prop · G503103 · 1981-12-31 00:00:00 — Beslut vid regeringssammanträde . Departementschefen, statsrådet , anför. Med stöd av regeringens bemyndigande den 21 juni 1979tillkallades en kommitté med uppdrag att utreda vissa frågor rörande denmilitära flygindustrins framtida struktur m. m. Kommittén, som har tagit namnet militäraflygindustrikommitté (MFK 79), erhöll tilläggsdirektiv attutreda konsekvenserna för svensk industri av de båda huvudalternativen föranskaffning av ett JAS-system, dvs. ett system med inhemskt sammanhållenutveckling och produktion och elt syslem som anskaffas i utlandet.Utredningsarbetet skulle bedrivas så att överväganden och förslag kunderedovisas . Regeringen har givit 1978 årsförsvarskommitlé tilläggsdirektiv att förlänga sitl arbete lill föratt bl. a. behandla den framtida flygplananskaffningen. a. denna bakgrund bör följande ändrade riktlinjergälla för utredningsarbetet inom flygindustrikommittén. Kommitténbör inrikta sitt arbete mot att i ett delbetänkande redovisa de principiella övervägandena beträffande konsekvenserna för svensk industri och därigenom berörda myndigheter av de båda huvudalter nativen för anskaffning av ett JAS-system, dvs. ett system med inhemskt sammanhållen utveckling och produktion och elt system som anskaffas i 27 Skr.1981/82:103 utlandet. Beträffande det senare alternativet bör kommittén isina princi- Del II överväganden utgå från attanskaffningen sker genom direktköp eller så all slutmonlering utförs i . När försvarskommitté harredovisat sitt förslag beträffande den framtida flygplansanskaffningen börkommittén närmare utreda konsekvenserna för svensk industri av detta förslag.Härvid bör förslag lämnas om en struktur som är lämpligt anpassad för framlidaproduktion, vinderhåll och drift av försvarets flygplanssystem med beaktande avden satsning som sker på civila flygplansprojekt. Utredningsarbetet börbedrivas med sikte på alt förslag skall redovisas kring halvårsskiftet 1982.Jag hemställer att regeringen utvidgar del uppdrag som har lämnatskommittén i enlighet med vad jag har anfört. Regeringen ansluter sig lill föredragandens övervägandenoch bifaller hans hemställan. Underhållet av försvarets materiel Beslut vid regeringssammanträde . Departementschefen, statsrådet , anför. Under sjulliolalel har kostnaderna för bl. a,materielunderhåll inom försvaret utvecklats ogynnsamt. De uppgår nu lill ca 1300 milj. kr. Detta har lett till att både regeringen och försvaretsmyndigheter har tagit initiativ lill flera utredningar som berörunderhåUsverksamheten i krig och fred. Dessa utredningar behandlar emellertidenbart vissa delar av underhållsverksamheten och utgår delvis från skildaförutsättningar. De statsfinansiella och försvarsekonomiska förhållandenagör det angelägel att minska kostnaderna för försvarets materielunderhåll.Detta kan bl. a. ske genom en översyn av underhållskraven, genom anskaffning avmindre underhållskrävande materiel, ändrat materielulnyttjande i fred och eneffektivare underhållsorganisalion. En särskild utredare bör därför tillkallasför att utreda dels vilka principer som skall vara grundläggande för försvaretsframtida underhåll av materiel i fred och krig. dels hur underhållsresursernabör dimensioneras och organiseras. Utredaren skall i en första etapp göra prognoser förkrigs- och fredsorga nisationens framtida behov av materielunderhåll. Därvid skall också en samlad granskning av underhållskraven göras. Arbetet skall leda fram lill en principiell grundsyn på underhållsverksamhetens organisation och dimensio nering mot bakgrund av de samlade inhemska resurserna i fred och krig. Utredaren bör härvid överväga efter vilka principer avvägning bör göras mellan försvarels egna resurser och köp av tjänster. Erfarenheterna av tiUämpningen av den s. k. huvudverksladsprincipen bör utvärderas. En enklare ledning på underhållsområdet bör övervägas. Utredarens förslag till 28 principiell organisation ochdimensionering av försvarets underhållsresurser måstemedge alt dagens verksamhet på ett rationellt sätt successivt kan Skr.1981/82:103 anpassas till det bedömda behovet på med beaktandeav Dir. 1980:88 beredskapskraven. Den inriktning i stort för det militära försvarets utveckling som kommer att framgå av regeringensanvisningar för programplaner (motsvarande) för perioden /83-1986/87 börbilda utgångspunkt för utredarens överväganden. Resultatet av den första etappen skall kunna utnytias somunderlag för nästa försvarsbeslut och skall redovisas under det tredjekvartalet tillsammans med förslag till inriktning inför fortsatt arbeteunder en andra etapp. Redovisningen bör även ange inom vilka områden de störstabesparingarna kan göras. Del fortsatta arbetet i den andra etappen skall avseen precisering av dimensionering och organisation av underhållsresurserna motbakgrund av regeringens ställningstagande till den principiella grundsyn somden första utredningsetappen har lett fram till. Härvid skall bl. a.möjligheterna till besparingar genom samordning inom och mellan försvarsgrenarna,liksom mellan försvaret och övriga samhällssektorer, tillvaratas. Deregionalpolitiska effekterna och konsekvenserna för berörd personal av deföreslagna åtgärderna bör belysas. Inriktningen bör vara attpresentera resultatet av den andra utredningsetappen . Utredaren bör beakta del utredningsmaterial påunderhållsområdet som föreligger från myndigheterna inom försvarsdepartementetsoch industridepartementets verksamhetsområden och från följande kommittéer. 1978 årsförsvarskommitté (Fö 1978:02) 1979 årsmilitära flygindustrikommitté (Fö 1979:02) Utredningen (K1976:01) om samverkansmöjligheterna hos vissa affärsverks och myndighetersverksladsrörelse m. m. Utredaren skall vid arbetets påbörjande samt vidare underarbetets gång informera berörda personalorganisationer och bereda dem tillfälleatt framföra synpunkter. Med hänvisning till vad jag nu anfört hemställer jag attregeringen bemyndigar chefen för försvarsdepartementet att tillkalla en särskild utredare för att utreda ochlämna förslag om försvarets underhåll av materiel. att besluta om sakkunniga, experter, sekreterare och annatbiträde ål utredaren. Vidare hemställer jag alt regeringen beslutar att kostnaderna skall belasta fjärde huvudtitelnskommittéanslag. Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch bifaller hans hemställan. 1981/82:103 Översyn av indrivningslagstiftningen Del II Departementschefen, statsrådet , anför. Indrivningen av de skatter och avgifter som inte betalas iföreskriven ordning har fått en alllmefökad betydelse.Restförda belopp har stigit kraftigt. restfördes I , eltbelopp som hade ökat lill och uppgick lill4 . Åtgärder bör nu skyndsamt övervägas för all förenkla och stärkasamhällets indrivning av skaller och avgifter. Bestämmelser i fråga om indrivningens tvångsmedel finns iförsta hand reglerade i utsökningslagen (1877:31 s 1). Efter elt mångårigtarbete föreligger nu förslag lill utsökningsbalk (prop 1980/81:8) som skallersätta utsökningslagen. En del frågor av väsentlig betydelse för indrivningenregleras emellertid varken i utsökningslagen eller i den föreslagna utsökningsbalkent ex frågor om hur indrivning påkallas, hur fordringar bevakas och hur indrivetbelopp redovisas. Dessa frågor är ofullständigt och osystematiskt reglerade iolika skalle- och avgiftsförfaltningar. Som en följd härav är förfarandet hosindrivningsmyndigheten komplicerat och tungrott. tillbaka pågår försöksverksamhet med ettdatabaserat redovisningssystem för exekutionsväsendet (REX-systemet).Regeringen bemyndigade chefen för kommundepartemenlet alttillkalla en särskild utredare för att utreda frågan om hur elt ADB-system förexekutionsväsendet bör utformas (Dir 1980:29, ). Fordringar avseende restförda skatter och avgifterhandläggs hos kronofogdemyndighet (KFM) som allmänna mål. Begreppet allmäntmål är inte helt entydigt. I förslaget till utsökningsbalk (1 kap 6 § andrastycket) stadgas att allmänt mål är mål om uttagande av böter, vite, skatt,tull, avgift och Uknande medel som tillkommer staten och som får utsökas utanföregående dom samt, enligt vad regeringen närmare föreskriver, annan liknandefordran som tillkommer staten eller kommun. Även i annan lag kan föreskrivasatt mål om uttagande av annan fordran är allmänt mål. De allmänna målen handläggs antingen som s kmånadsräkningsmedel eller som s k handräckningsmedel. 1 fråga om månadsräkningsmedellämnas indrivningsuppdraget över till den KFM där den belalningsskyldige hardebiterats skatten eller avgifien. Om debitering skett på annan ort änbosättningsorten eller den betalningsskyldige flyttar, sänds indrivningsuppdragetvidare lill KFM på bosättningsorten. Indrivningsuppdraget redovisas däreftertillbaka till den ursprungliga KFM. I fråga om handräckningsmedel påkallasindrivningen hos KFM i det distrikt där den belalningsskyldige är bosall. Månadsräkningsmedel men inte handräckningsmedeluppdebiteras i KFMs räkenskaper. uppdebiterat mål ligger kvar hos KFM för bevakning tills fordringen infrias eller preskription inträder. Bevakningen avser att utröna möjligheten att få fordringen infriad t ex genom att ta i anspråk skattereslitulioner som tillkommer gäldenären eller genom all göra gällande 30 fordringen i konkurs. Ett inleuppdebilerat mål redovisas däremot så snart som möjligt med influtna medel eller med uppgift allgäldenären saknar Skr. 1981/82:103 utmätningsbara tillgångar eller alt annat indrivningshinder föreligger. I fråga om månadsräkningsmedel är länsstyrelsenuppdragsmyndighet. Redovisningen lill sker genomräkning, som innehåller uppgifter om uppdebiterat och influtet belopp och ombelopp som bortfallit genom avkortning, avskrivning eller preskription. Avkortning, som innebär att fordringen slutligt fallerbort, grundas på beslut om nedsättning i eller befrielse från påförd taxeringeller debitering. Avskrivning innebär all en fordran avförs från aktivbevakning hos KFM. Beslut om avskrivning kan meddelas om den belalningsskyldigesaknar utmätningsbara tillgångar eller försatts i konkurs. Avskrivning medförinte all betalningsskyldighet bortfaller. 1 fråga om handräckningsmedel uppkommeri regel inte frågor om avkortning och avskrivning hos KFM. Faller grunden förfordringen bort, återkallar uppdragsmyndigheten indrivningsuppdraget. Har t exKFMs undersökning visat att tillgångar saknas, underrättas uppdragsmyndighelenom detta i samband med att målet redovisas. Det ankommer på uppdragsmyndighetenatt besluta om avskrivning. Bestämmelser om avskrivning av skatter finns utom iuppbördslagen (1953:272), UBL, i förordningen (1965:852) om ackord ochavskrivning rörande vissa skatter. I fråga om förutsättningarna för avskrivningenligl denna förordning hänvisas till UBL. I fråga om andra medelslag änskatter finns bestämmelser om avskrivning t ex i avskrivningskungörelsen(1965:921) samt beträffande böter i bölesverkställighetslagen (1979:189) och ibölesverkslällighetsförordningen (1979:197). Som månadsräkningsmedel betecknades från början medel sominte behövde redovisas post för post utan och medelslag ulan någonanknytning till viss gäldenär (statsbudgetmedel). Sådana medelslag är i förstahand inkomstskatter och mervärdeskatt. För dessa är i principbeskattningsmyndighet. Medel som var destinerade för visst ändamål behandladeså andra sidan från början som handräckningsmedel, t ex prisregleringsavgifter, studiemedelsavgifteroch utländska skatter. Beträffande dessa måste influtna medel redovisas idetalj. Den ursprungliga principen att månadsräkningsmedel utgörsav statsbudgetmedel och handräckningsmedel av destinerade medel är numerabruten. Å ena sidan handläggs även vissa destinerade medel som månadsräkningsmedel,t ex arbetsgivaravgifter och felparkeringsavgifter. Detta förhållande harmedfört att KFM måste lämna viss redovisning till andra myndigheter änlänsstyrelsen. Å andra sidan handläggs flera medelslag som handräckningsmedeltrots att de till sin karaktär är statsbudgetmedel, t ex tullar och de flestapunktskatter. I fråga om de mål som redovisas i REX-systemet har i stortsett skillnaden i handläggning av månadsräknings- och handräckningsmedel bibehållits. En väsentlig skillnad gäller dock uppdebiteringen av indrivningsuppdragen. Indrivning påkallas i REX-systemet genom anmälan till () som registrerar målet och uppdebiterar beloppet oavsett om uppdraget avser månadsräkningsmedel eller handräckningsmedel. Huvud- parlen av uppgifterna i systemet lämnas av uppdragsmyndighet via magnet band. Uppgifterna i systemet är länsvis tillgängliga från terminaler vid KFM. Medel som har influtit och åtgärder som har vidtagits registreras via terminalerna. Målen redovisas genom månatliga redovisningsrapporler till 31 Skr.1981/82:103 RSV. medan influtna medel redovisas direkt lill statsbudgetenfrån systemet. Del II Även om både månadsräkningsmedeloch handräckningsmedel uppdebite- ras i systemet kvarligger endast månadsräkningsmedlen förbevakning av bl a restitutionsfordringar. Handräckningsmedlen redovisas däremottill uppdragsmyndigheten när hinder för indrivning föreligger. Uppdragsmyndighetenfår i sistnämnda fall begära indrivning på nytt när anledning föreligger. Statens rätt som borgenär i allmänt mål tillvaratas avsåväl KFM som och andra uppdragsmyndigheter. Deras inbördesbefogenheter är emellertid i många hänseenden ofullständigt reglerade. Endastbeträffande vissa borgenärsfunktioner framgår klart vilken myndighet som ärbehörig all fatta beslut. I allmänhet ankommer uppgiften alt bevaka statensrätt på uppdragsmyndighelen. En särskild arbetsgrupp inom RSV har i en promemoria (RSVDnr 351/75-936) lämnat förslag till författningsändringar som syftar till allskapa, enhetliga regler för handläggningen hos KFM oberoende av om myndighetenhar datorstöd eller ej. Utredningen om säkerhetsåtgärder m m i skatteprocessen hari ell delbetänkande (SOU 1978:87) lagt fram förslag om lag om preskription avskattefordringar m m. Förslaget syftar till en fullständig reglering avfordringspreskriptionen inom området för skatter, avgifter och tullar.Utredningens belänkande som har remissbehandlats bereds fn inom budgetdepartementet. Frågan om en enhetUg reglering av möjligheterna alt ta ianspråk skalterestitutioner för statens molfordringar (s k kvittning) övervägsf n inom budgetdepartementet. Sammanfattningsvis visar enligt min uppfattning reglernaför handläggningen hos KFM av de allmänna målen en mycket splittrad bild.Olika förfaranden tillämpas i fråga om månadsräkningsmedel resp handräckningsmedel.Inte ens inom resp medelsgrupp är handläggningen enhetlig vilket har medförtundantagsbestämmelser och särregleringar. Till detta kommer att en del avindrivningsuppdragen handläggs inom REX-systemet medan andra hanteras manuellt.Hittills har svårigheterna med tvä olika mönster för anhängiggörande bemästratsgenom förordningen (1976:163) om försöksverksamhet med automatisk databehandlinginom exekutionsväsendet. Förordningen avser endast månadsräkningsmedel men harkommit att tiUämpas även beträffande handräckningsniedel. De tilltagande handläggningssvårigheterna förklaras bl aav den ökande restföringen och de allt större oredovisade beloppen. För alt i delta läge uppnå en effektiv indrivningsverksamhet krävs förändringar av bestämmel serna om indrivning av skatter och avgifter samt att KFM i betydligt större utsträckning än f n får möjlighet att via ADB inhämta information om gäldenärernas ekonomiska förhållanden ur register som handhas av olika offentliga myndigheter. Jag vill i detta sammanhang erinra om vad civilutskottet anfört (CU 1980/81:1 y). Utskottet anser att befogade hänsyn till den personliga integriteten inte träds förnär även med vidgade möjligheter till samordning av åtgärder på bi a ADB-området mot ekono misk brottslighet med anknytning till näringsverksamhet. Som jag tidigare framhållit skall överväga hur ett ADB-system för exekutionsväsendet bör utformas. I utredningsuppdraget ingår också att ''- överväga i vilken omfattning ettdalasystem för den exekutiva verksamheten kansamordnas med andra ADB-system i avsikt att ur olika register hämta Skr.1981/82:103 viss information om gäldenärerna. Översynenav bestämmelserna om indrivning av skatter och avgifter bör bedrivas av ensärskild utredare. I arbetet bör ingå att noga följa arbete.Härvid bör övervägas hur omfattande undersökningar av gäldenärens ekonomiskaförhållanden som KFM i varje mål skall vidta. I förslaget lill nyutsökningsbalk har KFMs undersökningsplikt fastslagits. Den närmaretillämpningen av den s k undersökningsplikten övervägs f n ijustitiedepartementet under arbetet med verkställighetsföreskrifterna förutsökningsbalken. Utredaren är dock oförhindrad att föreslå ändringar i frågaom undersökningsplikten i allmänt mål. Utredningsarbetetskall utgå från de tidigare framlagda förslagen och syfta till att åstadkommaen samlad och enhetlig handläggning hos KFM av de allmänna målen. Reglerna börvidare så långt som möjUgt vara gemensamma för alla KFM oavsett om och i vilkenutsträckning datorstöd används. Ifråga om utredningsarbetets närmare inriktning vill jag i övrigt anföraföljande. Begreppetallmänt mål som föreslås i den nya utsökningsbalken - vilket i huvudsak avsesöverensstämma med vad som tillämpas f n - är i sig vidsträckt. Utredaren äremellertid oförhindrad att föreslå de jämkningar av begreppet som befinnserforderliga. Ett vidsträckt begrepp har den olägenheten alt det kan föra medsig, särskilt beträffande de hos KFM mindre frekventa medelslagen, en hel delundantag från den önskvärda enhetUga handläggningsformen. Det kan under sådanaförhållanden finnas anledning att överväga om ej de allmänna målen även ifortsättningen redovisnings- och handläggningsmässigt bör vara uppdelade på tvågmpper. Till den ena gruppen skulle kunna föras mål om fordringar som lämnastill indrivning genast efter uppbörd. Dessa mål bör i likhet med vad som f ngäller målen om månadsräkningsmedel kvarligga hos KFM för bevakning tillsbetalning inflyter eller preskription inträder. Denna grupp bör utgörahuvudalternativet och det bör utredas i vilken omfattning det är rationellt attföra över olika medelslag till denna grupp. Till den andra gruppen bör förasövriga allmänna mål. Beträffande fordringar tillhörande denna andra grupp böruppdragsmyndigheten alltjämt i princip svara för bevakningen. Vid uppdelningenbör utredaren utgå från att vad som utgör destinerade medel inte skallomprövas. Däremot bör möjligheten att förenkla redovisningen i dessa fallutredas. Vidare bör övervägas om inte en del andra allmänna fordringar t extelefon-, radio- och lelevisionsavgifter, el-, vatten-, gas och avloppsavgiftersamt sjukvårdsavgifter kan handläggas i särskild ordning. I sammanhanget är avintresse (RRVs) synpunkter på hur man kan effektiviseraKFMs arbete (RRVs redovisningsrapporl verkställighet avfordringsanspråk Dnr 1977:1171). Somhar antytts i det föregående bör uppdelningen av de allmänna målen i första hand bestämmas efter uppbörds- och indrivningsförfarandel beträf fande varje medelslag. Utifrån ett sådant synsätt bör samtliga svenska skatter, arbetsgivaravgifter och tullar samt vidare bl a böter hänföras tillden grupp av fordringar som ligger kvar hos och bevakas av KFM till dess preskription inträder. Utländska skatter och studiemedelsavgifter torde däremot inle böra hänföras till denna grupp. Beträffande utländska skatter är emellertid viss tids bevakning tänkbar förutsatt att redovisning tillsökande stat sker innan preskription inträder. Vad gäller sludiemedelsavgifler kräver 33 1981/82:103 medelslagets konstruktion att särskildredovisning sker till uppdragsmyndig- Del II heten. I utredningsarbetet bör vidare behandlas frågan omlöneexekution beträffande allmänna mål. Del finns två former av löneexekution,införsel och löneutrnätning. Införsel är förbehållen endast vissa slagsfordringar medan löneutmätning kan tillämpas på alla slags fordringar som ärexekutivt verkstäUbara. Av fordringar som hos KFM drivs in som allmänna mål kaninförsel ske i huvudsak endast för inkomstskatter, mervärdeskatt ochvägtrafikskatler samt arbetsgivaravgifter. Begränsningen till vissa medelslagliUkom och bör ses över. Det bör övervägas i vad måninförsel för det allmännas fordringar skulle kunna ske i större utsträckning änfn. Hur avgiftsfordringar och andra fordringar som omfattas avavskrivningskungörelsen skall uppdelas är mera tveksamt. Fordringar som avserrättegångskostnader eller rättshjälp bör dock bevakas av KFM. Härvid bör dessafordringar Uksom andra som lämpligen bör behandlas på samma sätt, trots att def n omfattas av avskrivningskungörelsen, lyftas ur kungörelsenstillämpningsområde och ges en självständig reglering. Avskrivningskungörelsenbör sålunda lämpligen reglera endast fordringar beträffande vilkauppdragsmyndigheten alltjämt i princip skall svara för bevakningen. 1sammanhanget vill jag nämna alt frågan om en mera allmän översyn avavskrivningskungörelsen är under övervägande inom . Ytterligare bör behandlas frågor om avkortning ochavskrivning av fordringar som överlämnas lill KFM för indrivning. Bådeavkortning och avskrivning innebär, som redan nämnts, i princip att beloppetavförs ur räkenskaperna. Skillnaden mellan åtgärderna är frånindrivningsteknisk synpunkt att ett avskrivet men inte ett avkortat beloppalltjämt kan indrivas. I det datorbaserade systemet sker i stället en omföringav ett belopp som har avskrivits. Termen "avskrivning" kan emellertidlätt missförstås och inge den betalningsskyldige den felaktiga föreställningenalt kravet efter avskrivning inte längre kvarstår. Principerna för avskrivningav fordringar hos KFM bör utredas. Utredaren bör därvid beakta att vissafordringar som hos KFM handläggs som allmänna mål faller under de allmännapreskriptionsreglerna. Dessa mål bör från indrivningssynpunkt behandlas på ettmed övriga mål så likartal sätt som möjligt. Utredaren bör överväga hur dessamedelslag lämpligast kan föras ur den aktiva indrivningen efter tid motsvarandepreskriptionstiden för skattefordringar. Utredaren bör även tillse att fordransom efterges genom ackord tekniskt behandlas på samma sätt som andra fordringarvilka definitivt avförs från vidare indrivning. Vidare bör utredaskonsekvenserna från avskrivningssynpunkl av att de fordringar som omfattas avavskrivningskungörelsen men som skall bevaks av KFM bryts ut från kungörelsenstillämpningsområde. Till utredningsuppdraget bör vidare höra att granskaförfarandet i samband med indrivningsuppdrag till och från . Det börtillses att förfarandet även kan anpassas till en datorbaserad handläggninginom exekutionsväsendet. Ytterligareen fråga som bör ankomma på utredaren rör bevakning av statens rätt beträffande fordran som är underindrivning hos KFM. Rättslägetär i många hänseenden oklart. Endast beträffande vissa medelslag framgår avgäUande bestämmelser vilken myndighet som är behörig att fatta Den tidigare nämndaarbetsgruppen på RSV har föreslagit att borgenärs-och beslutsfunktioner så långt som möjligt läggs hos KFM som Skr.1981/82:103 har de fortlöpande kontakterna med de betalningsskyldiga. Iförslaget till Dir. 1980:89 utsökningsbalk stadgas att sökanden i allmäntmål företräds av KFM utom i vissa tvister samt vid utförande av talan iöverklagat utsökningsmål, då uppgiften skall ombesörjas av RSV. Utredaren börvidareutveckla arbets-gmppens förslag. Vidsina överväganden måste utredaren på varje område beakta de återverkningarförslagen får hos uppdragsmyndigheten. Av betydelse kan härvid vara om KFMarbetar med datorstöd eller ej. Vad gäller KFM med datorstöd bör utredaren utgåfrån att KFM inte skall redovisa resultatet av indrivningen av vad som utgörmånadsräkningsmedel till . Bland de medel som ingår i begreppetmånadsräkningsmedel finns flera för vilka inte är beskattningsmyndighet.Indrivning av dessa skall enligt REX-systemet i princip påkallas direkt hosRSV. Samtliga fordringar som hos KFM handläggs som allmänna mål skall föras ini systemet.