sitt betänkande att också annan informationsservice, t.ex. registrering av svensk miljöforskning, skulle kunna läggas till dentoxikologiska informationstjänsten, som därmed skulle fä ett större område förinformationsservice än det toxikologiska. LRF anser detta olämpligt. kan tänka sig att den föreslagna, nyaorganisationen får ansvara för den fortsatta verksamheten med MI-REF(Försöksverksamhet med referensservice på miljöområdet) och Ml-20 (Informationom forsknings- och undersökningsverksamhet) om man inte hittar någon annanlämplig myndighet. , med instämmande av /SR, säger att en överföring av deolika Ml-projekt som bör fortsätta, bland dem information om forsknings- ochundersökningsverksamhet (MI-20), kan ske fill lämpliga myndigheter omnödvändiga resurser tillförs. , med instämmande avSACO/SR, säger bl. a. följande: delar inte utredningens uppfattningatt aktiviteter med informationsservice som utvecklats av miljödatanämnden,men som inte specifikt avser det toxikologiska området, läggs till den nyaorganisationen för toxikologiska informationstjänster. Underlaget förinformation om t. ex. svensk miljöforskning torde vara likartat det somresulterar i en officiell miljöstatistik, varför SCB torde kunna vara enlämplig myndighet för hantering av informationsservicen. 8.2Särskilda synpunkter i fråga om miljökvalitetsredovisning Statistiskacentralbyrån (SCB) anför bl.a. följande: I utredningen an vänds ofta begreppen allmän miljöinformation, miljökvalitetsredovisning och officiell miljöstatisfik. SCB vill understryka att miljöstatistik får anses utgöra ett väsentligt inslag i såväl allmän miljöinformation som i en miljö kvalitetsredovisning, och att det därför innebär en mindre lycklig begräns ning ifall man strikt skulle söka hålla isär begreppen. Begreppenanvänds bl.a. vid diskussionen av det "informationspaket" somutredningen föreslår (kap. 8). SCB har redan tidigare stött förslaget på enutredning om en särskild publikation med miljökvalitetsredovisning, och denprovutgåva som förbereds kan väntas ge underlag för mera definitivabedömningar. Grundläggande statistiska uppgifter av allmänt 1981/82:48 141 intressebör givetvis i första hand publiceras som officiell statistik. Det förefalleremellertid på detta preliminära stadium också önskvärt att separat från utge en publikation med bl. a. omdömen om miljöfillståndet ochutvecklingen, och med analyser av orsakssamband i miljön. SCB skulle kunnamedverka med expertis på stafisfisk analys vid utarbetandet. Isynnerhet för data som insamlats av SCB, t. ex. för vissa delar av arbetsmiljöstatisuken,finns förutsättningar och önskemål att utvidga analys verksamheten även inomden officiella statistikens ram. SCBanmärker vidare på att förslaget (under rubriken miljöinformationsservice)har en oavslutad prägel i detaljerna i det att "någon organisation"föreslås överta ansvaret för verksamheten. Detta blir i synnerhet märkbart förSCB då det gäller samverkansfrågor i statistikproduktionen och kan komma attvålla problem. Sverigesmeteorologiska och hydrologiska institut () anser det väsentligt att detgörs en relevant utvärdering med hänsyn till olika naturliga fluktuationer vidutformningen av den planerade periodiska redovisningen av miljökvalitet. Vid tolkningenbör expertis från olika områden, t. ex. inom meteorologi, hydrologi och oceanografi,medverka för att om möjligt undvika felaktiga slutsatser med långtgåendekonsekvenser för t. ex. miljöpolitikens utformning. -Miljökvalitetsredovisningen kan lätt komma att omfatta material, sompublicerats på annat sätt av t. ex. SCB. Det är angeläget att dubbelarbeteundviks och att redovisningen verkligen blir ett komplement till andra publikafioner. anför följande: Den försöksverksamhet som för närvarandegenomförs vid miljödatanämnden avseende en miljökvalitetsårsbok berörssynnerligen flyktigt i utredningen. Miljövårdsprogrammet förutsätter att dettaberor på att verksamheten ännu ej kan utvärderas och att miljödatanämndensenare kommer att lägga ett separat förslag i frågan. Programmet finner detangeläget att nu framhålla att en av respektive myndighet obunden granskningav miljövårdsarbetet är en utomordentligt angelägen uppgift. Denna verksamhetkan således inte som andra av miljödatanämndens projekt överföras på berörda myndigheter. Programmetfortsätter: För att en miljökvalitetsårsbok skall fylla sin funktion måste denorganisation som ansvarar för arbetet uppfylla två huvudkrav: 1. obunden ställning iförhållande till ansvariga myndigheter inom området 2. fillgångtill sakkunskap inom miljövårdsområdet i vidaste bemärkelse. Krav 1 synes tala för att verksamheten skall förläggas antingen till riksdagenskansli eller till institutioner för forskning och högre utbildning. I det förrafallet skulle en omfattande uppbyggnad av kansliresurser och expertstab behövaske. Ett effekfivt resursutnyttjande talar för att förlägga verksamheten filluniversitetssystemet. 1981/82:48 142 tekniska högskolan i skriver följande: Verksamheten med framtagningav periodiska redovisningar av miljökvalitet är mycket värdefull och mäste fåfortsätta . Centret instämmer med miljödatanämnden att dennaverksamhet dock måst få bedrivas fristående från de för miljövården ansvarigaorganen i samhället. Fiskeristyrelsenskriver att det inte entydigt sägs vad som avses med svensk miljökvalitetsredovisningoch fortsätter: Om man syftar på den kortfattade och översiktligamiljökvalitetsredovisningen så har denna fråga egentligen behandlats ovan idiskussionen om Miljöstatistisk . Omförslaget däremot syftar på de betydligt mera utförliga analyserna ochredogörelserna, så har en annan mening än miljödatanämnden.Sådana redogörelser skrivs som rapporter från de arbeten som bedrivs vidstyrelsens laboratorier och fiskeriintendentsdistrikt. Rapporterna publicerasdels i laboratoriernas egna skriftserier, dels i erkända internationellatidskrifter samt presenteras vid olika konferenser etc. Dennainformationsspridning står helt i samklang med primäramyndighetsansvar enligt verksinstruktionen. Styrelsen menar inte att de verkoch institutioner som bedriver forskning och undersökning på miljöområdetskall ha en monopolställning när det gäller bearbetning eller utvärdering. Fiskeristyrelsensmätdata är tillgängliga för alla intresserade. Det av miljödatanämndenpresenterade förslaget kan emellertid leda till en del onödigt dubbelarbete. anför följande: Små resurser har satsats på att utföraoch publicera miljökvalitetsbeskrivningar av olika slag. ochnaturvårdsverket har gemensamt gjort en studie för räkning - Miljö ochmiljövård i (1979) - som delvis tar upp frågor om miljökvaliteten ochdess utveckling. Naturvårdsverketanser att beskrivningen av miljökvaliteten och dess förändringar bör ses somett naturligt led i den miljövårdande verksamheten. Ansvaret för att de kommertill stånd bör därför i första hand åvila verket. Naturvårdsverketplanerar att satsa mer pä att beskriva miljökvaliteten bl.a. medutgångspunkt från programmet för övervakning av miljökvalitet och programmetför samordnad recipientkontroll. - De medel som miljödatanämnden vill reserveraför en framtida svensk miljökvalitetsredovisning (. per är) börställas till förfogande.