prop · G50399 · 1981-12-31 00:00:00 — Det skulle enligt SSR innebära att det för hälften avlandets torvtillgångar skall vara möjligt att sätta igång brytning utan attutvinningens inverkan på rennäringen blir föremål för någon prövning. Iavvaktan på att en samlad utredning av hela prövningssystemet kommer tillstånd måste enligt SSR yttersta restriktivitet iakttas i fräga om beviljande avytterligare bearbetningskoncessioner. 4 Torvutvinning i områden av betydelse för rennäringen Någraremissinstanser har särskilt kommenterat promemorians överväganden rörandetprvutvinning i pmråden av betydelse för rennäringen. () avvisar med kraft uUalandet i promemorian att"kritiken snarare synes gäUa tillämpningen av lagstiftningen än reglernasom sådana". Den allvarligaste bristen i nuvarande prövningssystem liggerenligt SSR i uppdelningen av tiUåtlighetsprövning-en genomkoncessionsförfarandet och hänvisandet av skade- och ersättningsfrågor tillprövning hos bergmästaren i första instans. SSR efterlyser ett nyttprövningssystem för koncessioner som tillgodoser rättssäkerhets- 1981/82:99 172 frågoroch även innebär att skadeförebyggande åtgärder och ersättningsfrågor skallvara klara innan brytning får påbörjas. Förbundet skisserar en reglering efterdet mönster som gäller för vattenrättsskipningen. SSRkonstaterar också att någon konsekvensstudie av torvbrytningens inverkan pårennäringen inte finns och understryker vikten av att en sådan kommer tillstånd. Lantbruksstyrelsen(LBS) understryker torvmarkernas betydelse för renskötseln och föreslår vissasärskilda föreskrifter till skydd för rennäringens intressen dels i de fallkoncessionsförfarande tillämpas, dels då koncessionsprövning inte är nödvändig. EnligtLBS bör sålunda föreskrivas att koncessionsmyndigheten i samband med prövningav ansökan om koncession inom renskötselområdel skaU inhämta yttranden frånlantbruksnämnd och berörd sameby. Undantag från skyldigheten bör gälla omsökanden till ansökan bifogar dels handlingar eller avtal som upprättas undersamråd mellan sökanden och byn, dels yttrande av lantbruksnämnden. LBS anför vidare att detskydd rennäringen får genom koncessionsprövningen inte kompenseras av 30 §rennäringslagen eller på annat sätt i de fall att åtgärder får företas utankoncessionsprövning. Om det skulle visa sig att rennäringsintresset åsidosättsgenom åtgärder som inte kräver koncession bör regeringen - utan attminerallagen då först måste ändras - kunna föreskriva särskiU tillståndstvångmed omedelbar verkan för både förberedande undersökning och andraundersökningar av torvfyndigheter inom hela renskötselområdet. Lantbruksnämndeni framhåller att renskötseln har en laglig rätt till utnyttjandeav bete på mark utanför helårsmarkerna och understryker att skador ocholägenheter från torvutvinning skall antingen förebyggas på lämpligt sätt ellerkompenseras genom kontant ersättning. Lyckselekommun delar den i promemorian framförda uppfattningen att samernas intressenkan tillgodoses inom den nu gällande lagstiftningens ram och att ändradelagregler inte är påkallade. Vad som erfordras är ett närasamråd med samerna i ett tidigt skede. Det åvilar såväl kommunerna somlänsstyrelserna att hitta lämpliga rutiner för sådana kontakter, dels i sambandmed det kommunala planarbetel, dels i varje särskilt koncessionsärende. Ianslutning till frågan om delegering av koncessionsärendena tiU länsstyrelsenframför vissa remissinstanser synpunkter på beslutsunderlag, samrådsförfarandeoch delegering av tUlsynen av torvverksamheten tiU länsstyrelserna. Prop.1981/82:99 173 Några remissinstanser föreslår vissa ytterUgare incitamenttill en ökad torvutvinning utöver de som har föreslagits idepartementspromemorian. Behov av en mera genomgripande översyn av lagstiftningenpå området påtalas av nägra remissinstanser. Dessa övriga synpunkter m.fl. redovisas i det följande. Fleraremissinstanser kommenterar särskiU det som sägs i promemorian om vikten av attlänsstyrelserna har ett underlag för sina beslut som ger möjligheter att vägasamman kort- och långsiktiga regionalpolitiska, ener-gipoUliska ochnaturvårdspolitiska aspekter. Som underlag för handläggning avtorvärenden krävs, anför statens planverk, ett bedömningsunderiag som visartillgångar och behov inom länet samt översiktligt redovisar motståendemarkanvändningsintressen och naturmiljöns känslighet. förutsätteratt i ett första skede i samarbete med kommunerna tar fram sådanalänsvisa torvredovisningar. Vikten av att torvresursfrågorna på ett merapåtagligt sätt kommer in i den kommunala fysiska översiktsplaneringenunderstryks också av länsstyrelserna i och samt avLycksele kommun. framhåller att ett viktigt underlag i sammanhanget kan kommaatt utgöras av den våtmarksinventering som f. n. bedriverinom delar av landet. En förutsättning för detta är dock enligt verket attinventeringen ges sådant ekonomiskt stöd att den kommer att omfatta alla merbetydande våtmarksområden. Betydelsen av att våtmarksinventeringen kanslutföras understryks pckså av länsstyrelserna i , . i anser det angeläget atttillförlitliga vegetationskartor framställs över länet. Behovet av kunskapsunderlag för att tillfredsställandekunna bevaka kulturminnesvårdens intressen framhålles särskilt av länsstyrelseni län. i understryker att det är avväsentlig betydelse att kunskapen om landets torvmarker, deras utnyttjande ochkonsekvenser av detta sammanställs så att den osäkerhet som framförallt råder på användarsidan minskar. Behovet av bättre överblick övertillgångar och kvalitet på inomregionala fasta bränslen påtalas slutligen ocksåav i . Några remissinstanser uttalar sig speciellt när del gällerfrågan om samråd i anslutning till länsstyrelsernas hantering av ärendenrörande torvutvinning. hänvisar sålunda till de godaerfarenheterna av de förhandssamråd i torvärenden som ägt rum både medlänsstyrelserna och och anser att det bör övervägas om inteförhandssamråd bör införas som en obligatorisk del av ansökningsförfaran-del.Bestämmelser härom skulle kunna tas in i förordningen till mineralla- 1981/82:99 174 gen.Också länsstyrelserna i och förordar eltobligatoriskt förhandssamråd. Önskvärt frånkulturminnesvårdens synpunkt vore enligt i attsamrådsförfarande med länsstyrelse inför omfattande husbehovstäkter inarbetas,förslagsvis i 8 § fornminneslagen, med hänsyn till förekomsten i landetstorvmarker av fornfynd och fornlämningar. påtalarvissa brister i nuvarande handläggning av koncessionsärenden med hänsyn tillandra markanvändningsintressen och till den planeringsprocess som harutvecklats i samband med den fysiska riksplaneringen. understrykerbehovet av att i en marklagstiftning slå vakt om det system med tidiga samrådsom har utvecklats. Enligt 40 § minerallagenär statens industriverk och bergmästarämbetet tillsynsmyndigheter. Detta harföranlett kommentarer från ett par remissinstanser. Enligt skulle tillsynen underlättas och bli mer effektiv om ävenlänsstyrelsen fick elt tillsynsansvar, i varje fall beträffande torven.Industriverket förutsätts därvid behålla den centrala tillsynen. Länsstyrelseni förutsätter i sin tillstyrkan av delegering avkoncessionsärenden att även tillsynen av torvkoncessioner delegeras tilllänsstyrelsen. och anser att fråganom statens rätt till del av vinsterna i torvföretag måste klargöras för attmöjliggöra kreditgivarnas framtidsbedömning av torvföretag. EnligtOljeersättningsdelegationen bör staten tills vidare avstå från uttag av produktionsavgifte. d. för att inte torvutnyttjandet skall hämmas i det nuvarandeintroduktionsskedet. ser det som nödvändigt från energi-, försörjnings-ochbytesbalanssynpunkt att torvens andel av vår totala energibalans åtminstoneuppgår till . Åtgärder som underlättar detta är utöver ett lättande avkoncessionstvånget enligt minerallagen även alt energiskatten görs så neutralsom möjligt och att mervärdeskatt inte belastar torv-konsumtion. Isyfte att ge bättre möjligheter för mindre företag att producera bränntorvföreslår Svenska Bränntorvleverantörers ek. att Oljeersättningsdelegationensstyrelse förstärks med ledamöter som väl känner till de mindre förelagensarbetssätt och villkor. ABKiruna Grus- & Stenförädling vill alt koncessionsavgifterna skall sänkasmedan anser att bestämmelserna om markanvisning skall ses över i syfte attväsentligt reducera kraven på kostnadskrävande fältarbete. Markanvisningsförfarandettas också upp av Mo och som tycker att markanvisning enligt 26 §minerallagen inte skall behöva ifrågakomma, om fyndigheten helt och hållet ärbelägen inom egen mark eller om överenskommelse kan träffas medfastighetsägarna och övriga sakägare. anser att en överflyttning av markanvisningsför- 1981/82:99 175 rättningentiU lantmäteriet bör övervägas eftersom arbetsbelastningen på bergmästarämbetetkan antas bli mycket stor och dröjsmål därigenom uppstå. Liknande synpunkteranförs av i som föreslår attkoncessionsmyndigheten får möjlighet att i tiUståndet förordna vem som skallutföra markanvisningsförrättningen. Någraremissinstanser påtalar behovet av en samlad översyn av minerallagstiftningeneller skisserar huvudlinjerna / ett nytt regelsystem. Oberoendeav nu föreslagna ändringar av minerallagen bör enligt statens industriverktorvens plats inom lagstiftningen övervägas inom en utredning omminerallagstiftningen. Ettfullständigt överförande av utnyttjanderätten tiU torv till jordäganderättssystemet,kompletterat med de bestämmelser om lösningsrätt för fastighetsägare vidsplittrad fastighetsindelning enligt mönster från byggnadslagstiftningen, delsbestämmelser om expropriationsrätt i de faU del exempelvis ur allmän synpunktär angeläget att fyndighet blir föremål för utvinning för energiändamål, skullemed stor sannolikhet resultera i en ökad produktion av torv inom landet och bördärför enligt övervägas. understryker behovet av en lagstiftning kring energitorv som verkligenstimulerar en övergång från olja tUl bl.a. torv och flnner det tveksamt omenergitorven bör behållas under minerallagen på . Frågan om desslagtillhörighel bör prövas på nytt och få en djupare belysning än vad som harvarit fallit i den remitterade promemorian. Somhar framgått av redovisningen under avsnitt 4 anser () att uppdelningen i besluten om tillåtlighet enliglkoncessionsförfarande Pch skadereglering enligt minerallagens bestämmelser ären avgörande brist med nuvarande prövningssystem. SSRanser att en samlad utvärdering av frågan pm bibehållande avkpncessionssystemet i jämförelse med alternativt syslem för prövning måste skeoch skisserar en lösning med mönster efter vad som gäller ivattenrättsskipningen. Länsstyrelseni understryker behovet av att en lagstiftning angåendetäktsamverkan kommer tiU stånd. En sådan samverkan bör enligt länsstyrelsenkunna underlätta initiativ med syfte att bryta bränntorv på mossområden medkraftigt splittrad ägostruktur och även bättre tillgodose naturvårdsintresset. Länsstyrelseni förordar att alla regler om tillstånd till torvtäkt för såvälenergiändamål som andra ändamål borde sammanföras i naturvårdslagen, som i såfall skulle kompletteras med föreskrifter om behovsprövning etc. Enligt10 § minerallagen kan koncession förenas med föreskrift som behövs för attskydda aUmänna intressen. Sådan föreskrift borde bl.a. kunna avse en anordningsom hindrar starkt försurat dräneringsvatten från 1981/82:99 176 torvmarkatt nå omgivningen anför i och påpekar vidare attdet av departementspromemorian inte framgår hur denna viktiga försurningsfrågaskall lösas vid energitorvbrytning utan koncession. utgår därförifrån att frågan kan behandlas enligt miljöskyddslagens 39-40 §§ i samband medtillståndsprövningen enligt 18 § naturvårdslagen. Elt uttalande med en sådaninnebörd i en kommande proposition vore enligt värdefull. Föratt i någon mån förhindra att ansökningar om täkttillstånd ges in i rentspekulativt syfte bör man enligt i kunna låtatillstånden förfalla pm dessa inte börjat utnyttjas inpm exempelvis ett årefter det att beslutet har vunnit laga kraft. Länsstyrelseni anför att förfogar över en betydandeforsknings- och utvecklingspotential genom bl.a. universitet.Skogshögskolan och Röbäcksdalens lantbruksförsöksanstalt och FOA. Med hänsynhärtUl finns det starka skäl att inom hithörande problemområden/öWöggfltyngdpunkten av FoU-verksamheten till . Härjedalenskommun föreslår att kommuner ges företräde till koncession inom sina gränser,om man redovisar planer för egen bearbetning eller avser tecknabearbetningsavtal eller exploateringsavtal med annan avnämare eller producenttill fördel för del allmännas intressen av oljeersättning, sysselsättning ochregionalekonomi. Även Energiverk förordar företrädesrätt.Sandvikens Energiverk föreslår också bl.a. att staten inventerar och undersökerinhemska bränsletillgångar och därefter redovisar sådana som utan hinder fårexploateras och att staten upprättar en fördelningsplan för dessabränsletillgångar. 1981/82:99 177 Sammanfattning av mineralpolitiska utredningens förslagvad avser lagstiftning [del av (SOU 1980:12) Mineralpolitik] Kravpå mer omfattande ändringar av minerallagstiftningen har debatterats pååtskilliga håll . har krav med denna innebörd restsi ett antal motioner. Motionerna 1978/79:1492 och 1978/ 79:2028 innehållerkritik mot vissa regler på del gruvrättsliga området. Enligt motionen1978/79:1492 bör regeringen göra en "översyn och konsekvensanalys"vad gäller tillämpningen av gruv- och mineraUagstiftningen. Motionärernauppmärksammar problem som sammanhänger med att alunskiffer innehåller olikamineral, vilket kan göra del nödvändigt att tillämpa bestämmelserna igruvlagen och minerallagen. Motionärerna anför vidare att konflikter blirsärskilt framträdande när anspråk på mineralutvinning riktar sig mot orrirådensom har starka konkurrerande markanvändningsintressen med hänsyn tillnaturvård, rekreation, jordbruk eller annan näringsverksamhet. biföllnäringsutskottets betänkande 1978/79:41 med innebörd att de frågor som tagitsupp av motionärerna borde analyseras närmare. Särskilt viktigt ansågs det varaatt få en lösning av problem spm är förknippade med tiUståndsgivning förutvinning av alunskiffer. Frågandiskuteras också i SIND:s alunskifferutredning (SIND PM 1978:2), där manföreslår en översyn av gruv- och minerallagstiftningen med syfte att"finna en formel som för framtiden tillgodoser behovet av en välfungerande mineralförsörjning inom ramen för berättigade miljökrav och andraanspråk på markanvändningen". Förslaget innebär i huvudsak att kommunernages en ökad roll och att försörjningen i väsentliga avseenden inordnas isamhällsplaneringen. Flera remissinstanser tillstyrker en översyn av gruv- ochminerallagstiftningen på de grunder utredningen anför. (), geologiska undersökning (SGU), , , , Studsvik, Aktiebolaget () och vi själva framhåller dock att våra förslag böravvaktas. 1981/82:99 178 1.2Nuvarande gruv- och minerallagars huvudsakliga syfte Lagstiftarensgrundläggande inställning är att all prospektering är samhällsnyttig. Dagensminerallagstiftning bygger på denna tanke. Några särskilda tillstånd av statenatt prospektera krävs därför inte (förutom ev. tillstånd frånnaturvårdssynpunkt). All prospektering är fri under förutsättning attmarkägaren inte förbjuder den. För alt skydda sig mot konkurrerandeprospektörer kan man dock erhålla olika tillstånd (som gäller tvångsvis motmarkägaren). Markägaren får full ersättning för eventuella skador. Denmineralpolitiska, eller kanske snarare industripolitiska, tanken iminerallagstiftningen är således att stimulera till prospektering. Syftet äratt exploatering av mineralfyndigheter skall komma till stånd med åtföljandesamhällsnyttiga konsekvenser. Lagstiftningen syftar ytterst till att underlätta- inte förhindra - olika moment för den presumtiva gruvbry-taren. Självfalletligger det också i statsmakternas intresse att skapa ordning i branschen ochse till att olika motstående intressen visas vederbörlig hänsyn. Det måsteemellertid kraftigt betonas att detta sistnämnda intresse i allt väsentligt harriktat sig mot exploateringsstadiet och inte undersökningsstadiet.Lagstiftningen innehåller också olika medel för att tillgodose det allmännasekonomiska intressen inom själva gruvnäringen. Enviktig princip är att gruvbrytning, på samma sätt som annan industriellverksamhet, är underkastad även annan lagstiftning som rör användning av markoch vatten. Här kan nämnas byggnads-, vatten-, naturvårds-, miljöskydds- ochfornminneslagstiftningen. Gruvrätten utgör sålunda en förutsättning för attkunna utverka de tillstånd av olika slag som enligt sistnämnda lagstiftningkrävs för verksamheten. Rättenatt utnyttja malm och mineralförekomster regleras i vårt land enligt tre oUkasystem, nämligen inmutningssystemet, koncessionssystemet ochjordäganderättssystemet. Det mesta av den nu gällande lagstiftningen påmineralområdet kom . Gruvlagen(inmutningssystemet) Inmutningssystemetinnebär i princip alt den som först anmäler att han vill utnyttja en fyndighetfår ensamrätt till denna. Systemet ligger till grund för gruvlagen (1974: 342)som reglerar rätten att undersöka och bearbeta på egen eller annans grund belägenmineralfyndighet (1 kap. 1 §). Mineralfyndighet är inmutningsbar om deninnehåller 1. malm tUl guld, silver, platina,kvicksilver, koppar, bly, zink, järn, mangan, krom, kobolt, nickel, titan,vanadin, molybden, , tenn, vismut, antimon och arsenik, dock inte sjö-eller myrmalm, eller 2. svavelkis, magnetkis, grafit,apatit eller magnesit (1 kap. 2 §). Densom erhållit inmutningsrätt (inmutaren) får inom ett angivet område utföraundersökningsarbete i fråga om inmutningsbart (1 kap. 4 §). 1981/82:99 179 Villinmutaren bearbeta fyndigheten har han, under vissa omständigheter, rätt att fåsig anvisad mark för ändamålet, s. k. utmål (1 kap. 5 §). Mycketkoncentrerat kan utgångspunkten för lagen sägas vara att tillgodogörandet avlandets mineralfyndigheter bäst främjas genom utsikten av ekonomisk vinst förupptäckaren av en fyndighet. (SOU 1969:10) ansåg sig inte kunna förorda övergång till elt renodlatkoncessionssyslem utan föreslog endast vissa partiella reformer medkoncessionspräglade inslag inom ramen för inmutningssystemet. Utredningenbetonade statens möjligheter att påverka exploateringen genom främstkronoandelsinstitutet. (I utmål som läggs för annan än staten har staten rätttill andel med hälften (kronoandel) enligt 1 kap. 7 §). Minerallagen(koncessionssystemet) Principenför koncessionssystemet är att rätten all eftersöka och bearbeta fyndighetupplåts efter diskretionär prövning av statlig myndighet. Denna princip kommertill uttryck i lagen (1974:890) om vissa mineralfyndigheter (minerallagen).Enligt denna lag fordras särskilt tillstånd (koncession) för undersökning ochbearbetning av 1. olja, gas, stensah eller annatsalt som förekommer på likartat sätt, 2. alunskiffer för att utvinnaolja eller gas, 3. stenkol, eldfast lera ellerklinkrande lera, 4. uranhaltigt eller toriumhaltigtmineral, eller 5. torv för att utvinna energi (1§). Koncessionmeddelas som undersökningskoncession eller bearbetningskoncession (5 §). Minerallageninnebär ett starkare samhällsinflytande men syftar ytterst till samma sak somgruvlagen. Den reglerar prospekleringen efter och utvinningen av vissa mineralsom på grund av sin sällsynthet, speciella förekomstsätt och betydelse förindustrin eUer samhällsekonomin ansetts böra vara underkastade särskildreglering. Enligt minerallagen kan också en preliminär prövning göras medhänsyn till motstående intressen. Koncessionssystemetligger också till grund för lagen (1966:314) om kontinentalsockeln och lagen(1966:319) om rätt till sand-, grus- och stentäkt inom vissa allmännavattenområden. Rättenatt utnyttja som inte omfattas av ovannämnda fyra lagar tillkommer iprincip jordägaren. Gruvrättens syfte kan således sägas vara att främjagruvnäringen genom att inskränka den rätt som annars tillkommerjordägaren. Prop.1981/82:99 180 1.3 överväganden om fördelar och nackdelar medolika gruvrätts-system (GU), som avlämnade sitt betänkandeår 1969, gjorde överväganden om för- och nackdelar med olika gruvrättssystem. Idet följande anges några tänkbara fördelar med ett koncessionssystem och GU:sbedömning av dessa. Man kan se till att koncession endast ges åt företagsom har tillräck liga tekniska och ekonomiska resurser. GU:s bedömning: Begär flera sökande koncession uppkommerlätt tveksamhet om vem som enUgt samhäUsekonomiska kriterier bör erhållakoncession. Koncessionsområdena kan ges en omfattning och formsom är lämp lig med hänsyn till möjligheterna att genomföra en rationell undersökning och bearbetning. GU:s bedömning: Fyndighetens närmare beskaffenhet och lägeär obekant när en undersökningskoncession ges. Man kan inte heller med någonstörre grad av säkerhet förutse hur produktionsförhållandena inom koncessionenoch i närliggande fyndigheter kommer att gestalta sig . Genom villkor angående arbetet kan garantiererhållas för alt en koncession utnyttjas effektivt. GU:s bedömning: Arbetet måste anpassas efter vad som efterhand blir känt om fyndigheten. Brytningens omfattning blir beroende avlönsamhet och avsättningsmöjlighet. Allmänt hållna föreskrifter är inle tillstörre nytta. Samhällets inflytande kan säkras genom villkor av olikaslag. GU:s bedömning: Betydelsefulla koncessionsvillkor bör vara stadgade i lag eller åtminstone kända för intresserade företag. En samhällsekonomisk rimlig avvägning mellangruvintresset och motstående allmänna och enskilda intressen kan säkerställas. GU:s bedömning: Det mest ändamålsenliga är att prövningeni dylika frågor liksom beträffande annan industri i första hand verkställs avsamhällets planeringsorgan och inte av gruvkoncessionsmyndighet. Härtill kan också följande bedömningar fogas: proposition underströk departementschefengruvrättens civil-rättsliga natur samt att förhållandet till motståendeintressen i stor utsträckning regleras i annan lagstiftning är gruvlagen. Den enskilda prospekteringsverksamheten kan minska omprospektören har svårt att bedöma möjligheterna att erhålla undersöknings- och bearbetningsrättigheter. GU ägnade ingående uppmärksamhet åt frågan ominmutningssyslemet lett till en splittring av gruvrättigheter på olika händeroch en otillfredsställande arrondering till hinder för rationell gruvbrytningoch malmbehand- 1981/82:99 181 Ung.Man fann dock att detta inte gällde Norrbottenregionen och Skellefte-fältetsamt att en betydande anpassning skett i Bergslagen. I1974 års proposition betonades att kronoandelen ger staten s.k.bryt-ningsvilsord, vilket innebär att staten, även om annan delägare i gruvaninte vill det, kan sätta igång undersökning eller brytning i gruvan. Vidsplittrade ägarförhållanden erbjuder kronoandelsinstitutet staten möjlighet attse till att enhetlig gruvdrift kommer till stånd. 1.4Motiv för enhetlig minerallagstiftning Vihar fört en diskussion om motiven för en enhetlig minerallagstiftning motbakgrund av att förutsättningarna för lagstiftningen i viss mån ändras. Viktigafaktorer är branschens ekonomiska utsikter och prospekteringens inriktning ochorganisation. Det har ställts krav på ökat inflytande från samhällets sida ochen förbättring av informationen, inte minst från lokalt och regionalt håU. Denfysiska riksplaneringen är under uppbyggnad. Planlagstiftningen håller på attreformeras. Enrevision av lagstiftningen kan göras från flera utgångspunkter. Här kankonstateras att man genom att göra om gruvlagen till en koncessionslag enligtminerallagens modell skulle skapa ett mycket kraftigt merarbete för allaberörda parter. Detta får således betraktas som mindre lämpligt. Omman har någon mellanform av nu aktuella lagar som utgångspunkt i diskussionen om enhetlig lagstiftning skulle bl.a. följande fördelar kunna anges. Enstörre förståelse för lagstiftningen från länsstyrelser, kommuner, allmänhet m.fl. skulle kunna uppnås med de konsekvenser detta kan ha för ärendehantering,planering m. m. upplevs lagstiftningen som snårig och svårbegriplig.Många anledningar till missförstånd skulle också kunna undanröjas.