prop · G50383 · 1981-12-31 00:00:00 — Om det för ett val infalleren eller flera större , kan det bli nödvändigt att förlänga fristen. Detkan också länkas att partierna är ense om alt en viss fråga som är aktuell i valetär av sådan beskaffenhet alt det krävs än normalt för att informeraväljarna. Vidare kan fristen för ett extra val i någon mån vara beroende avvilken veckodag som beslutet om valet fattas. utgår jag frånatt samråd sker med företrädare för riksdagspartierna innan dagen för ettextra val bestäms. De åtgärder som behöver vidtas för att förkorta tiden förall genomföra ett extra val berördels valförberedelserna, dels fristerna förröstning. Jag börjar med att la upp sådana frågor som främst rörvalförberedelserna och som inte kräver några nämnvärda författningsändringar.Därefter behandlar jag frågor om förtidsröstning och vissa andra frågor somfordrar ändringar i Vallagen. De förslagsom kommillén lägger fram avser inte bara extra val till utan ocksåomval till och omval av landstingsledamöter, konununfullmäktige ochkyrkofullmäktige. Omval kan förekomma bl. a. när föreskriven ordning inte hariakttagits vid förberedande och genomförande av ett val. om det med fog kanantas att vad som har förekommit har inverkat på valutgången. Valprövningsnämndenkan då förordna om omval i en eller flera valkretsar (15 kap. 7 S ValL och 51 §lagen /1972:704/ om kyrkofullmäktigval). Kommittén förordar dessutom att detenklare förfarandet skall användas när ny folkomröstning förrättas. Kommitténsöverväganden i denna del har inte föranlett några invändningar underremissbehandlingen. Enligt min mening är det diskutabelt om det snabbare förfarandesom föreslås för extra val bör gälla också vid omval. Del kan göras gällandeatt i princip samma bestämmelser bör gälla vid omval som vid ordinarie val. Isådana fall då det år särskilt angelägel alt snabbi genomföra ell omval kandelta redan med nuvarande regler underlättas genom alt RSV beslutar ombegränsningar av möjligheterna all rösta hos utlandsmyndigheter och på fartyg(10 kap. 7 och 12 §S ValL). 1981/82:83 14 Å andra sidan bör emellertid beaktas att det just iomvalsfallen regelmässigt är önskvärt med en viss snabbhet i förfarandet. Enförutsättning för all omval skall ske är ju att det har förekommit något somkan antas ha inverkat pa valutgången. Det är då givelvis angeläget att omvaletkommer lill stånd för att man skall få ell slutgiltigtavgörande. Med hänsyn till del anförda tillstyrker jag kommitténsförslag angående tillämpningsområdet för de nya bestämmelserna. Jag återkommertill hithörande frågor i specialmotiveringen. 2.2.1 Indelning i valdistrikt m. rn. För val till är riket indelat i 28 valkretsar.Enligt 2 kap. 2 § ValL fastställer RSV antalet fasta valkretsmandat i varjevalkrets före utgången av april då ordinarie val lill skallhållas. Fördelningen av sådana mandat fastställs enligt 3 kap. 6 § RF för treår i sänder. Den fördelning som har gjorts för ett ordinarie riksdagsval gälleralltså även för ett ev. extra val under den följande mandatperioden. Bestämmelserom kommunernas indelning i valdistrikt finns i3 kap. ValL. Beslut om indelningen i valdistrikt fattas av länsstyrelsenpå,förslag av kommunfullmäktige. Sådana beslut skall normalt meddelas senast enmånad före ingången av det år under vilket beslutet skall tillämpas. Kommunernaär skyldiga alt se över indelningen året närmast före sådana år då ordinarieval till skall äga rum. Kommittén har inte föreslagit några ändringar av beslämmelsernaom valkretsar eller valdistrikt. Den har emellertid i sitt betänkande erinratom ett uttalande av RSV i valhandboken för valnämnderna. RSV framhåller där attindelningen i valdistrikt kan behöva ses över även under mellanvalsåren,särskilt om större förändringar i befolkningsstrukturen inträffar i en kommun,t. ex. genom nybyggnation. Kommittén understryker viklen av att kommunernaföljer RSV:s rekommendation. Under remissbehandlingen har inte kommit fram någraförslag till ändringar av ifrågavarande bestämmelser. Inte heller för min delanser jag att det finns anledning att göra några ändringar av dessabestämmelser för alt kunna genomföra en förkortning av tiden för extra val. Jagutgår därvid från att kommunerna även under mellanvalsåren ser över indelningeni valdistrikt i enlighet med RSV:s uttalanden, så att indelningen är anpassadefter de akluella befolkningsförhållandena också vid ell ev. extra val. 2.2.2 Vallokaler och valförräliare I 9 kap. 6 S ValL föreskrivs att kommunen skalltillhandahålla lämpliga vallokaler. I praktiken ankommer det på valnämnden attanskaffa vallokaler. 1981/82:83 15 I många fall har valdistrikten naturligtvis samma lokalerår och valnämndens uppgift inskränks i sådana fall till att kontrolleraatt lokaler är tillgängliga och att det finns lämplig utrustning där. Enligt 9 kap. 1 § ValL skall vallokalerna hållas öppna förröstning mellan kl. 8 och 20 på valdagen. RSV kan dock medge att vallokalen förelt valdistrikt hålls öppen . Sådana tillstånd brukar lämnasför 300-400 valdistrikt. RSV kan meddela föreskrifter om när ansökningar omavkortat öppethållande skall göras. Vid ordinarie val är det vanligt att sådanaansökningar skall ges in senast . Röstkorten skall innehålla uppgifter om valet till ledningför de röstberättigade (7 kap. 1 § ValL). På röstkorten finns tryckt bl. a.var den röstberättigade skall lämna sin röst och när vallokalen hålls öppen förröstning. Detta innebär att både vallokalerna och tiderna för derasöppethållande måste vara bestämda innan tryckningen av röstkort kan börja. Kommittén påpekar att valnämnden så snart ett beslut omextra val har fattats mäste kontrollera att valdistriktens vallokaler ärtillgängliga på valdagen och, om så inte är fallet, anskaffa lokaler för dedistrikt som saknar sådana. Kommuner som kommittén har varit i kontakt med har uppgetlatt denna procedur bör kunna genomföras i vart fall än tio dagarfrån ett beslul om extra val. När det gäller tiderna för öppethållande av vallokalernabör enligt kommittén RSV fatta beslut om avkortat öppethållande inom en veckafrån beslutet om extra val. ansökan bör därför vara RSV till händainom från sistnämnda tidpunkt. Kommittén utgår från att man vid ettextra val som regel har'samma tider för röstning som vid det senaste ordinarievalet. Mot den angivna bakgrunden förutsätter kommittén allkommunerna från ett beslut om extra val kan lämna uppgifter lilllänsstyrelserna om vallokaler och tider för röstning som underlag för röstkortsframslällningen. Remissinstanserna har inte haft några invändningar molkommitténs överväganden i denna del. För egen del vill jag understryka viktenav att beslut både om vallokalerna och om deras öppethållande fattas utanonödigt dröjsmål för att valproceduren skall kunna komma igång så snart sommöjligt. När det gäller lidsfristerna för sådana beslul ansluter jag mig tillden bedömning som kommittén har gjort. Vad särskilt angår frågan om vallokalernas öppethållandekan det övervägas alt i 9 kap. 1 § ValL införa en uttrycklig bestämmelse om attansökningar om avkortat öppethållande vid extra val skall göras inom en visskortare tid, t. ex. , efter det att beslutet om val har fattats. Jaganser dock inte all det är lämpligt alt införa en sådan bestämmelse i självalagen, bl. a. med hänsyn till att tidsfristen kan behöva anpassas 1981/82:83 16 man i del särskilda fallet har till förfogande för attgenomföra valet. I stället bör man överlämna åt RSV att meddela de föreskrifteri detla avseende som kan visa sig erforderliga. Enligt 3 kap. 4 § ValL ankommer del på valnämnden all förvarje valdistrikt utse minst fyra valförrättare. Kommittén konstaterar att detpå sina håll vid de senaste valen har varit svårigheter att rekryteratillräckligt antal valförriittare. Av de ca 4 000 valförrättarna som hademedverkat val i var det bara omkring 40 procentsom på förfrågan var beredda att ställa upp i samma funktion vid val. Formerna för utbildning av valförrättare varierar frånkommun till kommun. Vissa kommuner har särskilda genomgångar med ordförandenaoch vice ordförandena och sedan får dessa svara för erforderlig utbildning avövriga valförrättare. Andra kommuner samlar alla valförrättare till gemensamgenomgång av valförfarandet. Kommittén räknar med alt rekryteringen av valförrättarebör kunna vara genomförd inom efter elt beslut om extraval och att denutbildning som behövs kan ske i vart fall . Remissinstanserna har i allmänhet godtagit vad kommitténhar anfört rörande rekrytering och utbildning av valförrättare. Någraremissinstanser påpekar emellertid att problem kan uppstå med att rekryterakvalificerade valförrättare vid extra val. i och framhåller alt särskilda svårigheter kan uppkomma vid extra val under sonmTaren.Valnämnden i för fram förslaget att man vid extra valantingen bör kunna reducera vallokalernas öppethållandetid eller slå ihop tvävaldistrikt till ett, bl. a. för att minska problemen med rekrytering av valförrättare. För egen del vill jag framhålla att det naturligtvis är avstörsta vikt att tillräckligt många kvalificerade valförrättare kan rekryterasäven för extra val och att dessa kan få den utbildning som behövs. Enligt min mening torde valnämnderna i allmänhet hamöjlighet att rekrytera valförriittare inom den tid som kommillén har räknatmed. De rekryteringssvårigheier som kan föreligga i vissa fall torde inte varaoöverstigliga. Vissa kommuner har register över tidigare valförriittare. 1 dekommuner där sådana register finns bör det vara möjligt all under mellanvalsårense över registren så alt man fortlöpande kan hålla sig underriillad om vilkasom är beredda alt på nytt åla sig uppdrag som valförrättare. Åven på andrasätt bör det vara möjligt att hålla en viss beredskap för alt vid behov kunnarekrytera valförriittare med kort varsel. Med anledning av vissa uttalanden under remissbehandlingenvill jag framhålla att det enligt min mening inte finns något behov av att vidlasådana åtgärder som att slå samman valdistrikt vid extra val eller altgenerellt begränsa vallokalernas öppethållande. 1981/82:83 17 Vad beträffar utbildningen av valförrättare inför ettextra val kan konstateras att behovet av utbildning givetvis är beroende av hurmånga av valförriiitarna som har tidigare erfarenhet som sådana och hur långtid som har förflutit från det senaste valet. Som regel torde behovet av utbildningsinsatservara mindre i samband med ell extra val än i samband med ell ordinarie val, bl.a., som kommittén påpekar, därför att det är fräga om bara ett val. Enligt min mening finns det inte anledning att befara attförkortningen av liden för extra val skall leda till alt valförrätlarnasutbildning blir otillräcklig. Liksom kommitién anser jag därför att del intefinns skäl all föreslå några särskilda åtgärder i fråga om utbildningen av valförrättare. 2.2.3 Registrering av partibeteckningar och anmälan avombud Av 5 kap. 2 § ValL följer att en ansökan om registreringav partibeteckning vid ordinarie val lill skall ha kommit in till RSVföre utgången av februari månad under valåret för att partibeteckningen skallåtnjuta skydd vid valet. För extra val gäller den särskilda bestämmelsen altansökan skall ha kommit in till RSV inom efter det att beslut omvaldagen meddelades, öm partiet inte är representerat i , skallansökan om registrering åtföljas av egenhändigt undertecknade förklaringar avminst 1 500 avpartiels medlemmar att de biträder ansökan (5 kap. 3 § ValL). För ett parti som har fåll sin partibeteckning registreradskall finnas elt hos RSV anmält ombud. Anmälan av ombud skall ske inom en månadefter det att RSV har kungjort att partibeteckningen har registrerats (5 kap. 5§ ValL). Endast det anmälda ombudet eller den person han befullmäktigar ärbehörig att anmäla kandidater för partiet. Sådana anmälningar görs hos RSVeller, om verket sä förordnar, hos . RSVbestämmerinför varjevalnär anmälan av kandidater senast skall göras (5 kap. 8 § ValL). Enligt kommittén måste det antas bli mycket sällsynt attfrågan om registrering av en partibeteckning väcks först vid ett beslul omextra val ulan all den i någon omfattning har förberetts. Skulleen sådan situation likväl inträffa, bör del vara möjligt att inom den utmättatiden skaffa erforderlig bevisning om antalet medlemmar i partiet. Kommittén påpekar att fristen för att anmäla ombud irealiteten blir begränsad för ett parti som har fått sin beteckning registreradefter ett beslut om extra val. Det får nämligen antas att RSV vid ett sådantval kommer att besluta att anmälan av kandidater skall ske inom ca 20 dagarfrån beslutet om val. Om partiet vill anmäla kandidater för valet, måste deldärför anmäla ombud inom väsentligt kortare frist än den månad som anges i 5kap. 5 § ValL. Kommittén anser emellertid inte alt detta bör föranleda någonändring i vallagen, särskilt som anmälan av ombud sker samtidigtsom partiet ansöker om regisirering av partibeteckningen. 2 1981/82. 1981/82:83 18 Under remissbehandlingen har inte framförts någrasynpunkter på frågorna om registrering av partibeteckningar och anmälan avombud utom av i . som anser att det ärtveksamt om ett parti på så som kan hinna anskaffa del antalnamnunderskrifter som behövs för partier som inte är representerade iriksdagen. En förkortning av tiden för all genomföra extra valpåverkar inte förfarandet vid registrering av partibeteckningar och anmälan avombud utom så lill vida att fristen för att anmiila ombud i realitetenförkortas i sådana fall då RSV beslutar om kortare lid än en månad för anmälanav kandidater. I likhet med kommittén anser jag att del inte finns skäl alt medanledning härav göra någon ändring i vallagen. Den frågasom i har tagit upp avser den frist på envecka som vid extra val föreskrivs för ansökningar om regisirering avpartibeteckningar. Den fristen gäller emellertid redan nu och föreslås inteändrad av kommittén. Det problem som liinsstyrelsen pekar på torde f. ö. inteha någon nämnvärd praktisk betydelse. 1 varje fall finns det enligt min meninginte anledning att i detta sammanhang föreslå någon ändring av den åsyftadebestämmelsen. 2.2.4 Nominering och anmälan av kandidater Nominering avkandidater 1 finns inte. som i vissa andra länder, någonlagstiftning angående partiernas nomineringsförfarande inför allmänna val. Manföljer här principen att statsmakterna inte skall ställa upp några regler förvad som betraktas som partiernas inre angelägenheter. Partiernas arbete med nominering av kandidater inför ettordinarie riksdagsval inleds vanligen redan omkring föie valdagen.Regler om förfarandet vid nomineringen finns i partiernas stadgar, som oftakompletteras med särskilda rekommendationer för nomineringsförfarandet. Procedurenskiljer sig avsevärt mellan olika partier och kan variera kraftigt även inom eltoch samma parti. Beträffande det närmare förfarandet hänvisas till kommitténsbetänkande (s. 59 ff). Om ettextra val skall kunna genomföras inom rimlig lid. kan partierna givetvis integenomföra en lika tidskrävande nomineringsprocedur som vid ett ordinarie val.Kommittén har gjort vissa beräkningar av hur lång lid som kan behövas. Eftersomdel är en hävdvunnen princip all partiernas nomineringsförfarande inte skallregleras i valförfaltniiigarna. föreslår kommittén emellertid inte några reglerför partiernas nominering av kandidater. I stället har partiernas företrädare ikommittén enats om att en viss lid skall avsättas för nomineringsförfarandel.Denna lid har beräknats mol bakgrund av bl. a. följande överväganden. 1981/82:83 19 Del förekommer inom några partier all man vid nomineringenav kandidater inför ett ordinarie val bestämmer alt samma nominering ocksåskall gälla för elt ev. extra val . I sådana fall behöverman i princip inte avsätta någon tid för nominering i samband med ell extraval. Av olika skäl kan emellertid ändringar bli nödvändiga i devalsedlar som har använts vid ett ordinarie val. Kandidater kan ha avliditeller lämnat partiet. Ändringar i anledning av sådana händelser kan i vissafall göras genom uppflyttningar av de kvarvarande kandidaterna. 1 andra fallkrävs mer ingående överväganden. a. påverkas nomineringen av det förväntadeantalet mandal. Ofta ägnas större omsorg ål geografisk fördelning,könsfördelning, åldersfördelning m. m. när det gäller valbara platser än ifråga om platser längre ner på en lista. En annan omständighet som kan inverkapå nomineringen är om någon av kandidaterna på en lista avviker frånpartilinjen i en fråga av slor betydelse i del extra valet. Av betydelse är också all man inom partierna alltmer harsträvat efter all låla de enskilda medlemmarna utöva ett direkt inflytande iviktiga frågor. Det kan därför le sig önskvärt att en så väsentlig fråga somnomineringen av kandidater för ett riksdagsval inte avgörs utan att partiernahar möjlighet att i någon form inhämta partimedlemmarnas synpunkier. Kommittén har mot bakgrund av dessa överväganden skisseratett tänkbart nomineringsförfarande vid extra val. Detta innebär i huvudsak allpartierna får på sig all nominera kandidater. dagarefter beslutet om extra val skall anmälan av kandidater och beställning avvalsedlar vara till banda. Under remissbehandlingen har konunitténs övervägandenrörande nomineringsförfarandel berörts endast av i län. Enligt är det tveksamt om för nomineringsförfarandetär lillriicklig för de mindre partier som inte har länsorganisationer och förnya partier som vill ställa upp i ett extra val. För egen del vill jag understryka viklen av alt partiernasnomineringsförfarande påskyndas, om tiden för extra val skall kunna förkortas.De nuvarande riksdagspartiernas företrädare i kommittén slår bakom denföreslagna lidsplanen för nomineringsförfarandel. och denna har godtagits ellerlämnats utan erinran av sä gott som samtliga remissinstanser. Även jag anseratt planen är godtagbar och kan läggas lill grund för övriga överväganden omförkortning av tiden för extra val. Mer i detalj innebår den föreslagna tidsplanen förnomineringsförfarandet vid extra val följande. som beslut om extra val meddelas eller nästadag kallar ordförandena i partiernas regionala och lokala styrelser lillsammanträde. Förfarandet i denna del kan påskyndas om man på förhand har bestämtalt sivrelserna skall sammanträda dacen efter ett beslul om extra val. 1981/82:83 20 Senast dentredje dagen efter beslutet om extra val sanunantriider styrelserna förpartiets lokala organ och kallar ev. till möte senast dag 10 för beslut omförslag lill kandidater och för val av ombud lill distriktsslämman i de fall dåsådana inte är utsedda för hela perioden mellan ordinarie stämmor. Dettaförfarande är ömkligt om man redan lidigare har beslutat att nomineringen lilldet ordinarie valet också skall gälla för ett ev. extra val och del inte behövsnågra iindringar i valsedlarna eller bara sådana ändringar som kan beslutas avdistriktsstyrelsen. Inom samma tidsammanträder distriktsstyrelsen. Styrelsens uppgifter i detta läge beror påvilka beslut distriktsslämman har faltal i samband med nomineringen till detordinarie valet. Om stämman har beslutat att nomineringen till det ordinarievalet skall gälla också extra val, behöver styrelsen bara konfirmera detta ochgöra de ändringar i valsedlarna som föranleds av dödsfall, avflyttningar m. m.Om partiet vill ha en mer lokalt förankrad nomineringsprocedur, kan styrelsenbereda partiets lokala organ och ev. även partimedlemmarna tillfälle att senastden efter beslutet om extra val () komma in medförslag till kandidater. Ett annat alternativ är att tillämpa ett provvalsliknandeförfarande med valsedeln till det senaste valet som provvalsedel. Senast den 10:edagen efter beslut om extra val håller kretsen möte. Vid detta möte beslutarman förslag till kandidater och utser i förekommande fall ombud tilldistriktsstämman. Senast den 14:edagen efter beslutet om extra val ställer del valberedande organet på dislriktsnivåsamman de inkomna förslagen till kandidater och upprättar ev. ell eget förslagsom underställs dislriklssläinman för beslut. Senast den 15:edagen efter beslul om extra val sanunanlriider distrikts-stämman och beslutarangående nomineringen av kandidater för valet. Senast dagenefter stämman inhämtas samtycke av dem som har nominerats som kandidater. 1regel är de närvarande vid sliimnian och kan då ge sill samtycke omedelbartefter det alt nomineringen har beslutats. Senast den 17:edagen efter beslutet om extra val skall partiernas anmälan av kandidater ochbeställning av valsedlar vara liinsstyrelsen lill hända. För all en registrerad partibeteckning skall åtnjuta skyddvid ett val måste partiet anmäla ett visst antal kandidater, för val lillriksdagen minsl 4 och högst 15 personer i varje valkrets. Anmälan skall göras skriftligenhos av partiets ombud eller den han utser. Med anmiilan skallfölja en skriftlig förklaring av varje kandidat att han har gett partiet tillståndatt 1981/82:83 21 RSV bestämmer inför varje val när anmiilanav kandidater senast skall göras. Fristen går vanligen ut i början av maj månadvid ell ordinarie val (5 kap. 8 S ValL). Ev. ändringar och kompletteringar aven ansökan kan göras hos . Den slutliga prövningen ligger hos RSV(5 kap. 9§ ValL). När anmälningsärendena har avgjorts upprättar RSV förvarje slag av val och för varje riksdagsvalkrets, landstingskonumm och kommun listoröver de kandidater som partierna har anmält (5 kap. 10 § ValL). Enligt 8 kap.12 S ValL skall listorna över anmälda kandidater i valkretsen finnas anslagna ivallokalen. På poslanslalter där röstning äger rum skall listorna för samtliga valkretsarfinnas tillgängliga. Listorna bör också finnas tillgängliga hos ullandsmvndigheteroch på fariyg där röstning sker. 1 första handkontrolleras alt de anmälda kandidaterna bar gett partiet sitt tillstånd tillanmälan. Dessutom förekommer en viss kontroll av att de anmiilda kandidaternaär valbara (5 kap. 9 i) och 14 kap. 5 § ValL). Kontrollen sker bl. a. motuppgifterna i röstlängdsregistret. Kommittén anser att granskning vid extraval kan av inom . Den slutliga prövningen av ärendena hos RSV ochtryckningen av listorna behöver enligt kommitién inte ta mer än en eller tvådagar i anspråk. Därefter kan listorna skickas ul till valnämnderoch postkontor. Ev. kan cie skickas också till utlandsmyndigheter och fariygmed röstmottagning, om det kan antas att listorna når adressaten i lid lill röstningsperioden. Kommitténs överväganden på denna punkt har liimnals ulanerinran av de flesta remissinstanserna. i och länhävdar dock alt kommittén räknar alltför optimistiskt när den anser allgranskningen kan av på en enda dag. Brister i fråga om kandidaternaspersonnummer och förklaringar gör att man får räkna med all anmälningarna intekan fiirdigbehandlas så snabbt som kommitién förutsiilter. Enligt länsstyrelsenbehövs säkerligen minst för delta arbete. Föregen del vill jag understryka viklen av alt liinsstyrelsernavinnlägger sig om att så snabbi som möjligt genomföra kontrollen av de anmäldakandidaterna. Kontrollen kan underlättas på olika sätt, t. ex. genom all partielsombud eller någon annan företrädare för partiet finns lillgänglig underkontrollens gång. I allmiinbel torde del vara möjligt för länsstyrelserna allklara av granskningen . Även om granskningen i något fall skulle , bör del emellertid vara möjligt att skicka ul listorna över anmäldakandidater lill valnämnder och postkontor inom den lid som kommittén har räknatmed. Jag anser därför inte att det föreligger någon risk för rubbningar i denberäknade tidsplanen på grund av arbetet med granskningen. 1981/82:83 22 2.2.5 Valsedlar och övrig valmaleriel Bestämmelser om framställning av valsedlar finns i 6 kap. ValL.Där föreskrivs bl. a. följande. Till valsedlar skall användas särskildablanketter som tillhandahålls av RSV (valsedelsblanketter). Valsedlarna skallvara lika till storlek och material. För riksdagsval används gula valsedlar.När val skall förrättas bestämmer RSV enligt 6 kap. 8 § ValL förbeställning av valsedlar för att leverans skall kunna ske förevaldagen. Enligt samma lagrum får RSV för särskilda fall bestämma en senare dagför beställning och, om del behövs, även en senare dag för leverans.