prop · G503180 · 1981-12-31 00:00:00 — Första stycket gäller såväl försäkringsaktiebolag somömsesidiga försäkringsbolag och andra stycket endast försäkringsakfiebolag.Tredje stycket motsvarar 172 § FRL och 2 kap. 3 § i utredarens förslag. Stycketär bara tillämpligt på ömsesidiga försäkringsbolag. I första stycket slås fast att stiftarna angervUlkoren för bolagsbildningen. Motsvarighet tiU aktiebolagslagens bestämmelse omupprättande av en särskild stiftelseurkund saknas i försäkringsrörelselagen ochi förslaget. Det har inte ansetts behövligt med hänsyn till den kontroll somkoncessionsförfarandet innebär och till att bolagsavtalet blir definitivtförst sedan koncession beviljats. Vidstiftande av ett försäkringsbolag skall obligatoriskt en bolagsordning och enteckningslista upprättas (2 kap. 3 och 7 §§). I dessa båda handlingar angesvillkoren för bolagsbildningen. Vad som skall betalas för en aktie får enligt andrastycket inte understiga aktiens nominella belopp. Betalningen skall här skekontant. Betalning genom apport är, liksom enligt gällande rätt, inte tillåten(jfr däremot 4 kap. 2 § andra stycket och 3 § första stycket). Om antalet och del sammanlagda beloppet av detecknade försäkringarna enligt tredje stycket skall bolagsordningen innehållauppgifter, se 5 § 16 i detta kapitel. 3§ Stiftarna skaU upprätta en bolagsordning som skall underställas regeringenför stadfästelse. Avser bolagets rörelse livförsäkring eller avser rörelsenannat slag av försäkring än , skall dessutom särskildaregler (gmnder) för verksamheten upprättas enligt vad som sägs i 6§. Grundernaskall underställas regeringen för stadfästelse. Regeringenprövar att bolagsordningen och grunderna överensstämmer med denna lag och medandra författningar saml om och i vad mån särskilda bestämmelser behövs medhänsyn till omfattningen och arten av bolagels verksamhet. Omregeringen finner den planerade rörelsen behövlig och även i övrigt ägnad attfrämja en sund utveckUng av försäkringsväsendet, stadfäster regeringenbolagsordningen och grunderna samt beviljar koncession tills vidare eller, omsärskilda omständigheter föranleder detta, för bestämd tid, högst , ochdämtöver till det löpande räkenskapsårets slut. Prop.1981/82:180 147 förlängningav en koncession som har beviljats ett försäkringsbolag för bestämd tid gällersamma regler som vid stadfästelse av bolagsordning och grunder för ett nyttbolag. 4§ Om bolagsordningen eller grunderna ändras skall även ändringen stadfästas.Regeringen kan uppdra åt försäkringsinspekfionen all i regeringens ställemeddela stadfästelse i sådana fall som inte är av principieU betydelse ellersom i övrigt inte är av synnerlig vikt. Avser ändringen en utvidgning av bolagels rörelsetill en ny försäkringsgren eller ett nytt verksamhetsområde eller avserändringen en väsentlig omläggning av rörelsen, skall vid prövningen avstadfästelsen samma regler gälla som vid stadfästelse av bolagsordning ochgmnder för ett nytt bolag. Paragraferna motsvaras av 4§ 1 och 2 mom. saml 166§1 och 2 mom. FRL samt 2 kap. 4 och 5 §§ utredarens förslag. Någon motsvarighetfill de formföreskrifter som finns i 4 § 3 mom. och 166 § 3 mom. FRL och somhar karaktär av verkställighetsföreskrifler har inte tagils med (i utredarensförslag har föreskrifterna delvis utmönstrats, jämför 2 kap. 6§ i detta).Paragraferna saknar motsvarighet i aktiebolagslagen. De reglerar kraven förkoncession och stadfästelse av bolagsordning och grunder för försäkringsaktiebolagenoch de ömsesidiga försäkringsbolagen. Gmnderna (se 6§ detta kapitel) är tillsin rättsliga natur att anse som ett komplement till bolagsordningen. Avpraktiska skäl har det inte ansetts lämpligt alt tynga bolagsordningen meddessa efter hand alltmer omfattande regler om och premiereserv m. m. Enligt direktiven ingår det iförsäkringsverksamhelskommitténs uppgifter att överväga i vad mån systemet medgrunder i nuvarande utformning kan behållas för framtiden. I vissutsträckning, sägs det, kan grunderna länkas bli ersatta av tvingandecivilrättslig lagstiftning om försäkringstagarnas centrala rättigheter. Idirektiven uttrycks viss tveksamhet om huruvida systemet med gmnder ärförenligt med den nya regeringsformens föreskrifter om normgivningsmaktensfördelning. Utredaren har därför tagit upp och diskuterat denna fräga. Gmnderna är inte enbart ett komplement tillbolagsordningen utan har vid sidan av detta en självständig betydelse. Igrunderna regleras nämligen i vissa avseenden del pä försäkringsavtaletgrundade rättsförhållandet mellan bolaget och dess försäkringstagare. Grundernainnehåller alltså även rent privaträtlsliga föreskrifter. Beträffande rätt lillåterköp och fribrev skall gmnderna ange under vilka förutsättningar sådan rättföreligger. Likaså skall villkoren för belåning av försäkringsbrev hos bolagetanges. Gmnderna för verkan av premiedröjsmäl skall ange hur bolagetsansvarig-hel påverkas t. ex. att försäkringen inte gäller eller attförsäkringsbeloppet i viss ordning sätts ned. Vidare skall det gesföreskrifter om när och hur försäkringsskyddet därefter eventuellt kanåterupplivas. Tilldelning av återbäring är också ett ämne som skall regleras igrunderna. 1981/82:180 148 Grunderna kan, utan alt detsärskilt avtalats, ändras utan försäkringstagarnas hörande, dock inte så attpremien höjs. Försäkringsbolagens nya allmänna försäkringsvillkor innehåller enhänvisning till gmnderna och att grunderna kan komma alt ändras. Det harhittills ansetts att detta avsteg från vedertagna principer beträffandeförutsättningarna för ändring av avlal motiverats av de egenartade förhåUandensom är utmärkande för försäkringsavtalet. Utredaren har funnit attbestämmelserna om grunder inte strider mot regeringsformens föreskrifter omnormgivningsmaktens fördelning, eftersom beslut om gmnderna och ändring i dessafattas av försäkringsbolaget självt samt regeringens ellerförsäkringsinpektionens stadfästelse av beslutet - i likhet med stadfästelsenav bolagsordningen - endast är en bekräftelse av beslutet och inte nägonnormgivning i regeringsformens mening. Liksom utredaren anser jag att del inteår fråga om normgivning. Regeringens stadfästelse avser ju ett konkret fall såtill vida som grunderna reglerar förhållandet mellan ett visst försäkringsbolagoch dess försäkringstagare, kan därför inte likställas medmeddelande av sådana generella föreskrifter som normgivning innebär. Av i § tredje stycket framgår dens. Koncession för ett försäkringsbolag får meddelas bara omden planerade rörelsen är behövlig och även i övrigt ägnad att främja en sundutveckling av försäkringsväsendet. Del är således fräga om en kvantitaliv ochen kvalitativ prövning. Enligt försäkringsverksamhetskommitténs direktiv ingårdet i dess uppdrag att undersöka om det finns anledning att avskaffa ellermodifiera behovsprincipen. I förslaget har gällande lagregler om behovsprövningtagits in utan ändring i sak. Utredaren har inte föreslagit någonändring i den nuvarande ordningen för prövning av koncession och stadfästelseav bolagsordningen och gmnderna. har föreslagit attregeringen skall pröva enbart koncessionsfrågan och attförsäkringsinspektionen därefter får pröva frågan om stadfästelse avbolagsordningen och grunderna. Den senare frågan inrymmer enligt hovrättensmening huvudsakligen rättsliga och tekniska problem som knappast hör hemma päregeringsplanet men som lämpar sig väl för fackmyndigheten på området attpröva. Inget hindrar heller enligt hovrättens mening alt regeringen fåröverlämna även frågan om beviljande av koncession i enklare fall åtförsäkringsinspektionen. För egen del anser jag attåtskilligt talar för vad hovrätten föreslagit. Frågan har emellertid ett sådantsamband med den översyn av koncessionsreglerna somförsäkringsverksamhelskommitién nu genomför, att den bör behandlas först närkommitténs förslag lagts fram. I sak överensstämmer de föreslagnabåda paragraferna väsentligen med gällande rätt. Ett förtydligande har införtsi 3 § tredje stycket av innehåll att en ansökan om förlängning av entidsbegränsad koncession skall behandlas 1981/82:180 149 som en ansökan om koncession för ett nytt bolag (jämför133 § första stycket och 231 § första stycket FRL samt prop. 1948:50 s. 327).En formföreskrift i nu gällande lag om att bolagsordningen och gmnderna skallvara försedda med stiftarnas bevittnade namnunderskrifter har utmönstrats urförslaget. Detsamma gäller en föreskrift om alt en ansökan om förlängdkoncession skall göras månader före utgången av löpande koncession.Nu nämnda föreskrifter är av den art att de närmast har sin plats blandverkställighetsföreskrifterna. Den nuvarande regeln i 133 § andrastycket och 231 § andra stycket att det är den ordinarie bolagsstämman som skaUbesluta om förlängning av koncession återfinns i 9 kap. 15 § förslaget. 5 § Bolagsordningen skall ange 1. bolagets firma, 2. den ort iSverige där bolagets styrelse skall ha sitt säte, 3. föremålet förbolagets verksamhet, varvid det särskilt skall anges om verksamheten skall avsesåväl direkt försäkring som mottagen återförsäkring, 4. området förverksamheten, om det gäller direkt försäkring i , 5. i förekommandefall, att bolaget skall driva försäkringsrörelse i utlandet, 6. antalet ellerlägsta och högsta antalet av de styrelseledamöter, revisorer och eventuellastyrelsesuppleanter, som får utses av bolagsstämman, samt tiden förstyrelseledamöternas och revisorernas uppdrag, 7. sättet attsammankalla bolagsstämman, 8. vUka ärendensom skall förekomma på den ordinarie stämman, 9. de reglerenligt vilka bolagsstämman får förfoga över bolagets vinst, 10. i vilken utsträckning bolagetär skyldigt att teckna återförsäkring, om det gäUer annan försäkring än livförsäkring, 11. aktiekapitalet eller, omdelta utan ändring av bolagsordningen skall kunna bestämmas till lägre eller högre belopp, minimikapitalet och maxi mikapitalet, varvid minimikapitalet inte fär vara mindre än en Qärdedel av maximikapitalet, 12. aktiernas nominella belopp, 13. garantikapitalet, 14. regler för hurrösträtten skall utövas och hur beslut skall fattas på bolagsstämman, varvidsärskilt skall anges om och i vilken utsträckning delägarnas rösträtt skallutövas genom utsedda delegerade samt i vilken utsträckning rösträtt skalltillkomma garanterna, 15. infill vilketbelopp och i vilken ordning delägarna är personligen ansvariga för bolagetsförpliktelser, om inte uteslutande bolagets tillgångar svarar för bolagetsförpliktelser, 16. antal ochsammanlagt belopp av de försäkringar som skall vara tecknade innan bolaget kananses bildat. Prop.1981/82:180 150 17. vilken begränsning som skall gälla för mottagenåterförsäkring i förhållande lill den direkta försäkringen, om verksamhetenavser såväl direkt försäkring som mottagen återförsäkring, 18. i vilken ordning garanterna skall betala in detecknade garantibeloppen samt 19. om och i vilken ordning ränta skall betalas pågarantikapitalet och vinst delas ut fill garantema och i vilken ordninggaranlikapitalet skall återbetalas. Paragrafen motsvaras av 2 kap. 7 § utredarensförslag. I förevarande paragraf anges samtliga obligatoriskabolagsordningsbestämmelser för försäkringsaktiebolag och ömsesidigaförsäkringsbolag. Gällande lag innehåller en uppräkning av sådana bestämmelseri bolagsordningen genom vilka man kan avvika frän lagen. I likhet med nyaaktiebolagslagen finns inle någon motsvarighet fill delta i förslaget. Detinnebär att i bolagsordningen kan införas alla slags bestämmelser underfömtsättning att bestämmelserna i fråga inte står i strid med försäkringsrörelselageneller andra författningar. TUl skillnad från gällande lag men i likhet med nyaakfiebolagslagen föreskrivs i förslaget inle skyldighet för försäkringsbolagenatt i bolagsordningen ange tiden för den ordinarie bolagsstämman. I 9 kap. 5 §i förslaget anges att ordinarie stämma mäste hållas från räkenskapsårelsutgång. Den gäUande föreskriften att det skall anges i bolagsordningen omannat räkenskapsår än kalenderår använts har inte tagits med eftersom enligtförslaget kalenderår i princip gjorts obUgatoriskt som räkenskapsår. I utredarens förslag finns en punkt 11 omskiljeförfarande och en punkt 16 om sättet att lämna meddelanden i allmänhettill delägare, I försäkringsrörelselagen finns föreskrifter på dessa punkter i10 § 1 mom. första stycket andra punkten och 174 § första stycket förstapunkten samt 6 § första stycket 10 och 170 § första stycket 9. motsvarade bestämmelser aktiebolagslag, vilkautmönstrades i den nya aktiebolagslagen. I konsekvens med detta har sä skettockså i del föreliggande förslaget. Punkterna1-10 avser samfiiga försäkringsbolag. Punkten överensstämmer med gällande lag 6 §första stycket 1 och 170 § första stycket 1 FRL saml motsvaras av 2 kap. 4 § 1ABL. För numeriskt bruk t.ex. i ADB-sammanhang individualiseras bolaget genomett s.k. organisationsnummer, se 1 § lagen (1974:174) om idenlitetsbe-teckningför juridiska personer m.fl. Detta nummer behöver inte anges i bolagsordningen.Del bör däremot las in i det hos försäkringsinspektionen fördaförsäkringsregistret. I överensstämmelse med gällande lag skall, om bolagetsfirma skall registreras pä fiera språk, varje lydelse anges i bolagsordningenenligt 17 kap. 1 §. Prop.1981/82:180 151 Punkten överensstämmer i sak med gäUande lag 6 §första stycket 6 och 170 § första stycket 4 FRL och motsvaras av 2 kap. 4 § 2ABL. Punkten överensstämmer i sak med 6 § första stycket2 och 170 § första stycket 2 FRL och motsvaras av 2 kap. 4 § 3 ABL. Punkten överensstämmer i sak med 6 § första stycket3 och 170 § första stycket 3 FRL och saknar motsvarighet i aktiebolagslagen. Det bör anmärkas att om verksamheten omfattar helaSverige skall enligt gällande lag och förslaget 10 kap. 4 § minst en avrevisorerna vara auktoriserad revisor eller godkänd revisor. Punkten överensstämmer i sak med 10 § 1 mom. förstastycket 4 och 174 § första stycket 2 FRL och saknar motsvarighet iaktiebolagslagen. Punkten motsvarar 6 § första stycket 7 och 170 §första stycket 5 FRL samt 2 kap. 4 § p. Enligt dessa punkter i försäkringsrörelselagenskall i förekommande fall sättet för utseendet av styrelseledamot,styrelsesuppleant, revisor och revisorssuppleant, som inte väljs avbolagsstämman, anges i bolagsordningen. En sädan regel finns i 8 kap. 1 §tredje respekfive 10 kap. 1 § första stycket av förslaget. EnligtgäUande rätt skall det i bolagsordningen anges i vilken omfattning revisorernaskaU vara auktoriserade revisorer eller godkända revisorer. Denna fråga behöverinte längre regleras i bolagsordningen eftersom detaljerade föreskrifterangående revisorernas kompetens i olika fall tagits in i 10 kap. 4 §. Punkten motsvaras av 6 § första stycket 10 och170 § första stycket 9 FRL samt 2 kap. 4 § 7 ABL. Om tiden för vidtagande av kallelseåtgärder finnsbestämmelser i 9 kap. 9 §, varför någon bestämmelse om detta inte längrebehövs. I överensstämmelse med nya aktiebolagslagen finns ingen bestämmelse omsättet för andra meddelanden till aktieägarna än kallelse tUl bolagsstämman. Punkten överensstämmer i sak delvis med 6 § förstastycket 8 och 170 § första stycket 6 samt 2 kap. 4 § 8 ABL. Punkten överensstämmer delvis med 6 § förstastycket 11 och 170 § första stycket 12 FRL och saknar motsvarighet i ABL. Orden"gmnder" som i försäkringssammanhang har sin speciella betydelse harbytts ut mot "regler" och "uppkommen vinst" har bytts utmot "bolagets vinst". Bolagsstämmans rätt att förfoga över vinsteninskränks av bestämmelserna i 12 kap. 2 § som begränsar möjligheterna tillutdelning. Förslaget har ingen motsvarighet tUl kravetbeträffande ömsesidiga bolag enligt 170 § första stycket 11 FRL alt delsärskiU skall framgå av bolagsordningen med vilket belopp av årsvinsten somavsättning fill reservfonden enligt 194 § FRL högst skall ske. Enligtförslaget 12 kap. 9 § skall nämligen inte längre viss andel av årsvinstenavsättas lill reservfonden. Vidare har uteslufits kravet enligt 6 § förstastycket 11 och 170 § första stycket 12 FRL att det beträffandelivförsäkringsrörelse särskiU Prop.1981/82:180 152 skall anges i vad män avsättning skall ske tillåterbäringsfonden. I 12 kap. 5 § föreslås nämligen att i livförsäkringsbolag,sedan ränta enligt garantiavtal erlagts, hela årsvinsten pålivförsäkringsrörelsen skall avsättas fill återbäringsfonden i den mån någotannat inte följer av lagen. Nägon bestämmelse i livförsäkringsbolagensbolagsordningar om avsättning till återbäringsfond för livförsäkringsrörelsenbehövs därför inle. Att ett skadeförsäkringsbolag kan komma alt meddela återförsäkringför livförsäkring för vilken det enligt 2 kap. 6 § första stycket 7 och 7 kap.8 § skall finnas stadfästa gmnder för återbäring är ett så speciellt fall attlagtexten inte bör belastas med en reglering av det. Frågan om någon föreskrifthärom bör tas in i bolagsordningen torde böra prövas i samband medstadfästelsen av denna, Punkten motsvarar 6 § förstastycket 12 och 170 § första stycket 14 FRL. Skyldigheten att teckna återförsäkring beror på alt det för varje försäkringsbolag måste fastställas en begränsning av den ansvarighet bola get ålar sig för en och samma risk. Denna skyldighet kan växla för olika försäkringsgrenar och även för skilda risker inom en och samma försäk ringsgren. I fråga om livförsäkring och med denna jämställd annan person försäkring har motsvarande regler sin plats i grunderna. Punkterna 11-12 avser endast försäkringsaktiebolag. Punkten motsvaras av 6 § förstastycket 4 och 8 § första stycket andra meningen FRL och överensstämmer med 2 kap. 4 § 4 ABL. Enligt 8 § första stycket FRL får,där aktiekapitalet utan ändring i bolagsordningen kan bestämmas till lägreeller högre belopp, lägsta beloppet (minimikapitalet) inte utgöra mindre äntredjedelen av högsta beloppet (maximikapitalet). Förslaget innebär attbestämmelsen om minimi- och maximikapital ändras i överensstämmelse med nyaaktiebolagslagen. Punkten överensstämmer i sakmed 6 § första stycket 5 FRL och 2 kap. 4 § 5 ABL. Punkterna 1319 avser endast ömsesidiga försäkringsbolag. Punkten motsvarar 170 § första stycket 16 FRL,Garanlikapitalet har till funktion att tillföra ett ömsesidigt försäkringsbolag erforderligt start- och rörelsekapital. Det skall ocksä anges i bolagsordningen i vilken ordning garantikapitalet skall återbetalas (punkt 19). Av 1 kap. 8 § framgär att ett ömsesidigt bolag undantagsvis kan bildas utan alt garanfikapital fillskjuts. Det synes onödigt att särskilt markera i lagtexten att uppgift om garanlikapitalet då inte behövs. (Jämför punkterna 14, 18 och 19 där del också fömtsätts att garanlikapital tillskjuts.) Punkten överensstämmer i sak med 170 § förstastycket 8 FRL, Beträffande delägare, delegerade och garanter innehåller förslaget be stämmelser i 9 kap, I § första stycket. Om utövande av rösträtt genom ombud finns regler i 9 kap. 2 § och om den röstmajorilet som fordras för att ett giltigt bolagsstämmobeslul skall föreligga föreslås bestämmelser i 9 kap, 13 och 14 §§, Prop.1981/82:180 153 Punktenöverensstämmer i sak med 170 § första stycket 10 FRL. Beträffande delägarnasansvar föresläs bestämmelser i I kap. 7 § och om möjligheten att bestämmaansvarigheten olika för skilda försäkringsgrenar, se förslaget 13 kap. 1 §. Omnär en ändring av bolagsordning i vad gäller den personliga ansvarigheten fårbörja tiUämpas finns regler i 9 kap. 18 § första stycket av förslaget. Punktenöverensstämmer i sak med 170 § första stycket 13 FRL. Frågan till vilket antaloch belopp försäkringar skall vara tecknade innan bolaget kan anses bildatberörs i detta kapitel 2 § tredje stycket och teckning av försäkringar i bolagunder bildande i 8 §. Punktenöverensstämmer i sak med 170 § första stycket 15 FRL. En förlustbringandeåterförsäkringsaffär kan allvarligt inverka på bolagels soliditet. Med hänsynfill de försäkringstagare, som tecknar direkt försäkring i bolaget, kan detinte tillåtas att bolaget i obegränsad omfattning gör utfästelser omäterförsäkring. Denna bör därför begränsas i visst förhållande till direktaförsäkringar. Denna punktöverensstämmer i sak med 170 § första stycket 17 FRL. Om inbetalning avgarantibelopp finns bestämmelser i 14 § första stycket saml 16 § första stycketoch 17 § i delta kapitel. Denna punktöverensstämmer i sak med 170 § första stycket 18 FRL. Liksom enligt gällande rätt skaUdet ingångna garantiavtalet granskas av koncessionsmyndigheten. Vidgranskningen skall det tillses alt försäkringsbolaget inte belastas medoskäliga villkor. Vinst på rörelsen brukar i regel inle gottgöras garanterna.Möjligheterna att dela ut vinst eller betala ränta till garanterna begränsasockså i betydande omfattning genom 12 kap. 2 §. 6 § För livförsäkringar skall, om det inte med hänsyntill försäkringarnas särskilda natur finns anledning till undantag, grunderupprättas för 1. beräkning av försäkringspremier, 2. beräkning av premiereserv, 3. försäkringstagarnasrätt till återköp och fribrev, 4. belåning avförsäkringsbrev hos bolaget, 5. verkan avunderlåtenhet att betala premie, 6. försäkringstagarensrätt när försäkringen i andra fall än som avses i 3 eller 5 upphör i förtideller bolaget i övrigt inte har ansvar för försäkringsfallet, 7. återbäring tillförsäkringstagarna, 8. skyldighet altteckna återförsäkring och 9. förräntning avförsäkringsbelopp som förfallit till betalning. Om försäkringar, som inte är personförsäkringar, skallmeddelas än , skall grunder upprättas för beräkning avpremiereserv för sådana försäkringar liksom för bestämmande avförsäkringstagarnas rätt när sådan försäkring upphör eller bolaget iövrigt inte har ansvar för försäkringsfallet. 1981/82:180 154 För sådan livränta eller sjukränta, som enligt Ikap. 5 § tillhör annan försäkring än Uvförsäkring, skall gmnder upprättas förberäkning av premiereserv. Om gmnder för livförsäkring finns ytterligarebestämmelser i 7 kap. 2-8 §§ och 12 kap. 8 § andra stycket vilka i tillämpligadelar även gäller för premiereservgmnder enligt tredje stycket. Paragrafensom gäller för både försäkringsaktiebolag och ömsesidiga försäkringsbolagmotsvaras av 9 och 173 §§ FRL och av 2 kap. 8 § i utredarens förslag. Möjligheten enligtförsta stycket att göra undanlagfrån skyldigheten att upprätta grunder beror på att vissa former avlivförsäkring och därmed likställd personförsäkring är av sä speciell karaktäratt anledning saknas att upprätta fullständiga gmnder (jfr. 1961: 171 s.288 och 289). Enligt.9 § första stycket 2 och 173 § förstastycket 2 FRL skall grunder finnas för avsättning till och användning avuQämningsfond, dvs. en fond som är avsedd att jämna ut "sådana ojämnheteri det ekonomiska förloppet som härrör frän växlingar i dödlighet, sjuklighetoch invaliditet". Enligt förslaget skaU emeUertid uQämningsfonden liksomden särskUda konsolideringsfond som den nuvarande säkerhetsfonden utgörsammanföras med återbäringsfonden, se vidare 12 kap. Konsekvensen blir attgrunderna för uQämningsfonden försvinner. Någon ändring i reglerna angåendegrunder behövs däremot inte när säkerhetsfonden slopas, eftersom denna interegleras i grunderna. Kravet enligt andra stycket på gmnder förförsäkringar som inte är alt hänföra tUl personförsäkringar och som meddelasför längre lid än avser främst brandförsäkringar. Som framgär av 1 kap. 5 § föreslås attskadelivräntan, vilken behandlats som livförsäkring, i princip skallfillhöra sin "moder"-försäk-ring. Det är dock angeläget att ha ettsäkerhetssystem även i dessa fall. Därför skall det enligt tredje stycket försädan skadelivränta finnas grunder för premiereserv. 7§ Sedan koncession har beviljats, skall stiftarna upprätta och skriva under endagtecknad teckningslista som skall innehålla uppgifter om 1. sättetoch fiden för kallelse till den konstituerande stämman. Teckningslistan för ett försäkringsaktiebolag skall även innehåUa upp gifter om 2. det belopp som skall betalas för varje aktie och 3. tiden för aktiernas betalning. Paragrafen motsvaras av 11 § första stycket och,delvis, 175 § första stycket FRL samt 2 kap. 3 § första stycket ABL. Denmotsvaras av 2 kap. 9 § i utredarens förslag. Paragrafen gäller för bådeförsäkringsaktiebolag och ömsesidiga försäkringsbolag.