prop · G50371 · 1981-12-31 00:00:00 — Att tidpunkten för den"skadegörande handlingen" blir utgångspunkten innebär inte någonförändring i förhållande till gällande rätt Qfr del i specialmotiveringenanmärkta rättsfallet AD 1977 nr 206). Grundas skadeståndsanspråket på ettpåstående om att en uppsägning eller ett avskedande har skett utan fog, räknastidsfristen från det att uppsägningen eller avskedandet skedde, såvitt inteden särskilda regeln i första stycket andra meningen skall fillämpas. En annansituation, där skadeståndsanspråk kan uppkomma, är exempelvis om enarbetsgivare underlåter att underrätta eller varsla enligt 30 §. År det frågaom en uppsägning eller ett avskedande räknas även här fristen från tidpunktenför uppsägningen eller avskedandet. Vid underlåtenhet att lämna besked enligt15 § får tiden räknas från det att anställningen upphörde Qfr AD 1976 nr 77).Har en arbetsgivare åsidosatt reglema om företrädesrätt fill återanstäUningenligt 25 §, börjar preskrip-fionsfiden att löpa den dag då någon annananställdes i det arbete, vartill arbetstagaren kunde göra företrädesrättengällande (prop. 1973:129 s. 285). Från denna tidpunkt torde även fristen räknasnär det gäller skadeståndsanspråk som gmndas på ett åsidosättande avförhandlingsskyldigheten i 32 §. För det fall att skadeståndsanspråket grundaspå påstående om att en arbetsgivare har underlåfit att lämna underrättelse omett anställ- Prop.1981/82:71 173 ningsavtalsom har träffats för begränsad tid (28 §), torde fristen få räknas fråntidpunkten för anstäUningsavtalets träffande. Lagrådethar vidare föreslagit justeringar av lagtexten i fråga om 4 §, 5 § punkt 4 samt6, 13, 15, 25 och 29 §§. Vissa uttalanden har också gjorts i anslutning tiU 5 §punkt 3 och 36 §. TiU dessa uttalanden ansluter jag mig. Vad förslagen tilljustering av lagtexten beträffar, utgör de enligt min mening förbättringar ijämförelse med det remitterade förslaget och bör genomföras i propositionenslagtext. Hämtöver bör vissa ytterligare redakfionella ändringar göras i dettill lagrådet remitterade förslaget. i övrigt har anfört föranleder ingen särskild kommentar från min sida. Ilagrådsremissen (avsnitt 2.7.10) nämnde jag att ett beslut om en nyanställningsskyddslag föranleder följdändringar även i annan lagstiftning änden som remitterades till lagrådet för yttrande. Ienlighet härmed har inom upprättats förslag till 4. lag om ändring i lagen(1914:45) om kommission, handelsagentur och handelsresande, 5. lag om ändring i lagen(1936:320) om skydd mot vräkning vid arbetskonflikter, 6. lag om ändring i lagen(1970:943) om arbetstid m. m. i husligt arbete, 7. lag om ändring i lagen(1972:650) om rätt till ledighet och lön vid deltagande i svenskundervisningför invandrare, 8. lag om ändring i lagen (1974:358)om facklig förtroendemans ställning på arbetsplatsen, 9. lag om ändring i lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister, 10. lag om ändring i lagen(1974:981) om arbetstagares rätt tUl ledighet för utbildning, 11. lag om ändring i semesterlagen(1977:480), 12. lag om ändring i lagen(1978:410) om rätt till ledighet för vård av bam, m.m., 13. lag om ändring i lagen(1979:1118) om jämställdhet mellan kvinnor och män i arbetslivet, 14. lag om ändring i lagen(1979:1184) om rätt till ledighet för vissa föreningsuppdrag inom skolan, m. m. Detunder 4 angivna förslaget har upprättats i samråd med chefen för jusfitiedepartementet. Förslagenbör fogas till regeringsprotokollet i detta ärende som bilaga. Lagförslageninnehåller endast jämkningar av lagteknisk eller redaktionell natur och tordeinte behöva motiveras särskilt. Motsvarande jämkningar har också gjorts efterlagrådsremissen i det under 3 angivna förslaget. TUlsist vill jag i korthet beröra frågan om särskUda informationsinsatser ianslutning till ett riksdagsbeslut om en ny anställningsskyddslag. 1981/82:71 174 bandmed att de s.k. Åmanlagama antogs , utarbetades inomarbetsmarknadsdepartementet en informationsbroschyr som innehöll en redogörelseför bl.a. anstäUningsskydslagens huvudsakliga innehåll. Kravet på ytterligare informafionsinsatserpå detta område har därefter vid olika tillfällen förts fram bl.a. i ,inte minst mot bakgrunden av att uppfattningarna om lagreglernas innebörd hargått starkt isär. Åven den aktuella debatten är enligt min mening ett tecken päatt det behövs saklig information om arbetsgivarnas och arbetstagarnasrättigheter och skyldigheter enligt anställningsskyddslagen. Inte minst gällerdetta de mindre arbetsplatserna, som ofta inte nås av arbetsmarknadsorganisafionernasegen information. Inom bör därför utarbetas ettnytt informationsmaterial efter det att har fattat beslutrörande den nya lagstiftningen. Jag återkommer i ett senare sammanhang till dekostnader som är förenade med informationen. Vad arbets-marknadspartemas egeninformation beträffar, vill jag erinra om regeringens beslut den 13 november1980 om vissa bidrag till arbetarskyddsfonden, varigenom medel har ställts tillförfogande för informations- och utbildningsverksamhet med anledning av bl.a.medbestämmandelagen. Dessa medel bör kunna komma i fräga även för insatser medanledning av en ny anstäUningsskyddslag. Med hänvisning tUl vad jagnu har anfört hemställer jag att regeringen föreslår delsde av lagrådet granskade lagförslagen med vidtagna ändringar och fillägg, delsde vid regeringsprotokollet denna dag fogade förslagen till 4. lag om ändring i lagen(1914:45) om kommission, handelsagentur och handelsresande, 5. lag om ändring i lagen(1936:320) om skydd mot vräkning vid arbetskonflikter, 6. lag om ändring i lagen(1970:943) om arbetstid m.m. i husligt arbete, 7. lag om ändring i lagen(1972:650) om rätt till ledighet och lön vid deltagande i svenskundervisningför invandrare, 8. lag om ändring i lagen(1974:358) om facklig förtroendemans ställning på arbetsplatsen, 9. lag om ändring i lagen(1974:371) om rättegången i arbetstvister, 10. lag om ändring i lagen(1974:981) om arbetstagares rätt till ledighet för utbildning, 11. lag om ändring i semesterlagen(1977:480), 12. lag om ändring i lagen(1978:410) om rätt till ledighet för vård av barn, m.m., 13. lag om ändring i lagen(979:1118) om jämställdhet mellan kvinnor och män i arbetslivet. 1981/82:71 175 14.lag om ändring i lagen (1979:1184) om rätt till ledighet för vissaföreningsuppdrag inom skolan, m.m. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att antaga de förslag som föredraganden har lagtfram. Prop.1981/82:71 176 uppdrag har varit att mot bakgmndav de erfarenheter som har vunnits om lagstiftningens tillämpning söka finnalösningar, som med ett förstärkt ekonomiskt skydd för de anställda-förbättrar arbetsgivarnas möjligheter att utge uppsägnings- och permitteringslöni de situationer dä andra alternativ inte står till buds. Kommittén har vidarehaft att undersöka om anställningsskyddslagens regler om möjligheten attträffa kollektivavtal om provanställning eller tidsbegränsad anställning harfungerat på ett tillfredsställande sätt och, om detta inte är fallet, övervägasådana jämkningar i lagstiftningen att den medger en rörlighet inom arbetslivetsom är önskvärd från samhällets sida utan att dock lagens syfte förändras.Slutligen har ingått i uppdraget, utom annat, att göra en mer allmän översynoch lagteknisk granskning av anställningsskyddslagstiftningen. Särskiltnämndes därvid en samordning med de nya förhandlingsreglerna imedbestämmandelagen samt de administrativa problemen kringanställningsskyddslagens förfaranderegler och de därmed sammanhängandeskadeståndsfrågorna. Sedan kommittéarbetet har lagts ned, har,som närmare berörs i avsnitt 2, det material som hade utarbetats inom kommitténiordningställts och överlämnats till , där det harfärdigställts och efter vissa tillägg nu presenteras i denna promemoria. Somframgår av avsnitt 2 saknas emellertid förslag rörande permitteringar ochdärmed jämförliga situationer liksom om de deltidsarbetandes situation. Efter en inledande redogörelse (avsnitt 2) omkommittéarbetet och arbetet med departementspromemorian samt en redogörelse(avsnitt 3) för den gällande anställningsskyddslagstiftningen, redovisas ipromemorian (avsnitt 4) först resultaten av två av kommittén verkställdaundersökningar. Den ena (avsnitt 4.1) avser förekomsten av kollektivavtal omtidsbegränsade anställningsformer samt om avvikelser frånanställningsskyddslagens regler om turordning och företrädesrätt. Den andra(avsnitt 4.2) är en statistisk undersökning som har gjorts i syfte att belysa bl.a.hur de regler som finns i lagen och i kollektivavtal har tillämpats ipraktiken. I den allmänna motiveringen (avsnitt 5) behandlas härefterinledningsvis (avsnitt 5.1) bl.a. ändringsförslag som har aktualiserats underutredningsarbetet men där tillräckligt starka skäl inte har ansetts föreliggaför att ändra den gällande lagen. I detta avsnitt bemöts också kritik som frånolika häll har riktats mot väsentliga delar i lagstiftningen. ' DsA 1981:6 s. 6-9. Prop.1981/82:71 177 När det gäller anställningsformer behandlas i avsnitt 5.2tre olika förslag avseende möjligheten till anställning för tillfälliga arbetsanhopningareller till provanställning. Enligt ett av förslagen bör någon ändring integöras i de regler (5 §) som f.n. reglerar frågan om anställningsformerna.Enligt ett annat av förslagen bör i lagen skrivas in en ny regel, varigenomprovanställningar blir tillåtna under längst och under vissa ilagen inskrivna villkor i övrigt liksom visstidsanställningar för tillfällig arbetsanhopningsom beräknas fortgå längst . Länsarbetsnämndernas tillsyn övertidsbegränsade anställningar föreslås också bli skärpt. Det tredje förslaget gärut på att anställningsskyddslagen bör generellt tillåta visstidsanställning(däribland provanställning) under längst utan några villkor iövrigt. Avsnittet innehåller också förslag rörande feriearbete och praktikarbetQ. Beträffande formerna för fackligt infiytande föresläs iavsnitt 5.3 att huvuddelen av anställningsskyddslagens regler om varsel och överiäggningslopas för att ersättas med förhandlingsrättsreglerna i medbestämmandelagen.Samtidigt föreslås en ändring av lagen om vissa anställningsfrämjande åtgärdersom syftar till att få till stånd en ordning enligt vilken länsarbetsnämndenkopplas in redan på det tidiga stadium, då arbetsgivaren inledermedbestämmandeförhandlingar med sin fackliga motpart om en driftsinskränkningeller om en situation som kan leda till driftsinskränkning. I fråga om skadestånd och andra påföljder finns ipromemorians avsnitt 5.4 förslag om att anställningsskyddslagens regler om rätttill ideellt skadestånd för facklig organisation skall anpassas tillmotsvarande regler i annan arbetsrättslig lagstiftning. Det innebär attorganisationens rätt till skadestånd för egen del upphör, när skadeståndutdöms till en medlem. Vidare föreslås att en arbetstagares möjlighet atterhålla ekonomiskt skadestånd för tid efter anställningens upphörandeförbättras på så sätt att den lägsta gränsen för sådant skadestånd blir sexmånadslöner. Enligt promemorieförslaget överlämnas ät rättstillämpningenatt som pröva i vad män omständigheter som åberopas till stöd för enuppsägning utgör saklig grund. För att i vissa speciella fall, då uppsägningframstår som oundviklig, nå ett resultat som bättre än tillgodoserbillighetens krav, föresläs i avsnitt 5.4 att möjlighet införs för domstol atttillerkänna den anställde ett avgångsvederlag. Promemorian innehåller också förslag till vissa andraförändringar av anställningsskyddslagen av övervägande teknisk natur. De avserfrågor om preskription av rätten att föra talan vid domstol (avsnitt 5.5),koncernfrågor (avsnitt 5.6) samt vissa övriga frågor (avsnitt 5.7). Till dessahör förhållandet till lagen om förbud mot uppsägning eller avskedande avarbetstagare med anledning av värnpliktsQänstgöring m.m., anställningsskyddslagenstillämplighet på företagsledare samt följdändringar i lagen om offentliganställning. 1 specialmotiveringen (avsnitt 6) tas vidare upp vissamindre, företrädesvis lagtekniska jämkningar. Prop.1981/82:71 178 Hela lagen har slutligen, i enlighet med riksdagensuttalanden, underkastats en språklig översyn. Denna framgår av bilaga I till departemenlspro-memorian.Bilagan innehåller den föreslagna nya lagtexten i dess helhet. Den nya lagstiftningen föresläs träda i kraft den Ijanuari1982. Prop.1981/82:71 179 Härigenom föreskrivs följande. 1 § Denna lag gäller arbetstagare i allmän ellerenskild Qänst. Från lagens tillämpning undantas dock 1. arbetstagaresom tillhör arbetsgivarens familj, 2. arbetstagaresom är anställda för arbete i arbetsgivarens hushåll. 3. arbetstagaresom har anvisats beredskapsarbete eller skyddat arbete. Undantaggäller också för arbetstagare med företagsledande eller därmed jämföriigställning, under förutsättning att arbetsgivaren och arbetstagaren har avtalatatt lagen inte skall gälla och att arbetstagaren i stället skall varatillförsäkrad minst sex månaders uppsägningstid med bibehållnaanställningsförmåner och rätt till avgångsvederlag motsvarande bestämmelsernai 41 §. 2 § Finns deti annan lag särskilda föreskrifter som avviker från denna lag, gäller deföreskrifterna. 3 § Avtal ärogiltiga i den mån de upphäver eller inskränker arbetstagarnas rättigheterenligt denna lag. Genom kollektivavtal som har slutits eller godkänts av encentral arbetstagarorganisation får dock göras avvikelser från 5, I i,, 15,22, 24-28 och 31-33 §S. Den närmare tillämpningen av 12 och 21 §!> får ocksåbestämmas på det sättet. En arbetsgivare som är bunden av ett sådantkollektivavtal får tillämpa avtalet även på arbetstagare som inte är medlemmarav den avtalsslutande arbetstagarorganisationen men sysselsätts i arbete somavses med avtalet. 4 § Vid tillämpning av 11, 15, 22, 24-26 och 39 S§gäller följande särskil da bestämmelser om beräkning av anställningslid: Enarbetstagare, som byter anställning genom att gå över från en arbetsgivare annan, får i den senare anställningen tillgodoräkna sig ocksä tiden i denförra, om arbetsgivarna för övergången tillhör samma koncern. Enarbetstagare, som byter anställning i samband med att ett företag eller en delav ett företag går över frän en arbetsgivare till en annan, får ocksåtillgodoräkna sig tiden i den i'örra anställningen när anställningstid skallberäknas i den . Om det skerflera sädana byten av anställning, får arbetstagaren räkna sammananställningstiderna hos alla arbetsgivarna. Vidtillämpning av 22. 24, 26 och 39 §S får arbetstagaren fillgodoräkna sig enextra anställningsmånad för varje anställningsmånad som han eller hon harpåbörjat efter fyllda . Sammanlagt fär arbetstagaren dock tillgodoräknasig högst 60 sädana extra anställningsmånader. Prop.1981/82:71 180 5 § Ett anställningsavtal gäller tills vidare, om intearbetsgivaren och arbetstagaren har avtalat att anställningen skall vara tidsbegränsad och detta är tillåtet enligt andra stycket. Avtal om tidsbegränsad anställning får träffas i följandefall: Avtal för visstid, viss säsong eller visst arbete, om det föranleds av arbetsuppgifternassärskilda beskaffenhet. Avtal för visstid som avser vikariat, praktikarbete eller feriearbete. Avtal för visstid, om det föranleds av en tillfällig arbetsanhopning som beräknas vara . Avtal somgäller för tiden till dess att arbetstagaren skall börja sin värnpliktsQänstgöringeller annan därmed jämförlig Qänstgöring, om Qänstgöringstiden är bestämd i lagoch överstiger . Avtal som avserprovanställning, om prövotiden är högst och arbetet kräversärskilda kvalifikationer som arbetstagaren inte kan visa redan vidanställningstillfället eller det av medicinska eller sociala skäl är osäkert omarbetstagaren klarar av arbetet. 6 § Ett anställningsavtal som gäller tills vidare kansägas upp för att upphöra efter en viss uppsägningstid.. Har ett avtal träffats om tidsbegränsad anställning som ärtillåten enligt 5 § andra stycket I -4, upphör anställningen utan föregåendeuppsägning vid anställningstidens utgång eller när arbetet har avslutats, ominte annat har avtalats. Om avtalet avser provanställning och den avtalade prövotidenlöper ut utan att arbetsgivaren eller arbetstagaren har underrättat motpartenom att anställningen inte skall fortsätta, övergår provanställningen i entillsvidareanställning. Om inte annat har avtalats, kan en provanställning avbrytasföre prövotidens utgång genom att arbetsgivaren eller arbetstagaren underrättarmotparten om att anställningen skall upphöra. En arbetstagare får med omedelbar verkan lämna entillsvidareanställning eller en tidsbegränsad anställning, om arbetsgivaren iväsentlig mån har åsidosatt sina åligganden mot arbetstagaren. I de fall somavses i 18 S kan en arbetsgivare genom avskedande avbryta anställningen medomedelbar verkan. 5 § Ett anställningsavtal gäller tills vidare. Avtal fårdock alltid träffas om tidsbegränsad anställning, om tiden är högst . Avtal om tidsbegränsad anställning är dessutom tillåtna iföljande fall, även om tiden är : Avtal för visstid, viss säsong eller visst arbete, om det föranleds av arbetsuppgifternassärskilda beskaffenhet. Avtal för visstid som avser vikariat eller praktikarbete. Avtal somgäller för tiden till dess att arbetstagaren skall börja sin värnpliktsQänstgöringeller annan därmed jämförlig Qänstgöring, om Qänstgöringstiden är bestämd i lagoch överstiger . 6 § (Något lagförslag har inte utarbetats, se promemoriansspecialmoti vering.) 1981/82:71 181 5 § En anställning gäller tills vidare, om ej annat haravtalats. Avtal om atten anställning skall avse , viss säsong eller visst arbete får träffasendast om det föranleds av arbetsuppgifternas särskilda beskaffenhet. Avtal omanställning får också träffas, om avtalet gäller praktikarbeteeller vikariat. 6 § En anställning som gäller tills vidare kan genomuppsägning bringas att upphöra vid utgången av en viss uppsägningstid. En anställning som avser , viss säsong eller visstarbete upphör utan föregående uppsägning vid anställningstidens utgång eller dåarbetet har blivit slutfört, om inte annat har avtalats. En arbetstagare får med omedelbar verkan frånträda ensådan anställning som avses i första eller andra stycket, om arbetsgivaren iväsentlig män har åsidosatt sina åligganden enligt anställningsavtalet. I defall som avses i 18 § kan arbetsgivaren genom avskedande bringa anställningenatt upphöra. 7 § Uppsägning från arbetsgivarens sida skallvara sakligt grundad. Saklig grund föreligger ej, om det är skäligt att kräva att arbetsgivaren bereder arbetstagaren annat arbete hos sig. Om uppsägningen beror på förhållanden som hänför sig tillarbetstagaren personligen, fär den inte grundas enbart pä omständigheter somarbetsgivaren har känt innan förhandling begärs enligt 29§ eller underrättelse lämnas enligt 30 §. Underlåter arbetsgivaren att begäraförhandling eller lämna underrättelse före uppsägningen, räknas tiden i ställetfrån tidpunkten för uppsägningen. Förfarandet vid uppsägning från arbetsgivarens sida 8 § Uppsägning från arbetsgivarens sida skall varaskriftlig. 1 uppsägningsbeskedet skall arbetsgivaren tydligt ochfullständigt ange vad arbetstagaren skall iaktta enligt 37 §, om han eller honvill göra gällande att uppsägningen är ogiltig. Där skall också anges omarbetstagaren har företrädesrätt till återanställning eller ej. 9 § Arbetsgivaren är skyldig att på arbetstagarens begäranuppge de omständigheter som åberopas som grund för uppsägningen. Uppgiften skall vara skriftlig, om arbetstagaren begär det. 10 § Uppsägningsbeskedet skall lämnas tillarbetstagaren personligen. År det inte skäligt att kräva detta, får beskedet i stället sändas i rekommende rat brev till arbetstagarens senast kända adress. Uppsägning anses ske när arbetstagaren får del avuppsägningen. Om arbetstagaren inte kan anträffas och ett uppsägningsbesked harsänts i brev enligt första stycket, anses uppsägning ha skett efterdet att beskedet blev tillgängligt för arbetstagaren på posten. Hararbetstagaren semester, anses uppsägning ha skett tidigast dagen efter den dåsemestern upphörde. 1981/82:71 182 11 §För både arbetsgivare och arbetstagare gäller en minsta uppsäg ningstid av en månad. Omen arbetstagare vid uppsägningstillfället har varit anställd hos arbetsgivarende i följd eller sammanlagt under desenaste tvä åren, har arbetstagaren rätt till en uppsägningstid av tvåmånader vid fyllda , vid fyllda , vid fyllda35 år, vid fyllda är, vid fyllda . Lönoeh andra förmåner under uppsägningstid 12 §Undev uppsägningstiden har arbetstagaren rätt att behålla sin lön och andra anställningsförmåner även om arbetstagaren inte får något arbe te alls eller får andra arbetsuppgifter . Omvissa anställningsförmåner enligt lag utgår endast för arbetad tid, skall medsådan tid jämställas tid under vilken arbetstagaren uppbär förmåner enligtförsta stycket. 13 § Om arbetsgivaren harförklarat att arbetstagaren inte behöver stå till förfogande underuppsägningstiden eller del därav, fär arbetsgivaren från förmåner enligt 12 Sförsta stycket avräkna inkomster som arbetstagaren har förvärvati annan anställning. Arbetsgivaren har också rätt till avräkning i fråga ominkomster som arbetstagaren uppenbarligen kunde ha förvärvat iannan godtagbar anställning. Utbildningsbidrag enligt arbetsmarknadskungörelsen(1966:368) får avräknas i den mån bidraget avser somanställningsförmånerna och har beviljats arbetstagaren efter uppsägningen. 14 § En arbetstagare fär inteförflyttas till annan ort , om arbetstagarensmöjligheter att söka nytt arbete därigenom skulle icke obetydligt försämras. Underuppsägningstiden har en arbetstagare rätt till skälig ledighet frånanställningen med bibehållna anställningsförmåner för att besöka arbetsförmedlingeneller på annat sätt söka arbete. Underrättelseom att tidsbegränsad anställning inte kommer att förnyas 15 §Om en arbetstagare, när anställningen upphör, har varit anställd hos arbetsgivaren eller visst arbete sammanlagt och om fortsatt anställning inte kommer att erbjudas i samband med eller i nära anslutning till anställningens upphö rande, skall arbetsgivaren underrätta arbetstagaren om detta minst en månad innan anställningen upphör. Kan denna underrättelsetid inte iakt tas, skall underrättelsen i stället lämnas . Omen arbetstagare, när anställningen upphör, har varit säsonganställd hosarbetsgivaren under sammanlagt ochom fortsatt säsonganställning inte kommer att erbjudas i samband med eller inära anslutning till den nya säsongens början, skall Prop.1981/82:71 183 arbetsgivaren underrätta arbetstagaren om detta minst enmånad innan den nya säsongen börjar. 16 S Underrättelse enligt 15 § skall vara skriftlig. 1underrättelsen skall också anges om arbetstagaren har företrädesrätt till återanställning eller ej. Underrättelsen skall lämnas till arbetstagarenpersonligen. År det inte skäligt att kräva detta, får beskedet i stället sändasi rekommenderat brev till arbetstagarens senast kända adress. 17 § En arbetstagare som fått underrättelse enligt 15 §första stycket har rätt till skälig ledighet från anställningen med bibehållna anställningsför måner för att besöka arbetsförmedlingen eller på annat sätt söka arbete. 18 § Avskedande fär äga rum, om arbetstagaren grovt haråsidosatt sina åligganden mot arbetsgivaren. Avskedandetfår inte grundas enbart på omständigheter som arbetsgivaren har känt till merän en månad innan förhandling begärs enligt 29 § eller underrättelse lämnasenligt 30§. Underlåter arbetsgivaren att begära förhandling eller lämnaunderrättelse före avskedandet, räknas tiden i stället frän tidpunkten föravskedandet. 19 § Avskedande skall vara skriftligt. I beskedet om avskedande skall arbetsgivaren tydligt ochfullständigt ange vad arbetstagaren skall iaktta enligt 37 §, om han eller honvill göra gällande att avskedandet är ogiltigt. Arbetsgivarenär skyldig att på arbetstagarens begäran uppge de omständigheter som åberopassom grund för avskedandet. Uppgiften skall vara skriftlig, om arbetstagarenbegär det. 20 § Beskedet om avskedande skall lämnas tillarbetstagaren personli gen.