prop · G503199 · 1981-12-31 00:00:00 — Omarbetstagaren däremot är att anse som utsänd av en svensk arbetsgivare förarbete utomlands, består anknytningen till arbetsskadeförsäkringen intill ettår efter arbetstagarens avresa från (den s.k. ettårsregeln). Enförutsättning härför torde dock vara att arbetet utomlands är tillfälligt ellerandra särskilda skäl talar för att arbetstagaren skall återvända till Sverigeinom en begränsad tid. På motsvarande sätt har, då utländska arbetsgivare säntutländska arbetstagare till för arbete, Prop.1981/82:199 13 den svenska arbetsskadeförsäkringen i praxis gjortstillämplig först efter arbetstagarens ankomst till (den s.k.omvända ettårsregeln). Även omsåledes en ettårsregel tillämpas på såväl förmånssidan som avgiftssidan, finnsdet i praktiken socialförsäkringsförmåner som den utlandsanställde inte kanutnyttja i full omfattning. Den svenska sjukförsäkringens regelsystem äranpassat efter förhållandena här i landet. En utsänd arbetstagare kan därför -i likhet med övriga försäkrade som vistas utomlands - endast i begränsadomfattning få ersättning för vårdkostnader. Ersättning för vårdkostnaderutomlands kan betalas enligt kungörelsen (1962:388) angående ersättning försjukhusvård utom riket enligt lagen om allmän försäkring. Enligt nämndakungörelse får ersättningarna bestämmas till högst . för läkarvårdoch /dag för sjukhusvård, i båda fallen inklusive läkemedelskostnader.Ersättningsbeloppen är i dagens läge låga i förhållande till de faktiskakostnaderna. En annan förmån som den utsände i praktiken inte kanutnyttja i full omfattning är föräldrapenningen. För att föräldrapenning skallkunna betalas ut krävs nämligen att barnet är bosatt i . Dessutom skallföräldern ha den faktiska vårdnaden om barnet. Tandvårdsförsäkringen gäller över huvud taget inte förvård utomlands och reseersättningar betalas ut enbart i vissa fall av vård i denordiska grannländerna enligt gränssjukvårdskungörelsen (1962:390).Arbetslöshetsersättning kan uppbäras bara av den som står till den svenskaarbetsmarknadens förfogande. En bristande överensstämmelse mellan förmåner och avgifterföreligger också om någon tar anställning i ett utländskt företag. Då blir den anställde,om avregistrering från inte kommit fill stånd, berättigadtill förut angivna förmåner efter avresan från trotsatt avgiftsskyldighet inte föreligger för arbetsgivaren. Detta gäller även omdet utländska företaget är dotterbolag till ett svenskt företag. 1 alla nunämnda fall föreligger det också regelmässigt rätt till förmåner isysselsättningslandet. En konvention tar över den nationella lagstiftningen.Sverige har förutom med de nordiska länderna ingått konventioner medFörbundsrepubliken , , , , ,, , , och . Dessutom pågårkonventionsförhandlingar med bl.a. , , , ,och . I konventionerna finns normalt inte uttryckliga bestämmelser omi vilket av de fördragsslutande länderna en arbetsgivare skall betala avgifterför konvenfionsreglerade förmåner utan detta följer av konventionsbestämmelsernaom vilket lands lagstiftning som är fillämplig på varje enskild person som konvenfionenomfattar. Konventionerna har särskilda bestämmelser för utsänd personal, sominnebär att denna omfattas av lagstiftningen i det land varifrån utsändningensker. En svensk arbetsgivare skall alltså för personal, som utsänts till ländermed vilka ingått konvenfioner. 1981/82:199 14 betala socialavgifter här i landet under den ikonventionen definierade utsändningstiden. Den maximala utsändningstidenvarierar i de olika konventionerna. Kritik har riktats mot att, i de fall konvenfion integäller, arbetsgivaren till följd av ettårsregeln i svensk praxis under detförsta året kan få betala avgifter för den utsände i såväl somsysselsättningslandet. Vidare har kritik riktats mot att - som berörts i detföregående - den utsände i praktiken inte kan utnyttja alla förmåner för vilkaavgifter har betalats. Det har å andra sidan påpekats att det i andra fallföreligger rätt fill förmåner som inte motsvaras av någon avgiftsplikt förarbetsgivaren, nämligen när denne är utländsk. I samtliga fall föreliggerdessutom normalt såväl rätt fill förmåner som skyldighet att betala avgifter isysselsättningslandet. I departementspromemorian föreslås särskilda regler föranställda som en svensk arbetsgivare har sänt ut för arbete utomlands. Syftetär bl.a. att uppnå en bättre överenstämmelse mellan den utsändes rätt tillförmåner och arbetsgivarens avgiftsskyldighet. De i promemorian föreslagnareglerna innebär i korthet följande. Den anställde skall vara försäkrad som omhan var bosatt och sysselsatt i under förutsättning attutsändningsperioden inte översfiger . För statligt anställda skall dockinte gälla någon tidsgräiis. Även medföljande familjemedlemmar skaU varaförsäkrade som om de vore bosatta här. Sjukförsäkringsförmånerna bör enligtpromemorian förbättras så att de faktiska kostnaderna för läkarvård, tandvårdoch sjukhusvård utomlands ersätts med avdrag för de patientavgifter som följerav svenska regler. Arbetsgivare och arbetstagare skall emellertid genomkollektivavtal kunna överenskomma att lagens bestämmelser inte skall fillämpas.Avsikten är att man avtalsvägen skall kunna ge de anställda erforderligt socialtskydd. Möjligheten att göra undantag genom kollektivavtal skall dock integälla i fråga om ATP. Förutom särregler för utsänd arbetskraft behandlas ipromemorian frågor om bosättningsbegreppet på socialförsäkringsområdet,bosättningsbegreppet enligt lagen om barnbidrag, beräkningen avpensionsgrundande inkomst, utländska inkomsters inverkan på densjukpenninggrundande inkomsten och ersättningsbeloppen för vård utomlands. Promemorians målsättning att uppnå en bättreöverensstämmelse mellan förmåner och avgifter för utsända vinner allmänanslutning bland remissinstanserna. De förslag som promemorian innehåller föratt nå detta mål har dock fått ett blandat mottagande av remissinstanserna. Bl.a.löntagarorganisationerna har tillstyrkt att socialförsäkringsskyddet förutsända vidgas. Några remissinstanser, bl.a. arbetsgivarorganisationerna, harmotsatt sig att anknytningen till den svenska socialförsäkringen utsträcks . Flera instanser har också pekat på svårigheterna att finna en lösningsom medför att likartade förhållanden kommer att gälla med och utan konvention,liksom på att problemen med dubbla avgifter inte slutgiltigt löses.Riksförsäkringsverket och försäkringsöverdomstolen har avstyrkt förslagetunder anförande Prop.1981/82:199 15 att systemet strider mot socialförsäkringensgrundprinciper och har brister i administrativt hänseende. Vidare harriksförsäkringsverket uttalat att de administrafiva kostnaderna per ärende skullebli jämförelsevis höga. För egendel är jag f.n. inte beredd att lägga fram ett förslag om utvidgatsocialförsäkringsskydd för utsända med hänsyn till de invändningar som hargjorts från administrativa synpunkter mot det i promemorian föreslagna systemet.Därfill kommer att ett sådant system inte innebär någon slutlig lösning påproblemet med dubbla avgifter. I stället kommer jag i det följande att föreslåändringar i fråga om innebörden av bosättningsbegreppet påsocialförsäkringsområdet, beräkningen av pensionsgrundande inkomst, utländskainkomsters inverkan på den sjukpenninggrundande inkomsten ochersättningsbeloppen för vård utomlands. De förslag jag lägger fram bygger påförslagen i promemorian som i dessa delar i huvudsak lämnats utan erinran avremissinstanserna. Det bör redan här nämnas att antalet fall med dubblaavgifter eller dubbla förmåner kommer att minska väsentUgt om dessa ändringargenomförs. 2.2 Bosättningsbegreppet på socialförsäkringsområdet Bestämmelser på socialförsäkringsområdet som anknyter tillbosättningsbegreppet finns i 1 kap. AFL. Försäkrade enligt AFL är dels svenskamedborgare, dels personer som utan att vara svenska medborgare är bosatta här ilandet. En försäkrad som är bosatt här skall fr.o.m. den månad han fyller 16 årvara inskriven i allmän försäkringskassa. Innehålleti bosättningsbegreppet beskrivs inte närmare i AFL. Innebörden av detbosättningsbegrepp som används i den allmänna försäkringen behandlades underförarbetena till lag om allmän sjukförsäkring. I det betänkande (SOU1944:15) som låg till grund för lagsfiftningen anförde socialvårdskommittén beträffande bosättningsbegreppet torde böra följa samma praxis som vidtillämpningen av andra författningar, där begreppet var av betydelse, t.ex.mantalsskrivningsförordningen (numera folkbokföringsförordningen).Socialvårdskommittén ansåg det uppenbart att en svensk medborgare som meratillfälligt vistas utomlands bör anses vara bosatt i även om han intehar någon fast bostad här i landet. Svenska medborgare torde sålunda, anfördesocialvårdskommittén, i regel böra utestängas från tillhörigheten fillsjukförsäkringen om de vistas utomlands under sådana förhållanden att de inteborde vara mantalsskrivna i . I cirkulärnr 15/1975 har meddelat anvisningar fillförsäkringskassorna som ledning för bedömningen av bosättningsfrågan bl.a. vidflyttning från . Det sägs i cirkuläret att en försäkringskassa, som fårmeddelande om avregistrering av en försäkrad från kyrkobokföringen, skallutreda bosättningsfrågan. Om kassan vid utredningen finner att den försäkradestadigvarande bosatt sig i utlandet, skall bosättningen i Prop.1981/82:199 16 anses ha upphört vid avresan från landet. Visar däremotutredningen att han inte haft för avsikt att stadigvarande bosätta sigutomlands, skall han om han är svensk medborgare anses bosatt i intillett år efter avresan från riket. Den nämnda ettårsregeln skall även tillämpaspå en i bosatt utländsk medborgare som av ett svenskt företag utsäntsför arbete i utlandet. Lämnar en utländsk medborgare i annat fall blirdet beroende på omständigheterna om han alltjämt skall anses bosatt i framhålls i cirkuläret att, om utredningen ger vid handen att han tillsvidare ämnar stanna utomlands, bosättningen i skall anses upphöra närhan lämnat landet. Som har nämnts i det föregående gäller enligt praxis äveni arbetsskadeförsäkringen en ettårsregel. Den nuvarande tillämpningen av ettårsregeln innebär alltsåatt anknytningen till det svenska socialförsäkringssystemet för den som vistasutomlands vanligen består efter avresan från ävenom utlandsvistelsen redan från början var avsedd att vara än ett år.I departementspromemorian har föreslagits att bosättningen här i riket skallanses orubbad endast i det fall utlandsvistelsen är avsedd att vara kortare tidän . Förslaget i promemorian har i huvudsak lämnats utanerinran av remissinstanserna. Kammarrätten i har dock anfört att detär otillfredsställande med olika bosättningsbegrepp på det skatterättsligaområdet, på socialförsäkringsområdet och i folkbokföringsförordningen. Jag finner för min del att promemorians förslag svarar motden föreställning som ligger till grund för ettårsregeln, nämligen attbosättningen här i riket inte bryts genom en kortare utlandsvistelse. Det ärinte mofiverat att låta anknytningen till den svenska socialförsäkringen beståunder ett ärs tid i de fall avsikten redan från början är att utlandsvistelsenskall vara . Låter man den bestå, leder det också vanligen till atten utsänd är försäkrad både i ochsysselsättningslandet. kan han å andra sidan i praktiken inteutnyttja alla de förmåner från den svenska socialförsäkringen för vilkaavgifter betalats. Jag vill i sammanhanget erinra om att - när han senareåtervänder till -socialförsäkringsskyddet i allt väsentligt återuppstårgenast vid återkomsten. Syftet med förslaget är, som har nämnts, attantalet fall med dubbla avgifter eller dubbla förmåner skall minska betydligt.Ändringen innebär att man från socialförsäkringssystemet avför sådanaförsäkrade som kommer att vistas utomlands . 1 fråga omarbetsgivarens avgiftsskyldighet blir på samma sätt utsändningstidens längdavgörande. Avgifter skall således erläggas för löner till anställda som är utsändaför arbete i utlandet på högst men ej för dem som är utsända på längretid. Den föreslagna preciseringen av bosättningsbegreppet på socialförsäk- Prop.1981/82:199 17 ringsområdetbör göras genom ändring i 1 kap. 3 § AFL. Vid bestämmande av tidsgränsen börhänsyn tas fill att avtal om ufiandstjänstgöring ofta gäller en tidsperiod avett år. Det bör därför föreskrivas att en försäkrad som lämnar skallanses fortfarande vara bosatt i riket, om utlandsvistelsen är avsedd att varalängst . Bosättningsbegreppet enligt AFL får anses vara vägledande förtolkningen av detta begrepp i andra författningar på socialförsäkringsområdet.Detta innebär att där den nuvarande ettårsregeln tillämpas skall ifortsättningen den nya ettårsregeln gälla. Denföreslagna ettårsregeln avses att fillämpas också i fråga om försäkringsskyddetenligt lagen om arbetsskadeförsäkring. I 1 kap. 1 § den nämnda lagen börföreskrivas att den som förvärvsarbetar här i riket är försäkrad förarbetsskada. I analogi med vad som föreslagits beträffande AFL börförsäkringsskyddet bestå för den som av arbetsgivaren sänds ut för tillfälligtarbete för arbetsgivarens räkning i utlandet, förutsatt att utsändningstidenär högst . Jag vill erinra om att en egenföretagare enligt gällanderegler är försäkrad för arbetsskada under förutsättning att han är bosatt här iriket. Eftersomförsäkringsskyddet i arbetsskadeförsäkringen är bestämmande för arbetsgivarensavgiftsskyldighet, kommer den föreslagna ettårsregeln att - förutom påförmånssidan - även få betydelse på avgiftssidan. I konsekvens härmed bör äventillämpningen av den s.k. omvända ettårsregeln ändras. Detta innebär att, om enutländsk arbetsgivare sänder anställda till för arbete som avses varalängre tid än , den svenska arbetsskadeförsäkringen gäller under arbetethär i landet utan det ettåriga uppskov som f.n. tillämpas. Medanledning av vad kammarrätten i har anfört vill jag framhålla att deti och för sig är angeläget att bosättningsbegreppen på olika områden så långtmöjligt ges samma innebörd. Någon fullständig kongmens har dock inte rått.Frågan om organisafionen och kontrollen av folkbokföringen och om de gmndläggandebosättningsbegreppen har behandlats av . hari ett av godkänt betänkande uttalat att en översyn bör görasav hithörande frågor (SkU 1981/82:33). En allmän översyn av reglerna böremellertid enUgt utskottet inte hindra att vissa förbättringar genomförs såsnart som möjligt. Det förslag som läggs fram innebär, som jag harframhållit, att fillämpningen av bosättningsbegreppet påsocialförsäkringsområdet bringas i överensstämmelse med ettårsregelns ursprungligasyfte. Påskattelagstiftningens område tillämpas flera regler som mer eller mindreanknyter fill bosättningen, bl.a. en treårsregel. Denna treårsregel gällerenligt praxis även för lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag. Någon ändringav bosättningsbegreppet enUgt lagen om allmänna barnbidrag är nu inte avsedd. Jagförordar således - såvitt avser det socialförsäkringsrättsUga bosättningsbegreppet- att för den som lämnar för att vistas utomlands 1981/82. Prop.1981/82:199 18 bosättningen här i riket skall anses bestå endast omutlandsvistelsen är avsedd att vara längst . Motsvarande bör gällaförsäkringsskyddet för arbetsskada vid arbete utomlands. De nya reglerna i 1kap. 3 § AFL föreslås träda i kraft . Detta innebär påförmånssidan att äldre bestämmelser fortfarande skall gälla för dem som föreikraftträdandet har lämnat för att vistas utomlands. I dessaövergångsfall kommer alltså fortfarande vanligen bosättningen i attanses bestå efter avresan även om utlandsvistelsen avsettsvara längre. Såvitt avser en arbetsgivares avgiftsskyldighet föreslås iövergångsbestämmelserna fill ändringen i lagen om arbetsskadeförsäkring att denya reglerna skall tillämpas fr.o.m. . Vid debiteringen avslutlig arbetsgivaravgift för skall avgifter således inte tas ut fördem som är utsända än . har möjlighet att med stöd av 20kap. 16 § AFL meddela närmare föreskrifter i fråga om tillämpningen av ettårsregeln. 2.3 Pensionsgrundande inkomst vid arbete utomlands, m.m. Pensionsrätten inom ATP är knuten fill de arbetsinkomsterden försäkrade har haft under sin akfiva fid. Pensionsgrundande är denförsäkrades inkomst av förvärvsarbete fr.o.m. det år då han fyller t.o.m.det år då han fyller . För försäkrade som är födda beräknaspensionsgrundande inkomst även då de fyller . Den pensionsgrtmdandeinkomsten motsvarar den inkomst som ligger mellan ett basbelopp och sju och enhalv gånger detta belopp. Förvärvsinkomsterna indelas i inkomst av anställning ochinkomst av annat förvärvsarbete. Med inkomst av anställning avses enligthuvudregeln den lön i pengar eller naturaförmåner som den försäkrade harerhållit såsom arbetstagare i allmän eller enskild tjänst. Med inkomst av annatförvärvsarbete avses främst inkomster av rörelse och jordbruk. ATP kan tjänas in av svenska medborgare eller här i riketbosatta utlänningar och utlänningar som, utan att vara bosatta här, arbetar påsvenskt handelsfartyg. Svenska medborgare tjänar således in ATP även om de ärbosatta utomlands, nämligen om de arbetar i ett svenskt företag. Om en utländskjuridisk person sysselsätter en svensk medborgare utomlands kan också undervissa förutsättningar lönen eller ersättningen bli pensionsgrundande för ATPoch därmed avgiftsbelagd. Detta blir fallet om en svensk juridisk person har eftbestämmande inflytande över den utländska juridiska personen och har ingått enav godtagen förbindelse att svara för avgift tilltilläggspensioneringen. Sådan förbindelse kan inte ingås beträffande svenskaarbetstagare i ett land med vilket slutit konvention. Det bör nämnasatt förbindelsen inte får avse endast vissa svenska medborgare i det utländskaföretaget utan måste omfatta samtliga- Prop.1981/82:199 19 I fråga om statens utsända personal har skattereglernabetydelse för beräkningen av den pensionsgrundande inkomsten. För den statligtanställde är det endast själva lönen enligt löneplan som upptas tillbeskattning, dvs. den lön om den anställde i sin tjänsteställning uppbär varesig han tjänstgör i eller i utlandet. Enligt 32 § 3 mom.kommunalskattelagen beskattas däremot inte vad som av staten anvisats tillbestridande av särskilda, med vissa tjänster eller uppdrag förenade kostnader,exemplifierat med utlandstillägg och därmed likställda förmåner för utom riketstationerad personal vid utrikesförvaltningen eller i svenskbiståndsverksamhet. I anvisningarna fill nämnda föreskrift anges under punkten7 som med utlandsfillägg likställda förmåner fri bostad med uppvärmning ochbelysning, bostadskostnadsersättning eller däremot svarande förmån, bidrag förresa fill för semester, barntillägg, utbildningsbidrag, barnresebidrag,ersättning för hållande av bU och förflyttningsbidrag. Till grund förberäkningen av den pensionsgrundande inkomsten ligger endast lönen enligt löneplan. Staten som arbetsgivare skall däremot betala ATP-avgiftinte endast på kontantlönen, som beskattas för den anställde, utan också pävärdet av exempelvis en fri bostad som tillhandahållits. Avgifterna från statenhar emellerfid beräknats med fillämpning av schabloner. För den som är utsänd av annan arbetsgivare än statenberäknas den pensionsgrundande inkomsten på hela anställningsinkomsten. I dennainkomst kan ingå ersättning för ökade levnadskostnader i sysselsättningslandetm.m. Arbetsgivaren betalar likaledes avgifter som beräknas på den utgivnalönen. En arbetsgivare med utsänd personal får således f.n.betala avgifter även på de delar av den anställdes lön som betingas av ökadelevnadskostnader eller andra särskilda förhållanden i sysselsättningslandet.Förhållandet har aktualiserats genom de förenklade reglerna om socialförsäkringsavgiftersom har trätt i kraft. Fr.o.m. har de tidigaregällande basbelopps- och maximeringsavdragen vid beräkningen av ATP-avgiftenslopats, vilket innebär att ATP-avgiften i likhet med övriga arbetsgivaravgifterskall beräknas på hela lönesumman. I departementspromemorian föreslås att denpensionsgrundande inkomsten för den som av arbetsgivaren sänds ut för attarbeta i annat land skall beräknas med bortseende från sådana delar av lönensom betingas av ökade levnadskostnader pch andra särskilda förhållanden isysselsättningslandet och att även avgiftsunderlaget för arbetsgivaravgifterberäknas med bortseende från dessa lönedelar. Promemorians förslag har i huvudsak lämnats utan erinranav remissinstanserna. Bl.a. har dock påpekat attde föreslagna reglerna också bör omfatta de fall för vilka s.k. ATP-förbindelsemed har tecknats, dvs. för anställda hos svenska företagsdotterbolag i utlandet. Jag förordar, i likhet med förslaget i promemorian, attvid beräkningen av 1981/82:199 20 denpensionsgrundande inkomsten skall bortses från ersättningar som är avsedda attkompensera den anställde för ökade levnadskostnader i sysselsättningslandet m.m.Nuvarande situation innebär för andra än statligt anställda att två personer,som skulle ha haft samma inkomst om arbetet utförts i , kan få oUkapensionsförmåner beroende på att utlandstilläggen varierar med hänsyn tilllevnadskostnaderna i olika länder. Även arbetsgivaravgifternas storlek ärberoende av sådana förhållanden, vilka kan medföra att kostnaderna försocialförsäkringsskyddet ställer sig orimligt höga. Denna situation måstebetecknas som otillfredsställande. Jag förordar således att ifråga om personal i svenska företags verksamhet i utlandet denpensionsgrundande inkomsten och avgiftsunderlaget för arbetsgivaravgifterberäknas på det sätt som har föreslagits i promemorian. Detta bör gälla även ide fall där versamheten bedrivs i ett utländskt dotterbolag men där det svenskamoderföretaget har tecknat ATP-förbindelse med . De nyabestämmelserna bör tillämpas fr.o.m. . Ifråga om bedömningen av vilka lönedelar som skall anses vara betingade av ökadelevnadskostnader och andra särskilda förhållanden i sysselsättningslandet börde förut återgivna bestämmelserna i 32 § 3 mom. kommunalskattelagen ochanvisningarna till denna bestämmelse vara vägledande. harmöjlighet att meddela närmare föreskrifter. Vadjag här har anfört föranleder ändringar i 11 kap. 2 § AFL och 2 kap. 4 § lagenom socialavgifter. Ill kap. 2 § första stycket i) AFL bör göras enformell ändring som föranleds av upphörandet av den s.k. bistånds-och katastrohitbildningen.(Prop. 1980/81:117, UU23, rskr 271). 2.4Sjukpenning m.m. på grundval av utländska inkomster Densom är försäkrad enligt AFL skall, om han är bosatt i , vara inskriven iallmän försäkringskassa fr. o. m. den månad då han fyller 16 år.Sjukpenningförsäkringen omfattar alla inskrivna förvärvsarbetande. Dessutomomfattas den s.k. hemmamakeförsäkrade. För varje sjukpenningförsäkradförvärvsarbetande fastställer en sjukpenninggrundandeinkomst. Därmed avses den inkomst i pengar eller naturaförmåner i form av kost,bostad eller bil som den försäkrade kan antas komma att få av eget arbete underdet närmaste året antingen som arbetstagare (inkomst av anställning) eller påannan grund (inkomst av annat förvärvsarbete). Vid beräkningen av densjukpenninggrundande inkomsten bortses från den del av årsinkomsten somöverstiger basbeloppet. Den sjukpenninggrundandeinkomsten har betydelse inte bara för rätten fill sjukpenning enligt AFL utanäven för andra förmåner, t.ex. föräldrapenning enligt AFL samt sjukpenning ochlivränta enligt lagen om arbetsskadeförsäkring. 1981/82:199 21 I den sjukpenninggrundande inkomsten kan ingå ersättningfrån en utländsk arbetsgivare. Om arbetet har utförts här i för den ufiändskearbetsgivarens räkning, gäller att arbetsgivaren är skyldig att betalaavgifter. Om däremot arbetet utförts i arbetsgivarens verksamhet utomlands, ärden utländske arbetsgivaren inte avgiftsskyldig till den svenskasocialförsäkringen. Oavsett detta omfattas alltså den anställde avsjukpenningförsäkringen under förutsättning att han alltjämt anses bosatt här iriket. Dessutom har han regelmässigt rätt till motsvarande förmåner isysselsättningslandet. Enjämförelse kan här göras med vad som gäller i fråga om beräkningen avpensionsgrundande inkomst.