prop · G503106 · 1981-12-31 00:00:00 — omforskning m. m.; Regeringen föreslår alt antaga de förslag somhar upplagils i bifogade utdrag av regeringsprolokoll. I propositionen behandlas inledningsvis vissa allmännafrågor om forskningens roll i samhällsutvecklingen, nationellt ochinternationellt, behovet av inlernalionell och nordisk samverkan inom forskningen,villkor och förutsättningar för forskning samt krav på kvalitet i forskningen.Syften med, förutsättningar för och krav på forskningsplanering redovisas. Därvidanges all forskningsplaneringen måste ge såväl förutsättningar för nödvändiguthållighet i forskningssatsningarna som lämna frihet lill omprövningar avforskningsinriktningar. Den övergripande forskningsplaneringen på nationellnivå föreslås utvecklad. Näsla forskningspolitiska proposition avses läggasfram och då inbegripa också bl.a. forskning för teknisk ochindustriell utveckling saml energiforskning. För /84 beräknasen förstärkning av forskningsverksamheten kunna ske med 100 milj. kr. Olika metoder att påverka forskningens inriktningbehandlas varvid anmäls att det bör utredas om inrättande av Ijänsl somprofessor även fortsättningsvis skall fordra regeringens och riksdagensmedverkan. Arbetet med utveckling av mål och riktlinjer för verksamheten vidfakulteter föreslås föras vidare. Verksamhet med utvärdering av forskning inomforskningsråd och vissa seklorsorgan redovisas. Därvid förordas all dennaverksamhet utvecklas och all en ny redovisning sker inför näsla forskningsproposition. Övergripande prioriteringar inom forskningsverksamhetenläggs fasl. Följande områden anges som högst prioriterade: Forskning som är en förutsättning för och konsekvens avden stora nationella satsningen på teknisk utveckling. 1 1981182.1 samt. Prop.1981/82:106 2 Forskningom viktiga problem inom social- och hälsovårdsområdet. Forskningom ekologiska samband, särskill grundläggande forskning om markekologi. Forskningom den offentliga verksamheten; dess styrning, ekonomi och förändring. Insatserför allmän volym- och kompetenshöjning inom del samhällsve-lenskapligt-humanistiskaområdet. Följandeområden anges som högt prioriterade: Forskningom kulturyttringar och kulturfrågor. Forskningpå Uvsmedelsområdel; produktion, konsumtion, kostvanor och livsmedelspolitik. Forskningrörande jämställdhet mellan kvinnor och män. Fördelningav ansvar på forskningsmyndigheter för samordning av forskning inom de områdensom prioriteras anges. För /84 beräknas 10 milj. kr. för attpåbörja förstärkningen av de forskningsområden som inbegrips i prioriteringarna. Riktlinjeranges för den långsiktiga planeringen av forskningen inom resp. fakultelsområdesaml för finansiering och utnyttjande av dyrbar vetenskaplig utrustning. Forskningssamverkanmellan högskolan, seklorsorgan och näringsliv behandlas. Därvid angesriktlinjer för programansvar och finansiellt ansvar för sektorsforskning samlför högskolans och sektorsorganens samverkan och planering. Dessa riktlinjerinnebär bl. a. att sektorsorganen skall ha del fulla programansvarel ochfinansiella ansvaret för sin forskning. De skall göra längfidsbedömningar avutvecklingen inom sin forskningsverksamhet bl. a. rörande behov av materiellaoch personella resurser. Dessa bedömningar vägs samman av regeringen medmotsvarande bedömningar från högskolemyndigheterna. På grundval av sådanaavvägningar föreslår regeringen fördelning av resurser på de skilda områdenainom den samlade forskningsverksamheten. Principerför kostnadstäckning och kostnadsfördelning vid uppdragsverksamhet inomhögskolan anges. Olikaformer för högskolans forskningssamverkan med externa intressenter tas uppsåsom avtal, särskild inrättning inom högskoleenhet och sfiftelse. I fråga omstiftelse anges all sådan undantagsvis bör kunna förekomma och att detta dåfordrar regeringens medgivande. Arvodestjänstersom adjungerade professorer har hillills försöksvis kunnat inrättas vidhögskoleenhet. förordas att sådana tjänster blir ell reguljärt inslag ihögskolans tjänsteorganisafion. Den försöksverksamhet med kontaktforskare somhar bedrivits föreslås permanentas. 1propositionen förordas vidare all fleråriga medelsramar införs förforskningsråden inom verksamhetsområde.Planeringsramarna skall avse utöver aktuellt budgetår. 1981/82:106 3 året1983/84 beräknas en förstärkning av forskningsrådens resurser med ca 25 milj.kr. Tidsbegränsadearvodestjänster skall kunna inrättas vid högskoleenhet på medel som ställtstill förfogande av forskningsråd eller seklorsorgan för tidsbegränsade projekt. Förordnandetidenför forskningsrådens huvudsekreterare begränsas till . Statligtfinansierade forskningsprojekt skall i fortsättningen planeras och budgeterasäven med avseende på hur information och resullalspridning skall ske till skildanyttjargrupper utanför högskolan. Desärskilda medel för forskningsinformation, som disponeras av forskningsrådsnämnden,föreslås öka med 1 milj.kr. Ökningen skall användas till forskningsinformationför barn och ungdom. 1fråga om högskolans informationsverksamhet förordas all en systematiskutvecklings- och försöksverksamhet bedrivs avseende delshögskolans kontaktorganisalion, dels organisation och former för att spridainformation om forskning och forskningsresultat, tlniversitels- ochhögskoleämbetet (UHÄ) skall samordna denna verksamhet, för vilken beräknas500000 kr. för /83. Statistikenöver forsknings- och utvecklingsarbete byggs ul, framför alll med avseende påstatistik för högskoleenheter och statistik för hälso- och sjukvård. Registreringenav forskningsprojekt skall även i fortsättningen ske i flera skilda registermen med en samordning dem emellan. Ansvaret för registren skall ligga påområdesansvariga myndigheter. Reglernaför behörighet forskarutbildning ändras så all en lämplighelsbedömninginförs för antagning till forskarutbildning. 1fråga om dimensioneringen av forskarutbildningen slås fast all del f n. inle ärmöjligt att precisera antagningslal för varje ämne eller grupp av ämnen ochhögskoleenhet. UHÄ skall dock fortlöpande följa ulbudel av examinerade frånforskarutbildningen och arbetsmarknadssituationen för forskarutbildade. Pågrundval av denna bevakning skall UHÄ ge underlag både för anslagsframställningaroch för den lokala planeringen av forskarutbildningen. Ellsystem med omdömen om doktorsavhandlingarna införs. skall i ett protokoll redovisa omdömen om doktorsavhandling. Föratt få kontinuitet vid bedömning av avhandlingarna skall betygsnämnd bestå avtvå fasla ledamöter som utses för ett är i taget saml ytterligare en eller treledamöter som utses för varje enskild avhandling. Utbildningsbidragenför doktorander föresläs bli uppräknade lill en nivä motsvarande något över denhögsta nivån för utbildningsbidrag inom arbetsmarknadsutbildningen. Vidareföreslås doktorandljänsler bli inrättade vid forskningsråd och sektoriellaFoU-organ samt försöksvis vid hög- Karlong:S. 5 Till s. 4 flyttas: Utdrag PROTOKOLL föredragandenas hem . Tillkommer: Bilaga A Prop,1981/82:106 4 Nuvarande amanuens- och assislentljänsteravskaffas. De resurser för forskarutbildning som hillills har legat inom ramenför dessa tjänster används lill inrättande av ytterligare utbildningsbidrag fördoktorander. En ny typ av assistenltjänst, knuten till innehav avutbildningsbidrag föreslås inrättad. Vidare föreslås inrättas en ny typ avamanuenstjänst för enklare undervisningsuppgifter eller annatinsUlulionsarbete. En riktlinje för del fortsatta arbetet med frågor omforskarutbildningens meritvärde skall vara att den lid, dock högst , somen forskarstuderande ägnar ål sin utbildning vid tjänsletillsällning fårlikställas med tjänstgöring i statlig Ijänsl. Ansvaret förs över lill högskolan för denförsöksverksamhet med viss forskning inom primärvården som bedrivs i ,och . 1 bilaga framhålls betydelsen aven fortsatt uppbyggnad av biologiskt grundad helhelskunskap om skildaproduktions-åtgärders effekter i syfte att för de biologiska näringarna förenakraven på hög produktivitet och bättre resurshushållning. Viklen av att stödjagriind-läggande forskning om bl.a. markens ekologi, skogsförnyelse och skogsproduktionsamt livsmedel betonas. Vidare understryks viklen av att stärkaforskarutbildningens organisation för alt skapa ett rekryleringsunderiag förbl. a. framtida forskning. 1 bilaga presenteras bl.a.förslag för all tillgodose krav på organisatorisk utveckling inomarbetsmiljöforskningen, migrations- och etniciietsforskningen samljämslälldhelsforskningen. Närvarande: Slatrådel Ullslen, ordförande, och statsrådenWikström, , , Åsling, Söder, , , , ,, , , Elmstedt, Tilländer, Ahrland, . Föredragande: Statsråden , , ochAndersson. Proposition om forskning m. m. Statsråden , , och sina förslag. Anförandena redovisas i underprolokollen förutbildnings-, jordbruks- resp. . Statsrådet hemsläller att regeringen i enproposition förelägger vad han och statsråden , ochAndersson har anfört för de åtgärder eller del ändamål som framgår avföredragandenas hemställan. 1981/82:106 5 Regeringenansluter sig till föredragandenas överväganden och beslutar att genomproposition förelägga vad här har anförts för de åtgärder eller deländamål som framgår av föredragandenas hemställan. Regeringenbeslutar all de anföranden och förslag som redovisas i underprolokollen skallbifogas propositionen som bilagorna A-C. Anmälantill proposition om forskning m. m. såvitt avser utbildningsdepartementetsverksamhetsområde Delcentrala problemet i svensk forskningspolifik är del förhållandel att denna harutvecklats utefter olika linjer ulan närmare samordning dem emellan. Den enaomfattar politik för högskolan och forskningsråden och begränsar sig i alllväsentligt till grundforskning och forskariitbildning. Den handhas inomregeringskansliet av . Den andra linjen utgörs avpolitik för forskning knuten lill olika samhällssektorer och är uppbyggd för debehov av forskning och utveckling dessa sektorer har. Inom regeringskanslietsvarar resp. departement för forskning inom sin sektor. En följd av dessaförhållanden är också all olika delar av forskningsverksamheten bereds iskilda utskott i . Någon samlad bedömning av forskningspolitiken hardärför inte heller gjorts vid riksdagsbehandlingen av forskningsfrågor.Samtidigt är när del gäller utförandel av forskning högskolan, forskningsrådenoch sektorsmyndigheterna starkt Prop.1981/82:106 6 beroende av varandra i fräga om bl.a. personella,materiella och ekonomiska resurser. 1 prop.1978/79: 119, om vissa frågor rörande forskning och forskarutbildning tog jagbl.a. upp dessa frågor på grundval av forskningsrådsulred-ningens belänkande(SOU 1977:52) Forskningspolitik. Jag förordade där alt uppdelningen,schematiskt uttryckt, i högskoleforskning och sektors-forskning borde fortsättaall gälla men alt delta av många skäl fordrade en utveckling av övergripandeforskningsplanering. Mol den bakgrunden förordade jag också att regeringenunder följande mandatperiod skulle förelägga en samladforskningspolitisk proposition. Syftet med denna skulle vara att ge riksdagensä långt som möjligt en helhetsbild över forskningen och forskarutbildningeninom högskolan, seklorsforskningen och den industriella forskningsverksamhetensamt all lämna förslag om riktlinjer för planering och utveckling avforskningsverksamheten . Dessa förslag borde ocksåinnehålla övergripande prioriteringar av forskningsområdet. Jag angav isammanhanget att propositionen måste få betraktas som ett förslå försök.Erfarenheterna av arbetet med denna proposition och ställningstagandena lillförslagen i den borde ligga till grund för planering inför och utformningen avkommande forskningspolitiska propositioner. Jag lar nu upp dessa frågor. Inom har utarbetats dels en översiktöver FoU-sysle-men i och vissa andra länder, dels en redovisning avpågående utredningsarbete rörande forskning och utvecklingsarbete. Översiktenoch redovisningen bifogas till protokollet i delta ärende som bilagorna 1 och2. Regeringen uppdrog ålforskningsrådsnämnden (FRN) att lämna en redogörelse för resultat av forskningom forskning inom och utom . FRN har lämnat rapporten - of the Art and Implications for Policy. En sammanfattningav rapporten bör fogas lill protokollet i detta ärende som bilaga 3. Regeringen uppdrog vidare ål FRN all göraen analys av möjligheterna till övergripande innehållsmässiga prioriteringarinom forskningsområdel från regeringens och sida och all i sambanddärmed lämna förslag på forskningsområden som med hänsyn lill samhällets ochforskningens behov bör prioriteras. FRN har ijuni 1981 avlämnat rapportenSvensk forskning 1982-1986. En sammanfattning avrapporten bör fogas lill protokollet i detta ärende som bilaga 4. Med slöd av regeringens bemyndigande tillkallade jag den 2mars 1978 en kommitté' med uppdrag alt utreda högskolans forskningssamverkan generaldirektören , dåvarandebyråchefen (fr.o.m. t.o.m. ),riksdagsledamöterna , professorerna , avdelningsdirektören , forskningschefenRagnar , riksdagsledamoten, docenten (ordförande),planeringschefen (fr.o.m. ) samt dåvarandeplaneringschefen (t.o.m. ). 1981/82:106 7 med forskningsråd, myndigheter, företag och organisationerm.m. Kommittén antog namnet forskningssamverkanskommittén (FOSAM, U 1978:01). FOSAM överiämnade belänkandel (SOU1980:46) . En sammanfattning av FOSAM: s belänkandebör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 5:1. Efterremiss har yttranden över FOSAM: s belänkande avgetls av försvaretsforskningsanstalt, statskontoret, ; statens institut förpersonaladministration och personalutbildning, universitets- ochhögskoleämbetet, och högskolor, statenslivsmedelsverk, , statens industriverk, styrelsen förteknisk utveckling, statens provningsanstalt, forskningsrådsnämnden, humanistisk-samhällsvetenskapligaforskningsrådet, medicinska forskningsrådet, naturvetenskapligaforskningsrådet, statens råd för skogs- och jordbruksforskning, styrelsen föru-landsforskning, , iransportforskningsdelegalionen,, , ,riksanlikvarieämbelet och statens historiska museer, statensslrålskyddsinslilul, styrelsen för arbelarskyddsfonden, statens råd förbyggnadsforskning, , geologiskaundersökning, , Sverigeslantbruksuniversitet, delegationen för energiforskning, delegationen försocial forskning, upphovsrätlsulredningen, Svenska handelskammarförbundet.Norrlandsfonden, , , . Centralorganisationen /SR, iSverige, , , ABAstra, AB Hässle, , , , AB ,Kol-lekfivforskningsinstitutens , . Dessutomhar inkommit ett antal skrivelser med anledning av belänkandel. Ensammanställning av remissyttrandena över FOSAM: s betänkande bör fogas lillprotokollet i delta ärende som bilaga 5:2. Med slöd av regeringens bemyndigande tillkallade jag den 6september 1979 en kommitté' för att utreda forskningens ochforskarutbildningens situation i den nya högskolan (U 1979:10). Kommittén överlämnade ijuni 1981 belänkandel (SOU 1981:29)Forskningens framlid. En sammanfattning av betänkandet bör fogas till protokolleti detta ärende som bilaga 6:1. ' universitetskanslern (ordförande)j numera teologie doktor , professor ,teknolog , professor , docent ,professor , professor (fr. o. m. den 8 oktober1979), professor (fr. o. m. ), professorOlof (t.o. m. ), professor , professor , universitetslektor, docent , professor samt universitetslektor, docent . Prop.1981/82:106 8 Efterremiss har yttranden över betänkandet avgetts av , statistiskacentralbyrån, statskontoret, riksrevisionsverkel, universilels-ochhögskoleämbetet, och högskolor, centralasludiestödsnämnden, , styrelsen för teknisk utveckling,forskningsrådsnämnden, humanislisk-samhällsvelenskap-liga forskningsrådet,medicinska forskningsrådet, naturvetenskapliga forskningsrådet, Sverigeslanlbniksuniversilet, statens råd för skogs- och jordbruksforskning, styrelsenför internationell utveckling, styrelsen för u-landsforskning, försvarelsforskningsanstalt, transportforskningsdelega-lionen, ,kungl. , delegationen för vetenskaplig och teknisk informationsförsörjning,, , arbelarskyddsslyrelsen,statens råd för byggnadsforskning, statens industriverk, statens delegationför rymdverksamhet, expertgruppen för forskning om regional utveckling.Handelshögskolan i , , . Centralorganisationen /SR, iSverige, , ,, jämslälldhelskommillén. Dessutomhar inkommit ell anlal skrivelser med anledning av betänkandet. En sammanställningav remissyttrandena över belänkandet bör fogas till protokollet i detta ärendesom bilaga 6:2. Regeringenuppdrog ål FRN och stafistiska centralbyrån (SCB) allundersöka behovet av statistik över forsknings- och utvecklingsarbete (FoU).FRN och SCB har avlämnat rapporten av FoU-slatisfik. Ensammanfattning av rapporten bör fogas till protokollet i delta ärende sombilaga 7:1. Efterremiss har yttranden över rapporten avgetts av försvarels forskningsanstalt,delegationen för vetenskaplig och teknisk informationsförsöijning,universitets- och högskoleämbetet, , statens råd förbyggnadsforskning, statens industriverk, styrelsen för teknisk utveckling,humanistisk-samhällsvelenskapliga forskningsrådet, medicinska forskningsrådet,naturvetenskapliga forskningsrådet, ,delegafionen för energiforskning, Ingenjörsvelenskapsakademien, . Centralorganisationen /SR, socialdemokratiskaarbetarparti. En sammanställning av remissyttrandena över rapporten bör fogastill protokollet i detta ärende som bilaga 7:2. Regeringenuppdrog ijuni 1979 åt UHÄ alt utreda olika möjligheter all förbättraplaneringen av forskamtbildningens dimensionering. UHÄhar avlämnat en rapport benämnd Forskarutbildningens dimensionering.En sammanfattning av rapporten bör fogas fill protokollet i detta ärende sombilaga 8:1. Efterremiss har yttranden över UHÄ: s rapport avgells av domstolsver- Prop.1981/82:106 9 kel,, , statskontoret, ,, berörda statliga högskoleenheter, ,styrelsen för arbetarskyddsfonden, statens råd för byggnadsforskning,styrelsen för teknisk utveckling, forskningsrådsnämnden,hu-manislisk-samhällsvelenskapliga forskningsrådet, naturvetenskapligaforskningsrådet, , riksanlikvarieämbelet ochstatens historiska museer, , ,arbelarskyddsslyrelsen, , statens industriverk,expertgruppen för forskning om regional utveckling, arbetslivscenlrum.Vetenskapsakademien, Ingenjörsvelenskapsakademien, ,. Tjänstemännens centralorganisation.Centralorganisationen /SR, , Sverigesförenade studentkårer. En sammanställning av remissyttrandena över UHÄ: srapport bör fogas fill protokollet i delta ärende som bilaga 8:2. Genombeslut fick kommittén för utredning om forskningens ochforskarutbildningens situation i den nya högskolan tilläggsdirektiv rörandeforskarutbildningens meritvärde. Kommittén överlämnadeijuni 1981 belänkandel (SOU 1981:30) Forskarutbildningens meritvärde. Ensammanfattning av belänkandel bör fogas lill protokollet i detta ärende sombilaga 9:1. Efter remiss har yttrandenöver belänkandel avgells av i samråd med tjänsteförslagsnämndenför domstolsväsendet och notarienämnden, styrelsen för internationellutveckUng, styrelsen för u-landsforskning, ,krigsarkivet, statens försvarshistoriska museer, , statensbakteriologiska laboratorium, meteorologiska och hydrologiskainstitut, , , statskontoret,, , , kungl.biblioteket, delegationen för vetenskaplig och tekniskinformationsförsörjning, riksanlikvarieämbelel och statens historiska museer,statens konstmuseer, livrustkammaren. och ,, museet, statens ,universitets- och högskoleämbetet, , efter hörande av länsskolnämnderna,, lantbruksslyrelsen, , statensnaturvårdsverk, , ,arbelarskyddsslyrelsen, , statensplanverk, statens industriverk, geologiska undersökning, styrelsenför teknisk utveckling, statens provningsanstalt, , kammarrätten iStockholm, ärkebiskopen, efter hörande av övriga biskopar, forskningsrådsnämnden,humanislisk-samhällsvetenskapliga forskningsrådet, medicinska forskningsrådet,naturvetenskapliga forskningsrådet. Stiftelsen , Sverigeslantbruksuniversitet, statens råd för skogs- och jordbruksforskning.Handelshögskolan i , ,, . 1981/82:106 10 förbundet,, . Centralorganisationen /SR, iSverige, . utbildningsnämnd,allmänna biblioteksförening. , förenadestudentkårer, sjuksköterskeelevers förbund, Apolekarsocieieten -, jämställdhets-kommittén. Dessutom har vissa skrivelserinkommit med anledning av betänkandet. En sammanställning av remissyttrandenaöver belänkandel bör fogas lill protokollet i detta ärende som bUaga 9:2. Vidarehar lärartjänstulredningen (U 1977:04) i betänkandet (SOU 1980:03) Lärare ihögskolan behandlat frågan om finansiering inom forskarutbildningen, vilkenbör tas upp i detta sammanhang. Föröverblickens och sammanhangets skull behandlar jag i det följande åtskilligafrågor i vilka del ankommer pä regeringen eller berörda myndigheter attbesluta. AUmännaforskningsfrågor Behovet av forskning Människanssträvan efter all söka ny kunskap och hennes förmåga all ställa samman redantillgängliga kunskaper i nya mönster utgör en av grunderna för hennes möjlighetatt lösa de problem hon ställs inför. Mängden av kunskaper i världen äromätbar och berikas ständigt. Med en viss förenkling kan sägas alt elleffekfivt bruk av befintlig kunskap, ansträngningar alt återuppliva förloradeller glömd kunskap och strävanden alt finna ny kunskap - allt för att stärkamöjligheterna att lösa problem - är vad som inbegrips i forskning. Eegreppetforskning anger därmed i sig ett systematiskt sökande av kunskap. All förenklapå detta säll kan le sig utmanande. Del ger emellertid en nödvändig möjlighetalt avgränsa ell samlat område med gemensamma drag och som har djup förankringi kultursamhället. Frågorom vilken forskning som skall bedrivas, vem som skall finansiera den och hurdel skall ske saml systematiseringen av forskningen, eller om man så villarbetsfördelningen inom den, är kärnan i vad vi kallar forskningspolitik. Justörre och flera problem samhället ställs inför, desto starkare blir kraven påall öka intensiteten i forskningsverksamheten och att forma enforskningspolitik som medger en effektivare planering av forskningen. Jaghar i andra sammanhang ofta framhållit den centrala roll forskningen spelar förutvecklingen i vårt land. Den är en av de viktigaste förutsättningarna för allstimulera näringslivets långsikliga förnyelse, bygga upp den svenska industrinskompetens och hävda dess konkurrenskraft på världsmarknaden. 1 den ekonomiskasituation som nu befinner sig måste Prop.1981/82:106 11 forskningensroll i delta avseende få en framträdande plats. Detta synsätt präglar ocksåmina förslag i del följande om övergripande prioriteringar inomforskningsverksamheten och den långsiktiga planeringen av denna. Enframgångsrik teknisk och industriell utveckling är grundläggande för vårekonomiska välfärd men den påverkar också våra levnadsförhållanden i en mängdavseenden. Våra kontaktmönster med andra länder vidgas. Sociala och kulturellaförhållanden ändras såsom boendeformer, samspelet mellan olika generationeroch mellan skilda grupper, former för kulturella aktiviteter och ulnylljandeav kullurutbud m. m. Dén regionala utvecklingen får andra förutsättningar.Hushållning med naturresurser och skyddandel av vår natur påverkas. Villkoreninom arbetslivet förändras. Allldelta framhäver enligt min mening behovet av också sådan forskning som kan geoss kunskap såväl om de långsikfiga konsekvenserna av teknisk och industriellutveckling som kunskap om hur vi i ett tidigt skede skall kunna förebygga ellerlösa de problem av skilda slag som denna för med sig. Avvad jag har sagt framgår all behoven av forskning för all främja en balanseradsamhällsutveckling som grundar sig på elt förbättrat tekniskt och industrielltkunnande inle kan tillgodoses enbart med forskningsinsatser för all stärkaindustrins kompelens och konkurrenskraft. Dessa måste också förenas medforskning på en mängd andra områden med syfte alt ge oss kunskaper förbedömning av helheten i samhällsutvecklingen, hur delar av denna verkar iförhållande till varandra. Därav följer alt även om tyngdpunkten i forskningsinsatsernanu måste läggas på naturvetenskapligt och tekniskt inriktad forskning övrigaforskningsområden allljäml måste ägnas betydande uppmärksamhet. Forskning är enframåtsyflande verksamhet.