prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — Prop.1981/82:100 Bilaga 6 27 handel, livsmedels- och jordbruksfrågor, energi ochekonomiska och finansiellafrågor - blev öppna och stimulerande. Eftersom det hadeöverenskommits i förväg att mötet inte skulle eftersa fävaöverenskommelser eller beslut i specifika frågor kan dess framgång inte mätas i sädanatermer. Avsikten var att ledarna från de 22 rika och fattiga länderna skulle träffas för attutbyta åsikter och kunskap samt väckaopinion. Den politiska manifestationen var det viktiga, dvs enighetenom vikten av nord/syd-relationerna för världsekonomin, freden och de enskildaländernas utveckling. Självklart kunde tvädagarsmötet inte överbryggagrundläggande åsiktsskillnader om hur denna jämlikare värld skall åstadkommas. Toppmötet i gav inget entydigtklartecken för att starta den globala rondeni FN. Därtill är skrivningen i de tvä ordförandenas sammanfattningalltför tyngd av villkor och förbehåll. Visserligen var deten framgång att inte direkt motsatte sig fortsatta diskussioner. Det hade dock varitönskvärt med klarare språk. De fruktlösaprocedurdiskussionerna under har visat hur omöjligt detvarit att komma överens. efter toppmötet sattesinnebörden av "Cancun-andan" pä provnär frågan om den globala förhandlingsronden kom upp i . Någon överenskommelse kunde dockinte näs innan församlingenajournerades för året. Konsultationerna kommer att återupptas i börjanav 1982. Den svenskaförhandiingsberedskapen inför en global rond upprätthålls. Iförberedelsearbetet kommer den u-landspolitiska samrådsgruppen, vari ingårstatssekreterare från berörda departement, att spela en viktig roll. Samrådsgruppen skallockså uppmärksamma de möjliga effekterna för utveckling då principielltviktiga och polifiskt betydelsefulla riktlinjer och ställningstagandenaktualiseras. Jag vill i detta sammanhang betona gruppens betydelse i nuvarandekärva ekonomiska läge, som drabbar så mycket hårdare än i-länder somSverige. BISTÅNDETS OMFATTNING, INRIKTNING OCH GENOMFÖRANDE Biståndsanslaget för1982/83 har beräknats på samma sätt som föregående år, d v s som något mera än 1procent av den beräknade bruttonationalinkomsten (BNI) för . Det innebär entotal biståndsram /83 på , en ökning med eller 8,9procent i förhållande /82. 1981/82:100 Bilaga 6 Biståndsanslag 1979/80-1982/83 (milj. 1981/82-1982/83 Bidrag till internationella bistånds- -(- 60,0 -h389,2 Styrelsen för internationell utveckling Lån till personal inom biståndsför- -)- 30,7 -t-508,0 tidigare; C 5. Anslagen förbiståndets administration har prövats med mycket stor restriktivitet.Ansträngningarna att effektivisera biståndet måste fortsätta så att det mestamöjliga av biståndet går till insatser på fältet. Under anslaget C 4.Styrelsen för internationell utveckling (SIDA) har jag funnit det motiverat attföreslå en minskning av personalkostnaderna motsvarande fyra tjänster. Samtidigtinrättas vardera en ny tjänst hos beredningen för internationellt tekniskt samarbete(BITS) och styrelsen för u-landsforskning (SAREC), som båda är i stort behov avadministrativa förstärkningar. En handläggartjänst kommer att dras in på UDsavdelning förinternationellt utvecklingssamarbete. Fördelningen mellanmultilateralt och bilateralt bistånd är i stort sett oförändrad jämfört med föregåendebudgetår. anslog /82 , på anslagsposten Övrigamultilaterala bidrag under anslaget C 1. Bidrag till internationella biståndsprogram. Det fanns starka skäl att hållaen hög finansiell beredskap förinsatser, som kunde komma att aktualiseras i dä pågående eller förståendeinternationella förhandlingar. Dessa har dock starkt försenats, varför anslaget under /82 inte kommeratt kunna utnyttjas som planerats. Jag kommer därför idet följande att föreslå att den ackumulerade reservationen påanslaget C I. Bidrag till internationella biståndsprogram i viss utsträckning utnyttjas under budgetåret1982/83, dels för ändamål som Prop.1981/82:100 Bilaga 6 29 förutsågs i Ijolårets budgetproposition, dels fill vissaandra bidrag av engångskaraktär. Efter dessa utbetalningar kommer denmultilaterala reserven att ha minskats till . Siffran kan te sig högmen jag bedömer det angeläget att också ifortsättningen ha en ganska stor reserv, som kan tas i anspråk förinsatser som snabbt kan komma att aktualiseras. Under budgetåret1980/81 har utnyttjandegraden av de olika anslagen tenderat att sjunka något.Det är angeläget att öka utbetalningstakten. Det får emellertid, enligt min mening, inte ske på ett sätt somäventyrar kvaliteten i beredning ochgenomförande av de olika insatserna. Planeringsramarnaför biståndet för budgetåren 1983/84 och 1984/85 bör utgöra en iförhållande till /83 oförändrad andel av brutto-nafionalinkomsten.Fördelningen mellan multilateralt och bilateralt bistånd förutses bli istort sett oförändrad. Justeringar kan dock förekomma för omständigheteroch medelsbehov, som inte kan förutses. Jag föreslår följande ändringar av anslagsteknisk natur: - Ibiståndsbudgeten /82 finns en anslagspost Vissa insatser i och detkaribiska området. I denna anslagspost ryms dels humanitärt bistånd i Lafinamerika,dels särskilt finansiellt stöd fill och , delsinsatser i . Jag föreslår att medel fill upptas som ensärskild anslagspost, att stödet fill och Dominikanska Republikenöverförs fill anslaget för bredare samarbete och att en särskild anslagspostinråttas med beteckningen Humanitärtbistånd i . - Ibudgeten /82 finns en anslagspost benämnd Flyktingar och befrielserörelser mm i södra . Jag föreslår att beteckningen ändras till Humanitärt bistånd i södra . - Anslagetför särskilda miljö- och markvårdsinsatser bör, enligt min mening, utvidgastill att även omfatta energibistånd. beteckning bör därförändras till Miljö- och markvård samt energi. - AnslagspostenFörmånliga u-landskrediter bör betecknas Särskilt förmånlig kreditgivning till u-land. - Riksdagenbeslutade (prop. 1980/81:117, UU 1980/81:23, rskr 1980/81:271)aft omvandla biståndsutbildningsnämnden (BUN) till C 5. bör därför få beteckningen Nämndenför u-landsutbildning. 1980-talets ändradeekonomiska förutsättningar i mottagarländerna gör det angeläget att påolika sätt sträva efter att konsolidera de gjorda biståndsinsatserna. Ökade ansträngningar bör således göras för atteffektivare utnyttja exi- Prop.1981/82:100 Bilaga 6 30 sterande anläggningar och för att tillvarata vunnaerfarenheter och utnyttja dem i den fortsatta verksamheten. Särskild vikt börläggas vid utbildning av ledande administrativ personal i mottagarländerna,främst i planering, uppföljning, utvärdering och underhåll. SIDA och BITS börfortsätta att utveckla lämpliga biståndsformer på dessa områden. Det svenska personalbiståndet bör därvid få ökadbetydelse. Inom ramen för detlandprogrammerade samarbetet sker en forfiöpande dialog med mottagarländerna. Dennadialog utnyttjas för att exempelvis informera om målen för bistånd samt om detsvenska utbudet av varor,tjänster, teknologi och kunnande. I dialogen börstörsta vikten läggas vid de allvariigaste problemen och sådanaverksamhetsområden, där behoven är stora och där har särskildaförutsättningar att göra viktiga insatser. Jag tänker särskilt på landsbygdsutveckling,hälsovård med familjeplanering, förbättring av kvinnans ställning, miljö- och markvärd samt energi. SIDA framhåller isin anslagsframställning att en ökande del av biståndet bör utnyttjas förstöd till landsbygdsutveckling och därigenom till den fattigaste delen avbefolkningen i programländerna. Endast om en stor del av det svenska biståndet direkt inriktaspå dessa grupper kan , enligt SIDA,bidra till en påtaglig, varaktig och självgenererande utveckling iprogramländerna, i enlighet med statsmakternas mål. Vidare anser SIDA attinsatser för landsbygdsbefolkningen i högre grad bör inriktas på denfattigare hälften av den. Uttrycketlandsbygdsutveckling definierar SIDA som jordbruksproduktion men också bl avattenförsöijning, transporter, infrastruktur, småindustri, hälsovård,utbildning, markvård och energiframställning för landsbygdens behov. När det gällerbistånd för landsbygdsutveckling och försök att nå de fattigaste grupperna harSIDA dragit slutsatsen att primärhälsovård, liksom primär- ochvuxenundervisning är av stor betydelse. Insatser som främjar arbetsintensivaproduktionsmetoder leder till ökad sysselsättning och höjdaarbetsinkomster bland de fattiga på landsbygden. Ökad livsmedelsproduktiongenom integrering av jordbruksrådgivning, krediter, förbättrade insatsvaroretc liksom markvård är andra åtgärder för att förbättra situationen förlandsbygdens fattiga. SIDA understryker att organiserad medverkan av defatfiga själva är ett inslag som återfinns i framgångsrika biståndsprojekt. SIDA påpekar att enfortsatt ökning av insatser på landsbygden för den fattigaste hälften avbefolkningen innebär att ökade ansträngningar måste göras för att bredda densvenska resursbasen. Detta förutses kräva ytterligare engagemang av svenskarpå olika områden och inrymma möjligheter för svenska företag som är villiga att satsalångsikfigt, engagerat ochinnovativt. Parallellt med denna satsning fortsätter stöd tillverksamhet inom indu- Prop.1981/82:100 Bilaga 6 31 stri,transporter och andra infrastrukturella investeringar liksom inom nyare samarbetsområden såsom energi ochmineralutvinning. I dessa sektorer förutser SIDA att svensk teknik samtsvenska varor och tjänster kommer att spela en allt viktigare roll. Jag delar SIDAsbedömning på denna punkt. Som utrikesutskottet uttalade, med anledning avföregående års budgetproposifion, bör inriktningen pålandsbygdsutveckling, i både det bilaterala och det multilaterala arbetet, fortsätta och ytterligare betonas. Det är, enligt minmening, väsentligt att termen landsbygdsutveckling inte ges en alltförsnäv definition. Sysselsättning kan även skapas genom insatser utanförjordbruket. I vissa länder är t ex tillgång på konsumtionsvaror av avgörandebetydelse för att stimulera en ökad jordbruksproduktion. Detta kan skegenom stöd fill uppbyggnad av en industri, inriktad på befolkningensbasbehov och genom förbättringar av transportnätet så att varor kantransporteras till och från landsbygdsbefolkningen. Även uppbyggnad avkraftförsörjningen kan vara nödvändig för att öka sysselsättningen och främja industriutveckhng pålandsbygden. Utformningen avstödet fill landsbygdsutveckling måste utgå från förutsättningarna ivarje enskilt land och inriktas på att stödja ländemas egna utvecklingsansträngningar.Det är också vikfigt att tilltänkta insatser noga analyseras vad gäller de socialakonsekvenserna. En ökning avinsatserna för landsbygdsutveckling medför en relativt stor andel finansieringav lokala kostnader. Enligt min uppfattning kan dock bistånd tilllandsbygdsutveckling i vid bemärkelse medföra en inte obetydlig efterfrågan påsvensk kunskap och svenska varor, t ex vid uppbyggnad av infrastruktur och småindustri. Befolkningsproblementillhör de stora frågorna och det är angeläget att beredvillighet attstödja familjeplanering understryks i dialogen med mottagarländerna. På denmultilaterala sidan föreslår jag i det följande fortsatta väsentliga bidrag till deinternationella organisationerna på befolkningsområdet. har under enföljd av år bidragit fill att finansiera program för miljö- och markvård. Föratt bättre kunna möta de stora behoven inrättades 1981/82 en särskild anslagspost.Jag föreslår i det följande en kraftig ökning av denna. Jag vill ocksåunderstryka vikten av att resurser och kunnande på detta område utnyttjasi största möjliga utsträckning. Jag delar SIDAsbedömning att miljö- och markvärdsfrågor i princip inte bör hanteras somfristående program utan måste integreras i all utvecklingsverksamhet. Detfinns starka och naturliga samband mellan miljövård, markvård, skogsvärd,husdjursproduktion och energiförsörjning. Jag finner det naturligt attinsatserna inom miljö- och markvärd blir mycket långsiktiga. Det är av storbetydelse att grundläggande ekonomiska och ekologiska samband uppmärksammas vidprojektens genomförande. Stigande oljepriser har lett till ökat intresse för attutveckla alternativa Prop.1981/82:100 Bilaga 6 32 Brännvedskrisen och dess samband med denaccelererande miljöförstörningen i verkar i samma riktning. Det svenskaenergibiståndet har hitfills varit relativt blygsamt. Energiandelen av vårtbistånd är . Genomsnittet inom är . Energibiståndet harmest avsett utbyggnad och distribution av vattenkraft. En förklaring tillden långsamma ökningen av energibiståndet har varit begränsad efterfrågan frånvåra mottagarländer. Det råder emellertid ingen tvekan om att t exNairobi-konferensen om nya och förnybara energikällor bidrar till en snabb ökning av efterfrågan påenergibiständ. Jag anser att planeringenbör inriktas på att möta detta växande behov. stödertanken på att inrätta en särskild energifilial inom i syfte attfrämja utvinning av energi i . Det är emellertid f.n. osäkertom denna idé kommer att förverkligas, bl.a. beroende pä amerikansktmotstånd. kommer fortsatt att arbete för en särskild energifilial men kan också pröva andra metoder föratt ge väridsbanksgruppen möjlighetatt öka sin utlåning för energiändamål. Likaså bör vara berett att överväga andra institutionellaarrangemang. I avvaktan på attläget skall klarna beträffande de multilaterala finansieringsformerna påenergiområdet kommer att utvidga sitt stöd till vissa redan existerande organ ochaktiviteter. Under det gångnaåret har bekostat ett av FN anordnat seminia-rium i omenergiplanering. Ytterligare stöd på detta området är angeläget. En kanalhärför är UNDPs energikonto, till vilket jag kommer att föreslå fortsattbidrag. Inom och pågår undersökningar om möjligheterna till ökad samfinansiering av projekt på energiområdet säväl med multilateralabiståndsorgan, t ex ochUNDP, som med de utvecklingsfonder som OPEC-länderna har inrättat. En grundhar lagts genom det seminarium om finansiering av nya och förnybaraenergikällor som OPEC-fonden för internafionell utveckling och denordiska länderna arrangerade i . I seminariet deltog representanter från ett 20-tal u-ländersamt UNDP och . SIDA har utarbetatvissa riktlinjer för energibiståndet som underiag för dialogen medmoftagarländerna. Följande områden prioriteras: - Biståndtill planering av energisektorn i programländerna, - Stödför att åstadkomma ett balanserat utnyttjande av skogsfillgäng-ar, förbättra skogsvården och ökaskogsplanteringen, - Fortsattstöd till utbyggnad av vattenkraft, sårskilt mindre kraftverk på landsbygden, - Samarbetemed för att utveckla andra förnybara energikällor baserade påbiomassa, biogas, sol, vind, vågrörelser och temperaturskillnader i havet. Pä grundval av SIDAsriktlinjer och övriga biståndsorgans verksamhet och erfarenheter påenergiområdet anser jag att riktlinjer för det samlade svenska energibiständet bör utarbetas. 1981/82:100 Bilaga 6 33 Särskild tonvikt börläggas på energiplanering samt forskning och utveckling inom energiområdet isyfte att utveckla teknik anpassad till behov. Detta är ett områdedär det finns goda förutsättningar att utnyttja svenskt kunnande. SIDA, SARECoch BITS bör kunna ta inifiativ fill, och även delfinansiera, utveckling avu-landsanpassad teknik på energiområdet. Energiprojekt är ofta kostbara ochkräver omfattande finansiella resurser. SIDA, SAREC och BITS bör vid beredningav insatser inom energiområdet uppmärksamma möjligheterna till samfinansieringmed andra biståndsorgan, t ex och de regionala utvecklingsbankerna,UNDP, de arabiska biståndsgivarna och OPEC-fonden, EG samt med kommersielltkapital. En stor energipotentialfinns i vissa i form av kol. bör vara berett att öka sitt biståndpå detta område, inte minst mot bakgrund av de svenska kunskaperna pågruvområdet och intresse för långsiktigt samarbete. Det totala svenskabiståndet fill skogsbruk (exklusive skogsindustri) kommer /81 attuppgå till ca . Av detta är bilateralt bistånd och 9 miljkr multilateralt bistånd genom FAO. Jag räknar med fortsatta betydande insatserpå detta område. Det svenskaskogsbiständet inleddes i . Det har mest varitinriktat på stöd till uppbyggnad av industriskogsbruk. Biståndet har bestått avutrustning och tekniskt bistånd till industriplanteringar och mindre sågverk,skogsskötsel och skogsforskning, utbildning av skogstjänstemän och teknikersamt skogsplanering. Bilaterala program inomskogssektorn finns i bl a , , och . För att försörjau-ländernas landsbygd med brännved krävs massiva insatser för skogsplanteringoch utveckling av byskogsprogram, där befolkningen själv ansvarar förplantering och skötsel. En successiv förändringav inriktningen från industriskogsbruk till byskogsbruk har inletts i fleraländer. Med diskuteras f nett omfattande program - ca - för landsbygdsbefolkningensbrännvedsförsörjning. Programmets syfte är atti närheten av byarna producera ved för husbehov. I första hand skall vedenanvändas som bränsle, men även till sådana produkter som byggnadsvirke, råvaratill lokala småindustrier och hantverk och kreatursfoder. Planteringarna fårockså en markvårdande effekt genom att de motverkar jordförstörning. Huvuddelen avskogsbiståndet fill FAO går till ett längfidsprogram för utveckling avbyskogsbruk, bl a i , och . Programmet har ett starktstöd i och efterfrågan pä tjänster för planering, pilotprojekt,seminarier m m är större än vad som ryms inom programmets ram. Prop.1981/82:100 Bilaga 6 34 Biståndets syfte är att främjautvecklingen i mottagarländerna. Målen förSveriges bistånd har beslutats av . Dessa mål ligger fast. är det givetvis så att biståndetstimulerar givariändernas export genom att det leder till upphandling av varoroch tjänster i industriländerna.Inte minst i nord/syd-dialogen har detta samband understrukits. Det är mot dennabakgrund naturligt att man från svensk sida uppmärksammar hur stor delav biståndet som används för upphandling i , det s k äterflödet.Den bieffekt av vårt bistånd som ligger i återflödet är välkommen. Inom ramenför den självklara målsättningen att verka för en utveckling enligtmottagarländernas prioriteringar bör vi främja utnyttjande av den svenskaresursbasen, vilket i sin tur är en god utgångspunkt för ett framgångsrikt bistånd. Det relevanta måttetpå i vilken omfattning biståndet bidrar till svensk export ochsysselsättning är storleken på återflödet. Beräkningarna av återflödets storlek är dock mycketosäkra. Flera studier har visat att återflödetuppgår till av de totala biståndsanslaget. Denna siffra grundar sig dock pä ofullständigauppgifter bl a om upphandlingen i Sverigefill de internationella organisationernas biståndsverksamhet. En granskningsom företagits inom visar att återflödet av det multilaterala biståndet är större än vadsom tidigare beräknats. Det finnsdärför anledning anta att närmare hälften av de totala biståndsmedlen återkommerfill . Det bundna biståndet uppgår till mindreän en tredjedel av återflödet eller 14,avde totala biståndsanslagen. En betydande upphandling i äger således rum oberoende av ombiståndet är bundet eller ej. En ökningav andelen bundet bistånd skulle sannolikt endast medföra att en del av ökningen tas i anspråk för varor ochtjänster som utan bindning ändå skulleha upphandlats i . För att åstadkomma en nettoexportökning av någonbetydelse, skulle andelen bundet bistånd behöva höjas mycket kraftigt. Dettaskulle skapa stora olägenheter för mottagarländerna. skullemöjligheterna att nå de biständspolitiska målen försämras eftersominriktningen av det landprogrammerade biståndet skulle behöva ändras på ett genomgripande sätt. Till detta kommeratt förutsättningarna minskar förSverige att i internationella sammanhang verka aktivt för att olikabiståndsgivare skall avbinda sitt bistånd. Återflödet av detsvenska midtUaterala biståndet år något lägre än återflödet av det bilaterala biståndet.Då de multilaterala insfitutionerna i princip fillämpar en fri upphandlingspeglar detta att svenska företag inte lämnat konkurrenskraftiga anbud fillupphandlingen. Orsakerna till detta kan vara tveksamhet fill små projekt i avlägsna länderdär företagen inte är representerade, bristfälliga kunskaper om anbudsprincipereller ofillräck-liga ansträngningar från företagens sida för att skapa kontakter medorganisationerna. Prop.1981/82:100 Bilaga 6 35 Berörda svenskamyndigheter bör aktivt verka för att öka kännedomen om svenska företags möjligheter attleverera varor och tjänster inom ramen förmulfilaterala biståndsinsatser, såväl hos de internationella biståndsorganenoch deras lokala representanter som hos myndigheter. Under detsenaste året har också en rad åtgärder vidtagits eller planerats i dettasyfte. I har en tjänst som projektbevakare inrättatsmed uppgift att följa upphandlingen i bl a UNDP och . En sådan tjänstfinns sedantidigare i . Olika möjligheter prövas f n för att förstärkabevakningen även av den upphandling som sker av de internationellaorganisationerna i . Diskussioner förs också med organisationerna om attfinna procedurer som gör det möjligt för dem att öka upphandlingen i . Seminarier anordnas med representanter för svenskaföretag och för UNDP, Asiatiska och Afrikanska utvecklingsbankerna samt . SIDA och exportråd förbereder fillsammans enkatalog över svenska produkter, som kan vara av intresse för ochdärigenom också för deinternationella organisationerna. Åtgärder av detta slag kan dock endastgöra det lättare för svenska företag attdelta i de internafionella organisationernas upphandling. Det avgörande är att de svenska företagen utnyttjardetta stöd och själva kontinuerligtförsöker uppmärksamma de leveransmöjligheter det kan skapa. Det är också viktigt att avsättertillräckliga resurser för att bistå företagen i deras kontakter med deinternationella organisationerna. En rad åtgärder harunder senare år vidtagits för att öka upphandlingen av svenska varor ochtjänster i det bilaterala utvecklingssamarbetet. På SIDAs initiativ harutarbetats riktad information till svenska företag om innehållet iaktuella samarbetsavtal med programländerna, om förestående upphandlingar samtom gällande inköpsrutiner och -kanaler. SIDA ordnar tex seminariertillsammans med och häller informationsdagar för enskildaföretag. Som svar pä en utbredd efterfrågan från har ett system för särskiltförmånlig kreditgivning till u-land inrättats. Jag föreslår följande åtgärder för attmöjliggöra en utvidgad svensk export avvaror och tjänster inom ramen för det bilaterala utvecklingssamarbetet: Särskilt förmänliga krediter till u-landökar. Med hjälp av dem mobiliseras ytterligare finansiella resurser för ,vilka också används förupphandling i . AnslagspostenRegionala insatser ökar. Inom flera av de områden som prioriteras i detekonomiska samarbetet i södra , för vilket dessa medel huvudsakligen varit avsedda, skulle svenska leveranser kunna komma ifråga. Det gäller t extransporter och kommunikationer där insatser bereds. 1981/82:100 Bilaga 6 36 - Enökad andel svenska varor och tjänster bör användas inom katastrofbiståndet, tex spannmål, matolja och andra livsmedel. - Jagräknar med att en del av biståndet även fortsättningsvis skall utgå i form avimportstöd. Merparten kommer liksom tidigare att bindas till upphandling iSverige. - Vidval och utformning av projekt, som prioriteras av mottagariän-derna, bör i ökadgrad uppmärksammas områden där svensk industri är konkurrenskraftig och harerfarenhet. Detta gäller främst infrastrukturella och industriella projekt menäven t ex energi och mineralutvinning. SIDA förutser att svensk teknik samtsvenska varor och tjänster kommer att spela en allt viktigare roll inom dessasektorer. Jag delar SIDAs bedömning. Bai i ochKotmale-projektet i Sri Länka är goda exempel på detta. Merparten avbiståndsmedlen återkommer till i form av köp av utrustning,konsultinsatser m. m. - Isyfte att mera effektivt utnyttja den svenska resursbasen förordar jag vidareen förbättrad utbildning av ambassad- och SIDA-personal om det svenska utbudet. - SIDAbör utreda förutsättningarna för ett närmare samarbete med , varsverksamhet är inriktad på s k motköpsaffärer. Bolaget torde härigenom indirektkunna bidra fill att öka återflödet av svenska biståndsmedel.