prop · G503121 · 1981-12-31 00:00:00 — Endast på två områdenfinns således s.k. auktoriserade provplatser. Innan provningsanstalten utvidgarauklorisa-tionssystemet till ett nytt område, görs en bedömning av behovet avett sådant system på området från allmän synpunkt och vilka fordringar som börställas för auktorisation om möjlighet till sådan införs. Bakgrunden lillbegränsningen alt auktorisera för provning som inle är officiell är givelvis attde auktoriserade provplatserna inte uppfyller de krav på opartiskhet ochoberoende ställning som har ansetts böra krävas av sådana organ som handhartvingande provning. Somjag nämnde inledningsvis innebär den föreslagna lagändringen en viktigprincipiell förändring av grunderna för hur officiell provning skall bedrivas. Åandra sidan anser jag att de skäl som anförts för att l.ex. på arbetsmiljöområdetkunna utföra officiell provning inom ramen för ett auktorisalionssyslem harbetydande tyngd. Auktorisationsfrågan har också andra aspekter. Deauktoriserade provplatsernas roll inom provningsverksamheten berördes mycketknapphändigt vid tillkomsten av riksprov-platslagstiftningen och som nämndeshar bestämmelserna tillämpats endast i ett par fall. Detta sammanhänger medalt en viss oklarhet finns om deras roll. Det bör också nämnas att näringfrihetsombudsmannen(NO) i skrivelse till regeringen bl.a. kritiserat den nuvarande lagstiftningenfrån konkurrenssynpunkt. Moldenna bakgrund anser jag att den föreslagna lagändringen behöver övervägasytterligare. Jag avser att i annat sammanhang föreslå regeringen att detla skerinom ramen för en teknisk översyn av den nuvarande lagstiftningen. I dennaöversyn bör även NO:s synpunkfer kunna behandlas. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen altgodkänna de riktlinjer för en avveckling av statens provningsanstaltsregionala och lokala organisation somjag har förordat. 4 Anslagsberäkningar m. m. för /83 F. TEKNISK UTVECKLING M. 1981/82Anslag 1000 1982/83Förslag 1000 Underdetla anslag redovisas samtliga ulgifler och inkomster av provningsverksamhetenm. m. vid statens provningsanstalt. Ibilaga 1 lämnas en redovisning av provningsanstaltens förslag till anslag m. m.för /83. Följandesammanställning är en ekonomisk översikt av den verksamhet som omfattas av programbudgeleringen(1000-tal kr.). Redovisningen är indelad i produktionsområden på det sätt somredovisats i bilaga 1. 1982/83' budget enligt provningsansiallens B2-alternativ (dvs. endast /Göteborgsverksamheterna). 1981/82:121 13 Provningsanstalten anför i sin anslagsframställning attanstalten alltmer anlitas som provnings- och expertorgan både av den offentligasektorn och av näringslivet. Anstalten har gjort en radinsatser för att förbättra ekonomin i verksamheten. De mål som satts upp hardock inte uppnåtts utan det ekonomiska resultat för /81 visadeett underskott av 4,3 milj. kr. Relationen mellan lönekostnader och uppdragsintäkterhar dock förbättrats och provningsanstalten beräknar att denna positivautveckling skall fortgå under innevarande budgetår. Utöver de medel som provningsanstalten har begärt för enfinansiell rekonstruktion och för avveckling av delar av verksamheten begäranstalten ett bidragsanslag för /83. Anslaget har beräknats påföljande sätt (. Anslag 1981/82 33 189 - extraordinärtanslag 1 000 - enligtårliga anvisningar 640 -1640 Tillkommer: - pris-ochlönekompensation -1-3 500 Anslag enligthuvudförslaget 35 049 För /83 har jag, med utgångspunkt iprovningsanstaltens huvudförslag, beräknat provningsanstaltens bidragsanslag, exkl.de medel som erfordras för nedläggning av den regionala och lokalaverksamheten, till . Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen att lill Statens provningsanstaU: Uppdragsverksamhet /83 anvisa ett förslagsanslag av . Bidrag till statens provningsanstalt 1980/81 Utgift 31207608 Reservation 2883920 1981/82 Anslag 33189000 1982/83 Förslag 74392000 Som har framgått av min redogörelse förprovningsanstaltens och förslag till finansiellrekonstruktion av verksamheten bör . tillföras provningsanslaltenför täckning av de underskott som har uppkommit under fidigare budgetår. Vidarehar jag vid min redogörelse under anslaget till uppdragsverksamhet redovisatatt provningsanslalten har föreslagit att bidragsanslaget höjs med 1860000 kr.till . I enlighet med vad jag har anfört bör denna del av anslagetberäknas till . Till detta kommer det tidigare redovisade behovetav särskilda medel för avveckling av provningsanstaltens regionala och lokala organisafion,somjag beräknat till 21,2 milj. kr. Prop.1981/82:121 14 beräknats för att i första hand täcka de förluster som kanförväntas i den regionala och lokala organisationen under avvecklingsskedet.Medlen bör däremot inte användas för att täcka ev. förluster iprovningsanstaltens verksamhet. Totalt bör således bidragsanslaget för nästabudgetår föras upp med (19832000-1-33 360000-1-21 200000=) . Jaghemställer att regeringen föreslår att till Bidrag tiU statens provningsanstaU för budgetåret1982/83 anvisa ett reservaiionsanslag av . 1980/81 Utgift 1981/82 Anslag 1982/83 Förslag Under detta anslag anvisas medel för utrustning tillstatens provningsanstalt. För nyanskaffning av utrustning tillprovningsanstaltens nybyggnader i är uppförd en definitiv kostnadsram av70 milj. kr. 1975/76:100 bil. 15 s. 216, NU 1975/76:55, rskr 1975/76:329och prop. 1978/79:100 bil. 17 s. 178, NU 1978/79:28, rskr 1978/79:207). har i skrivelse den 4 juni 1981redovisat ett förslag till ökning av anstaltens resurser för energitekniskprovning. Förslaget innebär att laboratorierna för byggnadsfysik och VVS-leknikbyggs ut. Kostnaderna för utbyggnaden, vilken delvis sker i förhyrda lokaler,beräknas fill ca 7,8 milj. kr. varav huvuddelen avser anskaffning av utrustning. I sin anslagsframställning för /83 harprovningsanstalten hemställt om utrustningsanslag till ett belopp av 16,3 milj.kr. Härav avser 10 milj. kr. komplettering och återanskaffning av befintligutrustning, 5,7 milj. kr. utrustning för utbyggnaden av de energitekniskaprovningsresurserna samt 0,6 milj. kr. utrustningsanskaffning till deinstitutioner som har utsetts till riksmätplatser. Provningsanstalten har i sin anslagsframställning och iden strukturplan som redovisats för regeringen tagit uppde regler som f.n. gäller för avskrivning och förräntning avprovningsanstaltens utrustningskapital. I regel skall uppdragsmyndigheter medjämna intervall leverera in medel motsvarande avskrivning och förräntning avhela sitt utrustningskapital fill statsverket. För provningsanstalten gällerdock att en grundavskrivning skett av utrustningskapitalet så att endast medelmotsvarande av detta skall levereras in. För provningsanstaltensbrandlaboratorium samt verksamheten inom området justering och ädelmelaUkontrollskall utrustningen inte omfattas av kravet på avskrivning och förräntning. 1981/82:121 15 Riksrevisionsverketoch statens provningsanstalt har lämnat förslag till en ekonomiskrekonstruktion av provningsanstalten. I detta har provningsanstalten utgåttfrån att dessa regler gäller även i framfiden. Förslaget till rekonstruktioninnebär bl. a. att provningsanstalten tillförs elt rörelsekapital. Medlen böranvisas som ett engångsanslag över detta anslag. Provningsanstalten hemställeratt elt rörelsekapital av 15 milj. kr. Detta motsvarar ungefäranstaltens omsättningstillgångar. Kapitalet bör förräntas enligl statensavkastningsränta. Vidare föreslår provningsanstalten alt kravet på ekonomisktresultat skall fastställas till en nivå som innebär att rörelsekapitalet förräntas. Vadgäller den framfida storleken på ulruslningsanslagel föreslår provningsanstaltenatt anstalten i fortsättningen får ta i anspråk de medel som inlevereras förålerinvesteringar samt att anstalten därutöver får ett årligt ulruslningsanslagsom motsvarar normalt avskrivnings- och förräntningskrav på den del avutrustningskapitalet som inte omfattas av sådana krav. Utöver detla börprovningsanstalten kunna anvisas medel för större behov av investeringar. Innanjag går in på anslagsberäkningarna för nästa budgetår vill jag ta upp någraprincipiella frågor i anslutning till detta anslag. Provningsanslalten har isitt förslag fill finansiell rekonslrukfion lämnat ett flertal förslag delstill hur provningsansiallens utrustningskapital skall redovisas, dels till principernaför beräkning av anslagets storlek saml förräntning och avskrivning m. m. av utrustningskapitalel.Jag kommer att i detta sammanhang ta upp förslagen i den del det ankommer påriksdagen att fatta beslut. Denuvarande reglerna om en begränsad inleverans av avskrivnings- och förräntningsmedelhar tillkommit i samband med provningsanstaltens omlokalisering och syftartill att underlätta för provningsanstalten att konsolidera verksamheten iBorås. I samband med alt jag nu föreslår åtgärder för en finansiellrekonstruktion av provningsanstalten bör förutsättningar ha skapats för att demedel som i fortsättningen anvisas för ulruslningsanskaffning från detlaanslag inte skall grundavskrivas. Dessutom bör denna utrustning förräntas tillsitt bokförda värde. Provningsanstaltenhar begärt alt medel skall anvisas för uppbyggnad av anstaltens resurser förenergiteknisk provning. Jag delar provningsansiallens uppfattning att detta ärett angeläget område. Regeringen har ställt 2,3 milj. kr. tillanstaltens förfogande för ändamålet från anslaget Energiforskning. Vidare harchefen för vid sin anmälan av anslaget Information ochutbildning m. m. i energifrågor /83 föreslagit alt anslaget fåromdisponeras så att 2 milj. kr. får användas för en uppbyggnad avprovningsanstaltens resurser för energiteknisk provning (jfr prop. 1981/82:100bil. 16, s. 108). Resterande behov bör enligt min mening tillgodoses genom attprovningsanstalten tar i anspråk befintliga medel under utrustningsanslaget. 1979/80:100 (bil. 17 s. 273) lämnades en redogörelse för finansi- Prop.1981/82:121 16 eringen m. m. av verksamheten vid riksmätplatsernasamtidigt som särskilda medel föreslogs bli anvisade för detta ändamål. Vissamyndigheter, som har utsetts till riksmätplatser, saknar medel för ulruslningsanskaffningvarför provningsanstalten föreslår att 0,6 milj. kr. anvisas för ändamåletunder detta anslag. Då anslaget f. n. är helt inriktat på provningsanstaltensbehov ärjag inte beredd att förorda en sådan lösning. Provningsanstaltendisponerar under innevarande budgetår 2,9 milj. kr. för bidrag till verksamhetenvid riksmätplatserna. Medlen anvisas över en särskild anslagspost underanslaget Bidrag till statens provningsanstalt och används till att finansiera riksmätplatsverksamhetenvid de myndigheter som utsetts för ändamålet. Provningsanstalten bör inom ramenför dessa medel även kunna ge bidrag till ulruslningsanskaffning vid riksmätplatserna. I den s.k. struklurplanen föreslås att provningsanstalten i fortsättningen får ta ianspråk de förräntnings- och avskrivningsmedel för utrustningskapitalet som f.n. levereras in till statsverket. Dessutom begär provningsanstalten därutöverett utrustningsanslag som motsvarar de nuvarande eftergifterna i kravet påavskrivning och förräntning av utrustningskapitalet. En sådan ordning skullemedföra en automatisk reglering av nivån på detta anslag. Regleringen avinvesteringsfrågor av detta slag är emellertid ett av statsmakternas styrmedelför verksamheten. Frågor om den nivå som bör gälla för provningsanstaltensutrustningsanskaffning är av det slaget att de bör underställas riksdagenvarför jag inle är beredd att förorda någon ändring av nuvarande regler förbestämning av utrustningsanslagets storlek. För nästa budgetår har jag beräknat den erforderligaanslagsnivån för kompletterings- och ersättningsanskaffning av utrustning till7 milj. kr. I delta belopp ingår även de medel som, utöver vad som har anvisatsi annat sammanhang, kan komma att erfordras för provningsanstaltens utbyggnadav resurserna för energiteknisk provning under nästa budgetår. Jag har i det föregående redogjort för olika åtgärder föratt genomföra en finansiell rekonstruktion vid provningsanstalten. En av dessaåtgärder är att tillföra provningsanstalten ett rörelsekapital. Jag förordaratt 10 milj. kr. anvisas för detta ändamål. Medlen bör stå tillprovningsanstaltens disposition som elt stående lån. Dessa medel bör årligenförräntas enligt statens avkastningsränta. Det ankommer på regeringen attutfärda ytterligare föreskrifter för detta. Medlen bör anvisas över dettaanslag. Med hänvisning till vad jag har anfört har jag såledesberäknat ett medelsbehov för /83 av (10-f7 =) 17 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslår att till : Utrustning för budgetåret1982/83 anvisa ett reservaiionsanslag av . Prop.1981/82:121 17 Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att antaga de förslag som föredraganden har lagtfram. Bilaga1 , verksamhet och förslag till strukturplan Bilaga3 förslag samt remissyttrande över dessa 1981/82:121 18 , verksamliet och förslag till strukturplan 1 Verksamheten vid statens provningsanstalt Statensprovningsanstalt är landets centrala offenfiiga av material, produkter, konstruktioner och system. Provningsanstaltenär vidare central förvaltningsmyndighet för officiell provning och kontrollsamt för allmän och legal metrologi. Påuppdrag av myndigheter och enskilda utför anstalten provningar och undersökningarav material och konstruktioner och därmed förenad verksamhet. Provningsanslaltenmeddelar föreskrifter i anslutning fill och övervakar efterlevnaden av lagen(1974:283) om handel med arbeten av guld, silver eller plafina och av lagen(1971:1081) om bestämning av volym och vikt. Provningsanslaltenbedriver teknisk-vetenskaplig forskning inom sitt verksamhetsområde, medverkarsom teknisk rådgivare åt sådana myndigheter som utfärdar tekniska föreskrifteroch ställer personal till förfogande för nationellt och inlernationelllstandardiseringsarbete m. m. Provningsanstaltenleds av en styrelse. Chef för provningsanstalten är en generaldirektör. Provningsanstaltenhar tre centrala tekniska avdelningar, vilka tillsammans med verksledningen,kansliet, mät- och provcentrum bildar huvudförvaltningen. i bedrivs regional verksamhet i , Göteborgoch . Vidare finns betongtekniska filialer, ädelmetall-kontrollanter ochjusteringskontor på ett stort antal platser i landet. Denna verksamhet beskrivsnedan i avsnitt 3. Tillprovningsanstalten är dessutom två rådgivande organ knutna, nämligen rådet förallmän metrologi och rådet för provning, kontroll och legal melrologi. Rådenhar vardera högst nio ledamöter som utses av regeringen. Personalstyrkanvid provningsanslalten omräknat till helårstjänster var 483 ,varav 319 tjänster i . Härtill kommer ett åttiotal ädelmetallkonlrollanteroch kontrollstämplingsförrättare fördelade över hela landet. Vid provningsanslaltentillämpas programbudgetering. Verksamheten har uppdelats i följandeproduktionsområden. Produktionsområde1 - Provning och kontroll Produktionsområde2 Forskning och utveckling Produktionsområde3 Rådgivning fill myndigheter 1981/82:121 19 Produktionsområde5 - Myndighetsuppgifter enligt lag och förordning. Produktionsområde 1 -Provning och kontroll, omfattar dels undersökningar som följer av statligaregler, dels undersökningar i anslutning till enskilda avtal av ekonomisk ellerannan innebörd m. m. samt andra undersökningar och mätningar inom ramen förprovningsanstaltens kompetens. Till produktionsområdet hör även ädelmetallkontrollverksamhetenoch merparten av justeringsverksamheten. Produktionsområde 2 Forskning och utveckling, omfattar den verksamhet som syftar till utvecklingav sådana nya och förbättrade provningsmetoder som bedöms angelägna eftersamråd med föreskrivande myndigheter och med olika standardiserings- ochbranschorgan samt som syftar till att fortlöpande upprätthålla provningsanstaltenskompetens som provande organ och som rådgivare till de föreskrivande myndighelernai deras arbete. Produktionsområde 3 -Rådgivning till myndigheter, omfattar det arbete som hänför sig till provningsansiallensställning som expertorgan inom materialprovningens och mätteknikens område,dvs. konsultinsatser och utredningar av teknisk natur åt regeringen ellerföreskrivande myndigheter, utarbetande av remisser, deltagande i nationellteller internationellt standardiserings- och kommittéarbete m. m. Produktionsområde 4 Riksmätplalsuppgifter,omfattar skötsel, kontroll och kalibrering av primärnormaler, instrument ochmätutrustning pä riksmätplatsnivå samt rådgivning och konsullafion på begäranav mål-centrum vid provningsanstalten. Kalibreringsuppdrag, utvecklingsarbete ochkommittéarbete m. m. redovisas under resp. produktionsarbete 1, 2 och 3. Produktionsområde5 - Myndighetsuppgifter enligt lag och förordning, omfattar uppgifter somåligger provningsanslalten i enlighet med lag och kungörelse om handelmed arbeten av guld, silver eller platina Provningsanstaltensverksamhet finansieras dels genom intäkter av uppdragsverksamhet och genombidrag till utvecklingsarbete från forskningsråd m.fl., dels genom anslag överstatsbudgeten. Produktionsområde 1 skall i princip finansieras med uppdragsinläkler.Fr. o. m. / 76 uppbär provningsanstalten även avgifter från riksprovplatserför sin centrala och samordnande roll i riksprovplats- och riksmätplatssystemet. Medelför verksamheten anvisas under följande anslag Bidrag till statens provningsanstalt 1981/82:121 20 Anslag1 är ett förslagsanslag, som tas upp med ett formellt belopp på . Underanslaget redovisas kostnader och intäkter för verksamheten. Som inkomst underanslaget redovisas uppburna avgifter och ianspråklagna medel från anslag 2.Medel som svarar mot avskrivning och förräntning av delar avutrustningskapitalet omförs till särskild inkomsttitel på statsbudgeten. Anslag2 är ett reservationsanslag, över vilket statens bidrag utgår i första handtill produktionsområdena 2-5, men även till att täcka eventuellt underskott iuppdragsverksamheten. Anslag3 är ett reservationsanslag, som skall finansiera investeringar i kostnadskrävandeutrustning. Anslag1 får i princip inte belastas. För att lösa tillfälliga eller säsongmässigalikviditetsproblem för uppdragsverksamheten och för att tillgodose behovet avrörelsekapital disponerar provningsanstalten en rörlig kredit iriksgäldskontoret på 16 milj. kr. 2 Organisation av provning och mätning. Bestämmelserom officiell provning finns i lagen (1974:896) om riksprovplatser m. m. Dennalag är tillämplig på sådan teknisk provning, kontroll eller besiktning som ärföreskriven i lag eller annan författning och som inte är egenkontroll (1 §).Med egenkontroll menas kontroll som någon, ulan krav på opartiskhet hos denprovande, låter ulföra i egen verksamhet på eget ansvar. Enligt lagen skallofficiell provning, om inte annat föreskrives, utföras av riksprovplats, dvs.ett i särskild ordning utsett organ, vilket skall vara sakkunnigt och opartiskt(2-5 §§). Föralt lagen om riksprovplatser skall vara tillämplig på en viss produkt förutsättssåledes bl. a. att det fmns författningsbestämmelser om skyldighet att provaprodukten. F.n. utfärdas sådana föreskrifter av ett 30-tal myndigheter. Lagenger också möjligheter till auktorisation av organ att utföra provning som inteär officiell. Detla benämns då auktoriserad provplats. Sådan auktorisation fårmeddelas endast om organet har kompetent personal och utrustning förprovningen. 2.2 Lagenom beslutanderätt för riksprovplats som ej är myndighet Genomlagen (1975:444) om beslutanderätt för riksprovplats som ej är myndighet gesmöjlighet att låta riksprovplats, som är bolag eller stiftelse vari staten harett bestämmande inflytande, fatta vissa beslut som innebär myndighetsutövning.Enligt de närmare föreskrifter som beslutas av regeringen eller myndighel somregeringen bestämmer får sålunda sådan riksprovplats pröva fråga som gäller bl.a.godkännande av produkt eller anläggning eller fastställande av avgift förutförd provning. 2.3 Rådet för provning, kontroll och legal metrologi,provcentrum Som central förvaltningsmyndighet för officiell provningupprättar provningsanstalten förslag till riksprovplatser, vilka bedriverofficiell provning var och en inom sitt objektområde. Förslaget behandlas avrådet för provning, kontroll och legal metrologi och underställs provningsansiallensstyrelse som sedan i regel överlämnar detla till regeringen. Vid provningsanstaltenfinns en enhet benämnd provcentrum som handhar administration och tillsyn avverksamheter som bedrivs enligt lagen om riksprovplatser. Riksprovplatser harhittills utsetts av regeringen för följande områden. Redskap för bestämning av Arbeten av guld, silver Statens maskinprovningar SEMKO, och tillbehör till dessa El-, vatten- och värme mätare Verkstadsmaskiner samt styr- och skyddssystem Värmepumpsystem avsedda föruppvärmning och värmeväxlare som inte är tryckkärl eller komponenter ikylanläggningar Omsättningen i den officiella provningen vid dessa riksprovplatservar 572 milj. kr. Av omsättningen går fn. 0,till provningsanslaltenför att finansiera verksamheten vid mät- och provcentrum. 3 I98II82.I saml. 1981/82:121 22 Provcentrumadministrerar även systemet med auktoriserade prov-platser. Ansökan om auktorisationlämnas till provningsanstalten som efter prövning kan ge auktorisation.Hittills har auklorisationer utfärdats inom två områden, lermografering avbyggnader och besiktning av cisterner för förvaring av brandfariig vätska.Antalet auktoriserade provplatser är f.n. ca 150. 2.4 Lagen(1974:897) om riksmätplatser m. m. Enligtlagen om riksmätplatser m. m. skall en riksmätplats vara en statlig myndighetsom utses för att "för viss storhet officiellt svara för sådan mätning somi förhållande till nationella prototyper eller vetenskapligt definierademåttenheter säkerställer riktigheten av mätningar som utföres inom landet"saml för att "se till att dessa prototyper och måttenheter är anknutnatill internationeUt antagna enheter". Riksmätplats skall utses avregeringen för en eller flera storheter. I lagen sägs vidare att auktorisation kanmeddelas till ett organ som har goda resurser att utföra mätningar. Ett sådanti mättekniskt avseende underordnat organ kallas auktoriserad målplats. Lagen(1974:896) och kungörelsen (1974:898) om riksprovplatser m. m., liksomförordningen (1977:608) om provning enligt lagen om riksprovplatser, harbetydelse för mätplatsorganisationen. Enligt författningen skall nämligen riksprovplatsernalämna bidrag till den centrala förvaltningsmyndighetens kostnader förverksamhet enligt lagen om riksmätplatser. 2.5 Rådetför allmän metrologi, mätcentrum Denofficiella svenska melrologiska verksamheten bedrivs inom en decentraliseradorganisation där riksmätplatser ansvarar för primärnormaler och auktoriseradematplatser för normaler på lägre noggrannhetsnivåer. Decentraliseringen innebäratt matplatser utses bland institutioner som redan tidigare och primärt föregna behov har goda resurser för melrolo-giskt arbete. Statens provningsanstaltär central förvaltningsmyndighet för verksamheten. Vid provningsanstalten finnsen enhet benämnd mätcentrum, som handhar administration och tillsyn av denmetrologiska organisationen. Provningsanslalten biträds också av ettrådgivande organ, rådet för allmän metrologi (matrådet), vilket sammanträdernågra gånger . avger rekommendationer om bl.a. verksamhetensformer och omfattning. Förslagen underställs provningsansiallens styrelse. Enligtlagen om riksmätplatser skall regeringen utse riksmätplatser för olika mätstorheter.Regeringen har utsett statens provningsanstalt, flygtekniska försöksanstalten,, förenade fabriksverken och strålskyddsinstitutet att vara riksmätplatserför sammanlagt 40 mätstorheter. Auktoriserade matplatser finns f.n. inom 22företag och andra organ. 1981/82:121 23 auktoriserade målplatserna behöver inte så som riksmätplatsernavara offentliga organ. De ansöker själva hos mätcenlrum om auktorisation ochfår även betala en årlig avgift, f.n. . lill mätcentrum för auktorisationoch tillsyn. 3 Provningsanstaltens regionala och lokala organisation