prop · G503169 · 1981-12-31 00:00:00 — 1 bostadsrättskommitté har behandlat ett antal lagbestämmelser som har betydelse för övergäng frän hyresrätt till bostadsrätt. I an slutning därtill har kommittén ocksä benandlat vissa delar av bostads rättslagstiftningen som rör verksamheten r en bostadsrättsförening i allmänhet utan egentligt samband med övergäng frän hyresrätt. Det hade varit en fördel om de överväganden som skett i dessa fall hadekunnat ske i ett större bostadsoolitiskt sammanhangeller i samband med att kooperationsutredningen kommer att behandla den lagstiftning som rör kooperativverksamhet. Vi kan dock tillstyrka huvuddelen av de förslag som framlagts av kommittén. I följande avseenden vill vi dock anmäla avvikande mening eller pä annat sätt kommentera kommitténs överväganden. 2 Det förslag till förköpsrätt för bostadshyresgäster i fastighet som ägaren avser att sälja innebär i vissa avseenden en förhållandevis omständlig procedur. Sävitt vi förstår kommer den möjlighet som kom munerna har att utöva sin nuvarande förköosrätt för att sedan trans portera ett förköp pä en bostadsrättsförening att finnas kvar. Det är troligt att den förköpsform som föresläs av reservanten pä ett smidigare sätt skulle kunna tillgodose desyften som förslaget har. Bl a skulle man därigenomundvika den risk för att oriserna trissas upp som säkert upostär när en fastighetsägare, som avser att sälja, i förväg vet att hyresgästkollektivet är en tänkbar köpare. Prop.1981/82:169 216 Kravet oä att minst hälften av de boende i en .sädan fastighet skall ha anslutit sig till tanken pä förvärv för attintressenamälan skall kunna göras, är ettutomordentligt restriktivt krav. Det ärinte ovanligt att en övergäng till bostadsrätt i ett inledande skede stöds av en relativt liten del av de boende, medanmajoriteten ansluter sig till tanken alltefter som innebörden av övergången kan redovisas mera utförligt. Om man frånsamhällets sida har den orincipiellauppfattningen att bostadsrätten erbjuder en fördelaktig form förbostadsägande och bostadsförvaltning, borde man lämna möjligheten öppen att ävenmed ett formellt sett mindre stöd bland deboende än kunna göra en intresseanmälan.Ett villkor bör givetvis vara att inte enmajoritet av de boende frän början motsätter sig en sädan ätgärd. En sädanintresseanmälan skulle inte heller te sig likasäker från fastighetsägarenssynpunkt och därmed inte oressa oriset uppät. 3 De av kommittén föreslagna reglerna för förköpsrättens beständ förefaller i de flesta avseenden rimliga. I ett avseende är emellertid förslaget otillfredsställande och ofullständigt. Om förköpsmöjligheteninte utnytt jas av bostadsrättsföreningen, skall fastighetsägarenunder en tväärs- period vara förhindrad att sälja fastigheten till ett lägre pris eller pä villkor som i annatavseende är mindre fördelaktiga försäljaren. Med nu varande inflationstakt är det inte osannolikt, att ett oförändrat pris i kronor under en tväärsoeriod i själva verket skulle leda till ett väsent ligt lägre pris än det som en bostadsrättsförening under angivna förhållanden haft att ta ställning till. Detta förhållande bör regleras i lag eller an visning. Det framgår inte heller av förslaget om och pävilket sätt en bostadsrättsförening kan fä förnyad förköosrätt om fastighetsägaren skulle vilja sälja pä fördelaktigare villkor under denangivna tväärsoerioden. 4 Möjlighetenför bostadsrättsföreningar atti sina stadgar införa bestäm melser om lösenrätt är ett exempel pä sädan lagändring som hade behövt prövas t ett större sammanhang. I detta fall är det fråganom prisbild ningen över huvud taget oä bostadsmarknaden, särskilt dä med hänsyn till överpriser, spekulationstendenser mm, som har den bostadsoolitiskt icke acceptabla konsekvensen att utestängai första hand låginkomsttagare frän Prop.1981/82:169 217 stora delar av bostadsmarknaden. *1an borde oröva de bostadspolitiska förutsättningarnaatt införa en lösenrätt i merobligatorisk form och med mer enhetliga regler för säväl tillvägagångssätt som metod för orissättning.Att öppna den möjlighet som lagförslagetinnebär är dock ett steg i rätt riktning. 5 Förslaget i BRL 51 a § är obegripligt. Som det är formulerat tycks innebörden vara att en bostadsrättsförening kan vägra att anta bostadshyresgäster i berördfastighet som medlemmar innan man har börjatanta sådana hyresgäster sora medleinnar. En logisk konsekvens av förslaget till lag om förköpsrätt för hyresgäster är ju att enförening inte kan genomföra eller ens planera att genomföra éttfastighetsförvärv utan att minst hälften avhyresgästerna i den berörda fastigheten ärmedlemmar i föreningen. Behövs sista meningen i förslaget? 6 Liksom i fräga om bestämmelsernai lag om förköosrätt för hyresgäster om intresseanmälan är bestämmelserna i förslagettill 60 a 5 i BRL onödigt restriktiva mot bakgrunden avdet allmänt uttalade mälet fränstatsmakternas sida att underlätta övergäng frän hyresrätttill bostadsrätt. Det borde vara tillräckligt att kräva2/3 majoritet bland de röstande med möjlighet fören majoritet eller eventuellt kvalificerad minoritet att hos myndighet kräva överorövning av stämmansbeslut. 7 I förslaget till ändringav 2 § i lagen om kommunala åtgärder för bostadsförsörjningens främjandeföreslås skyldighet för kommunen att utöva insyn i bostadsrättsföreningars verksamhet. Enligtspecialmotiveringen är tanken att detta i första hand skall avse föreningar som driver sin verksamhet med statliga bostadslän. Av lagtexten framgår emellertid inte nägra villkor.Vi kan inte se att kommittén redovisat nägot motiv varförjust bostadsrättsföreningars verksamhet skall vara föremalför insyn när motsvarande krav inte gäller bostadsfdrvaltare i övrigt med undantag av allmännyttiga företag. Prop.1981/82:169 218 8 Frågan om överförande avhyresfastigheter i allmännyttig ägo till bostadsrätthar av kommittén behandlats i särskild ordning. Detta är motiverat med hänsyn till att de allmännyttiga bostadsföretagenav lagstiftarna tilldelats en alldeles särskildroll i bostadsförsörjningen. Kommittén har inte tillfredsställande utrett pävilket sätt denna roll skulle komma att påverkas om bostäderi allmännyttig ägo skulle överföras i bostads-. rättsform.Alldeles uopenbart är, att hittillsvarande exemoel oä sådan överföring eller försök till sådan överföring lett till, eller skulle ha lett till, enmarkerat ökad segregation i boendet. Bl a motbakgrunden av de synpunkter som framförsi särskilt yttrande av experten anser vi det omotiverat att vidta särskilda ätgärder föratt underlätta överförande av allmännyttigt bostadsbestånd till bostadsrätt. Det är rimligt att sädanöverföring behandlas mycket restriktivt. Med hänsyn till risken för att varjeutbrytning av delar av ett allmännyttigt företags bostadsbestånd kan leda till risker förkreditgivarna, bör länsbostadsnämndens medgivande under alla förhållandenerfordras i kombination med möjlighet tillöverorövning hos . 1981/82:169 219 Utgångspunkten för bostadsrättskommittens arbete var attstärka de boendes inflytande över den egna bostaden. Detta kan ske genom enomvandling av hyresrätt till bostadsrätt. HSB tillstyrker förslag, som innebär,att bostadsrätten kommer till ökad användning som upplätelseform tillbostäder. Det finns emellertid IJostads-rättsföreningar av olikaslag. De vanligaste bostadsrättsföreningarna är sädana som bildas av och genomde kooperativa riksorganisationerna HSB eller Riksbyggen.Bostadsrättsföreningar har emellertid även bildats av grupper med särskildagemensamma intressen eller på Initiativ av byggnadsföretagare. Under senare ärhar dessutom, som utredningen påpekar, tillkommit ett antalbostadsrättsföreningar initierade av fastighetsägare, som genom upplåtelse avbostadsrätt förväntar sig ett bättre ekonomiskt utbyte av överlåtelsen avfastigheten än om denna skett genom en sedvanlig försäljning. 1 ett mindreantal fall har även hyresgäster själva bildat bostadsrättsförening och efterförhandling med fastighetsägaren förvärvat fastigheten i och för upplåtelse medbostadsrätt. Alla bostadsrättsföreningar, vare sig de tillhör debostadskooperativa riksorganisationerna eller är bildade av olikagruppintressen eller av byggmästare, grundar sin verksamhet påbostadsrättslagen. Bostadskooperation och bostadskooperativt byggande skallemellertid inte översättas till eller förväxlas med byggande i bostadsrättsföreningsform.Bostadsrätten är endast ett lagtekniskt uttryck för en upplåtelse avnyttjanderätt. Enbart den omständigheten att denna nyttjandeform användsinnebär inte kooperation. Kooperation betyder kontinuitet i produktion ochförvaltning och medlemmarnas aktiva engagemang i bägge dessa arbetsuppgifter.En omvandling av i första hand privata hyresfastigheter till bostadsrätt bördärför ske i former, som bäst tillvaratar hyresgästernas intressen och somgrundas pä kooperativa principer. Ombildningarna bör således i första hand skegenom de folkrörelsekooperativa bostadsföretagen . 1981/82:169 220 Härigenom garanteras att kraven på de storaadministrativa, juridiska, tekniska och ekonomiskt/finansiella insatser somkrävs i samband med ombildning av hyreshus till bostadsrätt blir tillgodosedda.1 åtskilliga fall torde de fastigheter, som blir aktuella för ombildning, varai behov av sanering i omedelbar eller nära anslutning till ombildningen. Det ärorealistiskt att tänka sig, att det bland hyresgästerna skall finnastillräcklig expertis för att klara därmed sammanhängande frågor. Inte blotttekniska utan även finansiella frågor ställer i detta hänseende stora krav påresurser. Hyresgästerna har antingen de bildat en bostadsrättsförening eller ejen typiskt sett svagare position i förhandlingarna om övertagande av huset änfastighetens ägare har. Om ombildningen från hyresrätt till bostadsrätt skermed stöd och under medverkan av HSB eller kan däremot kommitténsgrundtanke att den skall ske pä de boendes villkor garanteras. En ombildning avhyreshus till upplåtelse med bostadsrätt genom medverkan av de rikskooperativaorganisationerna innebär också för den tidigare ägaren i förhållande tillkommitténs förslag större säkerhet för ett genomförande. 1 de generelladirektiv regeringen utfärdat till offentliga utreoningar krävs attutredningarna också skall anvisa finansieringen av kostnadskrävande reformer.Detta synes bostadsrättskommittén inte direkt ha gjort. Ur samhällsekonomisksynpunkt torde emellertid en övergäng frän hyresrätt till bostadsrätt innebärabesparingar i form av lägre drifts- och underhällskostnader. All erfarenhetvisar att kostnadsutvecklingen inom bostadsrättsbeståndet är betydligt lugnareän inom hyreshusbeståndet. Det är ocksä sannolikt, att den ökade användningenav bostadsrätt som upplätelseform ger upphov till mera svärmätbara, men ändåpositiva samhällsekonomiska effekter. Det ökade ansvarstagandet för denenskilde som följer av det kollektiva ägandet avsätter positiva effekter även iövrigt. 1 syfte attgarantera ombildningen till bostadsrätt när flertalet hyresgäster önskar det,föreslär kommittén regler om hembud och om förköpsrätt för av hyresgästernabildad bostadsrättsförening. Det föreslagna systemet innehåller enligt HSB:smening onödigt byråkratiska inslag. Ett exempel härpå utgör reglerna omekonomisk plan. Skulle kommitténs förslag genomföras innebärande att ekonomiskplan skall upprättas och registreras innan bostadsrättsföreningen förvärvatfastigheten, förlorar bostadsrättsföreningen betydande medel omföreningsstämmans beslut blir negativt särskilt i betraktande av attkostnaderna för upprättande av ekonomisk plan inte är de enda, som till dentidpunkten drabbar föreningen. Kostnaderna för föreningsbildning, förutredning av förutsättningarna för fastighetsförvärvet m m är dä ocksånedlagda. Det kan inte vara nödvändigt att lägga ned sä betydande kostnader föratt få ett tillfredsställande beslutsunderlag för ett ställningstagande tillförvärv av fastigheten ifråga. 1981/82:169 221 Reservanten föreslår att gällande kommunalaförköpsrätt utvidgas att gälla samtliga typer av flerbostadsfastigheter.Syftet bakom förslaget är att undvika en komplicerad och besvärandeadministration. HSB delar denna uppfattning. föreslär vidare, att, omhyresgäster i fastigheter som berörs av förköp anmäler sitt intresse för att ifolkrörelsekooperativ form ta över fastigheten, kommunen skall medverka härtill,om den finner det bostadssocialt motiverat. Genom en sädan möjlighet tillförköp kommer tiden för fastighetsförvärv att väsentligt kunna förkortas ochhyresgästerna fär bättre tid och möjligheter att diskutera ombildningen ocheventuella förändringar i fastigheten med den expertis, som defolkrörelsekooperativa organisationerna förfogar över. Genom kommunens aktivamedverkan uppfylls även den av kommittén uppställda förutsättningen för statliglängivning. En fråga som i särskilt hög grad kommit att diskuterasi massmedia under senare är är modeller för begränsning av överlåtelsevärdenapå bostadsrätter. För det stora flertalet av bostadsrätter i landet gälleratt de priser, som uttages vid överlåtelse, får betraktas som rimliga ochbostadssocialt väl godtagbara i förhållande till allmänna inflatoriska värdestegringar.Det finns fortfarande områden där bostadsrätter av olika skäl är svåra attöverlåta till ursprunglig grundavgift och sådana förhållanden mäste antas kommaatt uppstå tid efter annan även fortsättningsvis. Emellertid förekommer framför allt i de större tätorternasinre delar en prisutveckling på bostadsrätter, som mäste betraktas som bostadssocialtorimlig. Denna prisutveckling sammanhänger med stor säkerhet medprisutvecklingen pä småhus och svarthandeln med hyresrätter samt ett alltförlitet utbud av bostadsrätter i dessa områden. 1 ingetdera fallet ärprisutvecklingen godtagbar. HSB finner det därför angeläget att inom sittområde kunna medverka till att genom en rimlig prisutveckling möjlighet skapasför bostadskooperationens medlemmar att fä tillgång även till dessabostadsrätter. Ifråga om det äldre beståndet kan övergripande åtgärder ifrågaom prisbildningen på småhus och bostadsrätter vidtagas endast avstatsmakterna. Ifråga om nyproduktionen kan lagregler tillskapas om möjligheterför bostadskooperationen att själv påverka prisbildningen. Detsamma gäller vidombildning frän hyresrätt till bostadsrätt. arbetar enligt sina direktiv medatt skapa ett system för en evig realisationsvinstbeskattning av bostadsrätter.HSB framhöll vid en s k hearing med kommittén att ett konsekvent ochlikformigt uppbyggt system för beskattning av eventuella realisationsvinsterför småhus upplåtna med äganderätt och för bostadsrätter i allt väsentligttorde vara tillräckligt medel för att motverka spekulationstendenser påbostadsrättsmarknaden. 1981/82:169 222 Enligt HSB:s mening bör prisutvecklingen inom det äldrefastighetsbeståndet mötas med en riktigt utformad beskattning och med åtgärdermot ekonomiska transaktioner med hyresrätter. Ifråga om nyproduktionen och vidombildning frän hyresrätt till bostadsrätt kan prisbildningen pä nägot sättbehöva kontrolleras. Detta galler givetvis även andra upplätelseformer.Bostadsrättskommittén föreslår att det skall bli möjligt införaprisbegränsningsregler och hembud beträffande bostadsrätt. HSB biträder tankenatt möjligheter skall finnas till prisregleringsföreskrifter och hembud istadgarna. HSB kcin emellertid inte biträda kommitténs modell i denna del. HSBdelar reservanten uppfattning om det angelägna i att likvärdigaregler för säväl bostadsrätter som villor införs på en och samma gång. HSBinstämmer också i exf>erten mening, att en hembudsskyldighetför bostadsrättshavare skall kombineras med en rätt för bostadsrättshavaren attfå bostadsrätten återlöst och att staten eller kommunen finansiellt garanterarett sådant åtagande. HSB har i skrivelse denna dag till Regeringen begärt attRegeringen skall tillsätta en parlamentarisk kommitté för översyn av bostadsrättslagstiftningen.HSB har därvid bland annat framhållit, att möjlighet till hembud ochförköpsrätt inom bostadskooperationens olika organisationsled och rätt förbostadskooperationen att i parlamentarisk ordning utforma en bostadssocialtrimlig prissättning måste införas. 1 den rätten bör ingå möjligheten att inomorganisationen behålla del av värdestegringen inom det kollektiva ägandet, attanvändas för återköpsgaranti och för kostnadsutjämning i nyproduktionen. Mot bostadsrättskommitténs förslag i övrigt, blandannat att långivningen i princip skall ske till bostadsrättsföreningen motsäkerhet i pantbrev i föreningens fastighet, att en av intygsgivarna skall varaoberoende av den som bildat bostadsrättsföreningen eller biträtt vidföreningsbildningen, att styrelseledamot skall kunna ersättas medkommunal rapportör och att överlåtelseavtalen skall vara skriftliga m m, harHSB ingen erinran. Prop.1981/82:169 223 51 STQCKHOmS BOSTADSFÖRENINGARSCEHTRA1FÖREHING (SBC) OCH BOSTABS-FÖRERINGABNAS RIKSFÖRBDHI) (BR) Bostadspolitiken börenligt vår mening syfta till att anpassabostadsbeståndet till de boendes önskemål och derasekonomiska resurser. De boende bör således sälångt möjligt kunna välja den boctadsstorlek-, standardoch förvaltningsform SOM vid det aktuellatillfället bäst passar dem. Behoven och önskemålen är inte desamitia under en människas livscykel. Det sora bäst passar den unge människan sora lämnat föräldrahemmet är antagligen inte den mest lämpade bostaden när han/hon etablerat familj. Påsamma sätt behöver inte den tidigare familjebostaden vara den bästa sedan barnen vuxit och lämnat föräldrahemmet. Det bördärför enligt vår mening finnas ett bostadsbestånd där rörlighet ärrr.öjlig. En sådan rörlighet harmånga positiva effekter - bl aminskar risken för trångboddhet resp kvarboende i bostäderscm är större än behoven - 1981/82:169 224 dvsdet befintliga bostadsbeståndet kommer till mer effektiv användning. Dagensbostadsmarknad uppvisar många brister. Opinionsundersökningarutförda i olika omgångar och vid olika tillfällen harklart visat att svenska folket vill äga sin bostad oavsett om den består av ettsmåhus eller en lägenhet. Nyproduktion av bostäder harde senaste årtiondena inte motsvarat de boendes önskemål.' I stället för bostäder somde boende själva äger har statliga och kommunala åtgärdervidtagits i syfte att producera flera hyresbostäder, framförallt ide allmännyttiga bostadsföretagens regi. Hyrespolitiken har medfört att äldre,attraktiva och centralt belägna bostäder haft lägre hyror än nyare, i och för sig bra bostäder menmed sämre läge i tätorternas periferi. Benägenhetenatt lämna en centralt belägen, billig bostad, även om den till storlekeninte motsvarar den boendes behov, har därför avtagit. Obalansen mellan tillgång ochefterfrågan i förening med icke marknadsmässighyressättning, i vart fall i , har medfört en"svart" hyresmarknad, som gett fördelar till dem som på något sättlyckats komma över ett förstahandshyreskontrakt. Enligt vår meningbör bostadspolitiken nu Inriktas på olika åtgärder som medför balans mellan tillgång och efterfrågan. Denbristande balansen mellan tillgång och efterfrågan på bostadsrättsmarknaden, dvs för få bostadsrätter i förhällandetill efterfrågan, har medfört höga priser i de centralt belägna,attraktiva områdena i , , m fl städer. Så länge prisbildningenärfri, vilket vi anser bör vara fallet, kommer det alltid att finnas hushåll som är bereddaatt inom ramen för sina ekonomiska resurser prioritera boendet ochacceptera relati-vt höga boendekostnader för att erhålla denbostad och det läge som vid det aktuella tillfället är bäst. Omdet anses att priserna pä bostadsrätter i sådana attraktiva områden i tätorternascentrala delar är för höga, bör åtgärderna naturligtvis inriktas på att utökautbudet, dvs skapa flera bostäder med de egenskaper son de Prop.1981/82:169 225 boendeönskar.Ökasantalet bostadsrätter genom nyproduktion, där den är möjlig, ochgenom ombildning från hyresrätt till bostadsrätt, kommer enligt ekonomiskalagar prisnivåerna att sjunka, om efterfrågenivån hålls oförändrad.Att genom andra åtgärder åstadkomma sänkta priser kommer att medföra en"svart' marknad även inom denna del av bostadsmarknaden, vilketskulle vara olyckligt. Bostadspolitikenhar och skall även fortsättningsvis enligt vår mening ha till syfte attbereda befolkningen bra bostäder. Ett uttryck för denna strävan harvarit att genom detaljerade normer och bestämmelser styra produktionen så att högkvalitet uppnås. Enligt vår mening är det angeläget att efterfrågan fär störrestyreffekt på den framtida produktionen änhittills. Således bör inte finansieringsvillkoren vara såkonstruerade att viss typ av bebyggelse eller upplätelseformfår bättre stöd än andra. Tekniska normer bör naturligtvisfinnas, men de bör inte vara sä konstruerade att utformningen styrs i detalj. De bör i ställetinriktas pä att skapa garantier för sundhet, hållfasthetoch säkerhet. Målmedvetna åtgärder bör enligt vår mening vidtas för att minska avdetaljbestämmelser och skapa ekonomiska villkor för boendetsom är neutrala mellan olika bebyggelse- och upplåtelseformer. Bostadsrättskommitténtillsattes för att underlätta för hyresgäster att i bostadsrättsform överta ägandet.Motivet var att regeringen ansåg det angeläget att öka de enskilda människornas inflytande Över sittboende och skapa bättre möjligheter för den enskilde att äga sin bostad. Videlar dessa grundläggande värderingar. Bostadsrätten är en braoch eftersökt boendeform. Dess fördelar framkommer tydligastnär de boende själva från början engagerat sig genom föreningsbildningoch fastighetsförvärv. egna undersökningar visar bl a också att denekonomiska informationen är bättre, grannkontakterna tätare, detegna arbetet vid husets skötsel mer omfattande och de boendes inflytande större än vidhyresboendet. Dessutom framgår av andra undersök- 15 1981/82. 1981/82:169 226 ningar,bl a av pris- och kartellnämnden, att de som bor med bostadsrätt lyckashålla driftskostnaderna lägre än de som bor med hyresrätt. Attbostadsrätten är en attraktiv boendeform bekräftas avdet stora intresse som hyresgästerna hos privata fastighetsägare ochallmännyttiga bostadsföretag visar för övergång till bostadsrätt. Ett stort antalintresserade hyresgäster hos de allmännyttiga bostadsföretagen iStockholm har redan organiserat sig i en intresseförening,St:ockholms Bostadsrättsintressenter. Föreningen, som bildades imars 1981, representerar ca 5.000 hyresgäster och arbetar inten-si-vtför att utverka kommunens och de kommunala bolagens medgivande till förvärv av defastigheter som medlemmarna bor i. Idén bakombostadsrätten som boendeform är att man tillsammans medandra ordnar sin boendefråga i ekonomisk och social samverkan. Bostadsrättsboendetger en rad fördelar. Det ger möjlighet till medinflytandei fråga om boendekostnad, förvaltning och boendemiljö.Bostadsrättsboendet ställer också krav på den enskilde och förutsättermedansvar i dessa frågor. Det är enligt vår mening bra för bäde individen och samhället. Genom kravet på självkostnadstäckning fårmedlemmarna en klar bild av boendekostnadernas verkliga storlek. Individen blirmån om att fastigheten och lägenheter skall skötas väl, eftersomlåga förvaltningskostnader och ett gott underhåll gerdirekt utslag i boendekostnaderna och fastighetens och lägenhetensvärde. Gemenskapen i socialt avseende, som har sin grund i denekonomiska gemenskapen i bostadsrättsföreningen, ger väsentliga plusvärden för deboende och är också betydelsefull för samhället istort. Bostadsrättsboendet innebär ocksä ettbostadssparande som är värdefullt för samhället och individen. För individen uppkommer möjlighettill ett värdesäkrat sparande som man måste varaberedd på ett ekonomiskt risktagande . Enförutsättning fÖr att en bostadsrättsföreningverkligen skall ge de nämnda fördelarna är att det föreligger en in- Prop.1981/82:169 227 tresse-och värdegemenskap mellan medlemmarna, framförallt vad gällerfastighetens förvaltning. Inte minst viktigt är att de är bereddaatt ta sitt fulla ansvar för den gemensamma egendomen, både vad gällerekonomi, förvaltning och miljö.