prop · G503224 · 1981-12-31 00:00:00 — Godkända innerkuvert läggs i urnorna. I samband därmed antecknas vid väljarens namn i röstlängden att han har utövat sin rösträtt. 1981/82:224 24 Föreligger brist eller felaktighet 1något hänseende som valnämnden skall kontrollera enligt första stycket, skall bristfälligt kuvert tillsammana med väljarens röstkortoch ytterkuvertet äter läggas in i omslagskuvertet. Detsamma gäller om innerkuvert är tomt ellerom det inte klart framgår att kuvert innehåller valsedel. Omslagskuvert läggs i sin tur in i ett eller flera särskilda kuvert som förseglas och förses med anteckning om innehållet. Denna lag träderi kraft I982 och gäller tillutgången av juni I983. Prop.1981/82:224 25 1 RÖSTNING HOS SVENSKA UTLANDSMYNDIGHETER Efter samråd medutrikesdepartementet bestämmer den centrala valmyndigheten(, RSV) inför varje valhos vilka svenska utlandsmyndigheter som röstningskall äga rum. Särskilda bestämmelserom förfarandet vid sådan röstning finnsi 10 kap. 7-11 §§ vallagen (1972:620, omtryckt1979:456, ändrad senast 1981:525, ValL). Röstning hos utlandsmyndighet fär börja tidigastden före valdagen och pågå så länge attavgivna valsedlar kan beräknas vara RSV tillhanda dagen före valdagen. Chefen för utlandsmyndigheten bestämmer näroch var röstning äger rum hos myndigheten, samt kungör tid ooh ställeför röstningen. Röstmottagare är chefen förmyndigheten eller den han utser. Chefen kan också förordna en tjänsteman påmyndigheten eller någon annan person som röstmottagare påannan ort inom myndighetens område. Förfarandet vid röstning hos utlandsmyndighet är i korthet följande.Väljaren visar upp sitt röstkort (bilaga 1 a) eller sitt svenska pass för röstmottagaren,som därefter förser väljarenmed erforderligt antal valkuvert (bilaga 2 a). Sedan väljaren i avskildhet lagt in valsedlar i valkuvertenlämnar han dessa kuvert och röstkortet till röstmottagaren.Har väljaren inget röstkort upprättarröstmottagaren, med ledning av väljarens pass och de uppgifter väljaren kan lämna,ett adresskort (bi- Prop.1981/82:224 26 laga 1 b). I adresskortet anges väljarens namn, person-niimmer och hans senastekyrkobokföringsort i . Röstmottagaren kontrollerar därefter att valkuvertet" inte är försett medobehörig märkning. Därefter lägger röstmottagareni väljarens närvaro in valkuvertet och röstkortet eller adresskortet i ett ytterkuvert IV (bilaga 3 b) så att uppgifterna pä kortet kan läsas genom kuvertets fönster. Röstmottagarentillsluter sedan kuvertet, tar hand om det samt antecknar i en väljarförteckning(bilaga 1 c) väljarens namn och koderna enligt röstkortet. Av dessa framgår bl.a. vilket valdistrikt väljaren tillhöroch hans nummer i röstlängden. Har väljaren inget röstkort antecknas i stället hans personnummer. Vidare anges i förteckningen den dag då rösten har avlämnats.Slutligen Klistras förteckningens numrerade talong pä ytterkuvertet. Kuverten läggs därefter i säkert förvari avbidan på transporten som värdepost till RSV. Också röatning genom bud kan ske hos utlandsmyndighet. Röstmottagaren kontrollerar då genom granskning av ytterkuvert III (bilaga 3 a)att försändelsen inte ställts i ordning tidigare än som ärtillätet, att ytterkuvertet är tillslutet samt att intygen av väljare, vittne och bud är undertecknade och 1 övrigtkorrekta.. Väljare eller bud som inte är kända för röstmottagarenskall legitimera sig. RSV förtecknar fortlöpande de ytterkuvert som kom.mer in från utlandsmyndigheterna och sänder därefterkuverten till valnämnden i den kommun där röstlängden finns. Ävenytterkuvert som anländer lördagen förevaldagen skickas ut till valnämnderna. Igynnsamma fall kan även försändelse som anländer till RSV förstunder måndagen eller tisdagen eftervaldagen vara valnämnden tillhanda innan nämnden inleder sin preliminära rösträkning päonsdagen efter valdagen. 1981/82:224 27 Vid allmänna val anordnades röstmottagning hos 250 av de totalt cirka 550 svenskautlandsmyndigheterna. Dessutom ordnade myndigheterna särskild röstmottagningpå ett sjuttiotal orter där grupper av svenskar befann sig (t.ex. missionsstationersamt platser för biståndsprojekt och anläggningsarbeten) och därkommunikationerna med kansliorten var dåliga. Utlandssvenskar som uppfyller villkoren för rösträtt i riksdagsval tas efter ansökan upp i den särskildaröstlängden. särskilda röstlängd var 15 319 utlandssvenskar upptagna. Av dessa var 1 699 bosatta iBRD. var BRD den stat som hade fleströstberättigade utlandssvenskar bosatta inom sina gränser. Totalt lämnade drygt19 000 väljare sina röster hos svensk utlandsmyndighet vid val. Hos de svenska myndigheterna i röstade 1 559 personer. Vid de senaste valen har röstmottagning i BRD ägt rum på ambassaden i , på generalkonsulaten i , ajn , och Munchensamt på konsulaten i , ,och . Antalet väljaresom avlämnade sina röster hos dessa myndigheter vid val framgårav tabell 1.1. 1 En närmare redogörelse förgenomförandet av röstning hos utlandsmyndighet lämnas i Ds Ju 1981:21 s. 93 ffi 1981/82:224 28 Tabell 1.1 Antal väljarevid de svenska utlandsmyndigheterna i vid val (generalkonsulatet) 79 Totala antalet väljare 1 559 Ursprungligen kunde rösträtten i riksdagsval endast utövas vid personlig inställelse i vallokalen i det valdistrikt där väljaren var uppförd i röstlängden. I kommunala val däremot kunde den röstberättigade genom fullmakt överlåta åt annan person att utöva sin rösträtt. Denna fullmaktsröstning upphörde emellertid år1920 (se avsnitt 4.3) Strävandena att bereda alla kategorier av väljare praktiska möjligheteratt delta i val och därigenom främja valdeltagandet har efter hand lett till attandra röstningsförfaranden utvecklats. Exempel på aådana förfaranden ärröstning med valsedelsförsändelae, röstning i annat valdistrikt ooh inför särskilda röstmottagare, poströstning (med särskild röstmottagning påsjukvårdsinrättningar och andra institutioner), röatning hoa utlandsmyndighet och pä fartyg aamt budröstning.Här redo- 1981/82:224 29 visas endast utvecklingen vad gäller röstningenhos utlandsmyndigheter. Med den lag om val till som infördes (prop. 1919:354. s''u 1919:1, rskr1919:268, SFS 1920:796) gavs väljare-tillhörande vissa yrkes- eller tjänstegrupper rättatt rösta genom att skicka, en valsedelsföraändelse medposten till (sammanräkningsmyndighet). Röstningen gick till på följande sätt.Väljaren lade in sin valsedel i ettinnerkuvert. På en särskild blankett lämnade han uppgifter om sin personooh om tidpunkten för försändelsens iordningställande. Vidare angav väljaren skälet för att han inte kunde rösta ivallokalen. Blanketten fylldes i och undertecknades av väljaren i närvaroav ett vittne som därefter med sin underskriftbestyrkte de uppgifter som väljaren hadelämnat. Som vittne fick endastanlitas särskilt angivna befattningshavare,t.ex. ledamot i valnämnd, svensk konsul m.fl. Därefter lades innerkuvert och blankett in i ettytterkuvert som tillslöts och skickades till . Försändelsen skulle rekommenderas . År1924 (SFS 1924:47) utvidgades den krets av väljaresom fick rösta med valsedelsförsändelse tillatt omfatta även personal vid svensk beskickningeller svenskt konsulat. Genom en lagändringär 1937 gavs alla väljare som vistades utom riket möjlighet att delta i riksdagsval genom att lämna valsedeln påsvensk beskickning eller konsulat (prop. 1934:216, KU 1934:16, rskr 1934:256SFS 1937:41). I stora drag överensstämde förfarandetmed det som tillämpas. För att fårösta på detta sätt var dock väljaren tvungen att rekvrirera ett röstlängdsutdrag.Utdraget skulle undertecknas införröstmottagaren ooh överlämnas tilldenne. Sedermera avskaffades röstlängdsutdragen och ersattes med röstkort (prop. 1960:103, KU 1960:12, rskr 1960:154, för riksdagsval). 1 En närmare redogörelse försättet för rösträttens utövandegenom tiderna återfinna i SOU 1967:27 s. 86 ff. Prop.1981/82:224 30 2 FRÄMMANDE STATERS INSTÄLLNINGTILL-RÖSTMOT- TAGNING PÅ AMBASSADEROCH KONSULAT Om man undantar de särskildasvårigheter som kan ha föranletts av krigstillstånd eller liknande förhållanden har röstmottagning hos de svenska utlandsmyndigheterna istort sett kunnat genomföras utan några invändningarfrån annan stat. Ända tills BRD tillkännagav sin negativa inställningtill röstmottagningen var det endaundantaget i detta avseende. Där har röstmottagning inte förekommit på de svenska utlandsmyndigheternasedan mitten av . I anledning av röstmottagningenför andrakammarvalet på de svenska utlandsmyndigheterna i överlämnade detschweiziska utrikesministeriet en aide-mémoiretill den syenska beskickningen i . I denna aide-mémoire erinrade man om att det inte var förenligt med suveränitet att pädess territorium anordna röstmottagning för val i annat land. När det senare kom till de schweiziska myndigheternas kännedom att Kungl. Maj:t beslutat att röstmottagning skulle äga rum pä de svenska utlandsmyndigheterna iSchweiz även vid folkomröstningen i pensionsfrågan 1957 upprepade man sin erinran. Detta ledde till att Kungl. Maj:tbeslöt att- någon röstmottagninginte skulle genomföras pä utlandsmyndigheterna i . Alltsedan deaa har vidhållit sin inställningoch någon röstmottagning har inte förekommit hossvenska utlandsmyndigheter i efter det här nämnda valet. 1 Kontakterna mellan svenska och schweiziska myndigheteri denna fråga är utförligt redovisade i SOU 1965:73 s.73 ff. Förutom de ovan redovisade invändningarna av juridisk karaktär har man fränschweizisk sida framhållit att ett stort antal utlänningar ärbosatta i landet och att betydande inrikespolitiska olägenheter skulle kunna uppstå i »t.ex.som en följd av propaganda inför val i andra länder, har ocksåvid senare tillfällen givit uttryck för samma inställning.Anledningen var att det kommit till de schweiziska myndigheternas kännedom att utländskamedborgare med hemvist i vid olika tillfällen deltagit i val och omröstningari sitt hemland och att detta hade skett päschweiziskt territorium, i några fall även med biträdeav ambassad eller konsulat. I en note från det schweiziska till ambassadernai landet anfördes följande synpunkter pä frå- gan om röstmottagning hos utlandsmyndighet. Enligt fast praxis tillåterinte på sitt territorium något deltagande i omröstningar eller val som organiserats i annan.stat. Enligtinternationell rätt är en stat inte heller skyldig att tolerera genomförandet av sädanaomröstningar på sitt territorium. har alltid betraktat detsom oförenligt med sin suveränitet att utlänningarpä schweiziskt territorium deltar idet politiska livet i den stat som de tillhör,det må vara genom att rösta på endiplomatisk mission eller på ett konsulat,genom korrespondens eller genom ombud eller genom att underteckna en framställning om folkomröstning.Den schweiziska lagen om utlandsschweizarnas rättigheter, som trädde i kraft den 1. ,medger heller inte att schweizare som ärbosatta i utlandet utövar sina politiska rättigheter frånen ort utanför territorium. F.n. pågår emellertid en översynav lageri om utlands-schweizarnas rättigheter.I samband därmed övervägs om man bör ge utlandsschweizarna möjlighet att röstavia ambassader och konsulat ooh ev. ävenper korresponde"ns. En ändring i denriktningen skulle förmodligen leda till att utländska medborgare som vistas i får delta i val i sina hemländer. Under årI98I presenterades ocksåett förslag förden schweiziska regeringen om temporäralätt- 1981/82:224 32 nåder för de utlänningar i som' vill delta isitt hemlands val och folkomröstningar. Förslaget innebar att en utländsk medborgare skulle få skicka fullmakt från till en person i sitt hemland med uppdrag för denne att röstai fullmaktsgivarens ställe. Ett villkor var dock attfullmaktagivaren inte fick ge fullmäktigennågra förhällningsorderom hur denne skulle rösta. Regeringen beslöt emellertid att inte göra några lättnader i praxis beträffande utlänningars röstning i förrän man tagit ställning till de förslagsom förta fram angående utlandsachweizares politiska rättigheter. Frågan om röatning förde svenska medborgarna i har lösts på det sättet att den som velat rösta fått fara avensk utlandsmyndighet i något grannland.De utlandsmyndigheter som ligger närmasttill är konsulaten i , ochVaduz i . Vidare har aärskildröstmottagning anordnats i pä den italienska sidan om gränsen. Någramotsvarande arrangemang har däremot intevarit möjliga på franska eller tyska aidan om gränsen eftersom dessa båda länder motsatt sig röstmottagning utanför utlandsmyndigheterna. Inför de norska kommunalvalen infördes i tidningar i BRD information till norskamedborgare i landet om röstmottagning hos de norskautlandamyndigheterna. ,1 anledning häravunderrättade i ien note den norska ambassaden om att röst-mottagning icke är sådan verksamhet som omfattas av de båda om diplomatiska och konsulära förbindelser.Vidare tillkännagavs att BRD, enligt fastpraxis, inte accepterar röstmottagning på utlandsmyndigheter. Upprepade kontakter följde mellan och men frän BRD:s sida vidhöllman den här redovisade inställningen. 1 SOU 1975:8 s. 22 f. Prop.1981/82:224 33 Noteväxlingen mellan BRD ooh följdes av en cirkulärnote I98I-O9-O8 frånutrikesdepartementet i till samtliga beskickningar där. Genomförandet avval till parlamentariska församlingar eller kommunalval i densändande staten utanför eget territorium är en statlig verksamhet som överskriderramen för de vanliga diplomatiska ochkonsulära verksamheterna enligt de båda om diplomatiska och konsulära förbindelser.Skall val av denna art genomföras av deutländska beskickningarna i denmottagande staten, behövs därför ett tillstånd av den staten. Dessa grundsatser gäller naturligtvis även för genomförandet av folkomröstningaroch andra i den sändande statens författning eller lag reglerade val. harhittills inte lämnat tillstånd för genomförandet av val till utländska parlamentariska församlingarresp. utländska kommunalval genom de här ackrediterade beskickningarna med undantag av attmedborgare i medlemaatat i den europeiaka gemenskapen får rösta i de särskilt reglerade valen till . Å sin sida har FörbundsrepublikenTyskland inte bett andra stater om tillstånd att genomförasådana val genom sina diplomatiskabeskickningar. ber alla diplomatiska beskickningar i att förhålla sig ienlighet härmed och även underrättasina konsulära representationer härom. FörbundsrepublikenTyskland har ingenting att invända mot att"Briefwahl" genomförs eller attde utländska beakickningarna vidtar nödvändiga förberedelser föraädan röstning. Den ovan redovisade inställningen från BRD;s sida ledde till att detinte anordnades någon röstmottagning hos de norska utlandsmyndigheterna i vidfolketingsvalet I98I. Inte heller de finska utlandsmyndigheterna där hade röst-mottagningi aamband med det senaste presidentvalet. Däremotanordnades röstmottagning pä franska utlandsmyndigheter i BRD vidpresidentvalet I98I. Också hoa de danska utlandsmyndigheternai landet genomfördes röstmottagning vid kommunal- och folketingsvalen underI98I. Som ett led i förberedelsernaför I982 åra val har det förekommitupprepade kontakter mellan den svenska am-baaaaden och iBorui i syfte att ut- 1" 1981/82. Prop.1981/82:224 34 verka medgivande av BRD för de svenska utlandsmyndighe- I terna att genomföra röstmottagning.Utöver tovan angivna akäl har BRD då erinrat om att man har stora invandrargrupper ilandet ooh därför befarar att politiak oro skulle kunna uppstå inom desaa grupper och att ev, motsättningar skulle komma till öppet uttryck om val och därmed valrörelserkunde genomföras i BRD, Även om man frånBRD:3 sida inte hyser några sådana farhågor i fråga om svenska val har man aett sig nödsakad att tillämpa,likabehandlingsprincipen. Frän svensksida har bl.a. lämnats en ingående redogörelseför förfarandet vid röstmottagning hos utlandsmyndighetoch man har därvid hävdat att detta förfarandebör kunna jämställas medBriefwahl, De här redovisade kontakterna haremellertid ännu inte lett till att BRDaccepterat denna ståndpunkt. Förfarandet vid Briefwahl redovisas iavsnitt .3.2. 2.3 Konventioner omdiplomatiska och konsulära förbindelser Ramen förverksamheten vid diplomatiska beskickningar och konsulat anges iWien-konventionen om diplomatiska förbindelser,som ratificerats av I966 (överenskommelsermed främmande makter, SFM 1967:1), ochWienkonventionen om konsulära förbindelser, ratificerad 1974 (SFM 1974:10-12). Diplomatisk tjänsteman ärockså behörig att verkställa konaulär förrättning (SFS 1927:71), Bestämmelserna i konsularkonventionen är,, enligt dess artikel 70, också tillämpliga då diplomatiak beakickning fullgör konaulärauppgifter. I artikel 3 i konventionen om diplomatiaka förbindelaer ges exempel på uppgifter fören diplomatisk beskickning. Denna artikel innehåller inget om röstmottagning eller liknandeuppgifter i aamband med val i den aändandestaten. Artikel 5 i konventionen om konsuläraförbindelaer Prop,1981/82:224 35 innehåller en detaljerad uppräkning av konaulärauppgifter. Emellertid finns det inte heller i den konventionen något uttryckligt stöd för att röstmottagning skulle ingå bland de konsulärauppgifterna. I de fall beskrivningen av uppgifterna är mer allmänthällen (t.ex. artikel 5 f och m)anges det som villkor för sådan verksamhet att den inte ståri strid med gällande lagar och förordningar i den mottagande staten och att nämnda stat inte heller motsätter sig verksamheten. Enligt artikel 8 b) i konvention om konsulära uppgifter av ärI967 är konsulär tjänsteman berät- . tigad att ta emot röster i val och folkomröstningar. Enligt en tilläggsbestämmelse (annex I 3-) ges dock varje medlemsland rätt att undanta röstmottagningfrän de konsulära uppgifterna. Av medlemsländerna i Europarådetär det emellertid endast somhar ratificerat denna konvention. En stat torde alltsåinte, med stöd i här redovisade konventioner, kunna hävdanågon rätt att anordna röstmottagning på sina beskickningar eller konsulat. lär det finnas någonannan folkrättslig grund för aådana , 1 anspråk. 1 Enligt en utredning inom , verkställd i samband med att röstmottagningen päde svenska utlandsmyndigheterna i upphörde. 1981/82:224 36 3 NÅGRA EXEMPEL PÅ VALFÖRFARANDEN I ANDRA LÄNDER 3,1 övriganordiska länders utlandsröstning Alla våra nordiskagrannländer anordnar röstmottagning påsina utlandsmyndigheter. Förfarandena för danska, finska och noraka väljare vid sådanröstning är i stora drag överensstämmande. Väljaren inatäller sig personligen inför röstmottagarenhos utlandsmyndigheten och erhåller där valkuvert och annan valmateriel. Därefter läggerväljaren i avskildhet in sin valsedeli ett valkuvert. Sedan lämnar han uppgifter om sin personoch om skälet till att han inte kan rösta i vallokalen. Dessa uppgifter lämnas skriftligen i ett följebrev eller päett omslagskuvert. Pä denna handling undertecknar väljaren därefteren försäkran att de uppgifter han lämnatär riktiga och att han förfarit i överensstämmelse med valförfattningensbestämmelser då valsedelsförsändelsen ställtsi ordning. Röstmottagaren kontrollerar väljarens identitet och bekräftar med sin underskrift på följebreveteller omslagskuvertet att valförsändelsen ställtsi ordning pä föreskrivet sätt. Därefter läggs valkuvert och ev, följebrev i ett omslagakuvert som tillsluts och överlämnas till röstmottagaren, akickaa genom röstmottagarens försorgtill valmyndigheten i hemlandet. Prop, 1981/82:224 37 3.2 Brevröstning(Briefwahl) i BRD Som framgått i avsnitt2.2 har man från BRD:s sida förklarat sig beredd att acceptera att svenskar sombefinner sig i BRD deltar i svenska val genom ett förfarande som i sina huvuddrag överensstämmermed Briefwahl. I det följande lämnas en redogörelseför de bestämmelser i valförfattningar (Bundeswahlgesetz ooh. Bundeswahl-ordnung) som rör förfarandetvid Briefwahl. För varje valdistrikt (Wahlbezirk)upprättas en röstlängd (Wählerverzeichnis). En väljare som på grund av särskilt i valförfattningarnaangivna skäl inte"har möjlighet att lämna,sin röstsedel i vallokalen i sittvaldistrikt fär lämna den i annat valdistrikt inom valkretsen (Wahlkreis). Han kan också sändavalsedeln med brev till valmyndigheten i valkretsen. Väljare som röstari annat valdistrikt eller som skickar sin valsedel med posten måste förete ett röstlängdsutdrag(Wahlschein). Någon form av röstning genom bud ärinte tilläten. I samband med att den upprättade röstlängden läggs ut för offentlig granskning sänds en underrättelse(Wahlbe-nachrichtigung) till alla dera som ärupptagna i längden. Underrättelsen innehålleruppgifter ora den röstberättigades namn, adress och nummer i röstlängden. Av underrättelsen framgårvidare var vallokalen är belägen och tiden för röstning. Väljaren uppmanas att medföra underrättelsentill vallokalen. Vidare erinras han om att underrättelsen inte ersätter ett röstlängdsutdragsamt att ett sådant utdrag erfordras om man vill röstai en annan vallokal inom valkretsen eller medBriefwahl. Uppgifterna i underrättelsenmotsvarar alltså i huvudsak vad som meddelas i röstkorten införsvenska val. Röstlängdsutdrag utfärdas av valmyndigheten efterskrift- Prop,1981/82:224 38 lig ansökan av den röstberättigade pä ett fastställtformulär. Han kan också muntligen ansökaom ett sådant utdrag men måste då inställa sig personligen hos valmyndigheten. Framställningen kan ävengöraa av ombud med skriftligfullmakt. För att röstlängdsutdragskall utfärdas måste vissa förutsättningar vara uppfyllda. Sådant utdrag kan utfärdaa om den röatberättigade vallokalerna är öppna vistaa utanför sitt valdistrikt för att sköta någon viktig angelägenhet, om han har flyttattill annat valdistrikt och ännu intehunnit bli upptagen i röstlängden i det diatriktet eller om han av hänsyn till arbete, sjukdom, högålder, lyte eller annan kroppsligsvaghet inte utan avsevärda svårigheter kan uppsökavallokalen. Röstlängdsutdrag utfärdas också i vissa fall närfel förekommit vid upprättandet av röstlängden. Den myndighet aom är anavarig förupprättandet av röstlängderna utfärdar ocksåröstlängdsutdrag. Utdraget skall vara undertecknat av behörig tjänsteman.Det antecknas i röstlängden att röstlängdsutdrag utfärdats. Själva röstningsproceduren vid Briefwahl gårtill på följande sätt. I avskildhet markerar väljarna påvalsedeln vilken kandidat och vilken lista han röstar på och lägger därefter in valsedeln i ettvalkuvert,som han förseglar med ett särskilt förseglingsraärke. Därefterundertecknar väljaren en på röstlängdsutdraget tryckt edlig försäkran att hansjälv gjort markeringarna på valsedeln. Den väljare som inte är läskunnig eller som pä grund avkroppsligt fel inte själv kan ställa i ordning sin försändelse får anlita biträde,I sådant fall skall biträdet på röstlängdsutdragetunderteckna en edlig försäkran att han markerat valsedeln i överensstämmelse med väljarensvilja. Valkuvertet och röstlängdsutdraget läggs därefter i ett särskilt omslag, som förseglas och lämnasför postbefordran tillvalmyndigheten. Prop.1981/82:224 39 sändelsen postbefordras kostnadsfrittsom brev inom landet. Det står väljaren fritt att rekommendera försändelsen, menhan får i sådant fall själv svara för merkostnaden. Röstlängdsutdrag får inte utfärdas tidigare änden tjugoförsta dagen före valdagen. Följaktligenkan försändelse för Briefwahl inte heller ställas i ordning tidigare. Försändelsenskall skickas i sådan tid att den är valmyndigheten tillhanda senast klockan 18valdagen. För Briefwahlförsändelse gäller de allmännareglerna om ogiltighet, bl.a. att valsedeln ärogiltig om den inte är avgiven i föreskrivet valkuvert. Vidare är valsedeln ogiltig oro försändelsen intehar kommit in i rätt tid eller om väljaren inte har bifogat röstlängdsutdragmed föreskriven försäkran. Briefwahl har tillämpatsi BRD . Andelen väljare röstade pådetta sätt var till en början . Vid förbundsdagsvalen 1976 och 1980 hade denna andelstigit till 10,7 resp. IJ procent, motsvarande omkring 4 resp. 5 miljoner väljare. De medborgare i BRD som vistas utomlands deltar vanligen ihemlandets val genom Briefwahl. Som regel tar BRD:s beskickningar och konsulatemot försändelser och vidarebefordrar dem kostnadsfritt med sin kurirpost tillBRD. Prop, 1981/82:224 40 3,3 Pullmaktsröstning (vote par procuration) i