prop · G503168 · 1981-12-31 00:00:00 — Bestämmelserna i 6 § äga motsvarande tillämpning, närföräldrar eller adoptivföräldrar gemensamt ha vårdnaden och en av dem utanbeaktansvärt skäl egenmäktigt bortfört eller kvarhåller barnet samt den andrebegär rättelse. Bestämmelserna i 6 § gäller också när föräldrar,adoptivföräldrar eller särskilt förordnade förmyndare gemensamt har vårdnadenoch en av dem ulan beaktansvärt skäl egenmäktigt bortfört eller kvarhållerbarnet samt den andre begär rättelse. Denna lag träder i kraft . Förekommer i lag eller annan författning hänvisning tillföreskrifter som har ersatts av bestämmelser i denna lag, tUlämpas i stället denya bestämmelserna. Lag om ändring i socialtjänstlagen (1980:620) Härigenomföreskrivs att 10 och 48 §§ socialtjänstlagen (1980:620) skall ha nedan angivnalydelse. bör genom hjälp i hemmet, färdtjänst eller annan service underlätta för den enskilde alt bo hemma och ha kontakter med andra. Nämnden bör även i övrigt tillhandahålla sociala tjänster genom rådgivningsbyråer, socialcentraler och liknande, social jour eller annan därmed jämförlig verksamhet. Nämndenkan utse en särskild person (kontaktperson) eller en familj med uppgift atthjälpa den enskilde och hans närmaste i personliga angelägenheter, om denenskilde begär eller samtycker till det. Nämndenkan utse en särskild person (kontaktperson) eller en familj med uppgift atthjälpa den enskilde och hans närmaste i personliga angelägenheter, om denenskilde begär eller samtycker till det. För barn som inte har fyUt femton årfår kontaktperson utses endast om barnets vårdnadshavare begär eller samtyckertill det. Har barnet fy Ut får kontaktperson utses endast om barnetsjälvt vill det. Uppdrag att besluta på socialnämndens vägnar får när det gäller avse endast uppgifter som anges i följande lagrum 1 kap. 4§ , 2 kap. 1, 4-6, 8 och 9 §§ , dock inte befogenhet enligt 9 § att besluta all inte påbörja utredning eller att lägga ned en påbörjad utredning, 3 kap. 5, 6 och 8 §§ . Uppdrag alt besluta på socialnämndens vägnar får när detgäller avse endast uppgifter som anges i följande lagrum 1 kap. 4 § , 2 kap. 1, 4-6, 8 och 9 §§ ,dock inle befogenhet enhgt 9 § att besluta att inle påbörja utredning elleratt lägga ned en påbörjad utredning, 3 kap. 5, 6 och 8 §§ , ö kap. 18 § andra stycket , 7 kap. 7, 11 och 14 §§ , dock inte befogenhet enligt 7 § att godkänna avtal som innefattar åtagande att utge engångsbelopp. 7 kap. 7,11 och 14 §§ , dock inte befogenhet enligt 7 § att godkännaavtal som innefattar åtgande att utge engångsbelopp. Uppdrag att besluta påsocialnämndens vägnar får inte heller omfatta befogenhet att meddela beslut ifrågor som avses i 25, 27 eller 28 § denna lag eller att fullgöra vad somankommer på nämnden enligt 5 § lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag ellerenligt 9§ lagen (1964:143) om bidragsförskott. Denna lag träder i kraft . 'Senastelydelse 1981:1244. Prop.1981/82:168 13 Härigenomföreskrivs att 7 kap. 4 § skall ha nedan angivna lydelse. Skiljernågon obehörigen barn från den som har vårdnaden; dömes, om detej är brott mot frihet, för egenmäktighet med barn till böter eller fängelse ihögst . Delsammaskall gälla, om fader skall gälla, om (ienom eller moder utan beaktansvärt skäl gemensamt med annan har vårdna- egenmäktigt bortför barn under fem- den om ett barn utan ton år, som står under båda föräld- beaktansvärt skäl egenmäktigt bort- rarnas vårdnad, eller om den som för barnet eller om den som skall ha skall hava vårdnaden obehörigen vårdnaden obehörigen bemäktigar bemäktigar sig barnet och däri- sig barnet och därigenom själv M/-sig genom själv tager sig rätt. Dennalag träder i kraft . Lag om ändring i lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag Härigenom föreskrivs att 4 § lagen (1947:529) om allmännabarnbidrag' skaU ha nedan angivna lydelse. Rätten att uppbära allmänt barnbidrag för visst barn tillkommer, där barnet står under föräldrarnas gemensamma vårdnad, barnets moder, eller om föräldrarna gjort anmälan härom till allmän försäkringskassa, barnets fader. Är fader eller moder som uppbär bidrag enligt vad nu har sagts till följd av frånvaro, sjukdom eller annan orsak förhindrad att dehaga i vårdnaden, skall rätten alt uppbära bidraget i stället tillkomma den andre av föräldrarna. Har föräldrar gemensamt vårdnaden om ell barn, men bor barnet varaktigt tillsammans med endast en av dem, tillkommer rätten att uppbära allmänt barnbidrag efter anmälan denne förälder. Står barnet ej under föräldrarnas gemensamma vårdnad, tillkommer rätten att uppbära bidraget den som har vårdnaden om barnet. Rätlen att uppbära allmänt barnbidrag för ett barntillkommer, där barnet slår under föräldrarnas gemensamma vårdnad, barnetsmoder eller, om föräldrarna gjort anmälan härom till allmän försäkringskassa,barnets fader. Är den förälder som uppbär bidrag enligt vad nu har sagts tillföljd av frånvaro, sjukdom eller annan orsak förhindrad alldeltaga i vårdnaden, skall rätten alt uppbära bidraget i stället tillkomma denandra föräldern. Om föräldrarna gemensamt har vårdnaden om ett barn men barnetvaraktigt bor tillsammans med endast en av dem, tillkommer rätten att uppbäraaUmänl barnbidrag efler anmälan den förälder som barnet bor hos. Slår barnet ejunder föräldrarnas gemensamma vårdnad, tillkommer rätten att uppbära bidragetden som har vårdnaden om barnet. Har två särskUt förordnade förmyndare utsettsatt utöva vårdnaden gemensamt, skall vad som har sagts om barnets faderoch moder i stället gälla den manlige respektive den kvinnliga förmyndaren. Ifråga om rätten att uppbära allmänt barnbidrag likställs med föräldrar de, sommed socialnämndens tillstånd har tagit emot ett utiändskl barn för vård ochfostran i syfte all adoptera del. Allmänförsäkringskassa får på framställning av socialnämnd förordna all allmäntbarnbidrag för barn, som genom socialnämndens försorg placerats i enskilt hem,skall uppbäras av den som fostrar barnet. Har barnet placerats i enskilt hem avannan än socialnämnd, får sådant förordnande meddelas på framställning av densom enligt första stycket uppbär bidraget. Denna lag träder i kraft . 1 Lagen omtryckt 1973:449. 2 Senastelydelse 1981:703. 1981/82:168 15 Lag om ändring i lagen (1964:143) om bidragsförskott Härigenom föreskrivs alt 9 § lagen (1964:143) ombidragsförskott skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 9 §2 Bidragsförskottutbetalas till vård- Bidragsförskott utbetalas tillvård- Vistas barnet i annat nadshavaren eller, omvårdnaden enskilt hem, får har anförtrotts åt en särskilt förord- efter framställning från vårdnadsha- nad förmyndare, denne. Har två våren betala förskottet till den som särskih förordnade förmyndare ut- fostrar barnet. setts att utöva vårdnadengemensamt, utbetalas bidragsförskottet till den kvinnliga förmyndareneller, om förmyndarna begär det, till den manlige förmyndaren. Vistas barnet iannat enskilt hem, får efter framställning från vårdnadshavarenbetala förskottet till den som fostrar barnet. Om synnerliga skäl förehgga, fårförskottet på framställning av socialnämnd utbetalas tUl lämplig person ellertill nämnden att användas för barnets bästa. Vårdas barnet under hel månad i familjehem eUer hem förvård eller boende inom , utbetalas bidragsförskottet till detkommunala organ som svarar för vårdkostnaden. Del bidragsförskoltsbelopp som först förfaller tillbetalning efter beslut om förskott må, där barnet å vilkenförskoltsbdoppet belöper i väsentlig mån erhållit sin försörjning av allmännamedel, till den del beloppet motsvarar vad den myndighet som tillhandahållitförsörjningen visar sig hava för nämnda tid utgivit för barnets försörjninguppbäras av myndigheten. Denna lag träder i kraft . 1 Lagen omtryckt 1976:277. 2 Senastelydelse 1981:44. Prop.1981/82:168 16 Närvarande: statsrådet , ordförande, och statsrådenWikström, , , Åsling, Söder, , , , ,, , , Elmstedt, Tilländer, Ahrland, Lagrådsremiss om vårdnad och umgänge m. m. inleddes en genomgripande reform av denfamiljerättsliga lagstiftningen. Denna reform har delvis berört barnsrättsliga ställning. Lagstiftningsarbetet i denna del har bl. a. gått ut på altavveckla den särreglering som gällt för de s. k. utomäktenskapliga barnen. Är1976 genomfördes en reform som innebar att begreppen "barn inomäktenskap" och "barn utom äktenskap" utmönstrades urlagstiftningen. infördes en möjlighet för ogifta eller frånskildaföräldrar all ha gemensam vårdnad om sina barn. tillsattes utredningen (Ju 1977:08) om barnensrätt'. Utredningen fick i uppdrag att överväga olika åtgärder för att stärkabarnens rättshga ställning. Sedan utredningen i ett första delbetänkande (SOU1978:10) föreslagit att ett förbud mot aga av barn togs in i ,något som också genomfördes (prop. 1978/79:67, LU 11, rskr 190,SFS 1979:122), har utredningen i ett andra delbetänkande (SOU 1979:63) Omföräldraansvar m. m. föreslagit omfattande ändringar i reglerna om vårdnad,umgänge och överlämnande av barn. Betänkandet har remissbehandlats. Till protokollet i detta ärende bör fogas dels ensammanfattning av betänkandet m. m. som bilaga 1, dels de lagförslag som läggsfram i belänkandet som bilaga 2, dels en förteckning över remissinstanserna ochen sammanställning av remissyttrandena som bilaga 3. 1 Justitieombudsmannen , ordförande, samlriksdagsledamoten , utredningssekreterarna ochKerstin , departementssekreteraren och ombudsmannen . Wesl ersattes senare av bitr. Sakkunniga: barnombudsmannenRigmor , medicinalrådet , byråföreständaren GunniJentzsch, direktören , advokaten , författarenGunnel , avdelningsdirektören , byråchefen ,hovrättsassessorn och hovrättsrådet , Experter:professorn och psykologen . Prop.1981/82:168 17 Sedanbetänkandet avgells har en ny lag om barn och föräldrar (den s. k. Allmännautgångs-barneloven) införts i . Reglerna i denna lagom punkter vårdnad och umgänge bör fogas till protokollet i detta ärende sombilaga 4. Också i och pågår f. n. en översyn av gällande reglerom föräldrar och barn. Idetta lagstiftningsärende har överläggningar ägt rum med företrädare för dedanska, finländska och norska justitiedepartementen. Gällanderegler om vårdnad om barn härstammar från de lagar om föräldrar och barn somkom till . Mot bakgrand av de ökade strävandena motjämställdhet mellan kvinnor och män inleddes en reform aväktenskapslagstiftningen, som delvis fick återverkningar även på reglerna omvårdnaden om barn. Ett viktigt steg togs , då reglerna omäktenskapsskillnad ändrades. Genom denna ändring, som innebar bl. a. att enmakes skuld inte längre kunde åberopas som grand för äktenskapsskiUnad, fickfrågan om vem av makarna som bar skulden tiU söndringen inte heller tillmätasnågon betydelse vid avgörandet av vem av dem som efter en skilsmässa skulle fåvårdnaden om sina barn. Vidare stärktes möjligheterna för fäder all fåvårdnaden om sina barn i de fall föräldrarna inte var gifta med varandra (prop.1973:32, LU 20, rskr 256 samt SFS 1973:645 och 646). Då beslutades, som inledningsvis nämnts, nyaregler om gemensam vårdnad för ogifta dier frånskilda föräldrar (prop.1975/76:170, LU 33, rskr 397 och SFS 1976:612). Ensamlad översyn av vårdnadsreglema har numera, som också tidigare berörts,gjorts av utredningen om barnens rätt, som i betänkandet (SOU 1979:63) Omföräldraansvar m. m. har lagt fram förslag till en genomgripande förändring avde centrala bestämmelserna om vårdnaden om barn. Sålunda föreslås ändringar ireglerna om vårdnadshavare, om vårdnadens innehåll och utövande och om umgänge.Vidare föreslår utredningen vissa nya regler om domstolsprövningen, vilka bl.a. handlar om talerätt och ombud för barnet, samt en del ändringar i fråga omsocialnämndernas medverkan för att lösa vårdnadskonflikter m. m. Slutligeninnehåller betänkandet förslag till omfattande ändringar i reglerna omverkställighet av domstols avgörande om vårdnad och umgänge. En allmänutgångspunkt för utredningens förslag är att barnens ställning bör stärkasgenom att deras behov och den hänsyn som bör tas till dem i högre grad än numarkeras i lagen. Praktiskt laget alla remissinstanser har anslutit sig tillutredningens 2 1981/82. 1 saml Nr 168 Prop.1981/82:168 18 uppfattningatt reglerna om vårdnad m. m. behöver ändras för att bättre Allmännautgångs-svara mot barnens behov och anpassas till de förändringar i samhälletoch punkter familjens utveckling som har ägt rum . De ohkaförslag som utredningen i detta syfte fört fram har emellertid fått ett blandatmottagande, även om de flesta remissinstanserna är positiva till förslagensinriktning. Några remissinstanser anser att utredningens förslag i vissa delarbehöver bearbetas ytterligare. Från många håll pekas också på alt utredningensförslag kan bh kostnads- och personalkrävande och att de ställer särskilda kravpå utbildnings- och informationsinsatser. Föregen del viU jag till en början framhålla att flertalet av de bestämmelser somnu gäller på föräldrarältens område har sina rötter i ett samhälle somåterspeglade andra förhållanden och värderingar än dem som råder . a. från den starka föräldramyndighet som rådde tidigare. Kunskapernaom barns villkor och behov har därefter ökat. finns en stor medvetenhetom att barn har en med stigande ålder och mognad allt större förmåga alt självata ansvar i frågor som rör deras personliga förhållanden. En strävan i dagenssamhälle är att fostra barn till självständiga individer. Ävenom lagstiftningen har barnens bästa som utgångspunkt anser jag, ilikhet med utredningen och flertalet remissinstanser, att det är angelägel attlagstiftningen i högre grad än de nuvarande reglerna sätter barnens behov icentram och framhäver alt förhållandet mellan föräldrar och barn skall bygga påömsesidigt hänsynstagande och ömsesidig respekt. Utredningenhar i sitt betänkande redovisat några synpunkter på barns behov. Dennaredogörelse, som har tagils in i bilaga 1, har mottagits positivt avremissinstanserna och utgör enligt min mening en viktig grundval förutformningen och tillämpningen av en ny lagstiftning på detta område. Enförstärkning av det rent rättsliga skyddet för barn är naturligtvis bara en avmånga åtgärder som behövs för att skapa goda uppväxtbetingelser för bam ochfrämja deras harmoniska utveckling. a. är det nödvändigt att samhället genomolika socialpolitiska åtgärder stöder dem som har ett särskilt hjälpbehov.Genom den nya lagstiftning om samhällets socialtjänst som trädde i kraft den 1januari 1982 har målen och riktlinjerna för samhällets insatser på delta områdeslagits fast (prop. 1979/80:1, SoU 44, rskr 385 samt SFS 1980:620 och 621). om barnens rätt har framhållit är det viktigt att de olika stöd-och hjälpinsatser som erbjuds inom tas till vara för att tryggabarnens uppväxtförhållanden. I enlighet med vad socialutskottet har uttalat ibetänkandet SoU 1979/80:44 är det också angeläget att regler omvård och skydd av barn i särskilt utsatta situationer samordnas medföräldrabalkens regler om vårdnad. Avavgörande betydelse för att barn får växa upp under trygga och godaförhållanden är givetvis all föräldrar och andra fostrare handlar i en anda avomtanke om barnen och låter deras rättmätiga behov gå före det egna Prop.1981/82:168 19 Nya lagregler som sätter barnens intresse i förgranden kan Allmännautgångs-medverka till en önskvärd altilydföfskjulning. Del är därför angelägetalt punkter information lämnas om dessa regler. Jag återkommer till detta iavsnitt 2.9. Utredningenhar som tidigare nämnts föreslagit en omfattande revision av helavårdnadslagstiftningen. Förslaget berör framför allt reglema om vårdnad i 6kap. och reglerna om verkställighet av vårdnadsavgöranden m. m.i balkens 21 kap. Närdet först gäller vårdnadsreglerna innebär utredningens förslag attmöjligheterna för frånskilda och ogifta föräldrar att ha gemensam vårdnad omsina barn väsentiigt utökas. De nya regler om denna vårdnadsform som infördesår har emellertid varit i kraft endast . Innannärmare erfarenheter har vunnits om hur dessa regler har utfallit i praktikenbör man enligt min mening gå fram med försiktighet när det gäller en ytterUgareutvidgning av institutet gemensam vårdnad. Det hindrar dock inte att en viss sådanutvidgning bör kunna ske . Detta återkommer jag till i det följande. Envanlig missuppfattning är att gemensam vårdnad innebär att barnet skall boväxelvis under längre eller kortare perioder hos båda föräldrarna (s. k. deladvårdnad). Ett sådant växelvis boende har ofta kritiserats i den allmännadebatten om gemensam vårdnad. För alt undvika missförstånd vill jag understrykaatt det inte i första hand är denna form av delad faktisk vårdnad som avses närfrågan om en utvidgning av möjligheterna till gemensam vårdnad diskuteras i detföljande. Enomständighet som kan ha verkat avhållande på föräldrarnas benägenhet alt väljagemensam vårdnad är att det tidigare inte har gått att få underhållsbidrag ochbidragsförskott i dessa fall. Med anledning av detta vill jag framhålla att ensådan möjlighet har införts genom de ändringar i reglerna omunderhållsbidrag och bidragsförskott som då trädde i kraft (se SFS 1978:853 och858). Demöjligheter som finns att flytta över vårdnaden från föräldrarna till ensärskUt förordnad förmyndare, när föräldrarna inte är lämpUga somvårdnadshavare, är f. n. starkt begränsade. Enligt utredningen bör dessamöjligheter vidgas något. Utredningen anser också att vårdnaden i undantagsfallskall kunna flyttas över till fosterföräldrar hos vilka barnet har rotat sig,även om föräldrarna inte i och för sig är olämpliga som vårdnadshavare. Som jagsenare kommer att utveckla närmare delar jag utredningens uppfattning altvårdnadsreglerna bör ändras också i dessa avseenden. Utredningenhar vidare föreslagit att den nuvarande bestämmelsen om rätten för en föräldersom inte är vårdnadshavare att ha umgänge med barnet Prop.1981/82:168 20 ändrasså att även barnets behov av umgänge med denna förälder framhävs. Enhgt utredningen bördet också slås fast att barnet har rätt tiU umgänge med punkter andraän en förälder som står barnet nära. Dessa förslag bör enligt min mening i aUl väsentligtgenomföras. Jag återkommer också till detta i det Ettannat av utredningens förslag går ut på att man i vårdnadsreglerna skall samlasamtiiga de bestämmelser som gäller i fråga om det juridiska ansvaret för ettbarns personliga angelägenheter och slopa den anknytning tillförmynderskapsreglerna som finns när vårdnaden om ett barn anförtros ålnågon annan än barnets föräldrar. Förslaget har fördelen att regelsystemet blirlättare att överblicka. Förslaget innebär emellertid sådana sakligaförändringar som behöver diskuteras ytteriigare i ett vidare sammanhang. Dettabör ske inom ramen för den aUmänna översyn av lagstiftningen om förmynderskapoch godmanskap som har begärt (LU 1981/82:24, rskr 7). Jagavser att senare föreslå att utredningen om barnens rätt ges detta uppdrag. Utredningensförslag till ändrade regler om verkställighet av domar eller beslut om vårdnadm. m. har fått ett blandat mottagande hos remissinstanserna. Förslaget rör ettområde som rymmer svåra awägningsproblem. Ett särskilt problem utgör del ökandeantalet fall då en förälder som inte har vårdnaden om ett barn olovligen för utbarnet ur landet och på så sätt skiljer barnet från dess vårdnadshavare. Dettaproblem har tilldragit sig särskild uppmärksamhet inom Europarådetoch för internationell privaträtt. Båda organisationerna harefler det att utredningens betänkande lades fram var för sig antagit enkonvention i syfte att förbättra det internationella samarbetet för attmotverka sådana fall av kidnapping. Enligt min mening är det lämpligast attställning tas i ett sammanhang till såväl frågan om utformningen av de internabestämmelserna som frågan om anslutning till dessa konventioner. Jagär inte beredd alt nu göra en sådan samlad bedömning. De ytterligareöverväganden som krävs bör i stället redovisas i endepartementspromemoria, som efter sedvanlig remissbehandling kan läggas tillgrund för en proposition i ämnet. Jagavser inte heller att nu lägga fram något förslag om talerätt för barn i mål omvårdnad e. d. eller om representanter för barn i form av barnombud eller ensärskild barnombudsman. Utredningens betänkande i denna del innehåller ohkaalternativa förslag, och ytterhgare synpunkter har förts fram underremissbehandlingen. Dessa förslag kräver vidare bearbetning. Utredningen bördärför genom tilläggsdirektiv få i uppdrag att fullfölja delta arbete. Utredningenhar föreslagit ett par ändringar av delvis terminologisk natur. uppfattning bör föräldrarnas ansvar för sina barn Prop.1981/82:168 21 kommatill ett tydligare uttryck i lagen. Av delta skäl föreslår utredningen att Barns grundlag-termen vårdnad ersätts med ordet föräldraansvar. En tanke meddetta gande rättigheter förslag är också att komma ifrån den sammanblandningmellan den juridiska m. m. vårdnaden och den faktiska vården om barnet somnu ofta görs. Förslagethar fått ett blandat mottagande under remissbehandlingen. Del avstyrks av enknapp majoritet av remissinstanserna. Förmin del har jag i och för sig förståelse för de syften som ligger bakomförslaget. Uttrycket föräldraansvar har dock nackdelar av annat slag än de somi dag finns beträffande uttrycket vårdnad. I de fall det juridiska ansvaret förbarnels person anförtros ål någon annan än en förälder är termen föräldraansvarmotsägelsefull. Det kan vidare av psykologiska skäl framstå som olämpligt atten förälder som mister eller ej betros med det juridiska ansvaret berövas sitt"föräldraansvar". Man bör därför, i varje faU tills vidare, behållauttrycket vårdnad som beteckning för det juridiska ansvaret om ett barnspersonliga angelägenheter. Det kan dock vara lämpligt att utredningen, somenligt vad jag har förordat skall överväga samspelet mellan vårdnadsreglernaoch förmynderskapsreglerna, på nytt diskuterar om del går att hitta ett bättreuttryck än vårdnad för att markera skillnaden mellan det juridiska ansvaret föroch den faktiska vården om ett barn. Utredningen bör senare ges i uppdrag attytterligare överväga denna fråga. Gällandelagregler om vårdnad och umgänge finns i . Enligt utredningen bördet redan av balkens namn framgå att barn har rättigheter som måsle respekterasav föräldrarna. Utredningen har av delta skäl föreslagit att balkens namnändras till barn- och föräldrabalk. Enmajoritet av remissinstanserna är positiva till alt balkens namn ger uttryckför att balken innehåller regler inle bara om föräldrar utan även om barn.Några remissinstanser intar emellertid en avvisande hållning till förslaget.Ett skäl som framförs mot förslaget är att det i balken regleras även andraförhållanden än sådana som rör föräldrar och barn, såsom omyndighet för vuxna,godmanskap saml förmyndares och överförmyndares skyldigheter. Till detta kommeratt det finns materiellt betydelsefulla lagregler om barn även på annat håll äni balken. Ytterligare ett skäl som anförs mot det föreslagna balknamnet är attdetta blir tungt och tUl sin uppbyggnad kommer att skilja sig från övrigabalkars. Föregen del anser jag att de skäl som kan finnas för att ändra balkens namn inleöverväger de nackdelar som är förbundna med del föreslagna balknamnet. Jaganser därför all balken även i fortsättningen bör benämnas . 2.2Barns grundläggande rättigheter m. m. Enligt6 kap. 2 § skall den som har vårdnaden om ett barn sörja förbarnels person och ge barnet sorgfäUig uppfostran. Vårdnadshavaren skall ocksåse till att barnet får uppehälle och utbildning. Prop.1981/82:168 22 enligt6 kap. 3 § att vårdnadshavaren skall utöva den uppsikt Barnsgrundläg- över barnet som behövs, som del anges att barnet inte fårutsättas gande rättigheter för kroppslig bestraffning eller annan kränkande behandling. m. m. bör det av framgå att barn har rätt till omsorg,trygghet och förståelse samt till fostran och utbildning. Utredningen hardärför föreslagit särskilda bestämmelser om delta, vilka också anger att del ärbarnets vårdnadshavare som skall se till alt dessa behov tillgodoses samt utövaden tillsyn över barnet som behövs. Slutligen anser utredningen att detnuvarande förbudet mot aga av barn bör behållas i oförändrat skick.