prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — 1Nederländerna har man sänkt ökningstakten av bidragen fränsocialförsäkringssystemet inkl. pensioner sä att den ligger 0,5 procentenheterper halvår under marknadslönerna. I har införts ensärskild s. k. socialinkomst där hänsyn tas bl. a. till förekomst av avdrag.Den skall ligga till grund för alla bidrag från det danska socialförsäkringssystemetsåsom pensioner, barnbidrag, studiebidrag och bostadsbidrag. Avsikten med attinföra socialinkomstbegreppet är dels att minska statsutgifterna, dels attbättre nå de grupper som verkligen är i behov av inkomstförstärkningar. I anslutning härtill kannämnas att man i några fall för såväl arbetsgivare som arbetstagare har höjtavgifterna för pensioner, socialförsäkringar och arbetslöshetsunderstöd. 1Belgien har arbetsgivarnas avgift för arbetslöshetsförsäkringen höjts.Nederiänderna har skurit ned de statliga bidragen tillsocialförsäkringssystemet vilket i sintur inneburit ett ökat avgiftsuttag från löntagarna. I FörbundsrepublikenTyskland har man också ökat avgifterna till arbetslöshetsförsäkringen frånsåväl arbetsgivare som löntagare. 1981/82:100 Bilaga 2 Budgetförslaget 51 En vanlig åtgärd är atthöja olika avgifter särskilt inom utbildningsområdet och sjukvården. IFörbundsrepubliken har man ökat egenav-gifterna för recept, införtsträngare regler för ersättning för tandvård, minskat möjligheterna tiUkostnadsfri vistelse pä kurort, samt infört kortare sjukhusvistelser i sambandmed förlossning. Vidare vill man öka priskonkurrensen inom det medicinskaområdet som till största delen är uppbyggt av privata läkare och privatasjukhus. har minskatdet stafiiga stödet till hälsovården samt infört höjda avgifter i denoffentliga sjukvården. I har man höjt avgifterna inom sjukvärden samtinfört vissa begränsningar av läkarnas löner och pensioner. I flera sparprogram ingårsåväl minskningar av antalet anställda i offentlig tjänst som förändringar ide offentliganställdas löne- och pensionsvillkor. I harregeringen beslutat minska antalet offenfiiganställda med 102000 fill 600000är 1984. I Nederiänderna har man beslutat minska planerade statligapersonalökningar om 2 300 tjänster med 1000. Dessutom har man beslutat sänka deoffentliganställdas avtalade löneökningar halvårsvisjämfört med marknadslönerna. har beslutat minskaantalet federalt anställda vilket motsvarar en minskning om 3000tjänster. genomfördes en minskning av lönen , en förskjutningmed ett kvartal av påföljande lönejustering samt löneklassuppflyttningar varttredje år i stället för vartannat. I har antaletanställda i statlig förvaltning frysts. Man har också infört ett särskiltlöneavdrag för statstjänstemän som tillförs socialförsäkringssystemet. Detkallas solidaritetsavgift och motiveras med de särskilda anställningsförmånerbl. a. i form av anställningstrygghet som statstjänstemännen åtnjuter.Avgiften utgår med 0,och stiger fill högst 2,. För att stimulerasysselsättningen skall deltidstjänstgöring uppmuntras och ersättning förövertidstjänstgöring begränsas. I lärarkåren skall företräde ges ät dem somönskar deltid. I några länder har detäven beslutats att vissa former av stöd tUl näringslivet skall skäras ned. IStorbritannien har man dragit ned stödet till vissa statliga företag samtföreslagit en försäljning av några av dem. Dessutom har man beslutat se överhela det statliga industristödet samt avveckla vissa subventioner och regionalastödformer. Den västtyska regeringen har också skurit ned vissa industribidrag. De olika sparprogrammenhar ofta kombinerats med skattehöjningar. Mervärdeskatten har sålunda höjts iStorbritannien från 8 resp. 12 till enhetliga , i frän 16 till18% och i från (som den lägre skatten om påvissa basvaror bibehölls). Flera länder har höjt skatterna på drivmedel såsombensin och olja samt på vin, sprit och tobak. Höjningar av den direktainkomstskatten är däremot ovanliga. Tvärtom har dessa pä flera håll sänkts.Däremot har skatten på 1981/82:100 Bilaga 2 Budgetförslaget 52 vissa löneförmåner skärpts i ,och . Det gäller förmånsvärdet av fribil, rätten att utnyttja företagets kreditkort samt, i FörbundsrepublikenTyskland, en höjning av skatten på biinkomster som dittills endast belagts medhätften av den genomsnittliga skattesatsen. I har man ålagt personermed mycket höga inkomster att teckna statliga obligationer,industriobligationer eller nyemitterade aktier till ett belopp motsvarande 10%av skatten. Värdepapperen fär inte överlåtas . Skatternapå utvinning av gas och olja från har ökat betydligt i berörda länder. I ochStorbritannien har också budgetgranskningen förstärkts genom institutionellaförändringar. I har underhusets budgetgranskning förstärktsgenom en permanent kommitté med ansvar för granskning av budget- ochpersonalfrågor i samtliga ministerier. I har man upprättat en särskildbudgetkommitté under regeringen som pariamentet fått en särskildrådgivare i budgetfrågor. Den statsfinansiellasituationen i de nordiska länderna år av särskilt intresse för svensktvidkommande. De nordiska länderna uppvisar såsom små, utrikeshandelsberoendeländer många likheter och mot denna bakgrund förekommer ett givandeinformationsutbyte mellan finansdepartementen i syfte att dra nytta avvarandras erfarenheter. Utvecklingen har varittämligen likartad i , och med betydande strukturellobalans mellan offentliga inkomster och utgifter. befinner sigemellertid i en unik situation pä grund av de särskilda intäkterna frånoljesektom som gör att det sedan är 1980 föreligger ett överskott i denstafiiga budgeten. Situationen är något annoriunda i där den offentligasektorn inte alls ökat lika snabbt. Detta kan delvis förklaras med de åtgärdersom vidtogs i för att anpassa utvecklingen av deoffentliga utgifterna till inkomsterna. Det har framgått av minredovisning i det föregående att besparingsåtgärder är en allmän företeelse iOECD-området. Sparåtgärderna har framtvingats i ett läge där den ekonomiskatillväxten dämpats eller upphört som de offentliga utgifterna fortsattatt öka i snabb takt. Effekten av beslutade åtgärder har emeUertid ibland varitmindre än beräknat. Ofta tar det innan besparingsåtgärderna fårfullt genomslag. Vidare har effekten på budgetens saldo blivit mindre än vadsom förutsatts beroende pä såväl den allmänna konjunkturutvecklingen som påeffekter av besparingarna på budgetens inkomstsida. HärtUl kommer att i enkonjunkturnedgång trycket på sociala transfereringar ökas. Erfarenheter avdetta slag har gjorts i flertalet industriländer som har problem med storaunderskott i sina offentliga budgetar. Prop.1981/82:100 Bilaga 2 Budgetförslaget 53 1.4 Budgetpolitiken för /83 1.4.1 Budgetpolitikens allmänna inriktning Underskottet istatsbudgeten är, som jag i andra sammanhang framhållit, till stor delstrukturellt. Det innebär att det inte kan väntas minska utan aktivabudgetpolitiska åtgärder. Av skäl som jag utvecklat måste de huvudsakligenberöra budgetens utgiftssida. Det är också vad som systematiskt skett sävälvid utarbetandet av innevarande års budget som av det nu föreliggandebudgetförslaget för /83. 1 1981 årskompletteringsproposition angavs ett preliminärt sparmål för /83till . Målet har senare i olika sammanhang upprepats avregeringen och också fått stöd av . Förslag kommer senare i dagatt redovisas som tillsammans med beslutade åtgärder innebärbesparingar på sammanlagt . Därutöver görs vissa besparingar i syfte att finansieranya insatser. Vissa av besparingsåtgärdernaföresläs träda i kraft först varför effekten /83 blir lägre. Mot bakgrund av denjämfört med något mer pessimistiska konjunkturbild för som jagtidigare redovisat anser jag det inte motiverat att nu föreslå ytterligarebesparingsåtgärder i syfte att just under /83 kassamässigt nä besparingar pä 12miljarder kr. Besparingarna syftar till att angripa det struktureUaunderskottet i budgeten. De börom möjligt sättas in så att de får sin tyngdpunkt när konjunkturen vänder uppåt. Den effekten uppnäs med det nuföreslagna besparingsprogrammet. Jag redovisade kompletteringsproposition ettmål för statsutgifternas reala utgiftsutveckling exklusive statsskuldräntoroch vissa konjunkturberoende anslag. Målet är att minska dessa utgifter med ca3 % per årunder . Det nu framlagda budgetförslaget för /83 innebäratt målet uppnåtts. Jag har därvid beaktat de besparingar somredovisningstekniskt faller på budgetens inkomstsida. Skälen för att förfara pädetta sätt redovisar jag i presentationen av besparingsprogrammet. Jag villunderstryka den osäkerhet som alltid vidlåder prognoser av den realautvecklingen. Såväl utgifts- som prisutvecklingen kan komma att bli annorlunda än vad som nuförutses. Huruvida målet verkligen uppfylltskan med säkerhet konstateras först i efterhand. De föreliggande beräkningarna indikerar dock, som sagt, enutveckling som ansluter till det uppsattamålet. Regeringen harockså angivit att ett något mer långsiktigt mål är att minskabudgetunderskottet som andel av BNP. Med nu föreliggande beräkning förbudgetunderskottet och prognos för BNP torde underskottet under nästa budgetärkomma att ligga kvar på nuvarande nivå, dvs. Med de besparingsåtgärdersom föresläs i budgetpropositionen ochden konjunkturutveckling som kan förutses för torde det 1981/82:100 Bilaga 2 Budgetförslaget 54 dock bli möjligt att under kalenderåret 1983minska underskottets andel av BNP. Sambandet mellan besparingspaketet,inkomstutvecklingen och budgetunderskott har jag närmare berört vidpresentationen av finansplanen. Där framgår också att det från finanspolitisksynpunkt är av intresse att betrakta budgetunderskottet exkl.statsskuldräntorna. Detta beräknas sjunka som andel av BNP från innevarandebudgetår fill nästa budgetår. 1.4.2 Budgetpolitiska riktlinjer för budgetåret1982183 Jag övergår nu till attredovisa de riktlinjer som har gällt för utgiftsprövningen i budgetarbetet.Allmänt gäller att årets budgetarbete ansluter till de riktlinjer som angavs i1981 ärs kompletteringsproposition. I min genomgäng av besparingsprogrammetkommer jag att närmare redovisa hur dessa riktlinjer har fillämpats. Nya egentligareformåtaganden har, med några undantag, inte varit aktuella i 1982 ärsbudgetproposition. Jag återkommer strax härtill. Budgetförslaget präglasav en mycket restriktiv behandling av myndighetsanslagen. För i stort settalla myndigheter har det s. k. huvudförslaget tillämpats. Detta innebär attanslagen efter pris- och löneomräkning reducerats . Huvudförslagettillämpas därmed systematiskt . För varje är har alltfärre verksamheter undantagits. gäller det främst ,kriminalvärden, åklagarväsendet och domstolsväsendet. Därutöver har liksomtidigare undantag gjorts för vissa mindre myndigheter med begränsaderationaliseringsmöjligheter. Vidare gäller förmyndigheternas anslag att knappast några nya tjänster accepteras. Endast någrafä undantag görs. föreslås, med hänsyn till den myckethärda belastningen i verksamheten, få 80 nya tjänster. Vidare harskatteväsendet tillförts nägra nya tjänster. har försäkringsrätternafiliförts vissa tjänster för att komma till rätta med sina storaärendebalanser. Åven för bidragen tillandra än statliga organ har budgetbehandlingen varit mycket restriktiv.Statliga bidrag till organisationer och andra organ som inte är statligamyndigheter har i princip räknats upp med . Åven om denna begränsadeuppräkning tillämpades i en del fall redan i närmast föregående budgetarbete säinnebär den mer allmänna tillämpningen en avsevärd uppslramning. Vidarekommer nya mer enhetliga regler för utbetaliting av statliga bidrag atttillämpas fr. o. m. nästa budgetår. 1 normalfallet kommer bidragfortsättningsvis att betalas ut i början av varje kvartal. F. n. skerofta utbetalningen med hela eller merparten av bidragsbeloppet i början avbudgetåret. Den nya ordningen leder dels till minskade räntekostnader förstaten, dels till att det statliga upplåningsbehovet fördelas jämnare överåret. Besparingseffekten av denna åtgärd återkommer jag till. För bl.a. vissa folkrörelse- ochinvandraror-ganisationer gäller de tidigare utbetalningsreglerna. 1981/82:100 Bilaga 2 Budgetförslaget 55 ring erhålls dessutom genom att bl. Stiftelsen Samhällsföretagframdeles kommer att placera sina medel i i stället för ibanksystemet. I den senastekompletteringspropositionen anmälde jag att statliga kreditgarantier börprövas med samma omsorg som statliga utgifter. Så har också skett i årets budgetarbete. Av denredovisning jag kommer att ge iavsnittet Särskilda frågor framgår att endast ett fåtal fleråriga garantiramarhöjts i årets budgetarbete, medan de årliga garantiramarna behållits på nuvarande nivå eller minskats. Vidarehar en genomgäng gjorts av vilka garantier som f. n. inte är belagda medavgifter alternativt belagda medlåga avgifter. För flera slag av garantier kommer garantiavgifter att införaseller höjas. I 1981 ärsbudgetproposition aviserade jag att regeringen närmare skulle granskamyndigheternas kostnader för säväl interna som externa tidskrifter. Så harskett i årets budgetarbete. I flera fall har myndighetsanslagen anpassats medhänsyn fill vad som kan anses vara en rimlig kostnad för intern information.För externa tidskrifter ställs ökade krav pä finansiering genomprenumerationsavgifter och/eller kostnadssänkningar i verksamheten. Undantaggörs för de fall då myndigheten fått i uppdrag av statsmakterna att särskiltinformera inom sitt verksamhetsområde. Regeringen hartidigare initierat ett antal översynsprojekt. I flera fall har goda resultat nåttseller förefaller sädana möjliga att uppnå. Jag återkommer med en merutförlig redovisning av detta i avsnittet Särskilda frågor. Där presenterasockså ytterligare översynsprojekt som bör initieras. Som exempel på sådanaprojekt kan nämnas besparingsmöjligheterna vid försäkringskassorna och enöversyn av existerande branschprogram på industridepartementets område. Ikompletteringspropositionen aviserade jag att åtgärder för attbegränsa och effektivisera kommittéverksamheten skulle vidtas. Detta har i vissmån redan genomförts, och ytterligare åtgärder kommer att aktualiseras underden . Jag återkommer senare till detta i avsnittetSärskilda frågor. Regeringen har i kommittédirektiven (1980:20) ålagt kommittéer och särskilda utredare att de, omde lägger fram kostnadskrävande förslag, skall visa hur förslagenkan finansieras genom besparingar iform av rationaliseringar och omprövning av pågående verksamhet inom utredningsområdet. Dessa direktiv har lett till att de förslag som läggs fram avkommittéer och utredare pä ett avsevärtbättre sätt än tidigare beaktar prioriteringsaspekter. Statsmakternasmöjligheter att väga nyttan av förslag till ny eller utökad verksamhet motbefintlig verksamhet har därmed ökat. Regeringen kommer därför även att ålägga kommittéer och utredareatt redovisa hur eventuella kostnadskrävande förslag kan finansieras genombesparingar. I 1981 årskompletteringsproposition anförde jag vidare att det, som ett led i det fortsattabesparingsarbetet, bör ske en fortlöpande och systema- Prop.1981/82:100 Bilaga 2 Budgetförslaget 56 fisk översyn av statUga myndigheters normgivning. Jag togsärskilt upp vikten av attdetta sker i fråga om normer som grundar sig pä allmänt hållen ramlagsfiftning. De starka krav på begränsning i den kommunala sektorns utnyttjande av samhällsresurserna sommåste ställas , ger dessa frågor en viktig roll. I syfteatt se över och begränsa statligregelstyrning, normgivning och tillsynsverksamhet tillsattes stat-kommungruppen (Kn 1980:03) inomkommundepartementet. föreslås vidare ändrade handläggningsrutiner hosyrkesinspektionen vilka kommer attminska de samhällsekonomiska kostnaderna för arbets-miljöätgärder. Innan jagöversiktligt redovisar besparingsförslagen vill jag något beröra de problem som detinnebär att entydigt beräkna besparingarnas effekter. Ett allmänt problemuppkommer genom att besparingarna kan få äterverkningar på ekonominsfunktionssätt. Större besparingsförslag kan påverka hushällens disponiblainkomster och därmed indirekt hushällens konsumtionsbeteende eller sparande. Åven kreditmarknadenoch sysselsättningen kan påverkas. Ju större besparingarna totalt sett är destostörre blirrimligtvis den samhällsekonomiska effekten. Denna kan i nästa fas i sin tur päverka statens inkomster ochutgifter. Detta beroende i ett mer dynamisktförlopp kan vara mycket svårt att belysa med någon större precision. Det är likväl viktigt att beakta vidavvägningen av budgetpolitiken. När man skall uppskatta storleken på enstatsfinansiell besparing är valet avreferensnivå viktigt. Enligt min mening bör man som besparing endast betrakta åtgärder som resulterar i direktavolymminskningar jämfört med gällande regler. Transfereringar styrs t. ex.ofta av regelsystem med långtgåendeautomatik. Besparingar uppkommer i dessa fall endast genom förändringar i rådanderegler. Jag anser däremot inte att utgiftsminskningar tUl följd avdemografiska förändringar eller liknande som medför minskad efterfrågan bör sessom besparingar. Detta hindrar givetvis inte att sådana förändringar kan varabetydelsefulla för utgiftsutvecklingen.Som exempel härpå kan nämnas det sjunkande sjuktalet som har gynnsamma effekterpå säväl samhällsekonomin som pä statsbudgeten. Av samma skäl betraktas givetvis inte heller ökadeutbetalningar som endast beror på t. ex. demografiska förändringar, t.ex. ökat antal pensionärer, som en reform. Besparingarnasbrutto- och nettoeffekt måste också uppmärksammas. Vissa besparingar t.ex. en ökad självrisk inom sjukförsäkringen eller minskaderäntesubventioner inom boendet påverkar den beskattningsbara inkomsten. Det är isädana fall rimligt att man som besparing räknar nettoeffekten. 1981/82:100 Bilaga 2 Budgetförslaget 57 De kassamässigakonsekvenserna av föreslagna regeländringar kan i vissa fall uppkomma medeftersläpning jämfört med de reala effekterna. Det gäller t. ex. om ytnormernaför småhus ändras. De som skall bygga småhus måste justera sinaplaner med hänsyn till de nya reglerna för statliga bostadslån. Påstatsbudgeten får detta effekt först när byggprojekten är klara och lånen skallplaceras. För vissa besparingarökar besparingseffekten över tiden. Det gäller framför allt vissa förändringari räntebidragssystemet pä bostadsområdet. Som allmän utgångspunkt har jag ikalkylerna beaktat effekten under det första dä åtgärden verkar. Vissa åtgärder är avtUlfällig konjunkturpoUfisk karaktär. De utgifter som beslutats är framför alltavsedda att mildra effekterna av en svag konjunktur. Dessa tillfälliga utgifterfaller bort när konjunkturen vänder och skall säledes inteavräknas mot de långsiktiga besparingarna inom statsbudgeten som är avseddaatt minska budgetens strukturella obalans. De bör alltså inte ses som någon"reform" när de sätts in och inte heller bör det ses som en besparingnär de faller bort. Att entydigt bestämma vadsom är besparingar inom den statliga investeringsverksamheten kan vara svårt.En investering som varaktigt sträcks ut i tiden bör räknas som besparing,vilket, som jag skall återkomma fiU, gäller t. ex. oljelagringsprogrammet.Däremot bör en investering som endast kortsiktigt skjuts framåt i tiden interäknas som besparing. Min åsikt är att det sålunda krävs mer beståendeminskningar i investeringsverksamheten för att besparingskriteriet skall varauppfyllt. Ett exempel på en sådan besparing är den neddragning avinvesteringsverksamheten som beräknas under budgetdepartementetsverksamhetsofnråde. Jag vill i dettasammanhang även beröra effekterna av om en viss del av de StatUgainvesteringarna eller viss statlig utlåning lyfts ut från statsbudgeten. Isådana faU uppstår en budgetavlastning. Det finns emellertid ingen anledningatt betrakta detta som en samhällsekonomisk besparing om finansieringenfortsättningsvis sker med prioriterade län eller med stöd av stafiigakreditgarantier. Verksamheten inomsocialförsäkringssystemet styrs av statliga beslut men redovisningen sker fillstora delar utanför statsbudgeten. I de senaste långtidsbudgetarna harsamspelet mellan statsbudgeten och socialförsäkringssystemet belysts.Samhällsekonomiskt har besparingar inom socialförsäkringssystemet i principsamma innebörd som besparingar inom budgeten. Jag anser därför att besparingarinom socialförsäkringssystemet bör Ukställas med direkta budgetbesparingar. har i sinbedömning (FiU 1981/82:1) av regeringens proposifion (1981/82:30) om vissaekonomisk-politiska åtgärder beräknat de där angivna besparingsåtgärderna till . De förändringar sombeslutats vid riksdagsbehandlingen av propositionen påverkar endast marginelltdetta belopp. Helårseffekten av besparingarna överensstämmer 1981/82:100 Bilaga 2 Budgetförslaget 58 vidare ungefär med de kassamässiga besparingarnaför /83. Jag kommer i det följande att utgå från utskottetskalkyler. Vid beräkning av besparingarnas omfattning bör emellertid bl. a. motbakgrund av vad jag nu anfört ytterligare tvä poster i regeringenshöstproposition beaktas. För det första bör hänsyntas till besparingar inom ramen för socialförsäkringssystemet med anledning avriksdagens beslut om ändrade regler för fastställande av basbeloppet. Dessabesparingar kan uppskattas till sammanlagt 700 ä 800 milj. kr. i helårseffekt.För det andra har på regeringens förslag beslutat om en snabbareavtrappning av folkpensionärernas extra avdrag. Denna besparing, varshelårseffekt kan skattas till , uppstår visserligen på budgetensinkomstsida. Den är dock till sin effekt helt likställd med besparingar päbudgetens utgiftssida. Detta är uppenbart inte minst med hänsyn till att ett direkt bidrag ibland övervägtssom ett alternativ till det extra avdraget. Ett sådant synsätt överensstämmerockså med vad som gäller i en del andra länder, t.ex. där man talar om"skatteutgifter" ("tax expenditures"). Som kommer attframgå i det följande är samma synsätt också tillämpligt i andra fall, t. ex.vad gäller huvuddelen av de besparingar som föreslås för kommunsektorn. Jag övergår nu till attpresentera de besparingar som föreslås eller aviseras i årets budgetförslag.Resp. föredragande kommer senare vid sin föredragning att lämna en merdetaljerad redovisning av besparingsförslagen. Som jag själv skall återkomma till föresläs, utöver en neddragning avvissa specialdestinerade statsbidrag, olika generella åtgärder som räknat påhelår minskar kommunernas och landstingens finansiella utrymme med ca 3miljarder kr. Effekten för /83 kan beräknas till 1,5 miljarderkr. Helärseffekten avbesparingsåtgärderna, inkl. de nämnda åtgärderna avseende kommunsektorn och deav beslutade besparingarna, uppgår, som framgår avföljande sammanställning till ca . Besparingseffekten /83 kan beräknas till . Beloppen isammanställningen är avrundade till närmaste tiotal milj. kr. Jag villunderstryka de osäkerheter som gäller den exakta beräkningen av enskildabesparingsposter. Av de nämnda beloppenberäknas ca 800 milj. kr. både vad avser helår och /83 falla påATP-systemet. På samma sätt faller knappt 290 milj. kr. av besparingarna inomarbetsmarknadsdepartementets område vad avser arbetslöshetsförsäkringen påsocialförsäkringssektorn. Till dessabesparingsbelopp bör läggas de besparingar som följer av en tillämpning av dets.k. huvudförslaget för bl.a. statliga myndigheters förvaltningskostnader, deskärpta reglerna vid utbetalning av statsbidrag samt den begränsadepriskompensationen för vissa bidragsanslag. Besparingseffekten till följd avdessa åtgärder kan /83 beräknas fiU totaUca400milj. Prop.1981/82:100 Bilaga 2 Budgetförslaget Besparingarna fördelade på huvudtitlar 1981/82: 30 Kommunsektorn, generella åtgärder 4 100 3 000 140 (50) (1400) (200) (150) Ekonomi- och budgetdepartementen varav lönekostnader vid viss omskolning och (740) (300) (770) (260) 430 (400) 430 (400) tilläggsbidrag till kommuner för (520) (80) (520) (80) Inomjustitiedepartementets område föresläs besparingar på sammanlagt 135 milj. kr.Den största besparingen, ca 50 milj. kr., avser rättshjälpen. Vidare föreslås besparingar inom polisväsendet på ca 30 milj. kr.