prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — Beredningen avanslagsfrågan bör slutföras i samband med att regeringen överväger frågan omgodkännande av uppgörelsen. Prop.1981/82:100 Bilaga 8 151 förordar jag allanslaget tas upp med oförändrat belopp. Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen att, i avvaktan påsärskild proposition i ämnet, fill i Uppsala:Byggnadsinvesteringar för /83 beräkna ett reservafionsanslag av . Bidrag till kommunala undervisningssjukhus 1980/81 Utgift 591694156 1981/82 Anslag 835 000 000 Från anslaget utgårersättning lill vissa kommunala sjukvårdshuvudmän enligt avtal omläkarutbildning och forskning vid kommunala undervisningssjukhus samt enligtavtal om anordnande m. m. vid dessa sjukhus av lokaler för stafiig verksamhet. Anslaget påverkasav den villkorligt träffade uppgörelsen om ändrat huvudmannaskap för akademiskasjukhuset i , som jag har berört underanslaget G 1. Beredningen av anslagsfrågan bör slutföras i samband medalt regeringen övervägerfrågan om godkännande av uppgörelsen. I avvaktan härpå förordar jag all anslaget las upp med oförändrat belopp. Jaghemställer att regeringen föreslår all, i awaklan påsärskild proposifion i ämnet, till Bidrag tiU kommunala undervisningssjukhusför /83 beräknaett förslagsanslag av . Vårdcentralen i : Förvaltningskostnader 1980/81 Utgift 2 234 973 1981/82 Anslag 2 234 000 Verksamheten vidvårdcentralen regleras genom ett mellan staten och länslandstingskommun träffat avtal om samarbete för uppförande och drift aven läkarstafion i läkardistrikt. Enligt avtalet bidrar staten lillkostnaderna för uppförande av läkarstationen saml svarar för den personalsom är avsedd uteslutande för utbildnings- eller forskningsändamål och föranskaffning av löpande utrustning, förbrukningsartiklar m.m., som hänförsig till nämnda verksamhet (prop. 7 s. 168). Från detta anslagbekostas bl.a. forskningsledning, konsulter, administration, material ochförbrukningsartiklar, resor och traktamenten, forskningslaboratorium samlden datamaskinella verksamheten vid vårdcentralen. Eninterdepartemental arbetsgrupp som har haft fill uppgift all se över organisations- ochfinansieringsformer för viss forskning och utbildning inom primärvården harnyligen lämnat en rapport i ämnet. Prop.1981/82:100 Bilaga 8 152 verksamheten vid vårdcentralen i skall inordnas iuniversitelsorganisa-fionen. I avvaktan på ställningslagande till detta förslagförordar jag all anslaget för nästa budgetår tas upp med ell beräknat belopp av 2,4milj. Medel för projektverksamhet under nästa budgetär har beräknatsunder anslaget A 3. Forsknings- och utvecklingsarbete samt försöksverksamhet. Jag hemställer alt regeringen föreslårriksdagen att, i awaklan påsärskild proposifion i ämnet, till Vårdcentralen i Dalby:Förvaltningskostnader för /83 beräkna eftförslagsanslag av . Från anslaget bekostas utgifier i sambandmed vidareutbildning av läkare. Enligt kungörelsen(1972:678) med tillämpningsföreskrifter till lagen (1960:408) om behörighet att utövaläkaryrket skall den som avlagt läkarexameninom riket och vill få legifimalion som läkare genomgå allmäntjänstgöring somläkare under ell år och , varav i princip inom allmän kirurgi, inomallmän internmedicin, tre månaderinom allmän psykiatri eller barn- och ungdomspsykiatri samt inom allmänläkarvård. Prov avläggs iallmän kirurgi, allmän internmedicin och psykiska sjukdomar. Den som vill fåspeciaHstkompetens, skall efter legitimation som läkare genomgåvidareutbildning, som består av viss huvudulbildning samt sidoutbildning inomverksamhetsområde av betydelse för sökt kompetens. Det åligger socialstyrelsenatt anordna dels prov för läkare som fullgör allmäntjänstgöring, delssystematisk undervisning med kunskapsprov för läkare som genomgårspecialistutbildning. meddelar också beslut om godkändaUmäntjänstgöring samt bevis om speciaUstkompetens. harinrättat en vidareutbildning (NLV). Efter samråd meduniversitets- och högskoleämbetet (UHÄ), landsfingsförbundetoch har styrelsen fastställt förslag till organisationför nämnden. NLV beslår av åtta ledamöter jämte ersättare för dessa. Enledamot, tillika ordförande i nämnden, företräder . Av övriga ledamöter utses tvåefter förslag av vardera UHÄ, landsfingsförbundetoch samt en av . 1981/82:100 Bilaga 8 153 Beräknad ändring 1982/83 Prov under läkares all- -I 955 000 -1 955 000 Antalet avlagda examinaför läkare beräknas lill 1000 under nästa budgetår. Av dessa är ca 150-175läkare med utländska examina. Pris- och löneomräkning + . Genomförande avhuvudförslaget, som innebär en besparing av , medför all enrevidering av författningssamlingen 1982/83 inle kan göras och att vissaadministrativa rutiner inte kan decentraliseras. Medel för arvoden ochersättningar till ledamöter hps nämnden m.m. anvisas under anslaget E 1 fr.o.m.innevarande budgetår. avser kostnader för informafion. Antaletdeltagare i skriftliga prov under läkares allmänljänstgöring beräknas till 3450 under /83. 3 Medel beräknas för 350kurser om vardera med i genomsnitt 20 deltagare i varje kurs. Administrativa uppgifterhar decentraliserats till regionkommittéernas sekretariat. Inför en utvidgningav det regionala samarbetet på hälso- och sjukvårdens område är en förstärkningav de regionala sekretariaten nödvändig. Arbetet med att laställning till efterutbildningsutredningens förslag pågår. har medanledning av regeringens förslag (prop. 1979/ 80:116, SoU 38, rskr 338)beslutat om åtgärder för all förbättra kontinuiteten i hälso- och sjukvårdenm.m. Mot denna bakgrund beräknar medelsbehovet för budgetåret1982/83 fill . har på grundvalav propositionen 1979/80:6 (SoU 45, rskr 386) fattat beslut om den principiellauppbyggnaden av framtida 1981/82:100 Bilaga 8 154 uppgifter och organisation. Detaljutformningenav organisafionen har handlagts av en särskild organisafionskommillé.Socialstyrelsens nya organisafion har trätt i kraft ochberäknas vara helt genomförd under /85. förläkares vidareutbildning har upphört med utgången av . Nämndensuppgifter har lagts pä , som har bildat en särskild expertnämndmed samma namn för att bereda vissa ärenden om läkares vidareutbildning. Jag kommer att under delföljande anslaget G 8. särskill framhålla att bör sträva efterall föra över ansvaret för kurser för efterutbildning av viss sjukvårdspersonalm.m. 1979/80:6föreslogs bl.a. att vidareutbildningen av läkare skulle decentraliseras. Bevisom allmänläkar- och specialistkompetens borde endast i undanlagsfall utfärdasav . och ansåg emellertid att dennaförändring kunde genomföras först om det fortsatta utredningsarbetet visade allen decentralisering kan ske ulan att utbildningens kvalitet försämras. all till regeringen överlämna en inomnämnden utarbetad rapport om för har den 9 juni1981 överlämnat kommitténs överväganden och förslag rörande läkarnas vidareutbildningi betänkandet "Ansvars- och uppgiftsfördelning m.m. för läkarnasvidareutbildning" (Ds S 1981:5). Organisationskommitténsförslag har remissbehandlats. De båda förslagen övervägs iregeringskansliet. I avvaktan på all ställning kan tas till förslagen beräknarjag till en början medel underförevarande anslag för en i stora drag oförändrad verksamhet under budgetåret1982/83. Jag anser emellertid att rese- och traktamentskostnaderna bör kunnanedbringas och lar hänsyn härtill vid medelsberäkningen. Därfill har jag räknatmed en besparing som motsvarar ell huvudförslag. Jag anser vidare allverksamheten bör totalt sell kunna minskas i en omfattning som motsvarar ca 2,7milj. Huvuddelen av begränsningen bör göras inom den s.k. systematiskaundervisningen. Jag har underreservationsanslaget F 4. Åtgärder för all förbättra kontinuiteten i hälso- ochsjukvården tagit upp vissa medel för efterutbildning av sjukvårdspersonal. Med hänvisning lillsammanställningen föreslår jag att anslaget tas upp med . Jag hemställer all regeringen föreslär att lill Vidareutbildningav läkare för /83 anvisa ett förslagsanslag av . 1981/82:100 Bilaga 8 155 Efterutbildning av viss sjukvårdspersonalm.m. Från delta anslagbekostas bl.a. viss efterutbildning av läkare, barnmorskor, kuratorer,sjukgymnaster, arbetsterapevter, farmacevter m.fl. samt kompletterandeutbildning av medicinalpersonal med utländsk examen, vilka har för avsikt attarbeta i . Kostnad 1982/83 I Kurseroch prov för utländsk medicinalpersonal Kurser och prov i svenska språket för utländsk medicinalpersonal 1 075 000 Kurser och viss kunskapsprövning för utländska läkare 539 000 Kurser för utländska tandläkare 140000 Kompletteringskurser för utländska sjuksköterskor Viss vidareutbildning för sjukgymnaster och arbets terapevter med utländsk utbildning 99000 Summa 2363 OOÖ Kurser för läkare m.fl. inom mödra- och barnhälsovården 46 000 Vidareutbildningav legitimerade sjukgymnaster m.fl. inomrehabiliteringsvård samt kurser för personal inom primärvärden m.n. Specialkurser för farmacevter 30000 Kurser i antikonception och preventivmedelsrådgivningför barnmorskor 60000 Summa 556 000 Huvudförslaget innebär enminskning av antalet kurser och prov för utländsk medicinalpersonal, vilket isin tur innebär förseningar av den komplettering som den utländska personalenmåste gå igenom för all fä svensk legitimalion. Ökade medel behövs föratt genom efterutbildning av berörda personalgrupper sprida kunskap omrapporter och utredningar som syftar till alt förändra innehållet i vården aväldre och långfidssjuka. 1981/82:100 Bilaga 8 156 Kurser och prov för utländskmedicinalpersonal Medel behövs för attanordna två kurser i svenska språket omfattande för hälso- ochsjukvårdspersonal med utländsk examen samt för prov i svenska språket för ca350 läkare m.fl. med utländsk examen som önskar förvärva svensk legitimationsaml för kurser i svenska medicinalförfattningar jämte särskildaförkunskapsprov av sädana läkare. Medel beräknas förtvå komplelleringskurser för sjuksköterskor med utländsk examen, kompletterandeutbildning för barnmorskor med utländsk utbildning saml för vissa stipendier ålkursdeltagare. Vidare beräknas medel för fyra kurser i svenskamedicinalförfattningar för sjuksköterskor som utbildats i annat nordiskt landoch tre motsvarande kurser för sjukgymnaster och arbetsterapevter med utländskutbildning. för stipendier tillsjuksköterskor som vid kurstillfället inle har anställning. Vidare beräknasmedel för älta prov i klinisk fysioterapi och arbetsterapi. Medel beräknas förkurser m.m. för olika yrkesgrupper inom primärvården med särskild hänsyn tillbehovet av rehabiliteringsinriktad behandling av långtidssjuka ochhandikappade. Kurser förinspekterande farmacevter har tidigare bekostats under anslaget. Överläggningarpågår med om överlagande av kursansvarel. Medel behövs för allanordna diskussionsdagar för barnmorskor i rådgivning om födelsekontroll. Organisationskommitténför har i sitt förslag till ny organisation för styrelsen lagtfram förslag om överförande av stora delar av den externa kursverksamhet sombekostas under anslaget lill andra huvudmän. Förslaget bereds f.n. inomregeringskansliet. Anslaget bör las upp med2 . Jag har därvid beräknat . för kurser och prov förutländsk medicinalpersonal och . för övriga kurser. Socialstyrelsenbör sträva efter alt föra över ansvaret för övriga kurser tillsjukvårdshuvudmännen. Del bör vidare ankomma på styrelsen all göra dedispositioner inom anslaget som utbildningsbehovet hos de olika grupperna avsjukvårdspersonal kan påkalla. Jag hemställer att regeringen föreslär att fill Efterutbildning av viss sjukvårdspersonal m.m. för /83anvisa ell förslagsanslag av . 1981/82:100 Bilaga 8 157 Vidareutbildning av tandläkare m.m. 1980/81 Utgift 9306 389 1981/82 Anslag 2410 000 1982/83 Förslag 2729 000 Enligl beslutom ny tandläkarutbildning (prop. 1978/79:41, UbU 23, rskr 205) har den allmännautbildningslinjen för tandläkare moderniserats och förkortals från fio lill nioterminer fr.o.m. . Vidare skall en ettårig aUmäntjänstgöring förlandläkare införas den . Allmänljänstgöringen förläggs till folktandvården och kommer att utgöraett krav för att få legitimation som tandläkare. För all de nyexamineradelandläkarna skall få erforderlig handledning under allmänljänstgöringen harvidare beslutats om en statlig handledarutbildning för klinikchefer eller andralämpliga handledare inom folktandvården. Utbildningen bör enligt propositionenomfatta och innehålla bl.a. sådana ämnen som socialodoniologi, parodonlologi,prolelik och rönlgendiagnoslik. Inledningsvis behöver enligt propositionen ca300 klinikchefer m.fl. gä igenom utbildningen för all behovet av handledningskall kunna fillgodoses när allmänljänstgöringen införs. Av anslaget /81utgör 9 milj.kr. bidrag, som enligl överenskommelse med Landstingsförbundethar utbetalats lill landvårdshuvudmännen för engängsinsalser vid genomförandelav den särskilda handledamlbild-ningen för klinikchefer och andra handledareinom folktandvården. Kostnad 1982/83 Tjänstledighet för kursledningen 1183000 Del faktiskautbildningsbehovet av handledare fram lill dä allmänljänstgöringeninförs beräknas av numera fill . Resterandeutbildning bör enligt genomföras under budgetåren 1982/83 och1983/84. Antalet deltagare i varje kurs beräknas till 20. 1981/82:100 Bilaga 8 158 Socialodonlologi/pedagogik 6 kurser ä Pedodonli 4 kurser ä Orlodonli 4 kurser å Parodontologi 3 kurser ä Cariologi 5 kurser ä Odontologisk röntgendiagnosfik 5 kurser ä Oral kirurgi 5 kurser ä Endodonli 5 kurser ä Prolelik + beltfysiologi + materiallära 5 kurser ä Kostnaderna förutbildningen har beräknats med ledning av erfarenheterna från nämndens förläkares vidareutbildning (NLV:s) verksamhet. Med utgångspunkt isocialstyrelsens bedömning av utbildningsbehovet under /83 ochen besparing motsvarande myndigheternas huvudförslag saml med beaktande av enviss löne- och prisutveckling beräknar jag anslaget förnästa budgetår till , vilket innebär en ökning med 319 000 kr.Därefter återstår av de totalt i propositionen 1978/79:41angivna . De återstående kursveckorna planeras bli genomfördaunder / 84. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Vidareutbildningav tandläkare m.m. för /83 anvisa ett förslagsanslag av . 1981/82 Anslag 1000 000 1982/83 Förslag 4628 000 Från anslaget bekostaslöner och utgifter för lokaler m.m. som avser giflinformalionscentralensverksamhet. Giftinformationscenlralen(GIC) är placerad vid sjukhuset (KS), vilket övergår lillStockholms läns landsfing (SLL). GIC, som förblir en statlig institution,svarar för rådgivning till allmänheten och lill läkare i akutaförgiflningssilualioner. Centralen betjänar hela landet och är tillgängligdygnet runt. Flest förfrågningar kommer frän allmänheten. Verksamhetenstyngdpunkt ligger dock i besvarandet av kvalificerade medicinskafrågeställningar från läkare. Enligl avtal med SLL omsamarbete i vissa frågor berörande sjukhuset tar staten t.o.m. år1984 utan ersättning för kapilaltjänstkostnad utnyttja lokalerna för GIC inomf.d. 1981/82:100 Bilaga 8 159 för fastighetsunderhållet och fastighelsdriflensaml levererar värme, ånga, vatten och elektrisk energi. SLL tillhandahålleräven andra nylfigheter och prestafioner i enlighet med vad KS gjortmol ersättning enligl de principer som KS tillämpat. SLL skalltillämpa samma principer för GIC:s personal beträffande exempelvis parkeringoch personalkost som för personalen vid KS. SLL:s åtaganden omfattar emellertidinte företagshälsovård. Åtagandet avser inte heller inventarier ellerförbrukningsartiklar.SLL är dock beredd att mol ersättning svara för visspersonal- och ekonomiadmi-nistrafiv service åt GIC. Förhandlingar skall skemed SLL om vad som skall gälla efter utgången av . Anslaget lill GICdisponeras av . Tjänsterna för verksamheten skall varainrättade vid . GIC skall vara ansluten lill socialstyrelsensredovisningsgrupp. 1981/82 Beräknad ändring 1982/83 Personal 15' +9 Anslag 1000000 +7158 000 +3628 000 ' Härav två tjänsterutanför organisationen. Pris-och löneomräkning + . Föreskrivethuvudförslag innebär en besparing med , vilket medför all serviceinte kan ges dygnet runt. Vidgiftinformationscentralen (GIC) finns ett kartolek med bl.a. ca 20000produktkort. Informafion hämtas ur kartoteket när frågor besvaras.Informafionen bör föras över lill ell datorbaserat system, vilket ger snabbareoch säkrare hantering av informationen. Möjligheterna all skydda konfidentiellinformation ökar också härigenom. () har i samarbete medstalskontoret inlett en sådan datorisering. En särskild arbetsgrupp vidstatskontoret leder f.n. datoriseringen och har lämnat preliminära uppgifter omkostnaderna. Del är myckel viktigt all det datorbaserade informationssystemetkommer lill stånd (. För akutarbetet, somkräver dubbelbemanning kvällar och , behövs fyra apolekarljänster till.Nuvarande anlal tjänster (9,5) är otillräckligt, även med hänsyn tillarbelsmiljölagstiflningens krav. Tvä apolekarljänster (dagljänster) erfordrasvid pågående datorisering bl.a. för visst prepara-lionsarbele när del gällerkemiska produkter m.m. Dessa två tjänster har 1981/82:100 Bilaga 8 160 bekostats av MDN t.o.m. . En kemislljänslbehövs för bedömningen av loxicilelen i industriellt använda kemikalier. Entjänst som sekreterare behövs bl.a. för datoriseringen. Tjänsten betalas /82 av MDN. Denna tjänst motiveras också av en ökadinformationsmängd. Minimikravet vid s.k. bakjour är alt tre läkare kan delajouren. Vidare behövs ett brett samarbete med sjukhusels inlensiwårdsavdel-ning,för att kunskapen och rådgivningen om förgiflningsfallens diagnostik och terapiskall kunna upprätthållas i takt med den snabba utvecklingen. Av nämnda skälbehövs ytterligare en läkartjänst (+ . Det ökande antaletsamtal, särskill kvällsfid, lill GIC gör det nödvändigt med ännu endokumentalionsbandspelare med central telefonanknytning. Konfidentiellahandlingar om industriprodukter måste förvaras i brandsäkra skåp, vilka böranskaffas. För destruktion av konfidentiellt material måste en dokumentluggareskaffas. Nuvarande kartotekskåp är helt utslitna och måste ersättas av en nyförvaringsenhet - mappskåp - för det s.k. back-up-system, som måste finnas närdatoriseringen genomförts. Back-up-syslemel skall beslå av ell manuellt karlolek,som består av de inmalningsdokumenl som har använts (+ . Styrelsen föreslär allsärskilda medel beräknas för administrationskostnader m.m. och för oförutsett(+ . Giftinformationscenlralen(GIC) är placerad vid sjukhuset. Centralen förblir en statliginstitution när landstingskommun övertarhuvudmannaskapet för sjukhuset. Administrationen av centralen läggs därvid påsocialstyrelsen, som blir chefsmyndighet för centralen. Giflinformalionscentralenkommer att ledas av en överläkare, tillika föreståndare. Det är emellertidönskvärt all frågan om den framtida organisationen av centralen utreds närmare.Jag har för avsikt att föreslå regeringen alt uppdra ål atttillsammans med statskontoret företa en översyn av organisationen. I sambanddärmed bör övervägas på vilket sätt berörda sjukvårdshuvudmän kan bidra lilldriftkostnaderna för GIC och i vilken utsträckning de bör få inflytande överhur service från centralen bör lämnas. Del kan vidare bli aktuellt att pågrundval av en sådan översyn ge ell uppdrag ät statens förhandlingsnämnd allförhandla med berörda sjukvårdshuvudmän. I avvaktan på att nämndaöversyn kan göras är jag inle beredd att beräkna medel för införandel av eltdatorbaserat informationssystem vid GIC. Arbetet med datoriseringen bör tillsvidare vila. Jag är inte heller beredd att beräkna medel för några nya tjänstervid centralen eller för ny utrustning. haranmält, alt särskilda medel bör beräknas för den administration m.m., som styrelsen skall ombesörja. Prop.1981/82:100 Bilaga 8 161 för detta ändamål. Jag utgår vidare från istort sett den pris- och löneomräkning för befintlig organisation, somsocialstyrelsen beräknat. Jag har emellerfid räknat med en besparing, som motsvarar etthuvudförslag. Jag vill i deltasammanhang nämna all del förslagsanslag till Giftinformationscenlralen av 1 milj. kr., somföreslogs bli anvisat för /82 och som avsåg liden den 1 januari- , endast var preliminärt beräknat. har därefter kommit in med en noggrannare beräkning av medelsbehovet för ifrågavarandehalvår, vilket föranlett regeringenall bl. a. besluta, att förslagsanslaget Giftinformationscentralen får belastas med högst . för /82. Med hänvisning lillsammanställningen beräknar jag anslaget /83 till . Jag hemställer att regeringen föreslår alt tillGiftinformationscentralen för /83 anvisa ett förslagsanslagav . Gli.Lån till landstingskommunför vissa investeringar 1981/82 Anslag 20 000 000 1982/83 Förslag 20 000 000 Från anslagetutbetalas lån till låns landsfingskommun (SLL) för investeringar vid karolinskasjukhuset (KS). Enligt avtal omslutreglering av ekonomiska frågor avseende sjukhuset (prop.1980/81:95, s. 65, SoU 27, rskr 278) beviljar staten lån om sammanlagt 100milj. för investeringar vid KS. Lånen får lyftas med 20 milj. kr. per den15 juni under vart och ett av . Varje lån löper ochamorteras med 1/15 . Ränta erläggs, anpassad fill kommunlåneränta. Ränta ochamortering redovisas på inkomsttitlarna: Övriga ränteinkomster och Övriga återbetalningar. Kammarkollegiet disponerar anslaget. För del lån lill landsfingskommun somenligt gällande avtal skall betalas ul , bör under förevarande anslagberäknas 20 milj. kr. Jaghemställer alt regeringen föreslår all till Lån till länslandstingskommun för vissa investeringar /83 anvisa ett reservationsanslag av . Prop.1981/82:100 Bilaga 8 162 Under detta avsnittanvisas medel för viss psykiatrisk verksamhet och för den civila hälso- och sjukvården i krig. Staten var huvudmanför flertalet av mentalsjukhusen t.o.m. , varefter landstingskommunernatog över ansvaret. ersattes den gamla sinnessjuklagen av en ny lagsfiftning.Sjukvårdslagen blev gemensamför all sjukvård. Avsikten med dessaförändringar var bl.a. att psykiatrin snabbare skulle kunna rustas uppfill samma vårdstandard som kännetecknade den somafiska vården. Enuppbyggnad av kvalificerade öppenvårdsresurser och lokalisering av den slutnapsykiatriska korttidsvården lill de somatiska sjukhusen väntades komma lill stånd. Trots attmöjligheterna fill behandling i alternativavårdformer ökats, är den psykiatriska vården fortfarande i hög gradknuten till den slutna vården. Sedan landstingenlog över den psykiatriska vården har vårdplatserna reducerats frän ca38 000 fill ca 32 1981. Detta anlal inkluderar såväl landstingenssjukhem som enskilda vårdhem. Enligl landsfingens planer beräknas antaletvårdplatser därefter minska med ca 1 450 per är. finns av vårdplatserna inom den psykiatriska värden vid de f.d. mentalsjukhusenoch mer än en fjärdedel av vårdplatserna vid äldre ofta avsides belägna sjukhem. Förinvesteringar och drift utgär särskilda statsbidrag. har i en rapportredovisat den inriktning i stort för planeringav den psykiatriska hälso- och sjukvården som enligt styrelsens mening börgälla på saml mera konkret angett riktlinjer för . Riktlinjerna innebär enstarkare satsning på förebyggande åtgärderoch ökad betoning av öppna och halvöppna vårdformer. En sektorisering av psykiatrin förespråkas, dvs. enorganisation av psykiatrin där enpsykiatrisk enhet har elt ansvar för all psykiatrisk vård inom ett visstgeografiskt område. Upptagningsområdet bör överensstämma med del som gäller för socialtjänst och primärvård. En sådanorganisation har större möjlighet till bättre kontakt med befolkningen och ökademöjligheter till samverkan med andra vårdgivare. Förändringen avpsykiatrin enligl dessa riktlinjer kommer att leda till alt de friståendepsykiatriska sjukhusen försvinner. I sjukvårdshuvudmännensprincipplaner har det satts som mål all de bör vara avvecklade inom högst 20-25 år.Byggnaderna bör istället kunna användas för alternafiva ändamål. Enfunktionell och organisatorisk uppdelning av sjukhusen på dessa olikavårdformer anses ge bättre förutsättningar all utveckla verksamheten inom ramen för nuvarande resurser. En proposition(1981/82:72) om ändringar i lagen (1966:293) om beredande av slutenpsykiatrisk vård i vissa fall (LSPV) har lagts fram.