prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — I samband med altSamhällsförelagsgruppen överlog ansvaret för det skyddade arbetet träffades uppgörelserom bidrag till enskilda huvudmän som även efter överlagandel skall bedriva skyddat arbete utanför Samhällsförelagsgruppen.Sådana uppgörelser har träffats beträffande fem verksläder medsammanlagt 380 anställda. I avvaktan påresultatet av statens kulturråds utredningsarbete, som finns redovisat irådels rapport (SOU 1980:02) Vårda! -Museerna och föremålsvårdenoch statsmaklernas ställningstagande lill frågan har den verksamhet sompågår vid Kulturarvet i temporärt inordnats i Samhällsförelagsgruppen.I avvaktan på ell slutligt ställningslagande i frågan om huvudmannaskapet förKulturarvet har kostnaderna för verksamheten inräknats i rörelseresultatet ochbehovel av driflbidrag även /83. Av de personer somär verksamma i regionalpolitiskt motiverat hemarbete har Samhällsföretag endastövertagit ansvaret för ell begränsat anlal. prop.1981/82:100 Bilaga 15 144 För de personer, som ej uppfyller de kriterierpå handikapp m.m. som motiverar anställning inom förelagsgruppen, harstiftelsen föreslagit regeringen att överväga andra stödformer. I avvaktan päregeringens ställningstagande har överenskommelse träffats med de regionalautvecklingsfonderna om att dessa skall svara för berörda personers hemarbete.Kostnaderna för detta ändamål har inräknats i rörelseresultatet i behovet avdriflbidrag. Översyn avSamhällsförelagsgruppens organisation. Regeringen har genom beslut den 18 juni1981 uppdragit åt stiftelsen att med "utgångspunkt från vunna erfarenhetergenomföra en kartläggning och begränsad översyn av verksamheten inomstiflelseorganisalionen. Härvid bör särskilt prövas vilka kostnadsbesparandeförändringar av organisatorisk eller annan art beträffande den operativaverksamheten men även avseende lednings- och styrfunktioner, som stiftelsenbedömer vara möjliga inom ramen för de arbetsmarknadspolitiska och socialamålsättningar som enligt beslut gäller för verksläder för skyddatarbete." Stiftelsen har undervåren 1981 -som ell första steg i översynen- gjort en probleminvenlering ochöversiktlig bedömning av hittillsvarande verksamhet i den nya organisationen.Följande frågor och områden har behandlats: - rekryteringav personer med grava handikapp - övergånglill den reguljära arbetsmarknaden - ledningoch styrning av verksamheten - dencentrala stiftelsens roll - behovav invesleringsmedel och finansieringsformer - behovelav direkt anställd personal Vid genomförandet avregeringens uppdrag kommer stiftelsen alt pröva vilka organisatoriska ellerandra förhållanden av strukturell natur inom nuvarande organisation sominverkar negativt pä företagsgruppens möjligheter alt förbättra del ekonomiskautfallet av verksamheten och den sociala måluppfyllelsen. Denna prövningkommer även all bygga på överväganden om den framlida produktions- ochmarknadsinriktningen och formerna för den sociala utvecklingsplaneringen.Några alternativa modeller för förelagsgruppens organisation kommer också attstuderas. Inom ramen för de grundläggande arbetsmarknadspolitiska och socialamålen kommer -i enlighet med regeringens direktiv- möjligheterna tillkostnadsbesparingar/resultatförbättringar all stå i förgrunden vid bedömningav vilken organisation som i framliden bör vara mest ändamålsenlig. Utveckling och planering.En nödvändig förutsättning för all uppnå en bättre fördelning av resursernainom stiflelseorganisalionen är att platserna kan omdisponeras inom och mellanregionala förelag. Prop.1981/82:100 Bilaga 15 145 Stiftelsen har eftersamråd med AMS bedömt del möjligt alt totalt omdisponera drygt 1 000 platserinom länen. AMS förordar alt omdisponeringarna -i första hand drygl 400-kommer lill stånd möjligt för all behovel av arbetstillfällen skallkunna tillgodoses på de orter där behovel är störst. För alt få en jämnareregional fördelning av platser bör vidare -enligl AMS bedömning- ca 300 platseromdisponeras mellan vissa län. Därvid bör platser i första hand omdisponeraslill kommuner där verkstäder f. n. saknas och till orter som har otillräckligtanlal platser. Med hänsyn lill befintliga resurser och invesleringsmedel samtden lid som erfordras för planering, eventuellt byggande och anskaffning avlillverkningsobjekl bör omdisponeringarna ske under de tre budgetåren 1982/83 -1984/85. Investeringsbehovet föratt åstadkomma omdisponeringar av platser varierar kraftigt från objekt lillobjekt. I vissa fall kan en ökning av platsantalei ske inom befintliga lokaleroch ulan all yllerligare utrustning erfordras. I andra fall krävs omfattandeom- och tillbyggnader eller anordnande av nya verksläder saml anskaffning avmaskiner eller utrustning. Tillsammans med omdisponeringav platser kan utnyttjandet av befintliga verksläder förbättras. Detta kan skegenom dels ökad anställning av arbetshandikappade dels genom minskadindividuell frånvaro för de redan anställda. Båda dessa åtgärder är angelägnafrån såväl arbetsmarknadspolitiska och sociala som ekonomiska synpunkter. För /83beräknas kapacilelsulnylljandel -definierat som antal arbetstimmar per platsoch är- uppgå lill 1 268 limmar, motsvarande av fullt utnyttjande (1600limmar per plats och år). Räknat i anlal anställda arbetshandikappade motsvarardetta ell förbättrat kapacitetsutnyttjande mol motsvarande ennelloökning med ca 1 400 personer. Den minskade frånvaron har här en storbetydelse för ell högre antal arbetstimmar per plats. En avgörandeförutsättning för den planerade ökningen av kapaciletsul-nytljandel och antaletanställda är givetvis att del går alt finna meningsfulla arbetsuppgifter. I samrådmed AMS har stiftelsen fastställt vissa generellariktlinjer gällande rekryteringen och samspelet med arbetsförmedlingen,övergång till reguljäraarbetsmarknaden m.fl. frågor rörande anställningen av arbetshandikappade. I enlighet med dessariktlinjer har vid verkstäderna bildals samrådsgrupper för rekryterings- ochomplaceringsärenden, med företrädare från arbetsförmedlingen. Dessa grupperväntas förbättra den långsiktiga personalplaneringen och åtgärder föranpassning mellan produktionens förutsättningar och de aktuellaarbetssökandenas förulsätlningar. arbete pågår med all ytteriigareprecisera begreppen "gravt handikapp" och "lämplighandikappsammansällning", vilket är nödvändigt för all måluppfyllelseninom dessa områden skall kunna mätas. 1981/82:100 Bilaga 15 146 För att möta problemvid anställning av personer med flerhandikapp och grava rörelsehinder pågår därför bl.a. ell omfattande projekt rörandeteknisk anpassning med dellagande av flera regionala förelag. I detta projekt utvecklas tekniska anpassningar avarbetsplatser och hjälpmedel till handikappade.Vidare har påbörjats en särskild utredning om olika former förarbetsbiträde inom förelagsgruppen. I enförsöksverksamhet, till vilken särskilda resurser avsatts, prövas under detta och olika stödformer föranställda med betydande missbruksproblem. Många av deanställda är invandrare och därför har vissa studier inletts över dessagruppers särskilda problem, speciellt då de av social natur och de som gällerinformationsmollagning. Vidare kommer de startade utbildningsinsatsernarörande invandrarnas sociala situafion och problem att fortsätta liksomockså satsningen på svenskundervisning. Antalet anställda iskyddat arbete som beretts arbete på den reguljära arbetsmarknaden harunder senare delen av 1970-lalel varit i genomsnitt . Genom ellsärskill handlingsprogram och intensifierade insatser beräknas denna andelöka lill 2,under innevarande budgetår, vilket motsvarar drygl 600 personer. Det ärfrämst åtgärder som genomförs av de tillsalla samrådsgrupperna som väntas ge effekttillsammans med återanställningsrätten och de införda möjligheterna tillförhöjt bidrag vid övergång lill anställning med lönebidrag. Bland de nämndaåtgärderna kan nämnas utbildning, individuella utvecklingsplaner, praktik och studiebesök,arbetsväxling, flexiblare organisation m. m. F. n. pågår i tre län ell projekt som syftar tillatt genom särskilt stöd öka anställdas möjligheter all få och behålla ett arbete på den reguljäraarbetsmarknaden. Möjligheterna allöka övergången till den reguljära arbetsmarknaden är dock bara till viss del beroende av förelagsgruppens egnainsatser. Tillgången på arbeten och den reguljära arbetsmarknadens inställning lill arbetshandikappadespelar en avgörande roll, liksom arbetsförmedlingarnas insatser. I avvaktan påerfarenheter av den kraftigt höjda målsättningen för /82, dvs.att ca 2,av de anställda bör kunna gå över lill den reguljära arbetsmarknaden uppsatts sammamål för /83. Lönenivåerna inomSamhällsförelagsgruppen, framför allt på arbetarsi-dan, har väckt viss uppmärksamhet imassmedia. Lönerna har bedömts vara förhöga jämfört med tillverkningsindustrin i övrigi. Dagens lönenivå inom , jämfört medinduslriarbetargenomsnitlel, äremellertid densamma som , dvs. före huvudmannaskapsförändringen, och motsvarar av nämndagenomsnittslön inom svensk industri. Vidare har det klart kunnat konstaterasall övergången lill ell nytt kollektivavtal inte inneburit någongenomsnittlig lönenivåökning jämfört med förtjänsllägel hos tidigarehuvudmän. F.n.uppbär drygl 5000, eller , av de arbetshandikappade 1981/82:100 Bilaga 15 147 anställda någon form av förtidspension eller sjukbidrag,som samordnas med utgående lön enligt vissa regler. Enligt stiftelsens mening finnsdet flera skäl som talar för alt samtliga anställda inom företagsgruppenbör uppbära lön och inle pension för den lid man arbetar. Förelagsgruppens huvuduppgiftär all bereda avlönat meningsfullt arbete för arbetshandikappade. Deanställda förutsätts, efter vars och ens förmåga, göra en produktiv insats ochpå del sättet bidra lill den egna försörjningen. All ha pensionsamtidigt som man arbetar kan påverka arbetsmotivationen och harsannolikt också betydelse för den personliga utvecklingen i arbetet. Deanställda, som omfattas av samordningen mellan pension och lön, går dessutommiste om vissa försäkringsförmåner och får inle tillgodoräkna sig ATP-poäng på viss del av lönen. Samordningen av lönoch pension innebär att två olika organ -försäkringskassorna ochSamhällsförelagsgruppen- skall hanlera pensions- och lönedelar till de anställda.En övergång från pension lill lön för samfiiga anställda med pensionssamordningskulle /82 innebära en ökningav lönekostnaderna för Samhällsförelagsgruppen med 65 milj. kr. och i princip motsvarande minskning av utgivnaförmåner för pensioner. En ändringskulle därtill ge en rikligare bild av driftbidragel lill företagsgruppen. Mol denna bakgrundföreslår stiftelsen att gällande förtidspensionsbe-slämmelser föranställda i skyddat arbete med lön och bibehållen pension ses över i syfteall få lill stånd en övergång från pension till uteslutande lön. Härvid bör dock särskill beaktas vad ensådan övergång kan innebära för de anställda som uppbär vissa tilläggsförmånersom en pensionär kan vara berättigad lill. Arbetsmiljölföretagshälsovård.Under år 1980 log stiftelsen fram riktlinjer för förelagshälsovårdensuppbyggnad saml program för arbelsmil-jöarbelel inom de regionala företagen, två vikliga delarav de personalpolitiskasträvandena inom företagsgruppen. Med hänsyn till deregionala förelagens skiftande struktur och förutsättningar haruppbyggnaden av företagshälsovården skett på olika sätt och efter olikaorganisafionsmodeller. I några av förelagen finns f.n.en fullt utbyggd egen förelagshälsovård medan flertalet av olika anledningar-geografiska, personella etc. -vall all tills vidare i allt väsentligt utnyttja inom länet befintliga förelagshälsovårdscenlraler. Avdessa orsaker varierar kostnaden peranställd och år betydligt. närmare studium av för- och nackdelar med enföretagsintern organisation resp. utnyttjande av externa resurser kommernu att göras. En viktig del iskyddsarbetet är löpande uppföljning av arbetsskador och olyckstillbud så altden förebyggande verksamheten ges en riktig inriktning. Av dennaanledning följs arbelsskadefrekvensen inom hela företagsgruppen ochstiftelsen kommer all särskill studera frekventa skadeorsaker och söka former för att förebygga dessa. 1981/82:100 Bilaga 15 148 Av stor betydelse ärockså informations- och erfarenhetsutbyte inom arbetsmiljöområdet, såväl inomförelagsgruppen som med övrigi näringsliv. Av särskild vikt är här frågor somarbetets anpassning lill människan saml handläggning av de särproblem som följer av olikahandikapp. Huvudkraven pä Samhällsförelagsgruppens produktionsinriktningoch marknadsföring är: att inrikta produktionen på uppgifter som kan anpassaslill de arbetshandikappades skilda förutsättningar och som kan utgöra en grund för personligutveckling och förbättra möjligheterna alt övergå tillanställning på den reguljära arbetsmarknaden alt öka försäljningsintäkternas andel av den totalakostnadstäckningen förföretagsgruppens verksamhet alt utveckla produktions- och marknadsföringssamarbetemellan gruppens olika företag, bl. a. i syfte all styra och minska tidigareexisterande internkonkurrens samt uppnå stordriftsfördelar i marknadsbearbetning, distribution och lagerhållning att utveckla och upprällhålla goda relationer mednäringslivet i stort, baserat på all förelagsgruppen skall ses som enintegrerad del av näringslivet och i sitt konkurrensbeteende arbeta på normalamarknadsmässiga villkor. Brister på arbetsuppgifter är fortfarandeett av de största problemen i den löpandedriften av verkstäderna och påverkar därmed negativt del ekonomiska resultateti förelagsgruppen. Stiftelsen anser att systematiska ansträngningar måste göras i syfte att ökabeläggningen i verkstäderna. De olika arbetsgrupper som har bildats för attdriva utvecklingsfrågor rörande produkter och samverkansformer har i flera fallhunnit relativt långt med genomförandeav nya tekniska och organisatoriska lösningar inom verksamheten. Detta har även medfört en ökning avsysselsättningen inom berörda sektorer. Delhandlingsprogram för resultatförbättrande åtgärder som utarbetats för företagsgruppensom helhet kommer i stor utsträckning all styra arbetet inom de enhetersom svarar för marknadsfunklionen. Nya samverkansprojekl mellanflera regionala förelag kommer att etableras, vilka kan medföra samordnadeinvesteringar såväl i produktionsutrustning som i säljorganisation. Därutöverfinns ett kontinuerligt behov att utveckla nya produkter och fördjupa samarbetet medolika legouppdragsgivare. 1 detta sammanhang kommer även det nya kalkylsyslem som är underinarbetandeatt ha en stor betydelse. Del förväntas ge en ökad säkerhet i prissättningen av företagsgruppens varor ochtjänster. Den förbättring avförädlingsvärdet som beräknats i budgetförslaget /83 och de följandeåren skall nås främst genom bättre kapacitelsut-nyltjande, introduktion av nya produkter och samverkanmellan verkstäder och regionala företag imarknadsföring och produktion. och 1981 har prissättnings- och andrakonkurrensfrågor i 1981/82:100 Bilaga 15 149 anslutning fill förelagsgruppens verksamhet oftauppmärksammals och blivit föremål för diskussion. I ell samrådsorgan imarknadsfrågor har ell fruktbärande samarbete utvecklats med dehuvudorganisationer som företräder del privata näringslivet. Densammanfattning av samrådsorganels arbete som lämnats i dess förstaverksamhetsberättelse visar all den övervägande delen av kritiken mol Samhällsförelagsgruppensuppträdande beror på bristande information och missförstånd. Mot bakgrund avatt företagsgruppens verksamhet fill stor del ligger inom produktområden somär starktkonkurrensutsalta, inle minst av import från låglöneländer, är en vidareutveckling avkontakter och organiserat samarbete med olika branschorgan myckel viktig. Stiftelsen anseratt samhällsförelagsgruppens roll som konkurrensfaktor inom näringslivet ärmyckel begränsad. På de marknader där marknadsandelarna är störst och därSamhällsföretag i väsentlig mån själva svarar för marknadsföringen -trätofflor, frilidsmöbler och massiva furumöbler- är gruppens andel av densvenska produktionen av storleksordningen15,8 resp. . Stiftelsen anser att en avgörande förulsällning för hurSamhällsförelagsgruppen skall kunna uppfylla målen för sin verksamhet är ivilken utsträckning verksamheten kan effekliveras och del ekonomiskaresultatet förbättras. Man understryker sambandet mellan de sociala och deekonomiska målen. Elt bättre ekonomiskt resultat ger ökade förutsättningar för all uppnå desociala målen. centralt inslagi verksamheten under /81 och i arbetet medanslagsframställningen för /83 har därför varit all utforma ettsamlat handlingsprogram för resultatförbättrande åtgärder. Handlingsprogrammetomfattar generella åtgärder för all uppnå resultatförbättringar på såväl kortsom lång sikt och skall genomföras ulan alt uppsatta sociala ocharbetsmarknadspolitiska mål åsidosätts. Bland åtgärder påkort sikt återfinns ell program och en kampanj för all anskaffa mer arbete, enöversyn av marknadsfunklionens organisation och resurser och bättre uppföljning avorderläge, produktion och försäljning. De åtgärder som syftar lill att förbättra del ekonomiskaresultatet på lång sikt är bl.a. strategiska förändringar i produktions-och marknadsinriktning,tekniska och sociala stödinsatser, utbildningsinsatser, begränsning av de totala lokalkostnaderna, översyn av antaletdirekt anställda, uppföljning ochanalys av verksamheten samt bättre underlag för beslut om lokalisering. Nya former förarbete för arbetshandikappade. Stiftelsen framhåller all Samhällsförelagsgruppenmåste vara beredd all pröva olika allernaliva former av arbete för all kunna mötabehov från nya arbelssökandekalego-rier. Del kan gälla såväl de organisatoriskaformerna som inriktningen av verksamheten. En vikfig utgångspunkt är härvid alt ocksåförslärka de arbetshandikappades möjligheter att la arbete på den reguljära arbetsmark- 1981/82:100 Bilaga 15 150 Del gäller vidare alt ge de arbetshandikappadestörre valmöjligheter lill arbete inom olika verksamhetsområden. Som elt led i deltaarbete pågårinom företagsgruppen försök med all finna nya verksamhetsområden utanför dentraditionella industriproduktionen. Försöksverksamhet bedrivs f. n. inomområdena administrativt arbete, datatjänster, trädgårdsodling och turistnäring. I början av år1981 har en överenskommelse träffals mellanStatsföretagens förhandlingsorganisation (SFO) och PTK som reglerar anställningav arbetshandikappade på Ijänslemannabefatt-ningar inomSamhällsförelagsgruppen. Elt säll allförbättra de anställdas möjligheter att övergå till arbete på den reguljära arbetsmarknaden kan enliglstiftelsen vara att få lill slånd en utökadsamverkan mellan förelagsgruppens företag och andra arbetsgivare. Ensådan samverkan kan avse såväl produktion som ansvar för all bereda de arbetshandikappade arbete. Stiftelsen ärdärför beredd all pröva allernaliva organisatoriska former där andraarbetsgivare helt eller delvis lar på sig sysselsätlningsansvarel förarbetshandikappade. Sedan en lid finns ettexempel pä en verkstad inbyggd i ell utomstående förelag, , knuten till det regionala företaget i Jönköpingslän. Alla arbetsplatser vid denna verkstad. Vapensmeden, disponeras av arbetsförmedlingen medan slårsom arbetsgivare. Ett viktigt mål förSamhällsförelagsgruppen är ocksä all ge fler gravt handikappademöjlighet fill arbete. För all uppnå detta behövs förbällringar av arbetsmiljönm.m. exempel på en sådan verksamhetsform ärden verkstad - Roddaren i - som speciellt vänder sig lill yngremänniskor med grava rörelsehinder och med lilläggshandikapp. SfiftelsenSamhällsföretag har i sin anslagsframställning /83 -i likhet med den förinnevarande budgetär- beräknat och redovisat rörelseresultat och behovav driflbidrag saml kostnaderna för fastighelsfonden i enlighet med deprinciper som getts av . För driftbidragel gäller därvid alt del skallvara sä utformat all det ger möjlighet fill självfinansiering när det gällerersällningsinvesleringar. Bidraget skall även läcka verksamhetensförvaltningskostnader. En schablonleknik används som innebär alt StiftelsenSamhällsföretag utöver ett förslagsanslag tilldelas medel beräknade pågrundval av lönesumman för arbetstagare i skyddat arbete. Bidraget skallutgöra en viss procent av denna lönesumma. För bidraget lill fastighelsfondenbetyder detta bl. a. all avskrivningsbehovet har beräknats på tillgångarnas återanskaffningsvärden. Stiftelsen harberäknat samtliga intäkter och kostnader i en förväntad löne- och prisnivå under budgetåret1982/83. Stiftelsen menar allosäkerheten om den allmänna utvecklingen på arbetsmarknaden och konjunktursituationen under budgetåret1982/83 gör Prop.1981/82:100 Bilaga 15 151 alt viss reservation får lämnas för delberäknade rörelseresultatet och behovel av driftbidrag. Stiftelsen framhållerall förelagsgruppen är särskilt känslig i konjunktursvackor eftersomefterfrågan på arbetslillfällen hos stiftelsens förelag då i regel blir störresamtidigt som det blir svårare all bereda redan anställda arbete på denreguljära arbetsmarknaden. Del beräknade rörelseresultatet för budgetåret1982/83 bygger på ell anlagande om en något bättre arbetsmarknads- ochkonjunktursituation för verkstadsindustrin än den som förväntades för hösten1981. Behovet avdriflbidrag för /83 beräknas lill 131,av lönekostnaderna förarbetshandikappade anställda. Bidragsbehovel ulgår från ell beräknatrörelseresultat om 2025 milj. kr. enligt följande specifikation. Resultatpost Milj. kr. Rörelseresultat före avskrivningar 1903 Avskrivningarpå maskiner och Rörelseresultat efter avskrivningar 2028 Finansiellaintäkter och kostnader (netto) 3 Resultat efter finansiella intäkter ochkostnader 2025 Det beräknade resultatetom 131,av lönekostnaderna för arbetshandikappade anställda kan jämföras med135% för /82. Del innebär således en beräknadresultatförbättring och minskning av bidragsbehovel med 3,6 procentenheter.För /81 användes en provisorisk anslagsteknik som inle möjliggördirekta jämförelser. Beräknat på samma sätt som för budgetåren 1981/82 och1982/83 motsvarar dock bidraget för /81 avlönekostnaderna för de arbetshandikappade. Med hänsyn lillskillnaderna i anlal arbetstimmar på grund av ökat kapacitetsutnyttjande och ilöne- och prisnivå innebär det beräknade resultatet för /83 enreell resultatförbättring i storleksordningen 50 milj. kr. jämfört med avriksdagen fastställt driftbidrag /82. Av resultatet /83utgör 260 milj. kr. beräknade löne- och prisökningar /83.Rörelsekostnaderna fördelas enligl följande: Kostnadsslag Milj. kr. Materialkostnader 690 Lönekostnaderför arbetshandikappade Lönekostnader för direkt anställda 742 Prop.1981/82:100 Bilaga 15 152 Kostnaderna för dencentrala stiftelsens kontor utgör 33 milj. kr. Härtill kommer liksom tidigarekostnader för vissa koncerngemensamma funktioner. Förädlingsvärdet,uttryckt som skillnaden mellan rörelseintäkterna och materialkostnaderna,beräknas lill 816,1 milj. kr., vilket motsvarar av i produktionen insattmaterial. Motsvarande procentsats för /82 har beräknats fill111. I rörelseresultatet harinräknats bidrag lill de regionala utvecklingsfonderna för regionalpolitiskthemarbete i vissa län med 2.8 milj. kr. Vidare ingär 3,8 milj. kr. som åtgårför all läcka de särskilda kostnader som uppkommer p. g. a. del temporärainordnandet av Kulturarvet i . I anslagsframställningen för innevarande budgetår beräknadesde kalkylmässiga avskrivningarna pä fastighetsbeståndets återanskaffningsvärdei enlighet med de principer antog vid förelagsgruppens bildande(prop. 1978/79; 139). De medel som stiftelsen tilldelades för avskrivningarnaför /82 grundades emellertid på fastigheternasanskaffningsvärde. Stiftelsen erinrar omtankegången bakom den ursprungligen beslutade principen att vid beräkning avdriftbidragel skulle avskrivningar grundade på tillgångarnasåteranskaffningsvärden tillämpas och inte på tillgångarnas historiskaanskaffningsvärden. Avskrivningar grundade på återanskaffningsvärden skulle iprincip innebära all särskilda investeringsmedel enbart skulle tillförasförelagsgruppen när verksamheten -mätt i antal platser- utökades.