prop · G503106 · 1981-12-31 00:00:00 — DFE föreslår att medlen används för inrättande av12 heUids-tjänsler på docentnivå inom områden som har direkt anknytning tilllångsiktigt betydelsefulla energiforskningsområden. Med utgångspunkt frånvissa kriterier och i samråd med programansvariga organ har DFE bland elt antalförslag prioriterat institutioner där sådana tjänster enligt DFE:s uppfattningbör inrättas. För var och en av de föreslagna tjänsterna redovisas av deprogramansvariga organen utarbetade översiktliga områdesbeskrivningar ochmotiveringar. DFE:sförslag syftar tUl att ett antal nyckelpersoner skall kunna behållas inom ellerrekryteras tUl långsiktigt betydelsefuUa områden. Enligt DFE bör tjänslema varainrättade , varefter en utvärdering och ompröv- 1981/82:106 165 Delta innebär att medel för de aktuella tjänsterna erfordras förminst ett budgetär efter den nuvarande treårsperiodens utgång. Om de av DFEföreslagna generella åtgärderna då har genomförts bedömer DFE att behovet avsärskUda medel för basresurser kommer att vara avsevärt mindre. Enligt DFE bör de aktuellamedlen direkt fiUföras vederbörande högskoleenheter, vUka på sedvanligt sättbestämmer tjänsternas art, skriver program och tiUsätter tjänslema. Resp.högskoleenhet bör därvid ha rätt att i samråd med bl.a. DFE förändra för visstjänst föreslaget område. De aktuella tjänslema bör enligt DFE inrättas frånoch med . DFEtillägger att vissa åtgärder för kunskapsuppbyggnad pä nya områden, l.ex.utdelande av stipendier för utlandsresor och anordnande av konferenser angåendeval av områden för fördjupade studier bör kunna vidtas av de programansvarigaorganen inom ramen för deras ordinarie verksamhet. DFE:sundersökning ger enligl min uppfattning en konkret bild av vissabasresursproblem som kan ha uppstått inom högskolan i anslutning lill densnabba tillväxten av det omfattande energiforskningsprogrammel. Att mildraeller förebygga sådana problem är självfallet angeläget från såvälsektorspolifiska som rent forskningspolifiska utgångspunkter. Jag vill mol dengivna bakgmnden redovisa följande ställningstaganden fill DFE:s olikadelförslag. 1981/82:100 bil.17 s. 192 har chefen för industridepartementet föreslagit alt deprogramansvariga organen inom energiforskningsprogrammet fr. o. m. budgetåret1982/83 ges möjlighet alt göra åtaganden om stöd fill forskning inom ett visstområde eller projekt för fyra, i slällel för som tre, år efter det aktuellabudgetåret. Ett system med fyraåriga åtaganden bedöms underlätta för enhögskoleinstitution att planmässigt bygga upp forskning på områden som hargivits hög prioritet i den påböriade treårsperioden avenergiforskningsprogrammet. Det bedöms också göra del möjligt alt bibehållabasresurser i form av kunnande, samarbete och utmslning inom forskningsområdenav långsiktig karaktär samfidigt som andra mera kortsiktiga områdenprioriteras. Detankommer på regeringen att, vid bifall lill förslaget, föreskrivaev. erforderliga närmare villkor för fyraårsanslagen från de programansvarigaorganen. Vadgäller förslaget om särskilda regler för påslag vid energiforskningsuppdragtill högskoleenheterna vill jag hänvisa lUl alt jag i del föregående underavsnittet Forskningssamverkan har ställt mig avvisande till FOSAM: s förslagom all upprätta detaljerade regler angående pålägg för all brygga övervariationer i tUlflödel av externa medel. Det finns enligt min uppfattningingen anledning att skapa sådana regler för energiforskningsprojekt. Somjagredan har anfört bör pålägg på exlernfinansierade projekt bestämmas utifrån ensamlad bild av högskolans kostnader för projektet. 1981/82:106 166 Därvidbör beaktas att långsiktig kunskapsutveckling och kompetensuppbyggnad utgörmål för flera av delprogrammen inom energiforskningsprogrammel och finansierassom särskilda projekt m. m. av de programansvariga organen. Andra förhållandensom kan behöva beaktas i del sammanhanget kan vara projektens innehåll och längd.Det är nödvändigt att såväl de programansvariga organen som högskoleenheternaär uppmärksamma på hithörande frågor och sä långt möjligt reglerar dem vid sinaavtal om forskningsprojekten. Idet föregående har jag redovisat min syn pä inrättandet av ijänster somprofessor och bestämning av inriktningen av professurer bl.a. som ettstyrinslmment för regering och riksdag. Även om beslut härom har tenderat attminska i betydelse som styrinstrument för regering och riksdag är delsjälvfallet angelägel att olika intressen, bl.a. från berörda sektorsorgan,vägs in i sammanhanget. Med tanke på energiforskningens alltmer ökadeomfattning är det enligt min uppfattning naturligt all de organ, främstdelegationen för energiforskning - och efter den 1 juh 1982 energiforskningsnämnden- som har ansvar för långsiktiga frägor inom energiforskningsområdetregelmässigt bereds liUfälle att yttra sig i samband med förslag eller beslutom professurer med anknytning lill området. Vadgäller DFE:s förslag om inrättande av arvodestjänster förenergiforskning får jag hänvisa tiU vad jag har anfört under avsnittetForskningssamverkan. Jag har där förordat alt i anslutning lill tidsbegränsadeprojekt, tidsbegränsade tjänster, för l.ex. handledare eller projektledare, iden män de behövs för projektets genomförande bör kunna inrättas inom högskolanpå medel som ställs till förfogande av de programansvariga organen. DFE:sförslag om användning av de särskilda medel som har beräknats inomenergUbrskningsprogrammel för förstärkning av högskolans basresurser inomenergitekniska ämnesområden är enligt min uppfattning väl ägnat att lösa vissatemporära basresursproblem inom energiforskningsområdet i avvaktan på att degenerella åtgärder somjag har behandlat får fuU effekt. Det står bl. a. isamklang med vad jag redovisade om inrättande av forskartjänster knutnatUl en given forskningsinriktning och bekostade med medel frän seklorsorganeller industri. Regeringen har denna dag beslutat att ställa medel till vissa högskoleenhetersdisposition för inrättande av tjänster fr. o. m. den 1 juh 1982 i huvudsak ienlighet med DFE:s förslag. Tillvad jag nu har anfört om vissa åtgärder rörande basresurser för energiforskningvill jag efter samräd med chefen för industridepartementet lägga följande. Jaghar tidigare klart tagit ställning för att sektorsorganen skaU ha del fullaprogramansvarel och del finansiella ansvaret för sin forsknings- ochutvecklingsverksamhet, innefattande även härför behövlig långsiktigkompetensuppbyggnad. Detta gäller självfallet även de programansvariga organeninom energiforskningsområdel. Prop.1981/82:106 167 Delär av stor betydelse med löpande kontakter och samverkan för klargörande av måloch resursanspråk mellan dessa organ och berörda högskolemyndigheter. a. ärdet av särskild vikt inom de delar av energiforskningsprogrammet där bevakningav den tekniska utvecklingen, kunskaps och kompetensuppbyggnad etc.uttryckligen har angivits som främsta mål för insatsema och där högskolan såsomforskningsresurs spelar en huvudroll. En sådan samverkan år angelägen också närdel gäller behovet av åtgärder för att kompetens och basresurser skall finnastUlgängliga i tiUräcklig utsträckning inom energiforskningsområdet även efterdet nuvarande treårsprogrammets utgång . En samordning mellansläUningslagandena liU energiforskningen efter denna tidpunkt och förslagen inästa forskningspolitiska proposition bör som jag har framhålliteftersträvas. I regeringens riktlinjer för den långsiktiga planeringen inom deprogramansvariga organen inom energiforskningsområdet kommer därför behovet avsamordning med inte bara övriga åtgärder på energipolitikens omräde ulan ävenhögskolans resursplanering all särskiU betonas. Medhänvisning fill vad jag har anfört hemsläller jag att regeringen 1. godkänna vad jag harförordat i fråga om fleråriga medelsramar för forskningsråden, 2. godkänna vad jag har förordat ifräga om utvärdering av forskning, 3. godkänna vad jag har förordat ifråga om övergripande prioriteringar inom forskningsområdet, 4. godkänna vad jag har förordatom ansvar för prioriterad forskning, 5. godkänna de av mig förordaderiktlinjerna för den fortsatta långsiktiga planeringen av forskningen inomresp. 6. godkänna de av mig förordaderiktUnjerna för finansiering och ulnylljande av dyrbar vetenskaplig utmslning, 7. godkänna de av mig förordaderiktlinjerna för sektorsforskningen i vad avser programansvar och finansielltansvar, 8. godkänna de av mig förordaderiktlinjerna för sektorsorganen och högskolan i vad avser samverkan om ochplanering av forskning, 9. godkänna de av mig förordadeprinciperna för kostnadsläckning och kostnadsfördelning vid uppdragsverksamhet, 10. godkännavad jag har förordat i fråga om Ijänster som adjungerad professor, 11. godkännavad jag har förordat i fråga om kontaktforskarverksam het, Prop.1981/82:106 168 12. godkänna de av mig förordaderikllinjema för inrättande av forskartjänster vid forskningsråd, 13. godkänna vad jag har förordat ifråga om ansvar för och utbyggnad av statistik över forsknings- ochutvecklingsarbete, 14. godkänna vad jag har förordat ifräga om lämplighetsbedömning för antagning liU forskamlbildning, 15. godkänna vad har har förordat ifråga om utbildningsbidrag för doktorander, 16. godkänna vad jag har förordat ifråga om inrättande av nya amanuensljänsler och avveckling av nuvarandeamanuens- och assislentljänster, 17. godkänna vad jag har förordatom inrättande av doktorandljänsler, 18. godkänna vad jag har förordat ifräga om organisation av försöksverksamheten med viss forskning inomprimärvården, finansiering av denna verksamhet samt lidpunkten för inrättandeav en tjänst som professor i socialt arbete, delsbereder lUlfälle all la del av vad jag har anfört om 19. de beräknade ekonomiska ramarnaför forskningsverksamheten /84, 20. omdömen om doktorsavhandlingar, 21. om tillgodoräknande avdoktorsexamen i förtjänsthänseende. 4 Anslagsberäkning för /83 1980/81Utgift 72105608 1981/82Anslag 78144000 1982/83Förslag 90432000 1981/82:100 (bU. 12 s. 515) har regeringen föreslagit att, iavvaktan på särskild proposition i ämnet, till utbildningsbidrag fördoktorander preliminärt beräkna ett förslagsanslag av . Utbildningsbidragen fördoktoninder är som har nämnts beloppsmässigt knutna till de utbildningsbidragsom utgär fill studerande inom arbetsmarknadsutbUdning (AMU). Bidraget liggeri mitten av del intervall som gäller för AMU-elever. Jag har i det föregåendeförordat en höjning av utbildningsbidragen. Jag beräknar nu medel härför (-. Jag har i det föregåendeförordat en mer genomgripande omläggning av studiefinansieringen inomforskarutbildningen, som får anslagslekniska konsekvenser fr.o.m. budgetåret1983/84. Jag avser därför all i annat sammanhang föreslå regeringen alt uppdraåt UHÄ att i anslutning till sin anslagsframställning för /84dels beräkna den resursvolym Prop.1981/82:106 169 för studiefinansiering som innevarande budgetår är knutentiU tjänsterna som assistent och amanuens, dels utarbeta förslag tiU fördelningav den samlade resursen för studiefinansiering inom forskamlbildning mellan deolika anslagen fiU forskning och forskamlbildning (fakullelsanslagen). Jaghemställer att regeringen föreslår att till Utbildningsbidrag för doktorander för budgetåret1982/83 under nionde huvudtiteln anvisa ett förslagsanslag av . Vissa kostnader i samband med forsknings- ochforskarutbildningsreform Nytt anslag Förslag 12 462 000 1 statsbudgeten för /83 bör under niondehuvudtiteln föras upp ett reservationsanslag benämnt Vissa kostnader i sambandmed forsknings- och forskamlbildningsreform. Under detta anslag beräknarjag iöverensstämmelse med vad jag tidigare anfört medel för följande ändamål. Jaglar också upp vissa medel lill regeringens disposition avsedda för vissaåtgärder inom forskningsområdel. Ändamål Belopp 1982/83 Doktorandtjänster 5 605 000 Kontakter högskolan - forskningsavnämare 500000 Verksamhet med kontaktforskare 1000 000 Undersökning av behovet av statistik överforskarstuderande 125 000 Särskilda enheter för forskning inom primärvården och Till regeringens disposition 1332000 Jag hemställer att regeringen föreslår att till Vissa kostnader i samband med forsknings- ochforskarutbildningsreform för /83 under nionde huvudtitelnanvisa ett reservationsanslag av . 1981/82:106 170 Anmälantill proposition om forskning m. m. såvitt avser jordbruksdepartementetsverksamhetsområde Samhällsutvecklingenbygger i betydande utsträckning pä resultatet av forskning och utbildning. Delfortsalla framåtskridandet fömtsälter all forskningen står på eninternafionellt sett hög nivå saml att forskningsresultaten utnyttjas på etteffektivt sätt. Med det dominerande inflytande som vetenskap och teknik har idet moderna samhället finns del ett starkt samband bl.a. mellan effektiviteteni näringslivet och satsningarna på forskningen. Under1970-talet har stora delar av svenskt näringsliv drabbats av ekonomiskasvårigheter. Problemen berör även de näringar, som faller inomjordbmksdepartemenlets verksamhetsområde. För alt kunna lösa de problem som viser omkring och framför oss måste vi la liUvara de kunskaper som forskningenkan ge. Jag ansluter mig till de allmänna forskningspolitiska synpunkter ochförslag som chefen för redovisat. Emellertid vill jagi detta sammanhang närmare redovisa mina överväganden rörande vissa frågor somavser forskning inom jordbmksdepartemenlets verksamhetsområde. Inledningsvisvill jag översiktligt redogöra för forskningsorganisationen . Forskningssektorn har en långt drivenoch specialiserad , som omfattar ett eget universUet, Sverigeslantbruksuniversitet (SLU), elt eget forskningsråd, skogs- och jordbmkelsforskningsråd (), samt andra statliga och halvstaUiga forskningsorgan, somstöder forskningen inom området. Sektorns centrala myndigheter har relativtbegränsade roller när del gäller forskningsfrågor. Dock har skogsstyrelsenerhållit vissa medel för all stödja i huvudsak praktiskt inriktatutvecklingsarbete. Vidare finns vid () en särskildforskningsnämnd vilken stöder tillämpad forskning inom miljöområdet. Prop.1981/82:106 171 börjanav funnits på lantbruksområdet genom . Genom dennafond stöds främst forsknings- och utvecklingsverksamhet. Ärligen tillskjutsfonden ett belopp av de medel jordbruket tillerkänns ijordbmksprisöverläggningarna. Chefenför har i sitl anförande bl. a. konstaterat att ettcentralt problem i svensk forskningspolifik är del förhällandet att forskningenutvecklats utefter två parallella linjer ulan närmare samordning dem emellan.Den ena linjen avser högskolan och forskningsråden och begränsar sig i alltväsentligt fill gmndforskning och forskarutbildning. Den andra linjen avserforskning som är knuten fill olika samhällssektorer och är uppbyggd för dessasektorers behov av forskning och ulveckHng. Inom svarar resp.departement för forskning inom sin sektor. En följd av dessa förhållanden äratt olika delar av forskningsverksamheten bereds i skilda utskott i riksdagen.Någon samlad bedömning av forskningspolifiken har därför inte varit möjlig vidriksdagsbehandlingen av forskningsfrågor. Chefen för utbildningsdepartementetägnar i sin framsläUning särskild uppmärksamhet åt frågor rörande planering,främst långsiktig sådan, och samverkan meUan olika delar avforskningssystemet. Han framhåller därvid att en indelning av forskningen iolika kategorier såsom gmndforskning, tillämpad forskning, sektorsforskning m.m. ger oss instmmenl för att lättare kunna planera, väga och prioritera skildasyften med forskningsverksamheten i förhållande fill varandra. I likhet med chefenför anser jag att indelningen som sådan inte geruttryck för vilken slags forskning som ur samhällets synvinkel är mestvärdefull. De olika kategorierna av forskning kompletterar varandra ochtillgodoser stora och växande samhällsbehov. Sverigeslantbmksuniversitet och tidigare jordbmkels högskolor har återkommanderedovisat långsiklsplaner. Planerna, som spänner över relativt långa perioder,har utgjort referensram för särskilda, femåriga verksamhetsplaner.Lantbruksuniversitetet har i samband med sin anslagsframstäUning /83 lagt fram en långsiktsplan inför 1990-talet och enverksamhetsplan . Jag återkommer till denna fråga. Skogs-och jordbrukels forskningsråd har omorganiserats (prop. 1980/81:129,JoU 1980/81:27, rskr 1980/81:336). 1 samband därmed har den långsiktigaforskningsplaneringen blivit elt vikfigt instmmenl i rådets forskningsslödjandeverksamhet. Vidare har rådet fått ett vidgat ansvar vad gäller energiforskning,livsmedelsforskning och valtenbmk. Inomjordbmksdepartemenlets verksamhetsområde bedrivs omfattande 1981/82:106 172 forsknings-och utvecklingsarbete vid branschforskningsinslilut. Dessa berör såväl jord-och skogsbmk som miljöfrågor. Denna s.k. kollekliva forsknings- ochutvecklingsverksamhet finansieras gemensamt av staten och resp. näringsgreneller intressenter. I samband med att avtal träffas mellan staten och berördaorganisationer om finansiering av verksamheten fastställs även elt ramprogram.Ramprogrammet innehåller en redovisning av den forsknings- ochutvecklingsverksamhet som enhgt avtalet avses komma att bedrivas under denavtalade perioden. Medhänvisning fill det nu anförda finner jag all kraven på långsiktig planering ärrelafivt väl tillgodosedda vad gäller nu berörd forskning. Liksominom andra verksamhetsområden är den långsikliga planeringen oftast begränsadlill den inom resp. forskningsinstitution bedrivna forskningen. Vad som därföri första hand bör åstadkommas inom jordbmksdepartemenlets forskningssektor ären bättre samverkan mellan skilda forskningsorgan vid planläggning avforskningen. Behovetav samverkan mellan oUka forskningsinstitutioner kan exemplifieras medförhållandena inom bl.a. livsmedelsforskningen. Som forskningsområde spännerlivsmedelsområdet över vida fäll innefattande elt stort antalspecialdiscipliner. Vidare har flera myndigheter lill uppgift att hållasig underrättade om och samarbeta inom livsmedelsforskningen. Så har l.ex.livsmedelsverket nära samarbete med styrelsen för teknisk utveckling (STU),olika forskningsråd och forskningsrädsnämnden (FRN), SLU saml övrigauniversitet och institut. Dessa förhållanden gör det angelägel all samordnaforsknings- och ulvecklingverksamhelen inom livsmedelsområdet. Eftersomforskningen stöds av myndigheter och forskningsorgan fiUhörande skildadepartement bör emeUertid allmänna bedömningar av olika delområdens behov avforskning och övergripande planering lämpligen ske på departementsnivå isamband med den årliga budget-behandlingen. Iviss utsträckning förekommer redan samverkan meUan olika forskningsorgan. Jagvill här peka pä bl. a. samordningen av forskningen mellan skilda institulioneroch över fakultelsgränser vid SLU. Samförläggning av forskningsinsfitutioner tUlhörandeskilda myndigheter förekommer också. Enligtmin mening skulle också ytterligare effektivitetsvinster kunna uppnås omforskningsplaneringen i ökad utsträckning kunde avse hela kedjan från råvaranvia förädlingsindustrin lill marknaden saml slutlig avfallshantering. En merutvecklad samverkan meUan de olika forskningsorganen bör enligl minuppfattning möjliggöra en samlad överblick över forskningssektorn och ge ökadstabilitet i planeringen. Därvid bör och ha en vikfig uppgift allfylla. En sådan planeringssamverkan är ocksä angelägen för att bl. a.underlätta regeringens och övergripande forskningsplanering. 1981/82:106 173 () ansvarar för planering av, slöd lill och delvis utförandeav sådan miljövårdsforskning och undersökningsverksamhet som har en närmareanknytning till myndighetsutövning pä miljövårdsområdet. UnderSNV finns en särskild forskningsnämnd med företrädare för såväl forskare somavnämare, vilka beslutar om forskningsresursernas närmare användning. Den avnämnden finansierade forskningen syftar lill all förbättra kunskapsunderlagetsäväl för den löpande ärendehanteringen som för den mer långsiktigaplaneringsverksamheten. De medel som forskningsnämndförfogar över används i huvudsak för kon-Iraklsforskning vid högskolor ochforskningsinstitut. Undersökningsverksamhetenvid egna laboratorier år inriktad pä långsiktig övervakningav miljöförhållanden, på utsläpps- och produktkontroU och påspecialundersökningar i samband med tillsyn av miljöfarlig verksamhet. Påregeringens uppdrag genomför nu en översyn av omfattningenoch inriktningen av bl. a. den verksamhet som bedrivs vid verkelslaboratorier. Dendirekta kopplingen till , som den nuvarande forskningsorganisationeninnebär, berör den principiella frågan om förhållandel mellan myndighet, dessmyndighetsutövning och seklorforskningen på del område som myndigheten är sattatt bevaka. Vad som har diskuterats är om en obunden forskningsverksamhet kanupprätlhåUas inom samma myndighet som har lill uppgift all utfärda allmänna rådoch anvisningar m. m. rörande skilda förhållanden i vår miljö. Den fortgåendedelegeringen av beslutanderätten lill länsstyrelse och kommuner förstärkernaturvårdsverkets roll som sakkunnigorgan. För egen del anser jag alt dennuvarande organisatoriska utformningen gell goda möjligheter alt snabbiutnyttja forskningsresultaten i SNV:s arbete med bl. a. föreskrifter ochgränsvärden. Jag har förståelse för de synpunkter som framförts ombehovet av en tydligare uppdelning av SNV:s myndighetsutövning å ena sidan ochforskningsverksamheten å den andra. Frågan om miljövärdsforskningens ställningvad avser förhållandel till SNV bör bli föremål för en översyn innan ställningkan las lill eventuella förändringar av den nuvarande organisationen.Regeringen uppdrog ät SNV all bl. a. studera den forsknings- ochutredningsverksamhet som bedrivs vid verket. Redovisning av översynsarbelellämnas av SNV . Enligl vad jag erfarit kommer FRN:snaturresurs-delegation all presentera elt långlidsprogram förnalurre-sursforskning. Hithörande fräga behandlas också av naturresurs- ochmil-jökommhtén. Det kan därför finnas anledning all pröva frågan om en bättresamordning av forskningen inom naturresurs- och miljövårdsområdet. Jag har föravsikt all senare återkomma till regeringen i dessa frågor. 1981/82:106 174 3.1Stöd till grundläggande forskning Chefenför UtbUdningsdepartementet har i sin framställning behandlat frågan rörandebl.a. balansen mellan högskoleforskning och sektorsforskning m. m. Hanframhöll därvid all en bättre balans kan uppnås genom att högskolansbasorganisation för forskning successivt stärks i skilda avseenden. Beträffandeforskningen inom jordbmksdepartemenlets verksamhetsområde är frågan av delvisannat slag, nämligen den lämpliga avvägningen meUan gmndläggande forskning,fillämpad forskning och utveckUngsarbete. I och även internationellthar brislen pä kunskap om de grundläggande sambanden mellan olika processer ide biologiska systemen och deras omgivning blivU allt tydligare och allvarligareju snabbare skogsbmkel och jordbmket utvecklats i tekniskt och ekonomiskthänseende. Den teoretiska och kunskapsmässiga utvecklingen släpar på fleraområden efter utvecklingen på del praktiska planet, med i vissa fall oönskadeekologiska och miljömässiga följdverkningar. I ell längre perspektiv kan dessavara skadliga även för utvecklingen av produktiviteten inom näringarna. Mångaav dessa problem hänför sig till en sådan gmndläggande nivå alt de ärgemensamma för skogs- och jordbruksforskningen. I konkurrensen med projekt avmer fillämpad inriktning har de gmndläggande problemställningarna haft svårtalt hävda sig. Detta har främst gällt skogsforskningen. En ändring hÉlrvidlagär dock numera på väg. I samband med organisationsförändring ändradesrådets inslmklion. Rådels forskningsslödjande verksamhet kommer därmed altinriktas pä slöd liU mer gmndläggande och långsiktig forskning. Härutöver ärdel enligl min mening viktigt alt en fortsatt, allmän satsning sker pågrundläggande forskning vid sidan av tillämpade frågeställningar, vilka försin lösning kan kräva mer djupgående, riktad forskning. Enkompetensuppbyggnad inom flera för miljöforskningen viktigagrundforskningsområden äf angelägen. Stöd fill gmndforskningen är i förstahand forskningsrådens ansvar.