prop · G503113 · 1981-12-31 00:00:00 — Del var framförallt inom stödområde 5 och 6 somantalet sysselsatta minskade kraftigt och då inom såväl regionala centra som kommuncenlra.. Sysselsättningsutvecklingen inombyggnadsverksamhet inom olika ortstyper 1965-1970, 1970-1975och 1975-1990 (procent) Ortstyp Årlig relativ sysselsättningsförändring (%) 1965-1970' 1970-1975' 1970-1975- 1975-1990 Storstadsområden 1,6 -5,8 -5,1 0,1 Primära områden 1,1 -2,7 -2,3 -0,5 Regionala centra 0,4 -3.0 -2,4 -0,9 Kommuncentra -1,7 -0,5 0,2 -1,2 Riket totalt 0,7 -3,3 -2,9 -0,5 ' avser förvärvsarbetande 20-W tim. (imputerade värden förår 1970). avser såväl hel- som deltidsarbetande. Källor: FoB samt prognosernai LP 1980. minskade anlalel sysselsatta inombyggnadsverksamheten inom samtliga ortslyper med undantag för kommuncentra därantalet sysselsatta i stort sell stagnerade kring nivå. I kommuncenlrainom stödområdena fortsatte dock nedgången men i en lägre takt än tidigare.Minskningen av i sektorns sysselsättning var mer än dubbelt så stor inomstorstadsområden som inom primära och regionala centra (se tabell 14). 1981/82:113 Bilagedel 463 Förlandet som helhet innebär länsstyrelsernas prognoser att sysselsättningen inombyggnadsverksamheten kommer alt minska med en halv procent eller med sammanlagt ca 21000 personer. I detta sammanhanghar man liksom för övriga sektorer vägt in störte sysselsättningsförändringarsom skett inom sekiorn senare hälft. Den prognoserademinskningen ligger nära den takt som innebär för . Somframgår av tabell 12 innebär prognoserna för de tre länsgrapperna en ungefärlika stor minskning av sektorns sysselsättning inom skogslänen och grappenövriga län. I storstadslänen beräknas anlalel sysselsatta inombyggnadsverksamheten i stort sett stagnera kring nivå. Jämfört med vadAKU visar för 1970-talels senare hälft innebär detta en något ogynnsammareutveckling i storstadsområdena medan det för skogslänen betyder en mer dämpadnedgång och för grappen övriga län en likartad svag minskning. Vad beträffarprognoserna över sysselsättningsutvecklingen inom sektorn i enskilda länhänvisas till appendix A. Förstödområdenas del innbär länsstyrelsernas prognoser en förhållandevisolikartad utveckUng jämfört med 1970-lalets första hälft. Inom stödområde 6beräknas den svagt ökade sysselsättningen inom sektorn övergå i enförhållandevis kraftig minskning. En likartad fasl inle fullt så kraftigomsvängning förutses ske inom stödområde 4. 1 stödområde 2 beräknas dentidigare svaga minskningen öka något medan övriga stödområden och då särskiltområdet utanför stödområdena väntas få en mindre fillbakagång än under perioden1970-1975 (se tabell 13). Församfiiga ortslyper betyder prognoserna en svagt minskande sysselsättning inom sektoramed undantag för storstadsområdena där en stagnation kring nivåväntar. Jämfört med utvecklingen första hälft innebär detlaen väsentligt gynnsammare utveckling i främst storstadsområdena men även förprimära och regionala centra innebär det en förbättring med en lägre minskningav sysselsättningen. Kommuncentra är den enda ortstyp som beräknas få enförsämrad utveckling med klar nedgång från en i stort sett konstantsysselsättningsnivå under 1970-talels första hälft. Under1960-talels senare hälft minskade antalet sysselsatta som arbetade minsthalvtid inom varuhandeln med närmare en procent . Perioden 1970-1975ökade sektorns totala sysselsättning med en och en halv procent per år.Arbetskraftsundersökningarna visar att sysselsättningeninom sektorn åter minskal med närmare en halv procenl . Enligtarbetskraftsundersökningarna fanns omkring 507000 sysselsatta inom denna sektorår 1980 vilket motsvarade av den totala sysselsättningen. Prop.1981/82:113 BUagedel 464 Som framgår av tabell 15 minskade sysselsättningen inomvaruhandeln klart inom storstadslänen och skogslänen under 1960-lalels senarehälft. skedde en viss tUlväxt av sektorns sysselsättning inom gruppenövriga län. fanns omkring hälften av de sysselsatta inom varuhandeln istorstadslänen och omkring en tredjedel inom gruppen övriga län, vilket kanjämföras med motsvarande befolkningsandelar på resp. . Per invånareräknat betyder detta en klar koncentration lill främst storstadslänen. År 1975hade förhållandena inle förändrats nämnvärt. Sysselsättningsutvecklingen inom varuhandelinom vissa länsgrupper 1965-1970, 1970-1975, 1976-1980 ocb1975-1990 (procent). Länsgrupp Årligrelativ sysselsättningsförändring inom varuhandel (%) 1965-1970' 1970-1975' 1970-1975= 1976-19801975-1990= Storstadslän Skogslän Övriga län -1,3 -1,2 -1,8 -0,2 -0,1 -0,8 -0,7 ' avser förvärvsarbetande 20-W tim (Källor: FoB 1965 och1970). = avser säväl hel- som deltidsarbetande (Källor: FoB samtprognoserna i LP 1980). enligt arbetskraftsundersökningarnas årsmedeltal för åren1976 och 1980 (samtliga Under 1970-talels första hälft ökade den tolalasysselsättningen inom varuhandeln med inom skogslänenoch inom gruppen övriga län. Inom storstadslänen var tUlväxten väsentligtsvagare. Arbelskraflsundersökningarna tyder på attantalet sysselsatta inom varuhandeln minskal klart i storstadslänen, stagneratinom gruppen övriga län saml ökat svagt i skogslänen (se tabell 15). Ser man tiU sysselsättningsutvecklingen inom varahandelninom de olika stödområdena så har samtliga stödområdenhaft en klar ökning av antalet sysselsatta. Delta gäller också området utanförstödområdena. Stödområdena 3, 4 och 6 har en särskill positiv förändring med entillväxt på 5rygl . Den svagaste ökningen av antaletsysselsatta hade sektorn inom stödområde 1 med drygt en procent (setabell 16). 1981/82:113 BUagedel 465 Sysselsättningsutvecklingen inom varuhandelinom olika stödområden 1970-1975 och 1975-1990 (procent). Område Årlig relativ sysselsättningsförändring inom varuhandel (%) 1970-1975' 1975-1990' -0,4 -0,3 0,1 -0,3 ' avser såväl hel- som deltidsarbetande. Källor: FoB samtprognoser i LP 1980. Mot bakgrund av att varahandeln är en näring av servicekaraklärsom är beroende av vissa befolkningsunderlag för alt kunna bedrivas rafionelltär del intressant att studera sysselsättningsutvecklingen inom denna sektorinom olika typer av orter enligl orlsplanen. Av tabell 17 framgår all del pertusen invånare fanns ca 80 varahandelssysselsatta 1976mol endast 35 sysselsatta inom kommuncenlra. Sektorns sysselsättning ärsåledes i hög grad koncentrerad till storstadsområdena och fiU störte orter. Sysselsättningsutvecklingen inom varuhandelninom olika ortstyper 1965-1970, 1970-1975 och 1975-1990(procent). Årlig relativ sysselsättningsförändring inom varuhandel (%) 1965-1970' 1970-1975' 1970-1975 1975-1990- -0,5 0 0,7 0,2 0,5 1,0 1,7 0,1 -0,2 1,7 2,5 0 -0,6 0,7 2,0 0 -0,3 0,7 1,5 0,1 ' avser förvärvsarbetande 20-W tim. (imputerade värden förår 1970). avser såväl hel- som deltidsarbetande. Källor: FoB samt prognosernai LP 1980. Som framgår av tabell 17 minskade sysselsättningen inomvarahandeln svagt inom de olika ortstyperna under 1960-lalels senare hälft medundantag för primära centra där sysselsättningen ökade något. Nedgången var samtidigtnågot svagare inom regionala centra än inom storstadsområden och kommuncentra. första hälft ökade den totalasysselsättningen inom 30 1981182. Prop.1981/82:113 Bilagedel 466 varuhandelninom samtliga fyra ortstyper. Tillväxten var störst i regionala centra där denökade med två och en halv procenl och endast något svagare inom kommuncenlra.Den minsta ökningen av anlalel sysselsafia hade storstadsområdena under dennaperiod. En trolig förklaring till den gynnsamma utvecklingen i främst regionalacentra kan vara den nettoinflyllning till mindre kommuner i framför alll södraoch som skelt . Befolkningsunderlaget för bl.a.varahandeln har genom denna inflyttning fått elt delvis nytt geografisktmönster, vilket sannolikt bidragit till ett annorlunda etablerings- ochutbyggnads-mönster hos varuhandelsförelagen. Förriket som helhet innebär länsstyrelsernas sysselsättningsprognoser förvaruhandeln i stort sett en stagnation kring 1975 årsnivå. I detla sammanhang har, liksom för övriga sektorer, större sysselsätlningsförändringarsom skett senare hälft vägts in i bedömningen. Jämfört med AKU-trendenför innebär prognoserna en mer gynnsam utveckling i och medall anlalel sysselsatta inom sekiorn stabiliseras från att ha minskal svagt. Ser man tiU prognosernaför de tre länsgrupperna kan konstateras all en viss tiUväxt av antaletsysselsatta inom varuhandeln väntas ske inom storstadslänen medansysselsättningen inom skogslänen och inom grappen övriga län i stort settberäknas stagnera kring 'nivå (se tabell 15). Jämfört med AKU-trendenför betyder detla en klart gynnsammare utveckling istorstadslänen som tidigare haft en klar nedgång av sektorns sysselsättning.För skogslänens del innebär motsvarande jämförelse en försämring från en klartillväxt lill en viss minskning och för gruppen övriga län innebär del en vissförbättring genom att den svaga nedgången väntas upphöra. Vad beträffar sysselsällningsprognosernaför varahandeln i enskilda län hänvisas till appendix A. För de olika stödområdenabetyder länsstyrelsernas prognoser i allmänhet en ogynnsammaresysselsättningsutveckling inom varuhandeln än under 1970-talels första hälft.Den mest ogynnsamma utvecklingen beräknas ske inom sektorn i stödområdena 2, 5och 6 med en årUg minskning med 0,. Inom övriga stödområden väntassysselsättningen i stort sell stagnera kring nivå. Området utanförstödområdena beräknas få en viss tUlväxt av antalet sysselsatta inomvaruhandeln (se tabell 16). Inom de fyra orlstypernaberäknas sysselsättningen inom sektorn stagnera kring nivå medundanlag för storstadsområdena, som väntas få en viss tillväxt. Jämfört medutvecklingen under 1970-lalets första hälft betyder detta en klart ogynnsammareutveckling för samtliga fyra ortstyper som tidigare hade en klar fillväxt (setabell 17). 1981/82:113 Bilagedel 467 2.5 Samfärdsel, post- och televerk förändrades inte antalet sysselsattainom sektorn samfärdsel, post- och televerk nämnvärt. förstahälft minskade antalet sysselsatta som arbetade minst halvtid med drygt en halvprocenl . Arbelskraflsundersökningarna lyder påatt antalet sysselsatta ökat med (se tabeU 18). EnliglAKU fanns av den totala sysselsättningen inom denna sektor vUket iantal sysselsatta räknat betydde 295000 personer. Som framgår av tabell 18 ökade sysselsättningen inomsamfärdsel, post-och televerk klart inom grappen övriga län under perioden1965-1970. Inom skogslänen minskade däremot sysselsättningen inom sektornungefär lika myckel medan nedgången av anlalel sysselsatta var väsentligtsvagare inom storstadslänen. Under 1970-talels första hälft stagnerade sysselsättningeni skogslänen kring nivå. I storstadslänen övergick den svagaminskningen till en klart positiv förändring. Den största omsvängningen skeddedock inom gruppen övriga län där den gynnsamma sysselsättningsutvecklingen från1960-lalels senare hätfl ersattes av en förhåUandevis kraftig minskning. Om samfiigadeltidsarbetande medräknas ökade dock sektorns sysselsättning inom samtligatre länsgrapper första hälft. Arbelskraflsundersökningarna lyderpå all sysselsättningen inom sektorn ökat klart inom samtliga tre länsgrapper.Denna tillväxt förefaller ha varit något störte inom skogslänen än inom gruppenövriga län medan storstadslänen tycks ha haft en klart mindre ökning relativtsett (se tabell 18). Sysselsättningsutvecklingen inom samfärdsel,post- och televerk inom vissa länsgrupper 1965-1970,1970-1975, 1976-1980 och 1975-1990 (procent). Länsgrupp Årligrelativ sysselsättningsförändring inom samfärdsel, post- och televerk (%) 1965-1970' 1970-1975' 1970-19751976-1980' 1975-1990 Storstadslän Skogslän Övriga län -0,6 -2,3 2,5 1,4 0 -4,0 -0,3 -0,7 ' avser förvärvsarbetande 20-W tim (Källor: FoB 1965 och1970). avser såväl hel- som deltidsarbetande (Källor: FoB samtprognoserna i LP 1980). ' enligt arbetskraftsundersökningarnas årsmedeltal föråren 1976 och 1980 (samtliga Sysselsättningsutvecklingen inom sektorn kännetecknasunder 1970-lalets första hälft bl. a. av att stödområde 6 haft en klarnedgång, område 1 och 5 en viss minskning medan övriga stödområden haft en visstillväxt. Den gynnsammaste sysselsättningsutvecklingen inom sektorn hade stödområde4 och området utanför stödområdena med en åriig tillväxt med omkring en och enhalv procent (se tabell 19). 1981/82:113 Bilagedel 468 Sysselsättningsutvecklingen inom samfärdsel,post- och televerk inom olika stödområden 19701975 och1975-1990 (procent). Område Åriig relativ sysselsättningsförändring inom samfärd- sel, post- och televerk (%) 1970-1975' 1975-1990' -1,0 -0,8 -0,2 -0,3 -0,3 -0,2 -0,3 ' avser såväl hel- som deltidsarbetande. Källor: FoB samtprognoserna i LP 1980. Som framgår av tabell 20 ökade antalet sysselsatta inomsamfärdsel, post- och televerk klart inom storstadsområden och primära centraunder 1960-lalels senare hälft. minskade sysselsättningen inom sekiornmed ärligen i kommuncentra och med knappt en procenl per åri regionala centra. Under 1970-talels första hälft fortsatte den gynnsammasysselsättningen inom sektorn inom storstadsområdena och inom primära centra.Den svagt negativa sysselsättningsutvecklingen i regionala centra övergicksamtidigt i en stagnation kring nivå. Den förhållandevis storanedgången av anlalel sysselsatta i kommuncentra reducerades samfidigt till enklart svagare minskning. Om även de deltidssysselsatta medräknas så noteradedock även regionala centra och kommuncentra en svagt ökad sysselsättning inomsektorn . Sysselsättningsutvecklingen inom samfärdsel,post- och televerk inom orts-typer 1965-1970, 1970-1975 och1975-1990 (procent) Ortstvp Årlig relativ sysselsättningsförändring (%) 1965-1970' 1970-1975 1970-1975= 1975-1990= Storstadsområden 1,4 1,2 1,8 0,3 Primära områden 1,2 1,3 1,8 0,2 Regionala centra -0,8 O 0,7 0,1 Kommuncentra -1,8 -0,7 0,3 -0,1 Riket totalt 0,5 0,8 1,4 0,2 ' avser förvärvsarbetande 20-W tim. (imputerade värden förår 1970). = avser såväl hel- som deltidsarbetande. Källor: FoB samt prognosernai LP 1980. Studerar man ortstyperna inom eller utanför de sexstödområden kan konstaleras att tiUväxlen inom sekiorn i regionala centra ochkommuncentra helt skelt utanför stödområdena. Inomdessa områden hade dessa båda ortslyper en svag minskning av antaletsysselsatta inom sektorn. 1981/82:113 Bilagedel 469 Sammantagnainnebär länsstyrelsemas prognoser över sysselsättningsutvecklingen inomsamfärdsel, post- och televerk en liten tillväxt 1975-1990.I detta sammanhang har, liksom för övriga sektorer, störtesysselsättningsförändringar som skett under 1970-lalets senare hälft vägts in ibedömningen. Jämfört med AKU-trenden för pekar prognoserna molen väsentligt mindre ökning av antalet sysselsatta inom sektorn. Förde tre länsgrapperna innebär prognoserna en svag och likartad tillväxt avsysselsättningen inom sekiorn i storstadslänen och gruppen övriga län. Iskogslänen beräknas sysselsättningen minska något (se tabell 18). Jämfört med AKU-trendenför betyder delta en klart mindre fillväxt inom främstgruppen övriga län och inom skogslänen som tidigare hade en något störte ökningav sysselsättningen inom denna sektor än de övriga länsgrupperna. Vad beträffarsysselsällningsprognoserna för denna sektor inom enskilda län hänvisas fill appendixA. Förde sex stödområdena betyder länsstyrelsernas prognoser jämfört med perioden1970-1975 en klart gynnsammare sysselsättningsutveckling inom sektorn istödområde 3 och 4 där den tidigare klara tillväxten beräknas övergå istagnation resp. en svag nedgång. I stödområdena 1, 5 och 6 beräknassysselsättningen fortsätta att minska i ungefär samma takt som tidigare.Prognosen för stödområde 2 lyder på alt den svaga ökningen under 1970-talelsförsta hälft upphör och att anlalel sysselsatta inom sektora stagnerar kring1975 års nivå. Området utanför stödområdet som fidigare tillsammans medstödområde 4 hade den klart gynnsammaste sysselsättningsutvecklingen beräknasfå en väsentligt svagare tiUväxt (se tabeU 19). Förde fyra ortstyperna innebär prognoserna en svagare och mer likartad fillväxt avsysselsättningen inom den sekiorn än under 1970-lalels första hälft. Inomstorstadsområdena och primära centra beräknas en klar ökning av anlalelsysselsatta övergå i en väsenfiigt lägre tillväxt under prognosperioden1975-1990. Den tidigare svaga tillväxten av sektorns sysselsättning i regionalacentra och kommuncenlra väntas dämpas så alt antalet sysselsatta istort sell slagnerar kring nivå. Inom stödområdena beräknas docksysselsättningen inom sekiorn minska svagt inom samtliga ortstyper (se tabell20). Perioden1965-1970 förändrades inte antalet sysselsatta som arbetade minst halvtid inomprivata tjänster nämnvärt. Under 1970-lalels första hälft ökadesysselsättningen inom sektorn med närmare en halv procenl , Enligl arbelskraflsundersökningarnahar den totala sysselsättningen inom privata tjänster ökat med drygt två ochen halv procent åriigen 1981/82:113 Bilagedel 470 var enligl samma källa 567000personer sysselsatta inom privata tjänster, vUkel motsvarade av den totalasysselsättningen. Drygl hälften av del totala anlalel sysselsatta inomprivata tjänster fanns inom storstadslänen vilka hade avden totala sysselsättningen. Sysselsättningen inom sektora är således i höggrad koncentrerad lill storstadslänen. Endasi av sysselsättningen inomsektorn fanns delta år inom skogslänen. ökade det tolala antaletsysselsatta inom privata tjänster med närmare två procenl inomstorstadslänen och skogslänen medan tiUväxlen inom gruppen övriga län varomkring en procent . Med den koncentration av sektorns sysselsättning liUstorstadslänen som fanns betydde delta en ökad regional obalansmellan dessa länsgrupper (se tabell 21). Vad beträffar sysselsättningsutvecklingeninom sektorn i enskilda län hänvisas lill appendix A. Arbelskraflsundersökningarna tyderför sektorns privata Ijänster på att sysselsättningen ökat något mer skogslänenän inom gruppen övriga län vilken i sin tur tycks ha haft en något stöiretillskott än storstadslänen. Någon större effekt på den sysselsältningsmässigaobalans som påtalats tidigare lorde dock knappast denna utveckling hainneburit. Sysselsättningsutvecklingen inom privatatjänster inom vissa länsgrupper 1965-1970, 1970-1975,1976-1980 och 1975-1990 (procent) Länsgrupp Årligrelativ sysselsättningförändring inom privata tjänster (%) 1965-1970' 1970-1975' 1970-1975 1976-1980'1975-1990 Storstadslän Skogslän Övriga län -3,1 1,0 ' 0,9 -0,9 ' avser förvärvsarbetande 20-W tim. (Källor: FoB 1965 och1970). avser såväl hel- som deltidsarbetande (Källor: FoB samtprognoserna i LP 1980). ' enligt arbetskraftsundersökningamas årsmedeltal för åren1976 och 1980 (samtliga Sysselsättningen inom privata tjänster är i hög grad koncentreradlill störte orter. Om man utgår från orlsplanen så fanns närmarehälften av sektorns hela sysselsättning inom storstadsområdena och drygl enfjärdedel inom primära centra. Tre Qärdedelar av de sysselsatta inom privatatjänster fanns således inom dessa båda ortslyper. Endasi var tionde sysselsattinom denna sektor arbetade i kommuncentra. Prop.1981/82:113 BUagedel 471 Sysselsättningsutvecklingen inom privata tjänster inom olika ortstyperunder , 1970-1975 och 1975-1990 (procent) Åriig relativ sysselsättningsförändring inom privata tjänster (procent) -2,0 -0,6 -3,4 -0,6 'avser förvärvsarbetande 20-W tim. (imputerade värden för ). avser såvälhel- som deltidsarbetande. Källor: FoB samt prognoser i LP 1980. Avtabell 22 framgår tydligt den koncentration av sysselsättningen inom sektorn lillstorstadsområden och primära centra som skett sedan mitten av 1960-talel.Utvecklingen innebar således all den koncentration avsektorns sysselsättning till större orter som fanns redan i utgångslägelförstärktes ytterligare. Sammantagnainnebär länsstyrelsernas prognoser för sekiorn privata tjänster att sysselsättningeninom denna kommer all öka med omkring en halv procenl under perioden1975-1990. Jämfört med utvecklingen enligt arbelskraftsundersökningarna föråren 1976 och 1980 betyder detta en klart lägre fillväxt under prognosperioden.I detla sammanhang har liksom för övriga sektorer i prognosbedömningen vägts instörre sysselsätlningsförändringar inom sektorn som skett under 1970-talelssenare hälft. Förde tre länsgrapperna lyder dessa prognoser på en förhållandevis svag och Ukartadfillväxt av sektorns sysselsättning. Inom storstadslänen väntas dock ökningenbli något större än inom de båda övriga länsgrupperna. Koncentrationen avsysselsättningen inom sekiorn fiU storstadslänen lorde således enligl dessabedömningar komma alt fortgå om än i mindre omfattning än tidigare (se tabeU21). Vad beträffar prognoserna för sysselsättningen inom sektorn i enskilda länhänvisas till appendix A. Serman liU prognoserna för sysselsättningen inom privata tjänster med avseende påortstyp kan konstateras att denna beräknas öka svagt inom samtliga ortslypermen all storstadsområden och primära centra samfidigt väntas få en något störretUlväxt än regionala centra och kommuncentra. Även i detta faU visar såledesprognoserna på en förstärkt koncentration av sektorns sysselsättning. Jämförtmed utvecklingen av 1970-lalels första hälft pekar prognoserna mol en klartlägre sysselsätlningslillväxl inom samfiiga ortslyper med undantag förregionala centra som redan fidigare hade en låg tillväxt (se tabell 22). 1981/82:113 Bilagedel 472 2.7Offentlig förvaltning och tjänster Densektor som vid sidan om jord- och skogsbraket haft den störstasysselsättningsförändringen under är den offentligasektorn. tUlskapades 330000 arbelsfillfällen avseendeminst halvtidstjänstgöring inom offentlig förvaltning och tjänster vilket kanjämföras med de 180 000 jobb som försvann inom jord- och skogsbraksnäringen.Om samfiiga deltidsarbetande medräknas blir förändringarna väsentUgt störte.År 1980 var enligl arbetskraftsundersökningarna totalt 1238 000 personersysselsatta inom sektorn offentliga förvaltning och andra tjänster, vUketmotsvarade av den totala sysselsättningen. Utbyggnadenav den offenfiiga sekiorn har varit en mycket viktig sysselsättningsskapandefaktor men som utbyggnaden i slor utsträckning koncentrerats-tiUstorstadsregionerna och länens centralorter har vissa mellan- ochinomregionala obalanser på sysselsällningssi-dan uppkommit. Genom utlokaliseringenav vissa statliga verk och myndigheter från underframförallt 1970-talel har statsmakterna försökt minska en del av dennaobalans. Genom regionalpolifiska beslut fastslogs att länsstyrelsernapå den regionala nivån aktivt bör verka för en inomregional decentralisering avarbetslillfällen och beslutsfunktioner. Nedan görs från olika regionalaperspektiv en kortfattad redovisning över den offenfiiga sektornssysselsättningsutveckling . Blandde tre länsgrupperna ökade sysselsättningen inom den offenfiiga sektorn under1960-talets senare hälft något mer inom grappen övriga län än inomstorstadslänen som i sin lur hade en något större tillväxt än skogslänen (setabell 23). Av den tolala tillväxten på 155000 arbelsfillfällen avseende minsthalvtid tillkom inom storstadslän, inom gruppen övriga län och 17%inom skogslänen vilket kan jämföras med dessa läns-gruppers befolkningsandelarår 1970 på , resp. . Utbyggnadenav sektorn första hälft skedde i en något lägre takt och'varmer likartad i de olika länsgrupperna än . Inomskogslänen ökade dock tillväxten något jämfört med . Somframgår av tabell 23 var skillnaderna i utveck-Ungstakt förhållandevis småunder . Den obalans mellan dessa tre.länsgrupper som uppstodunder 1960-lalets senare hälft kvarstod dock på detta vis även under 1970-laletsförsta hälft. 1981/82:113 Bilagedel 473 Sysselsättningsutvecklingen inom offentligförvaltning och tjänster inom vissa länsgrupper 1965-1970,1970-1975, 1976-1980 och 1975-1990 (procent) Länsgrupp Årligrelativ sysselsättningsförändring inom offentlig . förvaltning och tjänster (%) 1965-1970' 1970-1975'1970-1975 1976-1980' 1975-1990 Storstadslän 5,4 5,1 5,5 3,9 Skogslän 4,6 5,1 5,8 4,6 Övriga län 6,4 4,7 6,1 4,3 Riket totalt 5,7 4,9 5,7 4,2 ' avser förvärvsarbetande 20-W tim. (Källor; FoB 1965 och 1970).