prop · G503118 · 1981-12-31 00:00:00 — Enligt organisationens uppfattning bör man därför vänta medbeslut om att utvidga utvecklingsfondernas verksamhetsområden liU att eventueUtäven gälla hotell- och restaurangbranschen till dess man kan göra enhelhetsbedömning av servicebranschernas behov. Mot bakgrand av delta anser viatt man bör avvakta med ell beslut om överflyttning av hoteUgaranfilånen frånRiksbankens avdelningskontor fill utvecklingsfonderna. Av samma skäl avvisar viför närvarande förslaget att utvecklingsfonderna skulle kunna medverka till attutforma lämpUga utbildningsplaner för företagen och de anställda samt informeraom tUlgängligt utbud av kurser. Däremot anser vi att statsmakterna bör kunnastimulera branschens organisationer till att öka sin utbildningsverksamhet förföretagen. 33 Riksförbundetkiosk och gatukök Föratt påskynda rationaUseringar inom näringen är det viktigt att kreditbehovettiUgodoses. Förbundet anser det självklart att servicenäringarna skall omfattasav samhällets kreditstöd likaväl som hantverk och industri. Delsamma gällerrådgivning och konsulthjälp via regionala utvecklingsfonderna. Det är viktigtatt samhället vidtager åtgärder i här sagda riktning eftersomhjälpbehovet är stort. Någon prioritering av viss bransch eller grapp bör dock,som utredningen framhåller, inle ske. SHRdelar utredningens uppfattning att hotell- och restaurangföretagen bör fåtillgång till service av den typ som företagarföreningarna/regionalautvecklingsfonderna lämnar. Även här gäller emellertid alt snabba åtgärdererfordras. Frågan bör behandlas separat på del sätl vi angivit i särskildframställning till handelsministern . Viavser här såväl rådgivning som kreditstöd motsvarande utvecklingsfondernasservice lill småföretagen. 1981/82:118 135 Utredningenföreslår all företagareföreningarna/regionala utvecklingsfonderna skall lämnakredit- och servicemöjligheter också till hotell- och reslaurangförelagare. LOdelar denna uppfattning bl. a. med hänsyn till alt problemen i branschen främstavser små och medelstora företag. LO anser vidare att en fullgod service ingåri skapandet av en god industriell miljö. Det är således viktigt att vidgautvecklingsfondemas verksamhetsområde fill alt också omfatta denIjänsteproducerande sektorn. Redan nu har utvecklingsfondema möjligheter attbredda stödet lill företag som producerar tjänster om dessa har koppling tillindustrin. Många regionalautvecklingsfonder har i dagslägel svårt alt klara av den hittillsvarandemålgrappen. LO föratsätter att ökade resurser ställs lill utvecklingsfondernasförfogande vid en vidgning av deras målgrapp, Utredningenanser alt servicenäringarna i sin helhet bör ingå i utvecklingsfondernasmålgrapp och att hoteU- och restaurangföretag därvid bör prioriteras. Utvecklingsfondernasresurser kommer visserligen antagligen all växa starkt den närmaste framliden.De tolala resurserna är emellertid mycket begränsade. Utvecklingsfondernas målgrupphar dessutom utökats med företag som ägnar sig åt service medanknytning lill industriell verksamhet. TCO anser det därförorealistiskt att tro att utvecklingsfonderna skulle kunna prioriterahotell- och restaurangbranschen. Fondema bör emellertid successivt kunna ökasitt engagemang bl. a. i form av information tUl förelagen omutbUdningsmöjligheler etc. Även utredningens förslag om att knyta konsulterfiU fonderna borde kunna genomföras om särskUda medel ställes tiU förfogande. Hotell- ochrestaurangbranschen har hiltills varit undantagen från vissa former avregionalpolitiskt stöd. föreslår i sill nyUgenavgivna regionalpoUliska belänkande (SOU 1978:62) alt slöd i fortsättningenskall kunna utgå även lill turistanläggningar på samma grander som stöd tiUindustrin, Rekreationsberedningen hari sin rapport (Ds Jo 1978:2) Statliga insatser för turism och rekreationföreslagit att bl. a. ett s. k. rekreationspolitiskt investeringsstöd skaUinrättas. TCOanser del nödvändigt att dessa förslag samt de regionala utvecklingsfondernasinsats ses utifrån ett enhetligt perspektiv på hoteU- och restaurangbranschensproblem. 1981/82:118 136 är positivt till utredningens förslag att servicenäringar skaUges samma villkor som industri- och induslriliknande verksamhet, när del gäUerföretagarföreningarnas/utvecklingsfondernas rådgivning och kreditslöd.Utvecklingsfonderna bör om man i enlighet med förslaget får hotell- ochrestaurangbranschen som målgrapp liksom kommunerna vara uppmärksamma påöveretableringen och de problem den medför. Förnärvarande utgår en del av nuvarande former för kreditstöd-lokaliseringsstödoch holeUgaranlUån enbart fill turistföretag. Vi har svårt se skillnad mellanelt turistförelag och ett vanligt hotell- och restaurangförelag ochtillstyrker därför all samhället genom ändrade kreditmöjligheter viaföretagarföreningar/regionala utvecklingsfonder bislår med rådgivning ochkonsultinsatser. På så sätt kan branschens anpassning tiU en förändradsituation underlättas. Utredningen nämner en del utvecklingsprojekt. Intressantoch förhoppningsvis också realistiskt är förslaget att uveckla ett typisktsvenskt stadshotell - ett av branschens sorgebarn dvs. enkombinerad holeU- och restaurangrörelse av medelstorlek. Det är möjligt all eninriktning på nya kategorier kunder, ändrad arbetsorganisation och nyaproduktions- och försäljningsformer kan förbättra lönsamheten för dessaföretag, vilka ur servicesynpunkt är helt nödvändiga för en kommun och bygd. KommunentUUstyrker all hotell- och reslaurangnäringen i fortsättningen skall omfattasav företagarföreningarnas och de regionala utvecklingsfondernas råd- ochstödinsatser. Förbundetfinner i likhet med utredningen att servicenäringarna till skillnad mot vadsom är fallet i sin helhet bör ingå i de regionala utvecklingsfondernasmålgrapp samt alt servicenäringarna också skall omfattas av samhälletskreditslöd till mindre och medelstora företag. Förbundet välkomnar också deföreslagna förbättringarna vad gäller utbildningsförhållandena. Som positivtnoteras också de föreslagna rationaliseringarna av de detaljföreskrifter somidag existerar för tillstånd att servera alkoholhaUiga drycker. De föreslagnaåtgärderna kan utan tvekan stimulera fiU nytänkande inom branschen och ökakonkurrensen. 1981/82:118 137 Sammanfattning av (Ds H 1981:3) Handel med teknik.Betänkande av teknikhandelskommittén Detfinns starka skäl att vidta åtgärder för all sfimulera handel med teknik.Import av teknik kan bidra lill all skapa sysselsäliningstillfäUen och fillökad teknisk vitalitet och konkurtenskraft för svenska förelag. Genom export avteknik kan det svenska tekniska kunnandet komma lill utnyttjande utomlands ochgenerera intäkter tUl . Dessutom spelar teknikexport en viktig roU föratt stimulera export av varor och kompletta anläggningar och får därmed även ensysselsättningsskapande effekt. Åtgärder för att främjaexport och import av teknik bör i första hand avse utbildning och informationsamt rådgivnings- och serviceverksamhet. Även direkt ekonomiskt stöd i form avvillkorliga lån eller bidrag är i vissa fall viktigt för att stimulera handelnmed teknik. Del direkta ekonomiska stödet bör ges inom ramen för de befintUgastödformer samhället erbjuder företagen i fråga om leknisk utveckling,produktförnyelse och expörtsfimulering. Meddessa utgångspunkter har vi föreslagit följande: Inrättandeav "Teknikhandelsrådel" Inrättandeav en datorbaserad licensbank Ökadberedskap vid utvecklingsfonder och andra stödgivande organ all medverka vidteknikhandel Förstärkningav fältorganisationen i utlandet Utvidgadtillämpning av SEK-systemet. Elt centalt organ -Teknikhandelsrådel - bör inrättas i anslutning till exportråd och isamband med Styrelsen för leknisk utveckling (STU) med syfte att genområdgivning, service, utbildning och information stimulera främst de mindre ochmedelstora förelagens export och import av teknik. Teknikhandelsrådelsuppgtfter föreslås beslå i all: Geavgiftsfri råd och service till företag samt lill utvecklingsfonder och andramyndigheter i ett första skede av ett teknikhandelsprojekt Geavgiftsbelagd service vid vidareutveckling av ett projekt Förmedlasökuppdrag tiU handelssekrelerarna, de tekniska attachéerna, licensbanker ochprivata konsulter Tainitiafiv till och medverka vid insamling av information om ufiändsk teknik somulbjudes liU försäljning Utgörakontaktorgan gentemot utlandet i licensieringsfrågor Taemot förfrågningar från utlandet om överföring av svensk teknik Tainifiativ fiU och medverka vid kurser och annan utbildnings- ochinformationsverksamhet Tainitiativ liU och medverka vid speciella satsningar och projekt av betydelseför teknikförmedling 1981/82:118 138 Teknikhandelsrådelföreslås vara undersläUt och dess styrelse. Verksamheten bör få enfrån relativt frislående ställning. STUplanerar att utvidga sitl engagemang när del gäller Ucenshandel. STU ochTeknikhandelsrådel bör därvid ha goda föratsättningar att komplettera varandramed hänsyn lill de olika kompetensbakgrander dessa representerar. Ett närasamarbete mellan STU och Teknikhandelsrådel bör etableras. Ettanslag på 5,0 milj. kr. för /83 föreslås för uppbyggnad ochdrift av Teknikhandelsrådel. Föratt underlätta för svenska förelag all söka utländsk teknik och all säljasvensk teknik bör en dalorbaserad licensbank byggas upp. Den bör innehåUaregister av följande slag: - över utländsk teknik som ärfillgänglig för licensgivning lUl - över svenska företag som önskarförvärva ny teknik för licenslillverkning - över svenska företag som harteknik att erbjuda för licensgivning fill utlandet - över teknik som efterfrågas iutlandet Dessutombör licensbanken kunna fungera som kontaktpunkt gentemot andra datorbaseradelicensbanker. Licensbankenföreslås placeras vid . Vid sökning efter material att föra in ilicensbanken föratsättes även Teknikhandelsrådel och STU medverka. Eltanslag på 3,0 milj. kr. för /83 föreslås för uppbyggnad ochdrift av licensbanken. Viföreslår ej något speciellt syslem för direkt ekonomiskt slöd fiU teknikhandel.I stället bör befinfiiga stödformer kunna utnyttjas för delta ändamål. Främstaansvaret faUer här på de regionala utvecklingsfonderna. Fondemasproduklutvecklingslån borde i högre grad användas även för projekt avseendeteknikhandel, speciellt import av teknik. Handläggarna vid utvecklingsfondernabör därför genom bl. a. utbildning ges större möjligheter att bedöma sådanaprojekt. Del är vidare angelägel alt för licensprojekt utnyttja möjlighetenall ge villkorslån till av projektkostnaden. Dellorde ej vara nödvändigt all vidga fondernas ekonomiska ramar föratt ge utrymme även åt stöd vid Ucensprojekl, men detla kan akluaUseras på Utelängre sikt. SvenskProjektexport ger ekonomiskt stöd till anbudskostnader m. m. vidsystemleveranser och liknande projekt. Vi föreslår att stödet under vissaföratsättningar skall kunna utgå även vid licensexport. Inte heller här tordenågot resursliUskoll vara nödvändigt. Handelskontor,tekniska attachéer saml ambassader kan spela en viktig förmedlande roll videxport och import av teknik. Det är angeläget att Prop.1981/82:118 139 samarbetetmeUan handelssekrelerarna och de teknisk-vetenskapliga attachéerna fördjupas ifrågor som rör handel med teknik eftersom såväl kommersiella som tekniskaaspekter här väger tungt. Dessutom bör möjligheterna alt medverka vidförmedling av teknik stärkas vid handelskontoren. För detta ändamål föreslåsell anslag på 2 milj. kr. för /83 att användas för bl. a.utbUdning och nyrekrytering. I konstraktionen av detgenerella FoU-skatleavdragel föreslås ett par mindre förändringar i syfte atteliminera ogynnsamma beräkningseffekler vid förvärv och försäljning av teknik.Samhällets kostnader för delta uppskattas tiU ca elt par milj. kr. SEK-systemet föreslås utvidgas liU alt omfatta även projekt avseendeUcensexport. Kostnaden för alt läcka räntesubventionen uppskattas tiU ca 1milj. Desammanlagda kostnadema för genomförande av kommitténs förslag uppgår tUl ca 13milj. 1981/82:118 140 Sammanfattning av remissyttranden över (Ds H 1981:3)Handel med teknik Efterremiss har yttranden över betänkandet (Ds H 1981:3) Handel med teknik avgivitsav exportkredilnämnden, patent- och registreringsverket, statens industriverk,styrelsen för teknisk utveckling. , exportråd,teknikimportkommittén (I 1979:14), , ,kommerskoUegium, , Stiftelsen attachéverksamhet. Norrlandsfonden, UtveckUngsfonden iStockholms län, , , län, ochGöteborgs och län, Delegafionen för vetenskaplig och tekniskinformationsförsörjning. för företagsutveckling,, . , Svenska industrienspalentingenjörers förening, ,Centralorganisationen / SR, ochLandsorganisationen i . Synpunkter har också inkommit från Stockholmshandelskammare och förelaget Scantech. Norrlandsfondenoch har meddelat att de avstår från alt yttrasig i ärendet. LO har btfogat yttrande från . /SR hänvisar till btfogat yttrande frånSveriges civilingenjörsförbund. Flertaletinstanser uttrycker inledningsvis i sina remissvar att de delar kommitténsuppfattning beträffande behovel av insatser för att främja handeln med teknikoch att en ökad teknikhandel är av betydelse för svenskt näringsliv. Somframgår av del följande får emellertid förslagen i de olika delarna ett blandatmottagande. () anför all grandläggande för induslritillväx-ten är att nyteknik kan utnyttjas i stor omfattning. Köp av teknik från utlandet ses som ettviktigt komplement fill inhemsk FoU. Frågor rörande teknikhandel är emeUertidett komplicerat fenomen. Viktiga luckor finns i kunskapen om teknikhandelnsroll och funktionssätt. Styrelsen för teknisk utveckling (STU) anser att deslutsatser och förslag som har presenterats i huvudsak överenslämmar med STU:suppfattning. STU beklagar emellertid det begränsade perspekfivet påleknikhandeln genom all i huvudsak licenshandeln studerats. STU anför vidareall de föreslagna ekonomiska resurserna kan reduceras. Sverigesexportråd (SE) kan i all väsentligt ansluta sig fill den gjordaomvärldsbeskrivningen av leknikhandeln. SE delar uppfattningen all dekommersiella aspekterna vid teknikhandel spelar en myckel stor roll. 1981/82:118 141 ser leknikhandel som ett komplement till egen FoU-verksamhel.Sådan handel är komplicerad, varför förslagen bör genomföras gradvis medbeaktande av efterfrågans utveckling. ger uttryck för enUknande tanke. Teknikimportkommitténanför alt den i flera avseenden delar de bedömningar och förslag som lämnas.Utbildning, rådgivning och information bör vara tunga inslag i samhäUetsframfida stöd för teknikhandel. De största kunskapsluckorna ligger enligtkommittén på importsidan varför tonvikten på samhällets insatser bör inriktasmot teknikimportfrämjande åtgärder. sergenerellt positivt på förslaget all främja handelsutbytet med tekniska ochimmaterialrältsliga tjänster men anser sig inle kunna bedömaangelägenhelsgraden meUan de olika förslagen. De utvecklingsfonder somhar avgivit svar menar att handel med teknik måste ses som ett inslag iföretagets produktutveckling och marknadsföring. Samhällets insatser är iförsta hand mofiverade när det gäller utbUdning, informafion, rådgivning ochservice. Hjälp med sökning av objekt och ekonomiskt stöd nämns också. Stiftelseninsfitutet för företagsutveckling (SIFU) framhåller alt vid utbildningsinsatserom teknikhandel bör också möjligheterna att utnyttja SIFU övervägas. Förslaget om att inrättaett teknikhandelsråd med anknytning lill exportråd får ell blandatmottagande av remissinstanserna. Flertalet av dessa är emellertid posUiva tillall såväl SE som STU får en uppgift på detla område i syfte att kompletteravarandra. () stödjer förslaget. Föreningen anser att den bör varaföreträdd i den föreslagna referensgrap-pen. SE anför all teknikhandelsrådelsföreslagna uppgifter med undanlag för insamling av informafion om utländskteknik är välbekanta uppgifter för SE och . Behovet avrådgivning och konsultinsats beträffande licensexport lorde dock vara mindre änvad förslaget indikerar. En gradvis och med hänsyn lill efterfrågan anpassadutbyggnad synes enligt SE vara befogad. Vidare anser SE att Stiftelsen allachéverksamhel (STATT) bör vara representerad i denföreslagna referensgrappen. menar att satsningen vid Sverigesexportråd bör ske gradvis i anslutning till rådets existerande verksamhet.Svenska företagares riksförbund instämmer i Industriförbundets remissvar.SHIO-Familjeföretagen har inget all erinra mol förslaget. mekanförbundanser att del är svårt all i förväg bedöma nyttan av ell teknikhandelsråd mentillstyrker en försöksverksamhet knuten till . TCO menar att defackliga organisationerna bör vara representerade i referensgruppen. LicensingExecutives Sociely menar alt ett teknikhandelsråd skulle svara mot elt sedanlänge känt behov. STUanser att det inte är lämpligt att inrätta såväl en arbelsgrapp vid STU som ettteknikhandelsråd vid SE. Verksamheten bör samordnas och 1981/82:118 142 huvudmannaskapetför verksamheten bör delas av SE och STU. STATT framför samma synpunkter.Vidare anser STATT att organisationen bör vara företrädd i referensgrappen. Deutvecklingsfonder som har yttrat sig anför att den specieUa sakkunskap SEbesitter utgör en stor fillgång vid teknikhandel. Vidare bör STU engagera sigpå detta område. Med de uppgifter som föreslås åläggas STU respektive SE kommerbehovet av expertis och övriga resurser på det centrala planet enligt fondernasmening alt vara väl fiUgodosetl. Något särskilt teknikhandelsråd vid SE behöverdock inte inrättas. LO tillstyrker tillskapandet av elt teknikhandelsråd menvid STU. och industriverket bör ingå i rådet. Rådet bör ges ettansvar att fördela medel både för regionala och centrala insatser. kan för sin del inte se några starka skäl att inrätta nya organvid sidan av dem som främst arbetar med teknikhandelsfrå-gor - STU, SE ochutvecklingsfonderna. De uppgtfter som föreslås läggas på teknikhandelsrådel kanläggas på STU med repliering på STU:s, SE:s och fondernas ordinarie resurser.Inte heUer riksrevisionsverkel (RRV) kan finna att några starka mofiv anförtsför att inrätta ett sådant särskUt råd. RRV förordar i stället all de förslagvidareutvecklas som STU lagt fram. anser inte att del ärrimligt alt bygga upp så Ukartade resurser och kompelens vid såväl STU som SE.Kommittén avser att i sin slutrapport återkomma till frågan om organisatoriskaformer för verksamhet rörande leknikhandel. ()kan inte se att behovet av ett särskilt nationellt råd för teknikhandel ärtilb-äckligt väl styrkt. Existerande organisationer såsom STU, ,utvecklingsfondema, privata konsulter m.fl. bör övervägas för att fyUa de behovav rådgivning som uppenbart finns. Även de tekniska attachéerna kan härvidutgöra en resurs. Enligl IVA är del viktigt att utvecklarerforderlig kompetens för juridisk kommersiell rådgivning i tekniköverföring.Stockholms handelskammare anför tveksamhet huravida ett nytt statligt organ ärekonomiskt motiverat. Det föreslagna rådets uppgtfter bör kunna inrymmas inomredan befintlig statlig verksamhet. Förslagetom att inrätta en datorbaserad licensbank vid PRV får av flertalet instanserett blandat mottagande. Utvecklingsfonderna i , ochKalmar län har inga invändningar mol förslaget men fonden i länunderstryker att möjligheterna tUl samordning med andra databankerlillvaralas. Fonden i anser att värdet av dyUka databankerinte bör överskallas. PRV anser att en väl fungerande licensbank skulle varaett värdefuUt hjälpmedel i samband med teknikhandel men alt en rad olöstafrågor återstår innan licensbanken kan inrättas. Teknikhandelsrådel bör som enav sina första uppgtfter utreda de närmare föralsällningarna i denna fråga.SHIO-Familjeföretagen ser också licensbanken som ett intressant medel men villliksom exportråd avvakta teknikimportkommitténs försöksverksamhet 1981/82:118 143 föratt få ytterligare underlag. ställer sig tveksam tillom det i en aUmän dalabas går alt få tUlräcklig ekonomisk bärkraft. Svenskapatenlombudsföreningen Uksom /SR stödjer förslaget om en licensbank. är en licensbank ell bland fiera medel för att främjateknikhandel och det får ankomma på ledtingen för ett centralt organ förteknikhandel att avgöra denna fråga. redovisar kommittén sinerfarenhet av befintliga licensdatabanker vilken inle är särskill positiv. SINDliksom RRV, utvecklingsfonden i och LO uttalar tveksamhet överförslaget. LO anför alt Ucensbanksfrågan bör utredas vidare med beaktande avden fortsatta teknikpolitikens behov. STU, IVA, STATT, mekanförbundoch Delegafionen för vetenskaplig och teknisk informationsförsörjning ställersig negativa till förslaget. STU hänvisar också tiU teknikimportkommitténsförsöksverksamhel. IVA menar alt en dalabas erfarenhetsmässigt blir mycket dyroch all del bör undersökas om existerande baser kan fylla samma funkfion. De remissinstanser som haryttrat sig om förslagen beträffande ekonomiskt stöd uttalar sig positivt.Nuvarande organisationer och stödformer bör således las tillvara. har ingen erinran mot alt produktutveckUngslånen, somadministreras av utvecklingsfonderna, utnyttjas också för teknikimport. EnliglSIND föreligger inga formella hinder för detta ulan del är möjligt redan idag.SIND har i olika rapporter redovisat förslag fill förbättringar avlånesystemel, vilka skulle öka möjligheterna att utnyttja lånen, också förexempelvis licensförvärv. SE liksom och tillstyrker förslagen på detta område. bör det klart anges all nuvarande produklutvecklingslånfår användas även för leknik/produktsök-ningsprojekt. De utvecklingsfonder somhar yttrat sig delar uppfattningen att statliga insatser bör kanaliseras viaexisterande organ. En viss anpassning av de stadiga låneformerna torde blinödvändig enligt fonderna. Arbetet med teknikhandel får inte gå ul över denförelagsservice som f. n. bedrivs. Om detla arbete innebär väsentligt utökadearbetsuppgifter måste fonderna ges ökade resurser. Några av fonderna framhållersamtidigt att det är viktigt att det finns tillräckliga rådgivnings- ochserviceresurser på det regionala planet vid sidan av det centrala planet. LOfiUslyrker all fondernas resurser för leknikhandel förstärks men anser attdetta skall la sig uttryck i förstärkning genom expertis och kunskap och iandra hand genom utvidgning av lånesystem. SHIO-Familjeföretagen haringet alt erinra mot att Svensk projektexport i framliden bör få lämna slödäven lill ren licensexport. Förslagen beträffandeorganisationer utanför får ell posifivt mottagande. SIND har ingeninvändning mot alt de svenska handelskontoren förstärks med hänsyn till detökade teknikhandelsbehovel. SE framhåller att SE:s och handelssekrelerarnashuvuduppgift är alt främja export 1981/82:118 144 avvaror och tjänster. ytterUgare fördjupat samarbete mellan handelssekreterarnaoch de teknisk-vetenskapliga attachéerna ser SE som angeläget. STATT anser försin del all STATT bör ges ökade resurser för att på kontoren i och Japankunna åla sig uppdrag av leknikhandelskarak-tär. SHIO-Familjeföretagen ochSveriges industriförbund anser att in-slraktionerna för handelssekreterare ochteknisk-vetenskapliga attachéer ändras så all dessa även skall ansvara förfrågor som rör leknikhandel. LO anser det inte givet att enbart handelskontorenskall byggas ut. Den föreslagna extra anslagsökningen bör stäUas till STU:soch SE:s gemensamma förfogande. RRV kan inte stödja förslaget om ytterligareresurser till handelskontoren m.fl. utan all behovet klarare kunnatdokumenterats. Kommitténföreslår att gällande begränsningsregler för FoU-skatteav-drag vid förvärv avutländsk teknik tas bort. SIND och SE har ingen erinran mol detla.Industrtförbundet välkomnar beslut alt bibehålla de särskUdaFoU-avdragen. () anser all en beloppsmässig begränsninginle är nödvändig. LO motsätter sig förslaget om en upphävd gräns för FoU-köpmen en uppjustering av gränsen kan ske med hänsyn fill ändrat penningvärde. Kommitténberör också frågan om beskattning av utländska experter men ger inga förslag.Sveriges industriförbund, och anföratt möjligheterna av särskild skalleUnd-ring för dessa bör övervägas.