prop · G503219 · 1981-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1981/82:219 med förslag till hälsoskyddslag, m.m.; Regeringen föreslår attantaga de förslag som har upptagits i bifogade utdrag av regeringsprotokollovannämnda dag. I proposirionen föreslås atthälsovårdsstadgan (1958:663) ersätts med en ny lag, hälsoskyddslagen. Förslagetinnebär att bestämmelserna anpassas till närliggande lagstiftningar samlmoderniseras språkligt och tekniskt. Hälsoskyddslagen föreslås innehålla färredetaljbestämmelser än hälsovårdsstadgan och det förutsätts att regeringen ochkommunerna meddelar ytterligare föreskrifter. Med den föreslagnalagkonstruktionen faller behovet av en normalhälsovårdsordning och lokalahälsovårdsordningar bort. Vidare är en förutsättning att de centralatillsynsmyndigheterna kompletterar författningarna med allmänna råd. Lageninnebär inte någon skärpning av kraven i förhållande till gällandelagstiftning. Liksom skall lagens syftevara att förhindra uppkomsten av och undanröja sanitär olägenhet. Begreppetsanitär olägenhet definieras i lagtexten. Lagens bestämmelser skall i principgälla lika i hela landet. Det skall således inte längre finnas särbestämmelserför vad som kallas hälsovårdstätorter eller för försvarsmakten. Miljö- och hälsoskyddsnämndföreslås bli ny benämning på hälsovårdsnämnden. Nämndens medverkan i denkommunala fysiska planeringen betonas. Föreskrifterna om särskilt återkommandebostadsinspektioner tas bort. Nämndens tillsyn över vissa slag av lokalerföreslås utökad lill att omfatta även skolor, förskolor, hem för vård ellerboende, för äldre, barnkolonier, elevhem, allmänna häkten, m.m.Vissa verksamheter och vissa anläggningar får inte tas i bruk förrän anmälangjorts till nämnden. Detta gäller t.ex. hotell, idrottsanläggningar, badanläggningar,slrandbad och lokaler där allmänheten erbjuds hygienisk behandling. Bestämmelserna om s.k.konsumtionsvatten föreslås överförda till livsmedelslagen. 1981/82:219 2 Enligt förslaget förbättras möjligheterna lillkontroll av avloppsvatten. Kommunen får föreskriva att nämndens tillstånd skallkrävas för alt inrätta vissa avloppsanläggningar inom vissa områden avkommunen. Del skall bli möjligt att föreskriva att vissa djurslag inte fårhållas inom planlagt område utan nämndens tillstånd. Det införs bestämmelser omatt åtgärder skall vidtas mot alla skadedjur som vållar sanitär olägenhet. Kravetpå nämnderna att ha personal med särskild utbildning och kravet påårsberättelser föreslås avskaffade. Nämndens möjligheter att ingripa motfasrighetsägare som missköter sina fastigheter förstärks. Förslageni proposirionen har genomgående utformats så, att större tonvikt lagts pånämndernas arbetsuppgifter utanför det traditionella hygienområdet. Härigenomhar öppnats en möjlighet att ytterligare anpassa hälsoskyddslagstiftningen tillnärliggande lagstiftningar inom miljöområdet, främst miljöskyddslagstiftningen. Under beredningen i har underhand särskilt inhämtats synpunkter från för attsäkerställa att den nya lagen inte skall leda rill en ökning av den samladeverksamhetsvolymen inom hälsoskyddsområdet eller till ökade kostnader förkommunerna i övrigt. Samstämmighet har uppnåtts med förbundet om att lagen somsådan inte behöver medföra några omedelbara merkostnader för kommunerna. Denfår i nuvarande samhällsekonomiska läge inte heller tas till intäkt för entotal resursökning. Förslaget leder inte heller till någrakostnadsökningar för staten, landstingskommunerna, näringslivet eller deenskilda människorna. Dennya lagsriftningen föreslås träda i kraft . Prop.1981/82:219 3 Propositionens lagförslag 1 Förslag till Hälsoskyddslag Härigenom föreskrivs följande.Inledande bestämmelser 1 § Med hälsoskydd avses i denna lag åtgärder föratt hindra uppkomsten av sanitära olägenheter och för atl undanröja sådana olägenheter. Med sanitär olägenhet avses i denna lag en störning somkan vara skadlig för människors hälsa och som inte är ringa eller helttillfällig. 2 § Varje kommun svarar för hälsoskyddet inomkommunen. Vid sin planering skall kommunen verka för alt hälsoskyddet rillgodoses. Vid meddelande av kommunala föreskrifterrill skydd mot sanitära olägenheter skall tillses, att därigenom inte läggsonödigt tvång på allmänheten eller annars görs obefogad inskränkning i denenskildes frihet. 3 § Utöver bestämmelserna i denna lag gäller omskyddet för hälsa och miljö vad som föreskrivs i annan författning. Regeringen eller den myndighet somregeringen bestämmer får meddela bestämmelser om undantag från lagenstillämpning på försvarsmakten. 4 § I varje kommun skall det finnas en miljö- ochhälsoskyddsnämnd. Nämnden skall, utöver vad som följer av 16 §, särskilt 1. uppmärksamt följa utvecklingeninom kommunen i miljö- och hälsoskyddshänseende och därvid utarbeta de förslag som är påkallade samt medverka i planering där miljö- och hälsoskyddsfrågor berörs, 2. samarbeta med myndigheter,organisationer och enskilda vars verksamhet berör miljö- ochhälsoskyddsområdet, 3. lämna allmänheten råd ochupplysningar i frågor som rör nämnd'"ns ansvarsområde. 5§ Följande föreskrifter i 3 kap. kommunallagen (1977:179) gäller i tillämphga delar miljö- och hälsoskyddsnämnd: 2 § om antalet ledamöter m.m., 3 § första stycket om valbarhet m.m., 4 § om rätt rill ledighet frånanställning, 5 § första stycket om mandattid, 5 § tredje stycket om verkan avledamots avgång, 6 § om ordförande och viceordförande, 7 § om rid och plats för sammanträdesamt om närvarorätt vid sammanträde, 8 § om suppleants tjänstgöring m.m., 9 § första stycket om beslutförhet, 10 § om beslutsförfarande ochprotokoll m.m., 11 § om delgivning m.m., 12 § om reglemente och delegation. För gäller dockinte 3 kap. 5 § första stycket eller 6 § kommunallagen. Prop.1981/82:219 4 Ett delegarionsuppdrag enligt 3kap. 12 § andra stycket kommunallagen får ej omfatta befogenhet att besluta omföreläggande vid vite eller om verkställande av åtgärd på den försumligesbekostnad. Utan hinder av 2 § 2förvaltningslagen (1971:290) tillämpas bestämmelserna i 4 och 5 §§ nämnda lagi samfliga äi;enden hos miljö- och hälsoskyddsnämnden. Bestämmelser till skydd mot sanitär olägenhet 6 § För att hindra uppkomsten av sanitär olägenhet och föratt undanröja sådan olägenhet skall ägaren eller nytt janderättshavaren till berörd egendom vidta de åtgärder som skaligen kan krävas. I 7-11 §§ ges närmare bestämmelserför vissa fall då sådana åtgärder kan komma i fråga. 7 § Avloppsvatten skall avledas, renas eller på annat sätttas om hand så att sanitär olägenhet inte uppkommer. För detla ändamål skall lämpliga avloppsanordningar inrättas. För alt inrätta en avloppsanordningkrävs tillstånd av miljö- och hälsoskyddsnämnden om en vattentoalett äransluten rill anordningen. Är ingen vattentoalett ansluten krävs endast enskriftlig anrnälan till nämnden. Kommunen får dock föreskriva att det skallfordras tillstånd även i ett sådant fall inom vissa delar av kommunen, om detbehövs för att hindra uppkomsten av sanitär olägenhet. Andra stycket skall inte tillämpasi de fall då avloppsanordningen kräver tillstånd enligt miljöskyddslagen(1969:387) eller då avloppsanordningen är avsedd att föra avloppsvattnet enbartrill en allmän avloppsanläggning. Ett rillstånd av miljö- ochhälsoskyddsnämnden gäller men förfaller om arbetet med anordningeninte har påbörjats . Vad som avses med avloppsvatten anges i miljöskyddslagen. 8 § Regeringen eller den myndighetsom regeringen bestämmer får meddela bestämmelser om vattnets beskaffenhet ibadanläggningar och strandbad som är upplåtna för allmänheten eller som annarsutnyttjas av många människor. Detsamma gäller om kontrollen av sådant vatten. 9 § Det skall finnas tillräckligt medtoaletter i eller i anslutning till byggnader där människor vistas under en längretid av dygnet. 10 § Byggnader, lokaler ochanläggningar skall hållas fria från ohyra. Åtgärder skall vidtas mot skadedjur som kan vålla sanitär olägenhet. det av särskild betydelse med hänsyn till hälsoskyddet,skall kommunen sörja för att åtgärderna vidtas. 11 § Husdjur och andra djur som hålls i fångenskapskall förvaras och skötas så alt sanitär olägenhet inte uppstår. Regeringen får föreskriva att vissaslag av djur inte utan särskilt tillstånd av miljö- och hälsoskyddsnämnden fårhållas inom område med stads- eller byggnadsplan, om sådana bestämmelser behövsför att hindra att sanitär olägenhet uppkommer. Regeringen får övertala åtkommunen att meddela sådana bestämmelser. 1981/82:219 5 12 § Den som avser att driva 1. hotell,pensionat eller liknande lokaler där allmänheten yrkesmässigt erbjudstillfällig bostad, 2. idrottsanläggningar,badanläggningar, strandbad eller andra liknande anläggningar som är upplåtnaför allmänheten eller som annars utnyttjas av många människor, 3. lokaler där allmänheten yrkesmässigt erbjuds hygieniskbehandling skall göra anmälan till miljö- och hälsoskyddsnämnden innan lokalen eller anläggningentas i bruk. 13 § Regeringen eller, efterregeringens bemyndigande, kommunen får meddela ytterligare föreskrifter tillskydd mot sanitära olägenheter. 14 § fåri särskilda fall meddela de villkor som behövs för att hindra uppkomsten avsanitär olägenhet och för att undanröja sådan olägenhet vid viss verksamheteller i samband med utnyttjande av en plats eller en lokal som allmänheten hartillträde till. 15 § utövar denomedelbara tillsynen inom varje kommun över efterlevnaden av denna lag och bestämmelser medde lade med stöd av lagen. Inom länet utövas tillsynen av . Den centrala tillsynen utövas av och enligt regeringens bestämmande. utövar tillsynen inomförsvarsmakten. I sin tillsyn enligt denna lag har och försvaretssjukvårdsstyrelse samma befogenhet som miljö- och hälsoskyddsnämnden. 16 § skall i sintillsynsverksamhet ägna särskild uppmärksamhet åt följande byggnader, lokaler och anläggningar: 1. byggnader sominnehåller en eller flera bostäder och tillhörande utrymmen, 2. lokaler förundervisning, vård eller annat omhändertagande, 3. samlingslokalerdär många människor brukar samlas, 4. anläggningarför hantverk eller andra näringar, 5. hotell,pensionat och liknande lokaler där allmänheten yrkesmässigt erbjuds tillfälligbostad, 6. idrottsanläggningar,badanläggningar, strandbad och andra liknande anläggningar som är upplåtna förallmänheten eller som annars utnyttjas av många människor, 7. lokaler därallmänheten yrkesmässigt erbjuds hygienisk behandling, 8. lokaler förförvaring av djur. 17 § För riilsyn enligt denna lag ägertillsynsmyndigheten tillträde till byggnader, lokaler, anläggningar och områden och får där göra undersök ningar och ta prover. Tillsynsmyndighetenhar rätt att på begäran få de upplysningar och handlingar som behövs förtillsynen. skall lämna det biträde som behövs. Prop.1981/82:219 6 18 § får meddela deförelägganden och förbud som behövs för att denna lag eller bestämmelser som meddelats med stöd av lagen skall efterlevas. I brådskande fall eller när det annars finns särskilda skäl får ett föreläggande eller förbud meddelas och i andra fall först sedan det visat sig att nämndens råd och anvisningar ej har följts. I ett beslut om föreläggande eller förbud kan nämndenutsätta vite. Frågan om utdömande av vite prövas av allmän domstol. Vitet fårej förvandlas. Underlåter någon att vidta en åtgärd som åligger honomenligt denna lag eller enligt bestämmelser som har meddelats med stöd av dennalag och efterkommer han inte miljö- och hälsoskyddsnämndens föreläggande omrättelse, får nämnden förordna om rättelse på hans bekostnad. I brådskande fallfår sådant förordnande meddelas också utan föregående föreläggande. 19 § Ett föreläggande eller förbud kan allt efteromständigheterna riktas mot ägaren, mot den som har nyttjanderätt till berörd egendom eller mot båda. Vid meddelande av ett föreläggande eller förbud som avsesi första stycket får miljö- och hälsoskyddsnämnden ålägga ägaren ellernyttjanderättshava-ren att, om hans ställning som sådan upphör, utan dröjsmållämna uppgift om den nye ägarens eller nyttjanderältshavarens namn och adress. 20 § Om miljö- och hälsoskyddsnämnden i fråga om enfasrighet eller byggna har meddelat föreläggande eller förbud saml föreläggandet eller förbudet är av större betydelse och förenat med ett vite som uppgår till minst ett basbelopp enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring, får nämnden översända beslutet om föreläggandel eller förbudet till inskrivningsmyndig heten för anteckning i fastighetsboken eller tomträttsboken. Har sådan anteckning skett gäller föreläggandet eller förbudet mot ny ägare av egendomen. Utsatt vite gäller dock inte mot ny ägare av egendomen, men nämnden får utsätta nytt vite för denne. Har ett antecknat föreläggandeeller förbud upphävts genom lagakraftvun-net beslut eller har den åtgärd somavses med föreläggandet vidtagits eller har ändamålet med föreläggandetförlorat sin betydelse, skall miljö- och hälsoskyddsnämnden, så snart den fållvetskap om förhållandel, anmäla del till inskrivningsmyndigheten för anteckningi fastighetsboken eller tomträttsboken. Om nämnden inte gör anmälan skalllänsstyrelsen på ansökan av egendomens ägare göra sådan anmälan. 21 § Överlåts en fastighet eller en byggnad innanett beslut som avses i 20 § har vunnit laga kraft på grund av atl det har överklagats, skall rättegångs balkens bestämmelser om verkan av atl tvisleföremålel överlåts och om tredje mans deltagande i rättegång tillämpas. 22 § Regeringen kan föreskriva att särskildaavgifter får tas ut i ärenden enligt denna lag. Regeringen får överlåta åt kommunen att meddela föreskrifter om sådana avgifter. Prop.1981/82:219 7 23 § Till böter döms den som uppsåtligen eller av oaktsamhetbryter mot 7 § andra stycket eller 12 § eller mot en föreskrift som meddelats med stöd av denna lag samt den som inte uppfyller villkor som meddelats med stöd av 14 §. Ansvar enligt första stycketinträder ej om ansvar för gärningen kan ådömas enligt . 24 § En tillsynsmyndighet får bestämmaalt dess beslut skall gälla även om det överklagas. 25 § Miljö- och hälsoskyddsnämndensbeslut enligt denna lag eller enligt bestämmelse som meddelats med stöd avlagen får överklagas hos genom besvär. beslut får överklagas hos kammarrättengenom besvär. Hälsoskyddet i krig, m.m. 26 § Regeringen bemyndigas att meddela särskildaföreskrifter om hälso skyddet i krig, vid krigsfara eller under sådana utomordentliga förhållanden som är föranledda av att riket har befunnit sig i krig eller krigsfara. Denna lag träder i kraftden , då hälsovårdsstadgan (1958:663) skall upphöra att gälla. I fråga om föreskrifter enligt 70 §nämnda stadga samt med stöd av stadgan meddelade förelägganden, förbud ellertillstånd skall det anses alt besluten har meddelats med stöd av motsvarandebestämmelser i denna lag eller livsmedelslagen (1971:511). De enligt hälsovårdsstadganinrättade hälsovårdsnämnderna skall fram till utgången av den mandatlid somlöper vid lagens ikraftträdande fullgöra de uppgifter som enligt den nya lagenankommer på miljö- och hälsoskyddsnämnd. Förekommer i lag eller annanförfattning hänvisning till en föreskrift som har ersatts genom en föreskrift idenna lag tillämpas i stället den nya föreskriften. Prop.1981/82:219 8 Lag om ändring i livsmedelslagen (1971:511) Härigenomföreskrivs i fråga om livsmedelslagen (19711511) dels att 3 och 4 §§ skall hanedan angivna lydelse, dels att i lagen skall införas en ny paragraf, 28 §, avnedan angivna lydelse. Lagen gäller ej hantering av livsmedel i enskilt hushålleller i kök i förskola och fritidshem med högst två avdelningar. Regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer kan förordna om undantag från lagens tillämpning ifråga om visst slag av livsmedel eller livsmedelstillsats. Regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer kan förordna om undantag från lagens tillämpning på krigsmakten. I fråga om vatten gäller denna lag endast i den mån den ej strider mot vad sotn år särskilt föreskrivet om vatten i annan författning. Regeringen eller den myndighet somregeringen bestämmer får dock föreskriva att lagen helt eller delvis skallgälla hantering av vatten i enskilt hushåll eller i kök som avses i förstastycket, om vattnet är avsett att drickas eller att användas vid hantering avlivsmedel. Regeringen eller den myndighet somregeringen bestämmer får meddela föreskrifter om undantag från lagenstillämpning i fråga om vissa slag av livsmedel eller livsmedelstillsatser. Regeringen eller den myndighet somregeringen bestämmer får meddela föreskrifter om undantag frän lagenstillämpning på försvarsmakten. Regeringen eller den myndighet somregeringen bestämmer får meddela föreskrifter om undersökning och annankontroll som behövs för att trygga efterlevnaden av denna lag. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 1979:458. 2 Förutvarande 28 § upphävd genom 1980:210. 1981/82:219 S Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden , , , Åsling, Söder, , ,, , , , , Elmstedl, Ahrland, Lagrådsremissmed förslag till hälsoskyddslag, m.m. Hälsovårdsstadgeulredningen'tillkallades av dåvarande chefen för socialdepartementetför att se över hälsovårdsstadgan (1958:663). avlämnade utredningensitt betänkande Kommunall hälsoskydd (SOU 1978:44). Till protokollet i detta ärende börfogas utredningens sammanfattning av sitt förslag som bilaga 1, utredningensredogörelse för nuvarande ordning som bilaga 2 och utredningens lagförslag sombilaga 3. Efter remiss har yttranden överhälsovårdsstadgeutredningens förslag kommit in från , försvaretssjukvårdsstyrelse, , universitets- och högskoleämbetet,lantbruksstyrelsen, , ,produklkontrollnämnden, miljödatanämnden, , statens planverk,, kammarrätten i , samtliga länsstyrelser,länsstyrelsernas organisa-lionsnämnd, miljöskyddsutredningen (Jo 1976:06),stalskontrollkommittén (Kn 1976:06), , , , ,, , , , , , ,, , , , , , ,, , , , , , , ,, , , , , , ,, , , , , och ' , ordförande,kommunalrådet , länshälsovärdskonsulenten , riksdagsledamöterna ,medicinalrådet , byggnadsrådet och direktörenLars . 1981/82:219 10 kommuner, för hälsovårdsnämndernai rikets större kommuner, , landstingsförbundet. Landsorganisationeni (LO), (), CentralorganisationenSACO/SR, , , , hälsovård. Föreningen förVattenhygien, , , Svenska hälsovårdstjän-slemannaförbundel och utredningenom den regionala laboratorieverksamheten (Jo 1976:04). Dessutom har yttranden kommit infrån ett stort antal andra kommuner, organisationer, föreningar och enskilda.Remissinstanserna har i vissa fall bifogat yttranden som de har inhämtat. En sammanställning avremissyttrandena bör fogas till protokollet som bilaga 4. 1 Allmän motivering 2.1 Bakgrund De första bestämmelserna som avsågden allmänna hälsovården tillkom i vårt land under senare hälften av1600-talet. Bestämmelserna fanns kyrkolag och 1688 årsmedicinalordningar. Under det följande århundradet tillkom åtskilligaföreskrifter om hur sjukdomar och farsoter skulle bekämpas. I början av1800-talet uppdrogs ål prästerskapet att handha den " allmänna hälsovårdeninom församlingarna. För att bekämpa koleran föreskrevs att särskildasundhetsnämnder skulle inrättas såväl i städerna som på landet. År 1857bestämdes att sockennämnderna på landet och sundhelsnämnderna i städerna skulleha det närmaste inseendet över och befattningen med den allmänna hälsovården. Vår första hälsovårdsförfattning imera modern mening blev den hälsovårdsstadga som trädde i kraft den 1 januari1875. Denna blev dock föråldrad och ersattes med hälsovårdsstadga.Genom den snabba samhällsutvecklingen efter tillkomsten av denna stadga gjordesig kraven på en förbättrad allmän hälsovård alltmer gällande. Starka kravrestes på en översyn av hälsovårdsstadga. I anledning häravtillkallades hälsovårdsstadgekommitté. Kommittén avlämnade ettbetänkande med Förslag till hälsovårdsstadga m.m. (SOU 1953:31). Betänkandetledde fram till propositionen nr B 1958, som ligger till grund för nugällande hälsovårdsstadga (1958:663). Sedan stadgan trädde i kraft den 1januari 1960 har hälsovårdsnämndernas arbetsuppgifter och situation påtagligtförändrats. - Enligt stadgan skall i varje kommun finnas en hälsovårdsnämnd,som har atl utöva det närmaste inseendet över den allmänna hälsovården inomkommunen. - fanns endast ett fåtal författningar på hälso-och miljövårdsområ- 1981/82:219 11 En mängd nya författningar har därefter tillkommit,medan andra har omarbetats. Bakgrunden till detta förhållande är främst densnabba förändring av samhället som har skett under denna relativt begränsadetidsperiod. Jag skall här översiktligt försöka teckna en bild av dennautveckling. 2.1.1 Den allmänna utvecklingen i samhället Vårt samhälle har under de senasteårtiondena genomgått en påtaglig strukturomvandling, som främst har inneburiten ökad industrialisering och en inflyttning till tätorterna. Antalet störretätorter ökade betydligt . minskade antaletförvärvsarbetande inom jordbruket till mindre än hälften. Produktionen inomtillverkningsindustrin i det närmaste fördubblades under åren 1963 - 1975.Betydande skillnader föreligger dock mellan skilda former av industriellverksamhet. I vissa branscher har produktionen ökat endast obetydligt, medant.ex. plast-och plastvaruindustrin har mångdubblat sin produktion. Storaskillnader finns också mellan de enskilda produkterna. Den tekniska och kemiskaproduktutvecklingen har inneburit att nya material och produkter har tillkommiti rask takt. Inom landet framställs numera en stor mängd varor som knappastförekom eller ens var kända . Ökningen av produktionen inom industrin har dock intemotsvarats av en ökning av antalet arbetsställen och antalet anställda. Antaletarbetsställen inom tillverkningsindustrin har i själva verket gått ned . :hantalet anställda ökat endast obetydligt. En påtaglig ökning av den materiella standarden hosbefolkningen har skett. Köpkraften mer än fördubblades hos stora delar avbefolkningen - 1973. Till detta kommer att den enskilde harfått en ökad ekonomisk trygghet genom statliga och kommunala reformer ochinsatser. som den materiella standarden har ökat, har arbetstidenminskat. Många människor har härigenom fått ökad fritid, som inte i obetydligutsträckning har använts till resor såväl inom som utom landet.Informationsutbudet i massmedia har ökat betydligt. Den ökade kunskapsnivån och medvetenheten, som inte minstär en följd av den alltmer omfattande utbildningen, har inneburit attmänniskorna har kommit att ställa allt större krav inte bara på den materiellastandarden ulan också på en säkrare och bättre miljö. Här märks bl.a. krav påen god arbets-och rekreationsmiljö. har debatten om hälsoriskeroch miljökrav i stor utsträckning handlat om de risker som är förknippade medtrafiken, särskilt biltrafiken, och användningen av giftiga eller på annat sättfarliga kemikalier. Också de hälsorisker som föreligger vid föroreningar ochbuller från industriell verksamhet har starkt uppmärksammats. Debatten omkonsekvenserna av utsläppen från anläggningar för energiproduktion har varitytterst intensiv och den fortgår . 1981/82:219 12 2.7.2 Utveckling av särskild betydelse förhälsovårdsnämndernas verksamhet Arbetet med atl förbättra detallmänna hälsotillståndet hos befolkningen genom förbättringar av miljön i vidbemärkelse har en lång historia i vårt land. De epidemiska sjukdomar somtidigare härjade har kunnat bringas under kontroll genom kraftfulla åtgärderför en god vattenförsörjning, omhändertagande av avloppsvatten och ett ordnatrenhållningsväsende. Bostadsstandarden har höjts till en hög hygienisk nivå.Livsmedelsförsörjningen och kvaliteten på livsmedlen har förbättrats så attproblemen med överkonsumtion nu är större än problemen med undernäring ellerbristande hygienisk kvalitet hos livsmedlen. I huvudsak har denna gynnsammautveckling skett i takt med alt nya kunskaper och ekonomiska resurser gjort detmöjligt att angripa problemen. Ökade insikter under 1960-lalet om möjligalångsiktiga skadeverkningar av miljögifter och andra utsläpp från industrier,trafiken, avloppssystem och avfallsanläggningar ledde fram till att man söktefå ett samlat grepp över hela miljövårdsområdet.