prop · G503106 · 1981-12-31 00:00:00 — Nämnden pekar isammanhanget bl.a. på sådana exempel som ell nationellt halvledarlaboralorium,ett ev. svenskt dellagande i en europeisk synkrolronljuskälla samt ettnationellt acceleratorcentmm. Nämndenbedömer att ett årligt utrymme av ca 7 milj. kr. utgörett minimialternativ för satsningar på utrustning anknuten fiU big science. Påtre lUl behöver utrymmet öka fill ca 10 milj. kr. Nämndendiskuterar även dellagande i internafionellt forskningssamarbete av bigscience-karaklär och påpekar all sådana engagemang ofta utgör elt alternafivtill investeringar på nafionell nivå. Detta förhållande visar enligt nämndenviklen av all kostnadskalkyler presenteras för de planerade investeringarna idyrbar utmslning som gör del möjligt alt jämföra dessa med kostnader för attdelta i internafionellt samarbete. Nämndenanser all en direkt avvägning mellan resurser för utmslning för bigscience-projekl och sådana för övrig dyrbar utmslning inte bör ske ulan alt enkontinuerlig anpassning i den takt som de stora projekten konkretiseras istället bör komma i fråga. Nämnden är dock medveten om att den måste varaberedd all binda sig under en följd av år med betydande belopp för attgarantera genomförandet av de stora investeringarna i utmslning. Nämndenanser del vara önskvärt alt planeringsramar kan anges för utvecklingen av densärskUda kostnadsramen för dyrbar utrustning som ställs till FRN: sdisposition. Nämnden föreslår en vidgning av kostnadsramen fill 57 milj. kr.för /83 samt till resp. 68, 79 och 90 milj.kr. de tre därpåföljande budgetåren. Behovel av investeringar för utmslning i anslutning fillbig science-projekl inom de angivna beloppen anger nämnden till 7, 8, 9 samt 10milj. under resp. budgetår. » För egen del vUl jag anföra följande. Deerfarenheter FRN har redovisat rörande nämndens disposifion av den särskildakostnadsramen för dyrbar vetenskaplig utrustning visar alt den stegvis harutvecklat former för fördelning av ramen som med utgångspunkt i vetenskapligabedömningsgrunder ger ell effekfivt slöd fill svensk forskning. Jag konstaterarmed lillfredsslällelse all nämndens samarbete 1981/82:106 64 medforskningsråd och andra berörda instanser av såväl resursfillförande sommottagande karaktär blivit fastare etablerat. Jag fömtsätter all nämndeneftersträvar all detta samarbete utvecklas vidare. Jagdelar nämndens bedömning att tyngdpunkten i behoven av dyrbar utmslning av alllatt döma även i fortsättningen kommer att ligga inom naturvetenskapliga,tekniska och medicinska ämnesområden. Jag vill här erinra om att syftet med altanvisa särskilda medel för dyrbar vetenskaplig utmslning är att stödja sådanforskning som forskningsråden initierat och finansierar. För den forskning sombedrivs inom ramen för högskolans fasla resurser anvisas medel lill utrustningi annan ordning. När det gäller den långsiktiga kunskapsuppbyggnaden för sektoriellaändamål har jag tidigare framhållit all den har ett nära släktskap medinomvetenskapligt motiverad forskning. I den utsträckning somkunskapsuppbyggnaden förläggs tiU högskolan bör del i vissa fall vara möjligtall utnyttja sådan dyrbar utmslning som har införskaffats i anslutning lill avforskningsråd finansierade projekt. När kunskapsuppbyggnaden är av sådankaraktär all den ligger i anslutning fill eller sammanfaller med avforskningsråd finansierad forskning bör vidare särskill dyrbar utmslning fördess behov också kunna bekostas av medel från den särskilda kostnadsramen. Jagfömtsätter alt FRN eftersträvar en bred enighet vid dessa ställningstaganden. Ilikhet med FRN vill jag stryka under viklen av en ökad samplanering mellanolika organ vid anskaffning och ulnylljande av dyrbar utrustning. Därvid börockså samverkan på nordisk nivå beaktas. Jag erinrar också om regeringensuppdrag fill FRN och UUH all utveckla ell syslem för registrering avutrustning i syfte alt åstadkomma ell effektivare utnyttjande av denna. Jaganser, liksom nämnden, att det inle finns skäl all anvisa medelför utmslning i anslutning lill big science-projekt under en särskildkostnadsram. Jaghar i budgetpropositionen beräknat medel för dyrbar vetenskaplig utmslningunder anslaget Inredning och utrustning av lokaler vid högskoleenheterna m.m.,kostnadsramen Till forskningsrådsnämndens disposition för budetårel 1982/83och inom ramen för del beräknade beloppet av 47 milj. kr. även beaktat näraförestående utrustningsbehov av big science-karaklär. Denfortsatta tUldelningen av medel för dyrbar vetenskaplig utrustning blirnödvändigtvis beroende av stäUningslagande till sådana big science-projekl somkan komma all presenteras. Ett viktigt underlag blir härvid den rapport omresursbehovet för framtida svensk acceleratorbaserad forskning som harutarbetats under ledning av en sakkunnig inom . Ettannat underlag av intresse är de planer på satelliter för gmndforskning isamarbete med andra länder som enligl vad jag har inhämtat föreligger inomDP'R. tredje projekt med betydelse för ell anlal forskningsområden inomfrämst naturvetenskap är en nordiskt stor- 1981/82:106 65 Detta projekt befinner sig ännu på elt förberedandestadium. Acceleratorbaserad forskning och införskaffande och utnyttjande av enstordator är enligt min mening, goda exempel på områden kring vilka nordisksamverkan bör sökas. Jag fömtsätter att nämnden vid sin fortsatta bedömning avbehovet av dyrbar utrustning nära följer utvecklingen av planer för bigscience-projekl. Jag vill avslutningsvis framhåUa all jag för egen delbedömer en ökad tillgång på medel för dyrbar vetenskaplig utrustning ianslutning lill såväl big science-projekl som projekt av den karaktär somhillills har anvisats medel från den särskilda kostnadsramen disposition så angelägen att den i den fortsattaforskningsplaneringen bör ges hög prioritet inom de ekonomiska ramar som kankomma all fastställas för forskningsverksamheten. Regeringenbör inhämta godkännande av de av mig förordade riktlinjerna förfinansiering och ulnylljande av dyrbar vetenskaplig utrustning. Jag har i det föregående redovisat min syn på vissaallmänna forskningsfrågor samt förordat övergripande prioriteringar ochutifrån dessa riktlinjer för planering av forskning under de närmast följandeåren inom både högskolan och ett antal sektorsområden. Av vad jag därvid haranfört och av den översikt över det svenska FoU-systemet som har fogals sombilaga till delta prolokoU framgår, all högskolan spelar en central roll somutförande organ för forskning finansierad av såväl forskningsråd som elt stortantal seklorsorgan. Högskolan har också i växande omfattning anlitats förforskningsuppdrag givna av det enskilda näringslivet. Den samverkan mellanhögskolan och externa forskningsintressenter som stegvis har vuxit fram harakluaUserat ett stort anlal frågor bl. a. om hur en sådan forskningssamverkanbör organiseras, finansieras och fogas in i oUka forsk-ningsfinansierandeorgans planering saml i en övergripande nafionell forskningsplanering. Dessafrågor berördes bl.a. av forskningsrådsulred-ningen ochforskamtbildningsulredningen. För alt belysa dem yllerligare saml för allutarbeta förslag lill åtgärder tillkallade jag en särskUd kommitté(Dir 1978:21) forskningssamverkanskommillén (FOSAM). Kommittén har i oktober1980 avlämnat betänkandet (SOU 1980:46) . Jag lar nuupp delta lill behandling. FOSAM har ingående redovisat nuvarande förhållandenrörande forskningssamverkan meUan högskolan och externa forskningsintressenleroch därvid gjort en förtjänstfull analys av en lång rad problem som är förknippademed en sådan samverkan. Del ligger i sakens natur alt kommittén för att kunnateckna en fullständig bild av det problemområde den har förelagts också hardiskuterat frågor som f.n. inte fordrar beslut av regering 5 RiksdagenI98II82. Prop.1981/82:106 66 De rör arbetsformer inom högskoleenheter, avlalskonslmk-lion ochansvarsfördelning vid uppdrag, avtalens innehåll, sekretess och upphovsrätt. Enligtmin mening är FOSAM: s probleminvenlering en värdefull sammansläUning av de idessa sammanhang väsentliga frågorna. De förslag kommittén för fram bör lillstora delar kunna utgöra rikfiinjer för högskolemyndigheternas behandling avfrågorna. FOSAMhar också tagit upp frågor om tjänsteåligganden, arbelsfidsreg-lering ochpersonalplanering. Dessa frågor bör behandlas i samband med beredningen avlärartjänslutredningens förslag. Jag går över lill frågan om högskolanskompetens och resurser för forskningssamverkan. Allmännautgångspunkter för högskolans forskningssamverkan Encentral del i FOSAM: s förslag rör högskolans resurser och kompelens förforskningssamverkan saml fördelningen av ansvar för långsiktigkunskapsuppbyggnad mellan högskolan och andra forskningsorgan. FOSAM har pådetta område anaJyserat den situafion högskoleforskningen befinner sig i.Kommittén framhåUer att problemen omfattar tre skilda slag av forskning,nämligen den inomvetenskapligt motiverade forskningen, långsiktigkunskapsuppbyggnad motiverad av seklorsforskningens och industrins behov ochmera kortsiktig sekloriell och industriell forskning i allmänhet utformad somprojekt och uppdrag utlagda på högskolan. Kommittén ulgår för sina förslagfriin två gmndläggande förutsättningar. Den ena är beslut medanledning av prop. 1978/79:119 om vissa forskningsfrågor m. m. om attseklorsforskning så långt möjligt skall förläggas liU högskolan i syfte allundvika all nya forskningsinsfilul inrättas som kan medföra resurssplitlringoch stelhet i forskningsorganisationen. Den andra är att en långsiktig kunskapsuppbyggnadinom högskolan för sektorsforskning och induslriforskning i dagens ekonomiskasituation inte är möjlig genom liUskoll av nya resurser fill högskolan ulanmåste komma lill stånd genom en omfördelning av existerande resurser inomlandels totala forskningssystem. Kommittén lägger därefter fram en rad skildaförslag med syfte all stärka högskolans beredskap all medverka i kunskapsuppbyggnadoch la emot uppdrag från sektorsorgan och industri. Jag kommer i del följandeall behandla vart och ett av dessa förslag men viU inledningsvis allmänt beröravillkoren för högskolans forskningssamverkan. Frånmånga håll ställs nu krav på all forskningen skall medverka vid lösning av enrad olika samhällsproblem och intensifiera verksamheten på områden av betydelseför den industriella utvecklingen. För att tillgodose dessa önskemål haruppmärksamheten i ökad utsträckning kommit att rikta sig mol högskolan och deresurser som står fill dess förfogande. Detta är enligt min meningutomordentligt glädjande. Samfidigt har denna ut- Prop.1981/82:106 67 vecklinglett liU att en rad avvägningsfrågor inom vårt totala forsknings-syslem harskjutits i förgrunden. Till dessa hör avvägningen mellan högskolansinomvetenskapligt motiverade forskning och dess medverkan i långsiktigkunskapsuppbyggnad för speciella ändamål. Låt mig stryka under all del ärutomordenfligt angelägel alt högskolan i slor omfattning medverkar i denlångsiktiga kunskapsuppbyggnaden för sektoriella och industriella ändamål. Föratt högskolan skall kunna fullgöra uppgiften att åta sig sektoriella ochindustriella FoU-uppdrag måste den besitta kompelens härför. Detta kräverteori- och metodutveckling och allmän kompelens uppbyggd på de ifrågavarandeområdena. Man kan med en ofta använd term kalla detta riktad gmndforskning. Även om jag således igmnden är myckel positiv fill att långsiktig kunskapsuppbyggnad av nämnt slag iökad utsträckning förläggs till högskolan måste jag konstatera altdetta inte är möjligt ulan omfördelning av resurser. Jag kan här helt instämmai FOSAM: s uppfattning. Avvägningen mellan den inomvetenskapligt motiveradeforskningen och den sektoriellt eller industriellt motiverade långsiktigakunskapsuppbyggnaden rör ytterst fördelningen av både materiella och personellaresurser inom högskolan mellan dessa båda områden. Under de senaste två årtiondenahar en kraffig utbyggnad av den sektorieUa forskningen ägt rum. Den har också iökad utsträckning föriagls lill högskolan. är del uppenbart alttillskotten tUl högskolans basorganisation och forskaml-bUdning samlinrältandet av nya forskningsområden, i allmänhet genom nya tjänster somprofessor, inle har kunnat balansera seklorsforskningens ochinduslriforskningens tillväxt. Detta har lelt lill en viss förskjutning avresurserna för den i första hand inomvetenskapligt motiverade forskningen molseklorsforskning. Del rör sig här inle enbart om lokaler, utmslning och andrafacilileler för forskning, ulan också om de intellektuella resurserna förforskning. Sektorsforskningen och industriforskningen har kunnat erbjudabättre ekonomiska resurser i skilda avseenden än den inomvetenskapligtmotiverade forskningen inom högskolan. Denna senare har därför fått en myckelhård konkurrens om forskarbegåvningarna. Eftersom många uppdrag utförs avforskarstuderande styrs också forskamlbildning och forskning inom vissaområden i hög grad av tillgången på externa medel. Även om det är myckelpositivt alt personer med forskningskompetens kan nyttiggöras inomseklorsforskning och induslriforskning riskerar en förstärkt utveckUng i dennariktning att skapa besvärande obalanser inom del tolala forskningssystemet. Enutbyggnad av sektorsforskningen i snabbare takt än högskolans förmåga alt imotsvarande mån söija för forskamlbUdning och inomvetenskapligt motiveradforskning leder också lätt tUl att sektorsforskningen får en bristfälligkvalitet. Jagerinrar om vad jag har anfört rörande den inomvetenskapligt motiveradeforskningens långsikliga kunskapsuppbyggnad. Denna utgör basen för densektoriella och industriella forskningens förnyelse och Prop.1981/82:106 68 vidgning.För att den inomvetenskapligt mofiverade forskningen skall kunna fylla dennauppgift måste den ha sådan omfattning och stabilitet att den vid sidan avforskningssamverkan med seklorsorgan och del enskilda näringslivet ocksåsjälvständigt förmår från inomvetenskapliga utgångspunkter fördjupa och breddade olika vetenskapsområdena. Jag vill foga lill, all detta år angelägel också iell bredare perspekfiv, nämligen all samhället genom en fri och rikt varieradgrundforskning får möjlighet all belysa och förstå den mera styrdagmndforskning och dess länkbara liU-lämpningar som i ökad utsträckningutförs ulan den insyn högskolan arbetar under. Jag tänker på den forskning somäger mm inom stora nationella och framför aUl multinationella företag och somkan ha betydande effekter för vår framlida samhällsulveckUng. Som exempel påforskningsområden för vilka bl. a. multinationella företag avsatt myckel betydanderesurser kan nämnas mikroelektronik och bioteknik. Innebörden av vad jag nuhar anfört är sammanfattningsvis all det genom omprioriteringar ochförstärkningar av högskolans forskningsresurser måste skapas en bättre balansmellan behovet å ena sidan av all behålla och utveckla en inomvetenskapligtmotiverad forskning, bl. a. nödvändig för det inlernalionella kunskapsutbytetoch forskamlbUdningen, å andra sidan av en stabil bas för att kunna la emot ochutföra forskningsprojekt för sektoriella och industriella ändamål ochtillgodose behovel av långsiktig kunskapsuppbyggnad. Jag lar nu upp FOSAM: sförslag med dessa syften. Behovelav författningsmässig reglering av forskningssamverkan Förstvill jag något beröra FOSAM: s tolkning av vad jag förordade i prop.1978/79:119 all nya särskilda forskningsinstitut endasi undantagsvis bordeinrättas. Enligl min mening har kommittén i någon mån dragit väl långtgåendeslutsatser av detta uttalande. Jag uteslöt nämligen inle i sammanhangetmöjligheten av aft när särskilda omständigheter föreligger nyaforskningsinstitut skall kunna inrättas. Jag angav emellertid alt del varviktigt all delta då skedde i sådana former att en fillräckligt bred ochsfimulerande forskningsmiljö kunde byggas upp. Milt grundläggande mofiv var bör undvika institutsbildningar som splittrar forskningsresurserna ochskapar isolerade miljöer som saknar det idéutbyte och den kritiska granskningav forskningsresultat som är nödvändiga för all säkerställa en god kvalitet påforskningen. Jag anser all delta ställningslagande allljäml äger giltighet. Delbör ses som en rikfiinje när det gäller den fortsatta utbyggnaden avsektorsforskningen. Jagkan instämma i FOSAM: s uppfattning alt såväl högskolemyndigheterna somsektorsorganen bör mera systematiskt pröva förutsättningarna för all ta molresp. föriägga uppdrag om långsiktig kunskapsuppbyggnad och annan forskningtill högskolan. En given utgångspunkt bör därvid Prop.1981/82:106 69 vara,som kommittén framhåller, alt det finns eller kan utvecklas kompetens inomhögskolan för att fullgöra sådana uppdrag. Men även om denna fömtsättninguppfylls är det inte givet all elt uppdrag skall ulföras inom högskolan. Andravillkor knutna till uppdraget såsom kostnader, kvalitet, lidsåtgång m. m. kanleda tUI all ett sektorsorgan finner att ett uppdrag med större fördel börutföras av något annat organ ån högskolan. Sektorsorganen bör därför hamöjlighet att välja andra former för forskningsutförande än dem högskolan kanerbjuda. Det är emeUertid enligl min mening väsenfiigt alt seklorsorganenverkligen prövar alternativen och att därvid sådana val görs all tillgängligaforskningsresurser utnyttjas väl. Uppbyggnad av forskningsverksamhet sominnebär dubblering av redan befintlig sådan och därmed resurssplittring måsteundvikas. Förhögskolans del måste ocksä finnas möjlighet att säga nej lill ett uppdrag ävenom den erforderliga kompetensen för att utföra detta finns. Uppdraget måste,som FOSAM betonar, på ett rimligt sätl kunna inordnas i högskolans verksamhet,där främst inomvetenskapligt motiverad forskning och forskarutbildning svararför kontinuitet och kompetensuppbyggnad. Högskoleorganen har elt ansvar föratt upprätthålla en balans mellan inomvetenskapligt motiverad forskning och annanforskning. sådant ansvar måste för att kunna fullgöras vara förenat medrätlen alt också avvisa uppdrag. Vadjag nu har anfört, vilket överensstämmer med FOSAM: s synsätt, innebär såledesinle någon bindande skyldighet för seklorsorgan all lägga Ul forskningsuppdragpå högskolan eller för högskolan alt ta emot sådana uppdrag. Däremot innebärdet en mera planmässig prövning av fömtsättningarna för all i vidgadutsträckning nyttja högskolans forskningsresurser för sektoriellaforskningsändamål. FOSAM föreslår att en sådan viljeinriktning bör uttryckasgenom dels ett förtydligande av högskolelagen, dels en särskild förordning somuttrycker statlig myndighets skyldighet att vid genomförande av forskning pådess bekostnad i första hand vånda sig lill högskolan. UHÄ har i sitt yttrandehäröver instämt i FOSAM: s förslag men presenterar en modifiering av kommitténsförslag liU författningstext. Vadförst gäller ell förtydligande av högskolelagen vill jag erinra om att dennaredan nu läcker högskolans uppgift all också bedriva forskning på uppdrag frånutomstående intressent. I 3 § högskolelagen sägs: "Forskningeninom högskolan skall syfta liU att vinna ytterligare kunskaper och lill allfinna vetenskaplig grund för utbildning och annan verksamhet." Formuleringenär i och för sig vid men orden " skall syfta lill ---- attfinna vetenskaplig gmnd för annan verksamhet" lägger obestridligenelt ansvar på högskolan all pröva fömtsättningarna all la mot forskningsuppdragfrån utomstående intressenter. Jag ulgår från att regeringens och riksdagensvilja rörande högskolans forskningsuppgift som på detta sätl har uttryckts ilag är en tillräcklig gmnd för all inrikta högskole- 1981/82:106 70 myndigheternasstråvan mot att fuUgöra den. Jag anser således inle att något ytterligareförtydligande av högskolelagen i delta avseende är nödvändigt. Närdel sedan gäller en särskild förordning med innebörd alt stafiig myndighet iförsta hand skall vända sig lill högskolan för att få önskad forskning utfördanser jag all det år tveksamt om en sådan verkligen skulle främja en bättresamverkan mellan högskola och sektorsorgan. Visseriigen skulle därmed ges enformell skyldighet alt i varje enskilt fall pröva högskolans förutsättningarför all utföra viss forskning. Risken är dock uppenbar för all en prövningreglerad på detta säll i många fall blir mera formell än reell. Mångaremissinstanser har också uttryckt tvivel om del ändamålsenliga i en särskildförordning med nämnda syften. Enligt min mening bör en förbättrad grund församverkan meUan högskolan och seklorsorganen i första hand skapas genomutvidgade direkta kontakter parterna emellan och en mera distinkt planering avresp. Jag kommer i det följande att förorda åtgärder med dessasyften. Effekterna av dessa bör prövas innan en författningsmässig reglering avstatsmyndigheternas prövning av lämpligt forskningsutförande organ tUlgrips. VissaIjänsleorganisaloriska frågor i anslutning lill forskningssamverkan Kommitténframhåller all forskning finansierad med externa medel inom vissa områden haren betydande omfattning inom högskolan och sysselsätter ell stort anlalpersoner på projeklbasis. För att nå ökad bredd och stabilitet i sådanforskning är det angelägel alt den också omfattas av högskolans fasl anställdapersonal. För all detta skall vara möjligt fordras att i de fast anställdalärarnas tiänsteåligganden även ingår all medverka i exlernfinansieradforskning eller all fasta tjänster kan inrättas på externa medel. FOSAMhänvisar här lill lärartjänslutredningens förslag om en ny tjänsteorganisationför högskolan vilket om del genomförs skulle bidra lill en lösning av deltaproblem. Denna fråga bör enligl min mening behandlas i samband med beredningenav lärartjänslutredningens förslag. Jag vill i sammanhanget beröramöjligheterna all inom ramen för externa medel kunna inrätta tidsbegränsadetjänster vid högskolan. Detbör, enligl min mening, vara möjligt all inom ramen för tidsbegränsadeexlernfinansierade projekt av uppdragskaraklär inrätta tidsbegränsade tjänsterför forskande personal, i den mån som sådana fordras för projektels direktagenomförande. Jag vill här hänvisa lill den av antagna nyaanslällningsskyddslagen (prop. 1981/82:71). FOSAMföreslår också all varje högskoleenhet med fasta forskningsresurser skalldisponera medel för alt brygga över variationer i lUlflödel av externa medel.De bör användas av berörda institutioner för all vid nedgångar i tillflödet påexterna medel bl. a. genom fortbildning och vidareutbildning höja och breddainstitutionens kompetensprofil. Prop.1981/82:106 71 börtillföras högskolan genom ell pålägg som belastar alla externt finansieradeprojekt. De remissinstanser som har behandlat detta förslag har ställt sigtveksamma lUl del. Jag har förståelse försyftet med kommitténs förslag men känner en viss tveksamhet inför attfinansiera åtgärder av detta slag med särskilda pålägg på exlernfinansieradeprojekt. Det är enligt min mening nödvändigt att i högskolansforskningssamverkan så långt möjligt undvika arrangemang som leder tiUdetaljerade regelkomplex. Del pålägg på exlernfinansierade projekt som måstegöras bör därför bestämmas utifrån en samlad bild av högskolans kostnader förprojektet. Del får sedan ankomma på högskolestyrelserna att fördela intäkternapå elt sådant sätl alt vid behov del av kommittén angivna ändamålet också kantillgodoses. I del följande återkommer jag till frågan om avgifter för denexlernfinansierade forskningen. Lokaleroch utrustning för forskningssamverkan Bristandetillgång på lokaler för forskningsändamål kan enligl FOSAM komma all kraftigtbegränsa högskolans möjligheter att åla sig exlernfinansierad forskning ochlångsikfig kunskapsuppbyggnad. Kommittén pekar på att i lokalplaneringen förhögskolan ingen hänsyn tas tUl behovel av lokaler för exlernfinansieradforskning. Enligl dess förslag bör högskolestyrelserna vara skyldiga alt i sinplanering ta hänsyn till och sträva efter alt tillgodose lokalbehov också förexlernmofiverad verksamhet, även om denna inte kan specificeras i detalj vidplaneringsliUfället.