prop · G503102 · 1981-12-31 00:00:00 — Kommittén framhöll all sådanavaror och tjänster som fordrades för understöd av del militära försvaret ochcivilförsvaret och för individens och samhäUets överlevnad måste prioriteras.Del fredslida förberedelsearbetet för det ekonomiska försvaret måste kraflsamlasenligl denna prioritering. Planeringen borde skapa fömlsällningar för allförsörjningen i krig säkerställs. Civilbefälhavarnasplanering för Iransportverksamhelen mäsle samordnas med mililärbefälhavarnasmotsvarande planering. Med tanke på hur beroende de flesta lolalförsvarsfunktionerär av transporter måste planeringen så långt möjligt skapa fömtsätlningar föralt alla vikliga behov tillgodoses. Informationsverksamheteni krig hade slor betydelse för motslåndsförmågan. Civilbefälhavarna bordesamordna dels de olika länsstyrelsernas informationsverksamhet, dels den civilainformationsverksamheten med den militära informationsverksamheten. Försvarskommitlénlog i sill belänkande inle ställning lill den exakta fördelningen av personalför tolalförsvarsplaneringen mellan centrala, regionala och lokalamyndigheter. En förstärkning av civilbefälhavarnas kanslier var enligtkommitténs mening under alla förhållanden nödvändig. Utredningenom försvarsmaktens ledningsorganisation (FLU 1974) ansåg allcivilbefälhavarnas ansvar för planeringen inom totalförsvarets civila delarskulle förstärkas. Utredningenom civilbefälhavarnas roll i totalförsvarets krigsplanläggning föreslog allcivilbefälhavarna redan i fred borde ges ell klart planläggningsansvar och allplanläggningen på ell mera uttalat säll borde 1981/82:102 Bilagall Kommundepartementet 9 inriktasoch samordnas på den högre regionala nivån. Detta fömlsatte en anpassning av decentrala myndigheternas anvisningar samt all civilbefälhavarnas ställning,främst gentemot , preciserades bättre. Utredningen omcivilbefälhavarnas planläggningsuppgifter i fred m.m. ansåg i sill betänkandeall nuvarande ordning och syslem för den civila totalförsvarsplanläggningen ifred borde ändras. Skälen för detta var främst ett ökat behov av samordninginom del civila försvaret men även all civilbefälhavarnas samverkan med mililärbefälhavarnafordrade avsevärt ökade insatser från civUbefälhavarnas sida. EnUgt utredningenborde civilbefälhavarnas ökade ansvar och befogenheter i fred preciseras.Detta borde göras genom all en föreskriftsrätl infördes dels för centralamyndigheter gentemot civilbefälhavarna, dels för civilbefälhavarna gentemotlänsstyrelserna. Denna föreskriflsrätt skulle avse planeringens inriktning istort och inle reglera i detalj. De nuvarande personalresurserna vid civilbefälhavarnaskanslier var enligl utredningen inle lillräckligl stora för all kunna fullgöraäven dessa nya arbetsuppgifter, ulan det fordrades elt personaltillskott. föreslogs all nya handläggartjänster skulle inrättas vid samfiigakanslier; tre tjänster vid vartdera kansliet i Södra och Östra civilområdel samltvå tjänster vid vartdera kansliet i Västra civilområdel, Bergslagenscivilområde, civilområdel för Nedre och civilområdet för . Försvarskommitténunderströk i belänkandel (DsFö 1981:14) Totalförsvaret 1982/1987 civilbefälhavarnasökade betydelse för ledningen av del civila totalförsvaret och för samordningenmellan civil och militär verksamhet på den högre regionala nivån. Dettaberodde enligl kommUtén på att försvarsmakten i sin planläggning mer äntidigare ulgår från all stödja sig på det civila samhället för sin försörjning.Detta innebar ökade krav både i fred och krig på en nära samordning av dencivila och mUitära planläggningen. En förstärkning av civilbefälhavarnaskanslier var dock enligt kommitténs mening under alla förhållanden nödvändig.Kommittén tog i sitt betänkande inte stäUning fill den exakta fördelningen avpersonal för tolalförsvarsplaneringen mellan centrala, regionala och lokalamyndigheter. Föregen del instämmer jag i den bedömning som har gjorts i tidigare utredningar omcivilbefälhavarnas ökade betydelse för ledningen av del civila totalförsvaretoch för samordningen mellan civil och militär verksamhet på den högreregionala nivån. Försvarsmakten utgår i sin planläggning mer än tidigare från ellslöd från del civila samhället för sin försörjning. Detta ställer ökade krav ibåde fred och krig på en nära samordning av den civila och miUtäraplanläggningen. Begränsade resurser, som l.ex. sjukvård och transporter, måstekunna fördelas till både militära och civila tolalförsvarsgrenar inom engeografisk region. Regionen måste vara lillräckligl slor för all i sig hatillgångar i en omfattning som gör del möjligt all tillgodose de mest angelägnabehoven genom prioritering och omfördelning. 1981/82:102 Bilaga11 Kommundepartementet 10 Civilbefälhavarnasnuvarande ansvar och befogenheter i fred är reglerade i 15 § i instmktionen(1970:363) för civilbefälhavare. Enligt denna skall civilbefälhavaren verka föralt totalförsvaret inom civilområdel planläggs så att det i krig och vidkrigsfara kan föras med en enhetlig inriktning. Planläggningen skall ierforderlig utsträckning samordnas såväl meUan de civila myndigheterna ochorganen inbördes som mellan dessa och de mUitära myndigheterna. Enligt 16 §skall civilbefälhavaren i sin verksamhet samverka med mililärbefälhavaren. Försvarsmaktensledningsutredning ansåg all civilbefälhavarnas ansvar för all inriktaplaneringen inom totalförsvarets civila delar skulle förstärkas. Utredningenom civilbefälhavarnas roll i totalförsvarets krigsplanläggning ansåg allcivilbefälhavarna redan i fred borde ges ell klart planläggningsansvar och attcivilbefälhavarnas ställning, främst gentemot länsstyrelserna, bordepreciseras. I regeringens proposifion (1979/80: 135) om organisation regionala ledning m. m. framhölls att del i vissaavseenden rådde oklarhet beträffande civilbefälhavarnas formella rätt allmeddela länsstyrelser m.fl. föreskrifter för beredskapsplanläggningen.Regeringen avsåg all återkomma i frågan när utredningen om civilbefälhavarnas planläggningsuppgifleri fred m. m. var avlämnad. (FöU 1979/80: 15, rskr 318) hade inget atterinra mol de redovisade uttalandena i propositionen. Detökade ansvaret och de ökade befogenheterna för civilbefälhavarnasfredsplanering borde också enligl såväl utredningen om civilbefälhavarnasplanläggningsuppgifter i fred m. m. som försvarskommitté preciseras.Civilbefälhavarna borde få bl. a. en mera betydelsefull roll än inomföljande områden. De fidigare planerade stora utrymningarna kommer altersättas av ell mindre låst syslem som ger ökade möjligheter all utnyttjakombinationer mellan skydd, omflyttning och utrymning. För delta fordras enledningsorganisation som civilbefälhavarna måste ha ansvar för.Civilbefälhavarnas planer inom sjukvårdsområdet måste enligl försvarskommillénsmening samordnas med mililärbefälhavarnas krigssjukvårdsplaner och angeriktlinjer för hur de totala resurserna inom civilområdel skall utnyttjas ochledas. Inom del ekonomiska försvarels område har utvecklingen i samhäUet ochnäringslivet lell till all civilbefälhavarna får en allt störte roll församordning och ledning av försörjningen inom civilområdel. Med tanke på hurberoende de flesta lolalförsvarsfunktioner är av transporter måste planeringenså långt möjligt skapa förutsättningar för att tillgodose alla viktiga behov.Civilbefälhavarnas planering för de civila totalförsvarsfunktionernas transportverksamhelmåste samordnas med mUitärbefälhavarnas motsvarande planering.Informationsverksamheten i krig inom civUområdet har stor betydelse för motslåndsförmågan.Civilbefälhavarna bör enligl kommitténs mening samordna dels de olikalänsstyrelsernas informationsverksamhet, dels den civila informationsverksamhetenmed den militära. Prop.1981/82:102 Bilagall Kommundepartementet 11 Föregen del anser jag all de utredningar som har gjorts om civilbefälhavarnasansvar och befogenheter tydligt har visat all nuvarande bestämmelser inle ärtillräckliga. Såväl del civila totalförsvaret som samordningen meUan civil ochmilitär verksamhet på den högre regionala nivån har fåll ökad betydelse. Skalldel vara möjligt för civilbefälhavarna alt tillfredsställande genomföra sinplanläggning måste enUgl min mening ansvar och befogenheter preciseras. Ensådan precisering kan göras på olika säll. Den kan göras anfingen genom enändring i instruktionen för civilbefälhavare eller genom all bestämmelserutfärdas om planläggningssyslemet. Jag förordar att man väljer del förslag somhar förts fram i utredningen om civilbefälhavarnas planläggningsuppgifler ifred. Utredningen ansåg all preciseringen borde ske genom all bestämmelser utfärdadespå grundval av utredningens förslag om planeringssystemet. På så säll skuUe eltplaneringssystem saml förulsällningarna och villkoren för de berörda myndigheternashandlande bli fastlagda. Vidare skulle civilbefälhavarnas ansvar på grundval avinstruktionen också bli preciserat. Jag avser all återkomma till regeringen idenna fråga. Utredningenom civilbefälhavarnas planläggningsuppgifler i fred m. m. föreslog allinstruktionen för civUbefälhavare skulle kompletteras med bestämmelser om föreskriftsrätl.Utredningen föreslog all i 15 § i instmktionen för civilbefälhavare skulle tasin ell avsnitt som innebar all civilbefälhavare dels skulle iaktta deföreskrifter för planläggningens inriktning som meddelas av centralamyndigheter, dels själv fick meddela sådana föreskrifter till länsstyrelsernainom civilområdel. Denna föreskriftsrätl skuUe avse planeringens inriktning istort och skulle inle vara en detaljreglering. Enliglmin mening hör denna fråga nära samman med hela planeringssystemet. Jagförordar därför att den behandlas i den översyn av nuvarande planeringssystem somjagåterkommer fill . Försvarsmaktens ledningsulredning(FLU 1974) föreslog som har nämnts all civilbefälhavarnas ansvar förall inrikta planeringen inom totalförsvarets civila delar skulle förslärkas.Som en följd härav föreslogs också personalförstärkning vid civilbefälhavarnaskanslier. Regeringen behandlade i prop. 1979/80: 135 om organisation regionala ledning bl. a. civilbefälhavarnas uppgifter ochbefogenheter. Regeringen delade ledningsulredningens syn på civilbefälhavarnasuppgifter men var inte då beredd all lämna några konkreta förslag ulan avsågall återkomma liU detta sedan civilbefälhavarnas planläggningsuppgifler hadeutretts mera i detalj. Utredningen om civUbefälhavarnas roll i totalförsvaretskrigsplanläggning framhöll bl.a. all civUbefälhavarna redan i fred borde ges ellklart planläggningsansvar och all planläggningen på ell mera uttalat sätt bordeinriktas och samordnas på den högre regionala nivån. De framlagda förslagen fömlsatteen förstärkning av personalen vid civilbefälhavarkanslierna. Utredningen omcivilbefälhavarnas planläggningsuppgifler i fred m. m. föreslog också personalförslärkningarvid civilbefälha- Prop.1981/82:102 Bilaga 11 Kommundepartementet 12 Utredningen redovisade en kartläggning avarbetssituationen på civilbefälhavarnas kanslier. Resultatet av karlläggningenvisade att personalen vid kanslierna var för knapp redan för nuvarandearbetsuppgifter, i vart fall såvitt gällde handläggartjänster. Kartläggningenvisade ocksä all uppgifterna för civilbefälhavarna hade ökat avsevärt sedan år1970, då den nuvarande fredsorgansalionen bestämdes. SärskiU utbildnings- ochkonferensverksamheten hade kommU att bli av aUl större omfattning. Såvälutbildning som planläggning blev eftersatt. Något utrymme för de utökadearbetsuppgifterna för civilbefälhavarna som utredningen föreslog fanns således inle.Utredningen föreslog en personalförstärkning som i stort sell motsvarade heladen nya arbetsinsats som utredningen har föreslagit. Utredningens beräkningarledde lill all resurslillskollel borde vara tre nya handläggartjänster i vartderaSödra och Östra civilområdel saml tvä nya handläggartjänster i vartdera Västra civilområdelsaml civilområdena för Bergslagen, Nedre och . Chefen för försvarsdepartementet har tidigare i dagförordat all Bergslagens militärområde dras in . Detta medförförändringar även inom de civila delarna av totalförsvaret innebärande bl. a.alt Bergslagens civilområde också dras in . Jag förordar all sä sker. För egen del vill jag betona det nödvändiga i all de förslagsomjag har förordat tidigare om ändrat planläggningssysiem m.m. motsvaras av enviss personalförslärkning. De gjorda undersökningarna har visat all personalenär för knapp för all fullgöra de nya arbetsuppgifterna. Enligt min mening börsåledes civilbefälhavarkanslierna förslärkas i huvudsak enligl del förslag somhar lämnats av utredningen om civilbefälhavarnas planläggningsuppgifler i fredm. En utgångspunkt härvid är dock all delta skall ske efter omfördelning avresurser från andra civila tolalförsvarsmyndigheler. Jag har då beaktat all denuvarande tre tjänsterna vid kansliet i Bergslagens civilområde, som ärföreslaget för indragning, bör få tillgodoföras civilbefälhavarorganisalioneni dess helhet. Jag räknar vidare med, efter samråd med chefen förförsvarsdepartementet, att erforderliga resurser så långt möjUgl omfördelasredan under /83 för all finansiera återstoden av den föreslagnaförstärkningen av civilbefälhavarkanslierna. I syfte att underlätta en sådanomfördelning avser jag all tillsammans med chefen för försvarsdepartementetinitiera en översyn av nuvarande planeringssystem för all åstadkommaförenklingar och därigenom bl. a. kunna minska arbetsinsatsen på central nivå. Del är enligl min mening inle nödvändigt all de föreslagnaförstärkningarna av civilbefälhavarkanslierna enbart sker i form av enutökning av antalet tjänster. Civilbefälhavama har i vissa fall behov av allkunna utnyttja särskild expertis. Del kan l.ex. gälla all en krigsseklionscheffår gå igenom planeringen inom sill ansvarsområde. Det resurstUlskott jagförordar bör därför ges i en sådan form all civilbefälhavarna får en vissvalfrihet. 1981/82:102 Bilagall Kommundepartementet 13 Jaghar för civilbefälhavarkanslierna sammantaget räknat med en förstärkning påtolv tjänster eller motsvarande medel. Härvid har jag beräknat att CivUbefälhavarkansliernai Södra och Östra civilområdena tillförs medel motsvarande tre tjänster, medankanslierna i Västra civilområdel saml i Nedre och filiförs medel motsvarande två tjänster. I min anslagsberäkningför civilbefälhavarna för /83 har jag dock endast tagit uppmedel motsvarande tre tjänster, vUkel beräknas motsvara den besparing som år1986 görs vid en indragning av Bergslagens civilområde. Den slutligaanslagsbelastningen bUr beroende av den takt i vilken medel kan frigöras vidandra civila tolalförsvarsmyndigheler. I prop.1981/82:100 (bil. 18 s. 24) beräknades i avvaktan på en proposition omtotalförsvaret en besparing av 8 milj.kr. inom länsstyrelsernas försvarsenheler. Chefen förförsvarsdepartementet har redogjort för en delvis ny syn på ochinriktning av de civila delarna av totalförsvaret, som efterhand kommer allinnebära minskade uppgifter för länsstyrelsernas försvarsenheter. Detta harfrämst att göra med att kommunerna föreslås få ansvaret för att leda civilförsvarsverksamhelenpå lokal nivå. Vidare kommer de förslag jag nu lämnar beträffandecivilbefälhavarna och den därtill knutna översynen av planeringssystemet allleda lill en minskad arbetsbelastning på länsstyrelsernas försvarsenheler. Ibudgetpropositionen angav jag preliminärt att besparingar på 8 milj. kr. skullegenomföras vid försvarsenhelerna under /83. Mot bakgmnd av delbättre underlag som föreligger i fråga om fömlsätlningarna all åstadkomma ensådan minskning anser jag att hela detta belopp inle kan uppnås /83. Jag anser att besparingen för /83 börbestämmas till 4 milj. kr. Riksnämndenför beredskap har i sin anslagsframställning för /83hemställt om särskilda medel för all genomföra lokala och landstingskommunalaledningsövningar. 1981/82:100 (bil. 18 s. 106) har regeringen anförtalt frågan om särskilda medel för lokala och landslingskommunalaledningsövningar kommer all prövas i annan ordning. Föregen del anser jag all det är angelägel alt den kommunala och landslingskommunalaberedskapsplanläggningen kan prövas i samband med ledningsövningar. Jag harbeaktat detta i min slutliga beräkning av anslaget lill Länsstyrelserna /83. 1981/82:102 Bilaga 11 Kommundepartementet 14 1.8Anslagsfrågor för /83 FEMTONDE HUVUDTITELN B Länsstyrelserna m. m. 1981/82: 100 (bil. 18 s. 88) har regeringen föreslagU all fillLänsstyrelserna för /83 anvisa elt förslagsanslag av 1668486000kr. I avvaktan på proposifionen om totalförsvaret har jag därvid (s. 24) räknatmed en besparing av 8 milj.kr. genom förenkUngar och omprioriteringar inom försvarsenhelerna. Medhänvisning liU vad jag har anfört i del föregående förordar jag alt anslaget fillLänsstyrelserna förs upp med . 1981/82:100 (bil. 18 s. 88) har regeringen föreslagit att, iavvaktan på särskild proposifion i ämnel, liU Civilbefälhavama för budgetåret1982/83 beräkna ett förslagsanslag av . Frånanslaget bestrids kostnader för civilbefälhavarna. Sammanställningav anslagsberäkningarna (1 OOO-tal kr.) Beräknad ändring 1982/83 -(-1362 Medhänvisning fill vad jag har anfört i del föregående och fill sammanställningenovan förordar jag all anslaget lill Civilbefälhavarna förs upp Prop.1981/82:102 Bilagall Kommundepartementet Jag har därvid under anslagsposten Tillregeringens disposition beräknat . för civilbefälhavarnas nyaarbetsuppgifter. Fördelningen på kanslier avser jag all föreslå regeringen isamband med beslut om regleringsbrev för /83. Beräknadändring 1982/83 Löne- ochprisomräkning m. m. CivUbefälhavarenyrkar att huvudförslaget (minskning ) inle skall tiUämpas (4- 44000kr. Kostnaden för utbildnings-och övningsverksamhel för krigsplacerad personal beräknas öka (. Omkostnadernaberäknas öka (4- . Med hänvisning till sammanställningen beräknarjag delökade medelsbehovet för civilbefälhavaren lill . Beräknadändring 1982/83 Prop.1981/82:102 Bilagall Kommundepartementet 16 Löne- och prisomräkning m. m. Kostnaden för utbildnings- och övningsverksamhel för krigsplaceradpersonal beräknas öka (. Omkostnaderna beräknas öka (4- . Medhänvisning lill sammanställningen beräknarjag del ökade medelsbehovel förcivilbefälhavaren lill . Beräknad ändring 1982/83 1, Löne-och prisomräkning m. m. Civilbefälhavaren anser all kansliels personalresurserär otillräckliga och därför bör kansliet tilldelas en byråassislenl och enextra tjänsteman. Vidare bör en Ijänsl som assistent och en tjänst som expedilionsvaktinrättas som extra ordinarie inom personalplanen (4- . Kostnaden för utbildnings- och övnings verksamhetför krigsplacerad personal beräknas öka (4- . 4, Omkostnadernaberäknas öka (4- . Medhänvisning lill sammanställningen beräknarjag del ökade medelsbehovel förcivilbefälhavaren fill . Prop.1981/82:102 Bilagall Kommundepartementet 17 Beräknad ändring 1982/83 Löne- och prisomräkning m. m. Kostnaden för utbildnings- och övningsverksamhet för krigsplaceradpersonal beräknas öka (+517000 kr. Omkostnaderna beräknas öka (. Medhänvisning till sammanställningen beräknarjag del ökade medelsbehovel förcivilbefälhavaren fiU . Löne- och prisomräkning m. m. För planläggningsuppgifler såsom alarmering, transporter och försörjningfordras en förstärkning med en förste byråsekrelerare. Vidare yrkas enassistent för expedifions- och skrivarbeten m. m. Kostnaden för utbildnings- och övningsverksamhel för krigsplaceradpersonal beräknas öka (4- . Omkostnaderna beräknas öka (+ ). 1981/82:102 Bilaga 11 Kommundepartementet Medhänvisning liU sammanställningen beräknar jag det ökade medelsbehovet för civUbefälhavarenliU . Beräknad ändring 1982/83 Löne- och prisomräkning m.m. . Kansliet behöver förslärkas med en byråinspeklör bl. a. för all kunnauppfylla sina uppgifter enligl gällande inslmkfion. Vidare yrkas inrättande aven tjänst som assislent/kansliskrivare i utbyte mol en befinfiig extra tjänst (+140000 kr. Kostnaden för utbUdnings- och övningsverksamhel för krigsplaceradpersonal beräknas öka (+ . Omkostnaderna beräknas öka (+ . Medhänvisning tUl sammanstäUningen beräknar jag det ökade medelsbehovet för civUbefälhavarenfill . Jaghemställer all regeringen föreslår alt 1. med ändring av vad som föreslås i prop.1981/82:100, Bil. 18 s. 88 punkt 1. lill Länsstyrelserna för /83anvisa ell förslagsanslag av . 2. till Civilbefälhavarna för /83anvisa ett förslagsanslag av .