prop · G503150 · 1981-12-31 00:00:00 — medförslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /83, m. (kompletteringsproposition); beslutadden 22 aprU 1982. Regeringenförelägger vad som har upptagits i bifogade utdrag avregeringsprolokoll för de åtgärder eller de ändamål som framgår avföredragandenas hemställan. Iproposifionen behandlas den ekonomiska polifiken mot bakgrund av densamhäUsekonomiska utvecklingen. Detförslag till statsbudget för /83 som lades fram i åretsbudgetproposition kompletteras med hänsyn lill senare inträffade förändringarrörande såväl inkomst- som utgiftssidan av budgeten. I samband därmed redovisasen förnyad beräkning av budgetutfallet för innevarande budgetär. Denna ger vidhanden alt budgetunderskottet för /82 skulle minska med ca 2miljarder kr. i förhållande till beräkningarna i årets budgetproposition.Sålunda fömtses nu ett underskott om ca . /83 beräknades i budgetpropositionen elt underskott om ca 82,6miljarder kr. De nya beräkningarna visar ett underskott om ca 75,7 miljarderkr. 1särskilda bilagor redovisas den reviderade finansplanen 1982, det revideradebudgetförslaget 1982/83, vissa kommitléfrågor och åtgärder för sysselsättningeninom arbetsmarknads- och bostadsdepartementens verksamhetsområden. Vidareredovisas bl.a. en reviderad nalionalbudgel för samt en långtidsbudgetför budgetåren 1982/83-1986/87. I 1981/82. Prop.1981/82:150 2 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, Åsling, Söder, , , , , ,, Elmstedt, TUlander, Ahrland, Föredragande:statsråden , , och Propositionmed förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för budgetåret 1982/83,m.m. StatsrådetWirtén anför: Regeringen har i årets budgetproposition (prop. 1981/82:100)förelagt ett förslag till statsbudget för /83. På depunkter där förslagel upptog endast beräknade belopp har regeringens förslagsedermera redovisats i särskilda propositioner. Enligtbestämmelserna i 3 kap. 2 § riksdagsordningen skall regeringen -fömtomförslaget till statsbudget i budgetpropositionen - avge ett särskill förslagtill slutlig reglering av statsbudgeten för det kommande budgetåret i den s. k.komplelteringspropositionen. förslag bör nu lämnas lill . Isamband därmed bör regeringen redovisa sin bedömning av den ekonomiskapolitiken i en reviderad finansplan. Likaså bör en reviderad nalionalbudgeltillställas . StatsrådetWirtén föredrager de delar av förslaget till kompletteringsproposition somfaller inom vederbörandes ansvarsområde. Statsråden och vissa sysselsättningsskapande ätgärder inom bostads- resp.arbetsmarknadsdepartementens verksamhetsområden. Vidare redovisar statsrådetJohansson vissa kommitléfrågor. Anförandena redovisas i underprotokollen förresp. StatsrådetWirtén hemställer all regeringen i en gemensam proposition förelägger riksdagenvad föredragandena har anfört för de åtgärder som de har hemställt om. Regeringenansluter sig lill föredragandenas överväganden och beslutar att genomproposition förelägga vad föredragandena har anfört för de åtgärdereller de ändamål som föredragandena har hemställt om. Regeringenförordnar att de anföranden och förslag som har upptagits i underprotokollenskall bifogas propositionen som bilagorna 1-5. Norsledts Tryckeri, 1982 Prop.1981/82:150 Bilaga 1 Reviderad flnansplan 1 1981/82:150 Bilaga 1 Anmälantill slutlig reglering av statsbudgeten för /83 såvitt avserreviderad finansplan 1 Den ekonomiska politiken Denekonomiska politiken syftar till atl uppnå full sysselsättning, låginflafipnstakt, god tUlväxt, rättvis inkomstfördelning och regional balans.Dessa mål har ett inbördes samband. Full sysselsättning kan t, ex. långsiktigtendast upprätthållas vid en låg inflationstakt. På motsvarande sätt utgörstabila priser, fuU sysselsättning och god tillväxt den viktigastefömtsättningen när det gäller att åsladkomma en rättvis inkomstfördelning ochatt förbättra villkoren för de sämst ställda i samhället. Dpi förtjänar ocksåatt understrykas att i en öppen ekonomi utgör balans i de utrikes betalningarnapå sikt en fömtsättning för att nå målen för den ekonomiska politiken. Varjediskussion om den ekonomiska politikens inriktning och vilka medel som behövsför att nå målen måste utgå från dels vårt nuvarande ekpnomiska läge och delärdomar vi kan dra av utveckhngen , dels prognoser om deframtida internationella betingelserna för den svenska ekonomin. 1.1Utvecklingen före och efter oljechockerna Densvenska välfärden bygger i avgörande grad på alt vi deltar i ell fritt utbyteav varor och tjänster över gränserna. Den inhemska marknaden är begränsad ochdet är endast genom internationell handel som vi i tillräcklig utsträckning kantillgodogöra oss stordrifts- och specialiseringsfördelar. Handelsutbytet geross också tekniska och andra impulser som ökar produktiviteten ochproduktionsförmågan i den svenska ekonomin. som detta är tiU storfördel för oss är det uppenbart att del inte är fråga om I Riksdagen1981182. 1981/82:150 Bilaga1 Reviderad Tmansplan 2 någonsmärtfri eUer problemlös process. Ett land där exporten svarar för 1/3 avbmttonalionalprodukten (BNP) och för närmare hälften av industriproduktionenblir med nödvändighet också starkt beroende av utvecklingen i omvärlden. Underfiden från det andra väridskrigets slut fram till i början av 1970-taletutvecklades världsekonomin på ett för oss mycket gynnsamt sätt. Vi drog nyttaav den fortgående liberaliseringen och den snabba tillväxten av världshandeln -växte handeln med industrivaror med - avatt den internationeUa inflafionen inte uppgick fiU mer än , avstabila växelkurser och av stabila och låga energipriser. Dessagynnsamma betingelser upphörde . kännetecknasden internationella utvecklingen av inflafion av storleksordningen ellermer , och av hög arbetslöshet. Tillväxten i industriländerna har ocksåvarit svag. Som elt resultat härav har värids-handeln utvecklats långsammare,handeln med industrivaror växte med . Oljeprisetsom uppgick tiU 2,46 doUar per fat låg 1981 på ca . Ungefärsamtidigt med den första oljechocken inträffade också andra förändringar ivärldsekonomin bl. a. i form av en i vissa branscher starkt ökad konkurtensfrån de industrialiserade länderna i . De förändrade pris-och konkurrensförhållandena på världsmarknaden medförde att en stor del av densvenska industrins kapitalstock blev föråldrad. Sammanfattningsviskan man kpnstatera aft de internationella befingel-sema för den svenskaekonomin på ett dramatiskt sätt förändrats sedan böljan av 1970-talet.Oljenotan har ökat från drygt 3 miljarder, molsvarande av exporten, 1972tiU 34 miljai-der, motsvarande av exporten 1981. Dessaändrade förhåUanden har drabbat alla länder i västvärlden. Vid eninternafionell jämförelse finner man atl kunnat hålla uppe sysselsättningenväsenfligt bättre än nästan alla andra länder. 1973 var arbetslösheten iSverige 2,och inom OECD-området totalt 3,. 1981 var siffran åter försvensk del 2,medan arbetslösheten i OECD-området totalt uppgick tiU 7,. Iandra avseenden har emellertid den svenska utvecklingen varit sämre än detintemationeUa genpmsnittet. Mest slående är att industriprodukfionen utvecklatssvagt och atl vårt bytesbalansunderskott, mätt såsom andel av BNP, liggeravsevärt över genomsnittet för . publicerade avstämnlngen av långtidsutredning("TUlväxt eller stagnation?" SOU 1982:14) analyseras vilka krav förändringarnai världsekonomin ställer på den svenska ekpnomiska utvecklingen. DärvidframhåUs särskilt följande: När bytesförhållandet försämras måste reallöner och total inhemsk kpn-sumtionanpassas nedåt 1981/82:150 Bilaga 1 Reviderad Tmansplan För att nå balans i utrikesbetalningarna krävs enförskjutning av produkfionen från skyddad till konkurrensutsatl sektor För att denna förändring skall kunna ske inom ramenför en marknadsekonomi är det nödvändigt att relafiva löner och relativlönsamhet förskjuts till förmån för den konkurrensutsatta sektorn. Vinster ochanställningsvillkor i industrin måste förbättras i förhållande lill andrasektorer Relativprisförändringarna nödvändiggör också enomstrukturering inom industrin. Det gäUer särskilt varvs-, järn- ochstålindustrin, men kraven på omstmkturering är inte begränsade till dessabranscher De kraftigt förändrade relativpriserna innebär atten betydande del av den existerande kapitalstocken bUvil ekonomiskt föråldrad.För att bibehålla tillväxtkapaciteten i ekonomin krävs omfattande nyinvesteringar De höjda priserna på olja och energi innebär attenergi- och oljeanvändningen måste nedbringas. Införandeav ny teknik, strukturell omvandling och anpassning är naturliga delar av den ekonomiskautvecklingsprocessen. De angivna kraven innebär emeUertid att behovet avomvandhng, rörlighet och flexibiUlet har ökat . Utredningenvisar också att utvecklingen i viktiga avseenden avvikit från den önskvärda.Således ökade företagens kostnader för arbetskraften Diagram1 Reallönegapet för 1970-1982 Index 1970 = 100 I I_ L 1970 1972 1974 1976 1978 Källa:OECD och ekonomidepartementet. Prop.1981/82:150 Bilaga 1 Reviderad fmansplan 4 (lönplus sociala avgifter) kraftigt i reala termer efter den första oljekrisen, istället för alt minska, och låg därefter kvar på en i förhållande lillproduk-tionsutveckUngen alltför hög nivå under 1975-1980. Under 1981 och 1982har en viss anpassning skett (diagram 1). Somen följd av reallöneutvecklingen och en snabb offentlig utgiftsökning harockså den Iptala konsumfionen legat på en alltför hög nivå efter den förstaoljechocken. Lönsamhetsutvecklingenhar inte heller svarat mot de ställda kraven. Den har totalt sett legat på enför låg nivå och den relativa lönsamheten har dessutom varit högst i den frånufländsk konkurrens skyddade sektorn. Det är dessutom främst denna sektor samlde delar av induslrin som långsiktigt måste minska sin kapacitet (varv, järnoch stål), som fått la emot de under 1970-talel snabbi ökade subventionernafrån den offentliga sektorn. Eftersom det ofta är de nybildade förelagen somexpanderar sysselsättningsmässigt innebar 1960-lalets låga nybildningstakl avförelag öch allmänl dåliga företagarklimat, att del i den svenska ekonominfanns få expansiva företag krisår, som kunde avbalanserasyssel-sätlningsminskningen i de stagnerande industribranscherna. De totalasubventionerna ökade från av BNP 1970 till av BNP 1980. 1finansplanen anförde jag att vi varaktigt kan klara den fulla sysselsättningenendast genom att den ullandskonkurrerande sektorn, i första hand industrin,expanderar. Ulredningen ansluter sig lill delta synsätt. Jaganser att ulredningens beskrivning av problembilden i stora drag är riktig. DenhittUlsvarande debatten har också bekräftat att de flesta anser detta varafallet även om naturligtvis meningarna skiljer sig när det gäller att angevilka åtgärder som behövs för att åsladkomma nödvändiga trendbrott ochåterställa balansen i den svenska ekonomin. Innanjag redovisar min syn på vilken ekonomisk politik som bör föras vill jag någotdiskutera hur den internationella ekonomin kan tänkas utvecklas under dennärmaste framliden. 1.2Den internationella miljön under den närmaste framtiden Denprognos för den internationella konjunkturutvecklingen som presenterades ifinansplanen, och som anslöt till bedömning, utgick från att enkonjunkturuppgång skulle komma alt inledas . Uppgångenförutsågs komma först i och medan skulleligga ca elt halvt år senare i konjunkturförloppet. Sammantaget innebar deltaall BNP i väntades öka med 1 1/. Tyngdpunkten låg och väntades tillväxten i industriländerna vara uppei en årstakl av . 1981/82:150 Bilaga1 Reviderad fmansplan 5 Deninformation som tiUkommil lyder på att utvecklingenunder blir sämre än väntat, i första hand till följd av en svagareulveckling i och . DenintemationeUa ekonomiska utvecklingen under den närmaste fiden kommer ihuvudsak atl bero av följande faktorer: oljeprisernas utveckling, denekonomiska politikens inriktning, ränte- och valulakursutvecklingen. Vadförst beträffar oljemarknaden räknade man allmänt med attoljepriserna skulle ligga kvar på ungefär oförändrad nivå i dollar under restenav 1982. Detta anlagande, som även låg lill gmnd för finansplanensberäkningar, gmndade sig bl. a. på beslut av OPEC . Under vinternoch våren har del emellertid visat sig att efterfråge- och utbudsförhållandenainte varit förenliga med ett råoljepris på den angivna nivån, ca perfat för typråoljan Arabian Light. Dentotala världsproduktionen låg på ca 57,5 milj. fal per dag (mbd) medanefterfrågan kan uppskattas till ca 54 mbd. Bedömningarna av gapet meUanproduktion och efterfrågan varierar mellan 3 och 5 mbd. Vid ett så kraftigtöverutbud kunde prisnivån inte upprätthållas. Påspelmarknaden föll priserna på råolja från per fat fill ca 28doUar per fat . Även priserna för långsiktiga kontraktsleveranserhar sänkts. Det gäller i första hand del brittiska oljebolaget som sänktesitt pris per fat . Även , Nigeriaoch har sänkt sina priser. Härtill kommer alt del finns tecken på att ävenländer som inte sänkt de officiella priserna erbjuder rabatter i olika former. Ävenframdeles kommer oljepriserna att styras av utbud och efterfrågan. Efterfrågankommer i sin tur att bero av hur omfattande besparingsansträngningarna är, avhur oljelagren utvecklas och av styrkan i den internationellakonjunktumppgången. Detvå oljechockerna 1973 och 1979 utlöste omfattande besparingsansträngningar ivästvärlden. Dessa har lett fill all oljekonsumtionen per producerad enhet harsjunkit kraftigt (diagram 2). Vid oljepriser på eller i närheten av nuvarandenivåer är incitamenten att spara olja mycket starka och det finns anledningutgå från all ansträngningarna atl på ohka sätt minska behovet av olja kommeralt fortsätta, såframt inte prisbilden undergår en dramatisk förändring. Dettaär en positiv faktor vid bedömningen av hur den framlida oljeefterfråganutvecklas ehuru det ligger i sakens natur att den är svår att kvantifiera. Ifråga om oljelagren har en viss neddragning skett under Qärde kvartalet 1981och . Då emellertid förbrukningen också minskal är lagreni relation tUl förbrukningen ungefär oförändrade. Enligt IEA:s beräkningarskulle lagren motsvara 103 dagars för-bmkning. Motsvarandeperiod var siffran . Om hänsyn tas även till deoljemängder som befinner sig under transport lill sjöss synes dock lagren haminskat mer.. ti 1981182. Prop.1981/82:150 Bilaga 1 Reviderad fmansplan Diagram 2 Reala otjeproduktpriset ocli specifikaotjeförbrukningen i 1981 Logskala Index 1973 = 100 240 230 220 210 200 190 180 170 160 150 140 130 120 110100 90 80 70 1973 1974 1975 1976 1977 1978 1979 1980 1981 Källa: SIND. Dethöga ränteläget verkar dämpande på benägenheten hos förbmkarna ocholjeföretagen att hålla stora lager. Något omslag i lagemtvecklingen torde intevara att emotse så länge förväntningarna inle är inställda på fortsatta prisfaUsnarare än motsatsen. Sammanlaget synes det troligt att lagren dras nerytterligare under den närmaste fiden. Slutligenförväntas den internationella konjunktumppgången bli relativt måttlig underinnevarande år variör efterfrågan på olja inte torde öka nämnvärt av dettaskäl. Påutbudssidan är det påtagligt att OPEC-länderna kraftigt minskat sin produktionunder senare år. Efter de senast fattade besluten under i imars uppgår produktionen enligt officiella källor till 17,5 mbd attjämföra med en produktion av över 31 mbd före revolutionen i . Möjlighetematill ytterligare utbudsbegränsningar synes, åtminstone för en del av de mestbetydande producenterna, tämligen begränsade i beaktande av de redan gjordanedskärningarna och med hänsyn till att flera av dessa oljeexportörer har stortbehov av utländsk valuta. Prop.1981/82:150 Bilaga 1 Reviderad fmansplan 7 Enutomordentligt viktig faktor när det gäller att bedöma det framtida utbudetutgörs av de labUa poUtiska förhållandena i Mellersta Öslem. Skulle krigetmellan och upphöra torde emellertid dessa länder successivt komma attöka sin oljeexport. Detär självfaUet vanskligt att väga ihop dessa och andra relevanta faktorer tillen prisprognos. Erfarenheterna har också lärt oss all förhållandena påoljemarknaden kan förändras snabbt och dramafiskt. Konjunkturinstitutethar antagit att de genpmsnittliga importpriserna (inkl. frakt m. på råoljaför del kommer atl ligga strax under 33 doUar per fat under det andrakvartalet . Som jämförelse kan nämnas atl det genomsnitfiiga impprtprisetför 1981 låg på och att priset intenämnvärt skiljde sig från genomsnittspriset för hela 1981. De redan genomfördaprissänkningarna medför all de svenska importpriserna i genomsnitt minskartill inle fullt per fat. Effekterna av prissänkningarna på densvenska oljenotan motverkas dock av kursuppgången för dollarn. Detangivna priset avser ett sammanvägt genomsnitt av priserna på import frånspotmarknaden och import enligt kpntrakt. Prisprpgnpsen fömtsätter ettytterligare fall från den nivå som rådde mars/april genom enviss omfördelning tiU bUligare inköpsställen. Vidarehar antagits att lagerefterfrågan, i samband med den säsongmässigauppbyggnaden, kommer att leda tiU en viss internationell prisuppgång påpetroleumprodukter följd av en uppgång underfjärde kvartalet för råoljan. Jag finner konjunklurinstitutets prpgnps rimligpå basis av tillgänglig infprmafipn. Självfallet måste den vidapsäker-hetsmarginalen betonas. torde efterfrågan ge underlag för enviss fortsatt prisuppgång motsvarande ett oförändrat realpris för oljan underloppet av året. Oljeprisutvecklingav det slag som här antagits skulle utgöra en posifiv faktor i deninternationella konjunkturbilden. Lägre oljepriser innebär höjda realinkomsteroch medför därför en ökning av efterfrågan i industrivärlden samfidigt sominflationstrycket från kostnadssidan minskar och bytesbalansen förbättras.Detta leder också till att utrymmet för ekonomisk-politiska stimulansåtgärderökar. Arbetslöshetenomfattar f. n. närmare 30 milj. människor i västvärlden, motsvarande drygt 8%av arbetskraften. Trots dessa höga tal - och trots att arbetslösheten aUtjämtvisar tendenser att växa - har den ekpnpmiska poUtiken en påtagligt restriktivinriktning i så gott som alla länder. Framför allt gäller dettapenningpolitiken. Avsiktenhärmed är att dämpa inflationstakten. Härvidlag har också vissa framsteg gjortsicke minst i . Ansträngningarna att minska inflationstakten harockså posifivt påverkats av de låga råvampri-serna. 1981/82:150 Bilaga 1 Reviderad fmansplan 8 Inflationstakten i totalt sett hade gått nerlill (12 .månaderslal) alt jämföra med . IFörenta staterna var motsvarande siffror resp. . Den sjunkandeinflationstakten leder till högre realinkomster och ökadinvesteringsbenägenhet. Del är dock osäkert i vad mån den uppkomna lägreinflationstakten kommer att kunna bevaras vid en kommande konjunkturuppgång.Del finns anledning förmoda atl flera länders regeringar kommer atl ånyo skärpaden ekonomiska politiken för den händelse inflationen på nytt visar tendenseratt skjuta fart. Ett annat osäkerhetsmoment vid en bedömning av deninternationella konjunkturutvecklingen utgörs avränteutvecklingen. De höga reala räntor som f.n. allmänt råder i västvärlden -och som tenderat att öka ytterligare i takt med atl inflationenbromsats upp verkar dämpande på viktiga efterfrågefaktorer, bl. a. påföretagens invesieringsbenägenhet, på bostadsbyggandet och på inköpen avvaraktiga kapitalvaror bl. a. bilar. HärtiU kommer att ränteutvecklingen påverkarvalutakurserna. De höga amerikanska räntorna har bidragit fill atl denamerikanska dollarn kraftigt stärkts gentemot den tyska marken och den japanskayenen. Detta har skett trots att gmndläggande faktorer såsom bytesbalansulvecklingoch konkurrenskraft inte talar lill dollarns förmån. De höga amerikanska räntornahar också dragit med sig höga räntor i eftersom myndighelerna i bl.a. velat motverka en ytteriigare depreciering avden egna valulan som skulle försvåra ansträngningarna atl bekämpa inflationen.På senare tid har dock en viss nedgång skett i de västeuropeiska räntorna. Valutakursutvecklingen har således inneburil att i förstahand den tyska och den japanska konkurrenskraften förstärkts. OPEC-ländernasöverskott beräknas 1982 minska kraftigt och ev. nära nog försvinna.OECD-länderna kommer också totalt sett att vara ungefär i balans. Förbättringeninom industriländerna kommer dock alt vara ojämnt fördelad. FörbundsrepublikenTyskland och kommer att visa stora överskott under del att de flesta småländer kommer att uppvisa stora underskott. Det finns anledning alt understryka de risker som finnsatt valulakursutvecklingen ytterligare ökar tendenserna att tillgripa protektionistiskaål- Miljarder dollar, löpande priser ' Preliminärt utfall. Källa: För 1973-1981: . Prop.1981/82:150 Bilaga 1 Reviderad fmansplan 9 gärder.För atl illustrera hur slarka dessa tendenser redan är kan nämnas att såvälFörenta staterna som samtliga med egen bilprodukfion nu har s.k."orderly markeling arrangements" med som syftar lill atlbegränsa den japanska bilexporten; etl förhållande som i stor utsträckningmåste ses i samband med valulakursutvecklingen. Detfinns all anledning för att i olika internationella sammanhang verkaför alt frihandeln inte ytterligare beskärs. är del av yttersta viklatt vi inle själva vidtar åtgärder av protektionistisk karaktär. Sådana skulleundergräva vår trovärdighet och indirekt försvåra våra egna möjligheter att ökaexporten och upprätthålla full sysselsättning. Utvecklingenpå de internatipnella valutamarknaderna är av central betydelse för svensk delbåde . I likhet med vad som gäller för oljepriserna är delsamtidigt fråga om variabler som är myckel svåra att prognosera.Konjunkturinsfitulet har utgått från det sedvanliga tekniska antagandet attväxelkurserna kommer atl ligga kvar på ett genomsnittav kursen för december-febmari. För den amerikanska dollarn innebär detta 5,65kr. Delta skulle innebära att dollar-kursen skulle falla från nuvarande nivå påca . Jag viU understryka att doUarn mycket väl kan tänkas bli starkareän vad som ligger i antagande. Skulle så bli falletkommer detta att verka återhållande på möjligheterna atl sänka räntorna iVästeuropa. De balansbrisler som sammanhänger med skillnaderna ikonkurtenskraft skulle ytteriigare accentueras. Denhär gjorda bedömningen innebär alt tillväxten i kan uppskattas till knapptI 1/1982. De faktorer som väntas bära upp en uppgång är främst exporten menäven den inhemska efterfrågan kan utvecklas gynnsamt som en följd av lägreinflatipn och därmed högre realinkomster och bättre investeringsklimat. Ensuccessivt gynnsammare utveckling av bytesbalanserna kan också öppna vägen förytterligare räntesänkningar. Frankrikeutgör i någon mån etl särfall bland industriländerna i så måtto att man därsökt föra en intern stimulanspolitik i avvaktan på att den internationella konjunktumppgångenblir mer markerad. Arbetslösheten har likväl fortsalt att öka sominflation, konkurrenskraft och bytesbalans utvecklats ogynnsamt. Francendevalverades och har varit utsatt förbetydande tryck på valutamarknaden. Denamerikanska ekonomin befinner sig f. n. i en svag utvecklingsfas. Under förstakvartalet sjönk produktionen i en årstakl av 4,. Den kraftigaapprecieringen av dollarn har också inneburit att konkurrenskraften försvagatsmarkant. har dollarn stigit gentemot ett vägtgenomsnitt av handelspartners. Dessutom har det högaränteläget dämpat den inhemska aktiviteten. Det är sannolikt att konjunkturenvänder uppåt fill följd Prop.1981/82:150 Bilaga 1 Reviderad finansplan 10 avskattesänkningar och ökade miilitämtgifter. Obalansen mellan finans-ochpenningpolitiken kan dock innebära att uppgången inte blir särskilt stabil. Detstora budgetunderskottet och därmed sammanhängande inflationsförväntningarsamt ökad kreditefterfrågan i den privata sektprn kan kpmma att ånyp pressa uppräntenivån. Tillbilden hör också att det ingalunda är säkert att den amerikanskaadministrationen får igenom sina utgifts- och skatteförslag i kongressen.Skulle försvarsutgifterna öka långsammare och skattesänkningarna delvis uteblieller uppskjutas blir den stimulans som utgår från den federala budgeten lägreoch budgetunderskottet mindre.