prop · G503203 · 1981-12-31 00:00:00 — omkontroll över visst automatspel; Regeringenföreslår att anta de förslag som har tagits upp i bifogade utdrag avregeringsprotokoll. Ipropositionen föreslås nya regler för anordnande av flipperspel och liknandeautomatspel. Reglerna avses bli intagna i en särskild lag. Enligt denna skalltillstånd krävas för att i förvärvssyfte anordna spel på mekanisk ellerelektronisk spelaulomal som inte ger vinst eller endast ger vinst i form avfrispel på automaten. Ansökningar om tillstånd prövas av socialnämnden i denkommun där spelverksamheten skall anordnas. skall enligtförslaget svara för tillsyn över spelverksamheten. Förslagetmedför vissa följdändringar i lotteriförordningen. Den nya regleringen föreslåsträda i kraft . 1 1981/82. 1 saml Nr 203 Lag om anordnande av visst automatspel Härigenom föreskrivs följande. 1 § Denna lag är tillämplig på spel som anordnas iförvärvssyfte på sådana mekaniska eller elektroniska spelautomater som inte ger vinst eller endast ger vinst i form av frispel på automaten. Lagen gäller inle spel som anordnas på fartyg i reguljärtrafik. 2 § Den som anordnar automalspel som avses i 1 § förstastycket får inte ofillbörligen locka barn eller ungdom att delta i spelet. Den som anordnar spelet skall svara för att god ordningråder inom den lokal eller anläggning där spelet bedrivs. 3 § Tillstånd krävs för att anordna automatspel som avsesi 1 § första stycket på två eller flera spelautomater inom samma lokal eller anläggning. Detta gäller inte för automatspel som anordnas i samband med offentliga tillställningar av fillfällig karaktär. Frågan om tillstånd prövas av socialnämnden i den kommundär spelverksamheten skall anordnas. Nämnden får ta ut avgift för prövningenenligt grunder som beslutas av kommunfullmäktige. 4 § Vid prövning av tillstånd skallsocialnämnden bedöma om spelverksamheten kan antas förorsaka bristande ordningeller kommer att bedrivas i en miljö som är olämplig för barn eller ungdom. Vidprövningen skaU särskilt beaktas sökandens lämplighet, lokalensändamålsenlighet saml lokalens belägenhet. 5 § Tillstånd får förenas medföreskrifter om lägsta ålder för tillträde och tider när spelverksamheten fårbedrivas samt andra föreskrifter som behövs för att motverka attspelverksamheten förorsakar bristande ordning eller bedrivs i en miljö som ärolämplig för barn eller ungdom. Om det efter fillståndsbeslutet uppkommer missförhållandentill följd av spelverksamheten, får socialnämnden meddela nya eller ändradeföreskrifter. 6 § Om automatspel, för vilket tillstånd harmeddelats, anordnas i strid mot bestämmelsen i 2 § första stycket eller mot föreskrifter som har meddelats med stöd av 5 §, får socialnämnden återkaUa tillståndet. 1981/82:203 3 7 §Socialnämnden utövar tillsyn över efterlevnaden av denna lag och av de föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen. För att utöva tillsynenhar socialnämnden rätt att få tillträde till lokaler eller anläggningar där tillslåndspliktigtautomatspel anordnas och infordra upplysningar från den som anordnar spelet. 8 §Om den som anordnar fillståndsplikfigt automalspel underlåter att lämna tillträde eller tillhandahålla upplysning enligt 7 § andra stycket, får social nämnden förelägga vite. För alt bereda sig fillträdefår socialnämnden vid behov anlita biträde av polisen. 9 §Den som uppsåtligen eller av oaktsamhet anordnar automatspel i strid mot 3 § första stycket eller bryter mot föreskrifter som har meddelats med stöd av 5 § döms till böter eller fängelse . 10 § beslut enligl 5 § andra stycket eller 6 § gälleromedelbart om nämnden ej förordnar annat. 11 § beslut enhgt denna lag får överklagas hoslänsstyrelsen genom besvär. Länsstyrelsensbeslut i fråga om vitesföreläggande får inte överklagas. Andra beslut avlänsstyrelsen får överklagas hos genom besvär. Socialstyrelsensbeslut får inte överklagas. Dennalag träder i kraft . Den som vidikraftträdandet anordnar automatspel för vUket tillstånd erfordras enligt dennalag och som före utgången av har sökt tillstånd får fortsättamed verksamheten till dess ansökningen slutligt har prövats. Om socialnämndeninte meddelar tillstånd för fortsatt spelverksamhet, skall nämnden utsätta dentid inom vilken verksamheten skall ha avvecklats. Denna fid skall bestämmas såatt skäligt rådrum ges för avvecklingen. Prop.1981/82:203 4 Lag om ändring i lotteriförordningen (1939:207) Härigenom föreskrivs att 1 a § lotteriförordningen(1939:207)' skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Automatspelsom avses i 1 § tredje stycket må anordnas efter fillstånd av regeringen eller,efler regeringens bestämmande, lotterinämnden under förutsättning att speletanordnas på fartyg i internationell trafik. Automatspelav annan art än som avses i 1 § tredje stycket må anordnas a) efter fillstånd av polismyndigheten under förutsättning alt speletanordnas antingen i samband med offentlig nöjestiUställning inomföreningslokal, annan samlingslokal eller nöjespark eller liknande anläggningeller i samband med tivolirörelse eller sådan restaurangrörelse, för vilken gäUertillstånd till servering av spritdrycker, vin eller starköl enligt lagen(1977:293) om handel med drycker, att värdet av spelarens insats utgör högst en krona perspel, att högstavinsten ej översfiger ett värde, som motsvarar tjugo gånger insatsen, atttillståndsbeslutet, i original eller bestyrkt avskrift, finnes anbragt på välsynlig plats i lokalen; b) efter tillstånd av under förutsättning att spelet anordnas i samband med bingospel, som ej äreller kan jämställas med automatbingo, att spelet anordnas för samma ändamålsom bingospelet, att värdet av spelarens insats utgör högst en krona per spel,att högsta vinsten ej översfiger ett värde, som motsvarar tjugo gånger insatsen, att tillståndsbeslutet, i original ellerbestyrkt avskrift, finnes anbragt på väl synlig plats i lokalen. Tillstånd enligt första stycketmeddelas för spelanordnaren. enligtandra stycket a) meddelas för sädan nöjesarrangör eller rörelseidkare, som däravses, och tillstånd enligt andra stycket b) för den som erhållit 1 Förordningen omtryckt 1974:221. 2 Senaste lydelse 1978:759. Automatspel som normaU erbjuder vinst endast i form avett frispel på automaten må anordnas utan tillstånd. Automatspel som erbjuder vinst endast i form av frispel påautomaten får anordnas utan tillstånd enligt denna förordning. Föreskrifter omsådant spel finns i lagen (0000:000) om anordnande av visst aulomatspel. Denna lag träder i kraft den 1 juU 1982. Närvarande: statsministern , ordförande ochstatsråden , , , Åsling, Söder, , ,, , , , , Elmstedt, Ahriand, Proposition om kontroll över visst automatspel Bestämmelser om lotterier och spel återfinns ilotteriförordningen (1939:207, omtryckt 1974:221, ändrad senast 1978:759).Dessa omfattar inte spel som ej ger någon vinst. Enligt förordningen fårdessutom automatspel som normalt erbjuder vinst endast i form av ett frispel påautomaten anordnas utan tillstånd. Härigenom är anordnande av spel på flipperspeloch liknande automatspel undandraget kontroll. Regeringen fillsatte en utredning, lotleriulredningen! (H 1972:03), med uppdrag att utreda regleringen av lotteriverksamheten.Lotteriutredningen avlämnade sitt slutbetänkande (SOU 1979:29 och30) Lotterier och spel. Betänkandet innehåller förslag till en ny lag omlotteri och spel, vilken är avsedd att ersätta lotteriförordningen. Automatspelsom enligt lotterförordningen får anordnas utan tillstånd omfattas inle av denföreslagna lagen om lotterier och spel. I stället föreslår lotteriutredningenatt den spelverksamhet som ger vinst endast i form av frispel regleras i ensärskild lag, nämligen lagen om begränsningen i rätten att ställa upp vissa spelapparaterm. m. EnUgt utredningens förslag skall länsstyrelserna med stöd av lagen kunnabegränsa sådant spel om det behövs från social synpunkt. Någon förhandsprövningav spelverksamheten föreslås däremot inle. 1 Generaldirektören , ordförande (sedan år1975), riksdagsledamöterna . , , ochKari-Eric samt direktören och förste länsassessorn ÅkeRosén. 1981/82:203 7 Vid remissbehandlingen utsattes lotteriutredningensförslag om åtgärder mol spel på flipperspel och liknande automatspel förkritik. Många remissinstanser förordade åtgärder som gick längre än vadutredningen hade föreslagit. Med anledning av väckta mofioner (mot.1979/80:1418 och 1437) hemställde i skrivelse (NU 1980/81:3, rskr1980/81:144) fill regeringen att regeringen skyndsamtskulle lägga fram förslag till lagstiftning om den ifrågavarandespelverksamheten. Inom kommundepartementet har upprättats promemorian (Ds Kn1981:19) kontroll över spelhallar - en olämplig ungdomsmiljö.Promemorian bör fogas till protokollet i delta ärende som bilaga 1. En sammanställning av remissyttrandena bör fogas tillprotokollet i detta ärende som bilaga 2. Enligt vadjag har erfarit avser chefen för attföreslå regeringen altriksdagen skall föreläggas en proposition med förslag till lotterilag m.m.Avsikten är att proposifionen skall innehålla förslag tUl en ny lotterilag somersätter den nuvarande lotteriförordningen. Den nya lagstiftningen omfattarinte anordnande av automatspel som ger vinst enbart i form av frispel påspelautomater. Jag har i detta ärende samrått med cheferna för social- ochhandelsdepartementen. Allmän motivering 2.1 Bakgrund I den allmänna debatten har det under senare fid särskiltuppmärksammats att olämpliga ungdomsmiljöer har uppkommit i de spelhallar därspel på s. k. flipperspel och liknande aulomatspel bedrivs. Krav har därförrests på att denna spelverksamhet bör lagregleras. Sådana krav har ocksåframförts i skrivelser till regeringen från kommuner, föreningar och enskilda. I sitt år1979 avlämnade slutbetänkande, Lotterier och spel, föreslog lotteriutredningenatt spel på s. k. flipperspel och liknande automatspel skulle regleras genom ensärskild lag. Enligt utredningens förslag skulle länstyrelserna, om detbehövdes från social synpunkt, kunna begränsa spel på flipperspel. mening behövdes det inle någon förhandsprövning avspelverksamheten. Det borde räcka med att länsstyrelserna gavs möjlighet attingripa om sociala missförhållanden uppstått. Vid remissbehandlingen avförslaget framhöll flertalet remissinstanser att åtgärder behövde vidtas föratt komma tiU rätta med de missförhållanden som kan förknippas medspelverksamheten. Utredningens förslag fill ätgärder i detta hänseende krifiserades.Många remissinstanser förordade åtgärder som gick längre än vad utredningenhade föreslagit. väcktes två motioner i omverksamheten i spelhallar. Med anledning härav hemställde i januari1981 att 1981/82:203 8 regeringenskyndsamt skulle lägga fram förslag fill lagstiftning om denna spelverksamhet. Kritikenmot spelverksamheten har alltså främst tagit sikte på spel på flipperspel ochliknande automatspel. Flipperspel är en form av förströelsespel där spelarenstöter iväg en kula som sedan faller ner på en sluttande skiva. När kulanträffar vissa punkter på skivan får spelaren poäng som summeras i etträkneverk. Med hjälp av fjädrande armar eller liknande anordningar kan spelarenhålla kulan i rörelse på planet och därmed i viss mån påverka spelets förlopp.Automatspel av liknande slag är skjutare, målspel och TV-spel. Spelenförekommer i flera varianter, där utgången i större eller mindre grad kan varaberoende på olika slumpfaktorer och på spelarens skicklighet. Gemensamt för flipperspeloch liknande automatspel är att de visserligen fordrar insats men att de integer vinst i egentlig mening, dvs. i form av pengar, spelpolletter eller varor. Spelautomaternakan vara konstruerade så att de erbjuder ett eller flera s. k. frispel, dvs.möjligheten fill fortsatt spel utan betalning. Frågorom lotterier och spel regleras i lotteriförordningen. Enligt denna fårautomatspel som normalt erbjuder vinst endast i form av ett frispel påautomaten anordnas utan tillstånd eller anmälan. Någon kontroll av spel påautomater av den typ som jag nu har nämnt finns alltså inte. Mot denna bakgrundhar inom kommundepartementet upprättats promemorian kontroll överspelhallar - en olämpUg ungdomsmUjö. Jagvill erinra om att frågorna om barns och ungdomars levnadsmiljö har kommit attuppmärksammas alltmer. Uppväxtvillkoren har drastiskt förändrats under de tvåsenaste decennierna. Samhällsförändringarna har varit snabba och påfrestande förmånga människor. Uppsplittringen och séktori-seringen av samhället, utarmningenav miljöer, en ökad segregering och isolering har i synnerhet drabbat barn ochungdom. Ett stort antal utredningar, rapporter och dokument av barns ochungdomars uppväxtvillkor, som har gjorts belyser barns ochungdomars svårigheter . Istatens ungdomsråds rapport understryks t. ex. viktenav aft ha en helhetssyn på barns och ungdomars uppväxtvillkor. I rapportenläggs ett långtgående reformförslag som visar hur barn och ungdomar skullekunna bli mer delakfiga i samhällsarbetet. Utredarna menar att detta är den vikfigasteåtgärden för att uppväxtvillkoren skulle förbättras. Detta skulle också direktmotverka den kommersiella dominansen av de olämpliga ungdomsmiljöerna. TiUbilden av en vital demokrati på basnivå hör våra folkrörelser. Starka folkrörelserär en naturlig del i vårt samhälle. Folkrörelserna är viktiga ur demokratisksynpunkt eftersom de genom sina arbetsformer fostrar i 1981/82:203 9 demokrati och utgör kanaler för människors uppfattningar iviktiga samhällsfrågor. Folkrörelserna fyller också viktiga sociala ochkulturella funkfioner och ger människor möjlighet till personlighetsulveckling,ansvarstagande och identitet. Ungdomsorganisationerna når av Sverigesbarn och ungdom. Den som är verksam i en , speciellt i enidéburen organisation, får möjlighet att ägna sig ål meningsfullsysselsättning. Tyngdpunkteni samhällets insatser för barn och ungdom måste ligga på det förebyggandeområdet. Trots samlade insatser för att motverka olämpliga ungdomsmiljöer hardet förts en allt intensivare debatt om olämpliga ungdomsmiljöer och om vilkarestriktioner som man bör vidta för all motverka uppkomsten av dessa. Medolämpliga ungdomsmiljöer avser jag i första hand miljöer som kan vara skadligaför ungdomars sociala utveckling. I vårt samhälle finns vissa grundläggandegemensamma värderingar om vad som är en dålig ungdomsmiljö. Alla är överens omatt miljöer där det förekommer alkohol- och drogmissbruk, skadegörelse,våldshandlingar, annan kriminalitet eller prostitution är olämpliga. Vid sidanav dessa avarter, finns det också ungdomsmiljöer som säkert inte alla anservara skadliga, men som från social- eller kulturpolitiska utgångspunkter kanbedömas som mindre lämpliga. Det kan t. ex. röra sig om passiviserande ochkommersialiserade miljöer med brist på meningsfull sysselsättning. Det kanockså gälla miljöer i vilka det finns få möjligheter till vuxenkontakter. En olämplig ungdomsmiljö kan givetvis förekomma i andrasammanhang än just i spelhallarna. Det kan vara en miljö som främst fungerarsom en samlingsplats utan att vara knuten fill någon viss näringsverksamhet, t.ex. ett torg eller en park. Att olämpligheten kan vara kopplad till en miljöutan anknytning till viss näringsverksamhet eller med anknytning till enverksamhet som i sig själv inte kan anses olämplig, utgör särskilt frånlagteknisk synpunkt ett problem. Det kan finnas åtskilliga exempel på miljöersom är sådana att de motiverar ett inflytande från samhällets sida, men detkrävs olika typer av åtgärder. En generell analys av samtliga typer av ungdomsmiljöerskulle fordra långtgående undersökningar. har emellertid bedömt attdet krävs skyndsamma lagstiftningsåtgärder mot missförhållandena inomspelverksamheten. Även i skrivelser från kommunalt håll har det ansettssärskilt angeläget att snabbt komma till rätta med spelhallarnas verksamhei.Det förhållandet att man i detta sammanhang inle kan undersöka och vidtaåtgärder mot alla olämpliga ungdomsmiljöer får enligt min mening inte hindraalt man nu ingriper och föreslår åtgärder mot en viss verksamhet. Till yttermeravisso rör det sig här om en verksamhet och en miljö som mera genereUt utsattsför åtskillig kritik och som av många anses gå stick i stäv med samhälletsåtgärder för att förbättra uppväxt- och fritidsförhållanden för barn ochungdom. 1 departementspromemorian har belysts de problem som ärförenade med verksamheten i spelhallarna. Enligl vad som framhålls ipromemorian är det Prop.1981/82:203 10 inte i första hand spelautomaternas konstrukfion ochutformning som har förorsakat kritik. Krifiken har enligt promemorian främstriktats mot den fritids- och ungdomsmiljö som spelhallarna utgör. I vissutsträckning har kritik också riktats mot spelverksamhet på enstaka apparater.Det framhålls i promemorian att spelhallar lätt kan bli ett tillhåll förpersoner med sådana sociala problem att de utövar ett dåligt inflytande påungdomarna. Enligt promemorian är det känt att det förekommer handel medalkohol och narkotika i dessa miljöer. Ett grundläggande problem är allspelandel skapar ett penningbehov som kan utlösa viss kriminalitet såsomsnatteri och häleri. I departementspromemorian föreslås det därför att någonform av lagreglering kommer till stånd för alt motverka att spel på flipperspeloch liknande automatspel orsakar missförhållanden. Så gottsom alla remissinstanser tillstyrker eller har inget att erinra mot attåtgärder vidtas för att motverka sociala missförhållanden i de s. k. flipperhallarna.Flera remissinstanser anser dock alt de åtgärder som föreslås inte ärtillräckliga. Någon remisinstans menar å andra sidan alt krifiken molspelhallarna är överdriven. Ytteriigare några pekar på att restriktioner måstekombineras med att alternativa ungdomsmiljöer fillskapas. Endast enremissinstans är kritisk mot alt restriktioner införs för anordnande av flipperspel. Av vad jagredan har anfört framgår att jag delar den uppfattning som så gott som allaremissinstanserna har gett uttryck ål, nämligen att åtgärder måste vidtas föratt motverka uppkomsten av olämpliga barn- och ungdomsmiljöer i samband medspel på flipperspel och liknande automatspel. Även om det kan finnasspellokaler som inte utgör någon problemmiljö finns det enligt min mening ettklart belägg för att kritiken mot spelhallarna är berättigad. I den allmännadebatten, i remissyttranden över lolteriutredningens förslag, i skrivelsertill regeringen och i , har det framkommit att spelhallarna inte utgörnågon lämplig barn- och undomsmil-jö utan skapar betydande sociala problem. Enligt minmening löser man inte de ungdomsproblem som kan finnas i stort genom all införaförbud och restriktioner. Självfallet måste, som flera remissinstanser ocksåframhåller, ungdomsproblemen som helhet lösas på annat sätt genom meragenerellt inriktade åtgärder. Detta förhållande bör emellertid enligt minmening inte hindra att man nu ingriper mot en företeelse som har visat sigorsaka missförhållanden. Den åtgärd som vidtas skall alltså ses som en blandflera åtgärder för att värna om barns och ungdomars uppväxtmiljö. Jag anser genom lagsfiftning bör ge samhället en möjlighet lill kontroll överspelverksamheten. Jag övergår därför till att ta upp frågan om hur en sådankontroll bör utformas. 1981/82:203 11 2.3 Kontroll över visst automatspel I departementspromemorian framhålls att det i den allmännadebatten om åtgärder mot spelhallarna har framförts krav på bl. a. totalförbud,etableringskontroll, vetorätt, tillståndsprövning,anmälningsskyldighet och typgodkännande av spelutrustningen. EnUgt denuppfattning som kommer till uttryck i departementspromemorian skulle det inuvarande skede föra alltför långt alt införa ett totalförbud mot spel på flipperspeloch liknande automatspel. Huvudfrågan är därför enligt promemoriaförslagel omnågon myndighet bör ha inflytande över etableringen av spelverksamhet eller omdet är tillräckligt med en reglering som ger en myndighet rätt att ingripa omverksamheten föranleder missförhållanden. I promemorian förordas att någon formav förhandsprövning kommer fill stånd. Från förebyggande sociala utgångspunkteranses det inte tillfredsställande att ett ingripande sker först närverksamheten har förorsakat sociala missförhållanden. Vidremissbehandlingen har promemoriaförslaget i denna del fått ett posifivtmottagande. Flertalet remissinstanser delar uppfattningen att det bör kommatill stånd en förhandsprövning när det gäller anordnande av spel på flipperspeloch liknande automatspel. framhåller att lotteriutredningensförslag som innebar att man avvisade fillståndsprövning eller andra regleringarav spelverksamheten var otillfredsställande. Styrelsen anser att det är motiveratmed någon form av tillståndsprövning. Flera remissinstanser menar dock att detdessutom krävs generellt inriktade åtgärder för att förebygga att barn ochungdom drabbas av olika sociala problem. Fyra remissinstanser menar attspelverksamheten bör förbjudas. För egendel anser jag alt det skulle föra för långt att förbjuda spelverksamheten. Ilikhet med de flesta remissinstanserna delar jag uppfattningen idepartementspromemorian att tillståndsprövning bör införas. En sådan ordningskulle i huvudsak svara mot vad som gäller i de övriga nordiska länderna. Genomett system med tillståndsprövning får samhället möjligheter att se till attspelverksamhet anordnas på ett sätt som är ägnat att motverka uppkomsten avsocialt olämpliga miljöer för barn och ungdom. I departementspromemorian framhålls att näringsutskottet isitt belänkande uttalade att starka skäl talar för att kommunerna får ettväsentligt inflytande över verksamheten i flipperhallar och liknandespellokaler. Mot bakgrund härav har i departementspromemorian övervägts olikalösningar som kan ge kommunerna ett sådant inflytande. Ett alternativ som diskuteras i promemorian är att läggatillståndsprövningen på polismyndigheterna eller länsstyrelserna. Delkommunala inflytandet skulle i sådant fall kunna tillgodoses genom ett obligatoriskt Prop.1981/82:203 12 remissförfarande med vetorätt. Ett annatalternativ som diskuteras är alt tillståndsprövningen läggs direkt påkommunerna. 1 promemorian förordas den kommunala lösningen. Det framhålls altkommunerna genom sitt ansvar för att skapa goda förhållanden för barn ochungdom är väl förtrogna med de företeelser som utgör motiv för en reglering avspelverksamheten. Skolmyndigheter och sociala myndigheter har tillsammans medföräldrarna ett ansvar för ungdomars uppväxtförhållanden. Härigenom har dessamyndigheter en nära kontakt med den verklighet som ungdomarna lever i. Enligtvad som sägs i promemorian kommer en lösning som innebär att kommunerna blirtillståndsmyndighet att bidra till att kommunerna får ett större helhetsansvarför ungdomars uppväxtmiljö. En sådan lösning kan också ses som ett led i altöka den kommunala självstyrelsen. Eftersom tillståndsprövningen skall ske frånsociala utgångspunkter föreslås det i promemorian att socialnämnden blirtillståndsmyndighet. Majoriteten av remissinstanserna tillstyrker förslaget idenna del. Till dessa hör riksåklagaren, kammarrätten i , ,länsstyrelserna i samt , polisstyrelserna iGöteborgs och polisdistrikt, flertalet kommuner som har yttrat sig ifrågan samt . framhåller attsocialnämnderna har till uppgift att ta initiativ till och bevaka att åtgärdervidtas för att skapa en god samhäUsmiljö och goda förhållanden för bl. a. barnoch ungdom. Enligt kommunförbundet faller det sig därför naturligt atttillståndsprövningen läggs direkt på socialnämnderna. Några få remissinstanser är kritiska mot förslaget.Hovrätten över och anser att ansvaret för tillståndsfrågorna iförsta hand bör ankomma på polismyndigheten. Hovrätten anser att de socialamyndigheterna i kommunerna saknar lämplig organisation för uppgiften. Dessutomskapar förslaget enligt hovrätten oklarhet mellan polismyndighets och kommunsansvarsområden som tillståndsmyndighet. Också samtpolisstyrelserna i och polisdistrikt anser atttillståndsfrågorna bör ankomma på polismyndigheterna.