prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — Sjukförsäkringenfinansieras till av statsbidrag och till av socialförsäkringsavgiflerfrån arbetsgivare och egenförelagare. Socialförsäkringsavgiften tillsjukförsäkringen utgör fr. o. m. av löneunderiagel. Sjukpenningkommitténavlämnade betänkandet (SOU 1981:22) Sjukersätlningsfrågor, ivilket redovisas bl. a. olika alternativ för att genom ökad självrisk uppnåkostnadsbesparingar inom sjukpenningförsäkringen. Som jag nämnt inledningsvisär avsikten att lägga fram en proposition lill medförslag i dessa frågor och med ikraftträdande . Jag räknar medalt dessa förslag skall leda till besparingar för sjukförsäkringen av storleksordningen2 000 milj. kr. för år räknat när hänsyn tagits till kostnaden för elthögriskskydd. I det sammanhanget bör också tas upp frägan om en höjning avsjukpenningav-draget vid sjukhusvistelse saml om en avveckling avsjukförsäkringens ersättningar till arbetsgivare för vissa utgifter förföretagshälsovård. Jag räknar med att dessa åtgärder tillsammans med höjdaavgifter hos privatpraktiker skall innebära en besparing för sjukförsäkringenmed 195 milj. kr. Vidare bör en kostnadsbesparing med 200 milj.kr. genomföras inom tatidvårdsförsäkringen. 1981/82:100 Bilaga 8 57 haravlämnat betänkandet (SOU 1981:35) Sjukresor, samordning och förenkling. 1betänkandet föreslås en förändring i två steg av ersättningsreglerna försjukresor. Det första steget innebär vissa förenklingar i det nuvaranderegelsystemet, medan steg två avser en överflyttning av ansvaret försjukresorna till sjukvårdshuvudmännen. Belänkandet har remissbehandlats ochbereds nu inom . Arbetsskadeförsäkringenomfattar anställda, uppdragstagare och egenförelagare. Den ger i princip fullersättning för inkomstbortfall till den som drabbas av skada i sitt arbete. Arbetsskadeförsäkringenanknyter till de principer som gällerför invaliditetsbedömning inom den allmänna försäkringen. Det är därigenom denfaktiska nedsättningen i den försäkrades förmåga att skaffa sig inkomst genomförvärvsarbete som bestämmer livräntans storlek. Livräntan vid arbetsskadaskall i princip utgöra skillnaden mellan den inkomst som den försäkrade kanantas ha haft om han inte hadeskadats och den inkomst som han trots skadan kan beräknas få.Arbetsskadeförsäkringen är samordnad med den allmänna sjukförsäkringen på såsätt att ersättning utgår från sjukförsäkringen sedanskadan uppkom (samordningstiden). Från arbetsskadeförsäkringen utgår eftersamordningstidens slut ersättning för sjukvårdskostnader inkl. resor och andrakostnader. Vidare ulgår sjukpenning och - som tidigare nämnts - livränta.Livränta kan också utgå till efterlevande anhörig. Den ersätter årliginkomstförlust upp till samma inkomstlak som gäller för ATP dvs. 7.5 gångerbasbeloppet vilket för motsvarar . redovisadesca 190 000 anmälda arbetsskador. Av dessa avsåg 50 000 fall skador som skallersättas från arbetsskadeförsäkringen eller motsvarande äldre lagstiftning. Föråren 1981 och 1982 beräknas antalet skadefall till ungefär oförändrat antal. Utbetalningarna fränförsäkringen var ca 720 milj. kr. och har stigit lill ca 1 390milj. Arbetsskadeförsäkringenligger utanför statsbudgeten och finansieras helt genom avgifter frånarbetsgivare och egenförelagare. Arbetsgivaravgiften lillarbetsskadeförsäkringen utgör fr. o. m. av löneunderlaget. Administration m. m. Den allmänna försäkringenadministreras lokalt av de allmänna försäkringskassorna och centralt avriksförsäkringsverket som också är tillsynsmyn- 1981/82:100 Bilaga 8 58 dighet för försäkringskassorna. Vidare finns delen besvärsorganisation som består av tre regionala försäkringsrätter och - somhögsta instans - en försäkringsöverdomstol för överprövning avförsäkringskassornas beslut i socialförsäkringsärenden m. m. För bevakning avrättspraxis inom socialförsäkringsområdet finns en särskild ombudsenhet inomriksförsäkringsverket som kan gå in som part hos försäkringsdomstolarna. Antalet nya ärenden hosförsäkringsrätterna är större än vad rätterna hinner behandla. En besvärligbalanssituation har därför uppstått. 1981/82:88 har regeringen lagtfram förslag om åtgärder för att minska ärendebalanserna hosförsäkringsrätterna. Dessa åtgärder innebär införande även utökad omprövning avbeslut hos försäkringskassorna, överflyttning av mål om arbetsgivaravgift m. m,från försäkringsdomstolarna till de allmänna förvaltningsdomstolarna, en utökadbehörighet för domare att ensam fatta beslut saml vissa förenklingar i deinterna arbetsrutinerna. Vidare föreslås en fullföljdsbegränsning iförsäkringsöverdomstolen. Utöver de i propositionenföreslagna åtgärderna behövs dock vissa resursförstärkningar. Jag kommer i detföljande att föreslå betydande personalförstärkningar hos rätterna. avriksförsäkringsverkets organisation m, m, har lagt fram sitlslutbetänkande (Ds S 1981:13) roll, uppgifter ochorganisation. Kommittén har i enlighet med direktiven inriktat sill arbete påatt inom befintlig resursram föreslå särskilt angelägna förändringar.Betänkandet remissbehandlas f. n. Den s. k. ALLFA-kommitténhar lagt fram betänkandet (SOU 1981:24) Socialförsäkringens datorer,som innehåller förslag till organisation av socialförsäkringens framtidaADB-verksamhet. Remissbehandlingen av betänkandet har avslutats ochärendet bereds f. n. inom . Fr. o. m. budgetåret1982/83 införs ett nytt budgetsystem för försäkringskassornasförvaltningsutgifter (prop. 1980/81:135. SfU 25, rskr 262). Anslag till dessautgifter skall anvisas på statsbudgeten enligt samma teknik som gäller förstatliga myndigheter. Försäkringskassornas räkenskapsår ändras från kalenderårtill statligt budgetår. Försäkringskassornasförvaltningsutgifter har ökat kraftigt , frän 1089 milj. kr. lill omkring 2375 milj. kr. 1981, dvs. mer än en fördubbling. Antalet anställda årsarbetarehos kassorna har ökat från 12 700 fill över 17 000. I det följande kommer jagatt föreslå att medel till försäkringskassornas förvaltningskostnader anvisasenligt de nya principerna. Därvid kommer jag att räkna med en betydandereducering av förvaltningskostnaderna under nästa budgetår till följd avreducering av arbetsvolymen, ändrade ulbetal-ningsrutiner m. m. Reduktionen avanslaget utöver huvudförslaget kan medföra en begränsning av antalet anställdavid försäkringskassorna med 1981/82:100 Bilaga 8 59 Förändringen av antaletanställda blir beroende av hur besparingen fördelas på olika kostnadsslag. Vidare kommer jag altföreslå att får i uppdrag alt i nära kontakt medförsäkringskassorna utarbeta en samlad rationaliseringsplan för verkets ochförsäkringskassornas verksamhet . Jag kommer också attföreslå alt de fonder tillhörande den obligatoriska sjukförsäkringen, som sedanmänga år tillbaka finns bokförda hos försäkringskassorna, överförs tillstaten. De överförda fondlillgångarna bör därvid räknas av mot statens löpandeutgifter för sjukförsäkringen. vilket innebär en minskad anslagsbelastning med475 milj. kr. för nästa budgetår. Fr. o. m. gällerett enklare och enhetligare system för beräkningen av arbetsgivaravgifter ochegenavgifter lill socialförsäkringenm. De olika avgifterna förs samman lill en gemensam lag om socialavgiftermed enhetliga regler för avgiftsunderlag m. m. De nya avgiftsreglerna innebäradministrativa lättnader för säväl myndigheter som arbetsgivare ochegenförelagare. Genom nyakonlrollätgärder, bl. a. i form av jämförelser mellan underlaget förpreliminära arbetsgivaravgifter och lönesummorna för redovisad preliminärskatt,har kunnat uppnå en avsevärt bättre beräkning ochdebitering av preliminära arbetsgivaravgifter fr. o. m. . De nyakontrollåtgärderna har lett til! en höjning av de debiteradepreliminära arbetsgivaravgifterna med omkring 1 500milj. För att gå vidare pävägen att få ett effektivare debiterings- och uppbördsyslem försocialavgifterna har en socialavgiflsutredning (S 1981:04) tillsatts för attgöra en översyn av rutiner och organisationsfrågor på detta område. Fördelningen av avgifter mellan allmännapensionsfondens delfonder De nya bestämmelserna om förenklade regler försocialförsäkringsavgifter, som träder i kraft (prop.1980/81:178, SfU 28, rskr 406) ger mig anledning att här ta upp en fråga omändring av reglerna för fördelning av ATP-avgiflerna mellan allmännapensionsfondens delfonder. Tilläggspensionsavgiflerenligt lagen om socialavgifter (1981:691) skall ingå lill den allmännapensionsfonden, som förvaltas av fyra fondstyrelser. Riksförsäkringsverketskall till varje fondstyrelses förvaltning överföra tilläggspensionsavgifterenligt följande fördelning. Första fondstyrelsen förvallar avgifter som harbetalats av staten, kommuner och därmed jämförliga samfälligheter samt avbolag, föreningar eller stiftelser, i vilka staten, kommun eller därmedjämförlig samfällighet har ett bestämmande inflytande. Andra och tredjefondstyrelserna förvaltar avgifter som har erlagts av enskilda arbetsgivare. Principen är att andra fondstyrelsen 1981/82:100 Bilaga 8 60 förvaltar avgifter från arbetsgivare som harminst 50 anställda och tredje fondstyrelsen avgifter från arbetsgivare medfärre anställda. Tredje fondstyrelsen mottar också avgifter som betalats avegenförelagare. Fjärde fondstyrelsen erhåller inom en viss ram medel som annarsskulle ha tillförts de övriga styrelserna. Gränsdragningen mellanavgifter som skall överföras lill andra respektive tredje fondstyrelsensförvaltning har skett medledning av den tidredovisning som lämnats i arbetsgivaruppgifterna och somlegat till grund för bestämmande av antalet årsarbetare hos arbetsgivaren. Förde avgifter som avser utgiftsäret eller tidigare utgiftsår behövstidredovisningen för beräkningen av basbeloppsavdrag som skall göras vidavgiftsberäkningen. De nya förenkladereglerna om socialförsäkringsavgifter innebär bl. a. att basbeloppsavdragetslopas. Ett av syftena med de förenklade reglerna är att åstadkommaadministrativa lättnader genom att arbetsgivarna fr. o. m. utgiftsåret 1982inte längre skall behöva lämna en tidredovisning i arbetsgivaruppgifterna. Pågrund härav bör gränsdragningen mellan avgifter som skall föras till andra ochtredje fondstyrelsens förvaltning ske på annat sätt än med utgångspunkt iantalet årsarbetare hos arbetsgivaren. harföreslagit en ändring i 2 § reglementet (1959:293) angående allmännapensionsfondens förvaltning, sä att gränsen mellan avgifter, som är hänförliga till andra respektive tredje fondstyrelsensförvaltning, fastställs till viss lönesumma i stället för till visst antalarbetstagare. Lönesumman i fråga bör enligt verket lämpligen knytas an till detvid årets ingång gällande basbeloppet. Vid debiteringen avpreliminära avgifter för har som ett provisoriumi fråga om nytilkommande arbetsgivare bestämt gränsen mellan ifrågavarandepensionsfonder till 50 årsarbetare multiplicerat med en beräknadgenomsnittslön per arbetstagare. Med utgångspunkt i tillgängliga uppgifter omlönesummor och antal årsarbetare - dvs. uppgifterna i 1979 årsarbetsgivaruppgifter - och med uppräkning av avgiftsunderlaget från är 1979synes denna lön enligt verket kunna beräknas till ca , vilket ungefärmotsvarade 4.5 gånger det vid framställningen gällande basbeloppet. 17 300 kr.Verket har således vid debiteringen av preliminära arbetsgivaravgifter för år1982 för nytillkommande arbetsgivare låtit elt belopp motsvarande 225 (50 x4,5) basbelopp utgöra gränsen mellan tilläggspensionsavgifter som är hänförligalill andra respektive tredje fondstyrelsens förvaltning. I fråga om arbetsgivare,som redan är registrerade hos , sker fördelningen av depreliminära avgifterna för med ledning av tidigare lämnadearbetsgivaruppgifter. Allmänna pensionsfondensförsta, andra och tredje fondstyrelser har yttrat sig över verketsframställning. Fondstyrelserna har inte haft någon invändning mot att en pånämnda sätt beräknad lönesumma används som 1981/82:100 Bilaga 8 gräns för avgifternas fördelning och inte hellermol att den av tillämpade metoden försöksvis tillämpas.Styrelsen har föreslagit att en utvärdering sker av den valdateknikens effekter på beräkningen av lönesummor och därmed pä fördelningen avavgifter mellan andra och tredje fondstyrelserna. Även jag kan ansluta migtill förslag till fördelningsgrunder för avgifternamellan andra och tredje fondstyrelserna. Jag föreslär säledes - såvitt gällerfördelningen av tilläggspensionsavgifter från enskilda arbetsgivare - all tillandra fondstyrelsens förvaltning skall överföras avgifter från arbetsgivare somdebiterats ett avgiftsunderlag överstigande ett gränsbelopp som motsvarar 225basbelopp, och att till tredje fondstyrelsen skall överföras övriga avgifter. De nya reglerna omgränsdragningen för avgifternas fördelning bör tillämpas första gängen i frågaom tilläggspensionsavgifter som avser utgiftsäret . Vad jag här har anförtföranleder ändring av 2 § reglementet (1959:293) angående allmännapensionsfondens förvaltning. Elt inom upprättat lagförslagbör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 8.1. Jag hemställer all regeringen föreslår att antaga förslaget tilllag om ändring i reglementet (1959:293) angående allmänna pensionsfondensförvaltning. Försäkringsöverdomstolenär högsta prövningsinstans för socialförsäkringen. Domstolen har att prövasådana mål som fullföljs från försäkringsrätt och frän arbetsmarknadsstyrelseneller som styrelsen underställer domstolens prövning. Domstolen har f.n. tio lagfarna och nio icke lagfarnaledamöter. Beräknad ändnng 1982/83 Förvaltningskostnader (därav lönekostn.) (5 824 000) (+ 663 000) (+533 000) + 1 153 000 1981/82:100 Bilaga 8 62 Överdomstolen harredovisat en resultatanalys för /81, Av denna framgår att måltillströmningenökat i samband med att antalet avgjorda ärenden hos försäkringsrätterna ökat.Under år 1980 inkom 1 881 mål och för räknar försäkringsöverdomstolenmed att 2 300 nya mål skall komma in. Antalet avgjorda mål uppgick lill2 012 och överdomslolen räknar med att avgöra i stort sett likamånga mål. hade försäkringsöverdomstolen 1 669 mål som väntadepå avgörande, 1, Pris- och löneomräkning-I- , 2, Den besparing somförsäkringsöverdomstolen har redovisat enligt huvudförslaget innebär personalminskning och skulle enligt domstolen medföra minskad målavverkning och ännu större mälbalans än f,n. Vidare försämras domstolens möjligheter att möta de övriga krav som ställs pä domstolen som slutinstans (- ,), 3, För bl,a, rese- ochtraktamentskostnader för att domstolen skall kunna rekrytera föredragande utanför saml för upprustning av bibliotek och nödvändig personalutbildning behövs en förstärkning med . För nästa budgetär börmedel för försäkringsöverdomstolens verksamhet beräknas med utgångspunkt idomstolens huvudförslag. Med hänvisning till sammanställningen beräknar jag anslaget till . Jag hemställer all regeringen föreslår alt tillFörsäkringsöverdomstolen för /83 anvisa elt förslagsanslag av . Försäkringsrätterna ärförsta besvärsinslans för främst socialförsäkringsärenden m.m. som handläggsav de allmänna försäkringskassorna. Det finns treförsäkringsrätter, nämligen försäkringsrätten för (femavdelningar), försäkringsrätten för (fyra avdelningar) ochförsäkringsrätten för (två avdelningar). 1981/82:100 Bilaga 8 Beräknad ändring 1982/83 Förvaltningskostnader (däravlönekostn.) + 12 895 000 (23 825 000) + 1 154 000 + 14 466 000 Försäkringsrätterna harredovisat en resultatanalys för / 81. Av denna framgår altantalet inkomna mål har fortsatt att öka och överstiger betydligt det antal målsom försäkringsrätterna har kunnat avgöra under budgetåret. Antalet avgjordamål var 11 050 och antalet inkomna mål 17 550. Detta har lell till att denredan tidigare besvärliga balanssituationen ytterligare förvärrats. Den 1 juli1981 fanns 26 374 ej avgjorda mål hos försäkringsrätterna. Pris- och löneomräkning kr. Huvudförslaget (- 696 000kr.) innebär personalminskning och därmed minskad målawerkning. Del är därförinte möjligt alt genomföra. Med hänsyn tillmålbalans och måltillströmning behövs kraftiga personalförstärkningar för att de redan alltför länga väntetiderna för allmänheten inte ytterligare skall förlängas. Förstärkning behövs med fem dömande avdelningar, varav en vid försäkringsrätten för och två vid vardera av de övriga försäkringsrätterna. Härutöver behövs förstärk ning av föredragande- och bilrädespersonalen. Sammanlagt behövs 68 nya tjänster varav 28 vid försäkringsrätten för . 31 vid försäkrings rätten för och 9 vid försäkringsrätten för (4- . Försäkringsrätterna haralltsedan de inledde sin verksamhet haft en ständigt stigandemåltillströmning som väsentligt har överstigit vad som beräknades då rätternainrättades. Detta har lelt till att försäkringsrätterna trots all de harerhållit viss personalförstärkning inte har kunnat avverka mål i takt medtillströmningen. Försäkringsrätterna har f.n. mycket stora ärendebalanser. 1981/82:88 har regeringen lagt fram förslag om åtgärder som syftar lilldels en minskning av tillströmningen av ärenden till försäkringsrätterna dels enökad målavverkning, bl.a. genom ändrade 1981/82:100 Bilaga 8 64 Utöver de föreslagnaåtgärderna behövs dock vissa resursförstärkningar för att minskaärendebalanserna. 1 enlighet med vad som förutskickades i nämnda propositionåterkommer jag därför nu i resursfrågan. Mältillströmningen tillförsäkringsrätten för nödvändigt att tillföra denna enordinarie femte avdelning. 1 övrigt behövs förstärkningar för avarbetning avbalanserna under . En extra avdelning bör inrättas vid varderaförsäkringsrätten för och försäkringsrätten för omorganisation av de befintliga avdelningar som f.n. har 7 domare kanantalet nya tjänster i viss mån begränsas. Jag beräknar medel för vidförsäkringsrätten för 9 domare, 6 föredragande och 4 biträdensamt vid försäkringsrätten för 3 domare. 1 föredragande och 2biträden. Vad beträffar försäkringsrätten för beräknar jag medelför extra personal motsvarande 1 domare. 1 föredragande och 1 biträde somförstärkning till befintliga avdelningar. Sammanfattningsvisberäknar jag medel för personalförstärkningar vid försäkringsrätternamotsvarande 28 tjänster. Med hänvisning tillsammanställningen och till vad jag nu har anfört beräknar jag anslaget till . Jag hemställer att regeringen föreslår all lillFörsäkringsrätter för /83 anvisa ett förslagsanslag av . 1980/81 Utgift 140584 238 1981/82 Anslag 129403 000 1982/83 Förslag 228242 000 ärcentral förvaltningsmyndighet främst för ärenden som rör den allmännaförsäkringen -dvs. sjukförsäkring med föräldraförsäkring och tandvårdsförsäkring,folkpensionering, tilläggspensionering-samt delpensionsförsäkring ocharbetsskadeförsäkring, allmänna barnbidrag och bidragsförskott samt för ärendensom rör utbetalning av studiestöd vid vuxenutbildning, utbildningsbidrag vidarbetsmarknadsutbildning och dagpenning lill vissa värnpliktiga. I verkets uppgifter ingårbl.a. att utöva tillsyn över deallmänna försäkringskassorna, som är lokala organ för den allmänna försäkringenm.m. Utbetalning av förmånerna sker i huvudsak genom verkets försorg. Verketbedriver även försäkringsverksamhet enligt lagen om yrkesskadeförsäkring m.fl.äldre författningar inom motsvarande område. 1 verket handläggs även ärendenangående debitering och uppbörd av arbetsgivaravgifter. För bevakning avrättspraxis inom socialförsäkringsområdet finns en Prop.1981/82:100 Bilaga 8 särskild ombudsenhet som även fullgör verketsuppgift att inträda som part vid socialförsäkringens överinstanser. Verket ärvidare redovisningscentral och har elt revisionskontor för ett anlalstatsmyndigheter. utgörs av engeneraldirektör och en överdirektör saml fem särskill förordnade ledamöterjämte två personalföreträdare. Verket är organiserat på en administrativavdelning, en tillsynsavdelning, en planeringsavdelning, enyrkesskadeavdelning och en ombudsenhet. Avdelningarna är organiserade päsammanlagt 12 byråer och en fristående sektion saml elt revisionskontor.Verkets tekniska byrå med datacentral är placerad i . Beräknad ändring 1982/83 (däravlönekostnader) LokalkostnaderKostnader för drift av Ersättning tillpostverket m.m. Revisionskontor -särkostnader Ersättning från allmänna pensionsfonden Ersättning från de allmänna försäkringskassornaErsättning från statens löne- och pensionsverk för datadriftm,m. Bidragtill förvaltningskostnaderna för arbetsskadeförsäkringen(redovisas på inkomsttitel) (125 263 000) + 14 218 000 (+ 9 599 000) + 1 469 000 + 11 291 000 (+ 8 699 000) + 1 543 000 + 3 656 000 + 84 912 000 - 2 566 000 + 82 480 000 + 75 000 + 104 317 000 - 5 681 000 + 110 333 000 Verket har för budgetåret1980/81 redovisat en resultatanalys som visar all på grund av ofillräckligaresurser har flera väsentliga arbetsuppgifter måst senareläggas ellereftersättas. 1981/82:100 Bilaga 8 66 Pris- och löneomräkning-I- . Fr.o.m. budgetåret1981/82 har en övergång till direktdebitering av följesedelsbunden postgenomförts vid tekniska byrå. Ett belopp om 82 250 000kr. har härvid enligt regeringsbeslut överförts fråntjänstebrevsanslaget tillriksförsäkringsverkets anslag. De besparingar somriksförsäkringsverket har redovisat dels enligt del obligatoriska huvudförslagetdels enligl sin effektiviseringsplan innebär i första hand enpersonalminskning motsvarande 14 tjänster (-. 4.1 avvaktan påslutbetänkande från kommittén (S 1979:08) för översyn av riksförsäkringsverketsorganisation m.m. går verket inte närmare in på en allmän bedömning av behovetav förstärkta insatser inom olika delar av verkels ansvarsområden. För förstalillsynsbyrån behövs dock förstärkning med fyra handläggare för planering ochgenomförande av det nya systemet med ekonomiska ramar för försäkringskassorna.Vidare behövs en förstärkning på ombudsenheten med tre handläggare till följdav ökad besvärsfrekvens inom socialförsäkringsområdet (-1- I . För ökademaskinkostnader vid tekniska byrån behövs -I- . Riksförsäkringsverketstelefonväxlar är synnerligen föråldrade och verket är i stort behov av en ny växel. Medel behövs för den engångsavgift om . som skall erläggas i samband ined beställningen. avriksförsäkringsverkets organisation m.m, har lämnat sitlslutbetänkande (Ds S 1981:13) Riksförsäkringsverkels roll, uppgifter ochorganisation. Kommittén har i enlighet med direktiven inriktat sitt arbete påatt inom befintlig resursram föreslå särskilt angelägna förändringar. Deresursmässiga förstärkningar som kommittén föreslår förutsätts således kunnaske genom en omfördelning av resurser från andra delar av verket. För nästa budgetår börmedel för förvaltningskostnader beräknas medutgångspunkt i verkets huvudförslag. Jag räknar därvid besparingen påverkets tolala brutlokostnader. Därutöver beräknar jag . för en nytelefonväxel. För ersättning till postverket för portokostnader förföljesedelsbunden post vid tekniska byrån beräknar jag . Beloppethar redan för innevarande budgetår överförts från Ijänslebrevsanslaget tillriksförsäkringsverkets anslag. Med hänvisning till sammanställningen beräknarjag anslaget till . Jag hemställer att regeringen föreslår att lillRiksförsäkringsverket för /83 anvisa ett förslagsanslag av . 1981/82:100 Bilaga 8 67 1980/81 Utgift 323077 973 1981/82 Anslag 330000 000 1982/83 Förslag 343000 000 Från anslaget finansierasstatens andel av försäkringskassornas förvaltningskostnader. Ärenden inom den allmännaförsäkringen handläggs i första instans av de allmänna försäkringskassorna.Allmän försäkringskassa finns i varje landstingskommun saml i kommun som intetillhör landstingskommun. Försäkringskassorna är självständiga juridiskapersoner och leds av en styrelse som består av ordförande och vice ordförande somutses av regeringen samt fyra övriga ledamöter som utses av eller,i förekommande fall, av kommunfullmäktige. utfärdaranvisningar för kassornas verksamhet. Bestämmelserna omallmänna försäkringskassor återfinns i lagen (1962:381) om allmän försäkring.En stor del av den verksamhet inom , som kräver kontakt med deförsäkrade, bedrivs vid lokalkontor och filialexpedilioner. F.n. finns ca 450lokalkontor och 135 filialexpeditioner.