prop · G50361 · 1981-12-31 00:00:00 — Jagförutser dock att en huvuduppgift för bolaget även framgent kommer att vararåoljeanskaffning. Det är av största betydelse att bolaget genom lämpligfördelning av inköpskällor söker begränsa konsekvenserna för del avstörningar i något produktionsområde. Som jag redan har nämnt bör bolaget ocksåsträva efter volymmässig flexibilitet i sin försörjning. Äveni förädlingsledet kan komma att spela en viktig roll. Bolagethar bidragit till ett högre kapacitetsutnyttjande och därmed bättreekonomi i de svenska rafTmaderierna. I sammanhanget kan erinras om att ettantal förslag till nya projekt inom petroindustrin har förts fram på senaretid. Två projekt avser anläggningar för katalytisk krackning 1981/82:61 12 iLysekil resp. , medan ett tredje avser en anläggning för raffineringav svavelrika råoljor och s.k. återstodsoljor i . Dessa projekt siktartill en anpassning av förädlingskapaciteten i till ändrade förhållandenpå oljemarknaden. roll i marknadsledet har enligt min mening ännu inte fåtten tillfredsställande lösning. Som framgått av min redogörelse harbolaget kunnat avsätta endast en del av denanskaffade råoljan på den svenska marknaden till priser som har gett täckningför kostnaderna. Bolagets strävan efter att öka sin försäljning kan komma ikonflikt med branschens intresse av lönsamhetsförbättring. Risken för en sådankonflikt föreligger särskilt på en stagnerande eller krympande marknad. Enligtmin mening måste en långsiktig lösning av frågan om Svenska Petroleumsmarknadsföring av den olja som bolaget tillför landet grundas på en närmaresamverkan med andra marknadsparter. En sådan samverkan kan ske efter olikalinjer. En möjlighet är att förbättra bolagets avsättningsmöjligheter genomett engagemang i marknadsföring av drivmedel. Som anmäldes i prop. 1980/81:90(bil. 1 s. 442) har överläggningar härom förts med bl.a. det norska statligaoljebolaget . En annan väg, som redan i vissutsträckning har prövat, är att träffa långsiktiga försörjningsavtal medåterförsäljare och kunder på grundval av kostnaden för råolja. En tredjemöjlighet som bör övervägas med hänsyn till den minskande efterfrågan i Sverigeär ett samgående med andra företag beträffande delar av bolagetsdistributionsrörelse på den svenska marknaden. En förutsättning för ett sådantsamgående bör enligt min mening vara att den säkrar avsättningen på villkor somär rimliga för av den råolja som bolaget i enlighet med sina försöri-ningsuppgifterskall tillföra landet. bör utnyttjandet av raffinaderikapaciteten iSverige om möjligt upprätthållas. Enligtmin mening bör vid valet mellan olika vägar särskilt beaktamöjligheterna till en närmare samverkan med det andra svenskägda integreradeoljeföretaget, nämligen (), och med de storaoljeförbrukarna inom den kommunala sektorn. En sådan samverkan förutsattesredan i 1976 års riktlinjer för verksamheten. Bolaget bör liksom hittillskunna samarbeta även med andra marknadsparter, såsom de utlandsägdaoljebolagen, när detta bedöms förenhgt med målen för verksamheten. Jagräknar med att , parallellt med kraftfulla insatser för attlösa bolagets kortsiktiga problem, söker klarlägga genomförbarheten ochkonsekvenserna av olika alternativ beträffande bolagets framfida verksamhet påden svenska marknaden. Som redan har framgått bör bolagets utrednings- ochförhandlingsarbete bedrivas i sådan takt att resultaten kan läggas till grundför beslut av statsmakterna . Prop.1981/82:61 13 Medhänvisning till vad jag har anfört hemställer jag att regeringen föreslärriksdagen att 1. tillTillskott till för förlusttäckning i Svenska på tilläggsbudget I till statsbudgeten för budget /82 anvisa ett reservationsanslag av . 2. tillStatens vattenfallsverk: Kraftstationer m.m. på tilläggsbud get 1 till statsbudgeten för /82 anvisa ett reserva tionsanslag av . Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att antaga de förslag som föredraganden har lagtfram. 1981/82:61 14 angående kapitaltillskott till Svenska ägarengagemang inom oljebranschen går fillbaka till slutet av1960-talet. förvärvade verket av aktierna i då nybildade OljeprospekteringAktiebolag (OPAB) med ändamål att eftersöka och utvinna olja och naturgas iSverige. Ägarengagemangen under 1970-lalet utvidgades till nya hel- eller delstalligaföretag inom olje- och nalur-gasområdena. skedde en allmänomstrukturering varigenom det direkta ägarintresset koncentrerades lillSvenska (), som i sin tur blev moderbolag för bl.a. de lidigareav delägda företagen. och ärvardera hälftendelägare i Svenska . Behovetav olja som bränsle för kraftproduktion har varit grunden för företagsengagemangenpå oljeområdet. Verket har i egen regi inhandlat och lagratolja som bränsle för egna kraftstationer. Den direkta upphandlingen har sedan1976 anförtrotts på uppdrag. I två etapper i börjanrespektive slutet färdigställdes oljeeldadekondenskraftverk i . och drevsdetla verk och det äldre från kol ombyggda kraftverket i under ettantal år med förhållandevis långa drifttider. Särskilt gällde delta undervattenfattiga år för att genom en tidigt återhållen avtappning urvattenmagasinen förebygga risk för kraftbrist senare under eflervintern ochvåren när tillrinningen är som lägst. Inköp och lagring av olja för altsäkerställa oljekraftstationernas tillgänglighet för uthållig drift krävdebetydande resursinsatser. Den starkabelastningsökningen i förening med begynnande restriktioner för ny vattenkraftsamt före oljekrisen /74 gällande kostnadsstruktur för olika kraftslagledde till planering för och utbyggnad av ytteriigare oljekraft. Nyutbyggnadenföre /74 gällde toppkraft i gasturbiner för kortvarig körning men där ävenmer långvarig produktion förutsattes kunna ske under vattenfattiga år. Nyakondenskraftverk för basproduktion logs upp i utbyggnadsprogrammen för denframtida produktionsapparaten. Den bild av Vattenfallsproduktionsapparat och hur denna skulle komma att utnyttjas under de kommandedecennierna som man såg framför sig ledde lill ettmycket betydande oljebehov. Anspråk på hög tillgänglighet, kvalitetskrav samtdet förhållandel att oljekraftens kör-ningstider normalt inte låter sig närmarebestämmas i förväg skulle komma att ställa mycket höga krav på försöoningssystemetför olja. Prop.1981/82:61 15 Etthuvudmotiv för verkets engagemang i oljebranschen var att integrera den egnaoljeverksamheten med annan. Därigenom skulle kontakterna till den externamarknaden vidgas och möjligheter ges till utjämning med annan oljekonsumtion. Ettandra motiv hängde samman med bedömningarna om utvecklingen på deninternationella oljemarknaden. Korea- och Suezkriserna på 50-lalet ochSinaikriget blottade riskerna med det starkt ökade oljeberoendet.År 1960 bildades OPEC med program som även om några påtagliga resultat intekunde registreras antydde växande påverkan på deninternationella oljemarknaden och då i första hand på prisbildningen på råolja.Redan på 50- och 60-talen gjordes motsvarande analyser och framfördes sammavarningar för konsekvenserna av de globala oljetillgångarnas begränsning somde som /74 varit det centrala temat i energidebatten. Säkrandet avegna oljetillgångar, helst inhemska, blev det mål som i första hand bordeeftersträvas. Dessa bedömningar och detla mål delade medandra oljeintresserade företag i . Bildandet av OPAB och av Petroswede(numera Svenska ) kan ses som en konsekvens häravunderstött av den då inledda och delvis redan lyckosamma nordsjöprospekleringen. Ävenstaten har i sin energipolitik för landet i sin helhet anlagt ett motsvarandesynsätt på oljeförsörjningens risker och angelägenheten att med olika åtgärder bl.a.förbättra tillförselsäkerhelen. För åtgärder som staten vill genomföra på det företagsmässigaplanet har Vattenfallsverkel som följd av sina egenintressen varit ett lämpligtorgan. Behovet av som statlig företrädare har ökat vartefter som deprivata och koope-rafiva intressenterna dragit sig ur och staten numera tillövervägande del ensam bekostar prospekteringsverksamheten. Rollen somförvaltare av det statliga ägarintresset kan sägas utgöra ett tredje motiv förVattenfalls-verkels ägarengagemang. Denallmänna oljeförsöriningsbilden har i väsentliga avseenden förändrats under 1970-talel.Den internationella oljemarknadsutvecklingen med övergripande strukturellaförändringar i bestämmandet över de stora oljekällorna och politiseringen ökarriskerna. 1973/74 och 1978/kriser kan ses som en följd av detta. Man haratt räkna med stor sannolikhet för nya motsvarande kriser. Dagens relativtstabila situation kan snabbt brytas av oroligheter hos någon eller några av destora oljeproducenterna. Även på den svenska marknaden skedde strukturellaförändringar. Det ökade spotmarknadsberoendet innebär i krislägen ökad risk förkraftiga prishöjningar och ytterst oljebrist. 1970-taletstvå kriser har höjt oljepriserna till en nivå som gör att oljans konkurrenskraftminskar eller faller bort på allt fler områden. Världsekonomin har påverkatsnegativt, vilket i sig sänker efterfrågan på olja. I de flesta industriländernaarbetar man aktivt pä att minska sitt oljeberoende även till priset avkostnader som pä kort sikt inte kan betecknas som marknadsekonomiska. På grundav trögheter i energisystem och oljans tills vidare oersättlighet på vissaområden kommer världshushållningen för årtionden framöver att vara vitalloljeberoende och utsatt för risker för nya oljekriser. Detsammagäller för där vi kan registrera en stagnation ochnedgång i oljekonsumtionen. Det finns anledning varna för den felaktigaslutsatsen att vi nu skulle vara på så snabb väg ul ur vårt oljeberoende attanledning saknas till försörjningssäkrande åtgärder. 1981/82:61 16 fekuviseringeni oljeanvändning kan lill och med göra oss mer känsliga för relativt smånedskärningar i oljetillförseln. Påett område - elförsöriningens är vi som anförde i sin senasteanslagsskrivelse definitivt på väg ut ur oljeberoendet. I den mån fossilbaseradelkraft pä nytt behöver införas i kraftsystem knyts intresset iförsta hand till kol. För del innebär detta att det tidigarebetydande intresset för säkrande av egen oljeförsörjning avsevärt minskal.Vattenfall har därför motiv att aktualisera frågan om sitt ägarengagemang iSvenska . Medbortseende från minskade oljebehov har inteinträffat några förändringar på internationell och inhemsk oljemarknad, somförsvagar eller undanröjer de ursprungliga motiven för somett helslatligt integrerat oljeföretag. Förhållandena dåproduktbrist på den svenska marknaden hotade, bekräftar och förstärkermotiven. Om staten vill utnyttja som organ för delägande i statligföretagsverksamhet på oljeområdet, dvs. som aktieägare i ,är berett härtill under förutsättning att engagemanget ej medförnågon ekonomisk belastning för kunder. bildades av verk och (genom ) med ändamål att anskaffa och handla med kolväten samt driva därmedförenlig verksamhet. I propositioner och riksdagsbeslut har statsmakternagodkänt närmare riktlinjer för bolagets verksamhet. Bolaget har därvidtilldelats en central roll som kommersiellt instrument för statens oljepolitikmed verksamhet inom olika från försörjningssynpunkt betydelsefulla led avoljehanteringen. Itakt med verksamhetens utveckling har bolagels kapital höjts i tlera etapper,vilka saintliga som följd av bl. a. ställning varit föremålför statsmakternas behandling och prövning. Detav aktieägarna, och till lika delartillhandahållna kapitalet utgöres av Aktiekapital 275 milj. kr. Reservfond 55 "- ibeskattad reserv 120 "- Efterställtförlagslån 125"- ellertillhopa 575 milj. kr. Densuccessiva kapitalförstärkningen har uteslutande betingats avangelägenheten att vidmakthålla en rimlig soliditet mot bakgrund av bolagetsexpansion i rörelse och investeringar. Det har således icke varitfråga om föriusttäckning även om man för den senaste kapitalförstärkningen haft att beakta resultat så som detta preliminärtkunde bedömas omkring /81. Iårsredovisningen för verksamheten redovisas en rörelseföriusti Svenska (moderbolaget) på 375 milj. kr. Efter upplösning avreserver, som i huvudsak uppbyggts av vinstresultat, gick SP in i 1981med den ansamlade balanserade förlusten 134 milj. kr. Dennegativa resultatutvecklingen har fortsatt . Den 2 juli 1981föranstaltade bolagets styrelse om upprättande av likvidationsbalans- Prop.1981/82:61 17 räkning per 1/7. Denna blev klar och förelades styrelsenden . Förlusten upptogs till 287 milj.kr., vilket tillsammans med den ingående balansen ger en ansamlad förlust om421 milj. kr. Det enligt likvidationsbalansräkningen beräknade egna kapitaletuppgick till av det registrerade aktiekapitalet. Med anledning häravkallade styrelsen till extra bolagsstämma för att behandla fråga om bolagetslikvidation. Förluslutvecklingen har fortsatt. Den av revisorernagranskade delårsredovisningen för januari t. o. m. augusti anger en förlust om362 milj. kr. För hela 1981 bedötner bolaget nu sin föriust lill drygt 530milj. Den ansamlade förlusten (inklusive balans )kan således anges till omkring 670 milj. kr. Den efterföljande framställningen med analys och förslaggrundas på som framtagits av en för delta ändamål tillsatt särskild arbetsgruppbeslående av representanter för ägarna, styrelsen och företagets ledning. Analysen har tagit sikte på att översiktligt klarläggagrundläggande förhållanden på oljemarknaden och deras effekter på SP:s verksamhelunder 1979, 1980 och 1981. Dessa år kan sägas representera väsentligt olikakonjunktursituationer på oljemarknaden, som för SP återspeglas i årsresultaten-1-240, -376 och -530 (preliminärt) milj. kr. Omsättningen har under dessa årexpanderat i ungefärliga relationerna 1. 3 och 4. Verksamhetsinriktningen kan betecknas som råoljebaserad(integrerad) vilket innebär att merparten av alla produkter som försäljs,raffinerats fram ur "egen"' huvudsakligen kontraktsupphandladråolja. Verksamhetens tunga kostnader härrör från anskaffning, transport ochraffinering av råolja samt lagring och hantering i olika led. Den tyngstakostnadsposten motsvaras av den långiidskontraklerade råoljan. Verksamhetensintäkter bestäms av de prismarknader på vilka försäljningen sker. Den s. k.Rotterdammarknaden är här av avgörande betydelse, dels såtillvida att en del avproduktavsättningen sker direkt på denna, dels genom sin influens på densvenska prismarknaden där övrig avsättning sker. När oljemarknaden som helhet är i balans dvs. all utbudoch efterfrågan på produkter av råolja balanserar och inga kapacilelsöver-eller underskott föreligger kan man förutsätta att intäkterna för branschen somhelhet täcker kostnaderna och ger utrymme för vinst. Däremot är det inte givetatt delsamma gäller för SP. SP bär kostnader exempelvis för råolja och raffinering somär högre än för branschen som genomsnitt. SP saknar merbetydande egna råoljetillgångar och köper huvudparten av sin råolja pålångtidskontrakt till priser som normalt är högre än Rotterdammarknadens spolpriserpå motsvarande råoljor. För en del av sin kontrakterade råolja betalar SP merän vad vissa av de internationella bolagen betalar för samma olja. Produktutbytet ur egen råolja/egen raffinering är ickeekonomiskt optimalt och sämre än för branschen i allmänhet bl.a. beroende påbegränsad valfrihet vid uppbyggnad av råoljeportfölj och raffinaderikapacilet.För den västeuropeiska raffinaderiparken föreligger en beslående överkapacitet,vilket leder till att en stor del av raffineringen sker till marginellakostnader. Detla återspeglas i låga Rotterdampriser på produkter. Konkurrenterna på den svenska marknaden är ifråga omomfattning och villkor för av ägarna tillhandahållet kapital bättre ställda än SP.Delta leder lill att SP:s kapitalkostnader för rörelsen blir relativt högre änför andra på den svenska marknaden verksamma integrerade oljeföretag. Prop.1981/82:61 18 1situationer med överutbud och överkapacitet förstärks ovan nämnda nackdelar.Slutsatsen härav är att SP:s rörelse med nuvarande allmännaverksamhetsinriktning redan under mer balanserade normala förhållanden påoljemarknaden kan förväntas leda till svaga resultat. När överskott präglaroljemarknaden måste man räkna med betydande förluster. 1980 och 1981representerar en överutbudssiluation för råolja och produkter vars priseffekterför produkterna pålagrats av raffinaderiöverkapaciteten. SPhar i förhållande lill flertalet andra integrerade oljeföretag vissa begränsningari sin marknad. Bl.a. saknas bensinförsäljning i delaljistle-del. En ytterligaremarknadsintegrering skulle förbättra lönsamhets-förutsättningar men del ärinte sannolikt alt de allmänna slutsatserna därmed skulle väsentligt ändras. Entill förlustutvecklingen starkt bidragande orsaksammanhänger med ett specifikt huvuddrag i den allmänna verksamhetsinriktningen.Den av SP totalt omsatta volymen råolja och produkter överstiger väsentligtden marknad i som SP genom egna marknadsengagemang eller genom avtalmed storkunder och återförsäljare kan sägas ha påtagit sig ettförsörjningsansvar för. Mer än hälften av produktförsäljningen gick på exporteller försåldes engros tillfälligt till återförsäljare i . Bakgrunden lilldetta har varit en strävan från bolagets sida att i allmänt försörjningsintresseupprätthålla en betydande på flerärsavtal bunden råoljeimport. Exportoch engrosförsäljningen har skett till Rotterdampriser, som inte gett täckningför SP:s främst på kontraklsråolja baserade kostnader. Prissättningen päråolja har även för likvärdig kvalitet varit oenhetlig mellan olikaproducenter. Skillnaden mellan s. k. hög- och lågprisråoljor har uppgåtttill omkring 125:- kronor per kubikmeter. Genomsnittspriset för SP:sråoljeportfölj som till betydande del bestått av högprisoljor och som dessutomför viss lågprisolja överbetalats jämfört med en del konkurrenter har varit50-100;- kronor högre per kubikmeter än för lågprisoljan. Denna har i sin turtillsammans med ännu billigare spotupphandlad råolja varit en avutgångspunkterna för Rolterdamprissättningen på produkter. SPkan alltså sägas ha haft dubbla prishandikapp genom dels sina relativt högre räoljepriser,dels de starkt pressade Rotterdampriserna på produkter. SP:skostnads/pris-nackdel för råolja/Rotterdamprodukter sorn 1980-81 räknades i"dollars per barrel" kunde normall före Irankrisen räknas i"cents per barrel". En återgång mot mer normala skillnader sker nugenom all priserna på s.k. högprisråoljor sänkts. Trots detta får man räkna medatt SP:s Rotlerdamförsäljning av produkter kan bli starkt förlustbringandeunder överskotlskonjunklurer. Ävenden försäljning som skedde till svenska marknadspriser harlett lill svaga eller förlustbidragande resultat. De svenska s. k. listprisernaär i grunden Rotterdaminfluerade men icke oväsentliga eftersläpningar ochdämpningar uppträder. Fram gällde också priskontroll på densvenska marknaden. År1979 karaktäriserades av att Rotterdampriserna beskrev en extrem kortvarigpristopp relativt kostnaderna för produktanskaffningen. Orsaken var Irankrisensom i likhet med Korea-, Suez- och 1973/mellanösternkris fick den"fria" produktmarknaden att reagera myckel häftigt med stark efterfrägeökningoch kraftigt höjda Rotterdampriser pä produkter. SP:s betydande vinst detta årgenererades i huvudsak under några höstmånader. Påsamma sätl som den stora tillgången på kontraktsråolja i slutet av 1981/82:61 19 1979 ledde lill en betydande vinstgivandeRotterdamförsäljning av produkter ledde den dåRotterdampriserna var pressade till stora förluster. beslutadebolaget mot bakgrund av den då konstaterade allt sämre resultatutvecklingen attskära ner en del av sina råoljekontrakt. Det är en allmän och av bolaget och dess ägaredelad uppfattning all och i vae fall dess första hälft kan komma attpräglas av en allmän överutbudssiluation för råolja och produkter. De prisdämpandeeffekterna härav förstärks för produkterna av sannolikt bestående överkapaciteti den västeuropeiska raffinaderiparken. Mot detla skall emellertid ställasrisken för nya kriser av politisk innebörd särskilt i del alltmer krisbenägnamellanöstern-området och därav föranledda risker för oljebrist ochprishöjningar. kan man anta att överskottetfortfarande kommer att vara så stort att konsekvenserna av nya kriser i likhetmed vad som blev fallet under det ännu pågående blir måttliga.Chansen för SP är därför liten att kunna uppvisa ett gottresullalär av typen 1979. Endast en allvarlig kris som berör någon eller någraav de största mellanösternproducenterna av råolja leder lill annan bedömning. Iett sådant läge blir dock inte lönsamhet utan förmågan att anskaffa oljaden viktigaste frågan. Denna bedömning på kort sikt får emellertid inteöverskugga sannolikheten för att utvecklingen på något innebäråtergång lill mer balanserade och uppstramade förhållanden. OPEC-överskottenfår antas komma att minska som följd av produktionsbegränsningar. Återgång tillbättre konjunkturer för industrivärlden ökar efterfrågan. Oljemarknaden stramasdå upp med återkommande betydande känslighet för störningar. Det har redan inledningsvis framhållits alt motiven förett bibehållande av som integrerat statligt oljeföretagkvarstår. Den med verksamhet i nuvarande omfattning och inriktning förenaderisken för återkommande förluster, som icke kan antas bli kompenserade avenstaka om än betydande årsvinster, synes inte ge utrymme för en kommersiellverksamhet på företagsekonomisk grund. En omorientering av verksamheten blir därtornödvändig. Vid utformningen av nya riktlinjer för verksamheten är engrundläggande förutsättning att bolaget skall kunna fullfölja den avstatsmakterna tilldelade rollen att vara ett verksamt instrument för denstatliga oljepolitiken. Detta innebär bl. a. krav på bolaget att upprätthållaen råoljebaserad verksamhet av sådan omfattning alt SP kan utgöra en verksamtåterhållande faktor mot att landets oljeförsörining på nytt blir allt förstarkt spotmarknadsberoende. Självklart kan inte SP ensamt fylla denna uppgiftoch därför blir ett förstärkt samarbete med andra råoljebaserade förelag iSverige liksom med lokala oljeförelag, kommuner och andra storförbrukareviktigt. En för oljepolitiken och samarbetet viktig faktor är attden inhemska raffinaderikapacileten kan utnyttjas effektivast möjligt samt attnödvändiga investeringar i raffinaderiparken kommer lill stånd för att anpassadenna de krav som en förändrad marknad ställer. börmedverka till detta. Genom en säkerställd ekonomi tryggas den inhemskaraffinaderikapacitetens bestånd och minskas riskerna för allt för högl spotmarknadsberoende. Ett annat viktigt krav är att bolaget i händelse av nyaoljekriser kan hålla en beredskap för ökad tillförsel av för landets försötjningväsentliga olje- 1981/82:61 20 produkter.Det är i krissituationer som den spotbaserade oljehandeln leder till kraftigaprisökningar eller i värsta fall såsom 1979 faller ur och inte kan fullgöra sinförsörjningsuppgift. För att hålla en hög beredskap mäste SP fördela sinråoljeförsörjning på säkra leverantörer och eftersträva flexibilitet i sina långlidsavtal.Mot bakgrund av den internationella råoljehandelns omstrukturering mot ökadhandel stat till stat är det viktigt att ställning somnationellt företag kan hävdas. Samarbetet med andra inhemska raffinaderiägandeföretag för råoljeanskaffning bör fördjupas och förstärkas. Medutgångspunkt från dessa huvudkrav samt det förhållandet att en omorientering ärangelägen för att åstadkomma ett avsevärt minskat ekonomiskt risktagande harföljande allmänna rikfiinjer formulerats för verksamheten . - Bolaget skall upprätthållagjorda åtaganden för produktförsörining av egna kunder, storföretag och återdistributörerpå den svenska marknaden. Ytterligare markhadsåtaganden skall ej ske annat ännär så betingas av särskilda skäl t. ex. samarbete med norska Statoil ellerför åstadkommande av stadigvarande försörjning av spotköpande konsumenter.Försörjningsåtagandet skall vara i huvudsak råoljebaserat. - Bolaget skall eftersträva attoptimalt utnyttja nuvarande egna fasta tillgångar i raffinaderier ochdistributionsanläggningar.