prop · G503120 · 1981-12-31 00:00:00 — Tullhöjningar som skydd för inhemsk produktion bör igörligaste mån undvikas främst på produktområden, där importen är begränsad,eller där den inhemska produktionen är koncentrerad till ett enda företag. säger sig inte ha haft möjlighet att göra någon mer ingåendebedömning av förslagets teknikdel och inte heller av dess konsekvenser förproducent- och avnämarsida. I princip finner dock verket inget att erinra motutredningens förslag vad gäller teknikdelen. Beträffande konsekvenserna föreller påverkan på olika intressenter av de föreslagna skyddsnivåerna anförverket att dessa behandlas mycket summariskt av utredningen samt att det intevarit möjligt för industriverket att med utgångspunkt från utredningens förslagoch dess redovisade överväganden bedöma dessa aspekter. Verket avstår därföratt ta ställning till de föreslagna skyddsnivåerna. Kommerskollegiumframhåller i sitt yttrande att en bedömning av det befogade i ett ändratgränsskydd för produkter hänföriiga till kap. 20 enligt kollegiets mening iförsta hand bör baseras på en utredning om det faktiska skyddsbehovet förindustrin i fråga. Härvid bör såsom utredningen framhållit ävenkonsumentintressena beaktas. Gränsskyddetför här aktuella produkter kan, som framgår av utredningens förslag i principdelas upp i tre komponenter, varav den ena utgörs av manufaktureringsskyddetför den inhemska industrin, den andra av tullbelastningen av i produkternaingående råvaror och den tredje av belastningen av i produkterna ingåendejordbruksreglerade råvaror. I det av trädgårdsnäringsutredningen framlagdaförslaget redovisas dock för de olika varuslagen ej närmare storleken av deolika komponenterna. Ej heller redovisas som regel i utredningen några andrauppgifter som styrker det faktiska behovet av att vidta uppjusteringar av detnuvarande gränsskyddet. Däremot har den särskilda arbetsgruppen medrepresentanter från trädgårdsnäringsutredningen och RÅK i en till gruppensförslag fogad bilaga för ett antal livsmedelsprodukter redovisat tull- ochavgiftsbelastningen för i produkterna ingående råvaror. Generaltullstyrelsensäger sig inte ha något att erinra mot övergången till värdetullar och ansersig inte ha anledning att ta ställning till det föreslagna 1981/82:120 92 grä'/sskyddetshöjd. Styrelsen påpekar dock att det föreslagna systemet med tullar ikombination med rörliga införselavgifter förorsakar merarbete för såvälimportörer som tullmyndigheter jämfört med nuvarande vikttullar. 3.1Ätbara frukter m. m. 3.1.1TuUta.xenr 08.10 (frysta frukter, ulan lUlsats av socker) har ingen erinran mot utredningens förslag i denna del. ställer sig positivt till utredningens förslag att utredamöjligheterna att i ökad utsträckning använda svenska jordgubbar förindustriändamål. Förbundet anför vidare. Densvenska industrins behov av jordgubbar som råvara till mos, sylt, marmelad m.m. och för försäljning som frysta importeras under rubricerade nummer samtunder nummer 20.03. Den försämring av tullskyddet som här skett har medfört attden tidigare inte obetydliga avsättningen av svenska bär härför har kraftigtreducerats. I ökad utsträckning har dessa kvantiteter därför fått söka sig utpå färskmarknaden. Produktionenav jordgubbar totalt i landet har ökat drastiskt . Detta harmedfört att betydande marknadsöverskott uppstår varje säsong. Tillräckligaalternativa avsättningsmöjligheter erbjuds inte. Förbundet anser att enförstärkning av det nuvarande tullskyddet gör det fullt möjligt att återta ochutveckla en marknad för industrin. Defördelar som kan uppnås genom en tryggad industriavsättning är förutom endirekt höjning av kvaliteten på färskmarknaden även en kvalitativt bättreberedd produkt. Det torde vara ovedersägligt att svensk råvara är kvalitativtbättre än varje importerad sådan. Industriavsättningen medverkar sominledningsvis framhållits till ett bättre och stabilare lönsamhetsläge förodlingen. Utredningenföreslår att tullen tills vidare skall sättas på . Förbundet vill framhållaatt detta i sig innebär att tullen för 08.10.100 skulle bli lägre än vadutredningen föreslagit vid prövning av kapitlen 6, 7 och 8. En värdetull,beräknad efter samma principer som då (genomsnittlig incidens ), skullebli . Detta menar förbundet också bättre överensstämmer med tullen påfärska jordgubbar (). anför i denna del. inhämtat efterfrågar industrin huvudsakligen snoppadejordgubbar, vilka de svenska odlarna inte kan leverera. För safttillverkningerfordras en typ av jordgubbar som knappast odlas i . Industriförbundethemställer att den föreslagna utredningen kommer till stånd och helstavslutas . Förbundet utgår från att berörd industri blirrepresenterad i utredningen. I avvaktan på resultatet av densamma bör nuvarandetull - /kg - tillämpas. Om utredningen skulle finna att industrins behovav råvara inte till väsentlig del kan tillgodoses av inhemsk odling börtullfrihet införas. I motsatt fall kan den föreslagna värdetullen om 11 %accepteras. 1981/82:120 93 har ingen erinran mot att den föreslagnautredningen kommer till stånd men skulle föredra att den nuvarande vikttullenbibehålles i avvaktan på resultatet av utredningen. Kollegiet vill dock intedirekt motsätta sig förslaget om en övergång till en värdetull redan nu menförutsätter i så fall att tullskyddet omprövas i ljuset av det resultat somutredningen kommit fram till. handelskammare uttalar i denna del följande. Utredningen föreslår att möjligheterna för svensklivsmedelsindustri att använda inom producerade jordgubbar bör utredasi särskild ordning. Handelskammaren tillstyrker att en sådan utredning kommertill stånd och förordar att den får i uppdrag att arbeta skyndsamt. I avvaktanpå resultatet av en sådan utredning föreslås att den nuvarande vikttullen 50kronor/bibehålles. Handelskammaren avstyrker således utredningensförslag om att tills vidare införa en värdetull som ersättning för dennuvarande vikttullen. erinrar om att utredningensförslag i fråga om tullen för frysta jordgubbar utan socker skiljer sigavsevärt från utredningens förslag i delbetänkandet SOU 1978:51 (vikttull om75 kronor per eller alternativt värdetull om ). EnligtHandelskammarens uppfattning finns det inget skäl att höjatullen för denna vara. Utredningen synes vara av samma uppfattning, trots stannat för en tullsats som ligger något importincidens. Föreningen hänvisar till vadIndustriförbundet anför angående önskvärdheten av att den föreslagnautredningen angående möjligheterna för svensk livsmedelsindustri att användainom producerade jordgubbar kommer till stånd. I avvaktan påresultatet av densamma bör enligt nuvarande tull om /kgtillämpas. 3.2 Tulltaxenr 20.01 och 20.02 (beredningar av köksväxter,frukter m. 3.2.1 Tulltaxenr 20.01 (köksväxter och frukter, bereddaetter konserverade med ättika etter ättiksyra) KommUtén för industrins råvarukoslnadsuljämning har ingetatt erinra mot trädgårdsnäringsutredningens förslag att i tullskyddet förtulltaxenr 20.01 även inkluderas kompensation för fördyringen avjordbruksprisreglerade råvaror. anser att de föreslagna tullarnakan accepteras. frukt- och grönsaksdistributörers föreninginstämmer i experten förslag om en tullsats på för bereddaeller konserverade gurkor, rödbetor och andra köksväxter. anör i sitt yttrande. 1981/82:120 94 Utredningenkonstaterar alt industrins behov av råvara f n. huvudsakligen täcks av eninhemsk produktion samt att importen av de beredda varorna är obetydlig. Möjligframtida lågprisimport motiverar dock enligt utredningen höjningar avtullnivåerna i föreslagen omfattning. Nämnden delar inte denna uppfattning tillfullo. De förhållanden som påpekats talar snarare för en viss återhållsamhetnär det gäller tullhöjningar, vilket f ö. även understrukits av experten i dennes särskilda yttrande. Nämnden anser att tullarna för härberörda varor bör kunna sättas något lägre än vad utredningen föreslagit,vilket ändå innebär överskridanden av gällande GATT-bindningar. KommerskoUegiumvill med hänsyn till den ändrade tullbelastningen för ingående råvaror intemotsätta sig en viss höjning av tullskyddet men föreslår med hänsyn tillkonkurrensläget och med beaktande av gällande GATT-bindningar att tullen sättstill . Härvid har kollegiet tagit hänsyn till belastningen av i produkternaingående råvaror samt beaktat att industrin dessutom ges ett för produkternagenomsnittligt sett rimligt netto-tullskydd. Stockholmshandelskammare konstaterar i sitt yttrande följande. Närdet gäller produkter hänförliga till tulltaxenummer 20.01 innebär förslagettullfrihet för vissa varuslag och en kraftig förstärkning av tullskyddet förberedda eller konserverade gurkor, rödbetor, köksväxtbland-ningar, rödkål m. m.Handelskammaren har inget att invända mot tullfrihet för varuslag som inteproduceras här i landet. Som motiv för tullhöjningarna kan antas föreligga enbefarad ökad lågprisimport. Den nuvarande importen av ifrågavarande produktertorde inte kunna anses hota svensk industri. Det föreligger därför enligtkammarens mening inte motiv för tullhöjningar i den utsträckning somutredningen har föreslagit. Härvid får också beaktas att gäUande vikttullar förvaror hänförliga till tulltaxenummer 20.01 delvis är bundna i och attavvikelse från importincidenserna kommer att mötas av kompensationskrav frånberörda GATT-länder i samband med omförhandlingarna. 3.2.1.1Gurkor (20.01.151) instämmer i utredningens förslag om tull med hänsyn tillodlingens regionalpolitiska betydelse i , , län ochGotland. Kooperativa förbundetanser att utredningens förslag om en värdetull på jämfört med en nuvarandegenomsnittlig incidens på och från östländerna är obefogat, bl. a.därför att importvärdet 1978 endast var av den svenska produktionen. Enkompletterande råvaruimport av färsk gurka behövs dock regelbundet förkonservindustrins produktion för att utjämna svängningar i tillförseln underproduktionssäsongen för att få full sysselsättning och jämn produktion iindustrin. Lönsamheten för den svenska industrin är dessutom redan idagtillfredsställande för hithörande varor. Prop.1981/82:120 95 3.2.1.2 Rödbetor (20.01.152) anser att den av beslutadetullen på färska rödbetor på sannolikt är för låg. För att bibehålla odlingoch industriproduktion inom landet är därför utredningens förslag om tullpå inlagda rödbetor befogat. framhåller i sitt yttrande attförbundet anser den föreslagna tullhöjningen onödig bl. a. därför attimportvärdet är en så liten del av hela produktionen. 3.2.2 Tulltaxenr 20.02 (köksväxter, beredda ellerkonserverade på annat sätt än med ättika eller ättiksprit) anför i sitt yttrande följande. Tullhöjningar har även föreslagits för konserverade ärtor,svampar och tryffel samt "andra" köksväxter (tulltaxenr 20.02).Tullnivån för ärtor höjs från till i de fall råvaran inte ärjordbruksprisreglerad (om så är fallet föreslås produkten överförd tilljordbruksprisregleringen med tullfrihet). Tullen för frysta ärtor (tulltaxenr07.02) har av höjts till , vilket enligt utredningen motiverarhöjningen för konserverade ärtor. Även för konserverade bönor som är baseradepå prisreglerad råvara hänförlig till tulltaxenr 07.05 föresläs en överföringtill jordbruksprisregleringen med tullfrihet. Nämnden tillstyrker förslagetför konserverade ärtor och bönor. Tillverkningen av svampkonserver i har under en följdav år utsatts för hård konkurrens genom import från av lågpriskaraktär.Utredningen pekar på att stora prisskillnader föreligger mellan inhemska ochimporterade konserver och att en ökning av denna skillnad kan få allvarligakonsekvenser för den svenska produktionen. Tullhöjning har därför föreslagitsfrån till . Nämnden har funnit ändringen rimlig. Till positionen "andra" köksväxter (20.02)hänförs bl. a. grönsaksblandningar. För att undvika snedvridning ikonkurrensförhållandet med råvarorna har föreslagits en dryg fördubbling avtullen, nämligen från till . Nämnden har funnit höjningen något iöverkant men med hänsyn till föreslagna tullnivåer likväl acceptabel. anför rörande utredningens förslag idenna del följande. F. n. utgår en tull om /kg för konserverade ärter,bönor och andra köksväxter och /kg för konserverad svamp. Tullarna ärbundna i vid utgående nivåer varvid för konserverad svamp i detaljhandelsförpackningarfinns en alternativ bindning vid . Vad gäller konserverade ärter, bönor och andra köksväxtertyder enligt kollegiets mening de senaste årens produktions- ochimportutveckling ej på att det skulle föreligga något behov av att höjanuvarande tullnivåer om 10, 8 resp. för här berörda produkter. Föroförändrade tullnivåer talar även det förhållandet att de nuvarande tullarna ärbundna i . Av utredningens förslag framgår det emellertid att avtulltekniska skäl tullarna för konserver av ärter och andra köksväxter bör varadesamma. 1981/82:120 96 dennabakgrund samt med beaktande av GATT-bindningarna föreslår kollegiet därför attsamtliga här aktuella produkter åsatts en värdetull om . Denna innebär förkonserverade ärter visserligen ett något lägre tullskydd än för närvarande.Härvid bör dock beaktas att konserverade ärter synes ha fått en något minskadråvarutullbelastning på grund av de på trädgårdsområdet företagnatulländringarna. Vadgäller konserverad svamp har utredningen pekat på att det föreligger storaprisskillnader mellan inhemska och importerade produkter. Importen av dessaprodukter ställd i relation till den inhemska produktionen är dessutom avbetydande omfattning. Med hänsyn härtill samt med beaktande av rådanderåvarukostnadsbelastning finner kollegiet en höjning av tullskyddet varaberättigad men anser att tullen bör uppgå till högst . Detta skulle betydaatt någon brytning av GATT-bindningen ej skulle behöva göras för desvampkonserver där en alternativ bindning vid föreligger. När det gäller förslagetatt överföra vissa produkter under 20.02 till jordbruksregleringen villkollegiet inte motsätta sig detta. Genom en sådan åtgärd skulle därvid dessaprodukter jämställas med potatisprodukterna inom samma tulltaxenummer. Kollegietvill emellertid peka på de komplikationer som förevarande GATT-bindningarutgör. anför i sitt yttrande att vad gäller konserverade ärter ochbönor som inte är baserade på jordbruksprisreglerade råvaror finns enligtförbundets mening skäl som talar för att dessa beläggs med samma tull sommotsvarande frysta produkter - dvs. Förbundet vill emellertid föreslå attbåda varuslagen beläggs med en tull om . Förövriga till detta tulltaxenr hänförliga varuslag kan enligt förbundet deföreslagna tullarna accepteras. 3.2.2.1Ärter (20.02.100) erinrar om att för frysta ärter har beslutat om en tullpä . Tullen för konserverade ärter bör ligga på samma nivå. Motivet härförär enligt förbundet att vid produktion av ärter för frysning framkommer alltidpartier som inte är lämpliga för frysning men utmärkta till konservering. Föratt vara konkurrenskraftig måste därför svensk odling och industri ha möjlighetatt producera även konserverade ärter. Den möjligheten säkras endast omkonserv- och frysärter har samma tull - . LRF instämmer i att ärter, som - imotsats till frys-och konservärterna som skördas färska - skördats mogna ochdärmed är att betrakta som jordbruksråvara, skall beläggas med införselavgift ilikhet med gula matärter och alltså ges tullfrihet. instämmer i det särskilda yttrande som avgivits avexperten med yrkande på att tullen fastställes till , som ärlika med förslaget till tull för frysta ärter. anser inte att det finns något behov av att höja tullen påkonserverade ärter och anför. 1981/82:120 97 Enhöjning av tullen för konserverade ärter skulle varken vara till fördel förodlingen eller för konsumenterna. Om man anser att skyddet för djupfrysta ochkonserverade ärter bör vara ungefär lika högt anser KF att tullen på frystaärter skulle sänkas. Det förekommer en betydande export av frysta ärter, medanden totala importen av ärter endast var av den inhemska produktionen. Sverigesfrukt- och grönsaksdislributörers förening instämmer i experten förslag om en tull på på konserverade ärter. 3.2.2.2Bönor (20.02.200) delar utredningens uppfattning att bönor som inte saluförs ibaljorna t. ex. bakade vita bönor hänförs till jordbruksregleringen. Förkonserverade bönor i baljor, t. ex. brytbönor och haricots verts föreslårutredningen en tull av . Som en följd av hård importkonkurrens har vi i Sverigesedan 1973 endast produktion av frysta bönor, i huvudsak brytbönor. Importen avkonserverade bönor sker från till låga priser och är snabbt ökande.Den av utredningen föreslagna tullen kan f. n. accepteras, men om en ökadimport visar sig skapa problem för svensk grönsaksodling bör frågan omtullhöjning aktualiseras. delar utredningens uppfattning att bönor som inte saluförs ibaljorna hänförs till jordbruksregleringen. Härigenom bör de vita bönornakunna få ett gränsskydd, som motsvarar det som de bruna bönorna har. Förkonserverade bönor i baljor, t. ex. brytbönor och haricots verts föreslärutredningen en tull av . Denna tull kan f.n. enligt förbundet accepteras, menom en ökad import visar sig skapa problem för svensk grönsaksodling, bör fråganom tullhöjning aktualiseras. Skåneshandelskammare anser att importen av konserverade bönor i hög grad utgörs avlågprisimport hån och och utgör ett konsumtionsalternativ tillsvensktillverkade djupfrysta eller på annat sätt konserverade grönsaker. Detkan enligt handelskammaren ifrågasättas om tullsatsen inte bör sättas någothögre än till , som utredningen föreslår. frukt- ochgrönsaksdislributörers förening instämmer i experten förslagom tullfrihet för haricots verts, brytbönor och liknande samt för vita bönor ikonserv. anser när det gäller tullen på produkter av vita bönor (såsomburkkonserver etc.) att denna bör vara så låg som möjligt eftersom någon svenskodling inte förekommer av vita bönor och det endast finns ett begränsatsubstitutionssamband mellan bruna och vita bönor. 1981/82:120 98 Utredningenföreslår att båda produkterna förs till jordbruksprisregleringen och gestullfrihet men att en lägsta importavgift på åsatts för vita bönor. Torkadebruna och vita bönor ingär nu i jordbruksprisregleringen, trots att någonodling av vita bönor ej förekommer i . KF anser därför inte attburkkonserver av vita bönor bör föras till jordbruksprisregleringen och attnuvarande tull på /IOO kg sänks eller ev. bibehålls för produkter av vitabönor. Impodanför i sitt yttrande följande. Bönortillhör de produkter som kan ha en potential från utan att på någotsätt konkurrera med existerande svensk produktion. Här föreslås två typer avgränsskydd, nämligen dels överföring till jordbruksprisregleringen, varigenomvissa typiska u-landsprodukter drabbas av högre priser, dels en höjning avtullen för vita bönor. Båda förslagen avstyrkes med hänsyn till konsekvensernaför u-landsimporten. ScandistorAB uttalar att vita bönor inte odlas i landet varför det ur odlarsynpunkt intekan vara motiverat med ett tullskydd för att indirekt stödja inhemskproduktion. I yttrandet sägs vidare. Konsumtionenav vita bönor på burk visar en mycket positiv utveckling. Produkten ärnäringsriktig och billig och en förändring av tullsats till värdetull i ställetför vikttull torde snart leda till en prishöjning av produkten, vilket måsteanses vara emot samhällets och konsumentens intressen. En prishöjning frånproducentled måste betraktas som en realitet med den inflationstakt som rådervärlden över. En iprocent värdebaserad tullsats påverkar då direkt konsumentpriset. Som bekantanvänder efterföljande handelsled pålägg i procent (eg. marginal i procent). Erfarenhetsmässigttror vi oss också veta att en tullsats per kg vara är mindre diskriminerandemot mindre och medelstora importörer genom att de stora köparna genomförhandlingar får bättre priser och därigenom en lägre faktisk tullkostnad perburk eller kg. 3.2.2.3Svampar och tryffel (20.02.300) delar utredningens uppfattning att svampar bör ges en tull på 15%medan tryffel ges tullfrihet. Sverigesfrukt- och grönsaksdistributörers förening instämmer i experten förslag om en tull på på svampar. Stockholmshandelskammare ifrågasätter om det finns skäl för en höjning av tullnivån försvampkonserver och anför. Beträffandesvampkonserver hänförliga till nr 20.02 i tulltaxan har utredningen föreslagiten värdetull som ligger betydligt importincidens för attmotverka en ökning av prisskillnaden mellan inhemsk och importerad konserv.Värdetullar är till karaktären inte särskilt effektiva som skydd motlågprisimport. 1981/82:120 99 framhåller i sitt yttrande att importen av champinjoner täcker ca93% av konsumtionen, "medan svensk produktion mest omfattarspecialprodukter. KF anser därför att tullen inte bör höjas. anser attförslaget till nya tullar leder till onödiga fördyringar för konsumenterna.Den helt dominerande delen av konsumtionen kan enligt förbundet endasttillgodoses genom import. Impod avstyrkerutredningens förslag vad gäller svampar och tryffel och anför. Denföreslagna tullhöjningen torde endast medverka till att konservera nuvarandemarknadsförhållanden - möjligen att i någon grad negativt påverka efterfrågan -och hindra nya länder, , att komma in på marknaden. I stället bordetullfrihet medges för detta stat.nr. Tomater(20.02.404) och anser i sina yttranden atttullen bör bibehållas på oförändrad nivå, vilket omräknat i värdetull blir ca11 %. Dennaprodukt är tillsammans med konserverade haricots verts den snabbast växandeimportprodukten under kapitel 20. Konserverade tomater bUr en allt vanligareingrediens i framförallt grytor och pizzor. UtveckUngen av importvolymen ochkonkurrensen med svensk färsk vara bör följas och tullen höjas till samma nivåsom för färskvara om importen skapar problem för den svenska tomatodlingen. Skåneshandelskammare framhåller i sitt yttrande att denna produkt ökar mycket snabbti importvolym. Utvecklingen av importvolymen och konkurrensen med svensk färskvara bör följas och tills vidare bör tullen enligt Handelskammarens meningbibehållas oförändrad, motsvarande omräknat till en värdetull. Tomatpulpoch tomatpuré (20.02.403 och 20.02.408) instämmer i utredningens förslag om fortsatt tullfrihet. kan i princip biträda utredningens förslag, men anser dockatt frågan måste ses i samband med den tull som kommer att fastställas förimport av färska tomater. Sparris(20.02.500) tillstyrker utredningens förslag om tullfrihet. Enligt förbundethar svensk produktion konkurrerats ut och den nuvarande odlingen säljs somfärskvara. Prisskillnaden är så stor att tullen saknar betydelse. Prop.1981/82:120 100 Andra beredda eller konserverade köksväxter(20.02.909) delar utredningens uppfattningatt eftersom motsvarande frysta produkter av getts tull bör dekonserverade varorna ha samma tullskydd. handelskammare anför i sittyttrande följande. Till denna kategori hänförs bl.a. grönsaksblandningar.Utredningen föreslår tull. Eftersom motsvarande frysta produkter avriksdagen getts tull vill Handelskammaren ifrågasätta om inte även dekonserverade varorna i denna grupp bör ha samma tullskydd. frukt- och grönsaksdislributörers förening anseri likhet med experten att andra köksväxter bör ges ett skydd på8%. Impod pekar i sitt yttrande på följande. Utredningen föreslår här en värdetull på medmotiveringen att till detta stat.nr. förs grönsaksblandningar som oftainnehåller ärter och morötter. drabbas emellertid ett stort antalu-landsprodukter som var för sig har föga betydelse på den svenska marknadenmen som för enstaka u-landsexportörer ändå kan vara väsentliga. Som exempel kannämnas kronärtskocksbottnar, böngroddar, bambuskott, couscous och andra mer ellermindre exotiska produkter, för vilka det inte rimligtvis finns någon anledningatt öka gränsskyddel. Om del nu skulle vara motiverat att höja tullen förgrönsaksblandningar innehållande ärter och morötter, vilket motsägs av detfaktum att dessa inte ens har något eget siat.nr., så borde man hellre göradetta genom att inrätta ett särskilt stat.nr. för den produkt man vill skydda. 3.3 Tulltaxenr 20.03 (frysta frukter med tillsats avsocker) 3.3.1 Jordgubbar (20.03.100) delar utredningens uppfattningatt tuilskyddet tills vidare bör var .