prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — Utbildning och forskning är viktiga församhällets sociala och ekonomiska utveckling och måste tillmätas centralbetydelse när det gäller att komma ur de ekonomiska svårigheter som ilikhet med andra industriländer brottas med. Den kulturella verksamheten germöjlighet till upplevelse och gemenskap som ger tillvaron ett rikare ochdjupare innehåll. Budgetförslaget för1982/83 ulgår från dessa förhållanden. Det försöker slå vakt om ochvidareutveckla de värden och tillgångar som ligger i en bred utbildnings-,forsknings- och kulturverksamhet. De besparingar som regeringen föreslår inomutbildningsdepartementets verksamhetsområde har utformats så att del blirmöjligt all även fortsättningsvis uppfylla målen för de skilda verksamheternainom delta område och möta väsentliga problem. De överväganden somligger lill grund för budgetförslaget är bl.a. följande: utbildningsbehovenhos de unga måste tillgodoses, bl.a. för att motverka arbetslöshet bland democh för att möta nya behov på arbetsmarknaden satsningarpå högre utbildning och forskning är nödvändiga bl.a. för att stärka landelsutvecklings- och konkurrenskraft statligakulturinsatser är särskill nödvändiga i ett kärvt ekonomiskt läge och måstedärför även fortsättningsvis ligga på en hög nivå. Den höga arbetslöshetenbland ungdomar är f. n. ett av samhällets stora problem. De insatser som skolanoch högskolan kan göra i delta sammanhang är väsentliga för möjligheterna attge ungdomarna en sådan grund alt de kan hävda sig på arbetsmarknaden. hargymnasieskolan successivt byggts ul så alt antalet intagningsplatser ärstörre än antalet 16-åringar. Den nuvarande kapaciteten föreslås bibehållasunder nästa budgetär. Skilda åtgärder föreslås dock för att omfördela dennautbildningskapacitet i riktning mot induslriinriklad yrkesutbildning. Bl.a. föreslås kommunerna få betydligt ökadebidrag för undervisningsmateriel lill utbildningar inom detekniskt-industriella och lekniskl-nalurvelenskapliga områdena. Antalet högrespe-I Riksdagen1981182. Prop.1981/82:100 Bilagall 2 cialkurser inom gymnasieskolan ökas för att därigenomavlasta högskolan en del avden förväntade efterfrågan från ungdomar. Budgetförslaget på skolans område präglasi övrigt i hög grad av de beslut rörande bl.a. den statligaskoladministrationen, skolforskningen och personalutvecklingen samlsyo-verksamheten som faltals under år 1981.Dessa beslut utgör led i den decentralisering av besluten om undervisningens organisation och av användningen avanvisade resurser som varit detcentrala draget i reformverksamheten på skolans område . Blandde nya åtgärder som föresläs är bl. a. förbättrade möjligheter för skolorna all lösa problemet medkortlidsvikarier. Efterfrågan påhögskoleutbildning har ökat . I samband med all de storaårskullarna fr. o. m. /83 når den ålder då det är aktuellt för dem allsöka till högskoleutbildning kommer antalet sökande allöka yllerligare. Dimensioneringen av högskolan föresläs därför öka med ca 1 500 nybörjarplatser fr.o.m.1982/83. Som mål för den fortsatta planeringenanges vidare att totalt ca 23000 antagningsplatser skall tillkomma under 1980-lalel. Med en sådan ökning kommerde aktuella ungdomskullarna all -relativt seli: - i huvudsak få samma möjligheter som tidigare kullar attfå tillgång till högre studier. Den föreslagnadimensioneringsökningen avser sådan utbildning som ger ungdomarna störstamöjliga utsikter att få elt lämpligt arbete efter avslutade studier.Vidare görs planeringen på elt sådant sätt att de nya platserna i stor utsträckning skall avseutbildning som kan anses vara attraktiv förungdomar i åldern . Mot denna bakgrund föreslås en ökning av antagningen lill i första hand de tekniska och naturvetenskapligautbildningarna bl.a. genom ensatsning inom dataområdet, samt tillde ekonomiska och administrativautbildningarna. För att bättre anpassa lärarutbildningarna lillförväntade behov föreslås en omfördelning av lärar-utbildningskapacilelen från fritidspedagog- ochförskollärarlinjerna till läg-och mellansladielärarlinjerna. I syfte altstimulera högskoleenheterna att skapa utbildningar för ungdomar utifrånregionala arbelsmarknadsbehov föreslåsen väsentlig ökning av antalet nybörjarplatser på lokala linjer. För invandrareoch språkliga minoriteter tillkommer behov av särskilda åtgärder för allförbättra deras möjligheter tillutbildning på det egna språket. Antalet utbildningsplatser på hemspråkslärariinjenföreslås därför höjt. Del ökade antaletutbildningsplatser finansieras genom omfördelningar. somhögskolan får bättre möjligheter all möta ulbildningsef-lerfrågan hos deunga behövs också möjligheter till fortbildning och vidareutbildning under1980-lalet bl. a. mol bakgrund av den snabba tekniska och industriella utvecklingen. Högskolans utbud avenstaka kurser måste därför planeras för all läcka existerande och kommandefortbildnings- och vidareulbildningsbehov.Volymen av enstaka kurser föreslås i huvudsak oförändrad. Trots vissa besparingar kommer även kapaciteten inom vuxenutbildningenall fortsäftningsvis ligga på en hög nivå. 1981/82:100 Bilaga 12 3 För tredje året i radföresläs ökade satsningar inom forskningsområdel. Resursförstärkningen beräknasuppgå till ca 80milj. vilket är högre än tidigare är. Av detta belopp har12 milj. kr. lillkommil genom omfördelningar inom huvudtiteln. 14 nyaprofessurer föreslås inrättade /83 eller . För den industriellautvecklingen angelägna områden som dala och bioteknik tillgodoses med fastaforskarresurser. Basorganisalionen för forskning förstärks med ca 15milj. kr.,varav minst 6milj. avser s. k. mellantjänster. Resurserna förforskningsråden och internationella engagemang ökar med ca 43milj. ochytterligare 12 milj. kr. avsätts lill inköp av tung utrustning. I syfte alt få till stånden samlad prioritering av framtida forskningsin satser kommer del under våren1982 att läggas fram en forskningspolitisk proposition. I denna kommer ocksåforskarrekryteringen och forskarstudiernas finansiering att behandlas.Forskarutbildningsslödel kommer att förslärkas med ca 20milj. Med hänsyn till behovetav statliga kulturinsatser har kultursektorn undanlagils frånbesparingsåtgärder och fiertalel kulturinstitutioner får en resurstilldelningsom överstiger vad som följer av del s. k. huvudförslaget. Vissanelloförsiärkningar har också blivit möjliga genom omprioriteringar inomhuvudtiteln. a. förstärks byggnadsvårdsverksamhet ochutbyggnaden av del regionala slödel på teater-, dans-, musik- och museiområdenafortsätter. Därutöver föreslås bl. a.insatser för bildkonstnärerna genom inrättande av en bildkonstnärsfond och slödlill konstnärskooperativ. Ett förslag till en skall på ljud- och bildkassellerkommer senare att föreläggas . Införandel av en sådan skall öppnarmöjligheter för vidare reforminsatser på vissa delar av kulturområdet. Den nya teknik som f. n.utvecklas inom TV- och videoområdet innebär en revolutionerande omvandling. Detekniska landvinningarna ger nya möjligheter, som bör utnyttjas, men skaparockså problem bl.a. för nu existerande medier. I budgetförslaget aviseras attdet kommer tillkallas en kommitté för alt följa mediautvecklingenunder och bedöma dess konsekvenser. fattadeNordiska ministerrådet beslut att inleda vissa förberedelser för ettförverkligande av tanken pä direklsändande satelliter för bl. a. distributionav radio- och TV-program över hela . Förslag baserade på detta beslutkommer all föreläggas . Åtgärder inomutbildnings- och forskningsområdena är vikliga för att främja ökad jämställdhetmellan män och kvinnor. 1 budgetförslaget betonas del ansvar som vilar påskolan att göra eleverna och framför allt filekorna medvetna om vad följdernakan bli av deras könsrollsbunda val. Vidare framhålls vikten av att skolan imöjligaste mån bereder flickor och pojkar tillfälle alt pröva påverksamhetsområden som traditionellt väljs av andra könet. Särskilt angelägetär det att filekorna breddar sill snäva Prop.1981/82:100 Bilaga 12 4 Del är i detta sammanhang även viktigt atteleverna får såväl kvinnliga som manliga skolledare som förebilder inomskolledningen. Skilda åtgärder föreslås därför för att underlätta rekryteringen avkvinnliga skolledare. Forskningen i anslutning till jämtslälldhelsfrågor ges en fastare ställning genomförslag att inrätta en professur i kvinnohistoria. För en fortsatt uppbyggnadav jämställdhetsforskningens basorganisation vid föreslås ökade resunier. De handikappadessituation uppmärksammas också i budgetförslaget. Viklen av att insatser görs för att öka handikappadesmöjligheter all komma ul i arbetslivetframhålls. Handikappförbundens centralkommittés ungdomskommitté (ungdoms-HCK)föreslås bli bidragsberätligad . För alt de döva skallberedas ökad delaktighet i samhälletbehövs ytterligare teckenspräkstolkar. En utbildning för teckenspråks-tolkarföreslås därför inrättad inom högskolan. 1 budgetförslaget aviseras vidare att förslag kommer alt läggas fram undervåren 1982 oin stöd till dagstidningar för synskadade. Flertalet av desatsningar som föreslås i budgetförslaget har möjliggjorts genom omfördelningarinom huvudfiteln. kommer stora krav att ställas på förmågan altgenom besparingar och omprioriteringar skapa utrymme för angelägna reformer. Det ärdärför nödvändigt all noga pröva möjligheten att genom rationaliseringar inomden administrativa organisationen frigöra resurser för att därigenom utvecklaoch förändra den direkta verksamheten. På cential nivå har ett successivt arbete medadministrativa besparingar redan påbörjats. Beslut har sålunda fattats om betydandeminskningar av . I syfte att nedbringa de administrativakostnaderna inom högskolan arbetar den s. k. uppföljningskommittén medförslag till förenklingar inom högskolans beslutsorganisation. Även inomkulturområdet krävs det all de administrativa kostnaderna minskar tillförmån för den direkt kulturskapande verksamheten. Flera projekt med detta syfte har inletts ellerkommer att inledas. 1 budgetförslagetföreslås vissa besparingar beträffande . Bl.a. därigenomskapas utrymme för vissa verksamhelsstärkande insatser. Som en följd av denvikt, som bör fästas vid kultur- och massmediefrågorna har ibudgetförslaget nuvarande lill. B. Kulturändamål delats i två nya avsnitt medbenämningarna B. Kulturverksamhet och C. Massmedier m. m. Sammanställning m. m. Totalbeloppen förde olika budgetavsnillen framgår av nedanstående tabell. Tabellen tar intehänsyn till medel anvisade på tilläggsbudget.Det bör vidare påpekas all beloppenför budgetåren 1981/82 och 1982/83 inteär helt 1981/82:100 Bilaga 12 5 Som har angetts harförändringar gjorts i litieraindelning-en inom departementets verksamhetsområde.Förändringar av enskilda anslag och överföringar mellan anslag har också skett. Under /81 har ur behållningen av de särskildalotterier som anordnats till förmån för konst, teater och andra kulturellaändamål beviljats bidrag med fillhopa 7358000kr.. varav 2193000kr. avser byggnadsarbetenoch utrustning inom teater-, dans- och musikområdet, 2566000kr. avserinvesteringsändamål inom musei- och arkivområdet samt . avserrestaurerings- och byggnadsarbeten inom kullur-minnesvårdsområdet. Anvisat 1981/82milj. Förslag 1982/83milj. Teater, dans och musik Arkiv, kulturminnesvård,museer och utställningar Ungdoms- och nykterhelsorganisa- Massmedier m. m. Centrala och regionala myndigheter m. m. För skolväsendet gemensamma frågor Det obligatoriska skolväsendet m. m. Gymnasialaskolor m. m. Investeringsbidrag Centrala och regionala myndigheter för högskolan m. m. Utbildning och forskning inom högskolan m.m. Vissa forskningsändamål G. Studiestöd m. m. Kulturellt utbyte medutlandet Nordiskt kulturellt samarbete Vissa inom verksamhetsområde gemensamma ändamål Byggnadsarbeten inomutbildningsdepartementets verksamhetsområde Inredning och utrustning l'i,l 5 644,6 -I- 591,0 + -1--1- -)- 50,0 + 25,0 -i- 25,0 Kartong:S. 5, tabellen vid Kulturverksamhet under Förslag Står: 1302,2 Rättat till:1308,2 1981/82:100 Bilaga 12 6 Inomulbildningsdeparlementels verksamhetsområde har ett antal kommittéer,arbetsgrupper och särskilda utredare avlämnat sina förslag. 1 föreliggandeproposition redovisas på sedvanligt säll sådana förslag ochremissammanställningar i de avsnitt där de innehållsmässigt hör hemma. Vissasammanfattningar av förslag och sammanställningar av remissyttranden har dockför överskådlighelens skull brutits ul och redovisas i stället som bilagor. Efter registretfinns en sammanställning som anger var i föreliggande proposition vissautredningsförslag och remissyttranden återfinns. 1981/82:100 Bilaga 12 7 Föredragande: statsrådet såvitt avserfrägorna under littera A, B punkterna 1-52 samt 57 och 58, C, E utom vad avserpunkterna 7 och 29, F, G, H och I; statsrådet avser frågorna under littera B punkterna 53-56, D saml E punkterna 7 och29. Anmälan till statsbudgetenför /83 såvitt avser utbildningsdepartementetsverksamhetsområde. A. UTBILDNINGSDEPARTEMENTETM. 1980/81 Utgift 28397195 1981/82 Anslag 26586000 1982/83Förslag 28182000 Förvaltningskostnader(därav lönekostnader) Beräknad ändring 1982/83 26 586000 (23 862000) 4-1596000 (+1253 000) Med hänvisning lillsammanställningen beräknarjag anslaget för nästa budgetår lill . Jaghar därvid beräknat en besparing enligt huvudförslaget på . Under innevarandebudgetår har en omorganisation skett inom bl. a. haren särskild enhet för massmediefrågor inrättats. Omorganisationen har skettinom oförändrade resursramar. Vid min anmälan av anslaget E 1. Universitets-och högskoleämbetet avser jag att Prop.1981/82:100 Bilaga 12 8 la upp vissa frågor rörande medverkan ibesvärsnämnden av personal anställd vid ulbildningsdeparlemenlel. Jaghemställer alt regeringen föreslår all tillUtbildningsdepartementet för /83 anvisa ett förslagsanslag av . 1980/81 Utgift 31495 180 Reservation 2098629 1981/82 Anslag 18458000 1982/83 Förslag 17 590000 Jag räknar med all utredningsverksamheten undernästa budgetår kommer all minska. Nödvändigheten all trots det knapparesurslägel åstadkomma erforderligt utrymme för vissa nya utredningar medföratt fiera nu pågående utredningar måste räkna med sänkta resursramar /83. Med hänsyn härtill beräknarjag anslaget för nästa budgetårlill . Jag hemställer att regeringen föreslår att lill Kommittéer m.m.för /83 anvisa ett reservationsanslag av . 1980/81 Utgift 894618 Reservation 131987 1981/82 Anslag 609000 1982/83 Förslag 609000 Anslaget bör för nästa budgetår föras upp med609000 kr. Jag hemställer att regeringen föreslår alt lill Extra utgifterför /83 anvisa ett reservationsanslag av . 1981/82:100 Bilaga 12 B. KULTURVERKSAMHET Vissagemensamma frågor De nuvarande riktlinjernaför kulturpolitiken har sin utgångspunkt kulturproposilion (prop.1974:28, KrU 1974: 15, rskr 1974:248). I denna angavs bl.a. de mål som bordegälla för kulturpolitiken och föreslogs inrättandet av statens kulturråd.Utifrån de uppdragna riktlinjerna har därefter ell stort anlal reformergenomförts. Under åren 1974-1976genomfördes elt reformprogram i tre etapper. Bl.a. reformerades stödet tillregional verksamhet i vad avser teater, dans och musik. Stödet tillkulturverksamhet i folkrörelser och kullurarbelaror-ganisationer ökades, bl. a.genom införande av bidraget till kulturprogram. Stödet lill de fria gruppernavar ell annat inslag i reformprogrammet. Successivt tillkom vidarestödsystem för litteratur och filmproduktion. Insatserna till slöd för denkonstnärliga yrkesutövningen förbällrades och en särskild nämnd,konstnärsnämnden, inrättades för fördelning av bidrag lill konstnärer m. m.Riksanlikvarieämbelet omorganiserades och riksutställningars verksamhetpermanentades. Statligt slöd till utgivning av kva-lilelslitleralur till lågapriser infördes. Reformverksamheten harfortsalt även . Den har medfört stora förbättringar av de statligainsatserna på praktiskt tagel alla delar av kulturområdet. a. har bidragenlill fria grupper och fill regionala institutioner ökat kraftigt. Särskildapropositioner har lagts fram rörande utbyggnad av slödel lill de handikappadeskulturella verksamhet samt i fråga om slödel för samernas språk och kultur.Statligt bokhandelsstöd och slöd lill distributionen av sådan litteratur somerhåller litteraturstöd har införts. har lidskriftsslödel byggts ul. Den nya myndighetenarkivet för ljud och bild inrättades genom beslut . På grundval av ensärskild proposition fattade statsmakterna beslut om radio- ochTV-verksamhetens framtida organisation och inriktning. Särskilda reformer hargenomförts rörande slöd lill barnkulluren och lill det internationellakulturutbytet. Fr. o. m. innevarandebudgetår har bidragen lill kulturprogram inom föreningslivet och lillexperimentverksamhet på amalörområdet sammanförts med vissa andra bidrag tillell enhetligt bidrag till kulturverksamhet i folkbildningen. Slutligen bör blandexemplen på reformer nämnas att en väsentlig förstärkning skett av detstatliga stödet till byggnadsvårdenfr.o.m. 1981/82:100 Bilaga 12 10 Med destatsfinansiella restriktioner som gäller fr.o.m. innevarande budgetår har ell nytt läge inträtt.Förhållandel att omfattande sparprogram måste genomföras för statsbudgetens del innebär all möjligheterna allgenomföra kostnadskrävande reformer är utomordentligt starkt begränsade och i huvudsak kan ske endast inom nuvarandekostnadsramar eller genomomfördelningar från andra områden inom utbildningshuvudliteln. Enligl min meningär del dock nödvändigt all även i nuvarande ekonomiska situation föra en statligkulturpolitik som tar sikte både på att tillförsäkraalla invånare i landet möjligheter alt bli delaktiga av kulturinsatserna och all trygga bredd och mångfald ikullurlivet. Mol denna bakgrundhar jag bedömt del nödvändigt alt undanta kultursektorn från de besparingsprogram sommåste genomföras även inom utbildningshuvudliteln.Del betyder att kultursektorn prioriteras också i det kärva läge som vi nu befinner oss i, även om denna prioritering inteprimärt lar sig uttryck i ökade resurser. För kultursektornliksom för alla andra sektorer inom den statliga förvaltningen gälleralt huvudförslaget, dvs. den minskning om som gäller förstatsförvaltningen, skall vara styrande för resurstilldelningen. Prioriteringen av kultursektorn har kommit lilluttryck även i detta avseende genom allflertalet kullurinslilutioner kommande budgetår får en resurstilldelning somöverstiger vad sorn följer av huvudförslaget. Detta har varit möjUgl genomomprioriteringar inom område. Jag fäster särskillavseende vid all framför allt förslagen lill anslagstilldelning förmuseerna i mänga fall närmar sig den nivå som skulle gällt om de heltundantagits från huvudförslaget. Del är i rådandeläge givelvis ytterst angelägel alt pröva olika vägar för att med deföreliggande möjligheterna stimulera kullurlivets utveckling i skildasamhälleliga sammanhang som förskola, skola, vård, arbetsliv och boendemiljö.Behovet av att förankra ett skapande och vitall kullurliv i barn- ochungdomsgrupperna är t. ex. stort. Det är angeläget alt människor stimuleras alt satsa egna resurser förall delta i kulturlivet och aktivi engagera sig i amalörverksamhel ochföreningsliv. I vissa fall kankulturlivet stödjas på annat sätt än genom nya ekonomiska resurser. Ökatsamarbete mellan central, regional och lokal nivä och mellan olika ansvarsområdeni samhället är exempel på möjligheter i detta avseende. Lagstiftningsåtgärder är enannan metod all stärka kulturlivet. I en särskild proposition (prop. 1981/82:82) har förslaglagts fram om utökat skyddmol utförsel av äldre kulturföremål. Del är vidareangeläget att bedriva en kulturpolitik som med de givna förulsällningarnaeffektivt utnyttjar tillgängliga resurser. Frän regeringens sida har under densenaste tiden olika initiativ tagils för att genom rationaliseringareffektivisera och om möjligt minska behovet av resurser för administration ochförvaltning på kulturområdet. Först vill jag erinra om inrättandet av statensmusiksamlingar, som innebär en administrativ sam- Prop.1981/82:100 Bilaga 12 11 ordning av tre olika institutioner, nämligenMusikaliska bibliotek, och Svensktmusikhistoriskt arkiv. Vidare tillsattes en särskild arbetsgrupp meduppdrag att göra en översyn av regler, tillämpad praxis och de praktiskaarrangemangen för bevarande av arkivhandlingar m. m. i statsförvaltningen. Enrapport kommer att.avges . Under den närmaste tidenavslutas dessutom en inom utförd genomgång av frågorrörande urvalsbegränsning och gallring av museisamlingar. En översyn planeras ifråga om möjligheterna till samverkan mellan olika institutioner om rekvisitam. Operan, Dramatiska teatern och Svenska men även SverigesRadio och kan bli berörda av en sådan översyn. Jag avseratt efter samråd med berörda institutioner återkomma lill regeringen i denna fråga. Jag avser också allsenare med chefen för kommundepartementel samråda om behovet av att se överfrågan om statens tillsyn över kyrkobyggande och begravningsväsende. Jag har fåttregeringens bemyndigande alt tillkallaen särskild organisationskommitté för frågor om samverkan mellan de centrala museerna,inalles ett 15-lal institutioner. Kommittén skall undersöka olika möjlighetertill administrativ och teknisk samverkan. Uppdraget avser också frågor om visstsamordnat utnyttjande av sådana resurser i museiverksamheten somavser.lokaler, vård och konservering, dokumentation, personalutbildning m. m. Inom statens kulturrådpågår en översyn av rådels organisation och arbetsformer. Rådels verksamhet harvuxit snabbt 1974 och en organisatorisk anpassning behövstill nuvarande krav på arbetsinsatser. Mot bakgrund av behovet att genomomfördelningar skapa utrymme för förstärkningar och reformer på olikakulturområden har regeringen uppdragit ål att pröva sinaorganisationsfrågor inom en anslagsram som minskar del nuvarande medelsbehovelför rådets förvaltning och utrednings-, utvecklings- och informationsverksamhetmed , varav ca hälften bör kunna utfalla redan fr. o. m. budgetåret1982/83. har redovisat vissa förslag i frågan. På grundvalhuvudsakligen av dessa förslag kan för /83 medel omprioriterasfrän anslag till andra ändamål inom kulturområdet. Mot bakgrund av derationaliserings- och besparingsbehov som är ell ofrånkomligt inslag ibudgetarbetet bör det inför /84 ankomma pä alt inomden bidragsseklor som rådet direkt svarar för undersöka möjligheterna lillförenklade handläggningsrutiner och bidragsregler. De statliga insatserna påkuUurområdel är f. n. fördelade på 79 olika anslag. Det finns anledning altöverväga om denna anslagsfördelning i alla avseenden är den rätta eller om destatliga insatserna skulle kunna ges en budgetmässigt mera koncentrerad ochöverskådlig struktur. Prop.1981/82:100 Bilaga 12 12 gande anslagsförslaget har vissa anslag påfrämst arkiv- och museiområdet förts samman. Trots de krav påbesparingar och rationaliseringar som i dagens läge är en nödvändigutgångspunkt för bearbetning av alla anslagsfrågor har del varit möjligt attgenom omprioriteringar dels inom kultursektorn, dels i förhållande till andrasektorer inom ansvarsområde genomföra fieraförändringar av reformkaraklär. Jag har bedömt att del,trots de statsfinansiella restriktioner som gäller, är nödvändigt att fortsättaatt öka det regionala stödet till teater-, musik-och museioinrådena. Jag räknarmed att denna ökning i första hand skall komma de mindre institutionerna lill del tor att stärka basen i derasverksamhet. Utöver förstärkningen avdet regionala museistödel föreslår jag fiera andra väsentliga åtgärder påmuseiområdet. Verkningarna av huvudförslaget för de centrala museerna börkompenseras i betydande utsträckning. Särskilda insatser bör därutöver görasför föremålsvården vid museerna, för medelhavsmuseel och för byggnadsvården. Vidare bör insatserna förbild- och formkonstnärerna förändras och förstärkas genom införande av enbildkonstnärsfond och stöd till konsthantverkskooperativ. Jag räknar vidaremed att införandet av en kassettskatt skall öppna möjligheter tillreforminsatser på vissa delar av kulturområdet. Till detta avser jag återkommasenare. De avsedda åtgärderna avrefi)rmkaraktär är kortfattat av följande innebörd.