prop · G50325 · 1981-12-31 00:00:00 — Den överenskomnaköpeskillingen har framkommit efter förhandlingar mellan och vattenfallsverkel.Med hänvisning lill vad har anfört om villkoren förförvärvet vill jag framhålla att det ligger i sakens natur att både säljare ochköpare måste finna köpeskillingen acceptabel och förenlig med sina resp.affärsintressen för att en överenskommelse skall komma till stånd på frivilliggrund. Aft bedömningarna i samband härmed är knutna lill del framlida värdet avanläggningarna i fråga snarare än till historiska kostnader och finansieringsförhållandenanser jag vara naturligt och rikUgt. Medtanke på att vattenfallsverket spelar en prisledande roll inom kraftproduktionenbör enligt min mening förvärvet från konsumentsynpunkt bedömas med hänsyn tillhur vattenfallsverkets långsiktiga konkurrensförmåga påverkas av det. Eftersomvärdet av vatlenkraflUllgångar, som jag har anfört, kan förväntas ökai takt med att kostnaderna för annan kraftproduktion ökar bör förvärvet bidratill alt begränsa den framtida prisstegringen på elenergi och från dennasynpunkt gagna elkonsumenterna. Genom all tillämpa denföreslagna finansieringsmodellen, dvs. att anpassa betalningsvillkoren till vallenfallsverketsmöjligheter att disponera medel som har avsatts för all läcka framtida utgifterför omhändertagande av använt kärnbränsle och radioaktivt avfall, kan förvärvetgenomföras utan all medel anslås över statsbudgeten. Som jag harberört har en förskjutning av likviderna till överenskommits ianslutning förhandlingarna om . Den ökning av kontantandelen som denna förskjutningmedför kan läckas genom temporärt utnyttjande av balanserade medel enligt vatlenfallsverkelsbokslut från /81. Medhänvisning till vad jag här har anfört förordar jag alt regeringen inhämtarriksdagens bemyndigande att godkänna överenskommelsen om förvärv av ;skraflrörelse i vad staten därigenom ikläder sig ekonomiska förpliktelser. Avskrivelsen om försäljning av vissa mark- och vattenområden i anslut-1 Riksdagen1981/82. 1981/82:25 98 ningtill framgår att vattenfallsverkel under 1970-laletsuccessivt har förvärvat erforderliga markområden för driften av kraftstationen.De fastigheter på vilka själva kraflslalionsbyggnaderna är belägna har därefteröverlåtits lill . Avsikten har varit alt bolaget ocksåskulle förvärva övriga för driften erforderliga områden. Att så inte har skettredan tidigare beror enligt vattenfallsverkel på den osäkerhet som harförelegat om fullföljandet av utbyggnadsetapp 2. Vattenfallsverkeloch bolaget har träffat ett avtal som innebär all verket för en köpeskillingav 2,6 milj. kr. lill bolaget överiåter fastigheterna Forsmark 8:2, 8:3, 8:4och 3; 18 samt delar av land- och vattenområden av Forsmark 6:2 och Ön 1:1,allt beläget inom kommun. Köpeskillingen är sä beräknad alt denmotsvarar vad vattenfallsverkel har lagt ut för alt förvärva områdenajämte räntekostnader beräknade enligt en räntesats som med en och halvprocentenheter överstiger vid vatje tillfälle gällande diskonto. Jag finner det för egendel naturligt att de områden som krävs för driften av kärnkraftsiationen iForsmark överlåts till del för ändamålet bildade bolaget och har inget allerinra mot alt överlåtelsen sker på de angivna villkoren. Avskrivelsen om bildande av framgår bl. a. följande. FiskebyAB äger och driver , Ljusfors och Fiskeby kraftstationer saml ägerden ej utbyggda fallhöjden vid regleringsdammen i Kim-stad, allt beläget iMotala Ström inom . Produktioneni kraflstalionerna uppgår lill ca 38 GWh . Anläggningarna är gamla ochen ombyggnad bedöms önskvärd. Fiskeby och vattenfallsverkethar genomfört en förstudie beträffande ombyggnad av och Ljusforskraftstationer och nybyggnad i . Dessutom har ombyggnadsmöjlighelernaför studerats översiktligt. Det bedöms som möjligt altöka medelårsproduktionen på aktuella fallsträckor med 24 GWh genom ombyggnadoch 12 GWh genom nybyggnad lill sammanlagt 74 GWh. FiskebyAB har erbjudit vattenfallsverkel att köpa fallhöjden och befintliga vallenkraflanläggningar.Efter förhandlingar har en preliminär uppgörelse träffals om formerna för överiålelsenoch köpesummans storiek m.m. Konsortialavtalom bolagsbildning har träffals med förbehåll för regeringens godkännande. Uppgörelseninnebär i korthet följande. Fiskeby och vattenfallsverkel bildar ett bolag.Ljusfors Kraft AB, vari verket äger av aktierna och Fiskeby , Bolagetförvärvar vaUenkraftUllgångarna för 35 milj, kr. Befintliga kraftstationerutarrenderas till Fiskeby tills ombyggnaden är genomförd. När stationernahar byggts om, övertar vattenfallsverket produktionen lill självkostnad. Prop,1981/82:25 99 Ombyggnadenberäknas ske så all 50 GWh kan utvinnas i en ny station fr, o, m. år 1988.Återstående om- och nybyggnad bör anpassas så alt bolagels resurser utnyttjaspå bästa sätt. Kostnaden för elenergin i den ombyggda stationen bedömsjämförbar med andra pågående och planerade utbyggnader. Vattenfallsverkelhar hemställt om godkännande av del med Fiskeby träffade konsortialavtaletsamt om aft 36 milj. kr. skall anvisas pä tilläggsbudget I från anslagetKraftstationer m. m. för förvärv av de befintliga vallenkrafllillgångarna samlför teckning av aktier i . Denframlida tillförseln av energi och utbyggnaden av energiproduk-lionsanläggningarkommer, inte minsl när del gäller elenergi, alt möta problem på grund avknapphet på vissa energiråvaror, ökande kostnader och miljöproblem. Denbeslutade avvecklingen av kärnkraften ställer krav pä särskilda insatser inom bl.a.elförsöijningens område. Jag finner del mol denna bakgmnd vara angelägel atthushålla med energi och att så långt möjligt förbättra befintligaenergiproduktionsanläggningar. Vallenfallsverketfick i uppdrag att verka för åtgärder som syftar lill bättreutnyttjande av befintliga energiproduktions- och distributionsanläggningar samtav redan utbyggd vattenkraft. Därvid framhölls bl.a. all bland de åtgärder somkunde komma i fråga var alt i vattenkraflanläggningar minska fallförlusternagenom att göra vattenvägarna störte, utföra tillbyggnader för att minskaspill, byta ut äldre maskinell utrustning mol nyare med högre verkningsgrad,se över bestämmelser om Ivångslappning etc. Del framhölls att även utbyggnad avsmärre älvsträckor mellan befintliga anläggningar som möjliggör en ökad energiuivin-ningi detta sammanhang kunde ses som en energibesparande åtgärd. Jag finner alt bildandetav skapar förutsättningar för att genomföra effekliviserings-och besparingsåtgärder av det slag som enligt uppdraget lill vattenfallsverkelär angelägna. Som framgår av vallenfallsverkets redogörelse bedöms det varamöjligt all utöka energiproduktionen i de aktuella fallslräckorna med 36 GWhper år till en kostnad som inte är högre än vad som gäller för andra pågåendeoch planerade utbyggnader. Enav de i förvärvet ingående kraftstationerna är belägen inom Fiskeby . Detta ställer, enligt vad jag har erfarit, särskilda anspråk påsamordning mellan bmkel och det föreslagna kraftföretaget, främst i samband medarbetena för all modernisera kraftstationen. För att underlätta dennasamordning har del bedömts lämpligt att Fiskeby deltar som minorilelsdelägarei . Delta är anledningen till att Fiskeby enligt denträffade överenskommelsen avses äga I % av aktierna i det föreslagna bolaget. Förförvärv av de befintliga vattenkraftlillgångarna samt för teckning av aktier iLjusfors har vallenfallsverket hemställt att 36 milj. kr. Prop.1981/82:25 100 skallanvisas på tilläggsbudget. För egen del finner jag att förvärvet delvis börkunna finansieras genom omprioriteringar inom gällande investeringsram förinnevarande budgetår. Behovet av ramökning och av tilläggsanslag bör därigenomkunna begränsas lill 20 milj. kr. Medhänvisning till vad jag har anfört om bildandet av förordarjag att regeringen föreslär att bemyndiga regeringen alt godkänna detmellan vattenfallsverkel och Fiskeby träffade konsortialavtalet samt attUll Kraftstationer m. m. anvisa 20 milj. kr. på tilläggsbudget I lillstatsbudgeten för /82. skrivelse om deltagande tillsammans med kommun /ett aktiebolag för fiärrvärmeförsörjning inom tätort framgår bl. I Jokkmokkstätort finns ett mindre fjärtvärmenäl. Värmeproduktionen sker ien oljeeldad hetvaltencenlral. Förnågra år sedan aktualiserades frågan om ersättning av nuvarande hetvaltencenlral.Avsikten var alt skapa förutsättningar för att på ell långsiktigt och lekniskt-ekonomiskltillfredsställande sätt etablera värmeförsörjningen för tätorten och för deninom kommunen bedrivna industriverksamheten. Den nya hetvatlencenlralen skullebaseras på fasta bränslen (flis, avfall från trävaruindustri m. Olikaalternativ för värmeförsörjningen har studerats. Bästa alternativet har därvidenligt vattenfallsverkel bedömts vara en fastbränsleeldad vär-mecenlral.Studien har också visat aft ett genomförande av projektet bör ske i samarbetemellan vattenfallsverket och kommunen. Denplanerade anläggningen är avsedd alt utföras som en fastbränslean-läggning meden panna som medger såväl ång- som helvattenproduklion. Pannan avses blidimensionerad för en effekt av 17,4 MW. Som bränsle skall användas flis ochavfallsprodukter från tillverkning av spånplattor. kan också torv kommai fråga. I värmecenlralen installeras dessutom en elpanna om 4 MW som reservoch för tillfällig produktion av ånga och hetvatten. Denplanerade värmecentralen avses enligt vallenfallsverket dels levererahetvatten för uppvärmning av vissa lokaler i tätorten, dels leverera ånga ochhetvatten till en trävaruindustri, varvid leveranserna för uppvärmningsändamålberäknas öka från 8000 MWh inledningsvis 15000 MWh ochleveranserna'till Irävaruförelaget beräknas uppgå lill 34100 MWh vid en inomdelta företag beräknad åriig produktion av spånplattor. Värmecentralenberäknas kosta ca 13,1 milj. kr. Mellanvattenfallsverkel och kommun har ett konsortialavtal om samarbeteinom projektets ram träffals. Överenskommelsen, som har träffats med förbehållför regeringens godkännande, innebär all verket och kommunen går samman i ettbolag med ändamål att producera, försälja och distribuera fjärrvärme inomJokkmokks tätort. Verksamheten är avsedd att påbörjas . 1981/82:25 101 Kommunenäger ett aktiebolag. , vilket bedriver den nuvarande fjärrvärmedislributionen.Detta bolag har f.n. ett aktiekapital på . fördelat på 500 aktier påvardera . Enligt överenskommelsen skall kommunen den 1 januari 1982försälja 250 av dessa aktier till vattenfallsverket till nominellt värde.Dessutom skall aktiekapitalet i bolaget höjas med 1.5 milj. kr. genom att 1500nya aktier på vardera . Kommunen resp. vallenfallsverket skallvardera teckna av de nyemitterade aktierna. Likvid för de nyemitteradeaktierna erläggs kontant vid aktieteckningen. Finansieringenav den planerade värmecentralen beräknas kunna ske genom att aktiekapitaletökas med 1,5 milj. kr., att delägarna tillsammans lånar ut 5 milj. kr. Ullbolaget, att 4,6 milj. kr. lånas externt samt att ett bidrag på 2 milj. kr. somregeringen beviljat från anslaget Bidrag lill sysselsättningsfrämjande åtgärderi (1979/80 XIV C5) utnyttjas. Genomfördakalkyler visar enligt vattenfallsverkel att en fastbränslean-läggning enligt dei det föregående angivna förutsättningarna sannolikt ger visst driftunderskoltunder första året men alt lönsamheten på är god. En förutsättninghärför är dock all produktionsutvecklingen vid det på orten etablerade trävaruförelagetsker någorlunda planenligt. Vidare förutsätts att finansieringen ej avvikerväsentligt från upprättad kalkyl. Även prisutvecklingen på flis är givetvis avbetydelse. Utformningen av värmecentralen ger dock flexibilitet genom att såvälel som torv kan ersätta flis i viss utsträckning. Sammantagetinnebär projektet enligt vattenfallsverket ell visst mått av risktagande. Delaktuella trävaruförelaget bedöms emellertid ha hyggliga framtidsutsikter.Sannolika skäl anges därför tala för att förutsatt försäljningsvolym kanuppnås. Somskäl för att genomföra projektet anger vattenfallsverket att mellan 5 000 och6000 m' olja kommer all ersättas av inhemska och förnybara energiråvarorsamtidigt som en energiförsörjning på goda ekonomiska villkor tryggas för deni etablerade trävaruindustrin. Vidare skulle projektet medföra ensysselsättningsökning inom kommunen med inemot 15-20 personer , ihuvudsak i anslutning lill flis- och transporthanteringen. Förvatlenfallsverkels egen del bedöms projektet dessutom vara värdefullt genomall del ger erfarenheter från ett pilotprojekt avseende fast-bränsleeldningsamt erfarenhet av direkt ägarinflylande i renodlad helvattenproduklion ochdistribution. Verket påpekar också att projektet ligger i linje medstatsmakternas intentioner om samarbete med kommunerna inomenergiförsörjningens område. Jagfinner för egen del den föreslagna samverkan mellan vattenfallsverket ochJokkmokks kommun kring fjärrvärmeförsörjningen i tätort vara ellvärdefullt initiativ från energipolitisk utgångspunkt. Alt ta 8 1981/82. 1981/82:25 102 tillvara de möjligheter som finns för att ersätta olja med andra bränslen har längebetecknats som huvuduppgift inom energiförsörjningen. Att oljan i detta fallkan ersättas med inhemskt bränsle är särskilt tillfredsställande. 1980/81:90 Riktlinjer för energipolitiken framhålls särskilt det otillfredsställandei det höga oljeberoendet inom byggnadsuppvärmningen. Föredraganden anger del idet sammanhanget vara naturligt alt den resurs som vattenfallsverket utgör tasi anspråk för alt i samarbete med kommunerna främja en övergång från oljeanvändninglill användning av andra bränslen eller uppvärmningsformer. Den form församarbete mellan vattenfallsverket och kommun som här harföreslagits utgör enligt min mening ett exempel på hur en sådan övergång kanåstadkommas. Jagvill vidare framhålla projektels betydelse från sysselsättningssynpunkt genomdels den direkta effekt som uppnås genom sysselsättning i anslutning tillbränslehantering m. m. för den planerade värmecenlralen, dels den meralångsiktiga effekt som ligger i alt den fastbränslebaserade energiförsörjningentill den i etablerade trävaruindustrin rimligen medför förbättradeförutsättningar för denna att vara konkurrenskraftig. Medhänvisning lill vad jag här har anfört om planerna pä samarbete mellan vattenfallsverkeloch kommun kring en faslbränsleba-serad fjärrvärmeförsörjning inomkommunen förordar jag att regeringen föreslår att dels godkänna delmellan verket och kommunen träffade konsortialavtalet. dels medge all 3,5 milj.kr. inom ramen för gällande investeringsram för innevarnade budgetår fårdisponeras från anslaget Kraftstationer m. m. för förvärv av aktier ochaktieteckning i samt lån till det planerade gemensamma fjärrvärmebolaget. Vattenfallsverkethar hemställt om alt ramen för borgensteckning för bolag i vilka verketförvallar statens aktier skall höjas med 250 milj. kr. Behovet av ramökningredan under innevarande budgetår beror enligt verket dels på att den tidigareaviserade upplåningen av AB Kärnkraftutbildning (prop. 1980/81:90 bil. 1 s.411 och 413) för att anskaffa ytteriigare en simulatoranläggning nu beräknasställa betydligt större krav på borgensteckning från vatlenfallsverkels sidaän vad som har förulselts, dels på ökat behov av upplåning avForsmarks . Dentotala investeringskostnaden för simulatoranläggningen beräknas efter offerlinfordrantill 130-140 milj. kr. i stället för 75-80 milj. kr., som en preliminärbedömning tydde på. a. den höga dollarkursen har bidragit till denkraftiga fördyringen. Den gynnsammaste lånefinansieringen kan komma att utgörasav lån från allmänna pensionsfonden, vilket i så fall ställer krav på attvattenfallsverket tecknar borgen för hela denna upplåning mol alt övrigadelägare tecknar underborgen motsvarande sina andelar i AB Kärnkraftutbildning.Behovet av borgensteckning från vallenfallsverkets sida i samband medanskaffningen av simulatoranläggningen beräknas härigenom komma alt uppgå tillhögst 105 milj. kr. 1981/82:25 103 den andel som högst beräknas behöva tecknas under innevarande budgetår. Statens borgensåtagandeför uppgår per lill ca 6571 milj.kr. Av det belopp som i borgensramen har beräknats för borgensleckning för lån tillForsmarks återstår ca 629 milj. kr. Enligt finansieringsplanenför erfordras borgen under /82 förytterligare högst 829 milj. kr. Borgensramen har tidigareberäknats med viss marginal med tanke på all förändringar och förskjutningar avsåväl kapitalbehov som upplåningstid-punkler kan förekomma. Anledningen lillalt denna marginal nu inte räcker är främst all borgen har tecknats för ell lånpå 60 milj. amerikanska dollar som kommer att lyftas successivt i den takt somobligationer kan säljas på den amerikanska kapitalmarknaden till acceptablavillkor. Av beloppet har endast ca 6,5 milj. amerikanska dollar utbetalats ,medan ramen för borgensleckning har belastats med hela beloppet. Devalveringenav den svenska kronan och andra kursförändringar har också enligt verketbidragit till all avsevärt större belopp i svenska kronor nu bedöms komma attavräknas mot borgensramen än vad som har beräknats. Vallenfallsverkethemställer all ramen för borgensteckning skall räknas upp med 200 milj. kr. medhänsyn till del beräknade behovet av borgensåtaganden gentemot Forsmarks KraftgruppAB under innevarande budgetär. Jagförordar mot denna bakgrund alt regeringen inhämtar bemyndigande allhöja ramen för borgensteckning med (504-200) 250 milj. kr. 8083 milj. kr. Medhänvisning till vad jag har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att 1. bemyndiga regeringen altgodkänna den mellan och träffadeöverenskommelsen om förvärv av bolagels kraflrörelse i vad staten därigenomikläder sig ekonomiska förpliktelser, 2. bemyndiga regeringen alt medgeatt de för driften av Forsmarks kärnkraftslation erforderliga mark- ochvattenområdena får avyttras lill , 3. bemyndiga regeringen attgodkänna del mellan och Fiskeby träffade konsortialavtaleti vad staten därigenom ikläder sig ekonomiska förpliktelser, 4. bemyndiga regeringen altgodkänna det mellan och kommun träffade konsortialavtaleti vad staten därigenom ikläder sig ekonomiska förpliktelser, 5. bemyndiga regeringen att leckaborgen för lån till bolag i vilka förvaltar statensaktier intill sammanlagt 1981/82:25 104 8083000000kr., varav högst . för lån till eldislribu-tionsföretag, 6. tillStatens vattenfallsverk: Kraftstationer m.m. på tilläggsbudget I tillstatsbudgeten för /82 anvisa ett reservationsanslag av 20000000kr. [3]G 3. Förenade fabriksverken: Byggnader och utrustning. I statsbudgeten förinnevarande budgetär har under denna rubrik förts upp ett reservationsanslagav 69,7 milj. kr. Förenadefabriksverken (FFV) har i skrivelse till regeringen den 25 augusti 1981hemställt om tilläggsanslag för /82 för kostnader i samband medomstrukturering av verksamheten vid Gevärsfaktoriet i saml införandeav ett nytt krulhanteringssyslem vid Vanäsver-ken i . Av skrivelsenframgår i huvudsak följande. Gevärsfaktoriet med ca 400anställda ingår som en produktionsenhet inom sektor FFV Försvarsmateriel ochbedriver tillverkning av främst finkalibriga vapen inom försvarsmalerielområdet,jakt- och sporlskytleva-pen saml vissa civila produkter. Sedannågon tid pågår inom FFV Försvarsmateriel ett projekt för att öka ocheffektivisera den civila verksamheten varvid del anses nödvändigt att renodlacivil och militär verksamhel, att koncentrera den civila verksamheten lill enproduktionsenhet samt att inrikta denna verksamhel på ett begränsat antalstörre projekt. Orsakenlill dessa åtgärder är alt den minskade orderingången från det svenskaförsvaret har försämrat kapacilelsulnyltjandel inom sektorn och därmed gjortdel svårt att upprätthålla en tillfredsställande lönsamhet. Deåtgärder som har genomförts för att öka exporten av försvarsmateriel har varitframgångsrika men har ändå endast till en del kunnat kompensera nedgången ibeställningar från det svenska försvaret. Detär därför nödvändigt att vidta åtgärder för att bättre utnyttja sektornsproduktionskapacitet som en översyn och en successiv anpassning avresurserna genomförs. Den civila verksamheteninom FFV Försvarsmateriel kommer all koncentreras lill Gevärsfaktoriet iEskilstuna som är en modern mekanisk verkstadsindustri. Gevärsfaktoriet är denenhet inom FFV som förutsätts få den mest markanta nedgången beträffande orderingångav försvarsmateriel. Nedgången motsvarar en reducering av den nuvarandebeläggningen Prop.1981/82:25 105 Det är därför nödvändigt alt kompenseradetta bortfall med annan produktion med acceptabel lönsamhet och därmedvaraktig sysselsättning. Med hänsyn nuvarande planer inom försvarsmalerielområdetbedöms detta vara möjligt endast genom en utökning av den civila verksamheten.Gevärsfaktoriet har goda förutsättningar att anpassa produktionen lill dencivila marknadens krav. En omstrukturering mol en i huvudsak civil verksamhelberäknas kunna genomföras under första hälften av 1980-talel. För alt uppnå engod konkurrenskraft och därmed förutsättningar för en lönsam verksamhet ochtryggad sysselsättning krävs omfattande åtgärder för omorganisation ochanpassning lill den civila marknadens annorlunda krav. Omstruktureringen kommerunder att medföra betydande kostnader för att söka ochutvärdera nya civila projekt, förändringar av organisation ochverkstads-layout, omskolning av personal, förluster vid startande av nyproduktion m.m. De sammanlagda kostnaderna för dessa åtgärder beräknad under enfemårsperiod komma att uppgå till ca 30 milj. kr. Kostnaderna är avextraordinär karaktär och anses av FFV inte böra belasta det ordinarierörelseresultatet. För omstruktureringen avser FFV i första hand alt sökaträffa långsiktiga samarbetsavtal med svensk industri. FFV avser därvid strävaefter att få produklionsansvar för produkter medan samarbetspartnern har produkt-och marknadsföringsansvar. Härigenom kan en tidsödande egen utveckling avcivila produkter undvikas och det ekonomiska risklagandel begränsas. FFV harredan ingått vissa avtal om långsiktigt produktions-samarbete med svenskindustri. En förutsättning för alt Gevärsfaktoriet skall kunna uppnåen internationell konkurrenskraft inom ramen för en bibehållen affärsverksformär att tillverkningen baseras på produkter som kräver en högmekaniserad ochkapitalintensiv produktion. Nödvändiga investeringar i ny produktionsutrustningför den civila verksamheten i Gevärsfaktoriet beräknas under /82uppgå till 23,6 milj. kr. och under de fyra därpå följande åren tillsammantaget ca 78 milj. kr. Det finns inte någon möjlighet att finansierainvesteringarna för de nya civila projekten genom omprioritering inom redanbeviljade ramar för främst militära projekt. Vanäsverken i Karisborg med ca 270 anställda ingår som enproduktionsenhet inom sektor FFV Försvarsmateriel och är den enda tillverkareni av militär handvapenammunilion. Den allvarliga explosionsolycka som inträffade vid ammunilionsfabrikeni i har studerats av sprängämnesinspektionen och andraberörda svenska myndigheter och industrier, speciellt beträffande konsekvenseroch eventuella behov av åtgärder vid motsvarande explosiv-ämneshantering inomsvensk industri. Härav har framkommit att riskerna vid hantering av aktuella kmlsorterär betydligt större än vad som har antagits. Inom hardärför i samråd med sprängämnesin- Prop.1981/82:25 106 speklionen och i vidtagitsomfattande åtgärder för att minska krutmängderna i arbetslokaler och förrådvid Vanäsverken. Motsvarande åtgärder har vidtagits vid Åkers krutbmk i i . En ytterligare reducering av krulmängderna är dock en fömtsättningför en långsiktig försatt verksamhet med laddning av handvapenammunilion vid Vanäsverken.Länsstyrelsen i har i skrivelse lämnat Vanäsverkentillstånd all fortsätta verksamheten med nuvarande krulhanteringssyslem t.o.m.december 1982. En fortsatt verksamhet efter denna tidpunkt förutsätter enytterligare reduktion av krutmängderna i arbetslokaler och förråd. Nuvarandearbetsmetoder och utrustning vid Vanäsverken medger inte den yllerligareminskning av krulmängderna som erfordras. För alt uppfylla de av länsstyrelsenuppställda villkoren för en fortsalt verksamhel krävs därför ettinförande av ett helt nytt krulhanteringssyslem.