prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — Genomgående är del en teknisknödvändighet som har avgjort insatserna. Hälften av investeringarna avserprojekt som dessutom ger betydande energibesparingar, ca 40 GWh/år. Framför allt i nätsom har övertagils av vallenfallsverkel krävs i viss omfattninginvesteringsmedel för förnyelse av nätet för all uppnå en tillfredsställande personsäkerhel. Vissa fel idistributionsanläggningarna medför direkta avbrott i elleveranserna. Vidsådana fel är en snabb information lill drtffiedningen om nätets statusnödvändig. Utbyggnad av syslem för sådan driflövervakning pågår och planerasunder 1980-talel. Dessa syslem är omfattande och kostnadskrävande men innebär störredriftsäkerhet och fillgänglighet samt möjlighet lUl effektivare ulnylljande av befinfiiga nätoch produklionsanläggningar. Enligl verket haren hård prioritering skett vid genomgången av investeringsprojekten inomdistribufionsanläggningar. Detta har fåll lill följd alt investeringar medgod lönsamhet - exempelvis för energibesparing och effektivisering måste senareläggas för all nätutbyggnader till nya kunder och sådana somoundgängligen krävs av tekniska skäl skall kunna komma till utförande. För all minskalandels oljeberoende erfordras åtgärder inle minst inom uppvärmningsseklornmed dess utpräglade oljeberoende. Huvudvägarna för delta är energihushållning och ökadanvändning av fasta och främst inhemskabränslen. 1980/81:90 om riktlinjer för energipolitiken sägs bl.a.att det är naturligt att den statliga resurs som vattenfallsverket utgörutnyttjas för all främja övergången från oljeanvändning lill användningav andra bränslen eller uppvärmningsformer. del innebär delta all kompetensen behöver vidgas lill all omfattaproduktion av värme medan inriktningen hillills har varit produktion av enbartelektrisk kraft. För framliden kan detta komma all innebära all en viss del av vattenfallsverkelsomsättning kommer från värmesektorn. Det är dock intevattenfallsverkels avsikt all ensamt gå in på området värmeproduktion,ulan detta kommer alt ske i huvudsak tillsammans med kommuner eller andraintressenter som har motsvarande intressen inom värmesidan. Tyngdpunkten ivattenfallsverkels verksamhet kommer även i fortsättningen att ligga på elproduktion, medanvärmeproduktion, ofta med elproduktion, beräknas bli ell växandeinslag i vattenfalls-verketsverksamhet. 1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 135 Del uppdrag påtorvområdet som verket erhöll från regeringen och som redovisadesår 1979 har lett lill all elt anlal värmeprojekt nu diskuteras ellerbearbetas. Regeringen har gett vattenfallsverket ett nyttuppdrag på torvområdet, avseende Syd- och . StorstockholmsQärrvärmeförsötjning utreddes under ledning av statensindustriverk. Ett alternativ med närförlagda koleldade kraflvärmeverk bedömdesfrån teknisk-ekonomisk synpunkt, ulan hänsyn till miljöfrågor, fördelaktigareän överföring av värme från Forsmark tillStockholm. Vid riksdagensbehandling av prop. 1979/80:170 om vissa energifrågor beslutades allmöjligheterna att använda värme från kärnkraftverken skulle undersökasytterligare. Valtenfallsverkel och STOSEB genomförde en ny undersökning avmöjligheterna att överföra fjärrvärme från Forsmark till Stockholmsområdet.Därvid jämfördes värme från med värme från koleldade kraflvärmeverk iHimmerflärden och Lövsta. Utredningen visade all lönsamheten med värme frånForsmark är starkt beroende av utvecklingen beträffande elförbrukning,bränslepriser m.m. Enligl STOSEB:s bedömning är det angelägel all genomförhandlingar med berördaintressenter pröva alternativets genomförbarhel. Verket är berett altmedverka lill all STOSEB kan genomföra Fors-marksaltemativet under förutsättningall det är samhällsekonomiskt riktigt.Detta får dock inle medföra alt vattenfallsverkels möjligheter att försörja sina abonnenter med el lill lägstamöjliga kostnad försämras. Vissa fördjupadeundersökningar om projektels tekniska genomförbarhel pågår och på begäran av STOSEB har förhandlingarinletts om villkoren för ell genomförande. år1979 medförde bl. a. start av torvprojekl i och . IGällivare är avsikten att uppföra en eller tvä torveldade helvallencentralerom vardera 20 MW med tidigaste idrifttagning . Projektet synes bli genomfört ulan fortsall medverkan av vatlenfaUsverkel. I är avsiktenall uppföra en 20 MW lorveldad hetvattencenlral med idrifttagning tidigast år 1985.Arbetet fortgår enligl plan. Inventering av lämpliga mossar har genomförts. Detaljundersökning avdessa genomförs och projektering av helvaltencenlralen har startat under hösten1981. Arbetet med det s.k.Avesta-projektet har fåll en något annorlunda inriktning än den som verket redovisade i 1980 årsanslagsframställning. Projektetinnefattar torvmarksundersökningar m. m. och projektering av en 20 MW hetvattencenlral. och Sandvikenskommuner har etablerat ell närmaresamarbete. Verket kan lill en början bli konsult och entreprenör lill dessakommuners energiföretag. Åven andra samarbetsmöjlig-heler kan tänkas. VatlenfaUsverkelhar i en skrivelse lill regeringen 1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 136 begärt regeringens godkännande av elt konsortialavtal medJokkmokks kommun om alt bilda ell akfiebolag för värmeförsöijning inom kommunen.Avsikten är all uppföra en värmecenlral med en fliseldad panna om 18 MW och en elpanna om 4MW för idrifttagning . Konsortialavtaletmed kommun har behandlats i min anmälan lill liHäggsbudgel I fill statsbudgetenför innevarande budgetår (prop. 1981/82:25bU. 10, NU 1981/82:18, rskr 1981/82: 126). Preliminäradiskussioner pågår även om yllerligare projekt liknande samt mindreprojekt där något bearbetad torv sannolikt skulle erfordras. Inomvissa regioner kan samverkan bli etablerad mellan verket, kommuner ochindustrier för gemensam torvproduktion. Valtenfallsverketsinvesteringsram för /82 är fastställd fill 2509,8 milj. kr. 1980/81:90bil. 1, NU 1980/81:60, rskr 1980/ 81:381).Därutöver har 20 milj. kr. anvisats på tilläggsbudget I för inköp av vissavatlenkraflfillgångar från Fiskeby (prop. 1981/82: 25 bU. 10, NU 1981/82:18,rskr 1981/82:126) samt 335 milj.kr. som kapitalfillskoll lill (prop. 1981/82:61, NU 1981/82:19, rskr 1981/ 82:128). Av sistnämnda belopp har 275 milj. kr.ställts lill verkets förfogande. Tillsammans med outnyttjad del av medelanvisade över finansfuUmakten under /81 samt medel anvisade medslöd av finansfuUmakten /82 blir den totala investeringsramen för budgetåret1981/82 2904,5 milj. kr. För budgetåret1982/83 har vattenfallsverket beräknat ett medelsbehov av 3030 milj. kr.Beloppet har beräknats med marginal för erfarenhetsmässigakostnadsförändringar fram t. o. m. del nya budgetåret. Fördelningen påolika typer av investeringsobjekt framgår av följande sammanställning somockså visar medelsförbrukningen för /81 och del beräknade medelsbehovelför /82. Verklig förbrukning 1980/81 Vattenkraftanläggningar Kärnkraflanläggningar Övriga värmekraftanläggningar Värmeproduktionsanläggningar Distribulionsanläggningar Övriga ändamål 680,2 364,3 29.7 0,1 816,2 294,2 757,2 629,0 33,5 20,0 941,0 214,8 1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet Förvattenkraftanläggningar föreslår vallenfallsverkel följande investeringsprogram(i milj. Ligga kraftstation,aggregat 3 Messaure kraftstation,aggregat 3 Vietas kraftstation,lilloppstunnel 3 Medlen behövs för attfullfölja pågående utbyggnader saml för all genomföra erforderligaeflerarbeten och kompletteringar i idrifllagna stationer. För kärnkraftanläggningarföreslår vattenfallsverket följande investeringsprogram (i milj. block 3 AB Kämkraftutbildning Medelsbehovet hänför sigtill färdigställandet av inkl. erforderliga eflerarbeten.Angivet behov omfattar också erforderliga kapitaltillskott lill . Medelsbehovet för kapitaltillskott förutsätter normallånefinansiering av Forsmarksbyggnalionen, för vilken borgen erfordras avstatens vattenfaUsverk. Dessutom ingår medel för kapitahillskoll fill ABKärnkraflulbildning med 7,5 milj. kr. Prop.1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 138 Medelsbehovel förkärnbränsle uppgår till 6 milj. kr. och avser kvarstående utgifierför inilialbränsle. Anskaffning av ersällningsbränsle finansieras med vidkärnkraftproduklion erhållna intäkter motsvarande bränslekostnaden. För övrigavärmekraftanläggningar uppgår medelsbehovel lill 49,2 milj. kr. och avser medelför kompletterings- och projekteringsarbeten. I kompletteringsarbeteningår kvalitetsförbältrade åtgärder vid Stenungsundsver-ket samt fortsattförbällring av standard och arbetsmiljö i anläggningar på Gofiand.Projekteringskostnaderna hänför sig lill elt flertal nya projekt för el- och värmeproduktion.Vattenfallsverket och Svenska hari del närmaste genomfört en projektering av en anläggning i kraflvär-meutförandeför förgasning av reslolja benämnd GCC-anläggning (Gasifl-cation Combined Cycle). Utvecklingen avrestoljeprisel har förändrats drastiskt under förprojekteringsfasen vilketullsammans med osäkerheten beträffande den framfida prisutvecklingen påoljeprodukter lett fill aft ell genomförande av projektet inte är ekonomisktmöjligt. kommer därför inte att kunna fullföljas. I medelsbehov förvärmeproduktionsanläggningar upptas medel för projektering,anskaffning och installation av elpannor med 16,7 milj. kr. förprojekteringsarbeten för torveldade helvallencentraler. Medelsbehovet fördistributionsanläggningar beräknar vattenfallsverket lill 1388,9milj. kr., varav 133 milj. kr. för driftövervakningsanlägg-ningar, 779,5 milj.kr. för slamnälsanläggningar, 304,7 milj. kr. för regionala nät och 171,7milj. för lokala nät. Utbyggnadsplanerna grundas på verkels tidigareredovisade prognos över belastningsutvecklingen, aktuella ulbyggnadsplaner förproduktionsanläggningar m. m. Medelsbehovel förfidigare inle redovisade, nu föreslagna arbeten framgår av följande sammanställning (i milj.kr. Driftövervakningsantäggningar m. m. Installation av larmradio för Ny shuntreaktoreffekt i Syd- av havererad reaktor i Hjälta Ny 400/transformering i Stomorrfors Prop.1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 139 200/70/transformering i Installation av ny transformator 130/20kVi Ytlerby spänningsändring från 50 till Installation av ny 130/ transformator, redundanta skydd samt byte av brytare i Byggande av en ny 130/ station på saml en ny Ombyggnad och förnyelse av stationer inom Trollhätte kraft- Förstärkning av matningen lill Ny 70/station i InstaUation av en andra trans- Installation av en tredje Installation av en andra Ombyggnad och förnyelse av Ny 220/transformator Ny 220/70/och ny 70/ Prop.1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 140 130/40/, ny 40/ tiU i , nya 40/transformatorer i spänningshöjning resp. ny 40 Installation av ny kontroll- Installation av ny 130/ Uppförande av ny station Ny 130/transformator i Nya verkstads-, depå-, kontors-och personalulrymmenvid Ospecificeradeupprustningar, nyanslutningar och förstärknings åtgärder - 94,9 Medelsbehovel för övriga ändamål har avvallenfallsverkel beräknats till 181,5milj. I beloppet ingår 48,5 milj. kr. för inköp och komplettering av fastigheter, 30 milj. kr. förvärv ochfinansiering av eldistribulionsföre-lag,100 milj. kr. för finansiering av permanent behov av inventarier saml 3 milj.kr. för investeringar i kanalanläggningar. har bemyndigatregeringen att teckna borgen för lån till bolag i vUka vattenfallsverket förvaUarstatens aktier intill sammanlagt 8083 milj. kr., varav högst 180 milj.kr. för lån tilleldistributionsföretag (prop. 1981/82:25bU. 10, NU 1981/82:18, rskr 1981/82:126). Enligt gällande regler (prop. 15, NU 1975:15, rskr1972:90) har ramen minskal liU 8037 milj. kr. genom återgående borgensåtagandenvid återbetalning av lån. Av ramenhar 7400 milj. kr. motiverats av behov av borgensteckning för lån somForsmarks tar upp på den allmänna kapital- Prop.1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 141 Verkets borgenteckning för detta bolagutgjorde drygl 6571 milj.kr. Någotfinansieringsbehov beräknas inte för block 1 och 2 under /82 då bådablocken numera är i kommersiell drift. För Forsmark block 3har invesleringsarbelena intensifierats och för /82 beräknas ell totaltfinansieringsbehov om 1445 milj. kr. Av detta beräknas 1 055 milj. kr. läckas genom externalån med borgensleckning och 390 milj. kr. genom delägarlån, varav verkels andel uppgårfill 290 milj. kr. För budgetåret1982/83 har det totala kapitalbehovet för block 3 beräknats lill 2175 milj.kr. Av delta avses 535 milj. kr. finansieras genom delägarlån, varavverkels andel uppgår liU 400 milj. kr., och 1640 milj. kr. genom upplagande avexterna lån med borgensteckning. Verkels andel av dennaborgensleckning har beräknats lill 1400 milj. kr. Finansieringsbehovenför Forsmark block 3 är beräknade ulan marginaler. Erfarenhetsmässigt kan emellertidförändringar och förskjutningar av såväl kapitalbehov som upplåningslidpunkler förekomma.Eventuellt kan också en förändring av den externa låneandelen och andelen ufiändskalån bliaktuell. För att kunna möta sådana modifieringar är del väsentligt all regeringen harvissa marginaler vad gäller rätt alt medge verket att teckna borgen. Motbakgrund av detta föreslår verket att borgensramen höjs med 1600 milj. kr. AB Kämkraftutbildningkommer all anskaffa en simulator för /3 (prop. 1980/81:90bil. 1 s. 411 och 413). Tolala investeringskostnadenför denna beräknas lill 130-140 milj. kr. Finansieringen har förutsatts ske dels med delägarlån, dels medextern upplåning. Verkels andel av delägarlån bedöms bli 12,5 milj. kr. ochbehovel av borgensleckning 105 milj. kr. Förvattenfallsverkels dellagande i utbyggnad av värmecenlral i , vilket avsesske genom alt verket blir delägare i , behöververket under /82 tillskjuta 1 milj. kr. i aktiekapital, 2,5milj. i delägarlån saml teckna borgen för lån om 2,3 milj. kr.motsvarande verkets del av lån som bolaget behöver för verksamheten. /83 beräknas 1,4 milj. kr. åtgå i borgensleckning för verkets del. Verksamheten inomverkets eldistributionsbolag skall i första hand finansieras med bolagens egna medel och - iden mån dessa medel inle räcker förerforderliga invesleringsarbeten - med upplåning på allmänna kapitalmarknaden. För bolag som bedriververksamhet inom expansiva områdenoch för bolag, i vilka mer omfattande upprustningsålgärder erfordras av dislribulionsanläggningarna, blirupplåning ofrånkomlig. Vid upplåning påallmänna kapitalmarknaden krävs oftast borgen av bolagets ägare som säkerhet för lånen.Genom bildandel av (), lill vilket fiertalel av verketsaktieposter i eldislri- Prop.1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 142 butionsbolag har överförts, har emeUertid verkelsborgensteckning kunnat begränsasgenom att i stället SEAB har inträtt som borgenslecknare för nyaborgensåtaganden. För vissaeldistribufionsbolag, vars aktier ägs av , kan det emellertid blinödvändigt med statlig borgen vid extern finansiering. Sådant är förhållandet för bl.a. () som har påböijal utbyggnad avQärrvärmeanläggningar i . För alt klara finansieringen härför avser GEABalt söka ytterligare AP-fondslån, för vilka hitfills har krävts borgen av vattenfallsverket. Ramen förvattenfallsverkels borgensåtaganden gentemot eldistribufionsbolag utgörför /82 180 milj. kr. Den utnyttjade delen av ramen var den 31oktober 1981 ca 158 milj. kr. Under / 82 förutses av verketerforderliga borgensåtaganden uppgå lill 17 milj. kr. Motsvarande behov /83 beräknas uppgå lill 20 milj. kr. Detta innebär all en ram om 200milj. Verkets förslaginnebär sammanfattningsvis all borgensramen skall ökas med 1620 milj. kr. kr., varav ramen för lån till eldislribulionsförelagföreslås ökas från 180 milj. kr. lill 200 milj. kr. () har yttrat sig över vallenfaUsverkels anslagsframställning och anför bl. a. följande. När det gällerelförbrukningens utveckling har SIND i sin rapport på 80-taletberäknat elanvändningsnivån lill exkl.överföringsförlusler. Statsmakternas beslut om en höjning av oljeskatten och ellklarläggande av förulsällningarna för användningen av elvärme leder lill att SIND:s bedömningskulle behöva justeras uppåt. SIND saknaremellertid f. n. underlag för all göra en mer ingående bedömning. SIND kan inle instämma i valtenfallsverketsbedömning all yllerligare styrmedelerfordras för all öka användningen av elvärme. SIND delarvattenfallsverkels bedömning alt nu existerande och påbörjadeproduklionsanläggningar är tillräckliga för all trygga elförsörjningen under 1980-talel. Beträffandevaltenfallsverkets ulbyggnadsplanering anför SIND all av-veckUngen avkärnkraften kan aktualisera en utbyggnad av en eUer flera huvudälvar, vilketskulle motivera den beredskap som vallenfallsverkel föreslår. SINDanser del emellertid inle vara nödvändigt att redan nu vidta åtgärder av det slagsom valtenfallsverkel föreslär. Om en förprojeklering av någon eller någrahuvudälvar ändå kommer lill slånd pekar SIND på vikten av all detta arbeteföregås av en utredning av konsekvenserna för miljö- och andra samhällsintressen.SIND erinrar om att även stamnäts-konsekvenserna måste undersökas och påpekar viklen av allutbyggnaden av stamnätetsker i ell långsiktigt tidsperspektiv. SIND förutsätter slutligen all vattenfallsverkels uppdragall utreda torv- Prop.1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 143 eldade anläggningar i Syd- och leder fillelt nära samarbete meUan vattenfallsverket och SIND mol bakgrund av SIND:suppgifter i fråga om denkommunala energiplaneringen. Landets tolalaelkonsumtion uppgick under /81 fiU , vilket är 1 %mer än under föregående budgetår. svarade /81 för eller av de tolalaelleveranserna i landet. Verkets fasta leveranser inkl. överföringsförluster minskadejämfört med föregående år från till eller med ca 0,7 %.Tillfälliga leveranser inkl. export uppgick lill ca . Av de somvattenfallsverket totalt levererade under /81 inkl. export svaradevattenkraft för , värmekrafl exkl. kärnkraft för och kärnkraft för 16,2 TWhmedan köptes in från andra svenska och utländska leverantörer. Jämförtmed föregående år minskade valtenkraftproduktionen, inköp från andra kraftföretagoch den oljebaserade kraftproduktionen medan kärnkraftproduktionen fördubblades. I sinanslagsframställning redovisar vallenfallsverkel inledningsvis sin syn på vissaallmänna energifrågor som bakgrund till och förutsättning för den egna verksamheten. Genomriksdagsbesluten om kärnkraftens användning i har enligt verket godamöjligheter skapats för en tillfredsställande elproduktions-kapacitet under1980-talel. Kärnkraft och vattenkraft beräknas svara för huvuddelen avelprodukfionen under 1980-lalel. Driften vid kärnkraftverken inriktas bl.a.på att bibehålla och förbättra säkerheten och uppnå en högproduktion. Arbetet medKol-Hälsa-Miljö-projektel fortgår enligt planerna. Slutrapporten beräknas bliavlämnad . Enligl verkelsfemårsplan för forskning, utveckling och demonstration (FUD) kommer underperioden 500 milj. kr. att satsas på sådana ändamål. FUD-verksamhelen finansieras medrörelseinkomsler. Verkels satsning påområdet solvärme och värmepumpar har ökat avsevärt. Ett annat energikrävandeområde inom vilket verket bedriver FUD-verksamhel är transportsektorn. Tillföljd av en genomförd studie om aktuell teknik och utvecklingsmöjligheter för elektriska vägfordonhar verket i samverkan med andraföretag och statliga verk startat en viss försöksverksamhet inom området.Vidare har verket köpt in ell anlal eldrivna fordon för all få ökadeerfarenheter av alt använda sådana. Ianslagsframställningen redovisar verket försörjningslägel vad gäller olja, kol ochkärnbränsle. På den inlernalionella oljemarknaden har under senare fid en bättre balans mellantillgång och efterfrågan lett till en stabilareprisutveckling. Verkels anslagsframställning innehåller också en Prop.1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 144 redogörelseför lägel inom Svenska . Beträffande denna fråga hänvisar jag lill prop. 1981/82:61 om kapitaltillskott lillSvenska . För all täcka bolagels föriuster har (NU1981/ 82:19, rskr 1981/82:128) nyligenanvisat 670 milj. kr. på tUläggsbudget I fill statsbudgeten för /82, varav 335 milj. kr. över anslaget : Kraftstationer m. m.Härav har 275 milj. kr. ställts lill verkels förfogande. Kolpriserna har tillföljd av bl. a. ökad efterfrågan stigit . Verkels insatser pä kolområdel skerhuvudsakligen inom ramen för , som bUdades . En vikfig del av verksamheten hitfills har varit all prövaprojekt som kan utvecklas lill delägarskap i kolgruvor. Uranpriserna harunder sjunkit kraftigt och förväntas under de närmasteåren bli realt oförändrade. Försörjningen med naturligt uran liksom tillgångenlill anrikningsljänsler och kapaciteten för bränsle-tillverkning anses varaliilfredsslällande. Vattenfallsverketredogör i anslagsframställningen för sysselsättningsläget inom verketunder 1980-talel. Under de senaste fem fill sex åren har antalet anställdainom anläggningsverksamheten minskat, en utveckling som verket räknar medkommer all fortsätta . De hårdast drabbade regionerna ärnorra , och Norrbollen/ . Verket förutser också enviss nedgång i anlalel tjänstemän vid huvudkontoret i . Jag ser del somväsentligt alt verket, bl. a. inom ramen för den pågående organisationsöversynen,planerar för den nedgång i anläggningsverksamheten som kommer att bli nödvändig under del närmasteårtiondet. Jag räknar med att verket planerar för och vidtar tillgängligapersonaladminislrativa åtgärder som omskolning, omplacering m.m. I vattenfallsverketsprojekteringsplan ingår enligt anslagsframställningen ell anlal ny- ochtillbyggnader av vallenkraftanläggningar och ell antal faslbränsleeldadevärmekrafl- och kondenskraftanläggningar. För all minskasvårighelerna all ersätta kärnkraften pekar verket i sin anslagsframställningpä vikten av all planera kraftsystemet så att bästa möjliga utgångslägeskapas innan ersättningen skall inledas. Jag instämmer i verkets uppfattning att del ärangelägel alt i god lid planera, lokalisera ochprojektera de anläggningar som kan bli aktuella. Jag vill i sammanhanget erinra om den kommitté jag har tillkallalmed uppgift alt föreslå åtgärder föratt säkra kärnkraftens avveckling och elt fortsall minskat oljeberoende(I 1981:08). Enligl verkelsuppfattning kommer en betydande del av kärnkraften all behöva ersättas medfaslbränsleeldade anläggningar, i första hand kol och torv. Verkelspågående program inom torvområdet ser jag som ell viktigt led i arbetet medatt la fram underiag för att bättre kunna bedöma bl. a. de ekonomiskaförutsättningarna för torveldade kraft värme verk. Avvecklingenav kärnkraften skulle enligl verket avsevärt underlättas Prop.1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 145 om en fortsatt vattenkraftutbyggnad kunde genomföras.Verket föreslår därför alt ett nytt utredningsunderlag för ochKalixälven tas fram. Den projekteringsom skulle ingå i den av verket föreslagna utredningsverksamheten skulleinriktas på en skonsam utbyggnad med särskill hånsyn lagen fillkällområdena i Qällen. Verket finner del vidare vara angelägel alt berördakommuner och länsstyrelser medverkar aktivt redan under planerings- och ulredningsskedet.Riksdagen fattade beslut om rikfiinjer i den fysiska riksplaneringenför vallendrag i norra och (prop. 1977/78:57, CU 1977/78:9,rskr 1977/78:100). Beslutet innebär bl. a. att de oulbyggda huvudälvarna Torneälv, älv, Piie älv och skall undantas från utbyggnad. Jaganser inle alt det finns skål all vidta sådana förberedelser för yllerligareutbyggnad som vattenfallsverket har föreslagit. Jag har i direkfiven till nämnda kommittén framhållit all den i sina överväganden bör utgå frånde av beslutade riktlinjerna för fortsatt vattenkraftutbyggnad och med denna utgångspunktöverväga vilket bidrag vattenkraften kan ge lill elförsörjningen i elt längre perspektiv. Jag kan medhänvisning härtill inle biträda verkets förslag på denna punkt. I sinanslagsframställning kommenterar vattenfallsverket elanvändningens utveckling . Iavvaktan på den utredning om del framlidaelbehovet som har slutförts inom centrala driflledningen (CDL) harverket vall alt basera sin ulbyggnadsplanering på samma an-vändningsnivä som redovisas i prop.