prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — föredraganden betydelsen av att lärarna i deyrkesinriktade ämnena ges utökade möjligheter all kontinueriigl komplettera sinayrkeskunskaper. Högskolan saknar i stor utsträckning möjligheter att anordna sådanutbildning.SÖ begär därför medel för viss fortbildning av lärare inom gymnasieskolansyrkesinriktade studievägar. Vid överläggningar mellan SÖ och företrädare förhögskolan har del framkommit att högskolan i viss grad redan nu ordnarutbildning inom aktuella yrkesområden. SÖ räknar därför med dels all ävenhögskolan kommer all ordna utbildning för berörda lärargrupper, delsall viss del av den utbildning SÖ begär medel för kan samordnas medmotsvarande utbildning inom högskolan och läggas ul som uppdrag i högskolan. SÖ begär vidaremedel för bidrag till lärarorganisationer m.fl. och för att bekosta visst deltagande i utländskakonferenser. Nuvarande medel för resestipendier i övrigt bör överföras lill kommunernasom en del av anslagen för den lokala skolutvecklingen. SÖ bör ävenfortsättningsvis disponera vissa medel inom förevarande anslag för planering ochinformation. Pris- och löneomräkningen beräknas lill . SÖ beräknarmedelsbehovel under reservationsanslaget Fortbildning m.m. tiU 19 241000kr. Inriktningen ochorganisationen av skolans personalutbildning behandlades av riksdagenvåren 1981 med anledning av propositionen om skolforskning ochpersonalutveckling (prop. 1980/81:97, UbU 1980/81: 37, rskr 1980/81:385). Minaförslag nu är konsekvenser av förslagen i propositionen och beslut med anledningdärav. I propositionenförordades att länsskolnämndernas tjänster som fortbildningsledare ochfortbildningskonsulenler, vilka bekostats av medel från förevarande anslag, skulle dras in och medlenför dem föras över lill anslagetLänsskolnämnderna. Jag har tagit hänsyn härtill vid beräkningen avanslaget. Enligt proposifionenskulle fortbildningsavdelningarna avvecklas och verksamheten i huvudsak överföras till högskolan. Jagavser all behandla delta i samband med anslaget Utbildning förundervisningsyrken. Vidare förordadesatt besluten om löner och traktamenten under genomgång av fortbildningfr. o. m. skulle fattas av skolstyrelserna och att kostnadernahärför skulle bestridas av kommunerna. Särskilda anslagsposter under resp. skolformsdriflanslag skulle införas för all ge kommunerna bidrag lill dessa kostnader. Den del avfortbildningsanslagel som använts för sådana kostnader bör således föras överfill de nya anslagsposterna Bidrag lill lokal skolutveckling under anslagen Bidrag lill driftenav grundskolor m. m. och Bidrag till driften av gymnasieskolor. () föreslår all de medel som har använts för utbildning avstudieförbundens personal för undervisning av invandrare i Prop.1981/82:100 Bilaga 12 257 svenska med samhällsorientering skall överföras fill ellannat anslag. Enligl min uppfattning är del i överensstämmelse med principerna ipropositionenom skolforskning och personalutveckling all medlen för personalutbildning läggs sånära dem som har personalansvaret som möjligt. Jag har därför, efter samråd medchefen för ulbildningsdepartemenlel, vid mina beräkningar av anslaget ulgållfrån all . avskiljs från förevarande anslag och förs lill anslagetUndervisning för invandrare i svenska språket m.m. Enligtpropositionen om skolforskning och personalutveckling skall del statliga ansvaretför anordnandet av utbildning för skolans och vuxenutbildningens personaldelas mellan högskolan och SÖ. Fördelningen av uppgifterna måste givelvis grundas påen lämplighelsbedömning. Universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) och SÖ har haftmotstridande uppfattningar på en punkt härvidlag. SÖ anser all forfbildningenför klasslärare i nalurorienlering och teknik (NO/leknik) skall bekostas ur förevarande anslag, medan UHÄmenar att den skall bekostas över ell högskoleanslag. SÖ anser allverksamheten bör bedrivas under lokalt ansvar med medelsfördelning enligl ensärskild plan på kommuner och rektorsområden. UHÄ menar alt enöverföring lill högskoleanslag skulle underlätta uppbyggnaden av yllerligare fortbildning i teknik. För egen del ulgårjag från all fortbildningen i NO/teknik för klasslärare inle nödvändigtvisbehöver genomföras med utbildare från högskolan. Utbildningen är huvudsakligenav grundläggande karaktär och på en elementär nivå. Den torde därför i stor utsträckning kunnagenomföras med utnyttjande av skolans egen personal, dvs. lärare inom området. En kopplingliU högskolan är således inte nödvändig från utbildningssynpunkl. Snarare kanden få karaktären av en onödig administrativ omgång. Vidare finns en kopplingmellan NO/teknikfortbildningen för klasslärare och införandel av Lgr 80,vilket är yllerligare ell skäl all betona del lokala ansvaret för dennafortbildning. Enligl min uppfattning lalar sålunda övervägande skäl för allansvaret för NO/teknikfortbildningen för klasslärare skall bedrivas på detsäll SÖ har förordat och jag har tagit hänsyn till del vid beräkningen avförevarande anslag. Jag vill understryka alt detta på intet säll utesluter en medverkan frånhögskolans sida, exempelvis i form av s.k. uppdragsutbildning. Så har inomhögskolan bedrivits FoU-projekl med direktanknytning lill denna fortbildning,vilket givelvis kan användas i den lokaU arrangerade fortbildningen. Utöver NO/teknikfortbildningen för klasslärare skall,enligt propositionen om skolforskning och personalutveckling,skolledarutbildningen bedrivas av SÖ. SÖ föreslår också all detta skall gällafortbildningen för del lokala utvecklingsarbetet, tidigare benämndpersonallagsulbildningen. Därvidlag blir den statliga skoladministralionensuppgift närmast all fördela medel på kommuner och rektorsområden, eftersominsatserna i huvudsak sker på lokall ansvar. Länsskolnämnderna bör dockgivelvis, i enlighet 17 1981182. 1981/82:100 Bilaga 12 258 med deras nya roll som skolans regionalaulvecklingsmyndigheler, stödja verksamheten. Enligl nuvarandebestämmelser skall vikarie förordnas för en skolledare som är tjänstledig förall genomgå skolledarutbildningen. Frågan om vikarie skaU anställasunder de relativt korta lidsperioder del här rör sig om bör fortsättningsvisavgöras av skolstyrelsen. Eventuella kostnader för vikarier bör bestridasinom ramen för del nya bidraget fill lokal skolutveckling. Jag ulgår dockifrån alt del i regel skall vara möjligt all undvika vikariekoslnader för mer änen skolledare på en skolenhet. Den sammanlagda minskningen av utgifterna pä driftanslagen beräknarjag till4milj.kr. i 1981/löneläge. Som jag har anfört vid minanmälan av vissa gemensamma frågor inomskolväsendet anser jag all skolledarnas situation behöver förbättras. Som ett led häri har jag beräknat 2milj. under förevarande anslag för ell snabbare genomförande avskolledarutbildningen. Jag vill härvidäven i övrigt erinra om vad jag har anfört om del lokala ansvaret för utbildningoch fortbildning för skolledare. I likhet med SÖberäknarjag även medel under förevarande anslag för bidrag lilllärarorganisationernas kursverksamhet och för visst dellagande i utländska konferenser liksom för planering ochinformation. Vissa skoloromfattas inle av den reformerade personalulbildningsor-ganisalionen. Fördem som inle omfattas - bl. a. särskolan och specialskolan börhittillsvarande ordning gälla i fråga om beviljandet av löneförmåner vid genomgångav utbildning. Beträffande utbildningsutbudet bör däremot, givetvis, dennya organisationen gälla. lärare vid dessa skolor skall kunna genomgåsådan utbildning som anordnas inom högskolan och är avsedd för skolväsendelsoch vuxenutbildningens lärare liksom sådan utbildning anordnad av SÖ. Jag hemställer all regeringen föreslår alt lillFortbildning m. m. för /83 anvisa ett reservafionsanslag av . Särskilda åtgärder på skolområdet 1981/82 Anslag 200139000 1982/83 Förslag 204 842 000 Från anslaget bestrids kostnader förstatsbidrag enligl förordningen (1981:501)om statsbidrag lill särskilda åtgärder på skolområdet. De medel som anvisaspå anslaget fördelas av () mellan länen. Länsskolnämnderna beslutar i sin lur omfördelning av tilldelat belopp mellanprimärkommuner som behöver bidrag. Fördelningen sker utifrån enhelhetsbedömning av situationen för skolväsendel i varje primärkommuninom länet. 1981/82:100 Bilaga 12 259 SÖ hemställer alllill Särskilda åtgärder på skolområdet för /83 anvisas elt anslag av 191 184000kr. För budgetåret1982/83 beräknarjag . för särskilda åtgärder på skolområdet(SÅS). Detta belopp motsvarar dels den tidigare s. k. länsskolnämndsresurseninom , dels av den Ivä-procen-liga besparingen under grundskol- ochgymnasieskolanslagen, sedan hänsyn lagils lill alt vissa medel avsatts underanslagen Utbildning för undervisningsyrken och Ersättning lill vissa lärarkandidaterför all möjliggöra utbildningsinsatser för obehöriga lärare. Härutöver harjag, av skäl somjag har redovisat i det föregående vid min anmälan av vissagemensamma frågor inom skolväsendel, vid beräkningen ökat resurserna så attlänsskolnämndernavid sin fördelning av den del av anslaget som fördelas som allmän resurs, ävenska la hänsyn till behovet av resurser för syo i skolan så att minstnuvarande nivä kan upprätthållas även i små kommuner som inom ramen förnuvarande statsbidrag för syo garanteras en lägsta slalsbidragsnivå. Andelen elever igrund- och gymnasieskola med olika former av handikapp är en av defaktorer som, enligt vad föredraganden angav budgetproposition,bör ligga lill grund för fördelningen av anslaget. I gällande förordning finnsen föreskrift om detta. som SÅS-anslaget inrättades upphörde del särskilda anslaget fillpersonell assistans i grundskolan.Handikappförbundens centralkommitté har i en skrivelse krävt all de nya slatsbidragsreglerna inte skall få leda lill försämrade förhållanden för handikappade elever. Med anledning härav vill jag understryka all avsikten med all del tidigare anslagetför personell assistans i grundskolanupphörde som SÅS-anslagel infördes, var alt ge ekonomiskt utrymme förinsatser för handikappade elever betydligt utöver den tidigare nivån. Ettsådant synsätt fick ett kraftigt slöd i den remissbehandling av inlegrationsulredningens betänkande(SOU 1979:82) Personell assistans för handikappade elever som låg lill grund för förslaget i föregående års budgetproposition. Andelen handikappadeelever är alltså ell kriterium sommåste lillmälas en avsevärd tyngd vid länsskolnämndens fördelning av anslaget.Jag ulgår också från all kommunerna kommer alt använda den resurs de erhåller ur SÅS-anslagel på elt sådant sätt all dehandikappade elevernas behov beaktas. Det belopp kommunenerhåller för särskilda åtgärder på skolområdet inkluderar ersättning för kostnader förarbetsgivaravgifter. Lönekoslnadspålägg (lkp) bör i likhet med vad som gäller innevarandebudgetår inom ramen för anslaget beräknas på hälften av den resurs som fördelas mellan Prop.1981/82:100 Bilaga 12 260 länsskolnämnderna sedan hänsyn tagits lill attviss del av resursen avser arbetsgivaravgifter. Jag hemställer all regeringenföreslår all lill Särskildaåtgärder på skolområdet för /83 anvisa ell anslag av 204 842000kr. Mångfaldigande av litterära ochkonstnärliga verk inom utbildningsväsendet 1980/81 Utgift 1824123 1981/82 Anslag 1820000 1982/83 Förslag 5 520000 Mellan staten och vissaupphovsrältsliga organisationer träffades ell avtal omkopiering i skolorna och högskolorna (se prop. 1981/ 82:25 bU. 6, UbU 1981/82:7, rskr 1981/82: 124). Avtalet gäller fr. o. m. den t.o.m. den 30juni 1984 och omfattar utbildning som staten, kommun eller landsfingskommun äreller blir huvudman för och som slår eller underavtalsperioden ställs under tillsyn av , universitets- ochhögskoleämbetet eller styrelsen för . Avtalet gerlärare vid skolor och högskolor rätt all i viss utsträckning kopiera svenskaoch utländska litterära eller konstnärliga verk saml fotografier. Ersättningbetalas av staten med ell visst belopp per kopiesida. Ersättningen utbetalas till föreningen . I del nya avtaletregleras de belopp som skall utbetalas . Anslagsbehovetberäknas lill 5 520000kr. för /83. Jag har i proposUionen (prop. 1981/82: 25 bU. 6,UbU 1981/82:7, rskr 1981/82: 124) med förslag till tilläggsbudget I tillstatsbudgeten för /82 redogjort för innehållet i del nya avtaletoch de ekonomiska konsekvenser det medför för staten. härden16december 1981 bemyndigat regeringen alt. såvitt gäller skyldigheten förstaten att utge ersättning för kopiering, godkänna avtalet om kopiering iskolorna och högskolorna. Regeringen har godkänt avtalet.I enlighet härmed bör anslaget för /83 räknas upp med 3,7 milj.kr. Jag hemställer all regeringen föreslår all lill Mångfaldigandeav Utterära och konstnärliga verk inom utbildningsväsendet för budgetåret1982/83 anvisa ett förslagsanslag av 5520000kr. 1981/82:100 Bilaga 12 261 Bidrag till driften av grundskolor m. m. 1980/81 Utgift 11558687557 1981/82 Anslag12021000000 1982/83 Förslag 12365000000 Från anslaget bestridsutgifter för statsbidrag lill kommunerna för driftkostnader för grundskola ochviss praktisk lärarutbildning vid grundskola saml för avlöningskostnader förskoldirektörer och biträdande skoldirektörer. Bidragsbestämmelserna återfinnsi förordningen (1978:345) om statsbidrag lill driftkostnader för grundskolan,m.m. (ändrad senast 1980:395 och 710 saml 1981:450). Dessa bestämmelser innebäri korthet alt statsbidrag lill kostnader för driften av grundskola i huvudsakulgår i form av basresurser och förstärkningsresurser. För varje skolenhetberäknas antalet basresurser med hänsyn till antalet elever i varje årskurs avgrundskolan vid enheten. Förstärkningsresurser utgår direkt lill kommunernamed 0,5625 veckolimmar per elev i . Vidare ulgår tUläggsbidrag förvissa kostnader, främst vikariekostnader. Tilläggsbidraget utgår med vissprocentsats av statsbidraget för bas- och förslärkningsresurserna. Härutöverutgår bidrag för vissa särskilda ändamål, bl. a. särskild undervisning,hemspråksundervisning, vissa arbetsgivaravgifter och samlad skoldag. Regeringen fastställerårligen veckolimpris för bas- och förstärkningsresurser m.m. Genom förordningden (SÖ-FS 1981:160) har regeringen fastställt veckotimpris förbas- och förstärkningsresurser m. m. slutgiltigt för redovisningsårel 1980/81.Veckolimprisel för basresurser för resp. stadium är i genomsnitt , 2984kr. för redovisningsårel 1980/81. För förslärkningsresursen ärveckolimprisel . för /81.1 förordningen harregeringen vidare faststäUl tilläggsbidraget lill 13,sluigilfigt förredovisningsårel 1980/81. Regeringen har genom förordning (SÖ-FS 1981:152) föreskrivit att förskott på lilläggsbidragel /82 skall beräknas efter en procentsals som understigerden slutgiltigt fastställda för /81 med 0,3procentenheter. Statsbidraget utbetalas iform av förskoll och slulreglering. /83 belastas anslaget medförskott beräknat på statsbidraget för /82saml slutreglering av bidraget för redovisningsårel 1981/82. Anslaget belastas vidaremed bidrag till kommuner och organisationer för vissa verksamheter, med bidraglill avgifter lill försäkring för lill-läggspension (ATP) saml med kostnaderför reducerat lönekoslnadspålägg (lkp). Kartong: S. 267, rad 27Slår: 383 milJ. Rättat fill: 354 milj. Prop.1981/82:100 Bilaga 12 1 enlighet medföreskrifter i förordningen (1981:449) om minskning av vissa statsbidrag lillkommunal utbildning skall statsbidrag enligl förordningen (1978:345) omstatsbidrag lill driftkostnader för , m. m. samt statsbidrag tillkostnader för filläggspensionsavgifler minskas av det belopp som annarsskulle ha utgetts. Slufiigen ulgår uranslaget bidrag till de estniska skolorna i och ,Krislofferskolan saml , båda i Slockhoim, enligl av regeringenutfärdade särskilda förordningar. Bidraget ulgår av elt bidragsunderlagsom beslår av dels lärarlönekoslnaderna. dels kostnaderna försocialförsäkringsavgifl lill sjukförsäkring, folkpensionering och försäkringför tilläggspension (ATP). Beräknad ändring 1982/83 Bas- och förstärk ningsresurser m. m. BidragfiU kommuner och organisationer för Bidragtill kostnaderför vissa arbetsgivaravgifter + 1 187 000 ()har - där ej annat anges - beräknat kostnaderna efter de i förordningen (SÖ-FS1981: 160) om veckotimpris för bas-och förstärkningsresurser m. m. angivnaveckolimpriserna, dvs. ulan hänsynslagande lill löneutveckling /82. Antalet elever,basresurser och veckotimmar.fördelade på stadier framgår av följandesammanställningar. 1981/82:100 Bilaga 12 Beräknat elevantal 1981/82 Basresurser 1980/81 Basresurser 1981/82 Timmar i basresurs inkl. garantitimmar 1981/82 332751 327 798 354 198 414 132 518056 541215 Kostnaden förbasresurserna beräknar SÖ till 4 755,5 milj. kr. för /82. Förslärkningsresurs ulgårsom en resurs direkt lill kommunen för /82 med 0,5625veckofimmar för elev i i kommunen. Totalt beräknasantalet fimmar i förstärkningsresursen till 570795, vilket motsvarar en kostnad av 1 854,5 milj. kr. för /82. TUläggsbidraget ulgårmed viss procent av de sammanlagda kostnaderna för bas- och förstärkningsresurser.Efter den för /81 gällande procentsatsen 13,2 beräknar SÖkostnaderna - sedan reducering gjorts med hänsyn tilluttalande i föregående ärs budgetpropositionom omstrukturering av speciallärarulbildningen och skolledarutbildningen för lilläggsbidragel lill852,7milj. för /82. SÖ beräknar statsbidraget för särskild 'undervisninglill 44,9milj. och bidragen till kostnader för stödundervisning i svenska samlhemspråksundervisning och sludiehandledningpå hemspråk till 181 resp. 235,2milj.kr. för verksamhetsåret1981/82. Statsbidraget lillkostnader för rektorer och studierektorer beräknarSÖ tiU 378,2 milj. kr. För bidrag fill kallorlslillägg, finskspråkslillägg och vissa uppdragslillägg beräknarSÖ 25,3milj. kr., medan för kostnaderför praktisk lärarulbUdning beräknas21,3 milj. kr. För bidrag tillkostnader för skoldirektörer ochbiträdande skoldirektörer har SÖ beräknat 29,8 milj. kr. SÖ beräknar det tolala medelsbehovelunder anslagsposten 1 fill 8366,2 milj. kr. för /82. För den icke limplanebundnaverksamheten under den samlade skoldagenberäknar SÖ 26milj. SÖ har därvid medslöd i tillgängliga uppgifter frånkommunerna uppskattat all av totala antalet elever i kommer all omfattas av den samladeskoldagen / 82. De underanslagsposterna 1 och 2 uppförda bidragsändamålen omfattas av ell förskotts-och slulregleringsförfarande. Under /83 utbetalas ell förskott om av beslutatbidrag för redovisningsårel 1981/82:100 Bilaga 12 264 1981/82. Anslaget belastas /83även av slulregleringen av anslaget för /82. Beräkning av förskott och slulreglering underbudgetåret 1982183: belopp i milj. kr. 1980/81 1981/82 1982/83 8409,7' 8381,5 7 568,7 7.543,4 ' Avser underlag förförskott /82 Anslagspost 2 1980/81 1981/82 1982/83 Bidrag lill kommuner och organisationer för vissa verk samheter. SÖ beräknar llOOOOkr. (+I0000kr.) för bidrag till kom muner i med finskspråkiga barn saml 176000kr. (+16000kr.) för bidragtill lägerskolor anordnade av . SÖ beräknar kostnaden förlokal resurs för genomförande av 1980 ärs läroplan för till43,9milj.kr. för redovisningsårel 1981/82. Denna del av anslagsposten omfattasav förskolls- och slulregleringsförfarande. SÖ beräknar belastningen under budgetåret1982/83 till 43,5 milj. kr. SÖ anhåller ombemyndigande att i begränsad omfattning få medge att skolenheter för högstadium med mindre än tre parallell klasser inrättas som försöksverksamhet. 5.Bidrag lill enskilda skolor. har begärt forlsall bidragför /83 för de estniska grundskolorna och för de s. k.kompletleringsskolorna. SÖ beräknar oförändrad organisation och föreslår allbidraget höjs med . Stiftelsen anhåller i likhet medtidigare år om bidrag lill ytterligare en klass i vardera årskurserna 10-12.Vidare anhåller sfiftelsen om utökning av bidraget med ytterligare veckotimmarför eu-rylmi, reservvikarier, syo-konsulent, elevvård, lärarutbildning, administrationm.m. I avvaktan på resultatetav arbetet inom kommittén (U 1979:13) angående skolor med enskild huvudmanavstyrker SÖ de av stiftelsen och föreslär all bidragethöjs med . 1981/82:100 Bilaga 12 265 Styrelsen för anhåller omfortsall bidrag för /83 saml i likhet med föregående år även ombidrag för deltidsanställd sekreterare ål rektor och för arvode ål en skolpsykolog.SÖ avstyrker och föreslår enhöjning med . Jag villinledningsvis erinra om vad jag har anfört vid min anmälan av vissa gemensamma frågor inomskolväsendel. Statsbidraget lillgrundskolan ulgår fr.o.m. redovisningsårel 1978/79 enligl förordningen(1978:345) om statsbidrag till driftkostnader för , m.m.Principerna för bidragssystemet fastställdes genom beslut vid 1975/76 och 1977/riksmöten (prop.1975/76: 39, UbU 1975/76: 30, rskr 1975/76:367 och prop. 1977/78:85, UbU1977/78:21, rskr 1977/ 78:260).Skolöverstyrelsen (SÖ) har i uppdrag all företa en såväl teknisk som pedagogisk uppföljning och utvärdering av detnya stalsbidragssysle-mel saml allredovisa erfarenheterna i de årliga anslagsframställningarna. Enligt riksdagensbeslut med anledning av propositionen om skolforskning ochpersonalutveckling (prop. 1980/81:97, UbU 1980/81: 37, rskr 1980/ 81: 385) skallorganisationen av personalutbildningen för skolväsendel ändras fr. o. /83. En ny bidragsposl. Bidrag till lokal skolutveckling,skall införas under resp. skolanslag. Dettanya bidrag skall för grundskolanlämnas med en viss procentsals av bidragen lill bas-ochförstärkningsresurser, motsvarande hittillsvarande kostnader för ersättare av lärare eller skolledare som ärtjänstlediga för studier med högst B-avdragpä lönen. Del nya bidraget får användas för all anställa ersällare förlärare eller skolledare som är tjänstlediga med högst B-avdrag för studier, för lokala kostnader för personalutbildningoch för kostnader för del lokalautvecklingsarbetet. Inom ramar som redovisades i propositionen om skolforskning och personalutveckling är delskolstyrelsen i kommunen som skall avgöra hur bidraget används. SÖ har, på grundvalav statens kostnader /81, inkommit med förslag till deprocentsatser med vilka bidragen skall lämnas. Den sammanlagda utgiften nämndabudgetår är enligt SÖ:s beräkningar ca 247milj. kr., varav för ca182milj. Emellertid har SÖ räknat de sociala kostnaderna högre än vad som ärmotiverat av statens ulgiflerför ändamålet. Jag har justerat detta. I fråga omfördelningen på resp. skolanslag av medlen för lokal skolutveckling föreslårSÖ en viss minskning på mol en däremot svarande höjning pågymnasieskolan. Vidare föreslår SÖ att del nya bidraget endast skalllämnas under anslagen lill och gymnasieskolan varvid del senare äravsett även för vuxenutbildning (kom-vux) och grundutbildning för vuxna (grundvux). Jag förordar avtekniska skäl all bidrag lill lokal skolutveckling beräknas endast underanslagen fill driften av och gymnasieskolan. Prop.1981/82:100 Bilaga 12 266 beräkningen av bidraget till lokal skolutvecklinginom gymnasieskolansla-get ingår även komvux och grundvux. Enligl min meningbör emellertid skolstyrelserna fådisponera medlen mellan de olika skolformerna enligt eget bestämmande. Allbidraget från statens sida redovisas under exempelvis hindrarföljaktligen inte alt en del av del används för någon annan skolform, exempelvis komvux eller grundvux. Regeringen bör inhämta godkännande av mittförslag all bidrag lill lokal skolutveckling skall beräknas endast under anslagentill driften av ochgymnasieskolan saml av mUl förslag all bidragen lokall skall få användas efter skolstyrelsernas(utbildningsnämndernas) bestämmande inomgrundskolan, gymnasieskolan, komvux och grundvux. Jag har i denna fråga samrått med chefen förutbildningsdepartementet.