prop · G503125 · 1981-12-31 00:00:00 — medförslag om tilläggsbudget III till statsbudgeten för /82; Regeringenförelägger vad som har upptagits i bifogade utdrag avregeringsprotokoll för den åtgärd och det ändamål som framgår av föredragandenashemställan. Ipropositionen föreslås utgifter m. m. på filläggsbudget III fill statsbudgetenför innevarande budgetår. Deanslag som begärs uppgår till ca 1145,3 milj. kr. De största anslagen föreslåsgå fill kapitalfillskott fill , särskilda åtgärder förarbetsanpassning och sysselsättning, lån fill bostadsbyggande samt fill teleanläggningarm. 1981/82:125 2 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , Åsling,Söder, , , , , , , , Elmstedt,Tilländer, Ahrland, Föredragande:statsråden , , , , , , ,, Elmstedt, Tilländer Propositionmed förslag om tilläggsbudget III till statsbudgeten för /82 Statsrådenföredrar frågor angående anslag m. m. på tilläggsbudget III fill statsbudgetenför /82. Anförandena redovisas i under-protokollen för resp.departement. StatsrådetWirtén anför: Regeringen har i prop. 1981/82:99 föreslagit att40644000 kr. anvisas till vissa åtgärder inom mineralområdet. I prop.1981/82:113 föreslås aU . anvisas till program för regional utvecklingoch resurshushållning. Vidare föreslås i prop. 1981/ 82:148 att 15000000 kr.anvisas för åtgärder för tekoindustrin, m. m. Deytterligare medelsbehov som kan överblickas bör sammanfattas i en gemensamproposition angående utgifter på tilläggsbudget III till statsbudgeten /82. Jaghemställer att regeringen föreslår altbesluta om anslag m. m. på filläggsbudget III till statsbudgeten för budgetåret1981/82 i enlighet med de förslag som föredragandena har lagt fram. Regeringenansluter sig till föredragandenas överväganden och beslutar att genomproposition förelägga vad föredragandena har anfört för de åtgärdereller det ändamål som föredragandena har hemställt om. Regeringenbeslutar att de anföranden som redovisas i underprotokollen och ensammanställning över de anslag som regeringen begär skall bifogas propositionensom bilagor 1-10. Anmälantill tilläggsbudget III till statsbudgeten för /82 såvitt avserförsvarsdepartementets verksamhetsområde [1]H 9. FN-styrkors verksamhet utomlands. Medel för en svensk militär styrka i FN-tjänstanvisades första gängen på titläggsstat till riksstaten för /57 (prop.1956:198, SU 179, rskr 539). Därefter har åriigen ytterligare medel anvisatsför svenska FN-styrkors verksamhet. Medelför de årliga utgifterna inom för alt rekrytera, utbilda och organiseraden svenska beredskapsstyrkan m. m. anvisas /66 underförslagsanslaget Beredskapsstyrka för FN-tjänst. Medel för FN-slyrkornasverksamhet utom och för viss personal vid ständiga representafioni FN samt - fr.o.m. - för observatörer i FN-tjänst anvisadesbudgetåren 1965/661971/72 under reservationsanslaget Kostnader för svenska FN-styrkorm. m. Fr. o. m. /73 har medel för FN-styrkornas verksamhet utomSverige anvisats under anslaget FN-styrkors verksamhet utomlapds. Sammanlagthar för svenska FN-styrkors verksamhet utomlands anvisats 1 388765000kr. på tilläggsstat och tilläggsbudget. Därav har 54,3 milj. kr. anvisats föratt täcka utgifterna för FN-styrkan på , FN-styrkan i Mellersta Östernoch FN-observatörer julidecember 1981 saml för vissa oförutseddautgifter (prop. 1981/82:25 bil. 2, FöU 12, rskr 71). Delav ifrågavarande kostnader avses bli ersatt av FN. Intill den 21 december 1981har från FN influtit . fordran hos FN enligt hittillsframlagda krav uppgår f.n. till . Ersättningar som flyter in frånFN lillgodoförs statsbudgetens inkomsttitel Övriga diverse inkomster. Genombeslut förordnade regeringen att ett sjukhuskompani Prop.1981/82:125 4 omfattandehögst 150 man jämte viss stabspersonal skulle ställas till FN:s förfogande förfortsatt tjänstgöring i längst t.o.m. . Utgifternaberäknas till ca 2,3 milj.kr. för månad eller för tiden januari-juni 1982sammanlagt 14 milj. kr. Genombeslut förlängdes tiden för den svenska FN-in-satsen på Cypernlängst t. o. m. . Utgifterna beräknas till ca 5,5 milj. kr. förmånad eller för fiden sammanlagt 33 milj.kr. Genombeslut medgav regeringen atl observatörer i FN-tjänst får avlösasunder /82. Antalet observatörer uppgick till43. Medelsbehovet för dessa kan beräknas till ca . för månad eller förtiden sammanlagt 5,1 milj. kr. Enallmän medelsreserv av 3 milj.kr. bör beräknas med hänsyn till eftersläpandesjukvårdskostnader för tidigare kontingenter samt vissa utgifter som kan blinödvändiga vid en avveckling av kontingenterna. Vidutgången av fanns ett överskott på . under anslaget FN-styrkorsverksamhet utomlands. Behovetav ytterligare medel för FN-styrkor i och på och förobservatörer uppgår alltså till (14000000 -I- 33000000 -F 5 100000 -1-3000000-2319000) avrundat 52.8 milj. kr. Medlen bör liksom tidigare anvisasutanför utgiftsramen för det militära försvaret. Medhänsyn till alt många osäkra faktorer ligger i anslagsberäkningen kan det blinödvändigt att även i fortsätttningen förskottsvis täcka utgifter förifrågavarande ändamål från anslaget lill oförutsedda utgifter. Dessa utgifterbör slutligt belasta anslaget FN-styrkors verksamhet utomlands. Frågan om derastäckning bör få tas upp . Jaghemställer att regeringen föreslär atttill FN-styrkors verksamhet utomlands på tilläggsbudget III till statsbudgetenför /82 anvisa ett reservaUonsan-slag av . Anmälantill tilläggsbudget III till statsbudgeten för /82 såvitt avserkommunikationsdepartementets verksamhetsområde SJÄTTEHUVUDTITELN H. Telekommunikationer Teleanläggningar m. m. [1]Höjning av aktiekapitalet i . har i en skrivelse tillregeringen hemställt om en höjning av aktiekapitalet i i avvaktan på att verkets industridivisions () verksamhet överförs tillbolagssektorn vilket enligt överenskommelse mellan ledning ochpersonalorganisationerna skall ske . Som jag anmälde i åretsbudgetproposition har aktualiserat denna höjning med hänvisning tillTeleinvestgmppens soliditet. avser att ta upp frågan om behov avaktiekapital som följd av att överförts till bolagsseklorn i åretsanslagsframställning. Gmppens stmktur, exkl. intressebolag, framgår av följandeschema. Nerion A/S 1981/82:125 6 är relationerna mellan eget och främmande kapital inte tillfredsställandeinom gruppen. Anledningen till detta är delvis ett resultat av atl gmppensverksamhet expanderar eller förväntas expandera kraftigt och delvis enunderskattning av omvärldens krav på soliditet i svenska statliga bolag. Moderbolagelsbehov av soliditet kommer mest till uttryck i de exportin-riktade företagen (Swedcom) AB och (Swedtel)AB. Dessa företag konkurterar på den internationella marknaden med finansielltstarka utländska företag. Teleinvestgmppenhar ett soliditelstal (eget kapital i förhållande tillbalansomslutningen) på . Om innehavet av aktier i intressebolagen (nuvarande ) och SOSAB inte inräknas sjunker gmppenssoliditet . Soliditetsutveck-lingen framöver är naturligtvisberoende av de ingående bolagens lönsamhetsutveckling. SwedcomAB är ett nyetablerat förelag inom entreprenadområdet med tonvikt på export ochhar hitulls huvudsakligen varit verksamt i . Enligt ärde flesta projekt, som blir aktuella för att engagera sig i, avbetydande storiek. Lämnade offerter uppgår lill mellan 25 och 250 milj. kr. Swedcomsaktiekapital är f. n. 5 milj. kr. vilket inte uppfyller de krav på finansiellstyrka som ställs från beställarna. Övrigabelagda bolag inom gmppen är Swedtel; Nerion A/S och . Swedtel,som är verksamt som internationellt konsultbolag, har en omsättning på mer än60 milj. kr./år och är inne i en expansionsperiod. Bundet eget kapital är 2,4milj. Nerion A/S är ett norskt bolag som förvärvades av Teleinvest den 1april 1981. Nerion är verksamt inom området för projektering, tillverkning ochförsäljning av trafikledamtmst-ning i huvudsak för flygplatser och har enomsättning på ca 30 milj. norska kr. och ett aktiekapital på 1 milj. norska kr.Teleindustrier AB, som bl. a. svarar för industridivisionens ()inköpsverksamhet, har en omsättning på mer än 300 milj. kr. med ettaktiekapital på 2 milj. kr. Bolagels åtaganden finansieras överteleverkets rörliga kredit genom alt lämnar förskottsbetalning avbeställda varor med ca 150 milj. kr. Denfinansiella ställningen i Teleinvestgmppen inger inle, enligt ,utomstående bedömare det förtroende som är affärsmässigt nödvändigt. En vissökning av soliditeten kommer att ske när larmdivisionen överförs lillbolagsform . I årets budgetproposition har kapitaltillskottetvid larmbolagets bildande beräknats till 54 milj. kr. Om beslutar ienlighet med förslaget beräknas Teleinvestgmppens soliditet därmed öka tillnågot , om intressebolagen exkluderas från beräkningen. Motdenna bakgrund har hemställt om en utökning av det egna kapitalet i så att soliditeten uppgår till . 1981/82:125 7 innebäratt det egna kapitalet måste höjas lill ca 250 milj. kr., dvs. med ytterligareca 150 milj. kr. utöver den höjning som föreslagits för larmbolagets bildande.Höjningen bör ske genom en ökning av aktiekapitalet med 112 milj. kr.,som bolagets reservfond tillförs 37 milj. kr. genom att aktiernatecknas till . Efter denna ökning uppgår aktiekapitaltill 197,4 milj. kr. och gmppens reservfond till 56,7 milj. kr. Detföreslagna kapilahillskptlet lill avses huvudsakligen användasför att minska förskottsfordran på . Teleinvest ABställer således t. v. dessa medel till Teleindustrier AB:s förfogande som lån.Den ökade soliditet som skapas genom kapitaltillskottet till Teleinvest ABinnebär att det blir möjligt alt i större utsträckning än f. n. täckakapitalbehovet för Teleindustrier AB:s inköpsverksamhet genom extern upplåning.Belastningen på rörliga kredit kan därigenom minskas med ett störrebelopp än kapitaltillskottet. föreslår därför att ramen för verketsrörliga kredit reduceras med 190 milj. kr. Den minskade belastningen på denrörliga krediten medför att statsbudgetens saldo förbättras med skillnadenmellan 190 och 149 milj. kr. eller med ca 40 milj. kr. nuvarande samhällsekonomiska läget är det mycket angeläget att vidtaåtgärder som kan öka exporten och därmed förbättra sysselsättningsläget. Bl.a. därför anser jag att del är av stor vikt att Teleinvestgmppen ges en sådanfinansiell styrka att de exportinriktade bolagen inger ett affärsmässigtförtroende vid en jämförelse med deras konkurrenter på de utländska marknaderna.Jag vill i sammanhanget erinra om att har givits möjlighet attintill ett belopp av 300 milj. kr. teckna borgen för , vilket gergruppen viss styrka. Det är dock enligt min mening nödvändigt att också Teleinvestgmppensom sådan utifrån en stark ekonomisk ställning kan agera kraftfullt i sinarelationer med stora kunder i utlandet och eventuella samarbetspartners iSverige. En ökad soliditet ger också goda möjligheter att tillgpdose kommandekapitalbehov genom extern upplåning. En förbättring av moderbolagets soliditetbör därför ske genom en höjning av det egna kapitalet på det sätt somteleverket har föreslagit. Höjningen bör ske genom att 149 milj. kr. anvisastill över investeringsanslagel H 1. Teleanläggningar m.m. /82. bör ramen för rörliga kredit iriksgäldskontoret minskas med 190 milj. kr. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. medgeatt aktiekapitalet i höjs i enlighet med vad som har angetts i det föregående, 2. godkänna att televerketsrörliga kredit i minskas med 190 milj. 3. fill Teleanläggningar m.m. på filläggsbudgetIII till statsbudgeten för /82 anvisa ett reservationsanslag av149000000 kr. Anmälantill tilläggsbudget III till statsbudgeten för /82 såvitt avserekonomidepartementets verksamhetsområde A.Ekonomidepartementet m. m. [1]A 3. Under denna mbrik har i statsbudgeten för budgetåret1981/82 anvisats ett reservationsanslag av 6,7 milj. kr. Den utredningsverksamhetsom bekostas från anslaget beräknas under budgetåret bli mera omfattande ochkostnadskrävande än vad som kunde förutses vid anslagsberäkningen hösten 1980.Jag räknar nu med ett ytteriigare medelsbehov av . Jag hemställer attregeringen föreslår atltill Kommittéer m. m. på tilläggsbudget III till statsbudgeten för budgetåret1981/82 anvisa ett reservationsanslag av . Anmälantill tilläggsbudget III till statsbudgeten för /82 såvitt avserbudgetdepartementets verksamhetsområde Ändradtjänstetyp för tjänsten som chef för kammarkollegiet Tjänstenför verkschefen vid kammarkollegiet är f. n. en tjänst som generaldirektör medbeteckningen Co. Det innebär att tjänsten tillsätts med fullmakt. I likhet medvad som gäller för de flesta övriga verkschefstjänster vid centrala ämbetsverkbör även tjänsten som chef för kammarkollegiet vara en ordinarie tjänst somfilisätts med förordnande för bestämd tid, dvs. med beteckningen p. Dennaordning bör införas vid uppkommande vakans på tjänsten. För detta behövs dockriksdagens medgivande. Regeringen bör således inhämta bemyndigandeatt inrätta en sådan tjänst i utbyte mot den befintliga tjänsten. Jag hemställeratt regeringen föreslår attbemyndiga regeringen att vid kammarkollegiet i utbyte mot en tjänst medbeteckningen o inrätta en ordinarie tjänst för verkschefen med beteckningen p. Prop.1981/82:125 10 Föredragande: statsrådet såvitt avser punkterna1, 2, 4 och 5; statsrådet såvitt avser punkten 3 Anmälan till tilläggsbudget III till statsbudgeten /82 såvitt avser verksamhetsområde. [1] B 9. I statsbudgetenför innevarande budgetår har under denna anslagsrubrik anvisats ettreservationsanslag av . I tilläggsbudget I till statsbudgeten /82 har till bidrag till anvisats ettreservationsanslag av . 1981/82:25, KrU 1981/82:14, rskr1981/82:73) med hänsyn fill kostnadsökningar till följd av löneavtal,ändrade sociala avgifter och höjda traktamenten. har gett inframställning om ytteriigare medel för /82 grundade påpreliminära redovisningar över ökade lönekostnader med anledning av förslagtill avtal mellan och för år1981 och fram t. o. m. . Då detta anslag anmäldes i prop. 1981/82:25 anförde jagatt jag hade för avsikt att återkomma i annat sammanhang beträffandeytterligare medelsbehov med anledning av löneavtal. har iskrivelse kommit in med en preliminär beräkning över ökade lönekostnader inkl.kostnader för sociala avgifter för /82 avseende avtal för åren1981 och 1982. Med hänsyn till att avtal nu slutits förordar jag en ökning avanslaget till med . En viss del av denna summa,nämligen 17390(X) kr., är ett engångsbelopp som beror på alt denna del är ettretroaktivt belopp och skall inte inräknas som underlag i nästa årsbudgetberäkning. Jag konstaterar att det finns en differens i utfallet mellandet avtal som slutits mellan och 1981/82:125 11 och det statliga löneavtalet förmotsvarande tid. Emellertid är de båda avtalen svåra att jämföra. Jag avserdärför att inom närmare analysera effekterna av avtalet päteaterområdet jämförda med effekterna av motsvarande statliga löneavtal. Jaghemställer att regeringen föreslår att lill Bidrag till på tilläggsbudgetIII till statsbudgeten för /82 anvisa ett reservationsanslag av7219000 kr. [2] B 10. Bidrag till Operan och Dramatiska teatern. Istatsbudgeten för innevarande budgetår har under denna anslagsrubrik anvisatsett reservationsanslag av . I tilläggsbudget I till statsbudgetenför /82 har till bidrag till Operan och Dramatiska teaternanvisats eU reservationsanslag av . 1981/82:25, KrU 1981/82:14, rskr 1981/82:73) med hänsyn fill främst och fill vissa delar löneavtal och kostnader försociala avgifter. Operan och Dramatiska teatern har anhållit om ytteriigaremedel för /82 med hänsyn till preliminära redovisningar överökade lönekostnader med anledning av förslag till avtal mellan och gällande tiden fr.o.m. den 1 januari1981 t.o.m. 1982 för och fr. o. m.den 1 januari 1982 t. o. m. för Operan. Då medelsbehovet under detta anslag anmäldes i prop.1981/82:25 anmälde jag att jag hade för avsikt att återkomma i annatsammanhang beträffande ytterligare medelsbehov på grund av ökade lönekostnaderför /82. Dramafiska teatern har kommit in med en skrivelse medbegäran om medel för ökade lönekostnader inkl. kostnader för sociala avgifter fr.o.m.den 1 januari 1981 t.o.m. . Operan har kommit in medmotsvarande skrivelse gällande tiden fr. o. m. t.o.m. den 30juni 1982. I skrivelserna från teatrarna anges att de begärda beloppen ärpreliminära i avvaktan på att avtal sluts mellanTeatrarnas riksförbund och . Med hänsyn till att avtalnu slutits förordar jag att anslaget till Operan och Dramatiska teatern höjsmed . för ökade lönekpstnader. Vid min beräkninghar jag tagit hänsyn till att lönekpstna-derna för för Operans delredan har beräknats i tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret1981/82. För Dramatiska teatern är . Detta berprpå att denna summa är retrpaktiv pch inte skall inräknas spm underlag i nästaårs budgetberäkning. Jag vill erinra Pm vad jag har anfört under närmastföregående anslag rörande en analys av effekterna av avtalet på teaterområdet. Prop.1981/82:125 12 Jaghemställer att regeringen föreslår atttill Bidrag till Operan och Dramatiska teatern på tilläggsbudget III tillstatsbudgeten för /82 anvisa ett reserva-fionsanslag av 5792000kr. [3]C 19. Bidrag till driften av gymnasieskolor. I statsbudgeten för innevarandebudgetår har under denna anslagsrubrik anvisats ett förslagsanslag av 3 584milj. Ur anslaget ersätts bl. a. kostnader för statsbidrag lill driften avkommunernas gymnasieskolor. Regeringen har allt sedanslutet av i många sammanhang betonat angelägenheten och viklen avyrkesinriktad utbildning. har ungdomarna visat en tilltagandebenägenhet atl söka till gymnasieskolan (av dem som slutade år1979 gick direkt vidare till fortsalt utbildning i gymnasieskolan; vardet ). Ungdomarna visar också ett större intresse att söka lillyrkesinriktad utbildning. Antalet sökande till utpräglat yrkesinriktadestudievägar har visat en stadigt ökande tendens. Iårets budgetproposition (prop. 1981/82: 100 bil. 12 s. 302) föreslås att de tvåårigayrkesinriktade linjerna och dem närliggande specialkurser utökas med 1 240intagningsplatser till 69 340 intagningsplatser /83. Ibudgetpropositionen (s. 309) riktas också uppmärksamheten till de lokalt arbetsmarknadsanknutnaspecialkurserna som beslutade om med anledning av förslag i prop.1980/81:107 om den statliga skoladmini-strationen m. m. De ger skolstyrelsen enbetydande frihet när det gäller att utforma utbildningsinnehållet i kurserna. Riksdagenhar beslutat om stimulansbidrag till kommuner för utbildning inomindustri och hantverk i gymnasieskolan /82 (UbU 1980/81:41, rskr1980/81:405, prop. 1981/82:25, UbU 1981/82:7, rskr 1981/82:124). En kommun fårstimulansbidrag med . för varje elev som påbörjar utbildning inpmindustri och hantverk på intagningsplats som kommunen har tilldelats urgymnasieskolans s. k. stora ram på framställning som gjorts efter utgången avmaj 1981. Föreskrifter om bidraget finns i förordningen (SÖ-FS 1981:229) omstimulansbidrag till utbildning inom industri och hantverk i /82. Ibudgetpropositionen 1982 (prop. 1981/82:100 bil. 12 s. 303) har regeringenföreslagit att stimulansbidrag skall lämnas även för /83 och attdet bidraget skall avse ökningen av antalet ianspråktagna elevplatser på deaktuella studievägarna i förhållande till innevarande budgetår. I övrigtföreslås samma regler gälla som för /82. Enökad lokal frihet att besluta om att undervisning i arbetsteknik på gymnasialastudievägar får anordnas som inbyggd utbildning föreslogs i Prop, 1981/82:125 13 1980års budgetproposition (1979/80:100 bil. godkändeförslaget (UbU 1979/80: 34, rskr 1979/80: 363). Föredraganden, min företrädare,framhöll det önskvärda i att ett ökat antal elever får viss del av sinutbildning i företag. Genom atl utbildningen förläggs delvis till skolin-stitutionoch delvis till företag kan eleverna få en breddad utbildning och arbetslivserfarenhet.De utbildningsresurser som frigörs i skolan bör användas för att tain ytterligare elever fill denna typ av yrkesinriktad utbildning. Förutbildningar pä linjer och specialkurser inom bl. a. industri och hantverk fårskolstyrelsen i kommunen med stöd av 8 kap. 13 b § skolförordningen (1971:235)besluta att undervisningen i arbetsteknik anordnas som inbyggd utbildning ävenom timplanen inte föreskriver sådan utbildning. Skolstyrelsen får också förundervisningen i arbetsteknik på studievägar av dessa slag besluta om inbyggdutbildning utöver vad som föreskrivs i timplanen. Den enda inskränkningen äratt detta inte får leda till all skolans resurser av motsvarande slag ståroutnyttjade. 13 d§ skolförordningen finns föreskrifter om skolstyrelsens ochskolledningens tillsyn m. m. beträffande den inbyggda utbildningen. Jaghar i årets budgetproposition redovisat mina överväganden när det gällerarbetslös ungdom , dels under avsnittet Vissa gemensamma frågor,dels under anslaget D 18. Bidrag till driften av gymnasieskolor. Med hänsyntill arbetsmarknadens behov har jag därvid prioriterat de yrkesinriktadestudievägarna och föreslagit en minskning av antalet teoretiska studievägar. Emellertidär arbetslöshetssiffrorna för ungdom alltjämt mycket oroväckande,vilket nu föranleder mig att föreslå vissa åtgärder som bör genomföras snarastoch om möjligt redan under innevarande budgetår. Som jag framhöll i åretsbudgetproposition är de främsta orsakerna till ungdomsarbetslösheten konjunktumtvecklingen,strukturella förändringar på arbetsmarknaden och brist på yrkesutbildning. Delär enligt min mening en viktig uppgift för skolan att i sitt uppföljningsansvarför 16 17-åringar mofivera dessa att skaffa sig någon form av fortsattutbildning efter gmndskolan, så att de kan träda ut på arbetsmarknaden på likavillkor med sina jämnåriga kamrater. Det har emellertid visat sig att inte allaungdomar finner skolans ordinarie utbildningsutbud tillräckligt attraktivt. Efterett antal år med olika försöksverksamheter med korta kurser, prakfik ellerberedskapsarbete för dessa ungdomar fattade 1980 sina beslut medanledning av de förslag som regeringen lade fram i den s. k. ungdomspropositionen(1979/80:145). Därmed gavs kommunerna instrument att förverkligauppföljningsansvaret i form av upp till 4 veckors introdukfionsprogram och upptill 40 veckors yrkesintrodukfion. Introduktionsprogrammenanordnas huvudsakligen i början av läsåret och syftar till att väcka intresseför utbildning men också till att fånga upp 1981/82:125 14 alla16-17-åringar som inte har sysselsättning. Yrkesinlroduktionen förläggs genomskolstyrelsens försorg till förelag men kan också ha skolmässigautbildningsinslag. () har slutfört en utvärdering av det första årets försöksverksamhet(1980/81). Det kan konstateras att försöksverksamheten medintroduktionsprogram öch yrkesintroduktion har vunnit stor uppslutning.Yrkesintroduktionen har /81 fått dubbelt så stor omfattningsom beräknats. 9585 ungdomar dellog enligt SÖ:s beräkningar under kortare ellerlängre tid. I introdukfionsprogram-metdehog 7314 ungdomar enligt beräkningarna.73 % av dessa gick vidare till någon form av utbildning, oftast yrkesintrodukfionoch erhöll arbete. Av SÖ:snyss nämnda rapport framgår att ca en tredjedel av de pmkring 30000 ungdomar i 16-17-årsåldernsom /81 omfattades av kommunernas uppföljningsansvardeltog i försöksverksamheten med yrkesintroduktion. Ca hälften hade självaskaffat arbete. Uppskattningsvis en tredjedel av ungdomarna som deltagit i yrkesintrodukfionhar fatt någon form av anställning i anslutning fill yrkesintroduktionen och entredjedel har sökt till utbildning. Föregen del vill jag anföra följande. Verksamheten med yrkesintroduk-lipn tycks habidragit lill att länka in ytterligare ett antal 16- 17-åringar på utbildning.Det är enligt min mening vikfigt att på alla sätt öka kommunernas möjligheteratt bereda 16- 17-åringarna plats i utbildning, främst yrkesinriktadutbildning. SÖhar i skrivelse föreslagit ett antal åtgärder för arbetslösungdom i syfte att på olika sätt underlätta för skolstyrelserna att ta emotfler 16- 17-åringar på bl. a. gymnasieskolans yrkesinriktade studievägar underpågående läsår. Jagkommer att i det följande redovisa SÖ:s förslag. I informativt syfte tar jagmed även sådana som inte är av den karaktären att jag anser att de börföranleda någon åtgärd.