prop · G503168 · 1981-12-31 00:00:00 — Dels kan även detta förslagbli ganska dyrbart för socialvården, dels kan det ifrågasättas om del ärrimligt att inte tillmäta föräldrar förmåga all själva tillgodose barnets bästai dessa fall, när man så tveklöst gör del når del gäller fortsatt gemensamtföräldraansvar. I de mål där nämnden har en ingående kännedom om familjenpå grund av pågående utredning eller åtgärd enligt barnavårdslagen är detangeläget alt nämnden ges möjlighet att yttra sig. Förslaget att nämnden -såsom del skisseras i utredningens överväganden - efler ett enstaka samtal medfamiljen skall kunna lämna uppgifter av värde för domstolens bedömning ter sigdock både meningslöst och riskfyllt. Ett sådant förfaringssätt kan ge sken avatt tillvarata barnels intresse och därigenom tillmätas större betydelse än deli verkligheten kan ha. Detta resonemang gäller också förslaget all nämndenskall kunna lämna uppgifter i de fall där domstoleninlerimisliskl måsle besluta om var barnet skall bo. Del kan kanske länkas attnämnden genom ett hembesök och samtal med familjen kan få ell bättre underlagför ett interimistiskt beslut än domstolen kan vid förhandlingen. Men det årtveksamt om del finns så mycket att vinna på del att det är värt merarbetel hosnämnden och fördröjningen av ärendets handläggning. Det förfaringssätt för kommunikation mellan domstol ochnämnd som föreslås år omständligt. vill istället föreslåföljande: Domstolen underrättar socialnämnden om alla ansökningar om upphörandeav gemensamt föräldraansvar där föräldrarna är eniga. 1 de fall där familjen ärokänd och det alltså inte finns någon grundad anledning alt ifrågasättaföräldrarnas ansökan behöver nämnden inle svara. När nämnden finner detönskvärt all utredning görs och yttrande lämnas underättar nämnden inom 14dagar domstolen härom. Prop.1981/82:168 186 Utredningen föreslår att föräldrarnas vilja i dettahänseende ej skall tillmätas så stor betydelse som det gör.Detta anser sociala centralnämnden vara ett principiellt rikligt resonemang. 1 utredningen diskuteras införandel av kontrollfunktionersom är betydligt mer ingående än de nuvarande, exempelvis yttrande i varjevärdnadsärende - även när föräldrarna är ense. Ett sådant förfaringssätt voreenligt sociala centralnämndens uppfattning alltför omfattande ochresurskrävande. Däremot ansluter sig nämnden lill utredningens förslag enligtvilket tjänsteman vid socialförvaltningen i den kommun där barnet bor avgeryttrande huruvida överenskommelsen är till gagn för barnet eller omsamarbetssamtal respektive utredning bedömes nödvändigt. Utredningens förslag rörande handläggning av fråga omföräldraansvar eller umgängesräll når föräldrarna är ense (7.2.1) bedömersociala centralnämnden vara mest realistiskt och där har nuvarande praxisdelvis gått före utredningens förslag. Utredningen föreslår att domstolen bör ge socialnämndentillfälle all yttra sig även över de fall, där föräldrarna är överens om hurfrågan om föräldraansvaret skall lösas. Eftersom nämnden därigenom endastkommer i kontakt med vissa grupper av föräldrar - gifta föräldrar ochföräldrar, som ulan att vara gifta, har gemensamt föräldraansvar - ställer sigstyrelsen tveksam till utredningens förslag. förutsättningar altinom bedöma skäligheten i den uppgörelse föräldrarna träffat ärdessutom ytterst begränsad. De möjligheter som står till buds är i princip attlila till registeruppgifter. Del finns ingenting som talar för att uppgörelsenskulle vara mindre bra, därför att en eller båda föräldrarna tidigare haftkontakt med socialnämnden eller på annat sätt registrerats av myndighet. inle har resurser att närmare gå in på alla de fall som skullekomma alt anmälas genom domstolen samt ej heller på naturlig väg kommer ikontakt med föråldrar, som separerar utan att ha gemensamt föräldraansvar, börregeln om automatiskt meddelande till socialnämnden slopas. Domstolen bör istället regelmässigt upplysa föräldrarna om möjligheten all någon utomstående person få tala igenom de problem,som trols den gemensamma uppgörelsen, kan kvarstå mellan föräldrarna. 5.1.20 Landsorganisationeni (LO) Se avsnitt 8.24. Det är enligt /SR en klar nackdel all föräldrar kanupplösa ell gemensamt föräldraansvar, vilket godkänns av domstolen ulan att mangör Prop.1981/82:168 187 en utredning om all hänsyn las till barnels bästa.Socialnämnden bör enligt Bilaga 3 centralorganisationen självklart få tillfälleall yttra sig över att föräldrarnas överenskommelse ej strider mot barnelsbehov. Alternativförslaget om att nämnden skall avge yttrande även omföräldrarna är ense i fråga om föräldraansvar kan ifrågasättas. Detta förslagskulle komma alt innebära krav på kraftiga personalförstärkningar. 5.1.22 () Se avsnitt 5.2.30. För avgörandet av mal och ärende angående vårdnad ellerumgängesrätt bör socialnämnd ges tillfälle alt yttra sig om föräldrarnasöverenskommelse är förenlig med barnets bästa. Är föräldrarna oense skaUsocialnämnden höras. Utredningen föreslår att rätlen alllid skall hörasocialnämnden i vårdnads-och umgängesmål. Är föräldrarna ense kan rätten istället bereda nämnden tillfälle att yttra sig. Socialnämnderna klarar f. n. inle uppgiften att inomrimlig lid presentera en vårdnadsutredning för domstolarna i dessa mål. Detvore därför felaktigt all införa en skyldighet för domstolen att i alla målhöra socialnämnden. Även om socialnämnden endast beredes tillfälle att yttrasig i fall där föräldrarna är ense, skapar redan delta högar av ärenden pånämndens bord och försenar handläggningen vid domstolen. Enligt samfundets mening bör man liksom kunnalämna till domstolens bedömande om socialnämnden skall höras eller inle. Det ärytterst sällsynt att en domstol avslår en begäran om utredning, och när så skerär det uppenbart alt inget behov av utredning föreligger. 5.1.25 avsnitt 5.2.35. stöder utredningens förslag om att vidalla skilsmässor och separationer föräldrarnas överenskommelse skallunderställas yttrande av socialnämnden via tjänsteman eller kontaktperson förbarnet och detta för all säkerställa att barnels behov tillgodoses. Hittillshar icke gifta föräldrar och barn haft denna garanti. Rutinmässigt torde storautredningar ej behöva komma till stånd. Prop.1981/82:168 188 5.1.27 Föreningen och landstingsanställdafamiljerådgivare 3 (KLFR) Det föreslås all socialnämnden skall beredas tillfälle attyttra sig i alla ärenden angående föräldraansvar, även då föräldrarna är ense ifrågan. Vi finner detta motsägelsefullt med hänsyn lill att intentionerna ilagförslaget betonar föräldrarnas eget ansvar som deras kompelens pådetta sätt ifrågasattes. Vi tror att det är risk för alt de människor som redanförekommer i sociala register blir mest uppmärksammade och alt yttrande iövrigt blir slentrianmässiga. 5.1.28 Barn- och ungdomspsykiatriska kliniken. Det i skilsmässoärenden föreslagna tillvägagångssättet medsamarbetssamtal innan positionerna år alltför låsta och parterna smutskastatvarandra i rätten hälsas också med tillfredsställelse. Svårigheten torde varaalt skaffa fram utbildad personal på socialbyråerna både som samlalsledare ochhandledare åt dessa och utredningens optimism i fråga om möjligheterna tillkonfliktlösning är väl stor. Förslaget att socialnämnden skall yttra sig resp.beredas tillfälle yttra sig i alla skilsmässomål kommer också att innebära altökade resurser måste tillföras socialbyråerna. 1 de fall föräldrarna är ense omatt yrka upplösning av gemensamt föräldraansvar räcker det ej med attsocialnämnden beredes tillfälle yttra sig. Motiven för en sådan överenskommelsebör alllid undersökas. Att undersöka familjer enbart kända på socialnämnddiskriminerar också dessa grupper ytterligare och icke önskvärda attityder motdessa utvecklas, vilket icke gagnar barnen. Det är värdefullt all både socialnämnden och domstolen fårriktlinjer när det gäller att förstå och särskilt uppmärksamma innebörden förbarnen av föräldrarnas skilsmässouppgörelse, antingen föräldrarna är ense elleroense. Del är säkert så, alt hade socialnämnden ekonomiska ochpersonella resurser alt träffa alla föräldrar som är på väg alt bryta sinsamlevnad, så skulle många senare tvister kring umgänge och föräldraansvarundvikas. Bra dock att socialnämnden åläggs all granska alla fall där detgäller ändring av föräldraansvaret, även om föräldrarna gemensamt gjortansökan. Det är mycket viktigt att föräldrar får hjälp all bearbetasin konflikt vid en skilsmässa. Barnen kan annars känna av följdernaav att föräldrarna inle kan komma överens. Enligt förslaget skall socialnämnden erbjuda deföräldraansvariga tillfälle till samarbetssamtal. Detta gäller i mål omupplösning av gemensamt föräldraansvar och om oenighet föreligger omföräldraansvaret eller umgängesrätlen. Prop,1981/82:168 189 Vi anser alt i princip är alla föräldrar vid en skilsmässai behov av Bilaga 3 familjerådgivning, men vid knappa resurser tillhör förståsovanslående grupp de som är i störst behov av de föreslagna samarbetssamtalen.Detta är en avsevärd förbättring i jämförelse med nuvarande ordning, darföräldrarnas tvister inför domstol och länsrätterna handhas på ett alltförjuridiskt inriktat sätt. Advokater med jurislutbildning försöker överträffavarandra i bevisföring, när del egentligen handlar om mdlanmänskligakonflikter. 5.1.31 Föreningen I Samhället avsnitt 3.4.31. I nuvarande lagstiftning krävs inte all rätlen skallinhämta yttrande från av mål eller ärende omvårdnad eller umgänge. Det är därmed inte ovanligt, att en så viktig fråga somvem barnet i fortsättningen skall bo hos efler en skilsmässa avgörsslentrianmässigt och till förfång för barnet. Dessutom blir det oftast ettsmärtsamt uppvaknande för den förälder, som invaggats i tron all umgängesrättenskall fungera efler muntligt löfte från den andra parlen. Del finns därföranledning för rätten att närmare granska de överenskommelser om föräldraansvar,som fattas av föräldrar ulan alt del görs någon utredning huruvida besluten ärlill barnets bästa. Utredningens huvudförslag är att när rätten erhållitansökan från föräldrar om upplösning av ell gemensamt föräldraansvar ellerandra ändringar i fråga om föräldraansvaret, går ansökan till socialnämnden medförfrågan huruvida nämnden har något att erinra emot föräldrarnasöverenskommelse. Nämnden har sedan i sin lur skyldighet att lämna besked omden påkallar utredning i ärendet. anledning att ifrågasättaöverenskommelsen föreslås att exempelvis en tjänsteman inom nämnden lar kontaktmed familjen för ett samtal med föräldrarna och barnet. I vissa fall kan dettaresultera i godkännande av föräldrarnas överenskommelse. Om så inte blirfallet, dvs. om man finner att uppgörelsen inte är gjord med tanke på barnetsbästa, får rätten meddelande härom och kan då besluta antingen i enlighet medföräldrarnas önskan eller om en utredning av föräldraansvaret. Förhoppningsviskan ett sådant förfaringssätt bidra lill att beslut fattas för barns räkningsom utesluter behov av snar omprövning. 5.1.33 Föreningen och Rätt (FoR) När föräldrar vid skilsmässa är ense om hurvårdnads- och umgångesfrågan skall lösas följer domstolarna, liksomsocialnämnderna om de får yttra sig, praktiskt taget alllid"föräldrarna-vel-bäsl''-presumtionen. Denna torde ibland, liksom"föräldrarna-är-bäsl"-presumlionen kunna ifrågasättas. Dessa tvånärmast legala, även om de inte är uttryckta i lagtext, presumtionerifrågasätts dock mycket sällan i praktiken av sociala myndigheter/samhälletunder ell äktenskap/sammanboende eller när det är fråga om en ensamvårdnadshavare. Den naturliga frågan är då: Varför skall presumlionernaifrågasättas i samband med en separation? Utredningen anger en del skäl fördetta och har Prop.1981/82:168 ' 190 också försökt lösa kontrolluppgiften. Tyvärr har den inteenats ulan lägger Bilaga 3 fram ett huvudförslag och ett alternativ. Alternativförslagel innebär all socialnämnderna alllidskall göra en utredning om föräldrarnas överenskommelse är lämpligast förbarnet. Åtskilliga invändningar kan riktas mot förslaget hur positiv man änvill vara till grundidén all tillgodose barns behov. Förslaget faller dessutompå omöjligheten alt inom överskådlig lid tillhandahålla ekonomiska ochpersonella resurser. Därtill kommer att även om dessa resurser kunde tillskapassä vore del klart bättre att satsa dessa på alla tvistiga ärenden. Huvudförslaget innebär att domstolen - lill skillnad motnu - a 111 i d skall sända alla ansökningar lill socialnämnden, som sedan avgörom det är påkallat med utredning eller inle. Kriterier för utredningen skallvara: Finns familjen i socialregistret eller finns andra negativa uppgifter omfamiljen? Självfallet behövs någon form av urvalskriterier. Annarsblir huvudförslaget och alternativet identiska och lika omöjliga attgenomföra. Men tror man alt frånvaron av anteckning i socialregislret indikerar"föräldrarna-vet-bäsl" gör man en felbedömning liksom om man tilläventyrs a priori tror att en anteckning i socialregistret påkallar utredning. Utredningen har också visat på möjligheten att domstolenkallar parterna till muntlig förhandling även når de är ense. Utredningenpåstår att del rör sig om ca 12 000 mål . (FoR har tyvärr ingen statistikframtagen på annan väg men tror pä goda grunder alt antalet är väsentligthögre.) Genom har FoR fåll statistik som visar all antaletavgjorda tvistemål "alla kategorier" var ca 60 000. Däravavgjordes 38 000 utan förhandling och 22 000 efler förhandling. Enöverfiyttning av enbart 12 000 mål skulle öka antalet"förhandlingsmål" med . Detta år omöjligt med tanke påekonomiska och personella resurser. Det finns ytterligare en möjlighet,som dock inte tagits upp av utredningen. Denna har tänkt sig gemensam vårdnadsom huvudregel, dvs. om ingen av föräldrarna yrkar att den gemensammavårdnaden skall upphöra så bibehålls den. Om föräldrarna i sin gemensammaansökan till domstolen yrkar att föräldraansvaret endast skall tillkomma denena eller att föräldraansvaret för syskon skall fördelas på dem, kunde man ilagtexten kräva alt ett frångående av huvudregeln skulle motiveras skriftligen. Saknas motivering skulle domstolen översända ansökan till socialnämnden medbegäran om yttrande. Skulle motiveringen enligt domstolens bedömning varabristfällig eller inte i överensstämmelse med barnets/barnens grundläggandebehov bör rätten ha möjlighet översända ansökan till socialnämnden med - eflerrättens prövning - antingen en fråga om nämnden har något all erinra motöverenskommelsen eller en begäran om yttrande. FoR år medveten om att även detta förslag innehåller"brister. Den språkliga utformningen kan komma att avsiktligt dölja alt andraintressen än barnets grundläggande behov ligger bakom föräldrarnas enighet. Men om man inte skall ha den heltäckande metoden medutredningar i samtliga mål måste någon form av urval/sortering äga rum. Mångafaktorer talar enligt FoR för att domstolen ex officio på sätt som föreslagilsprövar om föräldrarnas avtal överensstämmer med barnets behov. Med rätt ellerorätt anser svensken i gemen att en d o m a r e är neutralare än en socialtjänsternan och accepterar i vart fall något mer domstolsbeslut än social-nämndsbeslut.Därtill kommer all föräldrar som fåll sitt avlal "underkänt" avsocialnämnden redan från början har en negativ inställning till social- Prop.1981/82:168 191 nämndens utredare och förmodligen i domstolenkommer alt Bilaga 3 strida för sitt ursprungliga avtal om socialnämnden i sittyttrande framför en annan uppfattning. Efter en dylik meningsskillnadsocialnämnd-föräldrar emellan får man förmoda alt ingen av föräldrarna på långtid vänder sig lill socialförvaltningen även om hjälp skulle erfordras i någonframtida angelägenhet. FoR anser alltså inte att det i 6 kap.skall inskrivas skyldighet för domstolen att alltid bereda socialnämnden tillfälleyttra sig. Det räcker i princip med nuvarande möjlighet som finns jml RB40:1och som då föräldrar år oense praktiskt tagel alltid åberopas av endera ellerbåda parterna. Införes en skyldighet för domstolarna att alltid hörasocialnämnden bör enligt FoR:s bestämda uppfattning i samma paragraf införasbestämmelserna i 40:1 om sakkunnigutlåtande eller åtminstone en hänvisningtill detta lagrum. Del finns flera skäl för FoR:s uppfattning. Ett uttryckligtstadgande om hörande av socialnämnd kan (miss)lolkas i kommande rättspraxis somall socialnämnd är den enda sakkunniga som kan komma ifråga. (Altsocialnämndernas fackkunskap på många håll starkt ifrågasätts kan lämnasdärhän.) 5.2 Handläggningen när föräldrarna tvistar Utredningens förslag all erbjuda föräldrar som tvistar omvårdnaden samarbetssamtal är enligt hovrättens mening ell steg i rätt riktning.Del primära måste vara att föräldrarna själva söker lösa sina konflikter istället för att myndigheter fattar besluten åt dem. Förslaget ställer dockstora krav på dem som skall leda dessa samtal och del finns skål anta attverksamheten blir resurskrävande. Hovrätten vill instämma i den kritik som kan riktas motdel nuvarande underlaget för domstolarnas bedömning av interimistiska yrkandenangående vårdnad och umgängesrätt. Beslut i dessa frågor har med hänsyn tillstatus quo-principen stor betydelse. Hovrätten tillstyrker därför utredningensförslag om hörande av socialnämnd före avgörande av sådana frågor. Muntligaförhör bör kunna hållas i hovrätten. för såvitt det inte är uppenbart attanledning till förhöret saknas. RB 52:10 ger visserligen redan f. n. hovrättmöjlighet att hålla muntliga förhör i dessa frågor. Om förslaget genomförsförordar dock hovrätten all bestämmelsen om muntliga förhör vid bedömning avinterimistiska yrkanden angående vårdnad och umgängesrätt lagfästs iföräldrabalken med ovan angiven begränsning. Däremot ställer sig hovrätten tveksam till förslaget interimistiska prövningen i flertalet fall skulle utmynna i enbart ettförordnande om barnets bostad. Till namnet är detta något annat än ettinterimistiskt beslut om vårdnad, men i praktiken kan det upplevas likadant somett sådant och kan komma alt åberopas av parterna i ett status quo-resonemang närdel gäller all avgöra den slutliga vårdnaden. Kammarrätten tillstyrker förslaget om samarbetssamtal ifrågor om föräldraansvar och umgängesräll när föräldrarna inte är ense. Enligtkammarrättens mening är förslaget i denna del en av de mer väsentliga Prop.1981/82:168 192 punkterna när det gäller att få till stånd förhållandensom gagnar barnels Bilaga 3 bästa. Kommittén diskuterar ingående hur samtalen bör skötas ochav vem. Kammarrätten anser all del väsentliga är att inte samma person får handom samarbetssamtalen och en eventuell vårdnadsulredning. Det är också angelägetatt vad som har förevarit vid samarbetssamtalen inle får användas ivårdnadsulredningen. Blotta misstanken om att så skulle kunna ske är uppenbartägnad all rubba förtroendet för samlalsledaren och att minska värdet avsamtalen. Det är därför önskvärt att samtalen anförtros åt tjänstemän som inteär direkt knutna lill socialnämnden. Kammarrätten anser all i första handbefattningshavare inom kommunernas eller landslingens familjerådgivning, somåtnjuter sekretesskydd, bör komma i fråga. En särskild fördel är all inomfamiljerådgivningen också finns tillgång lill personer med den kompetens somofta torde vara en förutsättning för ell tillfredsställande resultat. Kammarrätten vill starkt understryka vad kommittén harframhållit om att vid vårdnadsutredning barnet inle skall behöva la ställningtill konflikten mellan föräldrarna. Risk föreligger annars förlojalitetskonflikter och skuldkänslor hos barnet. Barnets uppfattning böremellertid om möjligt inhämtas under lämphga former, om barnet har nått sådangrad av mognad att dess hörande ter sig meningsfullt. Stor varsamhet år härvidpåkallad. Kammarrätten håller emellertid före att en uttrycklig föreskrift börundvikas om att barnels uppfattning skall inhämtas. Lika med kommittén anser kammarrätten attvårdnadsutredning även bör underställas socialnämnd. Kammarrättenansluter sig också lill kommitténs förslag att kommun fortsättningsvis bör i denordning som följer av kommunallagen (1977:179) kunna delegera yttranden i målom vårdnad eller umgångesräu. Som kommittén anger stämmer det interimistiskaförordnandet om vårdnad i de flesta fall överens med den slutliga domen. 1syfte att förbättra underlaget för den interimistiska bedömningen föreslås ibelänkandet att rätten skall få möjlighet att inhämta upplysningar om parternafrån socialnämnden innan något beslut fattas. Kammarrätten anser att det är enfördel om en sådan möjlighet skapas. En förutsättning är dock att nämnderna harsådana resurser att någon mera avsevärd tidsutdräkt inte uppkommer. Enligt kommittén bör det interimistiska beslutet normallinte längre gälla vårdnaden ulan endast var barnet skall bo och eventueUumgängesrätt. Kammarrätten avstyrker detta förslag och förordar att nuvarandeordning behålls. Förordnande rörande enbart bostaden och umgängesrätten kanvisserligen låta mindre ingripande än ett interimistiskt beslut i självavårdnadsfrågan. I praktiken torde det dock bli fråga om-och uppfattas som-samma sak. Är föräldrarna oense i boendefrågan torde förutsättningar ocksåsaknas för gemensam vårdnad i övrigt. Kammarätlen avstyrker allernativförslagel under 7. 7som klart olämpligt. slutligt beslut av denna art är ägnat all skjutakonflikter men knappast att förebygga dem. Gemensam vflr(7/7fl(iförutsätter enligt kammarrättens mening att föräldrarna är ense. Lika med utredningen anser kammarrätten att möjlighet inlebör öppnas lill att höra vittnen eller andra på förberedelsestadiet. Kommittén föreslår att upplösning av gemensam vårdnadalllid skall föregås av betänketid i likhet med vad som gäller vidäktenskapsskillnad Prop.1981/82:168 193 när makarna har barn . Bakom förslaget ligger tankenalt barn till Bilaga 3 ogifta föräldrar skall jämställas med barn lillgifta. Kammarrätten avstyrker förslaget i denna del. Iäklenskapsskillnadsfallet är fråga om upplösning av ett band mellan vuxna, somi den givna situationen anses behöva en betänketid. I det senare fallet finnsinle något band av denna art utan endast vårdnadsfrågor återstår. Riskföreligger därför alt betänketiden uppfattas som en onödig formalitet avföräldrarna utan alt regleringen medför någon egentlig nytta för barnet. Att enlösning av vårdnadsfrågan förskjuts kan t. o. m. vara ägnat att skapa ellerunderblåsa konfiikler mellan föräldrarna. Detta kan typiskt sett gå ut överbarnet. Om den föreslagna författningstexten: Lag om ändring igiftermålsbalken Som har utvecklats i det föregående bör 11 kap. 1 § andrastycket utgå. Del finns inle i övrigt några bestämmelser i somavser andra sammanboende än makar. Se även avsnitt 5.1.2. Se även avsnitt 5.1.3. Tingsrätten delar helt utredningens uppfattning altföräldrar, som tvistar om föräldraansvar eller umgängesrätt, i första handskall erbjudas av kommunen obligatoriskt tillhandahållen hjälp att bearbeta sinkonfiikl för alt själva kunna komma fram till en uppgörelse och ta ansvar försitt beslut. På s. 93 ff i yttrandet utvecklar utredningen bl. a. sin syn påhur den föreslagna konfliktbearbelningen skall tillgå med samarbetssamtal införkvalificerade samlalsledare, som har möjlighet alt anlita expertis från annathåll. Tingsrätten instämmer i utredningens uttalande att stora krav måsteställas pä kompetensen hos den personal, som skall syssla med denna verksamhet.Även tingsrätten är av den uppfattningen, alt del bör finnas vattentäta skottmellan samarbelssamlalen och en eventuell följande utredning om föräldraansvaret,och all vad som förekommer vid samtalen skall vara sekretesskyd-dat. Önskvärtsynes vara, alt de personer som skall syssla med verksamheten ges en friståendeställning i förhållande lill den kommunala socialvården. Tingsrätten biträder utredningens förslag all rätten dåoenighet föreligger mellan föräldrar skall kunna inför ell interimistisktbeslut skyndsamt inhämta upplysningar från socialnämnden. Däremot motsätter sigtingsrätten bl. a. på de skäl, som angetts i 1 st. s. 108 i belänkandet, altmöjlighet till bevisupptagning under förberedelsen införs.