prop · G503130 · 1981-12-31 00:00:00 — Den nya vattenlagen innehåller inte någonmolsvarighet till 11 kap. 606 första stycket VL Qfr 18 kap. 37 6 i utredningensförslag). Alt skall ta hänsyn till atl etl vattenföretag harvidsträcktare verkningar än som har uppgivils i ansökningen och anpassa skaderegleringendärefter är självklart och behöver enligt min rnening inte något uttryckligtlagstöd. Andra stycket motsvarar 11 kap. 608 Qärde styckelVL i dess lydelse före (se prop. 1974; 83 s. 35) och 18 kap. 388 Qärde slycket i utredningens förslag. Som utredningen närmare har utvecklat innebär denoskadlighetsprövning som f. n. skall göras enligt 11 kap. 608 sjätte ochsjunde styckena VL Qfr 5 kap. 25 6 tredje slycket expropriationslagen) ettmycket tungrott förfarande som i stort sett gör det omöjligt all träffaöverenskommelser. Jag delar därför i likhet med remissinstanserna utredningensuppfattning all man bör återgå till den ordning som gällde före den 1 juli 1974och som innebär alt skadelidande panträllsborgenärer i efterhand kan begäraersätt- 1981/82:130 614 ningför eventuella förluster (se 16 kap. 198 nya lagen). Förevarande stycke harutformats i överenssiär-nmelse härmed. Andra styckel avser också överenskommelser om ersättningi annan form än i pengar, l.ex. i form av mark eller leverans av vaiten, samtöverenskommelser om skadeförebyggande åtgärder. Parterna har frihet att väljaersättningsform och någon lämplighetsprövning av domstolen är inte föreskrivenQfr prop. 1974:83 s. 155). Eftersom panlrätlsborgenärerna i erforderlig måntillgodoses genom möjligheten att väcka lalan i efterhand enligt 16 kap. 198,innehåller förevarande paragraf inle någon motsvarighet lilloskadlighetsprövningen enligt 11 kap. 608 femte styckel VL och 18 kap. 386Iredje stycket i utredningens förslag. Genom atl denna regel ulgår vinner man,som framhåller, den fördelen alt frågor om medgivna anspråkkan avgöras vid förberedelsen eller huvudförhandling i förenklad form. Som en följd av atl någon oskadlighetsprövning inleskall göras till skydd för panlrätlsborgenärerna, innehåller den nyavattenlagen inte någon motsvarighet till 9 kap. 248 Qärde slycket VL och 19kap. 14 8 Qärde styckel utredningsförslaget (se 16 kap. 14 8 nya vattenlagen). 456Om det behövs för tillämpnirrgen av 16 kap. 148 tredje stycket, skallvattendomstolen uppskatta det värde som en berörd fastighet har utan särskildarättigheter som minskar fastighetens värde. Paragrafen motsvarar i huvudsak 18 kap. 39 8 iutredningens förslag Qfr 5 kap. 24 8 expropriationslagen). Av 9 kap. 9 8 första slycket framgår att ersältningskall bestämmas för varje sakägare för sig. Härav följer atl domstolen skalluppskatta såväl berörda fastigheters värde som värdet av särskilda rättighetersom skadas. Självfallet skall därvid beaktas all en särskild rättighet kanminska en fastighets värde. Några sår-skilda beslämmelser som motsvarar de tvåförsta meningarna i första stycket av ulredningens förslag behövs därför inte. Om någon särskild bestämmelse inte fanns skulleemellertid bli tvungen atl för tillämpningen avfördelningsregeln i 16 kap. 14 8 tredje stycket behöva göra en uppskattning aven fastighets värde utan belastning av särskilda rättigheter som minskarfaslighetens värde och som har sämre rätl än en beviljad eller sökt inteckningi fastigheten. En sådan uppskattning bör lämpligen göras av vallendomstolen. Enregel härom fanns också års ändringar i VL i 9 kap. 52 8 förstastycket Iredje meningen. Förevarande paragraf innehåller en motsvarandebestämmelse. 46§ Innan meddelar en dom om inlösen av en fastighetsdel ellerom ersättning för strör-nfall som skall avstås enligl 2 kap. 3 S och utgörfastighetsdel, skall en karta med beskrivning ha upprättats över 1981/82:130 615 områdetsaml dess gränser ha utmärkts i den ordning som gäller för fastighetsbildning. Innanvattendomstolen meddelar en dom om tillstånd till ett vattenkraftverk, skalldomstolen se lill all det finns en lämplig fastighet, som ägs av sökanden ochmed vilken rätten till tillgodogörandet av vattenkraften för framtiden skallvara förenad (strömfallsfastighet). Första stycket molsvarar 11 kap. 44 § VL och 18kap. 41 S i utredningens förslag. Jag hänvisar till vad jag har anfört vid 12kap. Andra stycket motsvarar 11 kap. 62 8 2 mom. förstastycket VL saml 15 kap. 8 6 första stycket 7 i utredningens förslag. Delkan ifrågasättas om det är motiverat att i den nya lagen ha några särskildabestämmelser om strömfallslästighet. I VL infördes dessa av den anledningen atldå gällande skifleslagsliflning inte reglerade frågan hur man skulle förfaramed de rättigheter och skyldigheter som var förenade med strömfallsfastighetenvid ändringar i fastighetsindelningen. Därför ansågs det lämpligt att man redani vattenmålet såg till att en lämpligt avgränsad strömfallsfastighet bildadesQfr NJA II 1919 s. 269 och 449). Från fastighetsbildningssynpunkt torde numera intenågot sådant behov föreligga, utan genom reglerna i bl. 3 kap. samt 2 kap. 58, K) kap. 4 8 och 11 kap. 5 8 faslighetsbildningslagen torde man i erforderligmån kunna hantera de rättigheter och skyldigheter som är förenade medtillständsbä-rande fasligheter enligl den nya vattenlagen vid ändringar ifastighetsindelningen. Emellertidhar begreppet strömfallsfastighet vunnit hävd i vatlenrättsliga sammanhang ifråga om företag för vattenkraftutbyggnad, bl. a. när det gäller säkerheter vidkredilgivning. Begreppet är också av betydelse för skyldigheten att levereraandelskraft, som enligt 9 kap. 168 tredje stycket nya vattenlagen skall åliggaden fastighet med vilken rätten till lillgodogörandel av vattenkraft ärförenad. För rätten alt utnytQa ett strömfall för valtenkraftändamäl fordrasatt man innehar majoriteten i detta med äganderätt eller servitutsrätt Qfr 2kap. 11 6 nya vattenlagen). Jag har på grund av det anförda ansett attinstitutet strömfallsfastighet bör finnas kvar i fråga om vattenkraftverk och enbestämmelse härom har tagits in i förevarande stycke. Däremothar jag inte ansett det vara motiverat att ha kvar institutet beträffande andraförelag för tillgodogörande av ytvatten och inte heller institutetvattentäktsfastighel för företag för tillgodogörande av grundvatten Qfr 11kap. 62 8 3 mom. andra stycket VL). Enligt den nya vattenlagen krävs i sådanafall inte alltid att tillståndet skall vara förenat med en fastighet. Förvattentäkter för allmän vattenförsörjning och bevattning behövs enligt 2 kap.66 punkt 4 inle vattenrätt. Även nytQanderättshavare kan utverka tillstånd tillandra förelag för tillgodogörande av vatten än vattenkraftverk. Institutetvattentäktsfastighet är inte heller motiverat av skyldigheten all Prop, 1981/82:130 616 En sådan skyldighet kan ändringar i VL och enligt dennya vattenlagen åläggas tillståndshavaren såsom en skadeförebyggande åtgärd.Denna skyldighet är atl anse som ett med lillståndet till vattentäkt förenatvillkor, som den som är tillståndshavare måste iaktta.Vullkoret får därigenom sakrättslig dignitet Qfr prop. 1974:83 s. 302 och 309). Om det finns en rättsligt bestående registerfastighetsom tillhör sökanden och som är lämplig för ändamiilel bör den utses tillströmfallsfaslighel i vallendomstolens tillslåndsdom (se 196 tredje slycket och47 6 första stycket punkt 5 i förevarande kapitel). I andra fall kan delbehövas olika fastighelsbildningsåtgärder för atl skapa en lämplig fastighet.Sökanden får enligt 8 kap. 1 8 Iredje stycket lösa områden som skall ingå i enströmfallsfastighet. 476 En dom som innebär att tillstånd lämnas till vattenföretag eller andraåtgärder enligt denna lag skall i behövlig utsträckning innehålla bestämmelserom 1. företagets ändamål, läge,omfattning och lekniska utformning, 2. de områden som får tas ianspråk för förelaget och de särskilda tvångsrätler i övrigt som medgessökanden. 3. villkor för att tillgodoseallmänna och enskilda inlressen, 4. tillsyn, besiktning ochkontroll, 5. strömfallsfastighet, 6. vilka som skall delta i envaltenreglerings-, valtenöverlednings- eller bevattningssamfällighet samt varjedeltagares andelslal i fråga om koslnaderna för företaget, 7. skyldighet för sökanden attbetala ersättning eller att utföra skadeförebyggande åtgärder samt hurbetalningen skall ske, 8. villkor för tillhandahållandeav andelskraft och om kostnadsbidrag härför, 9. skyldighet för sökanden attbetala avgifter, 10. den tid inom vilken anspråk ianledning av oförutsedda skador får framställas, 11. den fid efter vars utgångomprövning enligt 15 kap. 15 6 andra slycket får begäras, 12. den förlust av vatten ellerannat som tillståndshavaren enligt 9 kap. 12 och 14 88 är skyldig atlunderkasta sig ulan ersättning, 13. rättegångskostnader. Avser tillsländet arbeten för företaget, skall idomen anges den lid inom vilken arbetena skall vara utförda (arbetsfid). I domen skall vidare anges den tid, minst tio ochhögst från det domen vinner laga kraft, efter vars utgång omprövningenligt 15 kap. 3 8 får begäras. Paragrafen molsvarar 11 kap. 62-6488 VL och 15 kap.8 8 andra stycket i utredningens förslag. Uppräkningen i första stycket kan Qäna som enminneslista för vattendomstolarna men den kan självklart inte vara uttömmande.Inle heller kan föreskrifterna i alla punkterna bli tillämpliga i allaansökningsmål utan domstolarnamåsle anpassa innehållet i domen fill varje särskilt företag. Huvudprincipen ärgivelvis att domstolen skall ta ställning till alla de frågor som haraktualiserats i målet. Föreskriften i punkten 4 om tillsyn och besiktninggäller endast i sådana fall då med slöd av 18 kap. 1 5 andrastycket eller 3 8 första slycket har ansett att etl särskilt tillsynsorgan börfinnas vid sidan av , t. ex. i fråga om tillsyn överefterlevnaden av meddelade tappningsbestämmelser, eller att besiktning av enanläggning bör ske. Med uttrycket kontroll avses sådana skyldigheter som åläggssökanden, t. ex. skyldigheten att sätta ut vattenmärken, fixpunkter ochobservationsrör Qfr 11 kap. 64 8 VL) saml atl föra journaler över vallenständoch vatlentappningar. Enligt punkten 10 skall i domen också anges tidenför väckande av anspråk i anledning av oförutsedda skador. Som framgår av 15kap. 20 8 Iredje stycket behövs en särskild beslämmelse endasl om tiden skallvara längre än minimitiden . Enligt andra stycket skall i domen alltid bestämmasen arbelslid om tillståndet innefattar utförande av arbeten. Enligl 11 kap. 636 första stycket VL bör arbetstiden i regel inte överstiga . Jag anseratt en sådan tidsbegränsning kan undvaras. Arbetstidens längd får bestämmas medhänsyn till omständigheterna i varje särskilt fall. De ersättningsberättigadesakägarnas rätl tillgodoses i erforderlig mån genom bestämmelserna i 16 kap. 78 om att tillståndshavaren måsle iaktta vissa fidsfrister i fråga omutbetalande av ersättning, vid äventyr atl han annars förlorar sin rätt motsakägaren. Om bestämmelserna om arbetsfid inle iakttas,förfaller tillståndet (se 15 kap. 2 8). Jag återkommer lill därmedsammanhängande frågor och fill möjligheten att få arbetstiden förlängd ispecialmotiveringen fill 15 kap. 2 8. Gällande VL innehåller inte någon föreskrift om atttillstånd till elt företag som avser själva utnytQandet av en vattenbyggnad, t.ex. för dämning eller vattenbortledning, också skall ha utnyttjats inom enviss lid efter arbetenas fullbordande för alt tillståndet inte skall förfalla.Utredningen har för sådana fall, efter mönster av 18 8 andra stycket ML,föreslagit att det skall bestämmas en särskild igångsättningstid, dvs. tid inomvilken verksamhet, varigenom inverkan sker på vattenförhållandena, skall hasatts i gång (se 15 kap. 8 6 andra stycket punkt 12 i utredningens förslag).Enligt utredningen blir tillståndets verkningar uppenbara för allmänheten förstnär anläggningen har tagits i drift och tiden för driftens igångsättning börbl. a. med hänsyn till omprövningsreglerna bli Klart angiven. Jag anser emellertid att det inle föreligger någotbehov av en särsKild beslämmelse om igångsättningsfid. För det första tordelillslåndshavarens eget intresse av att eKonomisKl utnytQaen utförd anläggning utgöra en väsentlig garanti för alt den Kommer alt tas idrift inom en rimlig tid. Sakägarnas intressen tillgodoses i erforderlig mån 1981/82:130 618 genomden berörda regeln i 16 kap. 7 8 om vissa tidsfrister för betalande aversättning samt reglerna om oförutsedd skada. Enligt 15 kap. 20 8 tredjeslycket kan tiden för anmälan av oförutsedda skador bestämmas upp till 20 år.Vid bestämmande av bör hänsyn givetvis tas till att det kan dröjainnan tillståndet lill en reglering eller vattentäkt las i anspråk fullt ut. Desom konkurrerar med tillståndshavaren om samma vattentillgång har möjlighetatt begära omprövning beträffande tillståndet enligt 15 kap. 9 och 1088. Inte heller av hänsyn lill allmänna intressenbehövs bestämmelser om en särskild igångsällningstid. Eftersom lidsfristernaför omprövning enligt tredje stycket av förevarande paragraf skall bestämmasmed utgångspunkt i den dag då tillståndsdomen vinner laga kraft, behövs intenågon igångsättningsfid som utgångspunkt för omprövning. Jag vill också erinraom möjligheten för kammarkollegiet enligl 15 kap. 5 8 andra styckel alt begäraförverkande av ett tillstånd som inte har utnyttjats . Utredningens förslag om en särskildigångsättningslid har alltså inte fått någon molsvarighet i den nyavattenlagen. I vissa fall kan det med hänsyn till motståendeintressen behövas särskilda föreskrifter om idrifttagande av en anläggning,l.ex. alt en dämning skall tas upp successivt. Sådana föreskrifter får dåutformas som villkor för tillståndet med slöd av punkt 3 i första slycket avförevarande paragraf och några bestämmelser därutöver behövs inle i lagen. Enligt tredje stycket skall det alltid bestämmas entid för omprövning enligt 15 kap. 3 8. I enlighet med vad jag har anfört i denallmänna motiveringen (avsnill 2.5.2) skall utgångspunkten vara den dag dåtillståndsdomen vinner laga kraft Qfr 248 ML) och inle som ulredningen harföreslagil utgången av arbets- eller igångsällriingstiden. 488 Pä yrkande av sökanden får till särskilt avgörande ta uppfrågan om företagets tillåtlighet. Om domstolen finner atl förelagel ärlillätligt och dess snara genomförande är angelägel, får domstolen meddelatillstånd fill de arbeten som behöver ulföras. Paragrafen molsvarar 11 kap. 665 1 mom. VL Qfr 18kap. 328 i utredningens förslag) men vallendomstolens möjligheter tilldelavgörande har vidgats. F. n. gäller all får i en deldom taupp frågan om företagels tillåtlighet och, om företaget befinns tillåtligt,meddela tillstånd lill erforderiiga arbeten. Förutsättningen för deldom är attföretagets snara genomförande är angeläget eller att synnerliga skäl eljestföreligger. Såsom synnerliga skäl anges i motiven l.ex. processekonomiska skäl(se prop. 1952:52 s. 46). Prövningen av tillåtligheten i elt delavgörande äremellertid avhängig av den omständigheten alt vissa byggnadsarbeten behöverutföras. Endast i sådana fall kan tillåtlighelsfrågan tas upp och då kannaturliglvis vatten- 1981/82:130 619 domstolenfinna företaget ofillålligl och avslå ansökningen om tillstånd till företaget.Om domstolen däremot finner företaget tillåtligt, medger varken VL ellerbestämmelserna om mellandom i 17 kap. 5 8 att domstolenrätlskrafligl avgör endast tillådighetsfrågan, utan då måste tillstånd gestill åtminstone någol byggnadsarbete. Konstaterandet av att ett vattenförelagär tillåtligt utgör alltså endasl ett domskäl till tillståndet tillbyggnadsarbetet. Genomden tillållighetsprövning som enligl såväl VL som den nya vattenlagen i vissafall skall göras av regeringen träffas ett bindande avgörande rörande etlföretags tillåtlighet. Denna fråga kan avgöras utan något samband medbyggnadsarbeten. Jag anser att processekonomiska skäl talar för att ävenvattendomstolen i andra fall genom elt delavgörande, en mellandom, bör kunnarätlskrafligl avgöra frågan om elt förelags tillåtlighet ulan alt denna skallbehöva knytas lill frågan om några byggnadsarbeten behöver ulföras. Om tvekanråder rörande etl företags tillåtlighet, kan såväl domstolen som parternabesparas åtskilligt onödigt arbete, om tillåtligheten av företageträtlskrafligl iivgörs innan frågor om byggnadsarbeten, villkor ochersättningsfrågor tas upp till detaljbehandling. Pågrund av del anförda föreskrivs i första meningen av förevarande paragraf attvatlendomslolen får på yrKande av sökanden till särskilt avgörande la uppfrågan om förelagets tillåtlighet. Ett sådan avgörande skall ges formen av enmellandom, som får överklagas i vanlig ordning. Vattendomstolenbör naturligtvis ta ställning till ett yrkande ommeddelande av mellandom. Om yrkandet avslås eller om sökanden i stället underhand erhåller besked om att någon deldom inte kommer att meddelas, kan sökandenanföra besvär häröver enligl 49 kap. 68 Qfr prop. 1952; 52 s.54). Ommellandom rörande företagels tillåtlighet meddelas, kan domstolen förordna attmålel skall vila lill dess domen vunnit laga kraft (se 17 kap. 5 8 Iredjestycket ). Enligtandra meningen av förevarande paragraf får meddela en deldomrörande brådskande byggnadsarbeten i samband med atl domstolen har prövatföretagels tillåtlighet och funnit delta tillåtligt. 496 När verkningarna av ett vallenföretag inte kan i ett visst hänseende förutsesmed tillräcklig säkerhet, får vid meddelande av tillstånd lillföretaget skjuta upp frågan om villkoren eller skaderegleringen i delhänseendet till dess behövlig erfarenhet har vunnits av företagets inverkan. Isamband med uppskovsbeslutet skall , såvitt angår skada ellerförlusl som kan antas bli mera kännbar, meddela provisoriska beslämmelser omersältning eller skadeförebyggande åtgärder. Denuppskjutna frågan skall avgöras så snart del kan ske. Ersättningen får därvidinle bestämmas lill lägre belopp än vad som har bestämts provisoriskt. Dåmålel har uppskjutits i viss del, skall som villkor för Prop.1981/82:130 620 atl tillståndet till företaget skall få tas i anspråkföreskriva att sökanden hos ställer säkerhet för den slutligaersättningen samt för den ersättning som beslämts provisoriskt och som inteskall betalas innan tillståndet las i anspråk. Bestämmelserna i preskriptionslagen(1981:000) gäller inte ersättningsanspråk som omfattas av ett uppskovsbeslut. Paragrafen har behandlats i den allmänna motiveringen(avsnitt 2.5.1). Första-fiärde styckena motsvarar 11kap. 668 2 mom. VL samt 18 kap. 33-35 och 40 88 i utredningens förslag. Jag kanhänvisa till vad som anfördes vid de nuvarande bestämmelsernas fillkomst (seprop. 1952:52 s. 48). Femte styckel, som saknarmolsvarighet i VL, molsvarar 18 kap. 368 i utredningens förslag. När det gälleranspråk för oförutsedda skador finns en motsvarande beslämmelse i 15 kap. 208Qärde stycket och jag hänvisar till vad som anförs vid den paragrafen. I samband med ett uppskovsbeslutkan frågan om dittills uppkomna rättegångskostnader avgöras (se 20 kap. 5 8). 506 När det finns skäl till det, får vattendomstolenförordna atl tillståndet till elt valtenförelag eller lill en annan åtgärdenligl denna lag får las i anspråk även om domen därom inte har vunnit lagakraft. Som villkor skall föreskrivas att sökanden hos ställersäkerhet för den ersättning som kan komma att utgå, om domstolens dom ändras. Om sökanden, sedan tillstånd lilletl vallenföretag eller till en annan åtgärd enligt denna lag har meddelats,åläggs skyldighet att förebygga eller minska skador eller alt betalaersättning, får förordna all domen skall gä i verkställighetsom om den hade vunnit laga kraft. Överklagas en dom som avses med etlförordnande enligt första eller andra stycket, får vattenöverdor-istolenundanröja förordnandet, innan talan mot domen i övrigt prövas. Paragrafen motsvarar II kap. 678 VL Qfr 18 kap. 31 S iutredningens förslag). Jag kan hänvisa till vad som anfördes vid de nuvarandebestämmelsernas tillkomst (se prop. 1952; 52 s. 69). I 668 i förevarande kapitel finnsen särskild bestämmelse om sökandens klagorätt när verkslällighelsförordnandeinle meddelas. Förfarandet vid vattendomstolarna i slämningsmål 516 Talan i slämningsmål väcks genom stämning. Paragrafen molsvarar 11 kap. 75 8 VL. Stämningsmålen räknas upp i 14 8 i förevarande kapitel. Av 2 6 i förevarande kapitelframgår all i princip gäller för förfarandet i stämningsmålen(se även 4 8). För dessa mål blir alltså regler omrättegången i tvistemål tillämpliga. För all markera delta har i förevarandeparagraf angivits att talan skall väckas genom stämning. 1981/82:130 621 Emellertid behövs liksom i VL vissa särbestämmelserför förfarandet i slämningsmålen vid vattendomstol. De bestämmelser som behövshar tagits in i följande paragrafer. Dessutom har enligt 546 vissa förfarandereglerför ansökningsmålen gjorts tillämpliga även på slämningsmålen. 52 § Förberedelsen är skriftlig eller muntlig.Kallelser och andra meddelanden lill parterna skall delges. har den muntliga formen avförberedelse som huvudprincip. Vallenmålens natur är emellerlid vanligen sådanatt en relativt omfattande skriftväxling kan behövas. I likhet med vad somsladgas för ansökningsmålen i 30 8 första stycket ges därför enligt förstastycket av förevarande paragraf en störte valfrihet rörandeformen för förberedelsen. Ett särsKilt stadgande härom behövs, eftersom en hänvisningfill 30 6 första slycket, som talar om den "fortsatta" förberedelsen,inte är tillräcklig. Andrastycket motsvarar 11 kap. 81 6 Qärde styckel VL. 538Vattendomstolen får avgöra målet utan huvudförhandling, om parterna inte harbegärt någon sådan och deras inställelse inle behövs för ulredningen i målel.Vattendomstolen skall därvid ha den sammansättning som anges i 3 6 förstastycket. Har domstolen beslutat att målel skall avgöras ulanhuvudförhandling och är del inte uppenbart att parterna redan har slutfört sintalan, skall de få tillfälle till detta. Beträffande förelägganden för parterna alt inställasig vid huvudförhandlingen och om parternas utevaro från ett sådantsammanträde gäller beslämmelser rörande en sak, varomförUkning inte år fillåten. Paragrafenmotsvarar 11 kap. 80 8 V]. Enligl första stycket av förevarande paragraf gesvattendomstolen möjlighet atl i vissa fall avgöra målet utan huvudförhandling.Denna möjlighet kan användas då en fråga, dispositiv eller indispositiv, ärIvistig mellan parterna men en muntlig förhandling är onödig. Eftersom det blirfråga om en prövning i sak av tvistiga ståndpunkter, stadgas i andra meningen,i överensstämmelse med gällande rätl, att skall döma i slorsammansättning. Domstolen är alltså i detta fall inte domför med ordförandenensam. Av 4 6 i förevarande kapitel framgår emellertid att ordföranden ärbehörig att under förberedelsen i vissa fall avgöra dispositiva frågor ensam,dvs. meddela dom i anledning av medgivna eller eftergivna anspråk samlstadfästa förlikningar. Inte heller i sådana fall fordras alltså huvudförhandling.Om huvudförhandling i förenKlad form hålls, är ordföranden ocKså behörig attdöma ensam. 546 I fråga om förfarandet i slämningsmål gäller i övrigt bestämmelserna omansökningsmål i 31 8 andra stycket, 32 och 33 86, 368 första styckel, 38, 39och 41 68, 43 8 första och andra styckena samt 468 första stycket. Prop.1981/82:130 622 I mål enligl 14 8 6 gäller också 45och 5085. Om det i ett sådant mål är fråga om arbete för all förebygga ellerminska skador eller olägenheter till följd av elt företag enligt denna lag,gäller även 345. Paragrafen motsvarar 11 kap. 81 6första och andra styckena VL och anger att, förutom rättegångsbalkensbeslämmelser, vissa bestämmelser rörande förfarandet i ansökningsmål skalltillämpas på stämningsmålen Qfr 18 kap. 45 8 i utredningens förslag). I första styckel anges vilkabestämmelser som är tillämpliga på alla slags stämningsmål.