prop · G503150 · 1981-12-31 00:00:00 — Stalsskuldränlornaväxer myckel snabbt och uppgår för slulåret fill ett belopp sommolsvarar drygt två tredjedelar av budgetunderskottet. Sammantaget beräknas detotala statsutgifterna i löpande priser komma att öka med 6,underlångtidsbudgetperioden. StalsutgU"-terna, exkl. stalsskuldränlorna, ökadei fasta priser med inemot /77-1980/81.Långtidsbudgetkalkylen resulterar i en minskning med 0,. Föralt belysa hur de statliga utgifterna direkt och indirekt ställer anspråk påreala resurser är det av intresse att analysera utgifterna i realeko-nomiskatermer, dvs. fördelade på konsumfion, investeringar, transfereringar ochfinansieUa transaktioner. I tabell 2 redovisas statsutgifternas utveckling ifasta och löpande priser fördelade pä realekonomiska katego- Statsutgifternas utveckling fördelade på realekonomiskakategorier Genomsnittlig procentuell förändring 1982/83-1986/87 Andel av totala statsutgifterna Statliga konsumtionsutgifter Statliga in vesteringsutgifter Summa statliga konsumtions-och investeringsutgifter -0,3 68500 47 300 38800 - 0,7 -H0,1 + 2,9 + 5,6 + 16,2 1981/82:150 Reviderat budgetförslag 14 Statensutgifter för konsumtion och investeringar, dvs. statens direkta efterfrågan påvaror och tjänster, uppgår för budgetåel 1982/83 till . ochutgör därmed av statsbudgetens utgifter. Enligt långtidsbudgeten skulledessa utgifter i fasta priser minska . I löpande priser ökarutgifterna för statlig konsumtion och statliga investeringar per år.Den låga ökningstakten i långtidsbudgetberäkningen jämfört med det historiskaulfaUet är i slor ulslräckning en följd av långtidsbudgetens beräkningsteknik.Tillämpningen av denna beräkningsteknik, som innebär att hänsyn endast tastill fattade beslut och gjorda åtaganden, innebär bl.a. ar.linvesteringsutgifterna i långtidsbudgeten minskar allteftersom beslutade:investeringar upparbetas. När det gäller den statliga konsumtionen utgårberäkningen i princip från förutsättningen om oförändrad ambitionsnivå. Förmyndighetsanslag och liknande anslag har i samband med den löpandeprisberäkningen fillämpats det s. k. huvudalternativet, vilket innebär allanslagen efter pris- och löneomräkning normall minskas rnedhänsyn lill förväntad produktivitetsökning. Transfereringaroch finansiella transaktioner, dvs. överföringar fill andra sektorer avekonomin, innebär inle ett ianspråktagande av resurser. Indirekt gerde dock upphov lill en efterfrågan av reala resurser genom effekterna på bl. a.mottagarnas disponibla inkomster. Transfereringar och finansiellatransaktioner beräknas för /83 uppgå fill 193,5 miljarder kr.och utgör därmed av budgetens utgifter. Liksom i tidigarelångtidsbudgetkalkyler uppvisar transfereringarna en betydligt snabbareökningslakt än konsumtions- och investeringsutgtf-terna. Transfereringarnaberäknas, således atl öka i fasta priser och i löpandepriser. Ävenbeträffande lransferering.arna har långtidsbudgettekniken inneburit enundervärdering av den sedermera faktiskt realiserade utveck-Ungstakten. Pris-och löneomräkningar görs således endast på de anslag som genom indexbindningareller regelsystem blir föremål för automafiska justeringar, exempelvisfolkpensionerna och räntebidragen på bostadsområdet. Beträffande l.ex.barnbidragen finns inga sådana kopplingar och någon uppräkning härav med hänsynlill prisutvecklingen har därför inte skett. Trots att beräkningarna också förtransfereringarna är snävt gjorda, framstår det klart alt del ärtransfereringarna som svarar för merparten av utgiftstillväxten ilångtidsbudgeten. Transfereringsulgifiernas utveckling under långtidsbudgetperiodenpåverkas i hög grad av de antaganden som görs, främst vad avser pris- ochlöneutvecklingen. Densnabbast växande utgiftsposten ärstatsskuldräntorna. Enligl beräkningarna i årets långtidsbudget skulle dengenomsnittliga årliga ökningen i löpande priser uppgå till . /83 beräknas kostnaden för statsskulden komma att uppgå fill38,. Med givna anlaganden fömtses motsvarande belopp 1981/82:150 Reviderat budgetförslag 15 /87 komma att uppgå lill ca , vilket motsvarar74,av budgetunderskottet delta år. av de statliga utgifterna . - utgörs av finansiellatransaktioner, dvs. lån till företag eller enskilda perspner. Som exempel kannämnas lån till bostadsbyggande, studielån och regionalpoliliska lån.Sammantaget beräknas de finansiella transaktionerna under långtidsbudgelperiodenöka i fasta priser och i löpande priser. Denna delav statsbudgeten kan ses som en del av kreditmarknaden, eftersom staten idenna verksamhet närmasi svarar för en kreditför-medlande funktion. Med deltabetraklelsesätt kan de finansiella transaktionerna, vad avserålerbelalningspliktig del av lånen, avräknas vid beräkningen av budgetsaldot,dvs. underskottet reduceras med beloppet för finansiella transaktioner netto.Det sålunda framräknade beloppet definieras som statens finansiella sparande.Vid en ananlys av sparandeutvecklingen i samhället är det, som jag tidigarenämnt, ofta delta begrepp som används för redovisning av statens del. Del bördock påpekas alt en stor del av denna kreditgivning sker på särskilt gynnsammavillkor och att krediterna i vissa fall kan omvandlas lill bidrag. Underskotteti statsbudgeten beräknas uppgå till . /83 beräknas underskottet komma att uppgå lill 75,7 miljarderkr. Före statsskuldränlor beräknas motsvarande underskott lill 36,9 miljarderkr. Underlångtidsbudgelperioden ökar budgetunderskottet med ca 19,7 miljarder kr.Jämfört med Qolårets långtidsbudget är della en belydligt lägre ökningslakt.Med givna anlaganden förutses en lägre tillväxttakt av statens utgifter och eninkomstulveckling som innebär att inkomsterna som andel av BNP är stabil underperioden. Det kan observeras alt denna utveckling skulle innebära attunderskottet som andel av BNP sjunker från då engångseffekterna påstatsbudgeten /83 frånräknats till /87. Jämförtmed långtidsutredningens prognos enligt alternativ I ligger långtidsbudgetenssaldo för ca . Skillnaden hänför sighuvudsakligen lill de höjda punktskatter som lagts in i långtidsutredningenskalkyl, vilket med hänsyn lill beräkningsmetodiken inte sker ilångtidsbudgeten. Jagvill dock ånyo understryka att beräkningarna av de framfida budgetunderskottensstorlek är förknippade med osäkerhet och grundade på vissa antaganden om densamhällsekonomiska utvecklingen. Delta förhållande illustreras i följandediagram över de fyra senaste långtidsbudgetarnas kalkylmässiga utfall. Somframgår av diagrammet har budgetsaldot de närmast föregåendelångtidsbudgetarnas slutar legat på samma nivå som startåret i nästkommande årslångtidsbudget. Vidare har avståndet mellan startår och slutar successivtvidgats. Bägge dessa tendenser har brufits. 1981/82:150 Reviderat budgetförslag 16 Saidoförändringari långtidsbudgeten iir 1979 till nuvarande beräkning för långtidsbudgeten år1982 LB 79 79/80 i-- 1 83/84 LB 80 80/81 I----------- 1 84/85 LB81 81/821-------------------- 185/86 LB 82 82/83 I I86/87 Utfall, prognos 79/80 80/81 82/83 81/82 T 1 TT-' l........................................................ I 1 I I I -40 -45 -50 -55 -60 -65 -70 -75 -80 -85 -90 -95 -100 budgetåren 1981/82 och 1982/83 avses beräknat utfall. En förändring av de grundläggande antagandena på vilkalångtidsbudget-kalkylerna vilar får följder, som kraftigt påverkar budgetsaldotvid lång-tidsbudgelperipdens slut. Flertalet av de anlaganden som rör cenlralavolymfaktorer bakom ulgiflslillväxten, som exempelvis befolkningsutvecklingen,kan sägas vara relativt säkra. Antagandena om den ekonomiska utvecklingen ärdäremot förenade med en betydande osäkerhet. För att belysa känsligheten i beräkningarna kan del varaav intresse alt någol närmare belysa och redovisa effekter av ändradeanlanganden inom vissa betydelsefulla verksamhetsområden. En sådan redpvisninglämnas i långtidsbudgeten. Ett antagande spm är av central betydelse är utvecklingenav räntenivån. Om räntenivån skulle antas vara enprocentenhet högre än tidigare beräknat, skulle utgifterna för statsskuldräntanbli ca . högre /87. Omfattningen av insatserna på de arbetsmarknads-,industri- och bostadspolitiska områdena är av central betydelse förberäkningsresultaten. Olika krav kan l.ex. komma atl ställas på ökade utgifterför sysselsättningsskapande åtgärder och arbetsmarknadsutbildning m. m. Avslor betydelse för förändringen av statsutgiflerna för arbetsmarknadspolitikblir inle bara antalet personer som blir föremål för åtgärder utan ocksåfördelningen mellan utgifter för ovan nämnda åtgärder. Om man antar atl 40000personer, motsvarande ca en procentenhets högra arbetslöshet, skulle sysselsättasmed sedvanliga arbetsmarknadspolitiska åtgärder skulle statsbudgetens utgifteröka med ca . 1982/83. De tidigare presenterade beräkningarna har endasl tagithänsyn lill beslutade industripolitiska satsningar. Om man i stället antar altutgifterna Ugger kvar i nivå med de närmasi föregående åren blir utgifterna ilöpande priser inemot . slörre vid långtidsbudgelperiodensslutar. Beräkningen av utvecklingen inom del bostadspolitiskaområdet påverkas av anlaganden kring bostadsbyggandets volym. Effekten påstatsbudgeten av en ökning av bostadsproduktionen av 10000 fler lägenheter perår Prop.1981/82:150 Reviderat budgetförslag 17 i flerbostadshus kan i löpande priser beräknas lill drygt3 miljarder kr. Långtidsbudgetmelodikeninnebär att endasl beslutade förändringar av skattesatser läggs in iberäkningarna. Många av de indirekta skatterna som är utformade somstyckskaller har emellertid genom särskilda beslut höjts så att dehuvudsakligen följt prisutvecklingen. Det gäller l.ex. skatten på vin, spritpch tobak liksom på olja. Om de indirekta skatterna höjs i takt med denallmänna prisutvecklingen skulle inkomsterna bli ca . högre1986/87 än vad som har beskrivits. Det kan således konstateras all beräkningarna i hög gradpåverkas av förändringar i olika centrala variabler. Dessa är av olika karaktäroch påverkar statsinkomster och statsutgifter på olika sätt. Statens inkomsterär starkt beroende av den reala tillväxten i ekpnpmin. Budgetens utgifterdärempt styrs i hög grad av faktorer av annan art såsom befolkningsförändringaroch olika former av automatik. Långtidsbudgeten är som nämnls varken en prognoseller en plan för den framlida utvecklingen. Däremot visar den på vissagrundläggande tendenser i budgelulvecklingen. Alltför stor uppmärksamhet bördärför inte fästas vid budgetsaidols absoluta nivå underlångtidsbudgelperioden. De resultat som långtidsbudget visar befäster dockenligt min mening alt den strukturella obalans som finns i statsbudgetenbestår. Dock vill jag framhålla att de målmedvetna insatser som har vidtagitsför all bromsa upp den statliga utgiftsutvecklingen har inneburil all delstatliga budgetunderskottets ökningstakt i långtidsbudgetkalkylen minskar.Exkluderas stalsskuldränlorna blir denna tendens än mer påtaglig. Även om tendenser kan skönjas lill en ulveckling motsundare statliga finanser, så kvarstår enligt min mening behovet av fortsattamålmedvetna besparingsansträngningar som bl. a. måste syfta till att bryta uppde starka automatiska bindningar som finns på utgiftssidan. 1.5 Erfarenheter av de senaste årens besparingsarbete, m.m. Jag har tidigare behandlat de slarkaautomatikbindningar som finns i statsutgifternas ulveckling.Automatikbindningar finns såväl avseende faktorer som mera direkl påverkarvissa verksamhetsområden, l.ex. befolkningens ålderssammansättning, som ifråga om mera allmänekonomiska variabler, t. ex. löne- och prisutvecklingen. Ominle regelsystemen på olika utgiftsområden löpande omprövas blir del i hög gradfaktorer utanför statsmakternas direkta kontroll som styr utgifternasutveckling. I Qolårets långtidsbudget konstaterades all inemot av statsbudgetensutgifter ökar mer eller mindre automatiskt vid oförändrade regelsystem ochprinciper. Molsvarande undersökning har upprepats i årets långtidsbudget. Ifråga om den totala omfattningen av existerande t2 1981182. 1 saml.Nr 150. 1981/82:150 Reviderat budgetförslag 18 automatikbindningarger årets undersökning elt likartat resultat. Vissa nya tendenser framträderdock och jag skall strax återkomma lill dessa. vill jag dock, somaviserades i årets budgetproposition, uppehålla mig något vid en redovisning aveffekterna av vidtagna besparingar i elt längre perspektiv. För en utförligarebeskrivning av bl. a. anlaganden och beräkningar som legat tUl grund förkalkylerna hänvisar jag lill årets långtidsbudget. 1.5.1Statsfinansiella effekter av vidtagna besparingar Beräkningarnai långfidsbudgelen av de mer långsiktiga besparingseffekterna utgår från ettrent kassamässigt slatsfinansiellt perspektiv. Endast de direkta effekternakvantifieras. innebär en väsentlig begränsning i beräkningarna eftersomde statsfinansiella besparingarna kan återverka på olika sätt påsamhällsekonomin, vilket i sin tur kan ge indirekta effekter påstatsfinanserna. Kalkylerna har gjorts utifrån samma fömlsättningar som gälleri övrigl i beräkningarna i långtidsbudgeten. Del bör nämnas all della i sig ärnågol oegentligt eftersom den samhällsekonomiska bilden skulle lett sigannorlunda om inte besparingsåtgärderna genomförts. Syftet är således inle atlge någon fullständig bild av budgetunderskottets storiek om ingabesparingsåtgärder vidtas. Storleken av de direkta statsfinansiellabesparingseffekterna är dock enligl min mening viktiga som elt mått på deinsatser som gjorts för att komma ål de strukturella obalanserna i statsfinanserna. Kalkylernai långtidsbudgeten ulgår från de samlade sparpakel som regeringen lagt framfrån lill dagsläget (prop. 1980/81:20, 1980/ 81:116, 1980/81:118,1981/82:30 och prop. 1981/82:100 inkl. åtföljande särproposilionsfrågor).Redovisningen omfattar de besparingar inom so-cialförsäkringsseklom och påstatsbudgeten som redovisats i nämnda propositioner. Däremot exkluderas vissaförändringar i skattesatser, t. ex. för punktskatter och mervärdeskall, somföreslagils i nämnda propositioner. Besparingseffekterna har beräknats ienlighet med de principer som jag redogjorde för i årets budgetproposition. Somjag framhöll i samband med min redpvisning av den saidoutveckling som beräknatsi långtidsbudgeten är kalkylerna därmed beroende av de underliggandeantagandena. Antaletbesparingsåtgärder som ingår i de propositioner som undersökningen omfattaruppgår lill drygt 200. Elt begränsat antal besparingsåtgärder svarar förhuvudparten av besparingsbeloppet. De tjugo beloppsmässigt största besparingarnasvarar sålunda för av del sammanlagda värdet av besparingarna. Detta ärdelvis ett resultat av en medveten prioritering, delvis en avspegling avstatsbudgetens struktur i vilken elt fåtal anslag svarar för den överviigandedelen av statsutgifterna. Exempelvis svarar de trettio största anslagen påstatsbudgeten (drygt 3,av totala antalet anslag) för inemot avomslutningen exkl. statsskuldräntor. Prop.1981/82:150 Reviderat budgetförslag 19 Statsflnansiella besparingar under budgetåren1980/81-1986/87 (Miljarderkr.) 1980/81 1981/82 1982/83 1983/84 1984,'85 1985/86 1986/87 Löpande priser 0,9 7,4 18,5 22.8 27,5 30,8 33,4 Fasta priser 1,0 7,8 18,5 21,6 24,7 26,3 27,0 (1982/nivå) De i tabellen redovisade beloppen inkluderarbesparingar såväl på statsbudgeten som inom socialförsäkringssektorn.Fastprisberäkningen är baserad på en deflatering av beräkningen i löpandepriser. De direkta effekterna av besparingsåtgärderna beräknas ilöpande priser öka från inemot . /83 till drygt33 miljarder kr. Av bl.a. lekniska skäl redpvisas vissabesparingar spm ökade inkpmster. Begränsningarna i det kommunalaskatteunderlaget och begränsningama i avdraget för arbetsresor svarar förmerparten av detta belopp. Viss del av besparingarna faller inte påstatsbudgeten. Detta gäller de besparingar som berör ATP, delpension och delarav arbetslöshetsförsäkringen. Sammantaget svarar dessa för drygt 3 miljarderkr. I fasta priser ökar besparingarna under långtidsbudgetperiodenfrån inemot 19 lill . Beräkningarna av besparingarnas tillväxt är, som jag redanframhållit, beroende av vissa i långtidsbudgeten givna antaganden. Främstgäller delta räntenivån och basbeloppets utveckling i förhållande lillkonsumentprisindex (KPI). Basbeloppsindex har i kalkylerna fömtsätts öka igenomsnitt knappt en procentenhet långsammare än KPI . Vidare har vissabesparingsåtgärder inte tagits med i redovisningen, bl.a. utsträckning i tidenav oljelagringsprogrammet. Sammanlaget lorde beräkningen i långtidsbudgeten,enligt min mening, snarare under- än överskatta storleken på besparingarna. De senaste årens besparingsarbele medför, som framgår avtabell 3, nivåmässigt mer betydande besparingseffekter först fr. o. /83. Den nivämässiga besparing som uppnås /83ökar även i fasta priser . Bidragande fill dennaökning i fasta priser är främst övergången till ett nytt basbeloppsindex samlbesparingarna inom del bostadspolitiska området. Det faktum atlbesparingspoliliken nu börjar ge avsedd effekt vad gäller ansträngningarna attbegränsa statsutgifternas tillväxttakt är ett glädjande inslag i den budgetpolitiskabilden. Likväl är de redan föreslagna och beslutade besparingarna inletilllräckliga för att de av statsmakterna uppsatta riktlinjerna förbudgetpolitiken skall kunna uppnås. Del kan i detta sammanhang finnas skäl all påminna om densaldoul-veckling som enligl långtidsbudgeten följer av redan fattade beslut ochgjorda åtaganden. Mellan budgetåren 1981/82 och 1986/87 förutses budgetunderskotteti löpande priser öka med . Prop.1981/82:150 Reviderat budgetförslag 20 arna ökar med drygt 25 miljarderkr. Tillväxten av besparingarna kan därför på intei, sätt ses som alt utrymmeskulle finnas för nya utgiftsåtaganden. Tvärtom måste ytterligare besparingargenomföras för att de av statsmakterna uppsatta målen för budgetpolitiken ochsamhällsekonomin skall kunna uppfyllas. I långtidsbudgeten har även studerats besparingarnasinriktning med avseende på realekonomiska kategorier. Därvid har de besparingarsom uppkommer på budgetens inkomstsida hänförts till realekonomiska grupper påmotsvarande sätt som normall görs för statsutgifter. Direkta statsnnansiella effekiier av vidtagnabesparingsåtgärder fördelat på realkategorier /87 i fasta priser(i 1982/prisläge) Transfereringar till hushåll 14,4 Tonvikten på besparingarna ligger på transfereringarna.Begränsningar av statlig konsumtion och investering svarar sammanlagt förknappl I miljard kr. av de totala besparingarna. Del bör dock observeras allredovisningen i långtidsbudgeten inte innefattar de begränsningar av den statligakonsumtionen som uppstår till följd av den tillämpade metodenall efter pris- och löneomräkning reducera myndighetsanslagen , vilketkan anses motsvara en rimlig produktiviielsökning hos myndighelerna. Transfereringar till hushåll svarar, i fasta priser, fördrygt . av de totala besparingarna. Av beloppet beror ca 4,5miljarder kr. på förändrade principer för beräkning av basbeloppet. Drygt 3miljarder kr. avser besparingar på bostadspolitikens område. Begränsningarna avreseavdragen, livsmedelssubventionerna samt förändringarna inom sjukförsäkringssystemetär andra åtgärder som ger betydande beloppsmässiga besparingar. Det börobserveras alt redovisningen av transfereringarna är hell inriktad på dekassamässiga effekterna för staten. Överföringarna till kommunerna har beräknats underförutsättning alt det regelsystem som föreslagits för ligger fast ävenför resterande delen av långtidsbudgelperioden. Med denna förulsätlning kommertransfereringarna lill kommunsektorn atl begränsas i fasta priser med inemot11 miljarder kr. De största effekterna erhålls genom begränsningar i delkommunala skalteunderiagel. Därutöver har stödet lill kommunerna inomutbildningsområdet begränsats i fasta priser med ca . Begränsningarna av transfereringarna tUl företagssektornuppgår lill ca I miljard kr. i fasta priser. Prop.1981/82:150 Reviderat budgetförslag 21 Som jag tidigare nämnt visar den analys som gjorts ilångtidsbudgeten atl omfattningen av automatiken är ungefär av samma omfattningsom . förhållande kan synasförvånande med tanke på dels omfattningen av de besparingar som vidtagits,dels att merparten av besparingarna gjorts inom den grupp av inkomster/utgifter som vid ett oförändrat regelsystem förändras aulpmaliskt. Huvudförklaringenär alt regeringens sparförslag snarare syftat lill all mildra effekterna avautpmafiken än alt helt bryta eller upphäva den. För all åstadkpmma detta hartillämpats i princip två olika metoder. Den ena har varit att göra förändringari basen för del automatikstyrda området. Den andra metoden har varit atlmodifiera indexkonstruktioner och indexbindningar. Den första metodenkännetecknas av alt del redan på kort sikt uppstår en full helårseffekl avbesparingen. Även om automatiken i sig beslår kommer den att verka från enlägre nivå varigenom en bättre anpassning kan ske lill resursutrymmet iekonomin. Den andra metoden syftar fill atl mera långsiktigt anpassautvecklingen till skiftande samhällsekonomiska fömtsätlningar. innebärall Ivärdel av de besparingar som kan uppkomma jämfört med oförändradeindexkonstmktioner delvis blir en funktion av den allmänna ekonomiskautvecklingen. De besparingar som åstadkommits genom förändring i basernaför del automatikstyrda området svarar för de värdemässigt största besparingarna.Förändringar i indexkonstmktioner har dock varit ell väsentligt inslag i denförda politiken. Sålunda har modifieringar gjorts av principerna för del indexsom styr basbeloppet, biståndsramens och försvarsramens omräkning samtupptrappningsreglerna för den statligt garanterade räntan för bostadslån.Syftet med modifieringarna har i vissa fall inle betingats avbesparingssträvanden. Detta gäller det nya försvarsprisindexet. Om ATP-systemetinkluderas innebär åtgärderna att . av statsutgifternaomfattats av förändrade indexkonstmktioner. Sammanfattningsvis pekar enligl min mening den redovisningjag givit av besparingsansträngningarna mol all arbetetvarit framgångsrikt och alt vidtagna åtgärder nu börjar bära frukt. Samtidigtkrävs fortsatta åtgärder med denna inriktning om inte gjorda insatser helteller delvis skall omintetgöras. Långtidsbudgeten har successivt vidgatslill att omfatta inte bara beskrivningar över statsbudgetens ulveckling, ulanockså över andra verksamheter som mer eller mindre styrs av statliga beslul. Iårets långtidsbudget görs en ytterligare ansats atl beskriva sådana kostnadersom uppkommer i samhället till följd av statliga beslut, men som inte kommertill uttryck på statsbudgetens utgiftssida. Med hänsyn härtill benämns dessautgifter ulombudgetära (eng. off-budget expenditure). Jag finner dennagenomgång värdefull som underlag för fortsatta överväganden ombudgetpolitiken. 1981/82:150 Reviderat budgetförslag Enligtmin mening finns skäl atl ägna ökad uppmärksamhet åt ulombudgetära utgifter.Även om det är svårl att mäta omfattningen av dessa, så visarredovisningen i långtidsbudgeten att de representerar betydande belopp.Budgetpolitiken måste, som jag tidigare nämnt, inriktas på åtgärder som bidrartill alt anpassa den offentliga sektorns omfattning till det samhällsekonomiskautrymmet. Omdetta mål skall kunna uppnås är del angelägel alt budgetpolitiken inle enbartinriktas på statsbudgetens utgifter, utan även på andra statliga beslut sompåverkar den samhäUsekonomiska utvecklingen. Jag tänker då t. ex. på effekternaav statlig reglering och utgifter över stafligt reglerade offentligafondsystem. Avnämnda skäl anser jag att det finns anledning att inom ramen för budgelpohlikenockså beakta de utombudgelära utgifterna. Del förutsätter bl.a. attstatsmakterna får en bättre bild över omfattningen av dessa utgifter än vad somnu är fallel. Instmment för prövningen av dessa utgifter bör också utvecklas. Ivissa fall utgör skaltereduktioner av olika slag ett allernaliv till direktabidrag över budgetens utgiftssida. Som exempel kan nämnas extra avdrag förpensionärer och investeringsavdrag. Från stalsfinansiell synpunkl har dessa iprincip samma effekt som direkta utgifter. De kan därför kallas skatteutgifter(eng. tax expenditure).