prop · G50312 · 1981-12-31 00:00:00 — I fräga om de icke-lerritoriellaförsamlingarna gäller denna lags bestämmelser om kyrkliga kommuner i Ullämpligadelar. 2 § De kyrkliga kommunerna skallunder fredslid vidla de förberedelser som behövs för att de underberedskapstillstånd och krig skall kunna fullgöra de uppgifter som enligt lageller annan förfaltning ankommer på dem. 3 § Vid förberedelsearbetet skall denkyrkliga kommunen samverka med den borgerliga kommunen och andra kyrkligakommuner som är belägna inom denna. Den kyrkliga kommunen skall ocksä samråda med övrigakristna trossamfund inom den borgerliga kommunen. 4 § Inom varje stift åligger detdomkapitlet all följa lillämpningen av denna lag. skall se till attförberedelsearbetet och de kyrkliga kommunernas verksamhet under beredskapstillständoch krig bedrivs på ett ändamålsenligt sätl saml samordnas med annanberedskapsplanläggning och försvarsverksamhet. I samordningsfrågor skalldomkapitlet samräda med . 5 § Om , med hänsyn tillberedskapsuppgifternas omfattning eller betydelse, anser atl en kyrklig kommunsförberedelser bör redovisas i en särskild plan, får förordna alt ensådan plan skall upprättas. Om förordnande enligt första stycket meddelas i fråga om 1. en kyrklig samfällighet som utgörpastorat och som inte ingår i en samfällighet enligt 2, 2. en kyrklig samfällighet som avseralla ekonomiska församlingsangelägenheter eller skall den särskilda beredskapsplanen omfatta även dekyrkliga kommuner som ingår i samfälligheten. fär förordna om revision av särskildaberedskapsplaner, när det påkallas av ändrade förhållanden. Prop.1981/82:12 84 6 § Den särskilda beredskapsplanen upprättas och antasav den kyrkliga kommunen. I fall som avses i 5 § andra stycket upprättas och antas planen av samfälligheten. Den särskilda beredskapsplanen skall underställasdomkapitlet för godkännande. 7 § En kyrklig kommun är under beredskapstillständoch krig skyldig alt i de hänseenden i vilka den är verksam för dem som ärkyrkobokförda inom den kyrkliga kommunen utöva verksamhel även till förmån förandra personer som följd av krigsskada, utrymning eller andra med krigeller krigsfara sammanhängande utomordentliga förhållanden vistas inom denkyrkliga kommunen. 8 § Under beredskapstillständ ochkrig får en kyrklig kommun övergå lill krigsorganisation, öm domkapitletförordnar om det, skall den kyrkliga kommunen övergå till krigsorganisation.Domkapitlet skall genast underrättas om beslut, varigenom en kyrklig kommunhar övergått till krigsorganisation eller återgått till fredstidaorganisation. leder verksamhelen, när en kyrklig kommun harövergått till krigsorganisation. får meddela övriga nämnder ochandra organ i den kyrkliga kommunen, dock ej fullmäktige eller församlingsdelegerade,föreskrifter om verksamheiens inrikining och bedrivande samt fördela personaloch utrustning mellan de organ som ingår i krigsorganisationen allt efter uppkommandebehov. 9 § Under beredskapstillständ och krig får ,om det är nödvändigt för samordning med annan verksamhel inom totalförsvaret meddela en kyrklig kommun föreskrifter beträffande den kyrkliga verksam hetens bedrivande och inriktning. 10 § En kyrklig kommun har rätt lillersättning från slaten för koslnader som under beredskapslillslånd eller krighar uppkommit för den kyrkliga kommunen lill följd av verksamhet enligt 7§.Ersättningen betalas av . Den kyrkliga kommunen har rätt att fåförskoll på sådan ersällning av . 11 § Talan mol beslutenligt denna lag förs genom besvär hos regeringen. Under beredskapstillstånd eller krig får förordnaatt etl beslut som meddelas enligt denna lag skall gälla med omedelbar verkan. Denna lag träder i kraft den 1981/82:12 85 Sammanställning av remissinstanser samt remissyttrandenöver departementspromemorian (Ds Kn 1980:5) Kyrklig beredskap Efter remiss har yttranden över deparlemenlspromemorian avgellsav rikspolisslyrelsen, överbefälhavaren, civilförsvarsslyrelsen,försvar, , kammarkollegiet, riksrevisionsverkei,, och statens historiska museer, överstyrelsenför ekonomiskt försvar, statens planverk, ,länsstyrelserna i , , och , ,och lån, civilbefälhavarna i Södra, Västra ochÖstra civilområdena samt Bergslagens, Nedre och , ärkebiskopen och samlliga domkapitel. Vidare har yttranden avgetts av , ,frikyrkoråd, De fria kristna samfundens råd, de kyrkliga samfällighelernai , , , , , , ochVästerås, församlingarna i , och samt statens råtlslä-karstalioni . Till sitt remissyttrande har fogat yttrandenav landsarkiven i Vadslena, , och samt Stockholmsstadsarkiv. 2 Allmänna synpunkter på förslaget Promemorieförslagel har allmähl sell fått etl positivtmottagande. Del övervägande antalet remissinstanser som kommer med allmännaomdömen om förslaget godtar huvudprinciperna i förslagel och att den kyrkligaberedskapsplaneringen regleras i lag. Till dessa remissinstanser hör överbefälhavaren,civilförsvarsslyrelsen, försvar,kammarkollegiet, samtliga länsstyrelser, samtliga civilbefälhavare,ärkebiskopen samt flertalet domkapitel och kyrkliga samfälligheter. En delremissinstanser underslryker det angelägna i atl den kyrkliga beredskapsplaneringenpåbörjas så fort som möjligt. Några remissinstanser föreslår förtydliganden ochmodifieringar i vissa enskilda frågor. Vissa invändningar av mer principiellnatur görs av kammarkollegiet och i . 1981/82:12 86 3 Åläggande i lag att planera beredskapen I denna fråga råder del fullständig enighet bland de remissinslanservilka uttalar sig om promemorians förslag på denna punkt. De tillslyrkerförslaget om en lag genom vilken de kyrkliga kommunerna under fredslid blirskyldiga att vidla nödvändiga förberedelseålgärder för alt de under krig och beredskapslillslåndskall kunna fullgöra sina författningsenliga uppgifter. Bland remissinstansersom är odelat positiva lill förslagel om en särskild lag finnsöverbefälhavaren, överstyrelsen för ekonomiskt försvar, länsstyrelserna iJönköpings, och samt , i . Dessa framhåller betydelsen av en i lag föreskrivenplaneringsskyldighet, eftersom det eljest kan befaras att beredskapsplaneringeninte i tillräcklig omfattning kommer atl ulföras vid elt system baserat på frivillighel. 4 på lokal nivå Av de remissinstanser, vilka framför synpunkler i frågan,ställer sig alla ulom en positiva till promemorians förslag, attberedskapsplaneringen på lokal nivå skall ulföras av befintliga kyrkliga organ-församling, samfällighet och pastoral - och inte av några enbart för dettaändamål bildade samfälligheter. Förslaget tillstyrks sålunda av beredskapsnäinndenför psykologiskl försvar, överstyrelsen för ekonomiskt försvar, länsstyrelsernai , och saml domkapitlen i ,, och . Dessa motiverar silt ställningstagande dels medatt organisationen enligt den föreslagna utformningen är okomplicerad ochdärtill förenlig med lotalförsvarsprincipen och dels med all de kyrkligakommunerna inle kommer att ansvara för andra uppgifter under krig och beredskapslillslåndän under fredstid. Vissa remissinstanser däribland iVästernorrlands län och de kyrkliga sainfäUighelerna i och Malmöframhåller viklen och lämplighelen av atl den lokala beredskapsorganisationengeografiskt anknyter lill den borgerliga kommunen och omfattar samma områdesom denna. Den kyrkliga samfälligheten i delar inle fulllpromemorians förslag lill beredskapsorganisalion. Den förordar i stället allsärskilda samfälligheter inrättas för den kyrkliga beredskapen. Samfälligheteni betonar nödvändigheten av fastare organisaloriska samverkansformerän vad lagförslaget ger uttryck för. Vidare anser man det angelägel atl i laglexteller anvisningar närmare ange skyldighel och former för samverkan. Samfällighetenhävdar slutligen alt lagförslagel inle kan bedömas isolerat utan detta måstegöras samordnat med kommande förslag om särskild lag om begravningsväsendet ikrig. Flerlalel remissinstanser som yttrar sig i denna delfrågaär också positiva lill all den kyrkliga kommunen under förberedelsearbetetskall samverka 1981/82:12 87 eller samråda med den borgerliga kommunen och övrigakyrkliga kommuner inom denna samt övriga kristna trossamfund inom den kyrkligakommunen. Överbefälhavaren anser alt samrådsskyldighelen med övrigakristna trossamfund bör markeras tydligare i lagförslaget. Han framhållervidare nödvändigheten av samverkan med del mililära försvaret ochöverläggningar för en samordning med detta. i förordar alt en moisvarandeskyldighet för de borgerliga kommunerna all samverka bör föreskrivas i lagen omkommunal beredskap. Därtill föreslår man att samrådsskyldigheten bör ulvidgas lillalt också omfatta icke kristna trossamfund. 5 Särskilda beredskapsplaner som skall upprättas i vissafall och underställas domkapitlen för godkännande Samtliga remissinstanser som kommenterar frågan har ingetatt erinra mot förslagel om de kyrkliga kommunernas skyldighet atl i särskildafall upprätla beredskapsplaner. Hit hör bland annat länsstyrelserna iJönköpings, Göleborgs och , och ,domkapitlen i , och saml Svenska kommunförbundet.Remissorganens huvudinslällning skiljer sig dels beträffande under vilkaförutsättningar planen skall upprättas och vad den skall innehålla saml delsom och i vilka fall planen skall underställas för godkännande. i anser att de särskildaberedskapsplanerna bör kunna utformas så alt de blir av ringa omfallning ochenkel beskaffenhet. De bör innehålla uppgift om ledningen av verksamhelen underkrig och beredskapstillständ, vilka lokaler som kan disponeras för kyrkligverksamhet saml vilken personal som är disponibel för verksamheten. Civilbefälhavaren i östra civilområdel ifrågasätter om delär nödvändigt all planen skall underslällas . Det är tillräckligt atldomkapitlet av de kyrkliga kommunerna infordrar nödvändigl material angåendeplanläggningen och när det behövs föreskriver alt beredskapsplanen inte färfastställas av den kyrkliga kommunen innan samråd med ägl rum. Civilbefälhavaren i Bergslagens civilområde förordar atlalla typer av beredskap.splaner dokumenteras på något sätl och inte bara i defall som avses i 5 § lagförslaget. Hur de s. k. enkla planerna skall hanlerasframgår inle av lagförslagel. Del förefaller naturligt att även den mindre omfallandeberedskapsplaneringen blir föremål för fastställelse av ett beslutande organ ochen bestämmelse därom bör intas i lagförslaget. Ett fastslällelsebeslul kan varaell sätt all sprida information om och förståelse för verksamheten inom denkyrkliga kommunen under beredskap och krig. 1981/82:12 88 i anser del erforderiigl med ennärmare precisering av nödvändiga kriterier för upprättandet av särskildaberedskapsplaner. i påtalar alt det varken av denföreslagna lagtexten eller av kommentaren framgår vad planerna skall innehålla.Oavsett hur planen ser ul bör en enhellig benämning lillskapas - t. ex.beredskapsplan -och beiräffande dess innehall vissa bestämda föreskrifterlämnas. Svenska kvrkans ifrågasätterockså huruvida de av kyrkokommunerna fastställda beredskapsplanerna obligatorisktbör underslällas domkapitlen för godkännande. 6 Tillsynen över beredskapsplaneringen Samlliga remissinslanser så när som på tre biträder ellerlämnar promemorians förslag ulan erinran beiräffande såväl valel av tillsynsmyndighetsom de skäl man anfört härför. Till de positivt inställda remissinstansernahör överstyrelsen för ekonomiskt försvar, länsslyrelserna i saml Göleborgsoch län saml flertalet domkapitel. Domkapitlen i , och anser del nödvändiglmed en resursförstärkning av domkapitlen främsi i form av ökad personal, om deskall kunna fullgöra sina tillsynsfunktioner. Därjämte föreligger det ellutbildningsbehov för dessa uppgifter som inle kan tillgodoses inom ramen förnuvarande resurstilldelning. Beträffande samrådsskyldighelen med länsslyrelsenframhåller i i likhei med i länalt en motsvarande samrådsskyldighet bör föreskrivas för . i påpekar atl del inte framgår avlagförslaget vad som avses med samråd samt i vilka frågor och i vilka fallsamråd skall ske. Länsstyrelserna i och samtSödertälje kyrkliga samfällighet avstyrker promemorians förslag tilltillsynsmyndighet. i Norrbollens län framhåller all domkapitlensaknar erfarenhel av beredskapsplanering och därjämte erforderliga resurser fördenna verksamhet. i framhåller atl delåligger enligl 11 § länsstyrelseinslruktionen att verka för atttotalförsvaret inom länet planlägges sä all del i krig och vid krigsfara kan förasmed en enhetlig inrikining. Skall denna uppgifl kunna fullgöras, krävs också atllänsstyrelsen får de formella möjlighelerna alt tillse att planläggningenanpassas till de krav som olika militära och civila operativa planläggningarställer pä hela krigssamhället. Underhand har länsslyrelsen dessuiom erfaril atlansvaret för begravningsväsendet, i vad gäller kataslrofsituationer under krig,föreslås läggas på den borgerliga kommunen. Delta talar ytterligare för alttillsynen 1981/82:12 89 för den kyrkliga beredskapen bör ligga på länsslyrelsen.Annars riskerar man alt begravningstjänsten i krig får två tillsynsmyndigheter,eftersom tillsynen över den borgerliga kommunens beredskap redan ligger pålänsstyrelsen. Både tillsynen och samordningen av planläggningen skall givetvisske i samråd med . 7 Finansieringen av beredskapsplaneringen Endast fyra remissinslanser har yttrat sig i denna fråga. Domkapitleti föreslår atl det av främst praktiska skäl inrättas en särskildberedskapsfond inom kyrkofonden, vars finansiering på elt enkelt sätl kundelösas via den allmänna kyrkoavgiften. Etl sådant arrangemang skulle inte barauppvisa prakliska fördelar utan också undanröja eventuella uppkommande Ivislighelerangående den ekonomiska ersättningens storlek. Domkapitlen i och ifrågasätter huruvidainte en kyrklig kommun i analogi med vad som gäller för en borgerlig kommunenligt 16 § lagen om beredskap skall kunna erhålla statsbidrag lillsina koslnader för beredskapsplaneringen. delardenna uppfattning om del skall vara obligatoriskt atl underställa domkapitlenberedskapsplanerna. 8 De fria trossamfundens medverkan Del övervägande antalet remissinstanser delar promemoriansförslag om alt planläggningsskyldigheten ej bör omfatta de fria trossamfundenutan för deras vidkommande bör vara hell frivilig. Dessa remissinslanser harheller ingel alt erinra mot de skäl som åberopas i promemorian för dessställningslagande. Domkapitleni och hävdar alt de kyrkliga kommunerna vid ulformningen avberedskapsplaneringen bör åläggas en författningsenlig plikt all samverka med åvenicke kristna trossamfund inom den kyrkliga kommunen. Domkapitleti påpekar också alt de fria trossamfundens medverkan måste uttryckaspå etl klarare och tydligare sått än del samrådsförfarande som lagförslagelanvisar. Länsstyrelseni delar inle promemorians förslag ulan "konslalerar atldet är en allvarlig brisl all lagen endasi omfallar regler för planläggning avden och inte för de fria trossamfunden. Lånsstyrelsen delarsåledes inte den framförda åsikten atl tvingande regler för de friatrossamfunden skulle innebära intrång i samfundens religionsfrihet.Planläggning för kyrklig verksamhel, liksom för många andra totalför- 1981/82:12 90 svarsverksamheler, måste ses som en resursplanläggning.Tillämpningen av lotalförsvarsprincipen atl den som svarar för en viss verksamheli fred även skall svara församma verksamhet i krig medför att planläggningeninte skall reglera verksamheten som sådan. Planläggningen skall i ställetredovisa en organisation anpassad till de krav krigssamhällel ställer och eninventering av de resurser som krävs för att organisationen skall kunna ulövasin verksamhet. Ulgår man från dessa förutsättningar borde en planläggning förde fria samfunden betraktas som en hjälp från statsmakternas sida mera än somett försök all begränsa religionsfriheten. Om bara resurser Iryggasskulle della däremot innebära en begränsning av religionsfriheten, då de friasamfunden inle kunde verka under samma resursmässiga förulsällningar som densvenska kyrkan." 9 Synpunkter på lagförslaget i allmänhet Promemorians förslag lill lag tillstyrks uttryckligen avbl. a. överbefälhavaren, , överstyrelsen för ekonomisktförsvar, länsstyrelserna i och , ärkebiskopen,domkapitlen i och samt Svenska koininunföiimndet. i finner lagens rubrik någol oegentligeftersom lagen endast avser verksamheten inom kyrkokommunerna och då kyrkans verksamhelunder beredskapslillslånd och krig kommer atl utövas i nära samverkan mellanprästerlig ämbetsförvaltning och folkligt förankrad självstyrelse. Ordelkyrklig i rubriken bör därför utbytas mol kyrkokommunal för att missförståndom lagens räckvidd inte skaW riskeras. Doinkapiilel i anser däremot alt del framlagda lagförslagelinle kan läggas lill grund för en lagstiftning i ämnet, eftersom del är alltförabstrakt och konturlöst. Vidare saknas i förslaget en förklaring lill vadkyrklig beredskap närmare innebär. kyrkliga samfällighet anser det angeläget alt deti lagmoliven finns anvisningar för hur beredskapsplaneringen skall genomförasoch vad den skall omfatta. 10 Kommentarer till enskilda lagbestämmelser Kammarkollegiet, som är posilivl lill paragrafens ulformning,anför: Formuleringen av denna paragraf borde inte föranleda någon Ivekanangående planeringsskyldighetens omfattning, eftersom där står att de kvrkligakommunerna skall vidla de förberedelser som enligl lag eller annan författningankommer på dem. Ett närmare studium av uttalanden framför allt ispecialmotiveringen (sid. 49) men även exempelvis på sid. 38 i promemorian hardock gjort atl kollegiet finner anledning alt betona, atl Prop.1981/82:12 91 planeringsskyldighelen endasi torde kunna omfatta denkyrkliga kommunens obligatoriska angelägenheter. I den mån församlingskompetensengrundas enbart på LFS är den fakultativ, alltså frivillig. Församlingen kan häranpassa sina insalser lill vad som befinns lämpligt. Denna frihet bortfaller helleller delvis obligatorisk, dvs. den kyrkliga kommunen ärålagd en viss åtgärd i annan lag eller författning än LFS. Det är givetvisönskvärt, atl församlingen/sanifälligheten upprätthåller även frivillig,fakultativ verksamhet under beredskap och krig. Särskilt i siörre församlingarår den ofta betydande och bedrivs inle sällan med anlitande av för denna verksamhelförsamlingskommunall anställd personal. Men principiellt kan dock enliglkollegiets mening planeringsskyldighelen inle omfatta annal än denobligatoriska verksamhelen. DoinkapiUel i ifrågasätter om inle kyrkorådet börvara det organ inom församlingen som skall svara för förberedelseålgärderna,enär det enligl 8 § andra slyckel lagförslagel har alt leda verksamhelen underkrig eller beredskapstillständ. i anser att paragrafen bör preciserasså atl den närmare anger de åigärder som måste vidtas för alt pastoratens ochförsamlingarnas verksamhel skall kunna fortsätta i slörsla möjliga utsträckningäven under krig och beredskapstillständ. Beredskapsnäinnden för psykologiskt försvar anser atlönskvärdheten av och möjligheterna till planläggning för de fria trossamfundenbör framgå på etl tydligare sätl. i ifrågasätter om inte de friatrossamfunden bör omfattas av beredskapsplaneringen pä etl klarare ochtydligare sätl än det föreslagna samrådsförfarandet. i vill formulera skyldighelen förkyrkorådet, så att den avser atl "söka samråd" med de friatrossamfunden, eftersom dessa själva avgör om de önskar samråd. förordar att paragrafen modifieras päså sätlalt del av denna uttryckligen framgår all år skyldigt atl samrådamed arkivmyndigheten vad gäller arkivfrågor. försvar anser att åven s.k. enkla planer bör dokumenteras, om inle förordnar annal. Prop.1981/82:12 92 Civilbefälhavaren i öslra civilområdel förordar en annanutformning av paragrafen. Ändringen bör innebära all planen inle skallunderställas för godkännande utan det bör vara tillräckligt attdomkapitlet får rätt all inhämta uppgifter från de kyrkliga kommunerna angåendeplanläggningen saml alt planen inte får fastställas av kyrkokommunen innansamråd ägt rum med . CivUhefälhavaren i Bergslagens civiloinråde anser atl mani bestämmelsen eller i annan paragraf i författningen bör föreskriva all ävende mindre omfattande planerna, de s. k. enkla planerna, kan bli föremål för fastställelseav ett beslutande organ. I påtalar alt del av paragrafeneller dess specialmolivering inte framgår vad som menas med uttryckssättet"omfattning eller betydelse" varför det år nödvändigl med en närmareprecisering av erforderliga krilerier för upprättande av en särskildberedskapsplan. Kammarkollegiet påtalar det specifika för den kyrkligakommunen vilkel består i att dess verksamhet utmärks av förhållandet mellan åena sidan prästerlig självsländig ämbetsförvaltning och å andra sidan folkligtförankrad självstyrelse. Någon motsvarighet till detta existerar inte för denborgerliga kommunen. Av denna dualism följer alt kyrkoberedskapsplaneringen endasikan omfatta den kyrkliga kommunens skyldighet all lillhandahålla materiellaresurser men ej församlingsprästernas skyldigheter - såsom förrättande av dop,nattvard och vigsel m. m. - som de ulövar under självständigt ansvar. i anser atl innehållel iparagrafen bör ytterligare övervägas så att kyrklig kommuns skyldigheter under beredskapslillslåndoch i krig får en bättre precisering. Avgränsningen av uppdragsområdet äroklart i lagförslagel. Avses enbart de obligatoriska eller även de fakultativaförsamlingsangelägenheterna? får särskild betydelse motbakgrund av 7 § lagförslagel, där del sägs atl kyrklig kommun under beredskapslillslåndoch krig är skyldig atl i de hänseenden i vilka den är verksam förkyrkobokförda inom den kyrkliga kommunen ulöva verksamhel åven till förmån förandra personer, som lill följd av krigsskada m.m. vislas inom den kyrkligakommunen. Innebörden av 7 § lagförslaget är av slor betydelse beiräffande omfallningenav planläggningsskyldigheten m. m. Syftar uttrycket "i de hänseenden ivilka den är verksam" på den normala verksamhelen i fred eller på den verksamhelsom vid den aktuella tidpunkten faktiskt bedrivs inom den kyrkliga kommunen? Ifråga om obligatoriska församlingsangelägenheter kan vidare exempelvis följandefrågeställning göra sig gällande: Medför skyldighelen att hålla församlings- Prop.1981/82:12 93 kyrka skyldighel att hålla kyrkorum eller motsvarande förandra trossamfund, som till följd av krigsskada m. m. finns representeradeinom församlingen? En sådan skyldighel finns inle i fred och kan rimligen intevara avsedd i krig. En annan sak är att församlingen - precis som i fred - kanha den ambitionen att på frivillig basis så långt del är möjligt och lämpligtsöka medverka till atl andra trossamfund får sina behov av gudstjänstlokalertillgodosedda. Frågan om upplålelse av kyrkoruin torde för övrigt även under beredskapslillslåndoch i krig vara beroende på tillämpningen av lagen (1963:501) om upplåtande avkyrkorum i vissa fall. Man kan vidare ställa frågan vad 7 § lagförslagetinnebär i fråga om kyrklig kommuns skyldigheter beiräffande exempelvisbegravningsplats. Att hålla begravningsplats, som på samma villkor som gallerför kyrkobokförda inom den kyrkliga kommunen fär utnyttjas av även andra irosriktningar,behöver i och för sig inle innebära något problem. Del kan dock lätt uppstå silualionerdär främmande gravskick kan medföra problem. Hur långl sträcker sig skyldighelenatt tillmötesgå önskemål härvidlag? Som exempel kan nämnas atl islamisktgravskick lår innebära begravning i sittande ställning med ansiktet vänt mol Mecka.Dubbelgravar år hår inte möjliga, varför markåtgängen blir belydande iförhållande lill vad som följer av inhemskt gravskick. Del kan även nämnas atl7 § lagförslagel kan medföra lillämpningssvårigheler i fråga om skyldighelen atltillhandahålla präst och kyrkomusiker. I fråga om fakultativaförsamlingsangelägenheter är innebörden av 7 S lagförslagel ännu mer tveksam.Vad är avsett all gälla i fråga om exempelvis ungdomsverksamhet,församlingshem, diakoniverksamhel m. m.? i förordar att ett förtydligande sker istadgandet. Paragrafens andra stycke ger inle kyrkorådet rätt alt ta överuppgifter som enligl lag åvilar pastor eller atl besluta att pastors uppgifterskall fullgöras av annat organ.