prop · G50353 · 1981-12-31 00:00:00 — medredogörelse för verksamheten inom ; Regeringenöverlämnar lill enligt bifogade utdrag av regeringsprotokollredogörelse för verksamheten inom . 1 1981/82. 1981/82:53 2 Närvarande:statsråden , , , , , , , ,Elmstedt, Ahrland, . Skrivelsetill med redogörelse för verksamheten inom 1resolution 319 (1966) om förbindelserna med de nationella parlamenten uppmanarEuroparådets rådgivande församling regeringarna att ärligen lägga fram enrapport om verksamheten i inför sina parlament.Regeringen har lämnat sådana redogörelser för (skr.1968:23, skr. 1969:27, skr. 1970:39, skr. 1971:119. skr. 1972:107, skr.1973:161, skr. 1974:131, skr. l975/'/6:8, skr. 1975/ 76:141, skr. 1977/78:6,skr. 1978/79:17, skr. 1979/80:21, skr. 1980/81:7). En redogörelse förverksamheten inom har utarbetatsinom efter samråd med cheferna för justitie-, social-,budget-, utbildnings-, jordbruks-, arbetsmarknads-, bostads-, industri- ochkommundepartementen. Redogörelsen bör fogas till regeringsprotokollet i deltaärende som bilaga. Jaghemställer att regeringen till överlämnar den inom utrikesdepartementetupprättade redogörelsen för verksamheten inom minisierkommiltéunder 1980. Regeringenbeslutar i enlighet med föredragandens hemställan. 1981/82:53 3 Redogörelse för verksamheten inom höll två möten , medanställföreträdarna samlades femton gånger. Till de senare har av praktiska skäldelegerats rätten att behandla och fatta beslul i ärenden inomministerkommitténs kompetensområde, när ministrarna inte är samlade. Fyra fackminislerkonferenser arrangerades inomEuroparådets ram : i för ministrar ansvarigaför migrations-frägor (konferensen hölls på svenskt initiativ och med invandrarministerKarin som ordförande), juslilieministerkonfe-rens iLuxemburg, kommunministerkonferens i och den 21-22 oktoberplanministerkonferens i . Arbetet påen ny långtidsplan (1981-1986) för Europarådels aktiviteter avslutades 1980.Dessa aktiviteter, för vilka närmare redogörs nedan under II, indelas i åtta sektorer, fördelade på 15huvudkommittéer. Som grund principer i den nya långfidsplanen anges fortsalt arbete för skydd av individen och för en balanserad utveckling i . Ett återkommande tema inom de olika sektorerna är även ökad satsning på jämställdheisfrå- gorna. Europarådelsbudget uppgick fill ca . bidrag var totalt9368000 FF, vari ingick bl. a. amortering på den nya Europarådsbyggnaden med Imilj. FF, bidrag till Europeiska farmako-pén med 233000 FF, bidrag tillEuropeiska ungdomsfonden med 183000 FF samt fortsatt kapilaltäckning och ärligtbidrag lill fond för bosättning och regional utveckling med 356000FF. Ordförandeskapet i ministerkommittén/ställföreträdarkommitténroterar halvårsvis i alfabetisk ordning mellan medlemsländerna. Efter ministerkommittémötetden övertog ordförandeposten för den därpå närmast följande . 66:e ministerkommittémöle ägde rum den 10april 1980 i under ordförandeskap av den portugisiske utrikesministernFrei-tas Do Amaral. Det var första gången sedan Europapalatset togs i bruk 1977som ett ministermöte hölls utanför . Den svenska delegationen leddes av utrikesminister . Mötets dagordning omfattade konferensen om säkerhet ochsamarbete i 1981/82:53 4 (ESK), balansproblemen i , framsteg i deteuropeiska samarbetet samt FN-frågor. 1 diskussionen om ESK rådde bred enighet att händelserna iAfghanistan inte fick omintetgöra ESK-processen. Snarare, framhölls det, bordeMadrid-konferensen kunna bli än mer betydelsefull i det aktuella krisläget.Kommentarerna hölls i övrigt på ett allmänt plan. Flertalet delegationeruttalade sig för en jämvikt mellan de olika huvudområdena för konferensen (de s.k. korgarna). Ett undantag härvidlag utgjorde som närmare utvecklade varför korg tre (humanitära ochliknande frågor) borde ges speciell tyngd. Utrikesminister drev i sitt inlägg kravet på eneuropeisk nedrustningskonferens, vilken borde behandla såväl kärnvapen somövriga vapen. var berett åta sig värdskapel. En dylik konferens bordeemellertid inte sammankallas innan man kunde räkna med att den också kom attavsätta konkreta resultat. Förberedelsearbetet blev därför avgörande.Nedrustningsfrågorna, inklusive tanken på nyssnämnda konferens, bordesammanfattningsvis bli en viktig punkt vid , framhöll den svenskeutrikesministern, som avvisade alla tankar på att inställa mötet på grund avden sovjefiska invasionen i . Det andra huvudämnet för ministrarnas diskussioner varobalansen i , dvs. närmast frågan om utjämning av de ekonomiska ochsociala olikheterna i och den roll kan spela i detta sammanhang.Del var en allmän uppfattning all organisationen i samband med utarbetandet avsin sexåriga långtidsplan borde undersöka möjligheterna att spela en aktivareroll för alt få till stånd en mer balanserad utveckling i . Förstärktaresurser till bosätlningsfonden kunde vara ett sätt alt bidra lill att minskaolikheterna. Ett förslag om upprättande av en fond för tekniskt samarbete förde ekonomiskt svagare medlemsstaterna vann däremot inte gehör. Majoriteten avdellagarna, däribland , ansåg att redan existerande instrument häri"örinom andra internationella organ var tillfyllest. antog två uttalanden vid mötet. Det enarörde den amerikanska gisslan i och innehöll fördömande av brott mot de mänskligarättigheterna och särskilt bruket av våld och terrorism som politisktinstrument. brott mol om diplomatiska förbindelserfördömdes likaså. 1 en deklaration om uttryckte ministrarna sinstora oro över den försämring av det internationella läget som den sovjetiskainvasionen medfört och krävde och villkorslöst tillbakadragande avde sovjetiska styrkorna. Arets andra ministerkommittémöte avhölls den 16 oktober.Som ordförande fungerade den spanske utrikesministern . Skr.1981/82:53 5 Densvenska delegationen leddes av utrikesminister . Huvudämnet vidministrarnas diskussioner var även ESK i . Övriga punkier varframsteg i det europeiska samarbetet, kampen mot fascism, rasism och terrorism,balansproblemen i , FN-frågor samt läget i . Under diskussionen om ESKgjordes en rad uttalanden om behovet av konkreta och positiva resultat i Madridoch talarna förklarade sig också vara besjälade av en vilja att arbeta för attuppnå sådana. Slutsatsen var att Europarådsstalerna skulle arbeta målmedvetetför all behålla ESK-processen, som man menade hade stort egenvärde. De flestatalarna krävde en öppenhjärtig men opolemisk lillämpningsdebalt utan attnärmare gå in på hur denna avvägning skulle ske. Utrikesminister koncentrerades kring rustningsläget och behovet av att i Madridkomma överens om ett mandat för en europeisk nedrustningskonferens. Diskussionen om Turkietinleddes av den turkiske utrikesministern som redogjorde förbakgrunden och motiven till militärkuppen . Han försäkrade attTurkiet var angeläget fortsätta samarbetet med på alla områden ochhålla organisationen informerad om de åtgärder som vidtogs för all snarastmöjligt återinföra demokrati i landet. Utrikesminister karakteriseradei sitt inlägg militärkuppen som ett allvarligt bakslag för demokratin i Europa.Han erinrade om som en samarbetsorganisation för demokratisktvalda pariament. Ett land utan parlament hade ingen plats i en sådanorganisation och en återgång till demokrati i var därför en förutsättningför landels fortsatta medlemskap. Diskussionen om fascism,rasism och terrorism ägde mm mot bakgrund bl.a. av det blodiga altentalet molsynagogan i innan. fördömde i klara ordalagvarje terroraktion oavsett vem som utför den eller vilka motiv som må liggabakom. 1 detta sammanhang rådde enighet om behovet av ett närmare samarbetemellan medlemsstaternas regeringar, särskilt grannländer, för att kunnaeffektivt bekämpa terrorismen. Verksamheten inom organisationens åtta huvudsektorer 1. Arbetetinom denna sektor har bedrivits i huvudkommittén för mänskliga rättigheter (CDDH)och tre expertkommittéer. Särskilda expertmöten har vidare ägt rum för altdiskutera dels problem som sammanhänger med del stigande antalet klagoförfarandenpå internationell nivå beträffande mänskliga rättigheter, dels del av iFörenta nationerna initierade förslagel till konvention om tortyr. Dettidigare instiftade "European Human " tilldeladesefter förslag av den parlamentariska församlingen den interna- Skr.1981/82:53 6 Priset skall utgöraen hedersbetygelse till en individ, en grupp av personer, en institution elleren internationell icke-slatlig organisation som på ell föredömligt sätt verkatför att skydda och främja mänskliga rättigheter i enUghet med principerna omindividens frihet, politisk frihet och domstolarnas självständighet underlagen. Den expertkommitté som arbetar med utvidgning avrättighetslistan i den europeiska konventionen om mänskliga rättigheter (DH-EX)överiämnade lill huvudkommittén sill utkast till ett sjättetilläggsprotokoll jämte en förklarande rapport. Sedan mandatet utvidgats även lillfrågor om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter har expertkommitténsökt att arbeta fram en förteckning över dessa rättigheter mot bakgrund av enutredning om vad medlemsstaternas grundlagar innehåller på detta område.Förteckningen skall utgöra grundvalen för ett noggrannare studium angåendevilka rättigheter som har en sädan karaktär alt de lämpar sig för inkludering iett sjunde tilläggsprotokoll lill den europeiska konventionen om mänskligarättigheter. Man räknar med att kommittén skall vara klar med sitt utkast till ellsådant tilläggsprotokoll . En särskild expertkommitté om rätlen alt få tillgång tillinformation från offentliga myndigheter (en underkommitté till nämndaexpertkommitté) har arbetat fram ett utkast till rekommendationupptagande åtta olika principer, vilka man anser skall vara vägledande pådelta område, liksom en bakgrundsrapport. (Rekommendationen behandlades avhuvudkommittén vid dess möte .) Expertkommitténför information och undervisning fortsatte sitt arbete med olika projekt förförbättrad undervisning, forskning och information om mänskliga rättigheter.Europarådets direktör för mänskliga rättigheter underströk vikten av attEuroparådet tilldelas fortsatta resurser för denna verksamhet som har storbetydelse för skyddet och främjandet av dé mänskliga rättigheterna. I projekteningår ett som avser utbildning av polisen i frågor om mänskliga rälligheter: ellannat gäller undervisningen i ämnet på universitetsnivå, särskilt inom dejuridiska fakulteterna. Från huvudkommitténs eget arbete må följande nämnas.Kommittén företog en första läsning av ovannämnda utkast till det sjätte tilläggsproto-kollelfill den europeiska konventionen om mänskliga rättigheter jämte en förklaranderapport. Det beslöts all protokollet och rapporten skulle för yttrandeöverlämnas till vissa andra organ inom . Avsikten är atthuvudkommittén skall företa en andra och förhoppningsvis sista -läsning avdessa dokument vid sitt möte . Belräffande frågan om vilka ekonomiska, sociala ochkulturella rättigheter som eventuellt kan inkluderas i den europeiskakonventionen om mänskliga rättigheter (uppföljning av ministrarnas deklarationden ) hölls ett kort meningsutbyte mot bakgrund av arbetet ivederbörande expertkommittéer. Skr.1981/82:53 7 Huvudkommitténdiskuterade även olika åtgärder för att minska den växande balansen av ärendeni kommissionen för de mänskliga rättigheterna. 1ett yttrande lill ministerkommittén med anledning av församlingensrekommendation 799 (1977) om utlänningars politiska rättigheter och statusuttalas all det inte är tillrådligt att ändra artikel 16 i deneuropeiska konventionen om mänskliga rättigheter. Denna artikel möjliggörinförandet av begränsningar i utlänningars politiska verksamhet. Det fanns intetillräckligt stöd i huvudkommittén för en ändring. Preliminäradiskussioner ägde slutligen rum om utformningen av ell av ställförelrädarkommilténbegärt yttrande över vilka åtgärder som bör vidtas för alt avskaffadödsstraffet i fredstid. Till grund för ställföreträdar-kommitténs begäranligger bl. a. församlingens rekommendation 891 (1980) och resolution 727 (1980)saml en resolution från 12:e justilieminislerkon-ferensen. (Frågan behandladespå hytt vid huvudkommitténs möte .) 2.Sociala frågor och arbetsmarknadsfrågor a) Social trygghet Huvudkommitténför social trygghet (CDSS) har för del samverkatmed internationella arbetsorganisationen () för alt åstadkomma en konventionom sjukvård för turister och andra som tillfälligt vistas i annat land. Deltaarbete slutfördes och resulterade i en konvention som slår öppenför undertecknande av alla europeiska stater som tillhör . Den kan senaretillträdas även av . Konventionenavser att tillförsäkra den som blivit sjuk eller skadas den omedelbara vård somhans tillstånd kräver, på samma villkor som om han varit försäkrad i landet.Överenskommelsen har karaktär av ramkonvention, vilken förutsätter följdförhandlingari kostnadsfrågor m.m. mellan enskilda länder eller gmpper av länder. Arbetet på en revision avden europeiska socialförsäkringsbalken av fortsatte . Som ettled i arbetet på en ulvidgning av skyddet för mänskliga rättigheter harkommittén beslutat alt vid den fortsatta revisionen särskilt studeragarantierna för rätten till social trygghet och sä långt möjligt fastställa enindividuell rätt lill denna. Pågrundval av arbetet i en underkommitté kunde vidare framläggas en studie om densociala tryggheten för tjänstemän i internationella organisationer. Likaledeshar färdigställts jämförande studier av dels invaliditetsbegreppen i olikaländers socialförsäkring, dels familjemedlemsbegreppet. Sådana studier harbetydelse exempelvis i försäkringsfall som berör systemen i fleraländer. all påbörja undersökningar av dels hur 1981/82:53 8 socialförsäkringenkan bidra till förebyggande åtgärder, dels den organisatoriska och finansiellainnebörden av alt garantera ett lands hela befolkning rält till sjukvård inomsocialförsäkringens ram (i de länder där försäkringen är begränsadtill yrkesverksamma och deras familjemedlemmar). b) Socialomvårdnad m. m. Tyngdpunkteni arbetet inom huvudkommittén för sociala frågor (CDAS) har legat påarbetsmarknadsfrågorna (se vidare nedan under d). Pådel sociala området avslutade huvudkommittén bl. a. sill arbete med enrekommendation om familjerådgivning, R (80) 12, vilken därefter antagits av ställföreträdarkommiltén.Huvudkommittén har vidare låtit publicera en studie om nya strukturer ochformer för . Denna lägger särskild tonvikt på frågor om Ivärfackligacentra och metoder för att stärka klientmedverkan i . En underkommiltéhar påbörjat en studie om det frivilliga arbetets roll inomsocialtjänsten. De förslag på det sociala området som kommitfrån de europeiska familjeministerkonferenserna har vidare analyserats. för migrationsfrågor (CDMG) har uppföljningen av den i maj 1980genomförda fackministerkonferensen varit en viktig punkt på dagordningen.Arbetet har syftat till att ge ministerkonferensens riktlinjer formen avoperationella aktiviteter inom främst tre områden: - framtiden för andragenerationen invandrare - kulturellt samarbete i sambandmed migration - utlänningars politiskarättigheter och andra frågor med anknytning till medborgarskap och naturalisation Ministerkommitténantog rekommendationen R (80) 14 om åtgärder för att underlättaåteranpassningen av migrerande arbetare till hemlandet. Medlemsstaternauppmanas att på olika sätt, l.ex. genom bilaterala kontakter och avtal, ägna ålervandringsfrågornastörre uppmärksamhet och att vidta särskilda åtgärder bl.a. i syfte alt skapaarbetstillfällen i utvandringsländerna. 1oktober fattade ställföreträdarkommiltén ett principbeslut om alt låta förberedaanordnandet av en andra migralionsministerkonferens. Huvudkommitténför sociala frågor (CDAS) påbörjade arbetet med en rekommendation om skyddmot arbetslöshet. Framför allt de sydeuropeiska länderna är pådrivande, medanbl. a. de nordiska staterna varit mer tveksamma under hänvisning till attorganisationer som och är mer lämpliga för denna typ av aktivitet.Arbetet med denna rekommendation kommer alt fortsätta . 1981/82:53 9 Enrapport med jämförande studie om lagstiftning och annan reglering av nattarbeteoch de sociala konsekvenserna av dylikt arbete presenterades under året.Studien har gjorts av en särskild expertgrupp inom ramen för Europarådetsstipendieprogram för social forskning. Fleraandra rapporter som initierats av kommittén lades fram. Dit hör t. ex."Åtgärder på kort, medellång och lång sikt inom ramen för en aktiv arbetsmarknadspolitik"medan andra rapporter behandlar uppsägning och varsel, respektive arbetstagaresfackliga rättigheter i multinationella företag. Frågorrörande arbetstagares organisationsrätt, mötesrätt och informationsrätt harbehandlats i särskilda expertgrupper. Påuppdrag av ministerkommittén påbörjade slutligen CDAS inom hela sittansvarsområde ett arbete som syftar till en förstärkning av de sociala ochekonomiska rällighelerna. Enligtdirektiven skall CDAS i delta arbete utgå bl. a. från parlamentariskaförsamlingens rekommendation 839 (1978) om revision av den europeiska socialastadgan. Jämslälldhetsfrågornahar behandlats i en särskild expertkommitté (CAHFM). Kommitién hargjort en översyn av aktiviteter på området och föreslagit olikanya insatser inom ramen för långlidsplan. Dessa åtgärder, somgäller l.ex. projekt och utredningar om kvinnorepresentationen i politiken,vuxenutbildning för kvinnor och lagstiftning mol könsdiskriminering, avses iförsta hand behandlas inom huvudkommittéerna. Kommittén har ocksårekommenderat åtgärder för att främja jämställdheten mellan könen iEuroparådels egen personalpolitik. Samtliga huvudkommittéeroch ad-hoc-kommiltéer har rekommenderats av ministerkommittén att kontinuerligtbevaka jämställdhelsfrågorna i sitt arbete och rapportera om hur dettafortlöper. CAHFMkommer att ersättas av en ny kommitté, där jämställdhets-aspekten betonastydligare i såväl namn som mandat: den nya "kommittén för jämställdhetmellan kvinnor och män" får framför allt samordnande och påtryckandeuppgifter. Ställföreträdarkommilténbeslöt dels att uppmärksamma medlemsländerna på betydelsen av allstatistik över befolkningsomfiytl-ningar inom och mellan länderna blirjämförbar och dels att sprida information till medlemsländernas regeringar omnya trender i dödligheten hos befolkning. Expertkommitténför befolkningsfrågor (CAHED) arbetar f.n. med expertgrupper för studier avdödlighet, länder med höga födelsetal, hushålls-och familjeutveckling samtbefolkningsstrukturen i storstäderna. Enstörre befolkningskonferens planeras till 1982. 1981/82:53 10 Utbildning, kultur och idrott al Utbildning och kultur Kulturslyrelsen,eller rådet för kultursamarbete, (CDCC) är det samordnande organet för frågorsom rör utbildning och kultur. Frågorrörande högre utbildning handläggs av en särskild kommitté, "" (CC-PU), vilken är underställd kulturslyrelsen.Inom sitt arbetsfält driver CC-PU bl.a. olika verksamheter för att underlättastudier i annat land. Kommittén har i detta syfte slutfört arbetet på en europeiskstudenthandbok. 1 samarbete med olika universitet har vidare anordnats ettantal kortare forskarkurser. Påskolområdet driver kulturstyrelsen ett projekt på temat : hur skolan skall förbereda 14- 19-åringar för livet efter avslutad skolgång.Man har koncentrerat sig på liv i samhälle, arbetsliv och samlevnadsformer. Arbetetpå områdena vuxenutbildning och språkundervisning bedrivs i projekten "AdullEducation" och "Modern Languages". Påkulturområdet driver styrelsen två projekt. Det första projektet, "CulluralDevelopment Policies", är uppdelat i två grupper. Den ena är mest policyinriktadoch diskuterar frågor som rör europeisk kulturpolitik. Den andra gruppen bestårav 21 städer som utbyter ertarenheter om hur kulturpolitik bedrivs på dellokala planet. och deltar från svensk sida. Detandra kulturprojektet, "Culture and Media", behandlar media av typ lokal-/närradiooch TV, och hur dessa kan användas som kulturpolitiskt medel att nå olika medborgargrupper. Ellnytt projekt om utbildning och kulturell utveckling för invandrare påbörjadesunder året. Inomramen för kultursamarbetet har vidare upprättals ett datorbaserat informationssystemom pedagogisk forskning "European Documentation and Information Syslem forEducation" (EUDISED). Möjligheterna till samarbete med EG undersöks f. n. i slutfördesunder året. Temat för konferensen är "Education of the three to eighl yearsold". Påsvenskt initiativ hölls ett uppföljningsmöte för det seminarium om barn ochkultur som hållits i . Ettinformellt idroltsministermöte ägde rum i . Mötetshuvudsyfte var att ministrarna skulle ges tillfälle utbyta åsikter om deförestående i . Den svenska delegationen leddesav regeringens specielle sakkunnige på idrotlsom-rädet, riksdagsledamoten . Skr.1981/82:53 11 a) Europeiska ungdomsfonden bidrar tillsammans med andra medlemsländer medfrivilliga bidrag till fondens verksamhet utöver de medel som anslås reguljärt.Fonden ger på ansökan bidrag till verksamheter anordnade av europeiskaungdomsorganisationer. b) Europeiska ungdomscentret Ungdomscentrel har arrangerat ett antal kurserom aktuella ungdomsfrågor saml språkkurser. för hälsovårdsfrågor (CDSP) har under 1980slutbehandlat rapporten . Flera länder, bl.a.Sverige, hade emellertid svårigheter alt ansluta sig lill de föreslagna rekommendationernat. ex. om särskilda vårdinrättningar för svårt cancersjuka. De konklusionersom slutligen kunde antas får därmed närmast ses som bidrag till denfortlöpande debatten om vård i livels slutskede. Enrelativt omfattande jämförelse av kostnaderna i de olika medlemsländerna försjukvård bedriven inom resp. utom sjukhus har företagits. En rapport angåendevård av narkotikamissbrukare har vidare antagits. På grund av viss oenighet hardock behandlingen av den föreslagna rekommendationen härom dragit ul på liden. Eupreliminärt förslag om insatser mol sjukhusinfektioner prövas f. n. försöksvisvid några sjukhus i olika länder. När denna verksamhet avslutats avser kommitiénslutföra arbetet med en rekommendation på området. Bland pågående aktiviteterkan även nämnas problem med befolkningsgrupper som avstår från förebyggandeåtgärder, alkoholkonsumtion hos ungdom och frågan om förebyggande insatser inomskolan mot narkotikamissbruk. Till ämnenför kommande års forskningsprogram har föreslagits bl.a. "Problem vid sjukhusliknandevård av gamla i hemmet" och "Okonventionella metoder för diagnos ochbehandling av sjukdom". Förberedelserhar också skett för det hälsovårdsministermöte som ägde rum i iseptember 1981. (Mötet ägnades främst åt förebyggande insatser och hälsoupplysning.) Miljö- och regionala planeringsfrågor a) Miljöfrågor Vid miljöminislermötel i i september 1979undertecknade flertalet medlemsländer, däribland , en konvention förskydd av flora och fauna. beslöts att en interimskommittéskulle tillsältas Skr.1981/82:53 12 med uppgift att förbereda arbetet inom konventionens ram,innan densamma trätt i kraft. har utarbetatförslag till procedurregler för konventionens beslutande organ samlspecificerat de frågor som skall prioriteras vid konventionens ikraftträdande. 1 slällföreträdarkommitténs resolutioner R (79) 9 och R(79) 10 fastlades reglerna för del "europeiska nätverket av biogenetiskareservat", vilket syftar lill att bevara representativa naturtyper ochlandskap. Arbetet med utväljandet och avsättandet av biogeneliska reservatpågår nu i medlemsländerna. Våtmarker och hedar hör till de naturtyper, som iförsta omgången skall inrymmas i nätverket. Arbetet inom huvudkommittén för naturvård ochnaturresurser (CDSN) har koncentrerats på frågor om natur- ochlandskapsvård, mark för friluftsliv samt skydd för hotade växt- och djurarter. Speciella studier om olika djur- och växlgrupper pågår ochpubliceras efter hand. Detta gäller för grupper som däggdjur, fåglar, grod- ochkräldjur, fiskar och vissa ryggradslösa djur som fjärilar saml för kärlväxter.Information och naturvårdsundervisning ägnas vidare stor uppmärksamhet. Härkan särskilt hänvisas lill arbetet inom "Information Centrefor Nature Conservation". Nästa europeiska miljöministerkonferens planeras äga rum iGrekland och särskilt behandla frågor om skydd av kuster ochstränder.