prop · G503191 · 1981-12-31 00:00:00 — Då "Tillväxtinvest" ställer helt andra krav påsina investerare än andra, mera riskfria, placeringsformer, måste detviktigaste för att systemet skall lyckas vara att tillräckliga incitament föratt investera i sådana bolag som ordnas. Dessa incitament måste enligt FAR:suppfattning främst Ugga på skatteområdet. Utan att gå in på en detaljdiskussionav de förslag som framförs av utredningen och i gör FAR denbedömningen, att de synes väl ägnade att underlätta placeringar såväl i aktier(såsom minoritetsägare i mindre företag) som i "Tillväxtinvest".Förslaget att göra utdelningar lill "Tillväxtinvest" skattefria skullevidare göra dess placeringar jämställda med de "storainvestmentbolagens" aktieplaceringar, där i praktiken frihet från skatt påmottagen utdelning föreligger. , föreningsbankers förbund,investeringsbank AB, SHIO-Familjeföretagen samt utvecklingsfonderna iKronobergs, , , , , ochVästerbottens län understryker att utan någon form av skattelättnad kan privatafinansiärer knappast göras intresserade av att satsa riskkapital i Tillväxtinvest. RSV pekar på vissa problemställningar som måste lösasinnan förslagen kan ligga till gmnd för vidare behandling. 1981/82:191 57 HuruvidaTl-innehav av aktier i portföljföretag kan anses utgöra organisationsaktiermåste enligt RSV:s mening ytterligare penetreras. Den i gällande lagstiftninginförda särregleringen om organisationsaktier har tillkommit bl. a. med hänsyntill de svåröverblickbara skatteflyktsproblem som sammanhänger medorganisationsaktier, bl. a. vid en framtida avyttring av sådana aktier. EftersomTI enligt förslaget kan få investera av sitt kapital i utländskaföretag bör eventuella skatteflyktsproblem i samband därmed penetreras. , som påpekar att förslagen lider av vissa brister,anför: Tillväxtkapitaloch STU föreslår atf TLs tillgångar skall anses vara arbetande kapital i mindreoch medelstora bolag. Enligt Företagsskattekommitténs förslag skall arbetandekapital i mindre och medelstora bolag undantas från förmögenhetsbeskattning.Delta synsätt skulle alltså innebära att ägarandelar i TI skulle undantas frånförmögenhetsbeskattning. Ingen av utredningarna har dock tagit upp frågan vadsom i sådant faU skulle gälla för ett börsnoterat TI. Föreningen anser att detgenerellt är olyckligt med oUka principer för beräkning av förmögenhetsvärdet iicke börsnoterade och börsnoterade bolag. Detta förhållande hindrar säkert en ökad möjlighet till tillväxt genom ökad tillgång till externt kapitalvid en börsintroduktion. Föreningen anser det vara naturligt enligt ovan aftett antal TI själva kommer att börsintroduceras. Om förmögenhelsvärdet i ettsådant behandlas annorlunda än i ett icke börsnoterat TI kommer det att uppståett starkt hinder för en i många fall önskvärd börsintroduktion. Vare sig kapitalpla-cerandeinstitutioner eller mindre aktieägare träffas med detta instrument. Mot dennabakgrund anser föreningen att skattemässiga subsidier för att få till stånd ettantal TI bör ha en annan utformning. STUanser att TI skaU beskattas som ett rörelsedrivande bolag, medan Tillväxtkapitalinte anger någon specifik uppfattning. Enligt STU bör i sådant fall TLs allaengagemang betraktas som organisationsaktier, varvid alltså utdelningen skullebli skattefri. Föreningen anser atf detta synsätt är onaturUgt då följandekriterier skall gälla för en organisationsaktie: Samband meUan företagens verksamheter Detär därför naturligare att skattemässigt betrakta TI som förvaltnings-bolag. Förett sådant bolag gäller dock alt erhållna utdelningar tUl måste vidareutdelasför att skattefrihet skall föreligga för mottagen utdelning. I ett TI kommer avnaturliga skäl utdelningarna speciellt i början att vara små. Vidare är det ide flesta TI också önskvärt med en egen konsolidering. Föreningenföreslår därför att TI skattemässigt betraktas som förvaltningsbolag men att50 % av mottagen utdelning får sparas i bolaget utan att den behöver tas upptill beskattning. är av uppfattningen att allt arbetande kapital i Tillväxtinvestbör befrias från förmögenhetsbeskattning. erinrar om att deti redan finns dels ett tiotal Prop.1981/82:191 58 investmentbolagmed sysselsältningsskapande uppgifter, dels Svetabs fyra dotterbolag, vilkafrämst förutsätts ägna sig ål nystartade företag. FöretagskapitalAB bedriver en verksamhet som har stora likheter med TI. Vidare finns ett antalinvestmentbolag som är beredda alt köpa en minoritetspost om förelagets aktierinom rimlig tid har möjligheter att bli börsnoterade. I detta senare sammanhangbör påminnas om som har stora resurser för investeringar iminoritetsposter i börsnoterings-bara företag. Förklaringentill det relativt stora antalet kommersieUa amerikanska investmentföretag medminoritetsposter i mindre och medelstora företag är de goda betingelserna förvärdestegringar samt möjligheterna att realisera dessa. Större delen av dessainvestmentbolags inkomster kommer från värdestegringar, vilket fömtsätterhandel med minoritetsposter i små företag. Del bör påpekas att antalet företagi vars aktier är föremål för handel i någon form (på centrala ellerregionala börser eller över OTC-systemet) överstiger 33 000. Detta innebär merän 10 gånger så många företag som i , sedan man reducerat antalet mhtfolkmängd. FöretagskapitalAB vill med detta säga att om utredningens prognos håller innebär ett 20-talnytillkomna TI en klar överetablering, som bolaget vill varna för. Somtidigare nämnts ställer sig några remissinstanser kritiska tiU förslaget ominrättande av Tillväxtinvest. Fullmäktigei riksbank förordar att den föreslagna typen av investmentbolag inleinförs utan att frågan utreds ytterligare. LOanför att den gmndläggande tanken med förslaget om Tillväxtinvest är vällovligmen alt de skatteregler som föreslås verkar dåligt genomarbetade. Därtillkommer att de synnerligen förmånliga beskattningsreglerna ur fördelningssynpunktär mycket allvarUga. Detta gäller bl. a. förslaget alt reducera förmögenhetsvärdenapå andelarna i Tillväxtinvest. hyser stor tveksamhet till att skapa Tillväxtinvest medinriktning på minoritelsengagemang i mindre företag. Förbundet anser att detfinns uppenbara risker för att verksamheten i första hand inriktas på osäkrasysselsättningspolitiska satsningar som underlättas av en kraftig skatterabalt. Allmännapensionsfondens första, andra och tredje fondstyrelse, som inle kan tillstyrkaden föreslagna utformningen av Tillväxtinvest, anför: Utöverde förslag till skattelindringar, vilkas genomförande utgör en bakomliggandeförutsättning för tillväxtinvestföretagens verksamhet, innehåller den direktafinansieringen betydande och i praktiken godtyckliga subventionsinslag. Någon gmndför nödvändigheten eller önskvärdheten av den angivna uppläggningen avfinansieringen har heUer inte redovisats. Fondstyrelsema anser del visserligenangeläget att de mindre företagens finansieringsmöjligheter förbättras och atfi detta syfte även nya typer av investmentföretag blir föremål för prövning.Den föreslagna utformningen av tillväxtinvestföretagen kan fondstyrelserna avangivna skäl dock inte tiUstyrka. Speciellt gäller detta den valda metoden atttransformera de tre Prop.1981/82:191 59 förstafondstyrelsernas medel fill riskkapital genom all en statlig myndighet övertar risklagandetoch fastställer ersättningen för detsamma. Allmännapensionsfondens fjärde fondstyrelse finner alt systemet med Tillväxtinvest börbli föremål för ytteriigare bearbetning innan det kan genomföras. Fondstyrelsenanser principiellt att systemet med tillväxlinvestmentbolag har bestämdafördelar, både som ett instrument att tillföra mindre företag riskkapital ochför att åstadkomma riskfördelning för placerare vid engagemang i ickebörsnoterade företag. Systemet med SBIC förefaller också all ha fungerat myckettillfredsställande . Förhållandena i är emellertid såannorlunda (institutioneUt, i fråga om marknadens storlek och funktionssätt,skattelagstiftning etc) alt det är svårt att dra några entydiga slutsatser omhur ett sådant system skulle fungera i . Inte minst mot denna bakgrundsynes en rad viktiga frågor inte vara tillräckligt utredda i rapporten. a. avgränsningen av tillväxtinveslmentbolagens verksamhet och dessabolags finansiering (som i sin lur återverkar på formerna för engagemang imindre bolag), associa-tionsformema och - inte minst - de i sammanhanget mycketviktiga skatte-och subventionsfrågorna. Enligtutredningsmannens förslag skall kommanditdelägare alltid anses bedriva rörelsei hemortskommunen. RSVhar förståelse för utredningens förslag att alla personer som är delägare i ettkommanditbolag utom komplementären skall äga rätt all beskattas i sinhemortskommun för såväl intäkter som förluster. RSVvill emellertid framhålla att om utredningens förslag antas kan på goda grunderockså andra grupper av skattskyldiga på vilka 57 § KL är tillämplig begära attfå tillämpa samma gynnsamma regel som kommanditbolag. Förslaget inskränker denkommunala beskattningsrätten. RSVvill här också erinra om den lagändring som ansetts nödvändig vad gällerförlustavdrag på grund av partrederirörelse. RSV delar utredningens uppfattningatt utredningens nu berörda förslag inle kan förbättras genom en regel somskulle begränsa denna avdragsrätt enbart till personer som kan visa attsatsningen av kapital i bolaget utgjort en ren finansiering. Det torde nämligenvara ogörligt för beskattningsmyndigheterna att göra skillnad mellan dem somaktivt deltar i bolagets verksamhet och dem som endast utgör finansiärer. Omhandelsbolaget (kommanditbolaget) görs till eget skattesubjekt försvinneremellertid dessa problem. Frågan utreds av företagsskattekommittén. Kommerskollegietredovisar i stort sett samma synpunkter som RSV. i länanser att det av kontrollsynpunkt är ytterst olämpligt med ytterligare särfall.1980 års företagsskattekommitté lar inte ställning till förslaget under Prop.1981/82:191 60 hänvisningtiU att kommittén enUgt sina direktiv skall behandla handelsbolagens ochkommanditbolagens skatterättsliga ställning. LOuppger att det i och för sig finns starka skäl att se över hela hemortsbegreppet.LO anser dock att det framstår som mindre välbetänkt att göra en enstakaförändring. SHIO-Familjeföretagenoch utvecklingsfonderna i och är positiva tillförslaget. Utredningsmannenföreslår att även ägare av andel i patenträtt aUtid skall anses bedriva rörelsei hemortskommunen. RSVhänvisar till vad verket anfört beträffande kommanditdelägares beskattningsort. Kommerskollegietfinner att förslaget är otillräckligt underbyggt. Utvecklingsfondernai och lån betraktar förslaget som positivt. Utredningsmannenföreslår att avkastning på lån som anställd lämnat arbetsgivare genom all intela ul viss del av lönen skall ge rätt till skaltereduktion. Kommerskollegietär av uppfattningen att förslaget är otillräckligt underbyggt. EnligtRSV:s mening bör förslaget inte genomföras. Verket anser att en utvidgning avreglerna om skattereduktion i nu avsett fall skulle medföra risk för missbmk.Så skuUe exempelvis viss del av lönen kunna förvandlas lill avkastning påkapital. Utredningenföreslår att praxis beträffande tidpunkten för beskattning av bonus och tantiemskall ändras. Det är anmärkningsvärt med tanke på att det är ganska nyUgen sompraxis på detta område blev klarlagd. Det skedde i samband med all de speciellareglerna för fåmansföretag infördes i millen av 70-talet. Hela detregelkomplexet kom tiU för att råda bot på uppenbara missbruk som den typen avföretagare gjorde av skattelagstiftningen. Möjligheten att låta tantiem och bonusstå kvar i bolaget var just ett sådant sätt att skaffa sig ej godtagbaraskaftekrediter som statsmakterna ansåg borde stoppas. ÄvenSveriges aktiesparares riksförbund ställer sig avvisande till förslaget. , som inte har några invändningar mot förslaget, anser att det börstimulera de anställda till engagemang i det egna företagel. Utredningsmannenföreslår ändringar i tillämpningen av dispensregeln i fjärde stycket avanvisningarna till 41 c § KL angående avdragsrält för rörlig ränta påvinstandelslån. InnanRSV lämnar synpunkter på de föreslagna åtgärderna beträffande vinsfandelslån, vill RSV upplysa att någon ansökan i enlighet med Prop.1981/82:191 61 anvisningarnatill 41 c § KL inte inkommit till RSV. RSVdelar inte utredningens uppfattning aft anvisningarna till 41 c § KL ger RSVformella möjligheter att lämna mer generellt medgivande för vissa förelag alterhålla rätt att göra avdrag för den rörliga räntan, oavsett att rätt tillteckning av lånet förbehållits personer eller bolag som äger aktier eller andelari företaget. För att uppnå detta krävs lagstiftning. Utredningenhar förhoppningar om ett ökat utnyttjande av vinsfandelslån i små ochmedelstora företag. Fördelen med dessa lån är att de inte behöver påverkaägarförhållandena i bolaget, trots att kapital tillförs utanför den gamla ägarkretsen.Vinstandelsbevisen tjänar således som en form av preferensaktier utan rösträtt- en form som annars inte är tillåten i . Tänkbart är även att merutländskt kapital skulle kunna utnyttjas i företagen utan att ökningen skullekomma i konflikt med de regler som gäller angående maximiaktiekapital iutländska intressenters ägo. Trotsalt möjlighet har funnits för aktiebolagen att utfärda vinstandelslån sedan nyaaktiebolagslagen infördes har denna finansieringsform inte fåll någonstörre utbredning. En av orsakerna till detta kan vara att del inte finns någrafastställda regler för realisafionsvinstbeskattning av vinstandelsbevis. Dettorde således vara optimistiskt att tro att vinstandelslån i dess nuvarandeutformning i någon större utsträckning skuUe kunna avhjälpa de små ochmedelstora företagens kapitalbehov. STUlägger i sin rapport fram ett förslag om rätt till uppskov i vissa fall med beskattningav realisationsvinst vid aktieförsäljning. menar att förslaget utgör ett viktigt steg i en meragynnsam skattemässig behandling av kapitalplaceringar i näringslivet. Ävenförslaget att befria skattskyldiga från realisationsvinst-beskaltningvid försäljning av aktier som återinvesteras , med hänvisning tillatt så sker beträffande fastighetsförsäljning kräver kompletterandelösningar av teknisk art. Hur en likriktning i förhållande till de (SFS1980:1000) genomförda förändringarna i uppskovslagstiftningen skall ske kräversärskild eftertanke. RSV vill i detta sammanhang också framhålla atf reglernaom uppskov med beskattning av realisationsvinst vid försäljning av fastighetvisat sig så svåra att tillämpa såväl teoretiskt som praktiskt att regeringentillsatt en särskild kommitté med uppgift att se över reglerna. RSV vill äventillrättalägga utredningens uppfattning att fastighetsförsäljning kan skeskattefritt. Det är nämligen vid uppskov med beskattning av realisationsvinstvid fastighelsförsäljning endast fråga om atf skjuta beskattningen påframtiden. Detta har ytterligare förstärkts genom att regeln om indexuppräkningav uppskovsbeloppet infördes. LOuppger att förslaget skulle komma att innebära att huvuddelen av reaUsationsvinsfernapå akfier skulle befrias från skatt. Prop.1981/82:191 62 Sammanfattningen ocli författningsförslagen i betänkandet(Ds B 1981:13) Förmögenhetsbeskattningen av arbetande kapital i mindre ochmedelstora företag De mindre och medelstora företagen eller familjeföretagen utgör den dominerande företagsformen i landet. Företagensysselsätter mer än en miljon människoroch är av utomordentlig betydelse för svenskt näringsliv. Vårt uppdrag har varit att utformaett förslag till den beskattning som skallåvila det kapital som finns nedlagti mindre och medelstora företag. Uppdraget skall ses mot bakgrundav det lagstiftningsarbete soin pågickunder och som resulterade i att provisoriska särregler infördesför beskattning av det arbetandekapitalet i sådana företag. Behovet av särskildaregler för beskattning av kapitalet i mindreoch medelstora företag sammanhänger med det koncentrerade ägande, som ärett framträdande drag inom denna företagsgrupp. Majoriteten av företagen ägseller kontrolleras av en eller ett fåtalpersoner som också i stor utsträckning ärsysselsatta i företagen. Passiva delägare utanförfamiljekretsen förekommer endast i liten utsträckning. Ägarförhållandena är stabila och marknad för aktier och andelar i företagen saknas i stort sett. Det kapital som finnsnedlagt i företagen är med hänsyntill dessa omständigheter i hög grad bundet i verksamheten och kan som regel intefrigöras utan att hela företaget avyttras. Situationen för ägare av företagen skiljer sig i detta avseende från vad som gällerför majoriteten av andra kapitalägare. Förmögenhetsskatten, sora i sig självär progressiv, skall erläggas med inkomstbeskattade medel. För den som inte kan ta kapitalet i anspråk utan ärhänvisad till löpande inkomster, kan kapitalbeskattningen leda tillmyc-;et höga avkastningskrav. Löneuttagen enbart för att finansiera förmögenhetsskatten kan ofta komma att uppgå till .-er änsex gånger förmögenhetsskatten.För företagen in:-:ebär detta sedan hänsyn tagits till sociala avgifter mycket höga kostna- Prop.1981/82:191 63 der för det egna kapitalet. ! 'onsekvensenblir att möjligheterna till självfinansiering av investeringar minskar och soliditetensjunker..Före tagets förutsättningar attklara påfrestningarna vid de återkommande lågkonjunkturernaavtar. Förmögenhetsbeskattningen motverkar ocksåkapitalplacering i mindre och medelstora företag.Företagen är inte någraattraktiva kapitalplaceringsobjekt. Beskattning sker av det nedlagda kapitalet,trots att detta i många fall inte lämnar någondirektavkastning. För företagen innebär bristen på riskvilligt kapital en återhållandefaktor. De åtgärder som vidtagits föratt komma till rätta med de nu beskrivna problemenhar varit inriktade pä att ge det i företagen nedlagda kapitalet en förmånlig värdering föratt härigenom, begränsa uttagen ur företagen.Åtgärderna har gett de eftersträvadeeffekterna under de år som följt närmast på lagstiftningen, men de har därefter visat sig otillräckliga. Starkt bidragande till denna utveckling harvarit de höjda inkomstska t ter na . men också den högainflationen. Den allmänna fastighetstaxeringen har nödvändiggjort förändringar avsåväl de allmänna skatteskalorna som den särskilda lagstiftningen för beskattning av kapital nedlagt i mindre och medelstoraföretag. Under arbetet med att försöka finna en lämpligutformning av beskattningen av det kapital som finns nedlagt i mindre ochmedelstora företag har vi prövat ett flertal olika modeller som förekommit i debatten och som framkommit underarbetets gång. Utgångspunkten har varit att kapitalbeskattningensnegativa effekter på näringslivet skall brytas. En framtida kapitalbeskattning måste ges en sådanutformning att den stimulerar till expansion inom näringslivet. Kommittén har således studerat effekterna dels avatt skjuta uttaget av förmögenhetsskatt till den tidpunkt dåkapitalet frigörs i samband med verksamhetensavyttring - att ackumulera förmögenhetsskatten -dels av att finansiera förmögenhetsskattengenom lån från kreditinstitut eller vid företag,som drivs som aktiebolag, från företaget självt.Vi har över- 1981/82:191 64 vägt att föreslå avdragsrätt för förmögenhetsskattmen också att ersätta förmögenhetsskatten i dess nuvarande utformning med enkapitalskatt, som tas ut av företaget.Slutligen har vi undersökt om lättnaderna ävenfortsättningsvis kan inriktas på värderingen avföretagen. De modeller som undersöktshar eraellertid i stor utsträckningvisat sig ge negativa konsekvenser i form av inlåsningseffekter. Med inlåsningseffektavses att en ur företagsekonomisk synvinkelmotiverad försäljning motverkas av förekomsten aven skatteskuld, som utlöses vid försäljningen.Att skjuta förmögenhetsskatteuttaget till den tidpunkt då tillgångarna avyttras utgör därför enligt vår'meninginte någon lösning. Utöver den nämnda inlåsningseffektenkan en skärpt beskattning vid försäljningar förväntas ledatill minskad investeringsvilja och ocksåstörre löneuttag som kompensation fören framtida beskattning. Under dessa förhållanden måsteförslag om att ackumulera förmögenhetsskattenavvisas men också åtgärder inriktade på att bereda kapitalägaren möjligheter till lån från aktiebolageller från kreditinstitut. Även om lånenförblir amorteringsfria under den tidföretaget behålls, uppkommer icke önskvärda effekter av ovan beskrivetslag. Lånen skall trots allt betalas meddet arbetande kapitalet. Inte heller utgören avdragsgill förmögenhetsskatt någon lösning på förhållandena. Utöver att en sådanordning skulle vara komplicerad att till-lämpa,skulle avdragsrätten behöva kompletteras med andra lättnader föratt inte leda till skatteskärpningar. Vår slutsats är därför att arbetande kapital i mindre och medelstora företag i princip helt bör undantas från förmögenhetsbeskattning. Mot bakgrund avvad som har anförts om inlåsningseffekter börnågon kompenserande beskattning inteinföras. Förslaget medfören sådan stimulans för näringslivet atten statsfinansiell kompensation kan förväntas utan särskildbeskattning. Den förbättrade kapitaltillväxt som ägare av mindre och medelstora företag kan pårSknakommer att beskattas, då kapitalet frigörs liksom avkastningen av Prop.1981/82:191 65 Förslaget.innebär att kapital som nedlagts i mindre och medelstoraföretag i princip undantas från förmögenhetsbeskattning. Beträffande vissa tillgångsslag har dock undantag gjorts med hänsyn till att dessa typiskt sett ingår i rörelser beträffande vilka stimulansintresset är mindre framträdande.Till dessa tillgångsslag hör lager av fastigheter och värdepapper. Kapitalbeskattningen fårinte heller utformas så att jordbruksfastigheter framstår som attraktiva kapitalplaceringsobjekt. Ägandet av jordbruksfastigheter bör i störstamöjliga utsträckning tillförsäkras de.m som brukar jorden. Det i fastighetenbundna kapitalet skall därför betecknas som arbetande kapital endast om ägaren äraktiv jordbrukare. Särskilda svårigheter föreliggervid behandlingen av skog, eftersom enligt vårmening huvuddelen av skogsägarna får betecknas som aktiva, utan att för den skull lättnaderpå kapitalbeskattningens område kan motiveras. De största stimulanseffekterna kan förväntas uppkommaom skogen förblir skattepliktig. Härigenom anser vi oss kunna stimulera omsättningen av skogsfastigheter och förbättra möjligheterna for yngre aktiva brukare att förvärva mark,vilket ökar förutsättningarna för ett effektivt skogsbruk. Kommitténs förslag innebäratt vid värdesättning av rörelsedrivande företag skall fortsättningsvisinte medräknas maskiner, inventarier, lagereller industrifastigheter. Från beskattningundantas således tillgångar, som företersärskilt stor bundenhet tillverksamheten. Innehav av kontanta medel, bankmedel samt aktier och obligationerförblir i huvudsak skattepliktiga. Beträffande jordbruksföretagen innebärförslaget att åker-och betesmark under eget bruk, ekonomibyggnader,maskiner och lager inte tas med vid förmögenhetsberäkningen.Från förmögenhetsbeskattning undantas också bostadsbyggnader som 5 1981/82. 1 saml Nr 191 1981/82:191 66 upplåtits som bostäder för anställda. Förövriga bostadsbyggnader föreligger skatteplikt. Skog utgör även fortsättningsvis skattepliktig tillgång men tas upp till halva skogsbruksvärdet. Utarrenderad åker- och betesmark tas upp till halva jordbruksvärdet. Föratt inte försvåra generationsväxlingar föreslås att markskall kunna arrenderas av någon inom dens.k. kärnfamiljen utan att skattepliktskall inträda. Jordbruksfastighet, som ägs av juridisk person, tas upp till femtio procentav jordbruks- och skogsbruksvärdet.Undantag görs för jordbruksfastigheter, sora ägsav dödsbon. Under de fyra närmaste årenefter dödsfallet gäller samma regler för jordbruksfastighetens behandling, som då denna innehades av fysisk person. Vid förmögenhetsberäkningen medges avdrag för de skulder som belöper på de skattepliktiga tillgångarna. Ävenarvs- och gåvobeskattningen ger negativaeffekter för fåmansföretagen i form av höga avkastningskrav. Gemensamma värderingsregler gällerför närvarande för all kapitalbeskattning.