prop · G503130 · 1981-12-31 00:00:00 — Med stöd av 2 kap. 9 § eller bestämmelser i detta kapitel kandock ett fillstånd begränsas eller förenas med ändrade eller nya villkor ellerförklaras förverkat. Med tillstånd avses i detta kapitel även godkännandeav arbeten enligt 4 kap. 4 § och lagligförklaring enligt 4 kap. 5 §. Paragrafen motsvarar med av lagrådet föreslagenutformning 15 kap. l-§ i del remitterade förslaget samt 15 kap. 12 § iutredningens förslag och 2 kap. 22 § första stycket VL. Frågan omlillslåndsbesluts rättskraft och tidsbegränsning av tillstånd har behandlats iden allmänna motiveringen i lagrådsremissen (avsnill 2.5.1). Enligl/örifa stycket första meningen gäller enlagakraftvunnen dom i ett ansökningsmål, som avser tillstånd till eltvallenföretag eller till någon annan åtgärd enligt denna lag, mot alla såvittavser frågor som enligt lagen är alt bedöma i ett ansökningsmål. Den materiella rättskraften hos en dom i ettansökningsmål är alltså en annan än den hos en dom i ett stämningsmål,inbegripet mål som avses i 13 kap. 13 § andra stycket. En dom i ettslämningsmål har enligt 17 kap. 11 § giltighet endast mellanparterna i målet. En lagakraftvunnen dom om tillstånd i ettansökningsmål innebär atl alla som kunnat föra talan i målet blir bundna avdomen. Detta gäller även om någon inte blivit i vederbörlig ordning kallad ochinte heller fört talan i målet. Domen kan alltså inte på ordinär väg rivas upppå talan av någon enskild sakägare. Inle heller med avseende på allmännaintressen kan tillståndet på ordinär väg rubbas. I stadgandets tredje meningerinras dock om de möjligheter som denna lag ger fill ändringar i tillståndet.Dessutom finns möjligheter alt angripa domen med extraordinära rättsmedelenligt , dvs. begäran om resning eller återställande avförsutten tid eller domvillobesvär. Om domen upphävs eller ändras enligt bestämmelsernaom extraordinära rättsmedel, blir dess rättskraftsverkan i motsvarande måninskränkt. Sålunda kan t. ex. en skadelidande sakägare, som inte har blivit ivederbörlig ordning kallad i målet och som inte heller har fört talan i detta,anföra domvillobesvär med påföljd alt domen undanröjs såvitt gäller honom. 1981/82:130 564 Vadnu sagts gäller också beträffande företrädare för sådana allmänna 15 kap. 1 § intressensom är av beskaffenhet att de skall bedömas i ansökningsmålet. Det är alltsåintressen av specifikt vattenrätlslig art, som skall beaktas enligttillåtlighelsreglerna i 3 kap., särskilt dess 3 §. Som lagrådet anför finns detsedan länge en fast utbildad praxis i vattenrätlskipningen beträffande vilkaintressen av allmän art som är att bedöma i vattenmäl. Denna praxis kan geledning också vid tillämpningen av den nya lagen. Den vattenrältsliga prövningen ersätter emellertidinte tillståndsprövningen enligt annan lagstiftning, t. ex. bygglovprövningenenligt byggnadslagen, om del inte uttryckligen stadgas i denna (se t. ex. 16,18 och 20 §§ naturvårdslagen). Som jag har anfört vid 3 kap. 2 § första stycketrörande prövning av en anläggnings överensstämmelse med detaljplan och medgivandetav mindre avvikelser från fastställd plan har i dessa delaruttryckligen tillagts prövningsbefogenhet. Detta har, som lagrådet anför,betydelse för rättskraften hos avgörande. dom hindrar inte helleringripanden av myndigheter enligt t. ex. brand- ellerarbelarskyddslagstiftningen och inte heller enligt hälsovårdsstadgan i andrafall än som avses i 31 § andra stycket hälsovårdsstadgan. På gmnd av denallsidiga prövningen som föregår ett valten-rätlshgl fillstånd, bör emellertid\'atlendomstolens dom tillmätas stor vikt vid överväganden av om ingripandenskall behöva ske mot ett vatlenföretag med stöd av sådan lagstiftning. Jag vill i likhet med utredningen i dettasammanhang betona att genom tillståndsdomen inle avgörs frågor huruvidaäganderätten till mark eller vattenområden som las i anspråk för företagettillhör förelagaren eller någon annan. Även om det antagande somvattendomstolen har utgått ifrån är oriktigt, kan någol yrkande om utrivningeller ändring av byggnaden eller annan inskränkning inte framställas av denrätte ägaren eller någon annan. I de fall då rätten att utföra företaget enligttillslåndsdomen är förenad med en fastighet, kan emellertid tillständshavarensrätt enligt domen övergå till den som efter klandertalan har vunnit rätt tillfastigheten, varvid bl. a. ersättningsreglerna i 5 kap. jordabalken om verkanav att fast egendom frånvinns någon efter m.m. kan bli tillämpliga. Ijordabalken finns emellertid också regler om hävd fill fast egendom (16 kap.)och godtrosförvärv på gmnd av inskrivning m. m. (18 kap.). Utredningen förordar att vattenlagensersättningsregler och reglerna om ofömtsedd skada skall kunna tillämpas för detfall alt den vattenrättsliga fillslåndsmyndighelens beslut har vilat på detfelaktiga antagandet att ett mark- eller vattenområde som har tagils i anspråkför företaget tillhörde sökanden, medan det i stället tillhörde någon annan. Imotsats till utredningen hävdar att en sådan ersättningstalanblir att jämställa med varje annan klandertalan rörande fast egendom ochifrågasätter om inte frågan bör handläggas vid allmän domstol i samband medfrågan om ersättning enligt 5 kap. jordabalken. Jag anser att den av hovrättenföror- 1981/82:130 565 dadeordningen kan vara lämplig då ersättningsfrågan uppkommer i sam- 15kap. bandmed en klandertalan vid allmän domstol. I andra fall bör den av utredningenanvisade vägen kunna tillgripas. Enligt första stycket andra meningen, som tillagtspå förslag av lagrådet, innefattar ett tillstånd att uppföra en anläggning enrätt alt bibehålla anläggningen. Denna bestämmelse behövs med hänsyn tillvissa andra beslämmelser i lagen, t. ex. förverkandereglerna i 5 § dettakapitel. De materiella rättskraftsreglerna i första ochandra styckena innebär i princip alt tillståndet och därmed förenade villkor iprincip inte får inskränkas eller ändras pä något annat sätt. Tillståndshavarenär alltså fri från i fråga om rätten att utföra och för framtidenbibehålla vattenföretaget med tillhörande anordningar. Tillståndet innefattarockså en ovillkorlig rätt för fillslåndshavaren att tillgodogöra vatten ienlighet med tillståndet. Jag delar i likhet med remissinstansernautredningens uppfattning att det inte behövs någon motsvarighet i den nya lagentill 2 kap. 23 § I mom. VL om en begränsad rättskraftsverkan av elt beslut omtillgodogörande av vatten och inte heller lill 2 mom. i samma paragraf omutvidgning i ett visst fall av beslutels rättskrafts verkan. I första stycket tredje meningen anges dock vikligainskränkningar i domens rättskraft. I stadgandet hänvisas fill 2 kap. 9 § omskyldighet att avslå vatten vid torka m.m. och till bestämmelserna i delföljande i delta kapitel om omprövning och förverkande m. m. Den omständigheten att etl tillstånd föreliggerhindrar naturiigtvis inte ätt tillståndet och därmed förenade rättigheter kanfå vika helt eller delvis till följd av Ivångsförfoganden enligt denna lageller t. ex. expropriationslagen. Enligl andra stycket gäller samma rättskraflsreglersom för tillstånd för ett godkännande av ändrings- eller reparationsarbeteneller en lagligförklaring av ett vattenföretag. 2§ Tillståndet förfaller, om tillståndshavaren inle iakttar de bestämmelserom arbetstid som har meddelats i tillslåndsdomen. Om tillståndshavaren visar alt han har giltigt skälför dröjsmålet eller alt synnerliga ölägenheter skulle uppslå om tillståndetförfaller, kan förlänga liden . Ansökan omförlängning skall göras innan den föreskrivna fiden har gått ut. Paragrafen motsvarar 15 kap. 2 § i det remitteradeförslaget saml delvis 15 kap. 23 § i utredningens förslag och 2 kap. 22 §tredje stycket och 50 § andra stycket, 3 kap. 11 § Qärde stycket, 5 kap. 6 §, 6kap. 13 § andra stycket och 7 kap. 58 § första stycket VL. Första stycket innehåller bestämmelser om verkan avatt föreskriven arbetstid inte iakttas. skall enligt 13 kap. 47§ andra stycket nya vattenlagen alltid ange inom vilken arbetena skallvara utförda (arbetstid). På skäl som har anförts vid sistnämnda paragraf har 1981/82:130 566 utredningensförslag om en särskild igångsällningstid inle fått någon mot- 15 kap. 3 § svårigheti den nya vattenlagen. F.n. gäller atl tillståndsbeslut enligt 3 och 7kap. VLförfaller i sin helhet om någon del av företaget inte har utförts inomföreskriven tid medan tillståndsbeslut beträffande andra vattenförelagförfaller endast såvitt avser sådana delar av företaget som inte har utförts.Utredningen anser efter en diskussion av dessa alternativ att förstnämndaordning bör gälla för alla typer av vatlenföretag. Jag delar i likhet medremissinstanserna denna uppfattning. Förevarande bestämmelse har alltsåutformats sä att tillståndet förfaller i sin helhet. Arbetstiden får dock ansesiakttagen, om endast obetydliga delar av företaget kvarstår all utföra. Verkan av all tillståndet förfaller även beträffanderedan utförda delar av företaget blir alt de med tillståndet förenaderättigheterna av servituls natur förfaller medan egendom som har tagits ianspråk med äganderätt alltjämt fillkommer tillståndshavaren. Omtillståndshavaren inle begagnar sig av möjligheten enligl 4 kap. 5 § tilllagligförklaring, kan de utförda anläggningarna vara att betrakta som olagliga.I 21 kap. 3 § ges möjlighet att vid vite föreläggatillståndshavaren att riva ut en anläggning som kan skada allmänna eller enskildaintressen. Handräckning kan också meddelas enligl 4 § samma kapitel. I fråga om tillstånd som har meddelats enligt VLgäller den lagens bestämmelser om verkan av alt företaget inte har fullbordatsinom föreskriven lid (se 21 § i promulgationslagen). Möjligheterna enligt andra stycket atl medgeanstånd överensstämmer med gällande rätt. Frågan handläggs som ansökningsmål(se 13 kap. 13 § första stycket punkt 9). Som giltigt skäl för dröjsmål har ihittillsvarande praxis bmkat godtas svårigheter att utverka andra erforderligatillstånd eller att få fram arbetsmaskiner eller personal. Enligt förarbetenatill gällande VL skall synneriigt men i allmänhet antas uppstå om företagethar utförts till en del. Vid bedömningen måste naturligtvis hänsyn tas till fillständshavarensmotparter. Utredningen har föreslagit att isamband med ett beslut om förlängning även skall kunna föreskriva en ny tidefter vars utgång omprövning (enligt 3 § i förevarande kapitel) får påkallas.Detta är naturligt med hänsyn till att utredningen föreslagit att denna tidskall beräknas med utgångspunkt i utgången av arbets- och igångsättningstiden.Enligt 3 § första stycket andra meningen skall emellertid omprövningstiden istället räknas från det tillslåndsdomen vinner laga kraft. Med dennautgångspunkt finns det inle någon anledning alt förlänga omprövningstiden isamband med en förlängning av arbetstiden. Förevarande paragraf innehålleralltså inte någon motsvarighet till utredningens förslag i denna del. 3§ För att tillgodose allmänna intressen får företa omprövningav villkoren för etl tillstånd och därvid föreskriva ändrade 1981/82:130 567 Omprövningen får inle ske förrän efter utgången av 15kap. somdomstolen bestämmer vid meddelandet av lillståndet, minst tio är och från det tillståndsdomen vinner laga kraft. Omprövning för atltillgodose sådana allmänna intressen som berörs av väsentliga ändringar ivallenförhållandena får dock ske redan före utgången av den bestämda liden. skall i omprövningsdomen bestämmanär de ändrade eller nya villkoren skall börja tillämpas. När omprövningsker.efter utgången av den vid meddelandet av tillståndet bestämdatiden,.skall också bestämmas , minst tio och högst tretfio år,förnyad omprövning får ske. Paragrafen motsvarar med av lagrådet föreslagenutformning 15 kap. 3 § i det remitterade förslaget och 15 kap. 13 § iutredningens förslag Gfr 24 § ML). Andra stycket i det remitterade förslagethar flyttats till 10 §. Frågan om omprövning till förmån för allmänna intressenhar behandlats i den allmänna motiveringen i lagrådsremissen (se avsnitt2.5.2). Bestämmelser om ersättning vid omprövning finns i 9 kap. 12-14 §§ nyalagen. Enligl paragrafen skall omprövning kunna ske endasttill förmåp för allmänna intressen. Bland sådana intressen kan nämnas detallmänna fiskeintresset, den allmänna miljövården, hälsovården, allmän farledoch allmän flottled. Hit hör även en orts förseende med yt- eller grundvattenför vattenförsörjningen Gfr 2 kap. 49 § VL). Som utredningen anför bör ävenbevattningsintresset kunna räknas hit, om det är fråga om ändringar förtillgodoseende av en större grupps och inte bara någon enstaka jordbrukares intresseav bevattning. Det är endast kammarkollegiet som kan begära omprövning (se 7§). Omprövning skall enligt första stycket kunna skenär som helst efter utgången av den av bestämda tiden.Omprövning skall också kunna ske , om vattenförhållandena harändrats väsentligt. Vad som skall förstås med väsentligt ändradevattenförhållanden har angivits i den allmänna motiveringen. Med den restriktiva tillämpningen avomprövningsmöjligheten vid väsentligt ändrade förhållanden som har förordats iden allmänna motiveringen följer alt alla allmänna intressen inte alltid kantil/godoses vid en sådan omprövning. Delta måsle man acceptera om det skallvara någon mening med institutet och om man vill undvika en omständligomprövningsprocedur med krav på införskaffande av omfattandeutredningsmaterial även beträffande andra intressen än de som har föranlettomprövningen. Som utredningen anför bör en omprövning pä grund av väsentligtändrade förhållanden emellertid inte medföra atl övriga allmänna intressen, sominte har prövats då, kommer i ett sämre läge än om omprövning inte har skett.En sådan omprövning bör därför inle leda lill någon ändring av den ordinarietidsfristen för omprövning. Efter dennas utgång skall således samtliga allmännaintressen kunna tillgodoses genom omprövning. Dåomprövning sker efter den fastställda tidens utgång, skall i princip 1981/82:130 568 allaallmänna intressen kunna tillgodoses. Företrädaren för det allmänna, 15 kap. 3 § dvs.kammarkollegiet, måste i sin ansökan om omprövning precisera sina yrkanden såatt ramen för omprövningsprocessen blir given. prövning äralltså inskränkt till att omfatta enbart de ändrade eller nya villkor somkammarkollegiet begär. Givetvis skall domstolen kunna föreskriva ändringar ivillkoren i andra hänseenden än som har yrkats av kollegiet, om de hängersamman med kollegiets yrkanden. Omprövningsregeln i förevarande paragraf ärbegränsad till omprövning av villkor för tillståndet medan själva tillståndetinte kan rubbas. I 10 § första stycket anges att vid prövningen i princip skalltillämpas de vanliga reglerna om utförande av vattenföretag. I andra stycket avnämnda paragraf anges dock vissa begränsningar i möjligheterna atl föreskrivanya villkor som därvid skall gälla utöver de begränsningar som följer av deallmänna bestämmelserna om utförande av vatlenföretag. Dessa begränsningar harbehandlats i den allmänna motiveringen i lagrådsremissen (avsnitt 2.5.2). Somhar anförts där skall hänsyn bl. a. las lill vad tillståndshavaren i sambandmed tidigare omprövningar har fått underkasta sig till förmän för allmännaintressen över huvud laget och inle endast del eller de allmänna intressen somdet är fråga om vid det aktuella omprövningsfillfäl-let. Som anförts i den allmänna niotiveringen ilagrådsremissen (avsnitt 2.5.2) kan de förpliktelser som tillståndshavaren kanåläggas i samband med omprövning bestå i skyldighet för honom att avstå vatteneller att underkasta sig förlust av fallhöjd eller begränsning av tidigarereglerings-tillstånd. Förpliktelser av dessa slag medför i princip rätl lillersättning för tillståndshavaren, dock med vissa inskränkningar om omprövningensker fill förmån för vissa kvalificerade allmänna intressen (se 9 kap. 12 och14 §§). För förpliktelser av annat slag, t. ex. skyldighet för tillståndshavarenalt vidta skadeförebyggande eller skadekompenserande åtgärder, har han interätt till ersättning. Enligt andra stycket skall i omprövningsdomenbestämmas när de ändrade eller nya villkoren skall börja tillämpas. Tillskillnad mot vad som gäller vid nyprövning enligt 4 kap. 5 § andra stycketandra meningen VL anges inte denna tidpunkt i lagen. Om omprövningen sker efterden fömt bestämda tidens utgång, skall också bestämmas en ny tidpunkt, eftervilken ny omprövning får ske. Omprövningsfrågan handläggs som elt ansökningsmålvid (se 13 kap. 13 § första stycket punkt 10) om del inteavser ett markavvattningsförelag, då den handläggs vid förrättning (se 14 §andra stycket i förevarande kapitel). Rättsverkan av en omprövningsdom blirdensamma som av den ursprungliga tillståndsdomen (se 13 § i förevarandekapitel). Om fast egendom som tillhör någon annan än företagaren måste las ianspråk för uppfyllande av nya villkor som har föreskrivits i omprövningsdomen,blir de vanliga reglerna om tvångsrätt för skadeförebyggande Prop, 1981/82:130 569 åtgärderi 8 kap. 1 § andrå stycket tillämpliga. Frågor om ersättning lill 15kap. fillslåndshavaren oChähdfä skadelidande behandlas i ansökningsmålet. Av 19 § i promulgationslagen följer att omprövningäven kan ske av tillstånd enligt VL och äldre bestämmelser. Enligt 20 § ipromulgationslagen gäller särskilda bestämmelser om de tider då omprövning kanske. 4§ Om del visar sig ätt anordningar som har vidtagits eller villkor som harmeddelats lill skydd för fisket enligl 3 kap. 11 § eller 10 kap. 5 § är mindreändamålsenligäi får vallendomstolen meddela ändrade beslämmel- Paragrafen motsvarar' med av lagrådet föreslagnajämkningar 15 kap. 4 § i det remitterade förslaget saml 15 kap. 14 § iutredningens förslag och 2 kap. 8 § andra stycket VL. De grundläggandebestämmelserna om åtgärder till skydd för fisket finns i 3 kap. 11 §. Till skillnad mot vad som i princip gäller beträffandeomprövning enligt 3 § första stycket kan omprövning enligl förevarandé paragrafske när som helst. Anledning till omprövning kan anfingen vara alt den tidigareföreskriften har varit olämphg redan från början eller att ändradeförhållanden senare har inträffat i vattenområdet. Till skydd för företagaren och andra intressenteroch i huvudsaklig överensstämmelse med gällande rätt gäller enligt 10 § andrastycket samma speciella tillådighelsregel för omprövning enligt denna paragrafsom vid omprövning enligt 3 §. Vid omprövningen kan en årlig avgift enligt 10 kap.5 § fastställas eller ändras. Innebär de ändrade föreskrifterna en skyldighet förtillståndshavaren att avstå vatten eller fallhöjd eller en inskränkning i eltregleringsfillstånd, är han enligt 9 kap. 14 § berättigad till ersättning försin förlust endast till den del denna överstiger en viss andel somvattendomstolen har bestämt i fillståndsdomen. För någon annan förlust ellerkostnad har han inte rätt till ersättning. Frågan om omprövning enligt denna paragrafbeträffande andra företag än markavvatlningsföretag prövas av vattendomstolenpå ansökan av kammarkollegiet (se 7 §). Även företagaren kan begära omprövningmed stöd av 8 §. Målet handläggs som ett ansökningsmål (se 13 kap. 13 § förstastycket punkt 10). Är del fråga om elt markavvattningsförelag, prövas fråganenligt 14 § andra stycket vid förrättning. 5§ Om tillståndshavaren åsidosätter ett villkor i en fillståndsdom ochavvikelsen är betydande, får vallendomstolen förklara tillståndet förverkat.Avser lillståndet verksamheten vid en vattenanläggning, får vattendomstolenockså förklara rätten all bibehålla vallenanläggningen förverkad. Har underhållet av en vattenanläggning allvariigtförsummats, får förklara rätten att bibehålla anläggningenförverkad. 1981/82:130 570 Omett tillstånd att inverka på vattenförhållandena inle har utnylQats 15kap. underen och det kan antas att tillståndet inte heller kommer altutnytQas, får förklara tillståndet förverkat. Därvid fårvattendomstolen också förklara rätlen all bibehålla den valtenanläggning varmedinverkan på vattenförhållandena sker förverkad. Paragrafen motsvarar med av lagrådet föreslagnaändringar 15 kap. 5 § i det remitterade förslaget och 15 kap. 15 § iutredningens förslag Gfr 23 § ML). Som utredningen anför blir möjligheten enligtförsta stycket alt förklara ett tillstånd förverkat fillämplig endast iallvarliga fall av åsidosättande. Del är främst en uppgift för fillsynsmyndighetenatt övervaka att villkoren följs och all ingripa med föreläggande om rättelse,om så inte sker. Stadgandet kan då Qäna som ett påtryckningsmedel för attvinna rättelse. torde man emellertid inle kunna komma till rätta medmissförhållanden på det sättet. Åsidosättande av etl gmndläggande villkor kant. ex. helt mbba fömlsättningarna för lillståndet. Företagaren kan också visaupprepad nonchalans mot villkorsföreskrifterna. I sådana fall kan stadgandettillämpas Gfr prop. 1969:28 s. 277). Enligl det remitterade förslaget ochutredningsförslaget skall domstolen också kunna förbjuda fortsatt verksamhet.På förslag av lagrådet har stadgandet härom utgått i propositionsförslaget. anför blir, om ett tillstånd förklaras förverkat, en fortsallverksamhet olaglig och ingripande kan ske med stöd av bestämmelserna om straffi 21 kap. 1 § och om vitesföreläggande och handräckning i 21 kap. 3 och 4 §§. I andra meningen har på lagrådets förslag tagits inen bestämmelse om förverkande av rätten att bibehålla en valtenanläggning isamband med atl tillståndet atl driva en verksamhet i vatten förklarasförverkat. Av 4 kap. 1 § och 15 kap. 1 § andra stycket framgår attbibehållandet av en vattenanläggning inte är underkastat lillståndsplikt menatl rätten att bibehålla anläggningen innefattas i tillståndet att uppföra den.Det betyder att, om tillståndet att uppföra en anläggning förklaras förverkatunder del alt byggnadsarbetena pågår, också rätten att bibehålla redan utfördaanläggningsdelar förfaller. Del betyder också att om ell villkor åsidosätts såatl förverkande blir aktuellt sedan anläggningen färdigstälUs, rätten att bibehållaanläggningen kan förklaras förverkad. En förverkandeförklaring som gäller tillståndet attdriva verksamhet vid en vattenanläggning medför däremot inte utan vidare atträtten att bibehålla anläggningen förfaller. För delta krävs en särskild regelsom har upptagits i andra meningen. I andra stycket ges i överensstämmelse med delremitterade förslaget och utredningsförslaget en förverkanderegel vid allvarligförsummelse av underhållet av en valtenanläggning. Enligt tredje stycket kan ett tillstånd förklarasförverkat även när ett tillstånd att inverka på vattenförhållandena inte harutnylQals under en 1981/82:130 571 längretid och det kan antas atl lillståndet inte heller kommer atl utnyttjas. anför får man med hänsyn lill omständigheterna i det enskildafallet bedöma hur som skall ha förflutit för att förutsättningarnaför förverkande skall inträda. Avgörande vikl bör fästas vid de olägenheter somuppstår för andra intressen, som är beroende av samma vattentillgång, av attosäkerhet råder beträffande de gällande rättsförhållandena. Stadgandet är först och främst tillämpligt då elttillstånd alt inverka på vattenförhållandena, t. ex. ett dämnings- ellerregleringstillstånd, börjat UtnytQas men verksamheten läggs ned och sedan inteåterupptas . Som lagrådet anför är stadgandet ocksåtillämpligt då tillståndshavaren inte ens tar sitt tillstånd i anspråk. Härmåste dock den reservationen göras att om arbeten skall utföras för företagetoch det därför enligt 13 kap. 47 § andra stycket fastställts en arbetsfidbestämmelserna härom blir tillämpliga. Under löpande arbetstid kan alltsåförverkande på denna gmnd inte komma i fråga. Vanligen är ett tillstånd till elt valtenförelagsom avser inverkan på vattenförhållandena kombinerat med ett tillstånd till denanläggning varmed denna inverkan sker, t. ex. en damm varmed vattenregleringskall bedrivas. Ett förverkande av tillståndet till verksamheten innebär inteatt också tillståndet till själva anläggningen automatiskt förverkas. Möjlighetalt förverka tillståndet till anläggningen kan dock vara önskvärd, och etlstadgande härom har på förslag av lagrådet intagits i andra meningen.