prop · G50364 · 1981-12-31 00:00:00 — Enligt promemorian finns stora likhetermellan fjärrvärme och gasuppvärmning. I båda fallen är det fråga omcentraliserade energisystem som för sin ekonomi kräver hög anslutningsgradinom verksamhetsområdet. Styrmedlen för att främja gasintroduktion bör därförvara likartade dem som finns för att främja användning av fjärrvärme. Regelsystemeti lagen (1976:838) om allmänna fjärrvärmeanläggning ar (Qärrvärmelagen, ändrad senast 1980:239) utvidgas till att avse natur gasnät. Av lagtekniska skäl ersätts den nämnda lagen med en ny lag om allmänna Qärrvärmesystem. Ilagen (1902:71 s. 1), innefattande vissa bestämmelser om elektriska anläggningar (ellagen, ändrad senast 1981:596) ändras 2 § 4 mom. första stycket på så sätt att det undantag från skyldigheten att leverera el för uppvärmning som gäller i fjärrvärmeområdena utvidgas till att avse också naturgasområden. Prop.1981/82:64 14 3.Statligt energisparstöd som kan utgå vid anslutning till fjärrvärme utvidgastill att avse också anslutning till naturgasnät. Vidare föreslås gälla somvillkor för bostadslån att för anslutning till ett befintligt naturgasnätlämpade fastigheter skall anslutas. Ett motsvarande villkor gäller f. n. omanslutning till Qärrvärme för därtill lämpade fastigheter. Förslagenföreslås träda i kraft den . Som utvecklats ipromemorian (avsnitt 6.2) måste frågan om behovet av styrmedel för att främjaanvändning av naturgas ses mot bakgrund av de tekniska och ekonomiskaförutsättningarna för ett naturgassystem. Ett naturgassystem kräver, liksom ettfjärrvärmesystem, för sin ekonomi hög anslutning inom verksamhetsområdet.Investeringarna i rörledningsnätet måste redan från början dimensioneras förfullt utnyttjande. Det är nödvändigt att säkerställa gasleveranser av vissstorlek, som med hänsyn till lagringssvårigheterna snabbt måste avsättas. Detblir därför viktigt att snabbt och i stor omfattning få gaskonsumenter anslutnatill systemet. Eftersom dessa till slut skall bära kostnadema för systemet, ärdet betydelsefullt att denna kostnad delas av många redan från början. Det äräven i gaskonsumenternas intresse att så sker. Det är emellertid svårt attgarantera en tillräckligt snabb och omfattande anslutning till naturgasnätetenbart genom prissättningen. Det är ju inte tillräckligt att gasen i deaktuella områdena har en med alternativa energislag jämbördig konkurrensförmågautan gasen måste vara klart billigare för att en sådan anslutning med hög gradav säkerhet skall komma till stånd. Eftersom det förutsätts att staten inteskall subventionera gasanvändningen, kan det visa sig svårt för gasdistributörenatt erbjuda tillräckligt låga priser för att uppnå önskad anslutning utan attprojektets ekonomi därmed undergrävs. F.n. har en gasdistributör inte till sitt förfogande några direkta styrmedel föratt få avsättning för gasen. Jag vill understryka att enligt den ekonomiskaanalys som gjorts inför gasintroduktionen naturgasens kostnader har bedömtskonkurrenskraftiga i förhållande till andra energislag. Dessa kostnader äremellertid beräknade med utgångspunkt i att en sådan anslutning som nyssnämndes kan uppnås. Det är därför som styrmedelsfrågan har bedömts somväsentlig inför beslutet om naturgasintroduktion. De åtgärder som föreslåsinnebär att naturgasen får samma förutsättningar som Qärrvärmen, vars tekniskaoch ekonomiska villkor är likartade. Förslagenhar fått ett övervägande positivt bemötande från remissinstanserna. Endast inågra fall har kritik av grundläggande slag framförts. Sålunda anser statensindustriverk att de föreslagna styrmedlen åtminstone tills vidare inte börgenomföras. Enligt industriverket medför dessa mer långtgående ingrepp ikonsumenternas fria val än vad som skulle behövas för att möjliggöra ennaturgasintroduktion, åtminstone så länge naturgasen är befriad frånenergiskatt. anför vidare att, om det skulle anses nödvändigtatt stödja naturgasen med sådana ingrepp i marknaden Prop.1981/82:64 15 somföreslås, det är viktigt att tillämpningen av bestämmelserna kringgärdas medstarka restriktioner för att tillvarata konsumenternas intressen. Somframgår av både prop. 1979/80:170 (s. 58) och promemorian (avsnitt 6.1) haringått som en förutsättning för introduktionen av naturgas att denna liksomandra energislag skall beläggas med energiskatt. Däremot fömtsätts att gaseninte kommer att beläggas med högre skatter och avgifter än som gäller förolja. Flera remissinstanser, bl.a. , har framhållit att frågan omskatt på naturgas och gasol måste klarläggas möjligt. Med anledningdärav vill jag nämna att skattefrågan avses bli behandlad i samband medställningstagandet till det förslag från energiskattekommittén (B 1979:06) somberäknas föreligga / 82. Det saknas enligt min meninganledning att anta att naturgasen kommer att få en så gynnsam behandling iskattehänseende att behovet av styrmedel minskar eller faller bort. Industriverketanser vidare att det finns risk för att konsumenternas valfrihet och intresseav låga uppvärmningskostnader kan komma att otillräckligt tillgodoses omförslagen genomförs. Denna fråga har uppmärksammats också av några andraremissinstanser. Vattenöverdomstolen anser att med hänsyn till rättssäkerhetenframför allt för konsumenterna den föreslagna lagen om allmänna värmesystem börgälla för Qärrvärmeanlägg-ningar och naturgasnät utan särskildallmänförklaring. Samma uppfattning har statens va-nämnd. Ävenbyggnadsstyrelsen tar upp frågan om konsumentskyddet. Enligt dess mening ärdetta skydd svagt redan i Qärrvärmela-gen, varför denna oprövade lag inte börutvidgas till naturgassystem. I stället bör i första hand priser och skatter ikombination med gynnsamma anslutningslån användas som styrmedel. avstyrkerförslaget med hänvisning till att konsekvenserna för konsumenterna inte belystsi tillräcklig omfattning. I anledning av dessainvändningar vill jag till en början hänvisa till vad jag tidigare nämnde om detekniska och ekonomiska fömtsättningarna för ett naturgassystem. Enligt minmening är det inte tillräckligt med enbart ekonomiska styrmedel för att få tillstånd en hög anslutningsgrad, eftersom detta förutsätter att gasen måsteerbjudas till en avsevärt lägre kostnad än alternativa energislag. Visserligentyder de beräkningar av konsumenternas kostnader som gjorts i fråga om Sydgasprojektetpå att gasen troligtvis kommer att bli något billigare än alternativaenergislag, även med en energiskatt i nivå med den som gäller för olja. Som jagredan nämnt är detta inte tillräckligt för att systemet snabbt och effektivtskall kunna genomföras utan styrmedel. Jaganser därför att - som också förutsatts i överenskommelsen med Sydgasintressentema- styrmedel av den art som föreslagits i promemorian bör tillskapas för attfrämja naturgasintroduktionen. Vaddärefter gäller konsumentskyddet vill jag framhålla följande. De styrmedel somnu föreslås för gas är desamma som tidigare gällt för 1981/82:64 16 Qärrvärme.Några större olägenheter för konsumenterna har användningen av dessa hittillsknappast givit upphov till. Jag anser att övervägande skäl talar för attnaturgasen jämställs med Qärrvärmen i dessa hänseenden. Jag är inte nu bereddatt föreslå att regelsystemet i fjärrvärmelagen görs direkt tillämpligt utanallmänförklaring eller att prisreglering motsvarande den som gäller för elleveranserinförs. Jag vill dock understryka att frågan om konsumentskyddet är viktig ochatt utveckhngen måste följas med uppmärksamhet. I övrigt vill jag peka påatt styrmedelsfrågan också måste ses mot bakgmnd av att det i första hand ärkommunerna som engagerar sig i värmeförsörjningsprojekt av den karaktär det härgäller. Det innebär att det i hög grad är kommunerna som förfogar överanvändningen av styrmedlen. Som utvecklas i promemorian (avsnitt 6.2) harkommunerna bl. a. genom sitt planmonopol redan nu betydande möjligheter attpåverka uppvärmningsformerna inom kommunens område, särskilt vad gäller nybebyggelse.I uppbyggnaden av naturgasdistributionen får fömtsättas att kommunerna, liksomnär det gäller distributionen av el och fjärrvärme, kommer att ha ett starktinflytande. Även om gas- eller eldistributionen inte sker i direkt kommunalregi, måste kommunens uppfattning få stor betydelse för frågan om ettnaturgasnät bör allmänförklaras eller elvärme tillhandahållas i ett område somär planerat för naturgasuppvärmning. Styrmedlen ger kommunema bättremöjligheter till en rationell avvägning mellan uppvärmningsformerna el, Qärrvärmeoch naturgas inom kommunen. Att kommunerna får ökade möjligheter att genomföraintentionerna i sin energiplanering stämmer också väl överens med kommunernas alltbetydelsefullare roll i energipolitiken, bl. a. när det gäller arbetet med attminska oljeberoendet. Jag vill erinra om den ändring som gjorts i lagen(1977:439) om energiplanering (SFS 1981:601) av innebörd attkommunerna skall ha en särskild plan för att minska oljeberoendet. Attkommunerna ges ökade styrmedel för att påverka uppvärmningsformerna inomkommunen innebär att den enskildes valfrihet i fråga omuppvärmningsform minskar. Det är något som måste accepteras, men det medförockså krav på att konsumentgrupper behandlas rättvist i förhållande tillvarandra. Att kommunernas inflytande över uppvärmningsformerna också innebärett ansvar för dem att inga konsumentgmpper påtagligt missgynnas ärsjälvklart. Sammanfattningsvis anserjag således i likhet med de allra flesta remissinstanserna att förslagen ipromemorian bör genomföras på i huvudsak angivet sätt. I fråga om inarbetandetav naturgas i fjärrvärmelagens regelsystem har jag samrått med chefen förjustitiedepartementet och i fråga om energisparstödet och därtill hörandefrågor med chefen för . Ikraftträdandedatum bör somföreslagits vara . Jag är medveten om att förberedelsetidenför de tillämpade organen blir Prop.1981/82:64 17 kort.Å andra sidan är det för styrmedlens effektivitet, som understmkits från flerahåll, väsentligt att de kan tillämpas möjligt. I det följande kommerjag att mer i detalj behandla de olika förslagen. 2.2Lagen om allmänna värmesystem m. m. Promemorieförslagetinnebär att Qärrvärmelagens regelsystem utvidgas till att avse ocksånaturgasnätet. I övrigt kvarstår regelsystemet oförändrat. Emellertid medfördenna i sak begränsade åtgärd att lagens mbrik och samtliga paragrafer måsteändras. Av lagtekniska skäl har det därför ansetts lämpligare att ersättafjärrvärmelagen med en ny lag om allmänna värmesystem. Endastett fåtal remissinstanser har berört lagförslaget i promemorian. Vad Vattenöverdomstolenoch statens va-nämnd anfört om att göra lagens regler tillämpligen utanallmänförklaring har jag behandlat. Dessa remissinstanser liksom tar också upp och avstyrker det undantag från lagens tillämpningsom enligt 3 § i förslaget gäller för industrifastigheter ochträdgårdsnäringens byggnader. avstyrker också undantaget förgasanvändning för annat ändamål än värmeförsörjning med hänvisning till att avgränsningssvårigheterkan uppstå vid rättstillämpningen. Nämnden påpekar att, även om storförbmkaresfastigheter omfattas av lagen, inget hinder möter mot att undanta dem från anläggningensverksamhetsområde. Lagengäller naturgasnät vars ändamål är att bereda värmeförsöijning åt bebyggelse. Ipraktiken kommer naturgasnäten att användas också av leveranser av gas somutnyttjas för andra syften, bl.a. industriella processer. Frågan blir då hursådana leveranser skall behandlas i lagens regelsystem. Den i promemorian valdalösningen innebär att de undantas från lagens tillämpning och att dessutomleveranser till industrins och trädgårdsnäringens byggnader undantas även tillden del gasen utnyttjas till "rätt" ändamål, nämligenvärmeförsörjning av själva byggnaderna. Denframförda kritiken tar enligt min mening inte tillräcklig hänsyn till deomständigheter som har föranlett undantagen och som är särskilt tydliga närdet gäller industrin. Gasleveransema dit kommer huvudsakligen att gällaprocessändamål och värmeförsörjningen av själva byggnaderna att vara en bisak.En lösning som innebär att alla gaslveranser oavsett ändamål i ett allmänförklaratnaturgasnät omfattas av lagens regler skulle fömtsätta att frågan om behovet avenergi för t. ex. industriella processer bör tillgodoses med gas eller på någotannat sätt kan prövas inom lagens ram. Detta skulle enligt min mening föra förlångt. Om man undantar gasleveranser för annat ändamål än värmeförsörjning avbebyggelse men behåller regelsystemet för alla leveranser för sådanvärmeförsörjning, uppkommer också svårigheter. I fråga om de industriellaprocesserna kommer de levererade kvantiteterna naturgas att bli stora och imånga fall ske på 2 1981182. Prop.1981/82:64 18 sådanatider då distributören är tvungen att ta emot stora mängder naturgas, medanefterfrågan från bostadskonsumenterna är låg. Sådana omständigheter kanförmodas leda till skillnader i priset på den levererade gasen. Eftersomanvändningen för industriella processer intar den dominerande rollen vidgasleveranser till industrin, bör det finnas fömtsättningar att få de avtal somstyr den i detta sammanhang marginella naturgasmängd som används förvärmeförsörjning av industribyggnader. Det är därför enligt min mening lämpligtatt helt undanta industribyggnader. Resonemanget är också tillämpligt påträdgårdsnäringens byggnader, som kräver mycket värme utan att det i egentligmening är fråga om värmeförsörjning av själva byggnaden. Vadgäller va-nämndens invändning att storförbrukares fastigheter kan omfattas avlagen men i lämpliga fall undantas från värmesystemets tillämpningsområde villjag säga följande. Den undantagsmöjlighet som enligt lagens 10§ öppnas för bl.a.storförbrukare fömtsätter att uppvärmningsbehovet kan med större fördeltillgodoses på annat sätt än genom det allmänna värmesystemet. I de nu aktuellafallen kan knappast hävdas att så är fallet. Naturgasen kommer till dem ursamma ledningsnät som betjänar övriga naturgaskonsumenter inom det allmännasystemet och för samma ändamål, nämligen värmeförsörjning av bebyggelse. Sammanfattningsvisanser jag därför att de i promemorian föreslagna undantagen från lagenstillämpningsområde bör gälla. Jag återkommer till undantagsfallen ispecialmotiveringen. 1övrigt bör som påpekats från vissa remissinstanser frågan om äganderätten naturgasinstallation inte regleras i lagen. Det innebär att sista meningen iförslagets 18 § bör utgå. Dennya lagen medför vissa följdändringar i lagen (1976:839, ändrad senast 1979:245)om statens va-nämnd och lagen (1976:841) om betalningsföreläggande förfordringar som skall prövas av statens va-nämnd. Ävenom mitt förslag formellt gäller en ny lag, är det i praktiken fråga om frånlagteknisk synpunkt begränsade ändringar i Qärrvärmelagen samt följdändringarav marginell natur i annan lagstiftning. Jag anser därför att lagrådetsyttrande över lagförslagen kan undvaras. Visserligen har inte tjärrvärmelagenunderställts lagrådets granskning, men detta sammanhänger med att den lagen isin tur har modellerats efter den lagrådsgrans-kade lagen (1970:244) omallmänna vatten- och avloppsanläggningar (jfr. 1975/76:149 s. 46). Jagvill vidare framhålla att det är mycket angeläget med ett så snabbtikraftträdande som möjligt för den lagstiftning jag toreslår i detta ärende,eftersom arbetet med pågår och frågan om lämpliguppvärmningsform f. n. övervägs av många fastighetsägare. En fördröjning avlagstiftningsfrågans behandling skulle därför kunna medföra avsevärt men. Prop.1981/82:64 19 Enligtellagen behövs tillstånd för att dra fram eller begagna en elektrisk starkströmsledning.Ett sådant tillstånd meddelas antingen som linjekoncession, som gäller ledningmed en i huvudsak bestämd sträckning, eller områdeskoncession, som gällerledningsnät inom ett visst område. Den som innehar områdeskoncession harensamrätt pä eldistributionen inom området. Tillståndsfrågan prövas avregeringen eller statens industriverk. Densom innehar områdeskoncessionen är enligt 2 § 4 mom. ellagen skyldig atttillhandahålla ström åt i princip alla som inom området behöver det för normaltförbrukningsändamål. Till sådana ändamål räknas värmeförsörjning av bebyggelse,alltså elvärme. föreligger dock inte skyldighet attleverera el för uppvärmningsändamål till byggnader i områden där fjärrvärmedistribueras eller avses bli distribuerad. Densom innehar linjekoncession är i sin tur skyldig att tillhandahålla ström tillden som innehar områdeskoncession så att denne kan uppfylla sina förpliktelsermot abonnenterna. Frågor om förpliktelser enligt de nu angivna bestämmelsernaprövas av statens industriverk. Promemorieförslaget,som jag av tidigare anförda skäl ansluter mig till, innebär att undantaget frånleveransskyldighet av elvärme i fjärrvärmeområden utvidgas till att avse ocksånaturgasområden. I förtydligande syfte görs också ett tillägg av innebörd attleveransskyldighet föreligger till sådana byggnader inom fjärrvärme- ellernaturgasområden, vars värmeförsörjning av särskilda skäl lämpligare kantillgodoses med elenergi än med det för området gemensamma fjärrvärme- ellernaturgassystemet. Som exempel kan nämnas kulturbyggnader där det är mindrelämpligt att dra in rörsystem. Lagändringenbör i enlighet med promemorieförslaget inte gälla om skyldigheten att tillhandhållaström för uppvärmning har uppkommit före ikraftträdandet. Har med andra ordfastigheten elvärme, har elleverantören inte rätt attavbryta leverans för detta ändamål. Malmökommun har ansett att detta inte bör gälla i alla situationer, eftersom det kantänkas fall, t. ex; vid storsanering, då ledningsnätet måste byggas om totaltmen abonnenten står kvar. Till detta vill jag säga att lagstiftningen inte börfå retroaktiv verkan. Å andra sidan är rättigheten till elvärme inte knuten tillabonnenten som person utan som ägare till en viss byggnad. Om byggnaden rivsoch ersätts med ett nybygge måste givetvis uppvärmningsfrägan kunna prövas pånytt förutsättningslöst. Det samma kan gälla när en ombyggnad är så omfattandeatt uppvärmningssystemet byts ut helt och hållet. Det nu sagda måste docktillämpas med stor försiktighet med hänsyn till de enskildas rättssäkerhet.Frågor om leveransskyldighet föreligger prövas som jag nämnde av statensindustriverk. Malmökommun har också tagit upp frågan om leveransskyldighet i det fall elenergi harbeviljats som provisorium intill dess det gemensamma 1981/82:64 20 Kommunen anser att vid allmänförklaring all elvärmeleverans somgörs innan det allmänförklarade systemet är utbyggt skall anses som provisoriumsåvida inte det klart dokumenterats att fastigheten inte skall ingå i det allmänförklaradesystemet. Det är självklart att möjlighet skall finnas att provisoriskt lösauppvärmningsfrågan för en fastighet i ett ännu inte uppbyggt fjärrvärme- ellernaturgasområde med elvärme utan att rättigheten till elvärme blir permanent. Idenna fråga råder avtalsfrihet. Det är emellertid av vikt att den provisoriskakaraktären av elvärmeleveransen står klar för abonnenten då avtalet träffas. har tagit upp en fråga i anslutning till det nu sagda. bör skyldighet att leverera el finnas om en fastighet inrättats för direktverkandeel utan rörsystem i ett område som sedermera planeras för uppvärmning mednaturgas eller fjärrvärme. Den situation som avses är alltså att sedanlagreglerna trätt i kraft en byggnad fått byggnadslov och uppförts utanrörsystem för uppvärmning med elradiatorer i ett område som sedermera planerasför naturgas. Jag delar uppfattningen att i ett sådant fall det i allmänhetinte ter sig rimligt att söka framtvinga övergång till naturgas genom attundanröja fömtsättningen för det ursprungliga uppvärmningssystemet. Frågan om iett särskilt fall eldistributören har rätt att avbryta leverans av el föruppvärmningsändamål, vilket fömtsätter att värmeförsörjningen inte bedöms medstörre fördel kunna tillgodoses med elenergi än med det för området gemensammasystemet, ankommer det i sista hand på industriverket att pröva. Ävendenna lagändring bedömer jag vara av sådan beskaffenhet att lagrådets yttrandekan undvaras. I fråga om angelägenheten av ett snabbt ikraftträdande vill jaghänvisa till avsnitt 2.2. 2.4Ekonomiskt stöd m. m. Departementspromemoriantar även upp vissa förslag som gäller hur införandet av ett naturgassystem börpåverka de fömtsättningar som gäller för statens stöd till finansieringen avbostadsbyggandet och för energisparstödet. Jag tar nu - efter samråd medchefen för -upp dessa frågor. Enligt9a § bostadsfinansieringsförordningen (1974:946, omtryckt 1980:329, ändradsenast 1981:588) gäller som ett allmänt villkor för bostadslån till ny- ellerombyggnad att huset ansluts till befintlig Qärrvär-meanläggning eller annankollektiv värmeanläggning, om en sådan anslutning är möjlig och särskilda skälmot anslutning inte föreligger. Vid ombyggnad tillämpas dessa villkor dockinte i fråga om lån för sådana ombyggnader som görs uteslutande av andra skälän att höja bostadsvärdet exempelvis energilån, lån för gårdssanering ellerlån för ändrad lägenhetssammansättning. Idepartementspromemorian har föreslagits att det villkor om anslutning 1981/82:64 21 befinthg Qärrvärmeanläggntng som gäller för lån till ny- eller ombyggnadskall utvidgas till att också avse anslutning till ett befintligt naturgassystem.Flertalet remissinstanser har ställt sig bakom dessa förslag. Jag förordardärför att det nuvarande villkoret i 9 a § bostadsfrnansieringsför-ordningenutvidgas till att ocksä avse anslutning till ett befintligt gasnät som äravsett att utnyttjas för distribution av naturgas. Jag vill tillfoga att såvälanslutningsavgifter som kostnaderna för den nödvändiga utrustningen kanmedräknas i låneunderlaget för bostadslånet redan med nuvarande bestämmelser.Det föreslagna ändrade bostadslånevillkoret bör träda i kraft den 1 januari1982 och tillämpas i ärenden där ansökan har kommit in till förmedlingsorganetefter ikraftträdandet. Somhar framgått av min redogörelse i det föregående har departementspromemorian ocksätagits upp förslag om att statligt stöd skall lämnas även i andra fall dåbefintliga bostadshus ansluts till ett naturgasnät. Stöd bör enligt förslagetlämnas inom ramen för stödet energibesparande åtgärder i bostadshus m. m. enligtsamma regler som där gäller för anslutning till fjärrvärme. Jag vill erinra om attmöjligheterna till energisparstöd i samband med en övergång till andraenergislag än olja har utökats kraftigt . Vid sinanmälan av de förslag som låg till grund för statsmakternas beslut i denfrågan (prop. 1980/81:133, CU 1980/81:37, rskr 1980/ 81:384) fömtskickadebostadsministern att den särskilda frågan om stöd i samband med anslutning tillett naturgassystem skulle tas upp i ett senare sammanhang. Reglerna för stödettill energisparande åtgärder i bostadshus m. m. bör kompletteras så att lån -med de begränsningar som jag strax återkommer till - lämnas också för åtgärdersom innebär en övergång från olja till naturgas för produktion av värme ochvarmvatten i befintliga bostadshus. De regler som gäller för anslutning till Qärrvärmebör därvid i huvudsak ges en motsvarande tillämpning. Naturgasen kommer attkunna introduceras först . Avsikten är att fram tilldenna tidpunkt leverera gasol från provisoriska gasolanläggningar i det nätsom nu byggs upp. Enligt vad jag har erfarit kommer anslutning i vissa fall attske till befintliga stadsgasnät, varvid försörjningen under denna övergångstidsker med stadsgas. I avvaktan på att leveransema av naturgas inleds bör manenligt departementspromemorian begränsa stödet för befintliga byggnader tillatt avse fall då den gamla uppvärmningsanläggningen måste bytas redan av andraskäl. Om stöd för denbefintliga bebyggelsens del begränsas till att avse enbart uttjäntaanläggningar kommer enligt energiverk endast sporadiska anslutningar attgenomföras. har därför föreslagit att stöd skall få lämnas utansärskilda begränsningar även . .'Vndra remissinstanserhar föreslagit att stödet skall gälla retroaktivt för åtgärder som vidtasefter . Föregen del vill jag anföra följande. En övergång till gasol eller stadsgas Prop.1981/82:64 22