prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — Vårdartjänst för elever vid universitet, högskolor Handikappforskningen vid i Göte- Engångsbidrag till för rekreationsan- Inkomstervid styrelsen för vårdartjänst (redovisas på inkomsttiteln) gemensammaför posterna 1. och 3. Efterfrågan på detjänster som styrelsen tillhandahåller väntas i stort sett bli oförändrad /83. Pris- och löneomräkning m.m. + . Styrelsensförsöksverksamhet med omvårdnad ål elever vid gymnasium iSlockhoim gällde 26 elever under /81. 1981/82:100 Bilaga 8 219 var 16 hemmahörande i . Övriga 10elever kom från 7 andra län. Verksamhet under /82 planeras för 33elever, därav 24 från . Besparing enligt huvudförslaget(.) skulle göra det nödvändigt att sälla ner tjänstgöringstiden förelevmedicinsk personal. Styrelsen anser inte att någon sådan förändring börgöras under pågående förhandlingar om landstingskommunsöverlagande av verksamheten. Vårdartjänst har /81 beviljats 20 studerande vid universitet och högskolor samt 101elever vid folkhögskolornas långa vinlerkurser. Dessutom erhöll 89 elever undersammanlagt vårdartjänst vid folkhögskolornas korta kurser.Vårdarljänslen tillhandahölls på sju universitets- och högskoleorter samt vid17 folkhögskolor. En besparing skulle innebära en minskning motsvarande186 . i styrelsens möjligheter att tillhandahålla vårdartjänst. En besparing enligthuvudalternativet vid styrelsens kansli uppgår lill . ochmedför alt löneomräkningen inle täcks. Styrelsen erinrar om alt karolinskasjukhuset sedan styrelsens fillkomst utför vissa administrativa tjänster ålstyrelsen. Delta sker inom ramen för 6 1/2 tjänster, och styrelsen föreslär medanledning av sjukhusets övergång till landsfingskommun attlönekostnaderna härför, , beräknas under styrelsens anslag. För handikappforskningenbegärs medel som räknats upp med påslag för löneökningar. Eftersom verksamheten huvudsakligen bedrivs i projekt form, är en besparing närmast en matematisk operation. Medelsbehovet för nästabudgetår för omvårdnad åt svårt handikappade elever i gymnasieskolan iSkärholmen är bl.a. beroende av resultatet av förhandlingar med länslandstingskommun om övertagande av verksamheten. I avvaktan pä attförhandlingarna slutförs, och tidpunkten för överlagande bestäms, bör i princippris- och löneomräknade medel beräknas. Jag avser att återkomma i denna fräga,när statens förhandlingsnämnd slutfört förhandlingarna och redovisat avtal omverksamheten. Svårt handikappades behovav vårdartjänst för all kunna studera vid universitet, högskolor ochfolkhögskolor har i stort sett varit oförändrat . Denmedelsberäkning som styrelsen för vårdartjänst har gjort bör godtas ochanslagsposten säledes tas upp med 9,3 milj. kr. för nästa budgetär. Omsorgskommillén har ibetänkandet (SOU 1980:16) Vissa frågor rörande flerhandikappade föreslagit, atthuvudmannaskapet för värdartjäns- 1981/82:100 Bilaga 8 220 ten skall gå över lill kommunerna och finansieUtoch organisatoriskt hänföras till den sociala hemhjälpen. Nästan allaremissinstanser, som yttrat sig i denna fråga, har avstyrkt förslaget. n. inte heller beredd verka för alt del genomförs. För styrelsens kansli börmedel beräknas med utgångspunkt i huvudförslaget. Del ankommer på regeringenalt meddela föreskrifter beträffande viss administrativ och annan service ålstyrelsen , vilken skötts av ochkarolinska sjukhuset. Medlen förhandikappforskningen i är avsedda som en basresurs för verksamheten.Denna är i övrigt, som annan forskning, hänvisad lill alt utverka ekonomisktstöd från allmänna och enskilda bidragsgivande organ. Bidraget från dettaanslag har /77 höjts från . Jagförordar för nästa budgetår ett bidrag om . Jag önskar under dettaanslag även la upp en särskild fräga. () harsedan länge tagit ett ansvar för alt svårt handikappade, främst gravtrörelsehindrade, skall kunna byta miljö och resa på semester. Detta har skettgenom rekreationsanläggningarna Dellen-borg, Sommarsol, ochÅrevidden. Anläggningarna är föredömligt anpassade och ger dygnel-runl-serviceål gästerna. Dessa får en betydande prissubvention genom landstingskommunerna,men ändå är verksamheten ekonomiskt betungande för DHR. Jag förordar eftersamråd med chefen för , att förbundet får ettengångsbidrag för sina rekreafionsanläggningar. Bidraget bör sättas fill 1milj. och avse en minskning av kapitalkostnaderna för dessa anläggningar. Med hänvisning lillsammanställningen förordar jag, alt anslaget förs upp med , varav1 milj. kr. utgör en engångsanvisning till DHR. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Kostnader förviss utbildning av handikappade för /83 anvisa ettförslagsanslag av . Statens handikapprådskall verka för förbättrade levnadsförhållanden för handikappade och i frågorsom rör handikappade främja samarbetet mellan samhällsorganen saml mellan democh handikapporganisationerna. Rådet, som utses av regeringen, består avordförande och 17 övriga ledamöter. I rådet ingår företrädare förhandikapporganisationerna saml för , ,, , statens planverk,, arbelarskyddsslyrelsen, landstingsförbundet . 1981/82:100 Bilaga 8 Beräknad ändring 1982/83 (däravlönekostnader) LokalkostnaderInsatser inom fler- 8 1/2 (1075 000) (+ 346 000) (+ 87 000) + 300 000 + 462 000 Efterfrågan på rådetstjänster har ökat under . Detta har ställt stora krav pärådet. Verksamheten under /81 följde i stort sell planen. Pris- och löneomräkning +173 000 kr. Rådet räknar med fortsallökad efterfrågan på sina tjänster, särskilt på information inomhandikappområdet. Beredningsgruppen (S 1979:10) för det internafionellahandikappåret har uttryckt en önskan om all dess uppgifter efter handikappåretsslut överläs av rådet. Rådet begär medel för ytterligare tvä tjänster (+ ). Dessutom begärs medel förhandikappanpassning av information (+ ). Budgetförslaget enliglbesparingsallernalivel förutsäUer omprioriteringar och rationaliseringar. I statens handikapprådsarbete intar frågorna om flerhandikappade en central ställning. Jag vill härviderinra om bl.a. den omfattande kartläggning av dövblindas levnadsförhållandenoch behov, som f.n. utförs inom rådet med stöd av medel, som regeringen harbeviljat frän allmänna arvsfonden. Rådet har vidare understrukit angelägenhetenav att ytterligare resurser tillförs dessa områden. Genom förrabudgetpropositionen har, efter förslag av omsorgskommillén i betänkandet (SOU1980:16) Vissa frågor rörande flerhandikappade, särskilda medel beräknats underanslagen K 5. och K 6. fill handikapporganisationerna för insatser blandflerhandikappade. Jag kommer i det följande all förorda viss ökning av dessamedel. Under förevarande anslag förordar jag, all anvisasmedel, för nästa budgetår , för sådan verksamhet. Denna bör främstinnebära en service ål kommuner och landsting. Rådets uppgifter inom områdetbör i synnerhet avse dokumentation och information om hur flerhandikappadesproblem kan lösas. Frägan om ändamålsenliga bostäder 1981/82:100 Bilaga 8 222 med allsidig service, arbete och möjligheter alldelta i social och kulturell verksamhet bör enligl min mening bl.a.uppmärksammas. Genom denna inriktning av rådets verksamhet anser jag alt rådetkommer all fullgöra sådana uppgifter som enligl omsorgskommilténs förslagskulle ulföras av en särskild flerhandikappberedning. Del bör ankomma påregeringen att meddela föreskrifter om denna verksamhet. Jag anser vidare, att delligger väl i linje med handikapprådels verksamhet all fullfölja vissa av dearbetsuppgifter som f.n. ankommer på beredningsgruppen för del internationellahandikappåret. Detta bör dock kunna ske i huvudsak inom nuvarandemedelsanvisning. Utöver medel som jag har förordat för insatser inomflerhandikappområdel, beräknar jag medel för statens handikappråds verksamhetmed utgångspunkt i rådets huvudförslag. Dessutom bör medel beräknas för visstkontorsändamål. Med hänvisning lillsammanställningen hemställer jag att regeringen föreslår att lill Statenshandikappråd för /83 anvisa ell förslagsanslag av 2 153 000kr. Statens hundskola iSollefteå tillhandahåller mol ersättning dresserade hundar och ger utbildning ihundtjänst. Skolan får även tillhandahålla djursjukvård och andra tjänster, omdel kan ske utan att arbetsuppgifterna eftersatts. Produktionen av hundarskall tillgodose försvarsmaktens, polisväsendets, tullverkels och andrastatliga och kommunala myndigheters behov av ijänslehundar samt behov av ledarhundar. Utbildning i hundtjänsl sker genom kurserför personal från bl.a. försvarsmakten och , personer frånfrivilliga försvarsorganisationer saml för synskadade. Djursjukvårdentillgodoser myndigheters och enskildas behov. Hundskolan leds av en styrelse.Ledamöter är chefen för skolan och sex andra ledamöter, som utses avregeringen. Chef för skolan är en direktör. Skolan är organiserad pä fyraenheter, avels- och test-, dressyr- och utbildnings-, djursjukvårds- ochförvaltningsenheterna. 1981/82:100 Bilaga 8 Beräknad ändring 1982/83 Personal 79 - - Kostnader 13821000 +762000 +762000 Intäkter 10481 000 +552 000 +672 000 Nettokostnad 3340 000 +210 000 + 90000 Bidrag från andrahuvudtiteln 1450 000 + 90 000 Medelsbehov 1890 000 +210 000 Verksamheten har /81 haft samma inriktning . Hundaveln harpåverkats ogynnsamt av infektionssjukdomar, bl.a. hundpeslen (parvovims).Möjligheterna all köpa dressyrämnen är aUtjämt otillräckliga. Därför är skolansegen avelsforskning viktig. Skolan driver fillsammans med Sverigeslantbruksuniversitet och ett forskningsprojekt somsyftar fill att minska utmönstringen av hundar vid skolan. Därmed skulleproduktionskostnaden för färdigulbildade hundar kunna sänkas. I delrapportenBättre ijänslehundar har preliminära resultat av projektet redovisats. Ihundskolans långsiktiga bedömningar ingår ytterligare utveckling av avels- ochtestmetoder för att öka produktionen av hundar. Djursjukhuset har storbetydelse både i avelsarbetel och för dressyren. Allmänheten fortsätter att lasjukhusels tjänster i anspråk, även om den stora ökningen under senare är harmaltals. Sammanfattningsvis kunde planerad verksamhet i allt väsentligtgenomföras under /81. Verksamheten /83 beräknas fä i stort sett samma inriktning och omfattning somde närmast föregående åren. Dressyr- och testmetoderna liksom avelsforskningenskall fortsätta att utvecklas. I fråga om behovet av särskill bidrag överstatsbudgeten hänvisar skolan till beslut och framhåller att detännu inte är möjligt att tillämpa grundsatsen om full kostnadsläckning (prop.1976/77:157, FöU 1977/78:1, rskr 1977/78:40). Skolan understryker att dessverksamhet är personalinlen-siv. Vidare har hyrorna ökat kraftigt i samband medövergången till civil förvaltning och kommer att fördubblas under entreårsperiod. Även skolans lokaliseringmed långa avstånd lill fodervärdar saml klimatet inverkarogynnsaml på ekonomin.Del är enligt skolan vanskligt att beräkna förlusten i verksamheten både underinnevarande och nästa budgetår. Skolan anser det angeläget att tillhandahållandetav ijänslehundar inle äventyras genom plötsliga prishöjningar, som skulleförsvåra avnämarnas anskaffning av hundar. 1981/82:100 Bilaga 8 224 För /81erhöll skolan bidrag över statsbudgeten under justitie- och socialhuvudlillarnamed sammanlagt . Under budgetåret uppkom en förlust i verksamhetenav . Skolan beräknar i pris- och löneläge sitt medelsbehovför /83, exklusive eventuellt erforderliga medel för organisationsanpassning,till . (+210 000 kr. Medlen under detta anslagoch vissa medel under jusliliehuvudlileln, för innevarande budgetår sammanlagt3 , utgör en prissubvention lill polisväsendet. () och övriga köpare av hundar, som utbildats vid statenshundskola. Skolans ekonomiska omslutning beräknas lill 13,8 milj. kr., ochdessa särskilda medel utgör således därav. De dresserade hundar somskolan levererar har hög kvalitet och därför måste, som skolan framhåller, dessverksamhet vara personalinlensiv. Även andra omständigheter ökar utgifterna förskolan; väsentligt ökade lokalkostnader och en epidemi bland hundarna under är1980 har bl.a. nämnts som orsaker härtill. För mig är det naturligt att ävenutgifier av dessa slag i princip skall bäras av verksamheten och säledes,åtminstone , läggas pä hundpriserna. Med hänsyn tillförhållandena finner jag det ekonomiska utfallet vid skolan för budgetåret1980/81 tämligen tillfredsställande. Skolan har inte behövt utnyttja denrörliga kredit som den disponerar i , och någon förlust iverksamheten behöver inte täckas i särskild ordning. I förrabudgetpropositionen (bil. 8, s. 219) uttalade föredraganden, alt det borde varaen angelägen uppgift för hundskolan all sträva efter en sådan inriktning avverksamheten, att den kan göra sig oberoende av de särskildamedlen över statsbudgeten. Även jag har denna mening. Under anslaget K 6.kommer jag att förorda, all medel beräknas för utbildning av 40 ledarhundar försynskadade. Detta innebär en ökning med fem hundar, vilka skall köpas frånskolan, och tillför denna ytterligare intäkter om . Jag är inleberedd förorda, alt de särskilda medlen lill hundskolan under förevarandeanslag ökas. För nästa budgetår böranvisas medel med . över statsbudgeten, varav . underjustiliehuvudfileln och oförändrat . under detta anslag. Jag har idessa frågor samrått med chefen för . Jag hemställer att regeringen före.slårriksdagen alt lill Statenshundskola för /83 anvisa ell förslagsanslag av . 1981/82:100 Bilaga 8 225 Bidrag till driften av särskolor m.m. Landsfingen och dekommuner som inte hör lill landsting får statsbidrag avlönekostnaderna för särskolchefer, rektorer, studierektorer och lärare vidsärskolan. Även fiU särskoleverksamhel som ordnas av enskilda, föreningar ochsfiflelser utges statsbidrag, om del finns särskilda skäl. Bidraget betalas iprincip eflerskoltsvis för varje läsår, men huvudmännen fär under läsåret ettförskoll. Detta är hälften av bidraget för det föregående läsåret.Bidragsreglerna finns i kungörelsen (1968:350) angående statsbidrag fillomsorger om vissa psykiskt utvecklingsstörda. Från anslaget betalas ocksåstatsbidrag lill en försöksverksamhet med undervisning för vuxna psykisktutvecklingsstörda. och erhåller vidare medelför viss kurs- och konferensverksamhet. Antalet elever isärskolan är drygt 13 000 och förändras obetydligt år . Höstterminen1980 hade särskolan knappt 3 500 skolledare och lärare. ()räknar med att elt 40-tal nya tjänster kommer att inrättas innevarandebudgetår, vilket påverkar huvudmännens statsbidragsbehov för budgetåret1982/83. Dessutom kommer anslaget att belastas med statsbidrag förlöneomräkning för befintlig organisafion. SÖ beräknar att antalet lärare kommeratt minska under nästa läsår motsvarande ett stalsbidragsbehov av 1,5 milj. kr.SÖ föreslår all bidragsprocenten, i Ukhet med vad som redan skett förstatsbidraget fill ungdomsskolan, sänks till 93 %.Besparingen till följd härav anges fill 7,9 milj. kr. Statsbidraget lilllönekostnader inom särskolan för /83 beräknas till 386,8 milj.kr. (+ 12,9 milj. SÖ föreslår vidare en uppräkning med . fill4,1 milj. kr. för statsbidrag tiU försöksverksamheten med vuxenundervisningför utvecklingsstörda. För SÖ:s konferensverksamhet för särskolans personalbegärs . för kurs- och konferensverksamhet för personal inom omsorgerna omutvecklingsstörda (+ . 1981/82:100 Bilaga 8 226 Omsorgskommilténsbetänkande (SOU 1981:26) Omsorger om vissa handikappade behandlar bl.a.särskolan. Som jag har nämnt i inledningen fill detta avsnitt, remissbehandlasbetänkandet f.n. har vidare enligt regeringens uppdragredovisat förslag om undervisningen för tal- och språkskadade psykisktutvecklingsstörda elever. Även detta förslag är remitterat. Jag avser att taställning till frågor om statsbidraget till särskolan i samband med beredningenav omsoigskommitléns belänkande. På grund härav är jag inle nu beredd attföreslå ändringar av detta statsbidrag. I övrigt bör skolöverstyrelsensberäkning av statsbidraget fill särskolan för nästa budgetår i princip godtas.Det innebär en ökning av medelsbehovet under anslaget med knappt 24,9 milj.kr.Del särskilda bidraget fill försöksverksamheten med undervisning för vuxnapsykiskt utvecklingsstörda bör ökas med . och för nästa budgetäruppgå till 4 milj.kr. För och kurs- ochkonferensverksamhet beräknar jag oförändrade medel, dvs. Jag hemställer alt regeringen föreslär att till Bidrag tiUdriften av särskolor m.m. för /83 anvisa ell förslagsanslag av402 . Från anslaget erhållerhandikapporganisafionerna bidrag dels fill sin allmänna verksamhet, dels fillinsatser för flerhandikappade.Regeringen beslutar om fördelningen avanslagsbeloppet mellan organisafionerna efter förslag av statens handikappråd.Innevarande budgetär är bidragen lill organisationernas allmänna verksamhet . Bidragen till insatser för flerhandikappade är 2 000 000 kr.Följande 27 organisationer har fått Didrag under innevarande budgetår. Föreningen förblödarsjuka i , neurosedynskadade i ,Föreningen . för utvecklingsstörda barn, ungdomar och vuxna. , ILCO/för ileo-, colo- och uroslomiopererade,Neurologiskt . , förening förstammare. barnoch ungdomar, . 1981/82:100 Bilaga 8 227 för social och mental hälsa. för trafik- ochpolioskadade. Svenska diabelesförbundel, , , samtHandikappförbundens centralkommitté. Ökningen av statsbidragetfill handikapporganisationernas allmänna verksamhet från förra budgetåret tillinnevarande budgetär utgör och ger inle kompensation förpenningvärdeförsämringen. ser med oro pä den relativaminskningen av statsbidraget. Organisafionerna har svårt att upprätthållanuvarande verksamhet och än mer att utveckla den. Samfidigt höjs oavlåtligenkraven på organisationerna både frän myndigheterna och andra. Enligl rådetuppstår stora problem, om handikapporganisafionerna även för budgetåret1982/83 fär otillräcklig kompensation för prisstegringarna. Rådet hemställer,alt anslaget beräknas med full priskompensation, och att behovet av medel fören utveckling av verksamheten beaktas. Rådet finner del dessutom angelägel, allde särskilda medlen för insatser för flerhandikappade höjs på motsvarande sätt. Handikapporganisationernasintressepolitiska verksamhet har stor betydelse för inriktningen ochutformningen av handikappätgärderna. Deras kunskap och erfarenhet om handikappoch om situation, problem och behov för människor med funklionsnedsältningar ären oumbärlig tillgång för staten, landstingen och kommunerna i det fortlöpandearbetet på förbättringar inom handikappområdet. Detta har varit ett väsentligtmotiv för att kraftigt öka statens ekonomiska stödlill handikapprörelsens riksorganisationer. Del nuvarande statsbidraget motsvarari del närmaste hälften av organisationernas kostnader och har således långtstörre betydelse för deras ekonomi än andra slag av inkomster, l.ex.medlemsavgifterna. haranfört starka skäl för en ytterligare väsentlig förstärkning av statens stödfill handikapprörelsen. Handikapporganisationerna själva har skjutit frambehovet av statsbidrag till sin verksamhet som ett högt prioriterat ändamål. Jag är införstådd meddenna uppfattning. Därför förordar jag, all stödet fillhandikapporganisationerna räknas upp avsevärt även för nästa budgetär, fastänutomordentligt restriktiva bedömningar har måst göras för den statligabidragsgivningen inom andra angelägna områden. Bidragen till handikapporganisationernabör tas upp med , varav 5 milj.kr. Prop.1981/82:100 Bilaga 8 Ökningen av bidragen fillhandikapporganisationerna är . Jag vill i deltasammanhang även nämna, att statsrådet senare denna dag vid sinföredragning under anslaget Bidrag lill ungdomsorganisationernas centralaverksamhet m.m. under utbildningshuvudliteln kommer all förorda all bidrag iforlsäliningen skall utgå även lill ungdomsverksamheten inomHandikappförbundens centralkommitté. Jag vill också erinra om att regeringenunder har beviljat handikapporganisationerna understöd från allmännaarvsfonden med ca 4,8 milj. kr. för särskilda projekt och försöksverksamhet.Jag räknar med att organisafionerna bör kunna erhålla stöd från arvsfonden iungefär samma omfattning under är 1982. Jag hemställer all regeringen föreslår all lill Bidrag tiUhandikapporganisationer för /83 anvisa ett reservationsanslag av31 . Kostnader för viss verksamhet försynskadade Frän anslaget färSynskadades riksförbund (SRF) bidrag till De blindas föreningsförsäljningsakliebolags depäverksamhet med arbetsmaterial fill synskadadehantverkare och försäljning av deras produkter, lill verksamheten medledarhundar, lill utgivning av tidskrifter för synskadade saml lill vissverksamhet för flerhandikappade synskadade. Vidare utges bidrag till FöreningenSveriges dövblinda (FSDB) för utgivning av tidningar för dövblinda och bidragfill Föreningen utveckling (BBU). Beräknad ändring 1982/83 SRF för viss verksamhet 1981/82:100 Bilaga 8 229 Pris- och löneomräkningenför depäverksamheten är . SRF hemställer att 40ledarhundar får lämnas ul under nästa budgetår, en ökning med 5 hundar jämförtmed innevarande budgetår. Kostnaden för köp av 35 hundar beräknas öka med , och kostnaden för ytterligare 5 hundar är . Pris- ochlöneomräkningen för introduktions- och fortbildningskurser för synskadade, förveterinärkostnader och för konsulentverksamhel anges lill . SRF begärdessutom ökning med . för konsulenlverksamhelen samt . somkostnadsläckning för informalionskurser för synskadade, som anmält intresse attfå ledarhund. Dessa kurser kan förhindra att ledarhundar lämnas ut tillpersoner, som senare inle vill eller kan behälla hunden. Kostnader föromplacering av hundar kan härigenom undvikas. SRF har inle längre möjlighet allfinansiera dessa kurser. SRF ger ut ett 10-talfidskrifler på ljudkassett eller i punktskrift som ett slags ersättning för denmängd tidskrifter som finns för seende men som är otillgängliga för synskadade.SRF:s nettokostnader för ändamålet är . Förbundet anser alt statenskall läcka dessa kostnader. Fr.o.m. innevarandebudgetär erhåller SRF särskilda medel för vissa individinriktade åtgärder försynskadade, som är flerhandikappade. Enligl SRF:s socialmedicinska register harvar fjärde synskadad ell lilläggshandi-kapp, vanligast hörselskada, dövhet,rörelsehinder och psykisk utvecklingsstörning. För all tillgodose del storabehovet av individuell rådgivning och annan hjälp har SRF inom sin socialaavdelning byggt upp en särskild resurs för flerhandikappområdel. Verksamhetenberäknas för /83 kosta , och SRF begär allstatsbidraget för ändamålet skall räknas upp lill detta belopp. Dövblinda är utestängdafrån all informafion som lämnas i radio, TV, tidningar och tidskrifter. Även iövrigt är dövblinda ytterst isolerade. lill dem hardärför mycket stor betydelse. Det är angelägel alt kunna bibehållaverksamhetens omfattning. Denna motsvarar f.n. vad som ryms påen lidningssida. FSDB hemställer om bidrag för /83 medytterligare . SRF:s beräkning avmedelsbehovet för De blindas förenings försäljningsbolag bör godtas. för detta ändamål. SRF erhåller f.n. medelför köp av 35 ledarhundar ärligen från statens hundskola. Detta anlal bestämdespä regeringens förslag i budgetpropositionen för /79 (bil. kunde SRF köpa 25 1981/82:100 Bilaga 8 230 begär SRF, all antalet skallfå öka lill 40. Jag finner del fillfredsställande, all hundskolan har kapacitetför en sådan angelägen förstärkning och beräknar för nästa budgetår medel förköp av 40 ledarhundar. Kostnaden härför är , inberäknatmervärdeskatt. För introduktion av hundarna i samband med all de lämnas till desynskadade och för vissa veterinärkoslnader bör beräknas . Vidareräknar jag med att SRF:s kostnader för konsulentverksamhel och fortbildningkommer all uppgå fill . Statsbidrag för nya ändamål inom SRF:sledarhundsverksainhet kan jag inte tillstyrka och beräknar följaktligenstatsbidraget för nästa budgetår lill . Det innebär en ökning med836 . I avvaktan på attutgivarna av vecko- och fackpress, kulturtidskrifter och barn- ochungdomstidningar i väsentligt högre grad än nu gör dessa tillgängliga försynskadade, finner jag SRF:s utgivning av ersätlningstidskrif-ler angelägen.Jag förordar all statsbidraget för detta ändamål, vilket infördes budgetåret1977/78, ökas med .