prop · G503118 · 1981-12-31 00:00:00 — Å andra sidan anseremellertid föreningen att utvecklingsfonderna inte har vare sig resurser ellerbranscherfarenhet för att utvidga sin verksamhet till all omfattaserviceföretagen. Den utvidgning av fondernas arbetsuppgifter, liksom av derasmålgrupp, som ägt rum har medfört en kraftig belastningför fondema. Deras möjligheter all klara av en fortsatt snabb expansion utanproblem såväl på den organisatoriska sidan som när del gäller att rekryterapersonal måste anses vara begränsade. DärtUl är det tveksamthuruvida utredningsresultatet motiverar de föreslagna åtgärderna. Som exempelkan nämnas all utredningen föreslår utvidgad konsulthjälp fill serviceföretagvia de regionala ulveckUngsfonderna. I den studie som , , gjort av förhållandena inom detaljhandeln förutredningen konstateras all "inget förelag har angivit att de söktkonsultationshjälp men inle lyckats få någon sådan hjälp" (sid. 139). Varttionde undersökt företag uppges ha tvingats avstå från att genomföra planeradeinvesteringar p. g. a. svårigheter med kapitalanskaffningen. Detla är ettförvånansvärt lågt tal, som antyder all finansieringssiluationen idetaljhandeln är relativt sell gynnsam. Utredningenhar vidare inte gjort några beräkningar av förslagels kost nader. Mot denna bakgrund och med tanke på det nuvarande mycket stora statliga budgetunderskottet kan föreningen inle nu biträda förslaget om en utvidgning av utvecklingsfondernas målgrupp. Utredningenföreslår att Industriverkels resurser för central service åtutvecklingsfonderna bör utökas i lägst samma takt som utvidgningen avutvecklingsfonderna. Föreningen finner vara en mindre lämpligorganisation för all administrera central service gentemot utvecklingsfondernapå serviceförelagsområdel, om nu utvidgningen av fondernas målgrupp skuUekomma till slånd. Uppgiften ligger helt utanför nuvarandekompetensområde. För såvitt förslaget genomförs bör det vara möjligt att finnaför ändamålet mera lämpade statliga myndigheter. Detär möjligt att del finns behov inom en del servicenäringar av ett ökatsamhäUeligt stöd. All så skulle vara fallet framgår emellertid inte avserviceföretagsulredningens faklapresentation. Det skulle varit värdefullt, omutredningen hade kunnat ge ett antal exempel på motiverade investeringar ochframtidsinriktad expansion som inle kunnat genomföras trots samhällets hela nätav kreditgivare. Motbakgrand av vad som ovan anförts kommer bankföreningen lill 8 1981182. 1981/82:118 114 slutsatsenatt utredningens förslag att utvidga de regionala utvecklingsfondemasverksamhet att omfatta serviceföretag inte är tillräckligt underbyggt.Bankföreningen anser därför all utredningsförslaget inte bör genomföras. Enkreditgivning och konsultverksamhet genom utvecklingsfondernas försorg blir, påsamma sätt som sker inom industrin, till förfång för de företag som föredraratt köpa sitt behov av förelagsservice på den privata marknaden. Skulledessutom de sakkunnigas - och - kravtillgodoses att endast företag med av facket godkända kollektivavtal skullekomma ifråga för dessa stödåtgärder och fackliga organisationer vara företräddai utvecklingsfondernas styrelser och där utöva "ett starkt inflytande frånde anställdas sida" torde riskerna för en övergång i riktning mot ettfackföreningsstyrt näringsliv vara påtag-Uga. Vihar i ett tidigare remissvar poängterat utvecklingsfondernas rådgivandebetydelse för de små förelagen. Behovet av ekonomiska rådgivare är stort. Kandå den rådgivande verksamheten också genomföras i samarbete med ett förbranschen anpassat kreditinsfitut, måste fördelar kunna nås för de småföretagen, som i regel har en hård kamp för sin tillvaro. Sannoliktkrävs innan denna första utvidgning fullt ul har slagitigenom. Det vore, menar vi, att göra de viktiga utvecklingsfonderna en otjänstall redan nu så kraftigt som utredningen föreslår utvidga målgrappen. Effektenskulle bli att serviceföretagen inte skulle få den hjälp som de har anledningatt kräva som de tidigare prioriterade företagen inte heUer kan fåhjälp i önskad omfattning. Denföreslagna utvidgningen av målgrappen för utvecklingsfondemas insatser bördärför anslå , eller tiU dess alt del kan bedömas att fonderna heltinlemmat den tidigare målgrappsutvidgningen i sin verksamhet. vill i detta sammanhang fästa uppmärksamheten på detförhållandet att det ofta är del egna kapitalet, som är otillräckligt i mångamindre företag. En möjlighet för utvecklingsfonderna att inte bara bidraga medfrämmande kapital utan också höja med del av 1981/82:118 115 egetkapital i rörelsen bör därför undersökas. En sådan utvidgning skulle innebäraen väsentligt stimulans för de mindre företagen alt expandera befintligverksamhet eller starta ny verksamhet. Ett sådant syslem kan kombineras medmöjlighet för företagen att successivt la över utvecklingsfondens insats aveget kapital sedan verksamheten byggts ul och stabiliserats. Engagemanget frånutvecklingsfondens sida blir på det sättet tidsbegränsat, vilket gör detmöjligt att satsa frigjort kapital på andra förelag. Vianser därför att utredningen har överskattat branschens behov av kapital förfordonsfinansiering. har utredningen helt bortsett från att åkeriföretagen,liksom många andra mindre och medelstora företag, som slår utanför en stor delav kapitalmarknaden, är i behov av riskvilligt kapital för olika ändamål. Det är därför angelägelatt staten verkar för en förbättring av de mindre förelagens finansieringssilualion.För åkeriföretagens del kan detta ske bl. a. genom beslut om att de skall ingåi målgrappen för utvecklingsfondernas kreditstödverksamhet. I första hand börakeriföreiagen få del av utvecklingsfondemas rörelselån ochproduklutvecklingslån. vill dock hänvisa till remissvar SOU 1977:3 avseende"Utbyggd regional näringspolifik" avseende bankernas roll i sambandmed service och kreditgivning till rörelseidkare. Där framhöll att det var positivt med vidgade målgrapper förutvecklingsfonderna men att bankernas roll som kreditgivare och experter börutnytlJEis genom vidgat samarbete mellan fonderna och bankerna. Dessutom poängteradeSveriges all del är viktigt att samma principer vidkredilbedömningar tillämpas vid samtliga Utvecklingsfonder. Erfarenheten hardessvärre tyvärr visat att detta inle alltid är fallet. Del finns anledning allmed ökad uppmärksamhet följa dessa frågor när nu fonderna får vidgade ramar. Medhänsyn till den centrala roll som de regionala utvecklingsfonderna har isamhällets näringspolitik är del därför rimligt och naturligt att fondernasverksamhet successivt utvidgas till alt i princip omfatta samtliga näringsgrenar.Vi tillstyrker alltså serviceföretagsulredningens förslag all rikllinjema förutvecklingsfonderna ändras på så sätt all samtliga förelag inom den utvidgademålgrappen oavsett branschtillhörighet bereds samma 1981/82:118 116 möjligheteratt komma i åtnjutande av fondernas kreditstöd och förelagsservice. Vitillstyrker också alt i första hand serviceföretag med högst 50 anställda fåringå i fondernas målgrapp. Utredningenhar i sitt förslag lill målgruppsavgränsning gjort en uppdelning som synesrealistisk. Genom detta förslag kommer bl. a. detaljhandeln, partihandeln medkonsumentvaror, transportmedel, bränsle- och drivmedel samt vissaserviceinriklade förelagskategorier all ingå i utvecklingsfondernas målgrapp,och man läcker därmed in väsenfiiga delar av servicenäringarna. Vi kan därförför vår del tillstyrka förslaget. Efterhand bör även resterande delar avservicenäringarna såsom utredningen föreslår - ingå i målgrappen. Viär givetvis medvetna om all detla förslag ställer ökade krav på samhälletsresurser, vilket i dagens samhällsekonomiska situation kan vara svårt attuppfylla. Det synes därför rimligt att förslaget genomförs successivt under enlidsperiod av förslagsvis . 1 den mån förslaget inle kan genomförasomedelbart bör regeringen utarbeta och kungöra en tidsplan, så all berördaförelag kan få besked om hur situationen kommer all bli för deras del. Förbundetnoterar med liUfredsställelse att i belänkandel föreslås en utvidgning avutvecklingsfondernas målgrapp till alt omfatta företag som sysslar medhandelsförmedling av konsumtionsvaror (SNI 6142) och varuförmedling avtransportmedel, bränsle och drivmedel (SNI 6143). Vikan ej finna några motiv till att varuförmedlande förelag av produktionsvarorej medtagits (SNI 6141) bland de näringsgrupper som skall omfattas av deförstärkta resurser, som föreslås bli tillgängliga. Eftersomverksamheten i denna grapp av serviceföretag ej visar några principiellaskUlnader mot övriga varaförmedlande förelag, så hemsläller förbundet om all iförslaget även skall intagas möjligheter för dessa alt komma i åtnjutande av deutvidgade tjänster som belänkandet föreslår. Serviceföretagsulredningensförslag alt utvidga målgrappen för de regio nala utvecklingsfondernas verksamhet till alt omfatta även förelag inom hotell- och restaurangnäringen finner vi välmotiverat och vi tUlstyrker att det genomförs . Sådanaförelag kräver avsevärda kapitalinsatser och rörelseintäkler kan normalt ickeunder av verksamheten läcka förräntningen av detla kapital. Detär därför en allmän erfarenhet all ell nyelableral hotell först efter 5-10 årsfid blir räntabelt. En följd av denna situafion är alt det förelag sominvesterar i ett holellbygge måste vara berett att under mot- Prop.1981/82:118 117 svarandelid bära en utebliven förräntning av ell betydande kapital. När verksamhetenpågått ändrar sig denna situafion regelmässigt och hoteUen kandärefter - om de har allmänna förutsättningar för lönsamhet - i efterhandbetala de räntor som belöper sig även på inifial-skedel. En konsekvens av dennasituation är all endast företag som har avsevärda kapitalresurser och ärvilliga alt acceptera ell underskott under begynnelseskedet kan ställa sigbakom nya holelUnvesleringar. För privatpersoner med begränsade resurser ärdetta icke möjligt. Vifinner denna situation otillfredsställande. Del vore därför enligl vår meningönskvärt all man övervägde en sådan utvidgning av formema för rörelselån enliglförordningen om stafiigt kreditslöd genom regional utvecklingsfond, alllånebeloppet kan höjas utöver den gräns som är angiven i förordningen (500000kronor), saml att anstånd med räntebetalningen får lämnas i samma form somgäller för produklutvecklingslån, förslagsvis upp lill en lid av . Utredningenföreslår all de regionala utvecklingsfondernas verkamhets-område utvidgas tillall omfatta även serviceföretag. Del bakgrundsmaterial som tagils fram avserendasi i mindre utsträckning serviceföretag utanför detaljhandelsseklorn. Dettagör all tillförlitlighelen i slutsatser som dras i betänkandet är begränsade. Ävenför detaljhandeln är del tveksamt huravida utredningsresultatet till fullomotiverar de föreslagna åtgärderna. Som exempel kan nämnas utredningensförslag avseende utvidgad konsulthjälp lill serviceförelag, i regi av deregionala ulveckUngsfonderna. I den studie som Handelns Utrednings-insfitut,, gjort för utredningen konstaleras all "inget förelag har angivit attde sökt konsultationshjälp, men inte lyckats få någon sådan hjälp" (sid139 i belänkandel). Motsvarandeförhållanden finns på finansieringssidan. Vart tionde undersökt förelag uppges(sid 145) ha tvingats avstå från alt genomföra planerade investeringar avkapitalanskaffningsskäl . Detla är ett anmärkningsvärtlågt tal, som pekar på all finansieringsmöjligheterna i detaljhandeln idagmåste bedömas som gynnsamma. All genomföra samtliga potentieUa projekt ärsannolikt inle samhällsekonomiskt försvarligt. Enligtvår uppfattning har utvecklingsfondema inte vare sig resurser ellerbranscherfarenhet på detaljhandels- eller serviceförelagssidan. Den utvidgningav fondernas arbelsupf)gifler, liksom av deras målgrupp, som ägt rum under desenaste åren har inneburit en kraftig belastning på organisationen.Möjligheterna alt klara av en sådan expansion ulan problem, såväl på denorganisatoriska sidan som när det gäller att rekrytera personal, måste ansesvara begränsade. 1981/82:118 118 Utredningensförslag innebär vidare att industriföretagen, som hUliUs haft en prioriteradställning inom utvecklingsfonderna, får en mindre gynnad shuation. Förbundetkan inte finna utredningens förslag om en utvidgning av fondernas målgrapptillräckligt underbyggt. Först sedan utvecklingsfondemas nuvarande verksamhetstabiUserats och resultatet av de senaste årens utvidgningar utvärderats finnas anledning all överväga en ytterligare utvidgning av målgrappen. Elteventuellt sådant beslut bör föregås av en studie av viUkoren förserviceföretagen utanför detaljhandeln. Detär anmärkningsvärt att utredningen inte gjort några kostnadsuppskattningar avförslaget (se sid 176 i betänkandet). Inte minst på grund av det ansträngdabudgetläget finns del skäl att ifrågasätta elt förslag som inle ärkostnadsberäknat. Utan en kostnadsuppskattning kan inte heller någon riktigavvägning mellan förslagets kostnader och dess förtjänster göras. Iutredningen föreslås att skall utvidga sin kompetens för all lahand om serviceföretagens problem, i samband med förslaget om vidgad verksamhetför utvecklingsfonderna. Denna utvidgning av skulle avsecentral service gentemot utvecklingsfonderna. Uppgiften ligger utanför nuvarande kompetensprofil.För såvitt förslaget om utvidgning av utvecklingsfondernas uppgiftergenomföres, bör det vara möjligt att finna för ändamålet mer lämpade centralastatliga myndigheter. () instämmer i utredningens förslag alt utvidga deregionala utvecklingsfondernas målgrapp. Del är önskvärt allutvecklingsfonderna får möjlighet alt utvidga sitt nu ganska snäva område.Många serviceföretag ligger i gränsområdena och på grand av detta lämnas detoftast utanför det bistånd för vilket utvecklingsfonderna borde vara den rättainstansen. Ensammankoppling mellan AB Handelskredit och dess syslerinslilul ochUlveckUngsfonderna får anses som en mindre god lösning. UlveckUngsfondernasvärderingar bör inle styras av annan instans. 52 (Tobaks och servicehandelns riksförbund ansluter sig till detta yttrande) UlveckUngsfondernasverksamhet är f. n. inriktad enbart på fiUverk-ningsinduslri och vissaservicenäringar med industriell anknytning. Distri-butionsförelagen ochflertalet serviceföretag ligger sålunda utanför ulveckUngsfondernasansvarsområde. Utredningen föreslår all detta förhållande 1981/82:118 119 skalländras och att även distributionens företag skaU komma in iutvecklingsfondemas intressesfär. Delta skulle gälla såväl finansieringsmöjlighetersom konsulthjälp. Förbundet är väl medvetetom att en utökning av denna storleksordning kommer att kräva betydandeekonomiska och personella resurser. Del rör sig ju i stort sett om enfördubbling av antalet företag jämfört med den nuvarande målgruppen. Förbundet menar att manmed avseende på generella näringspolitiska inslrament knappast i längden kanLipprälthålla en gränsdragning som innebär att exempelvis handelns företagställs utanför offentliga stödformer. Detta skulle i så faU innebära alt mankonserverade en såväl principiellt som funklioneUl oacceptabel indelningsgrandmellan å ena sidan producerande industri och å den andra sidan service ochdistribufion. Förbundet vUl därför tiUslyrka all en principiell utvidgning avutvecklingsfondernas målgrapper kommer till stånd även om ett helt genomförandeav programmet kan komma att ta en icke obetydlig fid i anspråk. Ett snabbiställningstagande från statsmakternas sida med inriktning all utjämna dennafaktiska diskriminering är enligl förbundels mening nödvändig. Att en radikal utökning avmålgrappen på kort sikt skulle leda till utgifter för statskassan ärofrånkomligt. En konsultaliv verksamhet kommer all nödvändiggöra en vissuppbyggnadsperiod. Här är icke endasi de ekonomiska föratsättningarnautslagsgivande. Det gäller inte minst all skapa personella resurser som kanhanlera heU nya sektorer av näringslivet. Förbundet menar att denna typ avkonsulttjänster spelar en betydelsefull roll för detaljhandelns utveckling. Underen övergångstid bör dock allernaliva lösningar kunna ge god utdelning.Förbundet önskar därför tUlslyrka det förslag som ursprungligen framförts frånförbundet och som även presenterats av experten i ett särskUtyttrande i anslutning liU utredningen, nämligen alt elt antal offentligtfinansierade konsulttjänster skuUe kunna knytas till Köpmannaförbundelslänsorganisationer. Sådana befattningshavare skulle självfallet även tillgodoseservicebehov hos företag som icke är medlemmar i organisafionen i fråga ochäven kunna ge hjälp tUl förétagstyper som i och för sig inte är representeradeav den egentliga detaljhandelns företrädare. Huvudmannaskapet för sådanabefattningshavare behöver på inget sätl ligga hos köpmannaorganisatio-nerna. Ävenandra organisatoriska lösningar är möjliga, eller rent av mer lämpliga. Delväsentliga är emelledid att konsulterna ifråga får en nära arbetskonlakt medköpenskapens organisafioner så att man ömsesidigt kan tillföra varandraimpulser, kunskaper och erfarenheter som snabbare kan leda fram till ettpositivt arbetsresultat. 1981/82:118 120 53 (ansluter sig till detta yttrande) Närdet gäller utvecklingsfonderna är och har den hittiUs bedrivna verksamhetenhelt varit inriktad på kreditgivning för tillverkande förelag. hartillkommit "produktionsvaruinriktad partihandel och Ijänsteproducerandeförelag med direkt anknytning lill de tillverkande företagen". I flerafall har utvecklingsfonderna avslagit låneansökningar från serviceföretag pågrund av otillräckliga resurser. Den direkta dagligvaruhandeln kan förnärvarande inle erhålla någon hjälp med kapilalförsörining frånutvecklingsfonderna, då dessa saknar såväl resurser som praktisk erfarenhet avufiåningsverksamhel lill detaljhandeln. Dettabör emellertid inle utgöra något hinder för alt de regionala ulveckUngsfondernaenligt utredningens förslag får utvidga målgruppen lill all omfatta även deservicenäringar som enligt nuvarande riktlinjer ligger utanförutvecklingsfondernas verksamhet. Utredningenföreslår, som tidigare nämnts, all samhäUets insatser för alt förbättrafinansierings- och rådgivningssiluafionen hos förelag inom servicenäringarna iförsta hand bör ske genom all målgrappen för de regionala utvecklingsfondernasverksamhet utvidgas. Principiellt har LO inget all erinra mot delta förslag.Organisationen har för övrigt redan i sitl remisssvar på belänkandel"Hotell- och restaurangbranschen" (SOU 1978:37) anfört att det är"viktigt att vidga utvecklingsfondernas verksamhetsområde till att ocksåomfatta den ijänsteproducerande sekiorn". Motbakgrand av de svårigheter som ulveckUngsfonderna redan har att klara nuvarandemålgrapp, ser LO det som nödvändigt att en utvidgning av verksamhetsområdetsker successivt. Elt vUlkor för utvidgningen måste också vara att nya resurserställs till förfogande. TCOsprincipiella inställning är att samhällets insatser till de mindre ochmedelstora företagen bör kanaliseras via och koncentreras lill de regionalautvecklingsfonderna. Även om det vore möjligt all bygga upp en särskildorganisafion för serviceföretagen skulle detta vara mindre ändamålsenligt medtanke på kostnaderna och all problemen som skall lösas i myckel är likartadeför småföretagen antingen de är industri- eller serviceförelag. Enförutsättning för att utöka fondernas målgrupp är dock att dessa gestillräckliga resurser för att lösa sina uppgifter. All ge fonderna ökadeuppgifter ulan alt öka resurserna leder enbart till all förväntningarskapas hos den nya målgrappen som ej kan tillgodoses saml alt insatserna förden gamla målgrappen riskerar alt försämras. 1981/82:118 121 TCOvUl mol denna bakgrund instämma i utredningens förslag om en utökning avfondernas målgrapp med serviceföretagen endasi under föratsättning av atttUlräckliga resurser härför tas fram innan en sådan utökning sker. Enöverenskommelse om finansieringen av den föreslagna reformen måste därförträffas av staten och landslingen. ICA-förbundetär positivt tUl varje åtgärd som kan underlätta kapitallill-förseln tillvarahandeln. Handelns svårigheter att skaffa tillräckliga säkerheter lederofta fill att man får en i bankmässig mening lägre kredilvärdighet. tUlstyrkersåledes utredningens förslag om en utvidgning av de regionalautvecklingsfondernas verksamhetsområde till alt även gäUa varahandeln liksomförslaget att en statlig garanti utslälles för Handelskredits och desssysterinslituls upplåning. Härframhålles att KF anser, alt frågan om de konsumenlkooperativa detaljhandelsföretagen skall ingå i utvecklingsfondernas målgrupp bör be handlas av kooperalionsulredningen och inle av serviceförelagsutredning en. Av detla skäl lämnas heller inget förslag i denna fråga. förbättradefinansierings- och rådgivningsmöjligheterna för de mindre och medelstoraserviceföretagen föreslås i första hand upprättas genom all målgrappen för deregionala utvecklingsfondernas verksamhet utvidgas. Del faktum att fondernaredan finns i samtliga län gör det lätt för företagen att ansöka om slöd. KFser posifivt på detta förslag, som ju även innebär en samordning av den samhälleliganäringspolitiken på regional nivå. KF har vidare ingentingatt erinra beträffande förslaget till en första utvidgning av fondernasmålgrupp till all omfatta även de i utredningen preciserade näringsgrenarnaenligt SNI. Delär värt alt notera all förslaget innebär i grova drag en fördubbling av antaletförelag inom målgrappen. Del är därför väsentligt all fondemas resurserförslärkes i nödvändig utsträckning. Delsamma gäller industriverkets resurserför central service ål utvecklingsfondema. Räknat i länemedel innebärförslaget elt behov av tillskott i initialskedet på ungefär 300 miljonerkronor. Med normala amorteringslider skulle detta öka utlåningskapacUelen med50-60 miljoner kronor . 1981/82:118 122 Pånågra punkter skulle vi önska att , dvs. Taxiflygföretagen ilandet, kunde komma i åtnjutande av de medel som utvecklingsfonderna kanbibringa samt den service som man här talar om. Vi önskar med andra ordingå i den målgrapp med vilken utredarna önskar bygga ul utvecklingsfonderna. Vi önskar att del klartmarkeras att Taxi- och Linjelaxiflygbolagen är serviceförelag inomtransportsektorn och genom sitl kapitalkrävande material är i behov avlångsiktiga lånemöjligheter så att inle branschen blir beroende avleverantörerna. HeUkopteroperalörernahar, som redan påpekats, minst samma behov som övriga grapper inomservicenäringarna av förbättrade möjligheter både vad gäller finansiering ochrådgivning, de regionala utvecklingsfondernas huvudsakliga stödformer.Rörelselån och industrigarantilån är värdefulla förmåner i en bransch som vår,där kapitalkostnaderna är mycket höga på grand av de dyrbara arbetsverktygen,helikoptrarna. Produklutvecklingslån skulle i ökande omfattning kunna fåbetydelse för förelagens möjligheter att vidareutveckla tUlbehörssidan i formav nya arbetsredskap etc. Aktiviteten är redan stor i denna sektor ochhelikoptrar har visat sig synnerligen utvecklingsbara på ständigt nya områden.Låneformen kunde avsevärt underlätta och påskynda denna för samhället ytterstvärdefulla utveckling. 1981/82:118 123 Sammanställning av remissyttranden över vissa delar avbetänkandet (SOU 1978:37) Hotell- och restaurangbranschen Efterremiss har yttranden över hotell- och restaurangulredningens betänkandeavgetts av , , statens personalnämnd,universitets- och högskoleämbetet, , kommerskollegium,, statens pris- och kartellnämnd, ,, arbelarskyddsslyrelsen, statens invandrarverk,statens planverk, statens industriverk, länsstyrelserna i , ,, , , , , ,, , , , och , ,, , , , , ,Västemorrlands, Jämfiands, samt , . , Gislavedskommun, , kommun, , kommun,turistråd, , , Sverigeshantverks- och industriorganisalion. kiosk och gatukök, , allmänna restaurang aktiebolag (),Hotell- och reslauranganställdas förbund, Handelstjänstemannaförbundel,i , ,Centralorganisafionen /SR, Insfilutet för storhushållens ralionaUsering,. , , Husmodersförbundelhem och samhälle. Föreningen länsstyrelsernas utskänkningshandläggare,, . Idet följande redovisas yttranden som behandlar frågan om en utvidgning av deregionala utvecklingsfondernas målgrupp.