prop · G503130 · 1981-12-31 00:00:00 — Länsstyrelsentillstyrker ett sådant regelsystem som dels är enhetligt för olika typer avvatlenföretag dels ock medger att en helhetsbedömning göres avvatlenföretagen. För vidkommande torde förslaget innebära altframför allt naturvårdens intressen kan beaktas på ett bättre sätt än som skerenligt nuvarande VL. : redovisar prioriterar den nuvarande vattenlagenföretagarintresset på bekostnad av motstående enskilda intressen och i viss månde allmänna intressena. Det kan mer generellt framhållas att hänsyn till desamiska näringarna i praktiken aldrig tillåtils hindra ett ulbyggnadsföretagför vattenkraft, detta oberoende av hur stora skador som delta företag än haråsamkat de samiska näringarna och därmed också den samiska kulturen ochförutsättningarna för kulturens fortlevnad. När det gäller alt ta ställning till ändradebedömningsregler vad gäller fillåtligheten till fortsatt vattenkraftutbyggnadmåste beaktas vad som riksdag och regering angivit om förutsättningarna förfortsatt vattenkraftutbyggnad. Mer allmänt kan konstateras att samhälletsuttalade målsättning beträffande vattenkraften har angetts vara den allvattenkraflulbyggnadse-poken är slut. De få orörda älvar och älvsträckor somidag återstår outbyggda måste i princip bevaras för framtiden och utgöra grundför pågående markanvändning och näringsverksamhet innefattanderekreations-intressen och inle exploateras för vattenkraftändamål. Mot här redovisad bakgrund finns anledning all slåfast detta förhållande i den allmänna beskrivning som skall anges för företagstillåtlighet. Enligt utredningen uttalas atl det inte är utredningens avsiktatl föreslå några mer genomgripande avsteg från de grundsatser om skydd förallmänna intressen som har kommit till ullryck i vattenlagens nuvarandetillåtlighetsregler. Beträffande renskötseln anges att det även i framtidenmåsle finnas garantier mot otillbörligt intrång. Enligt vad som framgår av det ovan anförda harnuvarande regler i VL inte i praktiken inneburit att någon vattenkraftutbyggnadbefunnits ofillållig i förhållande till renskölseln. SSR ställer sig mot dennabakgrund frågande lill vatlenlagsutredningens beskrivning och avsaknaden av förslagi riktningen att samiska intressen skall bli bättre tillvaratagna. Med hänvisning till här senast lämnad redovisningfår SSR någol utveckla grunden för och behovet av ett skydd för den samiskakulturen och de samiska näringarna. Enligl regeringsformen I kap. 2 8 jämtehärtill knutna motivuttalanden har den samiska kulluren och de samiskanäringarna etl grundlagsfäst skydd; en förblivande målsättning för svenskariket. Detta är att se som ett komplement lill det - om änotillräckliga - skydd som rennäringslagen (1971:437) skall utgöra. Vikligauttalanden i samma riktning finns redovisade i prop. 1976/77:80 om insatser församerna och vad som anges i riksdagsbehandlingen av propositionen den 12 maj1977. Samtliga här redovisade förhållanden lämnar stödför framhållandet att skyddet för de samiska näringarna och då självfallet desamiska markerna måste öka. SSR gör konstaterandet att här redovisade grunderhelt förbigås av vattenlagsutredningen. Med hänvisning till samhällets uttalade målsättningför den samiska minoriteten skall det också framhållas att hänsynen lill desamiska näringarna rätteligen är att se som ett allmänt intresse och inteenbart som ett Prop, 1981/82:130 126 Delta förhållande redovisas inte av vattenlagsulredningen varför utredningen även pådenna punkt uppvisar brister. På samma grund som gäller för att lämna särskildredovisning beträffande skydd för fisket finner SSR det angeläget att skyddetför rennäringen blir föremål för uttrycklig behandling i ett särskiltlagstadgande. Grunder härför finns redovisade ovan. Utöver det här redovisadefår SSR framhålla atl, på del säll lantbmksstyrelseri i remissyttrande över denEkströmska utredningen anför, sökande i valtenmål skall åläggas alt redovisaplan för renskötsel inom sameby där vattenkraftutbyggnad föreslås. Den djupare grunden för atl rennäringen skallbehandlas i särskilt kapitel är, på sätt ovan redovisas, att rennäringen har enkulturbärande funktion inte bara genom näringsverksamhet utan också som grundför bosättning. Sammantaget medför här redovisade förhållanden att rennäringenmåste beaktas pä ett helt annat sätt än vad som gjorts i vatlenlagsprövningentidigare och all detta dä också måsle komma till uttryck i särskilt lagstadgande. : Samfundet anser i likhetmed utredningen atl de nuvarande tillåtlighelsreglerna bör ersättas med reglersom möjliggör inle bara en mera fri och samlad bedömning utan också enanpassning av rätlsfillämpningen fill den allmänna samhällsutvecklingen medbeaktande av såväl riksintressen som regionala och lokala allmänna intressen. : Nuvarande VLhar inneburit att varje enskilt företag bedöms utan hänsyn tagen till övrigaingrepp inom samma vattensystem. Det nu framlagda lagförslagets anpassning tillsamhällsplaneringen i stort ger bättre möjligheter atl vid varje tidpunktbeakta ett vattenbyggnadsföretag utifrån en helhetssyn. Detta synsätt medför,enligl förbundels uppfattning, atl fritidsfisket får avsevärt ökade möjligheteratl fä sina synpunkter framförda i vallenmålsbehandlingar. : I utredningens direktiv finns inte stöd för utredningensresonemang om att en huvuduppgift för den nya vattenlagen skulle vara atlmöjliggöra alla typer av vattenföretag, "kända likväl som okända".Resonemanget om atl den nya vattenlagen varken skall gynna eller särskiltmotverka vissa användningssätt har inte heller stöd i direktiven. I dessa sägsi stället all en av de angelägnaste samhällsfrågorna utgör skyddet för denyttre miljön och att nuvarande vattenlag inte fillräckligt tillgodoser detta. Idirektiven påpekas också atl huvudparten av vattendragen redan är utnylQade ochatt kraftförelagens verkningar blivit väsentligt mer omfattande än vadlagstiftarna räknade med vid den nuvarande vattenlagens tillkomst. Vidareunderstryks i direktiven de kvarvarande vattendragens betydelse inte minstfrån naturvårdssynpunkt. Direktivens inrtktning är atl vatlenkraftföretag börfå stå tillbaka för allmänna bevarandeintressen i betydligt störTe omfattningän som är möjligt enligl nuvarande vattenlag. En huvuduppgiftför vattenlagsutredningen bör alltså ha varit att stärka de motståendeintressenas ställning i förhållande till vatlenkraftföretag. Denna uppgift harutredningen dåligt uppfyllt. a. har utredningen i sina specialmoliveringarsagt att ledning för bedömning av vad som är olägenhet av störte betydelseskall hämtas i nuvarande praxis. Ulredningens ordförande har själv i ett talinför framhållit att bestämmelsernaom tillåtligheten i prakfiken föga skiljer sig från gällande rätt.Vattenlagförslaget kommer därför inle i någon avgörande del att förbättraförhållanden förde allmänna intressena gentemot vattenkraflföretag. Vårt samladeintryck av utredningsförslaget är atl det inte på långa vägar Prop, 1981/82:130 127 motsvararden syn på ökat skydd för de allmänna intressena som alltmer gjort sig gällandei samhället och som också kommit lill klart uttryck i direktiven. naturvärn: Mot nuvarande regler haranmärkts att dessa icke tillräckligt möjliggöra ett allsidigt bedömande och -för del gör sig natur-värnet till särskild talesman att reglerna icketillräckligt hävda hänsynen till naturskyddsinlressena. Vattenlagulredningens förslag avses innebära störrehänsyn till elt allsidigt bedömande. Detta sker genom att förslaget i förstahand tar hänsyn till den allmänna planläggningen. Att hänsyn till denna tagesär riktigt. Emellertid synes förslaget väl mycket knyta sig tillplanläggningen. Redan med den nuvarande avfattningen av reglerna synes hänsyntill naturskyddet bli för liten och då är det fara värt att när naturskyddeticke ens är nämnt, än mindre hänsyn kommer att tagas lill naturen. Nalurvärnetföreslår jämkning på så sätt att allmänna intressen uppräknas och då främstnaturskyddet. Det kan visserligen inte bli en fullständig uppräkning av allatillbörliga intressen, men de viktigaste kunna uppräknas med angivande altuppräkningen icke är fullständig. Att bedömningen skall vara allsidig kan lättsägas i lagen. - Vidare bör uttryckligen sägas, helst i lagtexten och i varjefall uttryckligen i motiven, att hänsyn skall tagas till de allmänna intressenasedda på lång sikt. Annars är risken att kortfristiga intressen komma iförgrunden. Flera remissinstanser är kritiska och anser att deföreslagna tillåtlighetsreglerna är för allmänt hållna. : Av skäl som utredningenanfört synes införande av en friare bedömning av tillåtlighelsfrågorna i vattenmålnödvändig. Förbundet ifrågasätter dock om behovet av skydd för enskildaintressen tillräckligt beaktas i förslaget. gäller att tillåtligheten avvattenföretag är beroende bland annat av att de förutsättningar, som anges i VL2: 3 I st (den s. k. ekonomiska tillåtligheten), är uppfyllda. I nya VLbortfaller dessa villkor utan att ersättas av andra mer preciseradeförutsättningar. Tillållighetsbedömningen kommer med andra ord att bero avtillståndsmyndighetens fria skön. Visserligen har även den nuvarandetillåtlighelsprövningen inom ramen för den ekonomiska tillåtlighetsbedömningenbetydande skönsmässiga inslag. Emellertid kommer en övergång till heltskönsmässig prövning atl medföra att den enskildes möjligheter att hävda sinrätt försvagas, eftersom fasta utgångspunkter för ett lagligt underbyggtförsvar saknas. Härtill kommer atl förfarandet i tillådighetsdelenej kan förväntas garantera ett effektivt fill varatagande av den enskildesrätl. Det är endast hos koncessionsnämnden som en domstolsliknande prövningställes i utsikt, under del att processen vid synes bliövervägande administrativ. Det torde ligga i sakens natur all den enskildesmöjligheter att hävda sin rätl i ell administrativt förfarande är sämre. Denenskildes intresse av en domslolsmässig prövning bör därför garanteras även itillståndsdelen, oavsett var denna prövning äger rum. Umebygdens tingsrätt: Den vaghet i formuleringarnasom förekommer flerstädes i lagtexten medför olägenheter inle bara för de tillämpande myndigheterna. Den kommer också att medföra svårigheter för sökan deparler alt på förhand bedöma sina möjligheter att få företag genomför da. Ävenmed beaktande av att modern lagstiftningsteknik ofta medför all Prop,1981/82:130 128 man i lagtexten använder mera allmänna ordalag, vilkasnärmare innebörd sedan utvecklas i motiven, hyser uppfattningenatl utredningen gått för långt i detta avseende. Härtill kommer atlutredningen ibland nöjt sig med att hänvisa till motiven för nuvarande VL.Detta kommer att försvåra tolkningen av lagtexten för den generation avjurister som ej har erfarenhet av nuvarande VL. Hovrätten för Nedre Norrland:Hovrätten finner inte lillädighelsreglerna vara tillfredsställandeformirlerade. Lagtexten är vag och måste i alltför stor utsträckning tolkas medhjälp av förarbetena. Bestämmelserna företer vissa likheter med ML: stillåtlighetsregler, men dessa har etl konkretare innehåll. Hovrättenefteriyser en mera explicit lagtext, som underlättar för företagaren att bedömaom ett planerat vattenföretag kan komma att tillåtas. Vä.xjö tingsrätt: Ulredningenunderiåter all behandla nackdelarna med mera allmänt avfattadetillållighel<;regler. Den omständigheten att man ur lagtexten icke kanutläsa vad som kan tänkas vara tillåtligt såsom vattenföretag måste ibetydande grad försvåra en sökandes planering och vilja att investera i sådanaförelag. Ej heller motiven ger tillräcklig ledning, utan sökanden blir utlämnadåt tillslårrdsmyndigheten på ett sätt som måste väcka osäkerhet. Utredningenundviker svårigheterna att precisera tillåtlighetsreglerna genom att föreslåallmänt hållna regler och överlåter därmed åt den myndighet, som egentligenskulle haft all tillämpa lagen, att i stället bestämma vad som skall gälla.Även om man kan förstå svårigheten att skriva detaljerade tillåtlighetsregler,som uppfyller alla direktivens önskemål, så borde väl bestämmelserna ändåkunna preciseras betydligt bättre än i det framlagda förslaget. Genom en sådan"gummilagstiflning" kommer rättstillämpningen i högre grad än förnärvarande att påverkas från den ena dagen till den andra av den allmännadebatten och kanske även av tillfälliga politiska strömningar, något som börbetraktas som en stor fara från rättssäkerhetssynpunkt. Föreslagen lagtext idenna del skapar även viss risk för godtycke vid prövningen. Denomständigheten, att nya skyddsvärda intressen till följd avsamhällsutvecklingen kan tillkomma och behöva beaktas avlagstiftningen, bör föranleda lagändring och icke tillskapande på förhand avregler ägnade att kunna användas i alla sammanhang. Enligt tingsrällens rneningbör sålunda tillåtlighelsreglerna omarbetas så att det blir möjligt att avdessa utläsa åtminstone i huvudsak vilka krav som uppställs för att ellvattenföretag skall anses tillåtligt både med hänsyn lill allmänna och enskildaintressen. Detta bör kunna uppnås utan att fördelen av en samlad och allsidigbedömning av vatlenförelags inverkan åsidosattes. /vid : Förde SACO-anslulna, framför allt de som sysslar med vattenkraft, harvattenlagstiftningens utformning utomordentlig inverkan på deras arbete. Enslörre vattenbyggnad tar oftast atl projektera och många sysselsättsinom varje projekt. Strävan efter att se sitt alster förverkligat är för enprojektor mer än en självklarhet. Det är själva meningen med hans arbete. Föratt arbetet skall vara meningsfullt måste alltså projekteringen redan frånbörjan inriktas mot ett resultat som med största möjliga sannolikhet kommer altbli förenligt med kraven för tillåtlighet i gällande tillslåndslag. Den lagenmåste därför vara så beskaffad atl dessa krav utan alltför stora svårighetergår att utläsa. gällande vattenlag har till tillgodosettdetta. Genom lagändring lades besluten om tillåtligheten beträffandede slörre vatten-kraflprojekten över från judiciell handläggning ivattendomstol till administrativ handläggning hos Kungl. M;aj:t, senareregeringen. Prop.1981/82:130 129 utökades tillåtlighetskriterierna sä atlhänsyn skall tagas även fill allmänna planeringssynpunkter. Härefter synesvattenlagen inte längre erbjuda den tidigare möjligheten att något så närsäkert fömtse atl ett projekt skulle vara genomförbart. Det nu föreliggandeförslaget synes inte komma att råda bot på denna brist. Förslaget gör tvärtomtillåtlighetsrekvi-siten mindre distinkta än tidigare, vilket är ägnat allförslärka den nämnda brislen. Fiskeriintendenteni Nedre södra distriktet: Med det nya förslaget till regler förtillåtligheisbedömningen kan hänsyn lagas till samhällsplaneringen i stort.Vidare lorde alla aspekter på fisket kunna läggas in och fritidsfisket därmedkunna beaktas pä ett helt annat sätt . Vidare jämställs alla typerav vatlenförelag. Formuleringarna i lagtexten är emellertid mycketallmänt hållna. Det garanterade skydd enligl vattenlagen som funnits förfiskerinäring av större betydenhet bortfaller. I praktiken har dock så redanvarit fallel då större vattenmål numer regelmässigt avgörs av regeringen.Kompensation har emellertid då kunnat ske genom särskilda villkor iregeringsbeslutet. : Rådigheten över vaiten som finns påen fastighet tillkommer såväl enligt gällande lag som VL-förslaget fastighetensägare. Rådighelen kan inskränkas av hänsyn lill motstående allmänna och enskildaintressen. Valtenförelag skall därför föregås av en tillståndsprövning. Delsynes bäst förenligt med rättstraditionen i vårt land att kriterierna för detillsiåridsgivande myndigheternas rätt att vägra den enskilde tillstånd atlUtnylQa sin egendom anges relafivt noggrant i lag. Mot bakgrund härav kan denallmänt hållna utformning som fillådighetsreglerna givits ifrågasättas. Partersoch andra sakägares möjligheter alt fömtse ett tilltänkt företags tillåtlighetblir små. Betydande oenhellighet kan uppkomma i rätlsfillämpningen. Allmäntsett är det därför ett önskemål att lillståndsmyndigheterna ges objektivahållpunkter för sin prövning genom största möjliga konkretion av rättsreglerna. Tveksamheten inför så generella fillåtlighetsreglersom de vattenlagsutredningen föreslagil blir också slörre ju fler myndigheterprövningen splittras upp på. Läggs prövningen på många och små myndighetermåste med nödvändighet del antal företag som myndigheten skall pröva bliförhållandevis litet. Handläggare och tekniker får då inte den vana ocherfarenhet som erfordras för alt göra en säker och rättslig bedömning. Riskernaför att olika praxis utvecklas vid skilda myndigheter är betydande. Vilken vikt motstående allmänna eller enskildaintressen skall fillmätas i tillståndsprövningen måsle emellerfid kunna varieramellan olika delar av landet och över liden. En smidig anpassning avrättstillämpningen till olika förhållanden och till utvecklingen i samhälletförsvåras av alltför detaljerade tillåtlighetsregler. Samhället måste havidsträckta möjligheter all beakta skyddsvärda allmänna och enskilda intressenvid tillåtlighelsprövningen. Del måsle därför accepteras trots vad som ovananförts - att bestämmelserna får en förhållandevis allmän utformning. I vilkaformer de tillståndsgivande myndigheterna skall kunna ges vägledning i sinverksamhet bör emellertid övervägas ytterligare. Vissa hållpunkter för tillämpningen avbestämmelserna kan skapas genom exemplifiering i lagtexten av skyddsvärdaintressen. Den ledning som bör kunna hämtas ur lagens förarbeten bör göras meralättillgänglig än som skett i betänkandet. Preciseringar avlillåtlighetsreglerna återfinns där inte bara i den allmänna motiveringen ochspecialmoliveringen utan också i 9 1981/82. Prop.1981/82:130 130 storutsträckning genom hänvisning till gällande lag från vars bärande principernågra mera genomgripande avsteg inte föreslås. Denna hänvisningsteknik gör detsvårt att få kännedom om vilka skyddsvärda intressen som avses. Omtillståndsgivning i enlighet med förslaget läggs på länsstyrelserna börövervägas om lämpli;? central myndighet kan få befogenhet all utfärdaföreskrifter, råd och anvisningar. : De föreslagnareglerna om tillåtlighet av vattenföretag är mycket svävande. Det skulleknappast vara möjligt för en företagare all med stöd av dem få en uppfattningom förutsättningarna för ett tillstånd, innan han planerar sin kraftprodukfionoch lägger ned kostnader på utredningar. Elt önskemål är sålunda atttillåtlighelsreglerna gives etl klarare och mera koncist innehåll. : Utredningen anför (s. 152) påtal om samhällsekonomiska hänsyn vid prövningen av vattenföretag att sådanahänsyn bör leda till "en friare och därmed mera mångsidig bedömning avvatlenföretagen" än enligt gällande regler "baserad på en ekonomiskanalys av rimlig omfattning". Enligt utredningen bör till följd härav"eftersträvas en mildring av kravet på matematisk exakthet iberäkningarna". Samhällsekonomisknytta anföres ofta såsom skäl för verksamhet och investeringar som icke ler sigföretagsekonomiskt försvarhga. SJ vill ingalunda bestrida atl ensamhällsekonomisk värdering understundom kan skänka berättigande åt företag someljest ej bort komma lill stånd eller fortsättas eller åt investeringar someljest bort förbli ogjorda. Uppenbart är emellertid all en samhällsekonomiskkalkyl, om den skall ge fillförlitligl resultat, icke får tillåtas vila påunderiag som är mindre väl säkerställt med avseende på sin allmännavederhäftighet än det som annars krävs vid ekonomisk kalkylering. anför i denna del ger SJ anledning all varna mot en också i andrasammanhang iakltagbar benägenhet att ge samhällsekonomisk legitimation ;itallehanda sangviniska, i ekonomiska termer ofta blott antydningsvis utveckladevärderingar vilka därmed förutsattes äga företräde framför en traditionellekonomisk lönsamhetsbedömning. Samhälsekonomi får icke uppfattas som någottill sin natur mindre objektivt än dess anspråk på att utgöra ett system förekonomisk värdering ger anledning att kräva. Samhällsekonomi som metod attbestämma nyttan av enskilda projekt får m. a. o. ej lillätas ge okontrolleratspelrum för ändamälsbedömningar vilka ej redovisas i precisa ekonomiska termer.Elt samhällsekonomiskt betraktelsesätt fömtsätter vidare alt det enskilda projektetkan på angivet sätt värderas såsom fungerande element i en äl definierad överordnad ekonomisk struktur. Under rubriken utvecklar utredningen (s. 140) sina synpunkter på vad som isjälva verkel mera gäller de allmänna intressenas företräde framför enskildaintressen. Nuvarande regler härutinnan bör enligt ulredningen ersättas med meraallmänt utformade regler med större elasficitet. Fördelen härmed sägs vara,utom annat, all "rättstillämpningen i rimlig grad successivt kan anpassasefter den allmänna samhällsutvecklingen". Med avseende på tillållighelsbe-dömningarnaskulle man härigenom "komma att kunna beakla anspråk som vi kanske intekänner nu men som kan bli en realitet i en nära framfid". SJ finner del sålunda anlagda betraklelsesältetägnat att inge betänkligheter. Rättstillämpningen skall bestämmas avinnehållet i gällande lag och, i förekommande fall, stödas på sådana motiv ochvärderingar som lagstiftaren utvecklat i samband med lagens antagande. 1981/82:130 131 därefterpåverkas i annan riktning - för dess anpassning till samhällsutvecklingeneller för invägning av anspråk av en vid lagens tillkomst okänd och förutseddnatur - får del ske genom lagändring. Utredningens synsätt i denna del visar iperspektivets förlängning hän mot en oroande, med rättssäkerhetskravet mindreväl förenlig uppluckring av vedertagna grundsatser beträffande rältskällorna.Med det sagda har SJ icke förbisett vare sig förekomsten eller värdet av denrättsutveckling och rättsbildning som sker i den fortlöpande rättstillämpningen.När del gäller räckvidden av enskild rätt i förhållande till anspråk som sägsvara grundade på allmänna intressen måste emellertid utrymmet härför utmätasmycket snävt. Under inga omständigheter kan lagtillämpningen få ges frittspelrum för anpassning till något på objektiv grund så svårbestämbart somväxlingarna i den inbördes styrkan och omfattningen av intressen vilkaulredningen anger vara "av mera känslomässig karaktär med anknytning lillestetik och livskvaliteter". : Att döma av detföreslagna regelsystemets uppbyggnad har utredningen tänkt sig atttillåtlighelsprövningen skall ske i två etapper - i den första skall ställninglas till om förelagel över huvud tagel skall få komma till stånd, och i denandra skall prövas hur företagel skall utformas. Föreningen vänder sig motdenna principiella uppbyggnad av lagförslagets 3 kap. Många vattenförelag ärnämligen av den karaktären alt deras utformning är helt avgörande för om de kantillåtas eller ej. Som föreningen ser det måste med andra ord såväl tillåtligheteni stort som den närmare utformningen prövas i ett sammanhang. Om inte företagetkan utformas på ett tillfredsställande sätt måste regelsystemet automatisktsätta stopp för företaget. Föreningen anser att detta bäst kan åstadkommas medelt regelsystem som så nära som det är lagtekniskt möjligt motsvararlillåtlighetsreglerna i ML. Någon uppdelning av förslagets 3 kap. itillåtlighelsregler och lämplighelsvillkor bör således inte göras. I eninledande paragraf bör i stället uttryckligen sägas, att vattenföretag intefår komma till stånd eller utövas, om del inte uppfyller samtliga regler i 3kap. Vidare bör i denna inledande paragraf införas en allmänt formuleraderinran om att tillståndsprövning i vissa fall krävs enligl förslagets 12 kap.Med de av föreningen föreslagna stagandena klargörs, atl tillåtlighelsreglernai princip gäller alla vattenförelag, men atl obligatoriskförprövningsskyldighet endast föreligger för vissa företag. Allt efter situationeni del enskilda fallet ankommer prövning av att tillåtlighetsreglerna följs påföretagaren, tillsynsmyndigheten eller den förprövande myndigheten. i : Förevarande kapitel- 3 kap. - i vattenlagsförslaget innehåller de materiella villkoren förbildande av vattenföretag. Bestämmelserna avviker emellertid i betydande gradfrån motsvarande villkor 15-1188 AL. På samma sätt som i AL hade i förslaget 3kap.