prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — Ändrade rabattkonstruktioner vid SJ 12,0 - Förslagen kommer alt utredas närmare och presenteras . Felparkeringsavgifter, minst 10,0 - Det belopp som statsverket behåller av fel- parkeringsavgifterna ökas. Beräkningar har visat att beloppet inte täckerkostnaderna för bl. a. polisens befattning meddessa ärenden. En höjning av beloppet medminst . frän den är befogad. - Avgifterna för tillstånd till utrikes lastbilstrafik höjs. Besiktningsinstrumenten förbilar slopas. Riskgarantin för flygtrafik päNordkalotten ändras. Summa besparingar,helårseffekt 123,3 1981/82:100 Bilaga 9 21 Budgetförslagen präglasav regeringens allmänna strävan all så långt möjligt begränsa statsutgifterna.Myndighetsanslagen har beräknats enligt del s.k. huvudalternativet, dvs. de harminskals efter pris- och löneomräkning. Flera stora anslag - det gällerbidragen lUl drift av kommunala och enskilda vägar saml anslaget liU SJ:sinvesteringar - har beräknats i enlighet med tidigare riksdagsbeslut. Sammanlagt föreslås enökning av väganslagen på 468,5 milj. kr. Till drift av statliga vägar föreslåstotalt , vilket innebår en ökning med 357,0 milj. kr. jämförtmed innevarande budgetår. Bidragen lill drift av kommunala och enskilda vägarräknas upp med sammanlagt 109,0 milj. kr. För vägbyggandel föreslås nominelltoförändrade anslag. förvaltningskostnader och bidraget lill NTF föreslås enuppräkning med 2,2 milj. kr. lill sammanlagt 41,2 milj. kr. I enlighet med förslageni trafiksäkerhelspropositionen föreslås alt NTF:s informationsverksamhetförstärks genom all 3,0 milj. kr. i informa-lionsmedel överförs frånIrafiksäkerhetsverket lill NTF. En ändrad anslagskonslruktionför anslaget lill bil- och körkorlsregislrel gör all anslagen överstatsbudgeten till Irafiksäkerhelsändamål minskar jämfört . I överensstämmelse medstruklurplanen för SJ räknas SJ:s investerings-anslag upp i realatermer lill totalt . I propositionen föreslås all SJ frän nästabudgetår får hyrköpa eller leasa rullande materiel för högst 40 milj. kr. Ersättningen till SJ fördrift av olönsamma järnvägslinjer beräknas lill 863,0 milj. kr., vUkelöverensstämmer med beräkningarna i den granskningsredogörelse som 1981 årssakkunniga lämnat över SJ:s separatredovisning. Huvuddelen av anslagetBidrag fill Irafiksäkerhelsfrämjande åtgärder vid järnvägskorsningar, somtidigare utbetalades av trafiksäkerhelsverkel, förs från nästa budgetår överdirekt till SJ. Kostnaderna försjöfartsverkets farledsverksamhel - förutom isbrytningen - läcks avsjöfartsavgifler. För /81 uppgick andel avavgifterna till 270,4 milj. kr. För all uppnå kostnadstäckning underinnevarande och nästa budgetår krävs enligl verket en Prop.1981/82:100 Bilaga 9 22 avgiftshöjning på genomsnittligt från den 1januari 1982. Regeringen har beslutat om höjdasjöfartsavgifler. Sjöfartsverkelsanslag är i princip beräknade enligt huvudalternativet. Besparingar vidsjöfartsverket skal! a. genom rationaliseringar inom lots- ochfyrväsendel och genom att sjömansnämnden efter ell särskilt riksdagsbeslut kan avvecklas. De sammanlagda anslagen lill sjöfarten föreslås uppgå liU651,1 milj. kr. Luftfartsverketsinvesteringar kommer alt behandlas i den luflfartspoli-tiska propositionsom kommer alt läggas fram . I propositionen kommer också den försöksverksamhet medflygtrafik på som bedrivits all behandlas. Ersättningen lillLinjeflyg för särskilda rabatter vid flygtrafik på Golland räknas upp med 1,2 milj. kr. fill 14,5milj. harbegärt alt från nästa budgetår få finansiera investeringar i fastigheter sominle är rena adminislralionslokaler med egna rörelsemedel. Budgetförslagetinnebär all medelstora posthus finansieras med rörelsemedel. Ersättningen till postverket förbefordran av ijänsleförsändelser har räknatsner jämfört . Anslaget för nästa budgetår föreslås uppgåtill 465,0 milj. kr. Ersättningen tillpostverket för tidningsdislribulion avvecklas successivt enligt beslut. För nästa budgetårföreslås få en investeringsram på totalt 1,4 miljarder kr.Investeringarna avser framför allt utbyggnad och modernisering avtelefonnätet och utbyggnad av det allmänna datanätet. 54 milj. kr. är beräknade somkapitalinsats vid överföringen av larmdivisionen till bolagsform.Samtidigt minskas belastningen på rörliga kredit i riksgäldskontorel.Utöver de investeringar som finansieras över statsbudgeten beräknas ca 2,9miljarder kr. komma att investeras i abonnentutmst-ningar, lokallinjenäl, bilar m.m. Transportrådetföreslås överta ansvaret för riktad information på energi-sparområdel. För detta ändamål beräknas1,2 milj. kr. Transportstöden förNorrland och föreslås uppgå fill sammanlagt 200,0 milj. kr., varvid hänsyn hartagits lill de ändrade bidragsreglerna. Stödet till kollektivtrafiken har beräknats liU 212,0milj. Anslagenlill redovisas enligl den nya anslagskonslmkfion som Prop.1981/82:100 Bilaga 9 23 Beslutet innebär att anslagen tillSMHI redovisas över ett 1000-kronorsanslag, elt bidragsanslag och ettutrustningsanslag. För nästabudgetår föreslås sammanlagt 88,6 milj. kr. Statens väg- ochtrafikinstitul föreslås få anslag på sammanlagt 27,0 milj. kr. De forskningsmedelsom ställs tiU Iransportforskningsdelegalionens förfogande har räknatsupp med 1,6 milj. kr. lill 21,0 milj. kr. Av beloppet är 3,3 milj. kr. Sammanlagt föreslåsen ökning av anslagen under sjätte huvudtiteln på 548,0 milj. Ändrade anslagskonslmktioner leder lill minskade direktaanslag inom flera av departementets verksamhetsområden. Anslagen liUförsvarsändamål las upp med oförändrade belopp i avvaktan på den försvarspolitiskapropositionen. Även anslaget för investeringarvid luftfartsverket är ulbmlel (jfr ovan). -1-468,5 -126,1 -1-234,5 -179,3 -1-143,3 Affärsverkensdriftkostnader tas inte upp i statsbudgeten ulan i särskilda driftbudgeter som regeringen fastställer.De sammanlagda driftkostnaderna för affärsverkenunder har för innevarande budgetår beräknats tilldrygl . SJ 7 165,0 milj. kr. luftfartsverket 602,4 milj. kr. postverket 7427,0 milj. kr. 10193,4 milj. kr. Kostnadernaskall täckas av verkens intäkter. 1981/82:100 Bilaga 9 24 Anmälan till statsbudgetenför /83 såvitt avser kommunikationsdepartementetsverksamhetsområde A. M.M. 1980/81Utgift 1981/82 Anslag 1982/83 Förslag Förvaltningskostnader (därav lönekostnader) (13 850000) (-t-480 000) Med hänvisning lill sammanställningen beräknarjag anslaget för nästa budgetår tiU . Jag hemställer att regeringenföreslår all lillKommunikationsdepartmentet för /83 anvisa ell förslagsanslag på15960000 kr. Prop.1981/82:100 Bilaga 9 25 1980/81 Utgift 1981/82 Anslag 1982/83 Förslag Utredningsverksamhetenunder nästa budgetår beräknas vara av en sådanomfattning att anslaget bör föras upp med oförändrat belopp. Jaghemställer all regeringen föreslår att lill KommU teerm.m. för /83 anvisa ell reservafionsanslag på . 1980/81 Utgift 780975 Reservation 67595 1981/82 Anslag 680000 1982/83 Förslag 430000 Anslaget /82 höjdes med hänsyn till den () niondevärldsmöte i . Förnästa budgetår bör anslaget föras upp med oförändrat belopp jämfört /81. Jag hemställer att regeringen föreslår , aft liU Extrautgifter för /83 anvisa ell reservationsanslag på . 1981/82:100 Bilaga 9 26 ärcentral förvaltningsmyndighet för ärenden om allmänna vägar och galor samt statsbidragm. m. lill den kommunala och enskilda väghållningen. Verket svarar även förviss tillsyn över enskilda järnvägar,spårvägar och tunnelbanor. Vägverketscentralförvallning finns i . På regional nivå finns en vägförvaltning ivarje län, sju byggnadsdislrikl saml två projekleringskon-tor. De lokalaenheterna inom driflverksamhelen är drift- och arbetsområden och inombyggnadsverksamheten finns lokala vägbyggnadsarbels-platser. Väg- ochIrafiklagstiftningen innehåller de gmndläggande bestämmelserna om väghåUningen. I sin verksamhet harverket omfattande kontakter och samråd med myndigheter och organisafioner påcentral, regional och lokal nivå. Allmän översikt över väghållningen Riksdagenstrafikpolitiska beslut innebar för våghållningen att driftverksamheten skulle ulföras fill ensådan nivå alt vägnätet kunde bibehålla sinkvalitet. För vägbyggnadsverksamheten innebar beslut krav på en högre ambitionsnivå. Riksdagenhar senare med hänvisning liU det samhällsekonomiska lägel uttalat all enambifionshöjning nu inte bör ske. har dock ullalat att ellökat vägbyggande är angelägel från såvälsamhällsekonomiska som trafiksäkerhelsmässiga synpunkter saml att den fortsatta planeringen ochmedelstilldelningen därför borde inriktas härpå. Angelägel är alt ävenberedskapsmedel i all denutsträckning som befinns möjlig ställs liU förfogande för vägunderhåU och-byggande. Det realainnehållet i väganslagen har minskat . Byggandevolymen har istort halverats från början av 1970-lalel lill . En ytterligarehalvering kommer att ske om byggandeanslagen hålls nominellt oförändrade undernågra år till. Till följd av de kraftiga kostnadsökningarna har ävenmedelstilldelningen tiU drift av vägar i reala termer minskal under senare år.Vägverket har därför varnat för alt effekten av eftersatt vägunderhåll,främst beträffande beläggningarna, kommer att bli Prop.1981/82:100 Bilaga 9 27 Del finns enligt risk för all dengoda utvecklingen för trafiksäkerheten inle kommer all bestå. Framkomlighetenför trafiken blir sämresamtidigt som energiålgången ökar. Denlångtidsplanering av driftverksamheten - femårsplan drift - som gjorts för åren198286 visar all den medelstilldelning som erhåUits för interäcker för all hålla vägarna i ell försvarbart skick. Vägverketframhåller också all elt väl fungerande vägnät, dvs. med god säkerhet, bärighetoch framkomlighet är en fömlsättning för ett väl fungerande samhälle samtdess utveckling såväl ekonomiskt som socialt. I nedanståendetabell redovisas omfattningen av de statligainsatserna på de olika vägkategorierna, väglängder m.m. Anslagen/bidragen redovisas i resp. årsprisnivå. 1 185 Milj. (VV regi) 3 039000 3 042000 3 058825 3077 293 3100000 har samhällets transportberoende vuxit oav-bmtet. Standardförbättringen isamhället har bl.a.kunnat ske lack vare utvecklingen avlandels väg- och gatunät. Kännetecknandeför vägtrafiken är att den lättare än andra Irafikgrenar kan anpassas 1981/82:100 Bilaga 9 28 till de varierande fömlsätlningarna och kraven isamhället. Denna förmåga till anpassning kommer all spela en stor roll även iframtiden. bedömer all vägtrafikens dominerande ställning kommer allbeslå under överskådligframtid. Allt större del av människors lid går ålför all förflytta sig mellan bostäder,arbetsplatser, service- och fritidsanläggningar. Detta beror bl. a. på en specialisering av markanvändningen i merrenodlade bostads-, industri-, service- och fritidsområden. Resmålenhar på så sätt blivit mer åtskilda ochavstånden lill dem större. ökar godstransportarbetel, vilket bl.a. sammanhänger med en koncentration lill färre produk-fionsslällen ochen distributionsteknik med ökad lagring av varor i cenlral-lager. Näringslivelskrav på god framkomlighet under alla lider av dygnet har även ökat genom slopandet av s.k.mellanlager i produktionsprocessen. Biltransporternas snabba utveckling gerstor samhällsnytta men har även skapatproblem, bl. a. genom konflikten mellan anspråken på tillgänglighet med bil och kraven på trafiksäkerhet ochgod miljö. Denna konflikt har blivit särskill markant i de störretätorterna. VägtrafikensutveckUng har ifrågasatts med hänsyn lill en framtida energiknapphet.Inrikestransporternas andel av samhällets tolala energikonsumtion är - vägtrafikens andel är9%. Med nuvarande anlaganden om trafikutvecklingen kommer dessa andelarknappast all öka nämnvärt . För vägtrafikens del kan förväntas en ökad ener-gieffeklivilel som enföljd av fordonsteknisk utveckling, förbättrat körsäll och olikaväghållningsåtgärder. Trots en ökad personbilspark så kan personbilarnas totala energikonsumtion kommaall bli lägre än den är . Trafikarbetet påslalsvägnätet uppgick till 34,9 miljarder for-donskilomeler. På detstalskommunala vägnätet beräknas trafikarbetet till ca 8,9 miljarderfordonskilomeler och pä övriga kommunala gator och vägar lill . Trafikarbetet påde enskilda vägarna uppgår tillmellan 1,5 och 2,6 miljarder fordonskilometer. av delinrikes persontransportarbetet sker på galor och vägar medan knappt10% sker på järnväg eller med tunnelbana och med flyg. har underår 1980 utarbetat en prognos över utvecklingen av antalet personbilarsaml deras trafikarbete. Prognosen avser liden fram fill . Enliglprognosen kommer antalet personbilar, som uppgick lill ca 2,9miljoner, aft öka till 3,5 miljoner vid periodens slut. Antalet fordon per 1000invånare kommer under samma lid alt öka från 350 lill 415 fordon. Personbilarnas trafikarbete, som år 1980uppgick till 42 miljarder fordonskilomeler,antas öka till 47 miljarderfordonskilomeler. Prognoserna pekarsåledes mol alt såväl antalet personbilar som trafikarbetet kommer allöka fram lill , men ökningen kommer all ske i 1981/82:100 Bilaga 9 29 långsammare takt än vad som framgått av tidigareutförda prognoser. I jämförelse med motsvarande bedömningar i andra länderligger anlaganden något lägre. Av det inrikesgodstransportarbetet skedde med lastbil, med järnväg ochca med sjöfart. bedömningar om utvecklingen fram till år 1990är osäkra, men de visar på en ökning av del totala transportarbetet. Med utgångspunkt frånriksdagens trafikpolitiska och regionalpolitiska beslut har vägverketformulerat översiktliga mål för den statliga väghållningen. Följande mål gäller: Medborgarna ochnäringslivet i landets olika delar skall erbjudas en tiUfredsställandevägtransportstandard till lägsta möjliga samhäUsekonomiska kostnad. "Tillfredsställandevägtransportslandard" år ell relativt begrepp som måste preciseras medhänsyn till vägnätets nuvarande standard och en bedömning av del troligaframlida ekonomiska utrymmet. Väghållningens generellamål har för all kunna ligga lill grund för samlade verksamhetbmtils ned i följande delmål för planering, byggande och driftverksamhet - hittillsuppnådd vägslandard skall vidmaklhåUas (vidmaklhållandeni-vån) - antalettrafikolyckor skall minskas på mest effektiva sätt tillgänglighetenfill arbete och service bör utjämnas genom minskad restid - kostnaderna förvägtransport av gods och personer bör minskas särskilt i områden där dessa hämmar näringslivets utveckling väghållningsålgärder börmedverka lill förbättrad samhällsulbyggnad och markanvändning väghållningsålgärder börmedverka liU en förbättrad trafikmiljö väghållningsåtgärder börmedverka lill en god kolleklivlrafikslandard samt främja gång- ochcykeltrafiken - väghållningsåtgärder med god totalavkastningbör ulföras. Målen för väghållningengäller både ett effektivt resursutnyttjande och en jämn fördelning av transportslandardenöver landet saml all medverka lill att näringslivels transportkostnaderminskar. Beträffande målen för restid och transportkostnader är utjämningviktig. För trafiksäkerhet är däremot effektiviteten viktigare än utjämningen. Kommunerna ställer uppegna mål för sin trafikplanering. Målen varierar, men gäller oftatrafiksäkerhet, miljö och markanvändning. För många kommuner är också godtillgänglighet med bil lill centrum ett viktigt mål särskill i de glesbefolkadedelarna av landet. 1981/82:100 Bilaga 9 30 I tolkningen av deltrafikpolitiska beslutet ingår bl.a. aft väga de olika målen i förhållande lillvarandra. I samband med upprättandet av flerårs-planer för perioden 1984-1993kommer vägförvallningarna i samarbete med länsstyrelserna med utgångspunkt frånovanslående mål all ställa upp mer preciserade regionala mål för väghållningen. De redovisade målen förväghåUningen måste, för aft ge underiag för olika åtgärder, ställas molgällande vägtransportslandard. har därför utarbetat landsomfattandebeskrivningar av väglransportslandarden på riks- och länsnivå. Dessatillståndsbeskrivningar tar sikte på några av de angivna målen, nämligentrafiksäkerhet, tillgänglighet/reshaslighel saml vägtransportslandard/bärighel.Vid upprättande av flerårsplaner kommer vägförvaUningarnaall utarbeta beskrivningar på mer detaljerade nivåer. Hämtöver harvägförvallningarna att la hänsyn fill övriga mål för att kunna skapa sig entotal uppfattning om åtgärdsbehovet. För att ge en översiktligbild över väglransportslandarden i landet redovisas i del följande standardenlänsvis vad gäller trafiksäkerhet, tillgänglighet och bärighet. Olycksrisken på länensstatsvägar utgör en grov beskrivning av trafiksäkerheten. Med hänsyn till altolyckornas samhällsekonomiska kostnader antal qenoTnsnittsolyckor permiljon axelparkm 0,90-0,80: 0.70-0.60-0,50-O-Or 0.30- 0,20: 0,10: BCDEF GH I KLMNOPRSTUWXYZ ACBD Prop.1981/82:100 Bilaga 9 31 varierar, har olyckorna viktats med kännedom omskadeutfallet och vägverketsberäkning av den genomsnittliga kostnaden. Olyckskvolen förhela slalsvägnätet i de olika länen varierar från 0,57 (B-län) liU 0,89(W-län). Vad denna skillnad innebär kan illustreras med all låta B- och W-länbyta olyckskvot. Antalet genomsnillsolyckor skulle vid oförändrattrafikarbete vara drygl 550 färre i W-län och ca 1000 fler i B-län . Den genomsnittligaolyckskvolen i landet på riksvägar uppgår till 0,66 olyckor per miljonaxelparkm och på länsvägar tUl 0,85. Trafiksäkerheten är således sämre på länsvägnätet än på riks vägnätet. I sammanhanget bör särskill understrykas alt olycksrisken mellan olikavägavsnitt varierar ännu mer än mellan oUka län och vägkalegorier. Medelreshastighetenpå vägnätet bestäms av en mängd faktorer, bl.a.av vägens bredd, linjeföring,hastighetsbegränsningar, trafikflöden och slillager. har utarbetat särskilda metoder för alt beräknamedelreshastigheten på oUka vägavsnitt. Haslighelsstandarden för olikavägkalegorier på del statligavägnätet framgår av följande tabell. Haslighelsstandarden varierar betydligtmindre mellan länen än olyckskvolen. För hela slalsvägnälel är skillnadenmellan högsta och lägsta värde /h. Många orter ochområden har för litet befolkningsunderlag för en utbyggnad av olikasamhällsfunktioner. För dessa områden är tUlgänglighe-ten tUl orter medkvalificerad service och differentierad arbetsmarknad av stor betydelse. Den vänstraSverigekartan visar de delar av landet där restiden till större serviceorter ärlängre än . bor uppskattningsvis 850000 personer i dessaområden. Den högra visar var dessutom medelhastigheten är lägre än 80kmlh. Väghållningsålgärder kan vara ell verksamt medel all ge dessa ca 500000människor förbättrad tillgänglighet tiU service och differentierad arbetsmarknad. I de andra områdena, bl.a. större delen av inland, är vägstandarden och de geografiska avstånden sådana all väghållningsålgärder inle påtagligt kanförbättra fillgänglighelen. Prop.1981/82:100 Bilaga 9 32 a)oavsett reshastig-hetsstandardpå huvudväg-nätet b)reshastighetsstan-dardunderstigande riksgenomsnittet (79km/tim) på huvudvägnätet Redovisningen somden kommer lill uttryck i kartbilderna rör den regionala tillgängligheten ochmåste således hållas skild från den typ av problem som gällerglesbygdens lokala vägnät. grovt mått på den lokala till-gängUgheten dvs.lill eget kommuncenlrum är andelen grusvägar med mer än 125 fordon perdygn i procent av totala längden statsvägar i länet. Av figuren framgår altandelen gmsvägar varierar kraftigt mellan länen. Prop.1981/82:100 Bilaga 9 33 Riksgenom- ,|------- snitt 13,4 :i!.n..v..j..A..fc..> BCDEFGH I KLMNOPRSTUWXYZ ACBD Praktiskt taget helariksvägnätel och av länsvägnälel är upplåtet för 10 tons axel-och 16 lons boggitryck. Ökningen av det tillåtna axel- och boggitrycket från8112 ton till har endast i en del fall föregåtts av att bärighetenhöjts genom tekniska åtgärder. Uppräkningen har i stället gjorts bl. a. molbakgrund av skärpta bestämmelser mol överlaster och ett utökat samarbetemellan transportörerna och . Underhållskostnaderna ökar på grund avdet högre axel- och boggitrycket. Dessa kostnader har från samhällsekonomisksynpunkt ansetts vägas upp av de minskningar av transportkostnaderna som följerav del högre fillåtna axel-/boggilryckel. Länsvägarnasbärighelslillslånd är sådant alt motsvarande av länsvägnälelmåste bli föremål för bärighelsreslriklioner (dvs. del högsta liUålnaaxel-/boggilryckel är lägre än 10/16 lon), antingen temporärt fill följd avtjällossning eller permanent, vilket ofta beror på broarnas bärighet. avdel totala trafikarbetet på länsvägnälel berörs av bärighetsrestriktioner.Stora länsvisa variationer föreligger kring dessa riksgenomsnitt. De mestomfattande bärighetsreslrikfionerna förekommer i skogslänen och drabbar härvidde lunga transporterna som är av stor betydelse för inte minst den lokala ochregionala Iransportförsörjningen. Prop.1981/82:100 Bilaga 9 34 -*-*' '' fcv.v.'."!*.*.*-.'. "" " "*-'-----' t:]. Den övre figurenvisar hur stor andel av trafikarbetet på länsvägar i respektive län som berörs avhärighetsrestriktioner. Den undre figuren visarhur stor andel av den totala längden av länsvägnälel i respektive län somär berörd. anslagsframställning för budgetåret1982/83 m. m. Vägverkelsverksamhet är uppdelad på nio programinriklade anslag på statsbudgeten,nämligen Ämbetsverksuppgifler, Drift av olalliga vägar. Byggande av statligavägar. Bidrag lill drift av kommunala vägar och galor. Bidrag liU byggande avkommunala vägar och galor, Bidrag fill drift av enskilda vägar m. m.. Bidrag lillbyggande av enskilda vägar. Tjänster till utomslåendesamt : Försvarsuppgifler. Församtliga anslag utom de tre byggandeanslagen saml Tjänster lill Prop.1981/82:100 Bilaga 9 35 utomstående redovisar två planeringsnivåer, Aoch B, där A är den högsta nivån och B utgör besparingsallernaliv enligl regeringensanvisningar förmyndigheternas anslagsframställningar. Enmedelstilldelning till drift av vägar enligl planeringsnivå A medger enligl allservicenivån upprällhåUs och all periodiskt underhåll utförs som vidmakthåller vägnätet. Verket begär därförmedel för driftverksamheten till vad verket anser vara ellvidmaklhållandeprogram såväl för statlig som för och enskild väghåUning. framhållerall en lägre medelsfilldelning till drift av statsvägar än vad som motsvarar vidmakthållandenivån på siktinnebär en uppenbar risk för allperson- och godstransporter inle skall kunna ske planmässigt och säkert påvägnätels olika delar. Planeringsnivå A för anslagen till byggande av statliga, kommunala och enskildavägar utgör enligl enminiminivå för målinriktade byggnadsåtgärder som innebär att insatser kan göras för all förbättra bl. a.trafiksäkerheten, resfid och miljö samt för all förslärka och beläggagrusvägar. De redovisade planeringsnivåerna äravsedda all utgöra underlag för olikaverksamhelsallernaliv med beskrivning av konsekvenserna för den framlidaverksamheten inom väghållningen. En sådan redovisning bör enligt vägverketunderlätta för statsmakterna all göra sina avvägningar med utgångspunkt i trafik- och vägpolilik saml med hänsyn till kravenfrån övriga samhällssektorer. Mol bakgrund av deredovisade planeringsnivåerna och med utgångspunkt i de överväganden och bedömningarsom åligger anges ell alternativ för , verksamhelsaUernalivI. Vidare anges i enlighet med anvisningarna ett besparingsallernaliv,verksamhetsalter-nafiv II. harhemställt alt statsmakterna för /83 ()för landels väghållning godkänner verksamhelsallernaliv I saml däremot svarande kostnader. föreslårför /83 enligt sitt högsta alternativ, alt. I, en totalökning med I 355,3 milj. kr., lill ca 6 184,5 milj. kr. II begär verket enökning med I 013,2 milj. kr. Pris- och löneomräkningen har beräknats lill564,8 milj. kr. eller ca 11,av anslagen. 1981/82:100 Bilaga 9 36 Anvisat 1981/82 Föreslagen ökning till Pris- och /83 löneom- '450,5 Drift av statliga vägar Byggande av statliga vägar Bidrag till drift av Bidrag till byggande av Bidrag till drift avenskilda vägar m. m. Bidrag till byggande av '60,7 '105,2 '273,5 '104,4 '.33,1 Innan jag redovisarvägverkets anslagsframställning och mina ställningstaganden till denna villjag kort nämna all jag vid utformningen av årets budgetproposition har tagitfasta på önskemål om en utförligare redovisning i fråga omvägväsendet.