prop · G503170 · 1981-12-31 00:00:00 — Däremotkommer inle de reklampristävlingar att tillåtas där slumpmomenlet kommer som enavslutande del. Vi har ingen erinran emot all nuvarande praxis fastläggs. 12 Kedjebrevs- och andelsspel m. m, RÅ finner utredningens förslag om förbud mol kedjebrevs-och andelsspel om penningvinster välgmndat. Som ovan framgått föresläs kedjebrevsspel och andelsspelom pengar vara lotalförbjudna. Hovrätten bUräder förslaget i denna del medtanke på de risker för missbmk som finns beträffande dessa spel och beaktaräven att sådana spel är förbjudna i de övriga nordiska länderna. har konsumentverkel/KO mottagitnärmare 50 anmälningar mot kedjebrevspel. Nägra av dessa fall har förts tillmarknadsdomstolen och lett till vitesförbud för spelarrangören alt utformamarknadsföringen på ett sätt som är vilseledande eller på annat sätt olillbörliglmot konsumenten. OtUlbörligheten har i huvudsak bestått i orealistiskareklampåståenden om de förtjänslmöjligheler som ett dellagande i kedje-brevspelelinnebär. I något fall har spelet bedrivits under benämningen"insamling" för alt kringgä de krav som ställs på marknadsföring av kedjebrevspel.Kedjebrevspelens konstmktion utesluter varje form av kontroll från deltagarnassida. Mot denna bakgrund anser verket i likhet med utredningen alt spel ompengar inle bör tillåtas. Verket fömtsätter att i praktiken inga tillståndkommer att beviljas för spel om varor. Utredningen föreslär att kedjebrev och andelsspel medpenningvinster inle skall fä anordnas , men alt sädant spel med varuvinslerskall fä anordnas av ideella föreningar. Utredningen fömtsätter dock att dessasenare spel inte kommer all anordnas. , som delar utredningens krifiska syn påkedjebrevs- och andelsspelen, ser inga skäl lill all ens spel om varuvinslerbör få förekomma. Enligt utredningen är med hänsyn till spelens konstruktionriskerna för missbruk uppenbara. Denna bedömning måste gälla oavsett vilken typav Prop,1981/82:170 270 anser därför att man bör la steget fuUt ut ochförbjuda alla typer av kedjebrevs- och andelsspel. Länsstyrelsernai , , och och samt poUsstyrelseni polisdistrikt och anser i huvudsak att kedjebrevsspelm. m. bör förbjudas. Utredningenhar i sin allmänna mofivering och i speciaimotiveringen till 2 § fömtsatt atttillstånd lill kedjebrevsspel o.dyl. ej meddelas enligt 11 §. Länsstyrelsendelar utredningens ståndpunkt i delta avseende. Lagtextens utformning geremellertid inle vid handen alt en sådan begränsning är avsedd. Därest enutredning klart fömtsaU att en viss typ av fillstånd inte skall meddelas, bördetta komma till ullryck i lagtext. 13 Regleringen av flipperspel, marknads- och tivolinöjen m, m. Fråganom en reglering av flipperspel och hknande spel behandlas i prop. 1981/82:203om kontroU över visst automalspel. Bl.a. mol denna bakgmnd sker här ingenredovisning av remissyttrandena i denna del. Sågott som samtliga remissinstanser har uttalat sig enbart angående regleringenav flipperspel i spelhallar. Flertalet remissinstanser har anslutit sig lillförslaget eller förordat en mer långtgående reglering. Däremot harremissinstanserna inte uttalat sig angående regleringen av sådana marknads-och tivolinöjen som ringkastning, pilkastning och målskjutning. Någraremissinstanser har avstyrkt förslaget, bl.a. somanför: ---- Detkan inte anses förenligt med rimliga krav på rättssäkerhet att gelänsstyrelserna möjlighet att på sä vagt utformade grunder, som förslagetinnebär, ingripa med föreskrifter beträffande sädana av huvudförfattningen ejomfattade och därför tillåtna nöjesanordningar, som anges i lagtexten. Ombestämmelser av föreslagen innebörd överhuvud anses erforderliga, bör deantingen inarbetas i huvudförfaltningen och ges större pregnans och då bl. a.endast göras tillämpliga på avsedda nöjesanordningar som uppställs elleranordnas i s. k. spelhallar eller liknande. Alternativt bör ordningsstadgankunna göras tillämplig på ifrågavarande nöjesanordningar. 14 Tillståndsmyndigheter m, m. Åtskilligaremissinstanser har uttalat sig angående resursbehov och personalfrågor somhänger samman med en överflyttning av pohsmyndighe-ternas tillståndsprövningtill länsstyrelserna. Dessa uttalanden redovisas endast undantagsvis. Prop, 1981/82:170 271 Utredningens förslag innebär enligt min mening även enförbättring i detta hänseende genom att statens lolterinämnd permanentas ochges det övergripande ansvaret för fillsynen på området. De uppgifter som utredningeni sitt förslag givit lotterinämnden torde innebära att en enhetlig tillämpningav lagen främjas och att förutsättningar skapas för en effektiv tiUsyn och kontrollpå lotteri- och spelområdet. Det förhällandet att polisens verksamhet som lillståndsgivareoch tillsyns- och kontrollmyndighet i vissa fall överförs lill länsstyrelsernapä lokal och regional nivä kan även förväntas bidra lill en sådan utveckling. De övriga organisatoriska förändringar som föreslås, bl.a.permanenl-ningen av lolterinämnden med dess utvidgade uppgifter, kan antagasleda till en mera ändamålsenlig administrativ ordning. --------- Utredningen har härvid bl. a. föreslagit atttillsyns- och kontroll verksamheten koncentreras fil länsstyrelserna och statens lotterinämnd. Genom att dessa myndigheter ges möjlighet lill fortlöpande tillsyn över lotteri- och spelmarknaden kan kontrollen förväntas bli effektiv. I huvudsak samma uppgifter som framförs av kammarrätten iGöteborg framförs av RRV, RSV, , länsstyrelserna i ,, , , , , Ålvsborgs ochKopparbergs län, polisstyrelserna i och polisdistrikt,landstingsförbundet och Folkrörelsernas . Lagförslaget innebär all polismyndigheternas lillståndsbeviljandeoch anmälningsupptagande verksamhet beträffande lotterier kommer att upphöra.Rikspolisstyrelsen har i andra sammanhang hävdat viklen av attpolismyndighetsverksamheten renodlas och all polisiärt ointressanta ärendegrupperbör överflyttas på andra myndigheter. Förslaget i denna del hälsas därför med fillfredsställelse. Beträffande överförande av personalresurser fränpolismyndigheterna liU länsstyrelserna bör observeras all blott åtta assislenltjänsteri slor-stadsdistriklen är direkt överflytlbara fill länsstyrelse. Återstoden avde inbesparade personalresurserna avser bråkdelar av tjänster fördelade på merän 300 tjänsteställen. I inte ringa utsträckning är det dessutom fråga omuppgifter som utförs av personal i polischefs- och polismanskarriären. Irealiteten kan således inte, utöver nämnda åtta assistenter, någrabefattningshavare frigöras och överflyttas till länsstyrelserna. Av storvikt är all arbetet med lolteriärenden kommer all fullgöras av länsstyrelsernasegen personal och inte överföras på polismyndigheterna genom remisser medbegäran om utredning och yttrande. Enligt uppfattningskall polismyndigheternas medverkan i lolteriärenden i princip inskränkas tillyttranden om anordnarens/lotleriföreslända-rens laglydnad. Del är önskvärt alldetta framgår av propositionen. Efter vad vi finner, har utredningen inte tagit uppfrågan, hur sammansättningen av nämnden bör se ut. Prop,1981/82:170 272 Vi anser att det behöver utredas närmare, vilka olika inlressenlgruppersom bör vara företrädda i nämnden. avstyrker förslaget att de handläggare och biträdesljänstersom inrättas för lotteri- och spelärenden pä länsstyrelserna helt bör koncentrerastill dessa ärenden. Enligt LONs mening är det principiellt felaktigt alt pålänsstyrelserna utpeka att vissa tjänster endast får vara avsedda för vissatyper av ärenden, vilket bland annat kan skapa en otymplig organisation. Dettatorde för övrigt inte överensstämma med strävanden inom statsförvaltningen attskapa en så flexibel och effektiv organisation som möjligt. De problem somutredningen vill lösa genom en fast organisation, dvs, all de aktuellatjänsterna ofta ses som genomgångsljänster, borde kunna lösas på annat sätt. Flertalet länsstyrelser har instämt i vad har uttalati del här avseendet. Utredningen förslår aft den tillståndsgivning, som ävenfortsättningsvis kommer att åvila regeringen skaU centraUseras lill . Detta innebär alt totalisalorfrågorna inte längre skall handläggas i jord- bmksdepartementet. Utredningens förslag fär anses vara naturligt. ---- föreslås bli permanentad-- . Vad sedan angår resurslillgången bedömer detsom orealistisk att en högre ambitionsnivå skall kunna uppnäs enbart genom enomfördelning av nuvarande resurser.Den av utredningen föreslagna kraftigtförstärkta resurstilldelningen till statens lotterinämnd rimmar dessutom illamed länsstyrelsernas knappa medelstilldelning. När del gäller frågan om lillståndsmyndighet vill länsstyrelsenhävda att det för lotterianordnarna skulle vara en fördel om polisstyrelsernablev tillståndsmyndigheler. Dessa har en lokal anknytning och genom sin lokal-kontorsorganisafionen god personkännedom som bör las tillvara vid tillståndsprövningen. Kontrollen av lotteri- och spelverksamheten är avutomordentlig betydelse ur konsumenternas och lotterianordnarnas synpunkt.Utredningens förslag att all tillståndsgivning utanför den fria sektorn pålokal och regional nivä skall läggas på länsstyrelserna kan medföra risk förökad formalisering av ärendehandläggningen. Denna fråga har inte tillräckligtbelysts av utredningen. Förslaget bör därför i denna del bli föremål förytterligare överväganden. Kommer den av utredningen föreslagna överflyttningentill stånd vill ifrågasätta om resurstilldelningen i detta län ärtillräcklig. -------- Inom polisdistrikten har man möjlighet delegera tillståndsgivning en ot till cheferna (polisinspektörer) vid polisdistriktens olika statione- ringsorler (arbetsgrupper). Redan genom den nära kontakten mellan fill- Prop, 1981/82:170 273 ståndsmyndighetenoch föreningslivet på orten har man en god garanti för att tillsyn och kontrollfungerar väl. Utöver den kontroll som kan redovisas har man gratis den kontrollöver lotteriverksamheten som man erhåller genom polispersonalens verksamhet påfritid i olika föreningar och sammanslutningar. Omtillståndsgivningen i enlighet med utredningens förslag lägges pålänsstyrelserna kommer den så långt ifrån allmänheten att de brister i tillsynoch kontroll man har i storstäderna mycket snabbt kommer all sprida sig lilllandet i övrigt- Man kan givetvis här invända att polisen ändå finns kvar ävenom tillståndsgivningen lägges på . Problemet härvidlag kommer attligga pä informationssidan. I denna del är det helt klart att om tillståndsgivningenblir sä centraliserad som förslaget innebär kan man inte fä den tillsyn genompolismannen pä fältet som man har . Denenda fördel man skulle få med att centralisera tillståndsgivningen tilllänsstyrelserna skulle vara att man fick en större enhetlighet i tillståndsgivningen.Delta kan man uppnå genom bättre utbilding och mera fasta regler fränlotterinämndens sida. I detta avseende har det blivit en avsevärd förbättringunder de fä är vi haft en central myndighet (lotterinämnden). belänkande finns angivet rnånga punkter där man anser attcentrala direktiv mäste utges. Ett exempel är en mycket efterlängtadförteckning över lottsedlar som är godkända. Genom en utökning av lotterinämndensanvisningar och en i anslutning härtill genomförd utbildning av debefattningshavare i polisdistrikten som bereder och beslutar i lotteriärendenkan man säkerligen uppnå den eftersträvade likformigheten itillståndsprövningen. Såsomargument för att lotteriärenden skall avlastas polisen anföres altpolisorganisationen skall ägna sig ät polisiära problem och dit hör exempelvisinte lolteriärenden. Personligen vill jag hävda den ståndpunkten att det skuUevara olyckligt för polisväsendets policy om polisen endast skall ha renodlat repressivverksamhet. Jag tror det är mycket värdefullt för polisens relationer fillallmänheten att vi har många kontaktytor utanför den repressiva verksamheten. Idetta sammanhang är den kontakt med förenings- och organisafions-Sverige vifår i lotteriärendena av stor betydelse för polisväsendet. Dådet gäller frågan om hos vilken myndighet tillståndsgivningen skall ligga kanockså påpekas all upplåtelse av allmän plats för lottsiåndet alltjämt skallligga på polismyndigheten även om lotterilillständet skall meddelas avlänsstyrelsen. Detta innebär all sökanden i fortsättningen har. all vända sigtill två olika myndigheter, vilket inle verkar speciellt rationellt men välbyråkratiskt. Ärendenangående alla former av lotterier och spel bör som utredningen föreslår påregeringsnivå handläggas i . Vihar ovan påvisat att lolteriutredningens bedömning av konkurrensförhållandetmellan ideella lotterier och toialisatorverksamhet inte häller. Någon anledningall i enlighet med utredningens förslag överföra frågor om lotahsatorverksamhelenlill föreligger sålunda inte. Dennuvarande organisationen som på förslag av trav- och galoppspori-18 1981/82. Prop.1981/82:170 274 utredningen byggts upp och integrerats underjordbruksdepartementet fungerar på ett utomordentligt sätt. En splittring avansvarsfrågorna med de av lotleriulredningen angivna motiven skulle innebära enförsämring och betydande risk för en utveckling som kan välla stora problem. Styrelsen avstyrker utredningens förslag alt tillslåndsgivningoch kontroll av övriga spel och lotterier skall överföras från polisen lilllänsstyrelserna. Ett sådant förfarande skulle minska nuvarande möjligheter lillpersonliga kontakter med den tillslåndsgivande myndigheten och medföra enonödig byråkrati. De sociala aspekterna på lotteri- och spelverksamhelensynes väl penetrerade. De lagar och föreskrifter som förordas torde getillfredsställande möjligheter att ingripa mot eventuella missförhållanden.Handläggningen av tillståndsgivning och kontroll genom polismyndighetensförsorg har fungerat ulan olägenheter. Med hänsyn härtill bör den nuvarandeordningen bibehåUas. Förbundet vill icke bestrida vissa fördelar med attpolismyndigheterna befrias från uppgiften all handlägga lolteriärenden (24.3).Samtidigt är del emellertid viktigt alt handläggningen inle fördröjs på grundav ökad belastning hos länsstyrelserna. Pä grund därav bör även i fortsättningenviss uppdelning ske mellan de båda myndigheterna. FPC accepterar förslaget all styrelsen för skall beslå av fem personer. FPC anser dock, alt styrelsens ledamöterskall bestå av lekmän och ej som av ekonomer och experter. Skälet härtUl äratt beslut betr. överklagade ej kanöverklagas. har således delegerats den beslutsfunktion, soninormalt åvilar regeringen. Det är därför enligt FPC:s mening viktigt, att Lotlerinämndensstyrelseledamöter består av lekmän. skall självfallet dämtöverha fillgång tUl erforderlig expertis. Alternativt föreslås styrelsen förLotterinämnden utökad så, att såväl experter som lekmän kan ingå. ------ Vi vill dock göra lagstiftarna uppmärksammade påalt behovet av lokal kontakt föreligger vid tillsländsbeviljning avlotteri. Eftersom ett lotteri- eller bingoliUslånd för en lokal förening oftasthar större ekonomisk betydelse för föreningen än de kommunala bidrag som utgår,bör upprätthålla goda kontakter med kommunerna vid prövningbeträffande bingo- och lotteritiUstånd. Beträffande tillståndsgivningen för rikslolterier föreslårutredningen att dessa överflyttas fill statens lolterinämnd. Vi har i och försig inget att invända mol delta. Vi vill dock ifrågasätta om inte tiUståndsgivningenför större rikslolterier med en omslutning t. ex. ävenfortsättningsvis bör ligga hos regeringen. Orsaken till delta är alt lotterierav denna storleksordning bör handläggas av samma fillståndsmyndighet somhandlägger frågor rörande , tipstjänst etc. Prop.1981/82:170 275 LOsandra undantag utgör förslaget om ändrat huvudmannaskap för lotalisatorverksamheten.Lotleriulredningen redogör för att verksamheten regleradesgenom riksdagsbeslut. Vid delta tillfälle framfördes särskilt det angelägna iatt den sportsliga verksamheten hade nära anknytning till den finansiering avverksamheten som sker genom lotalisa-lormedel. Lotteriulredningens förslag atthänföra kontrollen till lolterinämnden torde medföra att delta nära sambandbryts. LO föreslår därför alt ingen förändring görs i delta avseende. TCOhar inget att erinra mol att polisen frigörs från tillståndsprövning avlotteri- och spelverksamheten. En förutsättning för att detta även skall kunnamedföra en resursvinst för polisen är dock all länsstyrelsernas resurser stärksi en sådan utsträckning att bl.a. remissförfaranden till polisstyrelserna kanundvikas. Isamband med att lolterinämnden förstärks och permanentas bör en översyn av organisationen företas. Alla beslut utom ärenden av mindre vikt fattas av nämndens styrelse. Denna ordning är mycket otymplig. För att verksamheten i framliden - med de nya arbetsuppgifter som åläggs nämnden skall fungera väl krävs att en stor del av beslutsfat tandet delegeras från styrelsen ner i organisationen. Styrelsen bör endast fatta beslut i ärenden av principiell natur såsom besvär i sista instans, tillämpningsföreskrifter till lagen och remissyttranden till regeringen. Det är därför angeläget alt föreslagen personalförstärkning blir sädan att dele- geringssträvandena kan förverkligas. Ivissa avseenden innebär det presenterade förslaget en förenkling ochförbättring av det nuvarande lotteriförfarandet. I andra är förändringarna avmera tveksam art. Många föreningar har vid kontakter med oss ställt signegativa fill att tillståndsgivningen centraliseras till länsstyrelserna då polismyndigheternaskännedom om lokala föreningar är en stor tillgång vid behandling av lolteriärenden. Detkorta fysiska avståndet upplevs också som en fördel. STCkan inte finna att bärande skäl anförts av utredningen för ett överförande avhithörande frågor från till ellerfrån lill lotlerinämnden. Dennapositiva utveckling har sin grund i ATG:s befogenheter och arbetssätt. ATGbeslutar bl.a. om antalet tävlingsdagar och dagarnas förläggning, fördelartillgängliga resurser mellan banorna och administrerar de s. k. riksspelen (V65och Trio). Inom ATG har trav- och galoppsportens organisationer, genom attvara representerade i bolagels styrelse, möjlighet att vid beslutsfattandetframföra sina synpunkter. Allmänintresset och sportens intresse har pä ettsärskilt framgångsrikt sätt kunnat fillvaratagas av ATG. STCär allvarligt oroat om den nuvarande organisationsformen i något avseendeskulle förändras. ATG:s ansvarsområde bör i intet avseende Prop, 1981/82:170 276 begränsasutan bolaget bör även utöva de befogenheter som enligt avlal mellanstaten och trav- och galoppsportorganisationerna tillkommer bolaget. Motbakgrund av trav- och galopputredningens betänkande och efler beslut avstatsmakterna inrättades ATG, såsom irav-och galoppsporlenshögsta organ. Enligt SGC:s mening är erfarenheterna från ATG:s verksamhetutomordentligt positiva. ATG har genom sin verksamhet utövat en mycket gynnsameffekt på hästsportens utveckling och åstadkommit en rättvis resursfördelninginom sportens olika grenar och inom olika regioner av landet. Därigenom harkunnat ske synnerligen värdefulla insatser för att tillgodose den besökandeallmänhetens krav på löpningsarrangemangens kvalitet och nödvändiga insatserhar kunnat genomföras för att garantera kontrollen över löpningarna och säkerhetenför deltagarna. Eftersomtrav- och galoppsporten främst gäller häslsport anser SGC att ansvaret påregeringsnivå även i fortsättningen naturligen bör åvila jordbruksdepartementet.Därtill kommer att hästsporten har många andra anknytningar tilljordbruksdepartementet såsom vad gäller l.ex. den veterinära sidan,djurskyddet samt aveln och premieringsverksamheten. SGCanser att ansvarsfördelningen och ledningen för trav- och galoppsporten börvara oförändrad. Påregeringsnivå bör ansvaret ligga kvar pä och den direktaledningen och tillsynen bör även i fortsättningen åvila sportens högsta organ, ATG. HAOkan inte finna att bärande skäl anförts av för att överföratillstånd och kontroll i rubricerade fråga från tillHandelsdepartementet eller från till . HAO hari denna fräga samrått bl.a. med () ochAktiebolaget och Galopp (ATG) och fär i övrigt hänvisa till STCs och ATGssärskilt avgivna yttrande och den argumentering som framförts där. 15 Lotternas beskaffenhet m, m. Vissaremissinstanser har uttalat sig för en auktorisation eller liknande av lottillverkarem. Uttalanden i detta avseende redovisas i avsnittet 17. Imånga lotleriförseteelser såsom kaffehjul och liknande tivoli- ochmarknadsnöjen förekommer inle lottsedlar. I stället används någon mer ellermindre komplicerad teknisk anordning för att åstadkomma det slumpmässigautfallet. Även här bör övervägas om inte ett typgodkännande av mekaniskaanordningar och viss normgivning för övriga hithörande företeelser ärerforderligt. Enbetydande förbättring av det allmännas kontroll över allt automatspel skullekunna åstadkommas genom införandet av krav på typgodkännade 1981/82:170 277 avaUa slags spelaulomater. De apparater som genom sin konstrukfion inbjuder tillillegalt spel skulle inte godkännas och den som innehar eller ställer ut inlegodkänd automat borde kunna straffas och automaten förverkas. Ihuvudsak samma synpunkter som framförs av RPS framförs av bl.a. länsstyrelsernai och . SKLdelar utredningens uppfattning, all endast av lolterinämnden god kända lotter, bingobrickor eller liknande får användas. nade (underkännande)förutsätter emellertid i regel en undersökning av säkerhetsegenskaperna hoslotten, bingobrickan, varvid två frågor uppslår a) vilka normer skall en lott,bingobricka o. dyl. uppfylla för alt sägas ha fillfredsställandesäkerhetsegenskaper, så alt den kan godkännas, b) vilken myndighet skall göraundersökningen. Detär uppenbart svårt att ange normer för säkerhelsegenskaper hos lotter. Ettförsök borde dock göras alt uppställa sädana. Lotleriulredningenframhåller viklen av all lotter är säkra i den meningen att vinstlotter ej påförhand kan sorteras ut av t. ex. lottförsäljare. SKL ansluter sig givetvistill denna tanke men vUl ock peka på en annan säkerhetsaspekt. En lott får intevara så utformad alt lottköparen lätt kan göra ingrepp (raderingar/ändringar).Lotten får ej heller vara så enkelt utformad alt den med lätthet kanreproduceras (totalförfalskas). Man bör därför kräva värdelrycksegenskaper hoslotter, bingobrickor, travbongar o. dyl., där kraven lämpligen graderas efterprissummans storlek. SKL har hittilldags prövatsäkerheten hos ell stort antal lotter o. dyl. Laboratoriets instmktion medgeratt sä sker i mån av tid. Det måste dock stå klart all laboratorietshuvudsakliga uppgift är, alt, på uppdrag av polis, åklagare och domstol, utförakriminaltekniska undersökningar vid misstanke om brott. Lottundersökningar avhär avhandlat slag begärda av departementet eller myndighet kommer dock attutföras jämlikt laboratoriets instmktion SFS 1978:677. SKL avser emellertid altframdeles icke utföra prövning av lotter o, dyl, på begäran av enskilduppdragsgivare, eftersom sådana undersökningar lätt tenderar alt bli medhjälptill produktutveckling. Det måste ock framhållas åttdet ej är självklart att SKL utför dessa undersökningar. Därest säkerhetsnormerutarbetas kan annan myndighet, t. ex. statens provningsanstall ulföraundersökningarna, SKLvill avslutningsvis framhålla att, även om normer för säkerheten skapas,undersökningens resultat blir avhängigt undersökarens uppslags-och idérikedom. SPnoterar att förslagen i avsnitt om typgodkännande av lotter (sid. 435) innebär officieUprovning i form av typprovning och fillvérkningskontroll. SPansvarar för beredningen av ärenden som gäller utseende av riks-provplals. Ettorgan som kan komma att bli lämpligt att föreslå som riksprovplats är givetvisstatens kriminaltekniska laboratorium. Vad gäller statens lolterinämnd så harstatsmakterna i prop. 1977/78:132 (sid. 21) uttalat sig mol all enföreskrivande är riksprovplats. Den tillverkningskontroll av lottersom utredningen föreslår ska göras av statens 1981/82:170 278 lolterinämndär en del av den officiella provningen och ska därför utföras av riksprovplats. SPanser således att den officiella provningen av lotter som föreslås ibelänkandet ska göras av riksprovplats.