prop · G50344 · 1981-12-31 00:00:00 — Pör att belysa arbetsskadomas svårighetsgrad vid röjningmed mekaniska hjälpmedel har arbetsskadeanmälningarna till försäkringskassorna undersökts vad avser sj-ukskri-vningens längd.Bearbetningen har begränsats till kategorin anställda, eftersom motsvarande material för kategoring självverksammaföretagare ej varit tillgängligt. I tabell 7.7 redovisas sj-ukskri-vningens förväntade längd för olikaskadeorsaker. (Sjukskri-vningstidens längdär en uppskattning utförd av arbetsgivaren vid ifyllandet av anmälan.) Av tabellen framgår att skadorna av motorkedjesäg har sin tyngdpunkt i gruppen med kortare sjukskrivningstidmedan det motsatta förhållandet gäller för skador av motorröj- Prop.1981/82:44 129 Redovisningen ger emellertid enonyanserad bild genom den grova indelningen i stora grupper. Ungefär hälften avskadorna, som hu-vudsakligen utgörsav sårskador, har vid arbetsskadeainmälan bedömtsförorsaka en längre sjxikskri-vningstid. Hur lång denna sjukskri-vningstid är i medeltal eller hur den fördelar sig kan inte anges med ledning av det använda materialet. visar det redovisade dödsfallet att verkligt allvarliga olyckor kan förekomma. Handvertygen visar en tydlig övervikt förden kortare sjukskri-vnings-tiden. Skador orsakade av träd,kvistar, spän och splitter dominerar inomgruppen med den kortare sjukskri-vningstiden. Dessa skador är ofta ögonskador,som i stor utsträckning skulle kunna förebyggas genom en ökad användning av ögonskydd. Skador till följdav halkning, sna-vning, sträckning etc. är ofta återfalli tidigare erhållna led- och muskelskador, vilketibland anges 1 arbet sskadeanmälningama. Arealer som rö.itsmed mekaniska hjälpmedel Medeltalet av arealen för197é och 1977 som övergåtts medskogsvårdsåtgärder är 466 000 ha (skogsstatistisk årsbok1977). Om denna areal används för att göra en uppskattning av bearbetadareal 1978 och sätts i relation till ovan angivnaantal arbetsskador erhålls 0,8 arbetsskador per 1 000 ha. Det bör observeras att arbetsskadorna hänför sig tillungskogsröjning, hyggesröjning, linjeröjningoch naturvårdsröjning medan den angi-vna arealen hänför sig til], enbart de två först nämnda kategorierna. Antalet arbetsskador bör således vara något överskattat iförhållande till den redovisade arealen. Ävenden ovan redovisade arealen för röjning kan emellertid vara ni överskattad i förhållande till den verkliga arealen. Detta framgår av en jämförelse mellan data ur skogsstatistisk årsbok och resultat av riksskogs-taxeringen. Underlaget för beräkningen av antalet arbetsskador per1 000 ha bearbetad areal torde således vara behäftatmed ett visst överskattningsfel både vad gäller antal arbetsskador ochredovisad areal. Storleken av 9 1981/82. Prop.1981/82:44 130 överskattningenär svår att fastställa, men tendensen är att över-skattningamamotverkar varandra. Det ovan framräknaderelationstalet 0,8 arbetsskador -per 1 000 ha torde således med vissa reservationer kunna användas som ett ungefärligt mått på arbetsskadefrekvensen. ArbetSBkadeökning vid övergång från kemisk till mekanisk röjning och -på grundav ackumulerat röjningsbehov Enligt statens naturvårdsverkvar den flygbesprutade skogsarealen är1978 29 576 ha. Om det förutsätts att den flygbesprutade skogsarealen har enarbets-dryghet i dagsverken per ha vid mekanisk röjning som motsvarar medeltalet av de tidigare redovisade arealernakan den förväntade ökningen av arbetsskadorna vid övergång tillenbart mekanisk röjning uppskattas till ca 25 skador/är vid 1978 årsflygbesprutade areal. Enligt finns ett accumulerat lö-vröjningsbehovi eftersatta skogsföryngringar. Detta behov uppskattastill 65O 000 ha. Utgående ifrån relationstalet 0,8 skador per 1 000 ha kan dearbetsskador, som skulle inträffa om denacc-umulerade arealen skulle röjasmekaniskt uppskattas till ca 500. Då dagsverksåtgängenvarierar beroende pä den areal som skall röjas (pga.. mängden sly, markens beskaffenhet o.d.) är det rimligt att justera den förväntade ökningen av antalet arbetsskador med hänsyn till detta. Det är sannolikt att såväl den f.n. flygbesprutade arealen som arealen med ackumulerat röjningsbehov kräverstörre arbetsinsats dvs. flerdag-s-verken per ha än den areal som röjs manuellt. Den förväntade ökningen av antalet arbetsskador kanunder angi-vna förutsättningar uppskattas bli ca 50 per ärvid övergång från flygbesprutning till mekanisk röjning medan det eftersatta röjningsbehovet motsvarar totalt närmare 700 skador. På motsvarande sätt justerad arbetsskadefrekvenskan uppskattas till ca 1,1 skador per 1 000 ha ackumulerat röjningsbehov. Prop.1981/82:44 131 Jämförelse med tidigare utredning-ar Arbetarskyddsstyrelsen utförde en utredning om arbetsskadeutvecklingen vid mekanisk röjning. Man fann därvidatt antalet arbetsskador per 1 000 ha I968 uppgick till 1,3 medan sammarelationstal uppgick till 1,1. Dessa relationstal kan jämföras medrelationstalet 0,8, som beräknas ovan . Detta tyder på en minskad arbetsskadefrekvens i röjningsarbeteuttryckt i antal arbetsskador per 1 000 ha. Här måste dock reservation göras dels förtidigare nämnd osäkerhet i arealuppskattningarna, dels för den sannolikt större arbetsinsatsen för röjning av nu flygbesprutad areal ooh ackumuleradareal. Kemiska hälsoriskervid mekanisk rö.inins Ävenvid mekanisk röjning kan vissa kemiska hälsorisker föreligga.Dessa risker betingas av inandning av avgaser från motorsågar och av oljedimma från framförallt kedjesmörjningen på motorkedjesågarsamt hudkontaktproblem vid hantering av drivbränslen och oljor. Vid nyanställning i röjningsarbete med mekaniska hjälpmedel i skogen måste utbildning och information av personal från arbetsmiljösynpunkttillmätas en central betydelse. röjning av nu flygbesprutad areal och av ackumuleradareal förutsätter nyanställning i avsevärd utsträckning.Man kan här urskilja olika ka-tegorier, somkan vara tillgängliga för ifrågavarandeinsatser. Ungdomar och andra som saknar sysselsättning och sak nar tidigare erfarenhet av röjningsarbete.Dessa bör genomgå en grund läggande utbildning omfattande 1-2veckor med hu-vudsaklig inriktning på användning av motorröjsåg. Arbetet bör därefter bedrivas under hand ledning av yrkeserfaren person. Service och reparation av sågar kan med fördel utföras av serviceverkstad, som tillhandahäller tjänster. Själ-werksammaföretagare, lantbrukare m.fl. som kandisponera större eller mindre tid för ifrågavarande röjningsarbete. Dessa bör ges till fälle att få information, instmktion ooh handledning i handhavande av motorröjsåg, motorkedjesäg och handredskap. Detta kan ske under s.k. skogsdagar och bygger påatt deltagarna har tidigare er farenhet av ifrågavarande arbeten. Prop.1981/82:44 132 De redan yrkesverksamma skogsarbetarna ges i vissutsträckning fortbildning inom sittverksamhetsområde. En utökning och systematisering av fortbildningen är ocksåönskvärd. Särskild vikt bör läggas vidarbetsmiljö- och arbetarskyddsfrågor vid hantering av olika mekaniska hjälpmedel vid röjningsarbete. Genom en förbättrad ooh utökadutbildning erhålls utöver ett ökatrisk- och skyddsmedvetande en från arbetsmiljösynpunkt säkrarearbetsmetodik inkluderande övergäng till användningav nyare och säkrare redskap och ökad användningav personlig skyddsutrustning. Prop.1981/82:44 133 7.6 Skadeinsekternas ekonomiska betydelse för skogsbruket De allvarligaste skadeinsekterna i svenskt skogsbruk är större ochmindre märgborren, granbarkborren,sextandade barkborren och snytbaggen. Totalt orsakar dessa ärligen värdeförluster påupp till . Större och mindre märgborren svarar värdemässigt förden största skadegörelsen av de nämndainsekterna. Genom sitt näringsgnag orsakar de till- , växtförluster somunder beräknats till 4 milj. m'sk motsvarande en värdeförlust på ca 600 milj. kr. Märgborren finns i hela landet och är därför svär att bekämpa akti-vt. Forskning pågår att få fram bekämpningsmetodermot märgborren med hjälp av doftsignaler (feromoner). Märgborren lägger ägg framför allt i a-werkat virke, kullblästa, snöbrutnaooh andra försvagade träd samt i a-werkningsa-vfall. Endast i undantagsfallsker äggläggning i friska träd. Den förebyggande åtgärden att, som föreskrivs1 skogsvårdslagen, hålla mängdenyngelmaterlal på en låg nivå ger utslag i försämrade yngelmöjligheter förmärgborren och därigenom minskad skadegörelse. Den egentliga skadegörelsengör märgborrama när de efter kläckning närings-gnageri tallens toppskott. Toppskotten faller efter angrepp till mp. ::'-zen och träden drabbas därigenomav en flerårig tillväxtförlust. Kraven på skogsägaren att bättreplanera a-werkningar och röjningar, att tillvarata mera klentvirke, att ta hand om stormfälld skogm.m. innebär vissa kostnader. Å andra sidan minskar insektsskadoma och värdet av det tillvaratagna virket uppbär till stor del kostnadsökningen. Granbarkborren har -orsakat s-våra angrepp inom vissa områden av vilka Värmlanddrabbats svårast. irligen har granbarkborren dödat 200 000-300 000 msk motsvarande en värdeförlust på ca 100 milj. kr. Liksom märgborren läggergranbarkborren ägg under barken pä a-werkat virke, a-werkningsavfall ooh försvagade träd.Vid tillräckligt stor population Prop.1981/82:44 134 angriper den ävenfriska, stora granar. Skadegörelsen skergenom att granbarkborrama dödar friskskog när de blir tillräckligt många. De förebyggande åtgärderna enligtskogsvårdslagen fiingerar även för gran.Genom att tillhandahålla så lite yngelmaterlal som möjligtminskar granbarkborrens försöknlngsmöjligheter. När en granbarkborrehärjning inträffar hjälper emellertid inte förebyggande åtgärder utan aktiv bekämpning krävs. Efter stormfällningen1969 då ca JO milj. m sk blåste ner i södraoch kunde inte allt virke upparbetas utan barkborrenfick möjlighet till massförökning. Underhela har granbarkborren härjati flera län (hu-vudsakligen F, P, R, S, T, W,X och Y län) utan att man trots bekämpning lyckats fåner angreppen på acceptabel nivå. tillämpades i hu-vudsak den s.k. fångstvirkesmetodendvs. insekterna fångades efter äggläggning ispeciellt utlagt virke. Genom bark-ning, bevattning eller vattenläggning oskadliggjordes sedan ägg, larver och färdigainsekter. Denna metod var emellertid tung och arbetskrävande. Man hade dessutom på sig att behandla virket. De nya metoderna medferomoner och insektsfällor togs i bruk 1979. Med hjälp av feromoner kan granbarkborrarna lockas till särskilda fångstträd eller insektsfällor.Metoden har infriat förväntningarna. Det är betydligt billigare att använda denna metod änden tidigare använda med fängstvirke. Fångstvirkesmetodenär så dyr och arbetskrävande att man endast vid små angrepp kan uppnågodtagbar effekt. Enligt flyginventering har skadorna minskatkraftigt (fig. 7.4). Inom områden med bekämpning mot granbarkborren är enligt skogsvårdslagensamtliga markägare skyldiga att delta i bekämpningen. Därvidutgår statsbidrag som i allmänhet skall ersätta75 % av merkostnaden för bekämpningen. Fördelade statsbidrag framgårav nedanstående sammanställning. Fördelat anslag (1 000-tal kr.) (27 000)"* Verklig kostnad (1 000-tal kr.) (56 000) Beviljade medel ännuej slutredovisade. 1979åtgick ca 13 milj. kr. för inköp avinsektsfällor och feromoner, 1980ca 11 milj. kr.De nya bekämpningsmetodema har inneburit enkraftig fördyring av bekämpningen, men som framgår av figuren har bekämpiiinjen givit god effekt. Granskog dödad av barkborren inom S-län och hela riket. Övriga län har betydligt mindre skador. ----- [--------- i--------- 1--------- 1 ( i r I 1971 1972 1973 1974 1975 1976 1977 1978 Prop.1981/82:44 137 Under vissa årkan sextandade granbarkborren angripa unga granar och döda dem och därigenomorsaka förluster i unga granbestånd. Den sextandade barkborren samverkar också med granbarkborren varigenom större trädkan dödas. Den sextandade barkborrenangriper toppen, medan granbarkborren angriper den med grö-vre bark förseddanedre delen av trädet. Genom förebyggande åtgärder hålls populationen av sextandade barkboirrar på en tolerabel nivå.I samband med bekämpning av granbarkborren fångas även densextandade barkborren i fängstvirke. F.n. finns ingen annanaktiv bekämpningsmetod mot sextandade barkborren.Kostnaden för skadegörelsen ärinräknad i värdeförl-ostenorsakad av granbarkborren. Snytbaggen näringsgnagerbarken på unga barrträdsplantor. Vid svåraangrepp dör plantorna. hölls snytbaggeskadorna på en tolerabel nivå genom att de behandlades med DDT-lösningsom skyddade dem upp till tvä är. 1975 förbjöds användningenav DDT för detta ändamål och inte famnsåter en godkänd insecticid förbehandling av plantor. snytbaggeutredning anger, med utgångspunkt fråninventeringar som genomfördes , 1976 och 1977, dedirekta förlusterna genom förbudet till 290 milj. kr. inkl-usive kostnad för hjälpåtgärder och de framtida tillväxtförlustema. Inkluderas även förluster förskogsindustrin i form av mindre tillgångpä råvara, minskad sysselsättning etc.blir förlusterna större. Under senare århar snyt-baggeskadorna minskat något på grund av utökadmarkberedning, längre väntetid m.m. men snytbaggen utgör fortfairande den allvarligaste skadegöraren päskogsplantor i södra och . Väntetiden (hygsvilan) är en direkt snytbaggekostnad. Varje års hygges- vila ger en produktionsförliist på ca 500 000 m sk, i och motsvarande 50-100 milj. kr. per år.Hyggesvilan är f.n. i medeltal . 1979 godkändes 2syntetiska pyretroider för behandling mot snytbaggen. Debehandlade plsmtoma orsakade emellertid i vissa fall irritation hos Prop.1981/82:44 138 plantörema i form av utslag, hu-vudvärk m.m. Det ena av medlen förbjöds därför redansamma år. Syntetiska pyretroider används i förhållandevis liten omfattning. Skyddseffekten är emellertid lika god som för DDT under tvåår. Behandlingen skyddar förutom mot snytbaggen även mot svarta bastborrar, ögonvivlarm.m. Utveckling pågår beträffande behandlingsmetoder. Preparatooh behandling torde kosta omkring 10-15 öreper planta beroende på metod och preparatkoncentration. Om lika mänga plantorbehandlades som när DDT användes (ca 200 milj. plantor -per är) skulle detta kosta 20-30 milj. kr. behandlas inte mer än 10-20 milj. plantor . En annan metod som hällerpä att utvecklas är ett mekaniskt skydd i form av en plastkrage.Plastkragen och appliceringen är f.n.relati-vt dyrbar, ca per planta. Metoden ger dock ettgott skydd mot snytbaggen åtminstone . Skyddetunder följande är är dook sämre. Kragen skyddar ej mot ögonvivlar och svarta bastborrar. På kort sikt tvingas skogsbruketplantera om eller hjälpplantera de hyggen där snytbaggen härjat.Plantinventeringen 1977 visade att ca 60 av alla hyggen hade för få levandeplantor. En stor del av plantdöden beror på snytbaggens härjningar. förloras värdefullvirkesprodulition dels p.g.a. att alla plantor som dödats av snytbaggen inte går att finna och ersätta, dels p.g.a. att år avproduktion går förlorade vid hyggesvila och dåfleråriga plantor dödas och måsteersättas med yngre. Hyggesvilan medför ocksåatt hyggesvegetationen hinner växa upp ochkan då kfäva plantorna. har vid en beräkning av de framtida tillväxtförlusternap.g.a. snytbaggeskador använtskogsutredningens beräkningsmodell. Därvid har förutsattsatt de saknade barrträden till viss del ersätts med lö-vträd. Minskningen i a-werkningsuttaget beror emellertidinte enbart på snytbaggeakadorna även om dessa bedömssvara för den större delen. Den utdragna föryngrings-tiden medför nämligen att lövslyt konkurrerar ut en del plantor. Insektsskadornasandel i minskningen av barrträdens antalbedöms till 75 5 i och 50 5 i norra . Efter dennakorrektion visar kalkylen att a-werkningen i barrskog-minskar med 2,5 milj. msk och att lövskogen ökar med 0,7 milj. m sk. Nettominskningen blir således 1,8 milj. m sk virke. Lö-wirketär f.n. betydligt mindre värt änbarrvirket. Skogsbrukets årliga förlust blir därför 1 1978 årsprisnivå: Kostnad för hjälpåtgärder 44 milj. kr. "- tillvärtförluster 246 "- Summa 290 milj. kr. Bortfallet av skogsråvsirager även i förädlingsledetupphov till förluster. Prod-uktionsvärdet antas -vara /m sk för de marginella kvantiteter det är fråga om. Förädlingsvärdets andel ärca . Förliisten i produktionsvärde beräknastill 1 440 milj. kr. varav förädlingsförlustenblir 576 milj. kr. Med hänsyn till osäkerheten i beräkningarnakan värdeförlusten totalt uppskattas till . varav förädlingsvärdet utgör0.6 miljarder kr. Till detta kan läggasdels ett betydande bortfall av exportintäkter,dels bortfall i fråga om arbetstillfällen. Om man förutsätter att antalet sysselsatta i skogsbruket ochdirekt berörda näringar minskar i proportion till bortfallet av virke berörs drygt 6 000 årsarbetare. Tabell 7.9 Sammanfattning av uppgifter om de fyra besvärligaste skadeinsekterna inom skogsbruket. Mindre !nÖr}[borrc Ftamsi i Syd- a::li mclbnsvcriec. I.i5cl:'c»-i urholkar gängar under lisr-kfin. U.-.der ijKfct/ark på tali :r tiirmbarl; pl la!l. Ta f3it p.i ftlk Ta raii pJ falli Ta rati på fällt naiidljdc y'''''- oli *,\'.aAm f.ran- Hyag;«iviia. vir'ivc frå;! virkr Mj\ skn.-cn i av virc UUu sV:o- m:\ihzTc6- fc.\\ . VaUcnt)-j>jiHa el- i'.ora pianio:. ler va;;cril3gga vi;! ;:sv:':tor av tall. ler V3tt-nl,ip?a t:i]|. p/.in. Prop.1981/82:44 140 Barrskogsnunnan har imder senare är lokalt singripit tallbeständ i Skåne.För att hindra spridning harbesprutning skett med insekticid till en kostnad (1979) av ca . Röda tallstekeln har periodvisangripit tall i södra ooh . Dennainsekt kan förorsaka betydande tillväxtförluster mendör sedan ut av sig själv. Någon.praktiskt användbar bekämpningsmetod finns f.n. ej. Om skogsplantor inte kan skyddas effekti-vt mot insekter,blir konsekvenserna inte enbart de i avsnittet redovisade förlusterna. Erfarenheterna under 1975-78 har visat,att skogsvården väsentligt försämras och att ett motstånd mot a-werkningar kan förekomma.Skulle ett effekti-vt och ekonomiskt skydd förbarrträdsplantor kunna ersätta insekticiderna så skulle insekticidanvändningen iskogsbruket kunna minskas till en avsevärtlägre nivå än dennuvarande. Minskad användning avvirkesskyddsmedel torde i vissa fall vara möjligutan allvarliga konsekvenser, om andra skyddsåtgärder som vattenläggning, vattenbesprutning eller barkning kanvidtagas. Kan skogsbestånd,som hotas av att bli dödade av insekter, inte skyddas motinsektsangrepp, är konsekvenserna uppenbara. Särskilt svårakan följdema bli när det rörsig om skyddsskog, fröbestånd eller pä annat sätt värdefullabestånd. Även för plantskolorna och fröplantagema kan det innebära mycket allvarliga konsekvenser, om lämpliga och effektiva insektskontrollerande metoderinte kan användas. Skogsinsekter kan förorsakaskador på levande träd och påvirke och andra skogsprodukter. Skadorna kan medföra ekonomiska förluster eller ha aindra negativa följder, t.ex. i nat-urvårdshänseende. Åtgärder för att hindra eller motverka insektsskador kan varaav olika slag. största betydelsen har förebyggande och skogskulturella åtgärder. Bekämpning ären riktad åtgärd mot en insekt vid ett akut tillstånd. Prop.1981/82:44 141 ning är användning av kemiska medel eller utläggningav fångstträd. Vilken tjrp av åtgärd som är lämpligast berorpå insekten och pä skadans art-. Insektens le-vnadssätt och populationsdynamik är utgångspunkter för bedömningenlikaväl som det sätt på vilketskadan uppträder resp. kan förhindras. Förebyggande åtgärder är ofta det bästaooh billigaste sättet att undvika insektsskador ochåtföljande ekonomiska förluster. Mänga insektsskador kan förebyggas eller minskas genom åtgärder somsyftar till att ge träden hög livskraft. Beståndsanläggning med rättkult-urmetod, val av lämpligaste trädsort och planttyp har denna effekt likaväl som rättutförda röjningar och gallringar. Hit hörockså skötsel av be.=itåndet efter naturkatastrofer ochinsektsangrepp samt ståndortsförbättrande åtgärder som gödsling och dikning. Vidare kan nämnas speciella förebyggandeåtgärder t.ex. i plantskolor och plantager såsom användning av andra trädslag ängran för vindskyddshäckar och borttagande av gräsvegetation. Angreppen av rekvisit-styrda insektsarter och insektersom angriper skogsprodukter förebyggs genomrätt utförda a-werkningar, uttagande av virke med klenadimensioner, minskning av lump och hyggesavfall, ev. stubbrytning, rätt lagring av virke och transport . Viktigt är också att hyggesrensning ooh röjning utförsvid rätt tidpunkt samt vid behov även saneringshuggningar. Vidare är det viktigt med snabb upparbetning och transportefter storm ooh snöbrott. 7.7.2 Bekämpning.Alternativ till insekticider För bekämpning av skogsinsekter kan man som alternativ till kemisk bekämpning användafysikaliska metoder och fångstmetoder, biologisk bekämpning eller biotekniska metoder. I många fall kombineras metoder, t.ex. kemiska medel ochfångstmetoder. Insektsarter som £ör sinutveckling tehöver en t-iss livsförnödenhet(rekvisit), vilken förekommer i begränsad omfattning och därför påverkar pop-ulationstätheten hosarten. Prop.1981/82:44 142 Fångstmetoder har -under senare är använts i rätt stor omfattning. Dels gäller detta utlä'ggningav fångstträd och fångstvirke,särskilt mot granbarkborrar men även märgborrar.Det medvetna utnyttjandet av fängstvirke iform av rullande a-werkning för attdecimera barkborrar är också en sådan fångstmetod. De tidigare nämndaskogliga och förebyggande åtgärderna är viktiga förskogsskyddet mot insekter, men mot en del insekter, t.ex. barrskogsnunnan,finns antingen inte sådana möjligheter eller också är de otillräckliga. har ibland feromoner ochmikrobiologiska metoder framhållits som lämpliga alternativ till insekticider. På många håll i världen arbetar man med insekternas signalsubstanser,feromoner. För ett antal insektsarter är feromoner kända,t.ex. sexual-feromoner hos fjärilsarteroch aggregationsferomoner hos några barkborrar.Hos många insekter söker man efter de aktiva substanserna. Endastrelati-vt fä feromoner har kunnat framställas päsyntetisk väg. Användningen av feromoner i fällor i prognossyfte studeras hos några skogsinsekter, t.ex. tallfly. Däremot har man fortfarande ingen klarhet över lämpligastrategier för praktiskt skogsskydd medferomoner. Den pågående norsk-svenska satsningen påferomoner och rörfällor i granbarkborrebekämp-ningen måste betraktas som ett försök, som hargett en del goda resultat, men vars slutliga bedömning är någ-ot oviss. Andra arbeten i rörande röda tallstekeln, barkborrar ochkottinsekter är vetenskapliga studier som inte är mogna förpraktiskt skogsskydd inom den närmasteframtiden. Ävenpågående undersökningar över värdväxt-substanser ärfortfarande i stadiet av vetenskapliga studier och har en lång väg kvar tillett eventuellt praktiskt utnyttjande. I bedömningen av dylika kemiskas-ubstansers lämplighet för bekämpning avskogsinsekter måste också det tilltänktaanvändningssättet ingå.Sä länge feromoner används punktvis och i mycket små mängder, kande från hälso-och miljösynpunkt bedömas mildare änom man vill sprida större mängder syntetiska substanser brett i skogen för beteendeblockering eller för-virming ("confusion technique"). Hälso- och miljösynpunlcter spelar också en viktig roll närdet gäller mikrobiologiska medel. Endastett fåtal insektspatogena organismer i Prop.1981/82:44 143 världen har passerat sådana .tester att man ansett sig kunna registreradem, bland dessa den insektspatogena bakterien Bacillus thuringiensis (mot fjärilsarter), och senast röda tallstekelns kärnpolyedervirus.I är inget sådant preparat registrerat. Hos skogsinsekter i har endast några sjukdomsalstrande organismer konstaterats, someventuellt kunde komma i fråga för biologisk bekämpning.De intressantaste har varit kärnpolyedervirushos röda tallstekeln (har provats i försök och är mycket effekti-vt) och hos barrskogsnunnan (hareffekt men lämpar sig inte särskilt förpraktiskt skogsskydd). Utsikterna förframgångsrik användning av bakteriepreparat som Bacillusthuringiensis i skogsskydd i bedömssom små och en användning av patogena svampar a-waktas med försiktig återhållsamhet.