prop · G50370 · 1981-12-31 00:00:00 — företag som bedriver industriell tillverkning, bör gälla ävenframdeles i ett permanent stimulanssystem. Kommitténsställningstagande i denna del tillstyrks av bl. a. Näringslivetsskattedelegation. Delegationen framhåller att det nuvarande systemet och det avkommittén föreslagna systemet är lämpade för stöd till den tekniska ochnaturvetenskapliga FoU-verksamheten inom industrin men knappast för ett meraallmänt stöd till FoU-verksamhet inom näringslivet. Delegationen erinrar vidareom att den nuvarande gränsdragningen inte vållat några nämnvärda problem. Från några remissinstanser framförs önskemål om enutvidgning av tillämpningsområdet. Utvidgningen föreslås således gällaindustriservicesektorn, kunskapsproducerande företag (utvecklingsbolag),konsultföretag samt transport- och distributionsföretag. En remissinstans anseratt även jordbruk och skogsbruk bör omfattas av stimulansen. För egen del vill jag anföra följande. Vid bestämmande avden kategori företag som bör omfattas av rätten till särskilt forskningsavdragmåste 1981/82:70 13 beaktas för det första att syftet med avdraget är attstärka det svenska näringslivets internationella konkurrenskraft. Stimulansenbör därför inriktas på de näringsgrenar som i stor utsträckning är utsatta förutlandskonkurrens på främmande marknader eller på hemmamarknaden. Systemet börockså utformas på sådant sätt att en och samma FoU-insats berättigar tillstimulans endast en gång. Avgränsningen får vidare inte medföra betydandekontrollproblem. Mot den angivna bakgrunden är det naturligt attstimulansen även i fortsättningen bör omfatta företag som bedriver industrielltillverkning. Företag inom industriservicesektorn samt konsultföretag och kunskapsproducerandeföretag verkar inte i någon större utsträckning i konkurrens med utländskaföretag. I fråga om enbart kunskapsproducerande företag som tillhandahållertekniska och naturvetenskapliga FoU-resultat tillkommer att de indirekt får delav stimulansen genom att denna omfattar sådana köpare av FoU-resultaten somlevererar industriprodukter. Om stimulans utgick direkt till sådana företagskulle samma FoU-insats kunna medföra rätt till stimulans två gånger. Liksomhittills bör därför stimulansen inte omfatta dessa företagskategorier. I fråga om verksamhet avseende transport och distributionsker det tekniska FoU-arbetet i allmänhet hos tillverkarna av fordon och annanmaskinell utrustning. Stimulansavdraget tillkommer därvid företagen inomtillverkningsledet. Jag anser med hänsyn bl. a. härtill att det inte finnstillräcklig anledning att utvidga tillämpningsområdet till att omfatta ifrågavarandenäringsgrenar. Vad beträffar jordbruket och skogsbruket framfördes även isamband med lagsfiftning krav på att dessa näringar skulle komma iåtnjutande av stimulansävdraget. Föredragande departementschefen erinrade då omatt de som driver jordbruk och skogsbruk har samma möjligheter till denutvidgade avdragsrätt för FoU-kostnader som infördes genom lagsfiftningoch att det särskilda forskningsavdraget inte har samma vida målsättning somden nämnda avdragsrätten utan tar sikte på den del av FoU-kostnaderna som ärnödvändig för att svensk industri skall bibehålla sin internationella konkurrensförmåga.Departementschefen påpekade vidare att det FoU-arbete som sker på jordbruketsoch skogsbrukets områden huvudsakligen torde bedrivas i industriledet ochsålunda omfattas av avdragsrätten. Mot den bakgrunden ansåg han sig inte kunnabiträda kravet på en utvidgning av tillämpningsområdet till förvärvskällan jordbruksfastighet(prop. 1973:126 s. 26). För egen del kan jag ansluta mig till vad som sålundaanförts. Sammanfattningsvis anser jag således att den nu gällandebestämningen av kretsen näringsidkare som omfattas av stimulansen, dvs. företagsom bedriver industriell tillverkning, bör gälla också i det permanenta systemet. 1981/82:70 14 2.4 Underlaget för avdragsberäkningen Enligt nuvarande regler beräknas underlaget förbasavdraget - och därmed indirekt även för ökningsavdraget - på följande sätt.Utgångspunkten utgörs av summan av 5/3 av lönekostnaderna för FoU-personal, avvad företaget utgett i bidrag för FoU-arbete och av kostnader för förvärv av FoU-resultat.Från denna summa räknas sedan av vad företaget erhållit i bidrag för FoU-arbeteoch vad som influtit genom avyttring av FoU-resultat. Enligt forskningsskattekommittén bör lönekostnaderna äveni fortsättningen användas som bas vid beräkningen av underlaget för ettföretags interna FoU-kostnader. Kommittén anser dock att en ändring bör göras ilönebegreppet. F. n. räknas som lönekostnad lön i pengar eller naturaförmåneri form av kost eller bostad. Kommittén föreslår att endast kontant lön skallbeaktas i det nya systemet. En annan ändring avser beräkningsperioden. Enligtnuvarande regler avser beräkningen kalenderår. Kommittén föreslår attunderlaget för beräkningen av stimulansen bestäms med hänsyn till förhållandenaunder beskattningsåret. Vid beräkningen av ett företags interna FoU-kostnadermultipliceras, som redan nämnts, lönekostnaderna med faktorn 5/3. Denna omräkningsfaktorär enligt kommittén för låg. Kommittén föreslår därför att faktorn ändras till2,5. F. n. gäller att endast kostnad för personal som tillövervägande del sysslat med FoU-verksamhet beaktas vid beräkning av underlaget.Kommittén anser att denna begränsning verkar till nackdel för mindre företag. Isyfte att skapa bättre möjligheter för denna kategori företag att utnyttjastimulansen föreslår kommittén att regeln ändras så att det räcker att denanställde till minst en fjärdedel skall ha sysslat med FoU-verksamhet. I fråga om bidrag och kostnader avseende FoU-arbete iutlandet krävs f.n. enligt en särskild regel, om kostnaderna sammanlagtöverstiger , tillstånd av regeringen för att dessa skall få räknasin i avdragsunderlaget. Kommittén anser att erfarenheterna från tillämpningenav regeln synes visa att en motsvarande tillståndsprövning inte fyller något behovi ett framtida system. 1 kommitténs förslag har därför någon motsvarighet tillregeln inte tagits in. Kommitténs förslag till ändringar i fråga om underlagetför beräkningen har i huvudsak tillstyrkts eller lämnats utan erinran avremissinstanserna. 1 två avseenden har dock kritik framförts. Detta gällersänkningen av kravet på den minsta tid som anställda skall ha sysslat med FoU-verksamhetför att lönekostnaderna skall få räknas in i underlaget samt slopandet avkravet på tillstånd i vissa fall för att utgifter för FoU i utlandet skall fåbeaktas. Förslaget att sänka kvalifikationstiden från minst 50 %till av arbetstiden har fått ett positivt mottagande av bl. Flera av dessa organisationer anser dock att förslagetinte är 1981/82:70 15 Från några håll framförsönskemål om alternativa beräkningsgrunder, t. ex. att krav inte ställs på vissminsta FoU-arbetstid för varje enskild anställd utan för företaget som helheteller att allt FoU-arbete skall få medräknas såvida de sammanlagda kostnadernaför arbetet överstiger visst minimibelopp. Den föreslagna sänkningen avkvalifikationstiden har å andra sidan bemötts kritiskt av skattemyndigheterna.Myndigheterna aner att förslaget medför ökade kontrollsvårigheter. Förslaget att slopa dispensregeln i fråga om utgifter för FoUi utlandet har tillstyrkts av bl. Näringslivets skattedelegation och riksskatteverket.Flera länsstyrelser, allmänna ombudet för mellankommunala mål samt LOframhåller dock att det av kontrollskäl är nödvändigt att behålla den nuvaranderegeln. anser att utgifter för FoU i utlandet över huvud tagetinte skall få räknas in i underlaget. För egen del anser jag, i likhet med kommittén, attlönekostnaderna även i fortsättningen skall användas som bas vid beräkningen avunderlaget för ett företags interna FoU-kostnader. Till skillnad mot nuvaranderegler bör, som kommittén föreslår, endast kontanta löner till anställd FoU-personalbeaktas. Vidare bör omräkningsfaktorn höjas från 5/3 till 2,5. Den föreslagna omläggningen av beräkningsperioden frånkalenderår till beskattningsår bör enligt min mening genomföras. I dettasammanhang vill jag beröra frågan om redovisningen av inkomster och utgifter. Idet nuvarande systemet tillämpas en renodlad kontantprincip. Enligt kommitténsförslag skall kostnader för anskaffning av FoU-resultat och intäkter på grundav avyttring av sådana resultat redovisas enligt bokföringsmässiga grunder. Ifråga om lämnade och mottagna bidrag synes kommittén dock anse att kontantprincipenskall gälla. Enligt min mening bör bokföringsmässiga grunder tillämpasgenomgående vid periodiseringen. Mitt förslag till lagtext har utformats ienlighet härmed. Vadbeträffar förslaget att sänka kvalifikationstiden från till av arbetstiden vill jag anföra följande. Den nuvarande kvalifikationstidentorde verka till nackdel främst för de mindre företagen. I många mindreindustriföretag pågår ständigt arbete med att söka förbättra produkteroch/eller att utveckla nya produkter. Det torde ofta vara så att sådanaarbetsuppgifter handhas av anställda som till stor del sysslar med annanverksamhet. Detta talar för att det nuvarande villkoret mildras. Å andra sidanmåste reglerna utformas med beaktande av att taxeringsmyndigheterna skall hapraktiska möjligheter att kontrollera att systemet inte missbrukas. F. n. måstemyndigheterna ta ställning till om den anställde till övervägande del utfört FoU-arbeteoch - om så är fallet - vad av lönekostnaderna för den anställde som hänför sigtill sådant arbete. Enligt min mening försvåras tillämpningen inte nämnvärt omkvalifikationstiden sänks till av arbetstiden. Ytterligareuppmjukning bör dock av kontrollskäl inte genomföras. Jag anser således attkommitténs förslag i denna del bör läggas till grund för lagstiftning. 1981/82:70 16 Enligt min mening bör stimulans av FoU-verksamhet gesoberoende av om den bedrivs inom eller utom landet. Det väsentliga är att densvenska industrins tekniska kompetens - och därmed konkurrenskraft -förbättras. Såvitt gäller utgifter för verksamhet i utlandet måste dock beaktasatt det föreligger speciella svårigheter att kontrollera vad dessa verkligenavser. Med hänsyn härtill får f. n. ifrågavarande slag av utgifter-om desammanlagt överstiger . - räknas in i underlaget endast om regeringenmedger det. I likhet med flera remissinstanser anser jag att det även ifortsättningen bör krävas en särskild prövning av om dessa utgifter skall fåbeaktas. Till skillnad mot nuvarande regler bör dock prövningen handhas av riksskatteverket.Vidare bör beloppsgränsen höjas till . Det särskilda forskningsavdraget består f. n. av ettbasavdrag och ett ökningsavdrag. Ökningsavdraget baseras på skillnaden mellandet aktuella och det närmast föregående årets underlag för basavdrag.Basavdraget utgör och ökningsavdraget av underlaget för resp. avdrag.Om man översätter avdrag vid statsbeskattning till ett bidrag (= skattelättnad)är det nuvarande systemet - i fråga om aktiebolag - sammansatt av ett basbidragpå och ett ökningshidrag på . Enligt forskningsskattekommitténs förslag skallforskningsstöd lämnas direkt i form av skattefria bidrag. Stödet skall bestå avdels ett basbidrag som beräknas efter , dels ett ökningsbidrag som lämnasför ökningsåret och vart och ett av de två följande åren avkostnaden för den ökade FoU-insatsen. Som förutsättning för att ökningsbidragskall lämnas förde två senare åren skall gälla att den kostnadsnivå somökningen har lett till vidmakthålls. Kommitténs förslag avsågs tillämpas första gången på FoU-kostnaderunder . Utifrån ett antagande om en årlig ökning av FoU-kostnaderna inomindustrin på från nivån beräknar kommittén den statsfinansiellakostnaden . om systemet då skulle vara i verkan fullt ut, till ca 285milj. Kostnaden för det nuvarande systemet beräknas av kommitténtill ca 176 milj. kr. En del remissinstanser bl. a. IVA, Lantbrukarnasskattedelegation, KF, , och kommitténs förslag om fördelning mellan basstöd och ökningsstöd.Andra remissinstanser, diiribland i , LO och SBEF,anser att endast ökningsstöd skall lämnas eller att ökningsstödet skall ökas påbekostnad av ba.sstödet. Allmänna ombudet för mellankommunala mål tror inte attökningsstimulansen har någon effekt på utvecklingen av forskningskostnaderna iett företag medan och pekar på risker för varierandeinsatser och fara för snedvridning av resursanvändningen. 1981/82:70 17 För egen del vill jag anföra följande. Det finns ingasäkra uppgifter som belyser effekten av vare sig det nuvarande avdragssystemeteller det av kommittén föreslagna bidragssystemet. Med hänsyn härtill och medbeaktande även av den statsfinansiella situationen kan jag inte förorda attforskningsstödet läggs på den kostnadsnivå som kommitténs förslag innebär.Statens kostnader bör i stället hålla sig inom ramen för det nuvarandesystemet. Som redovisats i det föregående bör det generella stödetav FoU-verksamhet liksom hitfills utformas som ett särskilt avdrag vidtaxeringen till statlig inkomstskatt. Enligt min mening finns det inte hellernågon anledning att frångå den nuvarande principen att bygga stödet på enkombination av basavdrag och ökningsavdrag. Kommitténs förslag tillkonstruktion av ökningsstöd, innebärande att stöd lämnas vidbibehållen forskningsvolym, har därvid utan tvivel flera fördelar. Det kansålunda med viss rätt hävdas att stöd bör utgå främst för ökningar som visarsig vara bestående. Det förhåller sig vidare så att nyanställning av personal iregel medför kostnadsåtaganden . Det kan därför ligga ettpsykologiskt värde i att företagen kan räkna med särskilt stöd för en ökninginte bara utan . Förslaget minskar dessutomvissa möjligheter till obehöriga förfaranden av företag i intressegemenskap. Mot detta kan å andra sidan anföras att en konstrukfionmed ökningsavdrag i sig medför processuella problem. Dessa problem skulleavsevärt förvärras med kommitténs mycket komplicerade konstruktion som för sintillämpning kräver tillgång till deklarationer. Dessa tillämpningssvårigheterär enligt min uppfattning så betydande att jag inte kan ansluta mig tillkommitténs förslag. Jag anser i stället att den nuvarande principiella metodenför beräkning av ökningsavdrag, dvs. en jämförelse görs mellan det aktuellaårets underlag och närmast föregående års underlag, bör behållas. I syfte attstärka stimulansen till ökade forskningsinsatser bör dock ökningsavdragethöjas. Jag förordar att ökningsavdraget bestäms till . Med hänsyn till denstatsfinansiella kostnaden bör i gengäld basavdraget sättas ned något.Basavdraget bör enligt min mening bestämmas till . Jag vill i dettasammanhang erinra om att jag har föreslagit att omräkningsfaktorn förlönekostnader skall ändras från 5/3 till 2,5. Detta medför att de föreslagnaprocenttalen är "värda" 1,5 gånger mer än enligt nuvarande regler.Procenttalen 5 och 30 motsvaras således av 7,5 och 45 i det nuvarande systemet. Den av mig föreslagna avdragsnivån motsvarar - för akfiebolagsom betalar full statlig inkomstskatt - ett skattefritt basbidrag på ochett ökningsbidrag på . Detta kan jämföras med kommitténs förslag på ettlikaledes 2-procentigt bidrag kombinerat med ett ökningsbidrag på . Den statsfinansiella belastningen blir - om den årliga ökningen av FoU-kostnadernauppgår till - av samma storleksordning som om det nuvarande systemet hadeförlängts i oförändrat skick. 2 1981/82. 1981/82:70 18 till blir den statsfinansiella belastningenbetydligt mindre än om det nuvarande systemet hade förlängts i oförändratskick. Den föreslagna höjningen av ökningsavdraget kan medförafrestelser för vissa företag i intressegemenskap att vidta åtgärder i syfte atterhålla avdrag med högre belopp än vad som eljest skulle ha medgetts. Jag anserdärför att det bör införas en särskild regel för att stoppa missbruk av systemet.Jag återkommer i specialmotiveringen till hur en sådan regel bör utformas. Det nuvarande forskningsavdraget upphör med utgången av år1981. De av mig föreslagna ändringarna bör därför tillämpas på intäkter ochkostnader för FoU fr. o. m. den Ijanuari 1982, dvs. i princip fr. o. m. I samband med övergången måste emellertid beaktas att allaföretag inte har räkenskapsår som sammanfaller med kalenderår. Detta kräversärskilda övergångsbestämmelser. Sådana bestämmelser motiveras också av att deäldre reglerna bygger på en kontantprincip medan de nya reglerna anknyter till bokföringsmässigagrunder. Ett företag med s. k. brutet räkenskapsår kan vid 1983 årstaxering beskattas för exempelvis räkenskapsåret - den 30 april1982. Eftersom det nuvarande stödet är kopplat till kalenderår får företagetvid taxering FoU-avdrag för bl. a. kostnader under tiden maj-december1981. Dessa kostnader bör självfallet inte få medräknas även vid beräkningen avFoU-avdraget vid taxering. En regel bör därför införas om att man vid1983 års taxering inte skall beakta FoU-belopp som ingått - eller borde haingått - i avdragsunderlaget vid taxering. Det kan förekomma att ett företag betalar en under år 1981mottagen faktura avseende t. ex. licensavgifter först . Likaså kandet inträffa att ett företag får betalning för t. ex. patenträtter, som såltsunder , först året därpå. Licensavgifterna och försäljningen av patenträtternakan inte beaktas vid beräkning av FoU-avdraget vid taxering eftersomnågra kontanta betalningar inte ägt rum . Om företaget harkalenderår som räkenskapsår kommer transaktionerna inte heller att påverka 1983års taxering. Enligt de nya reglerna skall ju underlaget för FoU-avdragberäknas enligt bokföringsmässiga grunder. Detta innebär i princip att självabetalningen inte räknas som en kostnad eller intäkt. Det är emellertid fulltklart att hänsyn bör tas till såväl licensavgifterna som vederlaget för desålda patenträtterna. Jag föreslår mot denna bakgrund attövergångsbestämmelserna kompletteras med en regel av innebörd att utgifter, sompå grund av omläggningen av periodiseringsreglerna kommer att falla mellan debåda avdragssystemen, får beaktas vid taxering. Vid tillämpning av det nya systemet skall beräkningen avökningsavdraget grundas på en jämförelse mellan det aktuella beskattningsåretsbasunderlag 1981/82:70 19 och det närmast föregående beskattningsårets basunderlag.En sådan jämförelse kan förorsaka onödigt merarbete i de fall då företaget harbrutet räkenskapsår. Av praktiska skäl föreslår jag därför att beräkningen avökningsavdrag vid taxering skall grundas på en jämförelse mellan detaktuella beskattningsårets basunderlag och det basunderlag som faktiskt legattill grund för avdragsberäkningen vid taxering, dvs. Vid denna jämförelse bör emellerfid beaktas attlönekostnaderna enligt det nya systemet får räknas upp med faktorn 2,5 mottidigare endast 5/3. För att undvika att den nya uppräkningsfaktornövergångsvis ger ett omotiverat högt ökningsavdrag bör vid beräkningen av ökningsavdragetde lönekostnader som ingår i basunderlaget vid taxering räknas upp med2,5 i stället för med 5/3. Enförlängning av räkenskapsåret kan undantagsvis få till följd att denskattskyldige inte skall taxeras för sin rörelse . I ett fall av dettaslag bör de justeringar av bas- och ökningsavdragen som jag redogjort föri stället göras vid taxering. Med hänsyn bl. a. till att mitt förslag i väsentligahänseenden anknyter till tidigare lagstiftning i ämnet anser jag att yttrandeav lagrådet över lagförslaget inte behöver inhämtas. För detta talar ocksåönskemålet att förlängningen av avdragsrätten med de nya reglerna skall kunnabeaktas i företagens dispositioner . Paragrafen motsvarar nuvarande 1 §, 2 § första stycket och6 §. I första stycket anges lagens tillämpningsområde. För attavdragsrätt skall föreligga krävs dels att den skattskyldige driver industrielltillverkning, dels att han haft utgifter för teknisk och naturvetenskapligforskning eller sådant tekniskt och naturvetenskapligt utvecklingsarbete somkan antas leda till nya eller väsentligt förbättrade produkter,produktionsprocesser eller produktionssystem. De ifrågavarande kraven innebäringen ändring i sak i förhållande till nuvarande regler. Med industriell tillverkning avses, förutomtillverkningsindustrin, i detta sammanhang även brytning av mineraliskaprodukter, verksamhet avseende el-, gas-, värme- och vattenförsörjning samtbyggnadsverksamhet (jfr kod 2, 3, 4 och 5 enligt Svensk standard förnäringsgrensindelning, SNl). Den omfattning av verksamheten som behövs för attden skall anses som industriell bör tolkas liberalt. Begränsningenav avdragsrätten till teknisk och naturvetenskaplig FoU-verksamhet innebär attbl. a. administrativt utvecklingsarbete såsom utveckling av administrativarutiner och system för databehandling (software) inte omfattas av stimulansen. 1981/82:70 20 Den gällande och föreslagna utformningen av FoU-begreppetbygger på den av , , använda bestämningen avbegreppet. Denna har i sin tur utarbetats på grundval av en definition somgjorts av . Med forskning förstås ett systematiskt och metodiskt sökandeefter ny kunskap och nya idéer utan någon bestämd tillämpning i sikte(grundforskning) eller med en bestämd tillämpning i sikte (tillämpadforskning). Utvecklingsarbete innebär att systematiskt och metodiskt utnyttjaforskningsresultat och vetenskaplig kunskap och nya idéer för att åstadkommanya produkter, nya processer, nya system eller väsentliga förbättringar avredan existerande produkter eller system. Allt FoU-arbete som bedrivs med företagets egen personalskall enligt SCB:s definition innefatta ett nyhetselement. Ett normalt konstruktions-ellerundersökningsarbete, som helt följer tidigare utstakade banor och etableraderutiner, räknas därför inte till FoU. Vid t. ex. serieproduktion ärutvecklingen och konstruktionen av prototypen att hänföra till FoU-arbete meninte tillverkningen av den första serieenheten. Följande verksamhetsfält utesluts vid SCB:s undersökningarav FoU. l.Malm- och mineralprospektering i de fall då redantidigare kända metoder och instrument används. Experimentellt arbete som utförtsenbart i syfte att t. ex. undersöka alternativa tillverkningsmöjligheter förredan utvecklade och patentsökta produkter. Hjälp av FoU-avdelning åt t. ex.produktions- eller försäljningsenhet, då hjälpen inte är av FoU-karaktär. Juridiskt och administrativt arbetei samband med patentansökningar och tvister. Dokumentations- ochinformationsservice av allmän karaktär. av data, t.ex. statistik med allmänt syfte. Rutinmässig kvalitetskontroll ochprovning. Enligt nuvarande regler bestäms det underlag som liggertill grund för beräkningen av forskningsavdraget med hänsyn till förhållandenaunder kalenderåret. Förslaget innebär en ändring i detta avseende. Underlagetskall nämligen i fortsättningen beräknas med hänsyn till förhållandena underbeskattningsåret. 1 andra stycket finns en bestämmelse om handelsbolag.Innebörden är att det forskningsavdrag som får tillgodogöras delägarna beräknasmed hänsyn till den behållna inkomst hos bolaget som vid taxeringen skallfördelas mellan delägarna. Paragrafen motsvarar nuvarande 3 §. Enligt bestämmelsen i första stycket består det särskildaforskningsavdraget av ett basavdrag och ett ökningsavdrag. I andra siycket anges storleken av basavdraget ochökningsavdraget. Enligt nuvarande regler medges basavdrag och ökningsavdragendast om underlaget för resp. avdrag uppgår till . Enligt mittförslag skall denna beloppsgräns höjas till . En bestämmelse om dettafinns i tredje siycket. F. n. gäller att ökningsavdrag får medges endast ombasavdrag hade kunnat medges under närmast föregående beskattningsår. Någonmotsvarande bestämmelse har inte tagits in i mitt förslag. Paragrafen motsvarar nuvarande 4 §. [första stycket anges hur basunderlaget skall beräknas. Iunderlaget ingår både interna och externa kostnader. De interna kostnadernaberäknas schablonmässigt genom omräkning av lönekostnaderna för FoU-personal. Omräkningsfaktornär f. n. 5/3. Enligt mitt förslag skall omräkningsfaktorn höjas till 2,5. De interna kostnaderna skall ökas med vad denskattskyldige för beskattningsåret har lämnat i bidrag för FoU-arbete och medkostnader för förvärv av resultat av sådant arbete.