prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — Handikappersättning lillförsäkrad som är blind utgör för tid före den månad, dä hel ålderspensioneller hel förfidspension enligt denna lag börjar ulgä, för år räknat sextiotreprocent av basbeloppet. För tid därefter utgör ersättningen trettiotvå procentav basbeloppet om ej stödbehovet ger anledning till högre ersättning. Handikappersättning lillförsäkrad som är döv eller gravt hörselskadad utgör av basbeloppetom ej stödbehovet ger anledning till högre ersättning. Denna lag träder i kraft . ' Lagen omtryckt 1977:630.2 Senaste lydelse 1981:325. Prop.1981/82:100 Bilaga 8 Lag om ändring i lagen (1962:392) omhustrutillägg och kommunalt bostadstillägg till folkpension Härigenom föreskrivs alt 6 och 10 §§ lagen (1962:392)om hustrutillägg och kommunalt bostadstillägg till folkpension' skall ha nedanangivna lydelse. Härför någon som åtnjuterhustrutillägg årsinkomsten ökats tiU sådant belopp att rätt till sådan förmånej längre tillkommer henne, indrages förmånen. Sker eljest mera avsevärdändring i den inkomst, efter vilken hustrutillägget blivU bestämt, må detta ienlighet därmed ökas eller minskas. Vad sålunda stadgatsskall äga motsvarande tillämpning, där för någon som åtnjuter kommunalt bostadstilläggförhållandena sä ändrats att rätten tilltillägget därav påverkas. Rätten tiU hustrutilläggeller kommunalt bostadstillägg skall omprövas om ändring har skett i deförhållanden som bestämmer förmånens storlek. Andras den del avårsinkomsten som utgörs av tilläggspension eller därmed jämförlig utländskersättning, statlig eller personalpension, delpension eller arbetsskadeersättningeller motsvarande ersättning, får hustrutillägget eller det kommunala bostadstilläggeträknas Ärende angående förmån enligt denna lag skall iallmän försäkringskassa prövas av den försäkringsnämnd, inom varsverksamhetsområde den pensionsberättigade senast blivU mantalsskriven. Frågorom förmåner enligldenna lag skall i den aUmänna prövas av den försäkringsnämnd,inom vars verksamhetsområde den pensionsberättigade är mantalsskriven. Dettagäller dock inte inverkan på förmånerna av sådana inkomster som avses i 6 §andra stycket. Denna lag träder i kraft . ' Lagen omtryckt1976:1014. 1981/82:100 Bilaga 8 245 Lag om ändring i lagen (1962:382) angåendeinförande av lagen Härigenom föreskrivs all32 § lagen (1962:382) angående införande av lagen om allmän försäkring skall hanedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 32 § Fråga rörandeänkepension i anledning av dödsfall, som inträffat före , ellerom bidrag som avses i 15 eller 19 § skall i allmän försäkringskassa prövas avden försäkringsnämnd, inom vars verksamhetsområde den till pensionen ellerbidraget berälfigade senast blivit mantalsskriven. Vid omräkning avförmånsbeloppen för änkepensioner tiU följd av ändrade förhållanden gäller itillämpliga delar bestämmelserna i 6 och 10 §§ lagen (1962:392) omhustrutill-lägg och kommunalt bostadstillägg tiU folkpension. Denna lag träder i kraft . 1981/82:100 Bilaga 8 246 ,förslagsanslag 17673 000 Kommittéer m.m.,reservationsanslag 26500 000 34 3. Forsknings- och utvecklingsarbete samt försöksverksamhet, reservationsanslag 25600 000 Extra utgifter, reservationsanslag 1560 000 Vissabyggnadsarbeten m.m. inom social departementets verksamhetsområde, reservationsanslag 9000 000 Försäkringsöverdomstolen, förslagsanslag 8039 000 Försäkringsrätter,förslagsanslag 38478 000 643. , förslagsanslag 228 242 000 67 4. Allmännaförsäkringskassor, förslagsanslag 343 000 000 73 5. Folkpensioner,förslagsanslag 37 320 000 000 77 6. Bidrag lill kommunala bosladsfillägglill folkpension, förslagsanslag 1050 000 000 Ersättning fillpostverket för pensionsut- beialningar, förslagsanslag 35000 000 Bidrag fill sjukförsäkringen, förslagsanslag 3850 000 000* Vissayrkesskadeersättningar m.m., för- 42 875 059 000 Ekonomiskt stöd tillbarnfamiljer m.m. Allmänna barnbidrag, förslagsanslag 5205 000 000 Ersättning lillpostverket för utbetalning av allmänna barnbidrag m.m., förslagsanslag 17 600 000 Bidrag tillföräldraförsäkringen, förslags- Bidragsförskoft, förslagsanslag 976000 000 6 923 600 000 Prop.1981/82:100 Bilaga 8 247 Bidrag lill social hemhjälp, förslagsanslag 1530 000 000 Bidrag fill färdtjänst, förslagsanslag 310000 000 Bidrag lill barnomsorg, för- slagsanslag 1030 000 000 Bidrag lilldriften av förskolor och fritids- hem, förslagsanslag 3250 000 000 Bidrag tillhemspråkslräning i förskolan, Bidrag fillkommunala familjedaghem, förslagsanslag 1240 000 000 Barnmiljörådel, förslagsanslag 2621 000 lionsfrågor, förslagsanslag 3092 000 7 396 713 000 Myndigheter inom hälso- och sjukvård,socialvård m.m. , förslagsanslag118 2. Statlig kontroll av läkemedel m.m., förslagsanslag Hälso- ochsjukvårdens ansvarsnämnd, Bidrag tillsjukvårdens och socialvårdens planerings- och rationaliseringsinstitut, förslagsanslag 122 Statensbakteriologiska laboratorium: Försvarsmedicinsk verksamhet, förslags- Statens miljömedicinska laboratorium, Statens institutför psykosocial miljö- Statensrätlskemiska laboratorium, för- Prop.1981/82:100 Bilaga 8 248 Bidrag filldriften av en WHO-enhet för rapportering av läkemedelsbiverkningar, förslagsanslag 1273 000 F. Förebyggande hälso- ochsjukvård Allmän hälsokontroU, förslagsanslag 3477 000 Hälsoupplysning, reservationsanslag 4850 000 Epidemiberedskap m.m., förslagsanslag 11357 000 Åtgärder för att förbättra kontinuiteten i hälso- och sjukvården, reservationsanslag 3500 000 G. Undervisningssjukhusm.m. 133 520 000* 36 091 000* 2 746 000* 15 000 000* 835 000 000* 2 400 000* i : Avlöningar lillläkare, förslagsanslag Driftkostnader, förslagsanslag Utrustning,reservafionsanslag Byggnadsinvesteringar, reservationsanslag Bidrag lillkommunala undervisningssjukhus, förslagsanslag Vidareutbildning av läkare,förslagsanslag 155 8. Efterutbildning av viss sjukvårdsperso nal m.m., förslagsanslag 2657 000 Vidareutbildning av landläkare m. m., förslags- Giflinformafionscentralen,förslagsanslag 4628 000 Län lillStockholms läns landsfing för vissa investeringar, reservationsanslag 20000 000 Rättspsykiatriska stationer och kliniker, Prop.1981/82:100 Bilaga 8 249 Bidrag lillanordnande av kliniker för psykiskt sjuka m.m., förslagsanslag 250000 000 Bidrag filldriften av kliniker för psykiskt sjuka m.m., förslagsanslag 4028 000 000 Beredskapslagring för hälso- ochsjukvården m.m., reservationsanslag 34591 000* Driftkostnader för beredskapslagringm.m., förslagsanslag 29810 000* Utbildning avpersonal för hälso- och sjukvård i krig, förslagsanslag 5425 000* Bidrag fillpensioner för vissa provinsial- läkare, förslagsanslag 15025 000 4 432 145 000 170 Inledning Ungdomsvårdsskolorna: Driftkostnader, förslagsanslag 113845 000 Engångsanskaffning av inventarierm.m., Personalutbildning, reservafionsanslag 422000 Ersättningar lill kommunerna för hjälp fill utländska medborgare, flyktingar m.m., förslagsanslag 148000 000 Bidrag fill driften av hem för vårdeller boende, förslagsanslag 285000 000 Bidrag lillupprustning och utveckling av hem för vård eller boende, reservations anslag 150000 000 J. Alkoholpolitik och missbrukarvård Statens vårdanstalter för alkoholmissbrukare: Driftkostnader,förslagsanslag 29385 000 Utrustning m.m., reservationsanslag 150000 Bidrag lill anordnande av vårdanstalter och inackorderingshem m.m., reservations anslag 1000 Prop.1981/82:100 Bilaga 8 250 Lån lillbyggnadsarbeten vid vårdanstalter m.m., reservationsanslag Bidrag tilldriften av vårdanstalter och inackorderingshem m.m., förslagsanslag Bidrag tillalkoholpolikliniker och vårdcentraler m.m., förslagsanslag Utbildning ochsamverkan inom nykter- Bidrag lillorganisationer m.m. 211 9. Upplysning och information på alkohol området, reservationsanslag Vissa åtgärder för handikappade Kostnader för viss utbildning avhandikap pade, förslagsanslag 19280 000 220 2. , förslagsanslag 2153 000 222 3. Statens hundskola, förslagsanslag 1890 000 Bidrag filldriften av särskolor m.m., för- Bidrag fillhandikapporganisafioner, reser- Kostnader förviss verksamhet för synska dade, förslagsanslag 11964 000 Ersättning lillpostverket för befordran av blindskriftsförsändelser, förslagsanslag 2400 000 Ersättning lillteleverket för texttelefoner, saml internafionellt socialpolitiskt samar bete m.m., förslagsanslag - 22006 000 Vissainternationella resor, reservations- Vissa internationellakongresser i , Totalt för socialdepartemenlel 64640 964 000 Bilaga 9 tillbudgetpropositionen 1982 Prop.1981/82:100 Kommunikalionsdeparlmenlelsverksamhetsområde omfattar väg-, järnvägs-, sjö- och lufttransporter, post- ochtelekommunikationer, trafiksäkerhetsamt forsknings- och utvecklingsverksamhet pä transportområdet. Till hör också bl. a. Sverigesmeteorologiska och hydrologiska institut () och statens geotekniska institut(SGI). Målet för denstatliga trafikpolitiken år enligl trafikpoUtiska beslut all geinvånare och näringsliv en tillfredsställande Iransportförsörj-ning fill lägstamöjliga samhällsekonomiska kostnader. En väl fungerandeIransportförsörjning är en förutsättning för en balanserad befolknings- ochnäringslivsulveckling i skilda delar av landet. Trafikpolitiken skall därförutformas så alt målen för näringspolitiken, energipolitiken,miljöpolitiken, sysselsättnings- och regionalpolitiken kan uppnås. En precisering avde trafikpolitiska riktlinjerna måste ske successivt genom politiskabeslut på olika nivåer och med hänsynslagande lillskiftande förutsättningar i olikaregioner och lill tillgängliga resurser. Varje trafik-grens särskilda förutsättningar och fördelarskall därvid tillvaratas. En samhällsekonomiskteffektiv fördelning av transportarbetet främjas enligl del trafikpolitiska beslutet genom samverkanmellan olika traflkmedel och Irafikföretaginom de ramar som samhället drar upp för verksamheten. Staten och kommunerna kan utnyttja investeringar,skatter, avgifter, regleringar avolika slag saml transportproduktion i egen regi eller stöd lill transportproduklion för all uppfylla detrafikpolitiska intentionerna. I del trafikpolitiskabeslutet betonas prissättningens betydelse för trafikanternas och Iransporlkonsumenlernas val av transportmedel.En anpassning av de avgifter trafikanterna får betala lill desamhällsekonomiska marginalkostnaderna,dvs. fill de kostnader för samhället som varje ytterligare transport ger upphovlill, ger en från samhällets synpunkt bättre iransportmedelsför-delning.I 1981182. 1981/82:100 Bilaga 9 2 Järnvägstrafiken, som haren förhållandevis stor andel fasta kostnader, har genom statsmakternas beslutavlastats en del av dessa. () har härigenom kunnat görasådana prisnedsällningar i persontrafiken som är samhällsekonomisktmotiverade. SJ har sålunda sänkt priset på tågresor och infört särskildalågprisraballer. Genom att utnyttja prisetsom styrinstrument kan statsmakterna decentralisera beslutsfattandet tillIransportköpare och transportföretag. Centrala regleringar och restriktionerav olika slag kan begränsas. Förslag som syftar till alt minska onödigbyråkrati på transportområdet har också lagts fram under senare fid. a. förslag om ändringar i yrkeslrafiklag-stiftningen som presenterats förriksdagen . Förslagen berör bl.a. reglerna om samåkning, taxor ochturlistor. För att stävja det s.k. svartåkeriel föreslås ändrade regler förekonomisk lämplighetsprövning och fordonsanmälan. Även bidragssystemet förstöd till kollektivtrafiken har förenklats betydligt. Ansökningarna om stödbehöver numera inle vara lika omfattande som tidigare; endast förändringarjämfört med fidigare ansökningar behöver l.ex. Transportslödsreglernahar kunnat förenklas ulan all de regionalpolifiska målen frångåtts. Regeringens förslagbeträffande transport av fariigt gods, som kommer att föreläggasriksdagen, möjliggör en enhetlig och internafionellt anpassad normgivning föralla transport- och varuslag. Förslaget lill ny myndighetsorganisation förlandtransporter minskar antalet direkt ansvariga myndigheter och underlättarsamordningen mellan sjö- och landlrans-porter. Transporlhanleringen blir merrationell för både myndigheter och enskilda. Fortsatta insatser föralt upprätthålla en god iransporlslandard är nödvändiga. Särskill i enekonomiskt besvärlig situation är det viktigt att näringslivsulvecklingen intehämmas av försämrade transportmöjligheter. En ytterligare uppmstning avjärnvägsnätet är angelägen. Nuvarande våg-standard måste vidmakthållas, och pådelar av vägnätet kommer utbyggnader och förbättringar att ske. En godkoUeklivtrafik är en nödvändig del av iransportförsörjningen. 1970-lalel kännetecknasav en fortsatt ökning av såväl person- som godstrafiken. haremellertid transportarbetet (antal personkm och anlal tonkm) ökat i långsamtakt eller vissa år t. o. m. minskal. Post-och teletrafiken - mätt i t. ex.anlal brev och anlal samlalsmarkeringar -har ökat under hela 1970-lalél. PersontransporterPersontransportarbelel ökade med i genomsnitt 1981/82:100 Bilaga 9 Fram hartransportarbetet minskal med i storleksordningen . Andelen kollektivtrafikminskade i början av 1970-lalet men har åter ökat. Kollektivtrafikensvarar nu för av del totala personlransporlarbétet, dvs. en ungefärlika stor andel som 1970. Gång- och cykellrafiken har beräknats lill istorleksordningen 5 miljarder personkm. Särskill cykeltrafiken antas ha ökatunder senare år. KOLLEKTIVTGÅNG/CYKEL M M Nedan redovisas bil-resp. kollektivtrafikens andelar av hela transportarbetet under senare år.Utvecklingen lyder på en ytterligare minskning avfrämst personbilsresandel och det långväga bussresandet. Totalt persontransportarbete, miljarder personkm 1981/82:100 Bilaga 9 4 Ökade bensinpriser ikombination med elt ökat Irafikulbud och lågpriser för tåg- och flygresorförklarar till en del det minskade transportarbetet med personbil mellan 1979och 1980. har bensinpriset ökat med i fasta priser. Transportarbete, miljarder personkm Bensinpris, kr. per liter (priser, genomsnittspriser) När del gäller denkollekliva lokaltrafiken, till vilken kan räknas busstrafiken ilänshuvudmännens regi, spårvagns- och tunnelbanelrafik, taxilrafik samt dentågtrafik SJ utför på entreprenad i bl.a. storstadsområdena, saknas f. n. eltsammanfallande mätt på hur denna trafik har utvecklats. Den lokala busstrafikenbedöms dock ha ökat . T. ex. har SJ:s busstrafik ökat med drygl8% mellan och . Antalet personkm i SJ:senlreprenadlrafik med låg ökade . Den långväga busstrafiken- framför allt veckoslutslrafiken - som direkt konkurrerar med järnvägstrafikenhar emellertid minskat sedan lågpriserna sänktes 1979. Genomsnittligt hartrafikvolymerna gått ner . Ett antal linjer är helt nedlagda. Lågpriserna på låg, flerlåg med bättre bekvämlighet samt bättre utformade tidtabeller har gjortjärnvägsresandel mer attraktivt. Antalet lågresor med SJ (exkl.enlreprenadlrafiken) ökade med drygl och antaletpersonkm med ungefär lika myckel. har ökningarna forlsall, men ilångsammare takt. SJ-trafik, exkl. entreprenadtrafik Antal tågresor, milj. r Antal personkm, miljarder Antal platskm, miljarder Den inrikes flygtrafikenökade särskill kraftigt , då lågpriser infördes på flyget.Under 1980 ökade inrikeslrafiken med , medan utrikestrafiken var istort sell oförändrad jämfört med . 1981/82:100 Bilaga 9 Inrikes linjetrafik, miljarder personkm 1,0 1,3 1,4 landningar, I OOO-tal 78,9 93,8 96,8 miljarder personkm 3,7 4,0 4,0 landningar, I OOO-tal 31,1 33,3 32,1 Antal avresande i utrikes chartertrafik, I OOO-tal 1265 1168 921 Persontransporterna iinrikes sjöfart - i första hand trafiken lill och från Golland samlskärgårdslrafiken ökade kraftigt i början på 1970-lalel. På senare lid hardock transportarbetet varit i stort sett oförändrat eller omkring 0,1 miljarderpersonkm. Billälheten och antaletpersonbilar i trafik har ökat något under senare lid. Ijuli 1981 fanns igenomsnitt 353 personbilar i trafik per 1 000 invånare mot 351 ell år fidigare.Antalet avslållda bilar ökade i måftligare takt än under närmastföregående år. Omkring 195000personbilar nyregistrerades 1980, vilket är en minskning med drygt 23 000jämfört med . har bilarnas medelålder stigit. Vid slutet av 1980beräknas den uppgå lill mol ell år tidigare och vid slutetav . Antal personbilar i trafik Antal avställda personbilar 2883 000 492 500 Det totala antaletmotorcyklar och terrängskolrar har fortsall all öka. Också för dessafordonskalegorier blir dock tillfälliga avställningar allt vanligare. Antaletmotorcyklar i trafik uppgick lill 54000. Av dessa avslälldes75% . Totalt nyregistrerades 13 300 motorcyklar . Del ärdet högsta antalet nyregistrerade motorcyklar . Även antaletnyregistrerade terrängskolrar ökade . Antal motorcyklar i trafik 1981/82:100 Bilaga 9 6 Del totala antalet bussari trafik har minskal vart och ell av åren 197478, men ökade åter något mellan1979 och 1980. Antalet bussar för över 30 passagerare har dock ökat , varför bussarnas totala passagerarkapacitet ökat. Antalet laxibilarhar ökat med drygl . Antal bussar i trafik Antal taxibilar Del inrikesgodslransporlarbelel ökade från 41 miljarder tonkm 1970 till 50 miljarder tonkm1974. Transportarbetet minskade fiU 46 miljarder tonkm 1978 för att därefteråter öka. Medan laslbilslrafiken på avstånd över ökat med istorieksordningen , utfördes på järnväg ett i stortsett lika stort transportarbete 1980 som . Transportarbetet iinrikes sjöfart har nästan fördubblats , främst lill följd avökade oljetransporter från svenska raffinaderier. ''"\ -LASTBIL > 10 mil 1981/82:100 Bilaga 9 7 Olika transportmedelsandelar av del sammanlagda godslransportarbe-tel framgår avnedanstående sammanställning. Transportarbetet medlastbil sjönk med . Antalet transporterade tonminskade med ungefär lika myckel. Andelen långväga transporter sjönk också.Samtidigt har medeltransportläng-den för den korlväga laslbilslrafiken sannoUklökat. Antalet lastbilar harökat under hela 1970-lalel. Även när det gäller lastbilarna ökar emeUertidantalet avställda fordon. Medan antalet lastbilar i trafik ökat med drygt 25%under 1970-lalel har antalet avslållda bilar således i del närmastefördubblats. Ökningen har varit särskill markant under andra hälften av1970-lalet, då bostadsbyggandet mer än halverats. Antal lastbilar i trafik Lastbilstransporter, milj. ton Transportarbete, miljarder tonkm därav transporter under tio mil transporter över tio mil Även godslrafiken påjärnväg, som - bl.a. på gmnd av varusammansäll-ningen är särskiltkonjunkturkänslig, minskade . Totalt minskade vagnslasllrafiken påSJ - mätt i anlal lastade lon - med . Malmlransporterna på malmbananminskade , de stora varugrupperna trävaror, papper och pappersmassa,järn och stål med drygl och övriga vamgmpper . Utlandstrafiken på SJ(exkl. lapplandsmalm) fortsatte dock alt öka, vilket medförde längregenomsnitfliga iransportslråckor. 1981/82:100 Bilaga 9 8 sammanlagda transportarbetet mellan 1979 och1980 stannade härigenom vid . Under I98I har dennegativa utvecklingen fortsatt. Sålunda minskade del tolala antalet lastade lonunder med jämfört med ellår tidigare. Lapplandsmalmen gick ned och vagnslasllrafiken i övrigtmed . Godsmängd, milj. ton varav inländskt vagnslastgods exkl. lapplandsmalm inländskt styckegods utlandsgods exkl. lapplandsmalm lapplandsmalm Transportarbete, miljarder tonkm varav inländsk vagnslasttrafik exkl. 7,0 0,3 3,9 2,9 7,5 0,3 4,6 4,2 6,9 0,3 4,9 3,8 Omsättningen av utrikesgods i de svenska hamnarna uppgick lill 89,9 milj. ton, vilket innebar enminskning i förhållande till 1979 . Imporien över svenskahamnar uppgick lill 54,9 milj. ton, vilket år mindre än 1979. Exportensjönk lill 34,7 milj. lon, en nedgång med 4,. I inrikestrafiken omsattes 17milj. lon, dvs. ungefär lika myckel som 1979. Utvecklingen under förstahälften av 1981 visar en fortsalt nedgång av godsomsältningen i de svenskahamnarna. Särskill imporien har sjunkit kraftigt lill följd av minskademineraloljeskeppningar. De fartyg som trafikerarSverige har successivt blivit större. av godskvantileten i utrikes fartfördes 1980 på fartyg mindre än 500 bruttolön. Medellaslen förlastfartyg i utrikes fart har ökat lon till 3780 lon ,en ökning med . Även i inrikes fart har tonnagestorlekarna ökat. Dettagäller bl.a. de inrikes oljeskeppningarna som kan utföras med tankfartyg påomkring 30000 lon dödvikt. Utbyggnaden av Trollhätte och kanalergör del möjligt att också på inlandsvattnen utnyttja mera lasldryga fartyg. Den bestodden svenska handelsflottan (enheter om minst 100 lon bmlto) av 502 fartyg omsammanlagt 3,7 milj. lon brutto. har handelsflottan minskal med 114fartyg och sammanlagt med drygt 4 milj. bruttolön. Prop.1981/82:100 Bilaga 9 godsmängd, milj. ton transportarbete, miljarder tonkm lastade och lossade varu- kvantiteter, milj. ton transportarbete utefter sv. kusten, miljarder tonkm 30,5(1973)21,1(1977) 18,5 Såväl älv- somhavsflotlningen har minskat kraftigt under 1960- och 1970-lalen. Under1980 flottades i fyra älvar, nämUgen , , älvoch älv. Det sammanlagda transportarbetet för älvflotlningen uppskattasför 1980 lill 0,2 miljarder tonkm. Godstransporter medflyg svarar för en begränsad del av det inrikes godstransportarbetel. Även deflyglransporterade fraklgods- och poslvoly-merna sjönk . Frakt- och postgods, Frakt- och posltonkm, milj. Det minskadepersonbilsresandel i kombination med höjda drivmedelspriser och därmedsannolikt lägre hasligheter har bidragit fill all antalet trafikolyckor harminskat. DärtiU kommer effekterna av en rad åtgärder för att främjatrafiksäkerheten som har vidtagits . Dit hör kraven på att bilbälteobligatoriskt skall användas i bilarnas framsäte och alt molorcyklisler ochmopedister skall använda hjälm. Av betydelse är också användningen av ländfordonsbelysning under daglid saml kontrollen av fordon. Många byggnads- ochunderhållsarbeten på vägarna resulterar i säkrare Irafiklösningar - dit hör bl.a. satsningen på separata gång- och cykelbanor. Antalet dödade ochskadade i väglrafikolyckor var 1980 del lägsta sedan mitten av1950-talet. 848 personer omkom detta år i landsvägsolyckor, medan antaletskadade enligl polisens rapporter uppgick lill 19246. Den typ av olyckor somframför allt ökat är viltolyckorna. Skaderiskerna ärväsentligt olika för olika trafikantkategorier. Motor-cyklisterna löper destörsta riskerna alt skadas i trafiken. Riskerna för mopedister, cyklister och gående är ocksåavsevärt högre än för person- Prop.1981/82:100 Bilaga 9 10 För samtliga kategorier gäller att skaderiskerna ärstörst i de högsta och lägsta åldersgmpperna. Postvolymerna harfortsatt att öka under hela 1970-lalel. Brevvolymen har ökat med igenomsnitt och mäss- och gruppkorsbanden medi genomsnitt . Många mindre postkontor har ersatts medlanlbrevbäringslinjer. Den sammanlagda längden på lanlbrevbäringslinjernauppgår nu lill . Genomrationaliseringar och anpassningar av servicenivån har postver ket kunnat begränsa prisökningarna på sina produkter. Utvecklingen av postverkets tjänster framgår av nedanstående tabell. Antalet postgirokon ton har fortsalt alt öka. /77 har antalet konton ökat . Medelsbehållningarna på postgirokontona har också ökat . Efterfrågan på postkontorenskassaljänster har visat en vikande tendens ull följd av all antalet gireringarmellan konton ökar och all kunderna i allt större utsträckning använderullagsautomater för att ta ul kontanter. Statliga insättningar görs dessutom iökad utsträckning på bankkonto. Antal försändelser, milj. Antal postgirokonton, 1 OOO-tal det totala antalet trans- aktioner i postgirot, % ' Tillfällig ökning p. g. a. allmänna val. Telefontrafiken harunder varit mycket expansiv. Antalet samtalsmarkeringar ökade mellan 1970och 1980 . Dessutom ökade antalet telefonapparater rned ochantalet huvudledningar . Under 1970-lalel har introducerat nyatjänster förtext- och datakommunikation saml inom radioområdel. Utvecklingen påteleområdet utmärks just nu av övergången från elekt-romekanisk liUelektronisk utmslning. En rad nya produkter och tjänster är aktuella.