prop · G503131 · 1981-12-31 00:00:00 — Kooperativakonsumentgillet: förbundet klart tagit ställning för re turförpackningar och mot engångsförpackningar överhuvudtaget och alu miniumburken i synnerhet. Fähbiologerna:Ulredningens utgångspunkt för sina överväganden och för slag, atl dryckesförpackningsmarknaden bör utvecklas mot resurs- och energisnål teknik i olika hanteringsled och alt miljöolägenheter undviks, ser vi som en god utgångspunkt. Påpekandet i ulredningen att detta kräver en aktiv och genomtänkt förpackningspolitik frän samhällets sida kan vi inte annal än uppfatta som ett stöd för vår tidigare kritik. Fältbiologernaser det som myckel allvariigt att denna principiellt viktiga resurshushållnings-och miljöfråga har fått en så utdragen behandling. Del blir inle desto mindreallvarligt av att regeringen först efter atl aluminiumburken funnits i Sverigei tillsätter en utredning som med knapp marginal lyckas prestera delförsta delbelänkandet innan en svensk produktion startar. 1981/82:131 23 Ulredningenhar vall att dela upp redovisningen av sitt arbete i delbetän kanden. Vi anser detta olyckligt då det skapar intryck av atl alternativet till aluminiumburken är en slålburk och inte ett system helt byggt på returför packningar. Förbud mot aluminiumburken som endasl får tillverkas under denomställningsperiod som fabriken kräver. Alla engängsdryckesförpackningarför öl och läsk beläggs med en förpackningsavgift på totalt 90 öremed det restitulionssystem som utredningen föreslår i sitt alternativ A. För returglas anser vi attdessa ska befrias från förpackningsavgiften på som de nu beläggs med. För att minska andelen engångsförpackningarpå marknaden föreslår vi en kvantitativ reglering av dessa enligl den modellsom tillämpas i . Eventuella stålburkar somtillverkas ska även ha lock av stål för all bättre kunna återvinnas. Slaten bör kontrollera atl detinte på returförpackningar övervältras de koslnader som engångsförpackningarnadrabbas av. Konsumenterna måste ha tillgånglill all läsk och öl på returförpackningar. MIGRIoch Miljöcentrum:-- förordas en övergång från engångsför packningar för öl och läsk till relurglas, gärna ett förbättrat returglassy stem. En sådan övergång kan ske genom överenskommelser mellan berör da parter, genom successivt höjda förpackningsavgifter på engångsför packningar eller genom förbud. Härvid bör erfarenheterna från våra grann länder beaktas. DAGAB:För att uppnå rationaliseringsvinster såväl inom produktion som distributionsledenbör en sirävan vara att övergå till engångsförpackningar för berördadrycker. Detta skulle innebära påtagliga hanle-ringsvinsler i handeln iställetför nuvarande blandade förpackningar av retur- och engångsemballage medåtföljande högre kostnadsläge, lägre transportkostnader samt ett successivt utnytQandeav sortimenlsgrossis-ten som distributör. Berörda dryckesprodukter skullesålunda kunna spridas tillsammans med andra dagligvaror med de ekonomiskafördelar detta skulle innebära. Urprincipiell synpunkt anser vi del felaktigt alt medelst avgifter försöka styrakonsumtionen av de olika förpackningsalternativen. PLM:Vare sig direktiv eller utredning har dokumenterat alt det finns behov av någrasamhällsingripanden på dryckesförpackningsseklorn. Direktiven - även om de ärhårt sKrivna - lämnar otvivelaKtigt utrymme för ulredningen att göra en seriösoch inträngande bedömning. Denna möjlighet har man inte utnytQat, utan väljer atlokritiskt behandla direktivens formuleringar som helt styrande. Utredningen har tagit frametl faktaunderlag som med vissa undantag är rättvisande om än ofullständigt.Utredningen använder dock inle materialet på elt förutsättningslöst sätt, utangör sina ställningstaganden utifrån andra grunder, utan stöd av den egnafaktadokumentationen. 1981/82:131 24 Utredningenhar visat en grundläggande okunnighet om konsekvenserna av de mycket hårda styrmedel man föreslår. Under70-lalel genomfördes ett flertal statliga utredningar, vilka ställde krav påförpackningsindustrin och dess utveckling. Det är dessa samhällskrav samtsamråd med berörda myndigheter under 79 som legat till grund för PLMs projektall byta teknologi för tillverkning av öl- och läskburkar och att fill dettaknyta ett ålerburkssystem. Vi menar atl del nu är nödvändigt att PLM fårsamhällets kraftfullt uttalade fulla stöd att genomföra projektet istället föratt motarbetas. Folkpartiregeringen1979 informerades om projektet och hade inle några erinringar. Det voreoacceptabelt om en senare regering skulle stoppa det. 2Ändring i byggnadslagen (1947:385) och lagen (1973:329) om hälso- ochmiljöfarliga varor : anser att del inle är lämpligt alt användalagen om hälso- och miljöfarliga varor och dess följdförfatlningar om manönskar förbjuda eller på annat sätt reglera användningen avdryckesförpackningar. Lagen om hälso- och miljöfarliga varor används främst föratt reglera användningen av varor med kemiska och kemisk/ tekniska egenskaper.En ev. reglering av dryckesförpackningar bör enligl verket ske i en särskildlag. Naturvårdsverketavstyrker utredarens förslag att låta prövningen enligt 136 a 8 byggnadslagenomfatta även anläggningar för tillverkning av dryckesförpackningar. Konsumentverket:- Konsumentverketdelar utredningens uppfatt ning att 136 a 8 bygglagen bör ändras så atl den princip som lade fast 1975 kommer till direkl uttryck i lagstiftningen. Länsstyrelseni : Prövningsplikt enligt 6 136 a byggnadslagen avserlokaliseringen av industriell verksamhet som är av väsentlig betydelse förhushållningen med energi, träfiberråvara eller landets samlade mark-ochvattentillgångar. Till denna kategori hör inte fabriker för tillverkning avdryckesförpackningar. anser det mindre lämpligl att pä sällutredningen föreslår göra en enskild industriell produkt prövningsplik-tigenligt nyssnämnda lagrum. avstyrker därför utredningens förslagatt utöka prövningsplikten enligt 8 136 a byggnadslagen till att även omfattatillverkningen av drycKesförpacKningar. Den lilltänKta pröv-ningspliKlen bör enligllänsstyrelsens mening ytterligare övervägas i etl vidare sammanhang. CentralorganisationenSACO/SR: RiKsdagen har fastlagt att innan produK-lion av en vara påbörjas bördet vara Klarlagt hur den sKall omhändertas sedan den använts och blivitavfall. Denna princip har emellertid inte närmare KonKretiserals. Förbundetvill framhålla att 136 a 8 byggnadslagen är ett instrument för fysiskriksplanering och atl en prövning enligl detta lagrum av etablering av dryckesburkstillverkningi relation till den av beslutade principen skulle föra långt utöverden fysiska riksplaneringen och ålägga de berörda myndigheterna iutomordentligt hög grad 1981/82:131 25 Man bör därför välja ett annal medel för att precisera riksdagensprincipbeslut. Då denna sak övervägs bör alla varor tas upp till samladbedömning. : Enligt förbundets mening måste det finnas ytterst slarka skälfrån miljö- och markhushållningssynpunkl för att hindra en från industriell synpunklmotiverad lokalisering av en FRP-industri. Förbundet rekommenderar enomprövning av hela del nuvarande prövningsförfarandet enligl 136 a 5 BL iriktning mot en förenkling. Ulredningens förslag går sticK i stäv med delta - ocKsådet - på alltför diffusa grunder. Det förtjänar ej ens att tas på allyar. Packforsk:Ulredningen har också förordat den princip som lade fasl 1975 ianslutning till en ny avfallspolitik, nämligen all innan produkiion av en varapåbörjas bör det vara klarlagt hur varan skall omhändertas sedan den använtsoch blivit avfall och att den skall las om hand på etl från miljö- och resurssynpunklriktigt säll. Packforsk anser atl man inle reser-vationslösl kan anamma dennasnävt miljömässiga utgångspunkt och menar att också lekniska och ekonomiskaaspekter måsle vägas in. Renhållningsverksföreningen:Ulredningen förordar att låta principerna för varuproduktion och avfallshantering, vilka fastlades i samband med be handlingen av prop. 1975:32, Komma lill direkt ullryck i lagstiftningen (136 a 8 byggnadslagen). Föreningen delar helt utredningens för slag. ställer sig även bakom ul redningens uttalande att 136 a 8 byggnadslagen och lagen om hälso- och miljöfarliga varor ändras. I lagtexten bör del direkt framgå all det innan produktionen av en vara påbörjas bör vara klarlagt hur varan skall omhän dertas när den använts och blivil avfall. Varbergskommun: Kommunen delar ulredningens förslag om alt låta den princip somriksdagen lade fast 1975 om att det i lagstiftningen skall komma till direktuttryck, att innan produktion av en vara får påbörjas bör del vara klarlagt hurvaran skall omhändertagas sedan den använts och blivit avfall och det bör även kunnaklarläggas att nya förpackningar kan tas om hand på elt, ur miljö- ochresurssynpunkt, godtagbart sätt. Det är inte tillfredsställande attmarknadsföring får ske av nya dryckesförpackningar innan denna prövning ägtrum. Fältbiologerna:Det är vidare mycket angeläget att utredningens förslag om atl lägga fast deprinciper som uttryckte om varuproduktion åtgärdas snarast.Framförallt bordet säkerställas möjligheter för ansvariga myndigheter att itidigt skede i industrins planering gå in och styra mot en resurssnål ochmiljövänlig produktion. Vi menar vidare att principerna bör regleras genom tillståndsgivninginnan byggnation av fabriker och dylikt startar. 1981/82:131 26 3 Åtgärder för att främja returglaset Konsumentverket:Relurglaset är såväl från hushållsekonomisk som energisynpunkt den mest förmånliga förpackningen för öl och läske drycker. Åtgärder bör dock vidtas för alt få fram en ny, lättare glasflaska och en mindre och mera lätthanterlig back. : åtgärderför att utveckla returglas syslemel (bör) vidtas. : Utveckling av returglassyslemel till ökad lätlhan-leriighet frånsåväl konsument- som arbetsmiljösynpunkl är helt i linje med KF:s vid mångatillfällen framförda synpunkter. Detta forsknings- och utvecklingsarbete börges hög prioritet samt även omfatta anpassning lill grossistdistribution ochmodulsystem för EUR-pall. Brygginvest:Brygginvest vill vidare understryka vikten av att, som utredningen antyder,det kan finnas anledning för staten atl på lämpligt sätt medverka fill enövergång till en ny lättare glasflaska och ett nytt bäcksystem. Särskilt motbakgrund av bryggeribranschens ekonomiska situation är en sådan medverkansnarast en fömtsättning för en övergäng till ett bättre returglassystem. Packforsk:Packforsk anser därför att samhället bör verka för att etl nytt returglassystem införs innebärande övergång fill en ny, lättare glasflaska och etl nytt backsystem. : LRF tillstyrker även atl åtgärder vidtas för att stärka returglasels ställning som förpackning för öl och läsk. : Bryggerierna har som enda bransch slagit vaktom bevarandet av ett returglassystem, vilket avspeglas i det utvecklingsarbetesom redan bedrivits . Det ter sig därför märkligt att justbryggeribranschen blir föremål för myndigheternas ingripanden. Vi är faslövertygade om atl även elt välutvecklat returglassystem endast kan fungerajämsides med etl likaledes välutvecklat en-gångssystem. Vi konstaterar ocksåatt utredningen icke föreslår åtgärder syftande till en total återgång fill etlretursystem utan endast all "befästa sin position på marknaden". Enklar förutsättning för genomförandet av en reform av här avsedd omfattning äratt det av utredningen föreslagna "lämpliga sätt" för staten attmedverka innebär ett konkret ekonomiskt stöd härför och inle alt det sker genomstyrande åtgärder till nackdel för alternativa förpackningar. Karlstadskommun: Åtgärder bör därför vidtas för atl relurglaset skall kunna befästa sinposition på marknaden. Detta bör icke ske genom en övergång till en ny lättareglasflaska, som föreslagits. Mängden krossglas ökar då och därmed risken förolycksfall för bl. a. handelsanställda och renhållningspersonal. Kooperafivakonsumentgillet: Utredningen hävdar alt åtgärder bör vidtas för en utvecklingav returglaset. En ny, lättare glasflaska och elt nytt bäcksystem skullebefästa returglasets position på marknaden. Prop.1981/82:131 27 Förbundetvill starkt understryka viklen av en snar utveckling på området. Backar om sexeller 10 flaskor typ det syslem man använder sig av i . En flaska i etttunnare utförande som därmed ger en lättare hantering vore idealiskt. :-- Isamband med detta bör man också la fasta på utredningensförslag om all göra det nuvarande relurglassystemet mer lätthanterligt. Miljöförbundet:För returglas anser vi atl dessa ska befrias från förpackningsavgiften på 10öre som de nu beläggs med. : vill slutligen fästa uppmärksamheten på allen eventuell ökad fillförsel av aluminium via vårt kostintag är föremål förintensiv forskning och debatt. Detta gäller särskilt källorna lill aluminium ikosten, varvid den ökade lättrörligheten av aluminium i naturenuppmärksammals. En orsak man pekat på i detta sammanhang är den ökadeförsurningen i vårt land som anses kunna mobilisera bundet aluminium i markoch vatten. Arbetarskyddsstyrelsen:Från arbetsmiljösynpunkl finner styrelsen alt av de i betänkandet berördaalternativen till dryckesförpackningar har särskill aluminiumburkarna fördelarsom bör vägas in i den totala bedömningen. Styrelsenför teknisk utveckling: STU finner det framlagda utredningsmaterialetbristfälligt i olika hänseenden. Medhänvisning till denna STUs bedömning samt del förhällandet att bryggeribranschen undergår en betydelsefull teknisk ut veckling där branschen bör ges största möjliga arbetsro avråder STU från de förslag om pålagor för aluminiumburken som redovisas i utredning en. Länsstyrelseni : Ur miljövårdssynpunkt är det angeläget all användadryckesförpackningar av nu aktuellt slag kan hopsamlas och återvinnas i störstamöjliga utsträckning. Det s.k. ålerburksprojektet som påbörjats i bördärför utvidgas till atl omfatta även andra kommuner i landet. Skulle det visasig att detta projekt eller andra projekt med motsvarande syfte inte ger entillfredsställande återvinning, är detta en väsentlig utgångspunkt, när slutligställning skall tas i frågan. Försöksperioden bör uppgå till ,varvid möjligheter alt övergå från produktion av aluminiumburkar fill heldragnastålburkar bör klariäggas. ------ Vadlänsstyrelsen här anfört innebär atl några beslut om särskil da åtgärder riktade mot aluminiumburksprojektet inle skall vidtas förrän försöksperioden utgått och en förutsättningslös utvärdering skett. 1981/82:131 28 : de av utredningen föreslagna avgifternaförefaller liktydiga med att aluminiumburken blir företagsekonomisktointressant. Därför kan staten lika gärna genom sitt dominerande inflytande iPripps göra en överensKommelse med sig själv om att trappa ned användningen av aluminiumburKen.Om ett sådanl beslul las bör PLM Kompenseras cKonomiskt eftersom , dvs. iprincip staten själv, bl. a. genom att hota med att starta egen tillverkning avaluminiumburkar har motiverat PLM att göra investeringar som härvid blir mindrelönsamma och överflödiga. En successiv övergång till den miljö- ochresurs-vänligare heldragna stålburken kostar enligl ulredningen för PLMs del ca20 . Om den nuvarande förpackningsavgiften höjs några ören tordetillräckligt finansiellt utrymme för en sådan kompensation skapas. : Vi anser oss inle ha funnit tillräckligasakskäl för ingrepp med så starka styrmedel som föreslås. Vår gmndinställningär därför att aluminiumburken bör få etablera sig i konkurtens med andraförpackningar och i enlighet med de återvinningsintentioner som tillverkarenhävdat. En utvärdering kan sedan ge svaret på om särskilda ingrepp ärmotiverade. Vianser det således vara omotiverat och föga genomtänkt all föreslå så storaavgifter, att aluminiumburken i praktiken kommer att försvinna från den svenskamarknaden. Det är nämligen enligl vår uppfattning det konkreta resultatet omutredningens förslag sätts i verket. : Vi anser del vara etl samhällsintresse att de berördaföretagen får samhällets förtroende och stöd att fullfölja sina utvecklingsidéerulan illa underbyggda ingripanden med praktiskt komplicerade, administrativtsannolikt mycket kostsamma, styrsystem, vars effekter i övrigt inte närmareutvärderats. Erfarenheternafrån Varbergsförsökel är tillräckligt uppmuntrande för att motivera attsystemet riksintroduceras. Introduktionen bör enligt vår mening få fullföljasenligt de ursprungliga intentionerna under överinseende av den styrgrupp medolika berörda myndigheter representerade, som följt Varbergsförsökel. Intetförloras med en sådan linje. Handlingsfrihetenfinns kvar att senare om en acceptabel återvinningsgrad inte skulle kunnauppnås - överväga övergång till en heldragen stålburk, om detta skulle visa sigvara önskvärt. Detta fordrar närmare överväganden. Man kan inle som utredningengör bara förutsätta atl stålburken skulle vara "bättre". Den ärexempelvis inle återvinningsbar. Denna tidsfrist fordrar inte stödinsatsereller subventioner från samhällets sida. De berörda företagen kommer dessutomsjälvklart alt målmedvetet arbeta för ett fungerande återvinningssystem. : KF anser även alt förslaget om en restituerbar förpackningsavgiftborde tillämpas enligt alternativ B, men med hänsyn till de oklarheter i frågaom de administrativa konsekvenserna som vidlåler utredningens förslag, bördessa utredas innan beslut tas. KFanser därutöver alt regeringen, med hänsyn till all utredningen tillsattesefter del Fosiefabriken uppförts, genom förhandlingar med PLM bör söka få lill slånden lösning, som tillvaratar utredningens intentioner ur 1981/82:131 29 energi-,miljö- och konsumentsynpunkt. Detta torde innebära en övergång från aluminiumtill stålplåt. Slutligen anser KF atl omdel visar sig alt vid de konsekvensutredningar vi föreslagit administrationenav alternativ B blir för komplicerad, eller att förhandlingslösningar ej kanuppnås, bör förbudsalternativet, trots KF;s principiella inställning motförbud, prövas. : Vi ansluter oss därför lill---- alt aluminiumburkensom planerat introduceras utan restriktioner samt alt konsekvenserna utvärderasunder en treårsperiod och alt resultatet av en sådan värdering får avgörafortsatt produktion. Återtagningsnivånmåste vid en sådan bedömning väga tungt. Därvid kan enligt vår uppfattningalternativet återtagning via detaljhandeln uteslutas av främst följande skäl; a) Atl hantera och administreratvå retursystem medför svåriösliga problem från bl. a. ekonomisk och hygienisksynpunkl. b) För att en återtagning viadetaljhandeln skall fungera krävs etl pantsystem, vilket skulle medförasvårigheter i fråga om hantering, kontroll och administration. Återtagningbör i stället kunna ske antingen genom speciella depåer (Varbergsalternativel)eller genom kommunernas försorg. BrygginvestAB: Brygginvest har viss förståelse för att man från samhällets sida villförsäkra sig om en tillfredsställande återvinningsnivå för aluminiumburken.Förpackningsfrågan är av mycket stor betydelse för bryggeribranschen. Medhänsyn lill överkapaciteten och de strukturella problem som råder inombranschen vilket redovisats i bl. a. Brygginvesls struktur-plan, är Brygginveslsgrundläggande inställning att åtgärder som äventyrar branschensavsättningsmöjligheter och produktionsvolym bör undvikas. Likaså måsteeventuella åtgärder som kan försvåra konkurrenssituationen inom branschenundvikas. : Introduktionen av aluminiumburken måsle få fortgå utaningripande från statsmakterna. Vi är givetvis beredda att ,förslagsvis , medverka lill en analys av de konsekvenser som införandetav en heldragen aluminiumburk ur bland annat samhällsekonomisk och miljömässigsynpunkt medfört. Först om det därvid framkommer påtagliga negativa effekterav aluminiumburken bör frågan om styråtgärder aktualiseras. : aluminiumburken kan inle återvinnas i någonomfattning av betydelse vare sig via hushållen eller via handeln eller via cenlralaanläggningar för materialåtervinning. Omaluminiumburken inte kan återvinnas innebär detta ett slöseri med råvaror ochenergi som inte kan accepteras och som dessutom inte står i samklang medutredningens principiella deklarationer. Stockholmskommun:- finns inga möjligheter att i under överskådligtid samla in aluminiumburkar. Detta trots all vi har en väl fungerandepappersinsamling och en mycket långt utvecklad teknik för sophantering. När inleden slörsla kommunen i landet har några möjligheter att samla inaluminiumburkar kan inte heller antas all övriga kommuner i landet kan samla inburkar i någon större omfattning. 1981/82:131 30 aluminiumburkarskulle därför leda lill elt helt oacceptabelt slöseri med råvaror och energi. Uppsalakommun: kommun är inte intresserad av någon återtagningav aluminiumburk enligt Varbergsmodellen. Uppsalakommun är inte intresserad att påtaga sig någon extra kostnad för kontinuerliginformation och upplysning angående återtagning av aluminiumburk i samband meden eventuell insamling. Störredelen av de i kommunen befintliga soputrymmena är inte dimensionerade ellerplanerade för förvaring av relurpapper och aluminiumburk utöver ordinariesopor. Uppsalakommun har resursåtervinning av burkskrol ur slagg från sopförbränningsanläggning. Nässjökommun:-- de kraftiga opinionsyttringar som framkommit vid införandelav aluminiumburken och mot det lokala insamlingsförsök som görs inom kommunenär resultat av allmänhetens ökade insikt i energi- och miljöfrågor. Ijämförelse med andra dryckesförpackningar som finns på marknaden, av vilka ioch för sig ingen kan anses fulländad, måsle aluminiumburken betraktas som ursåväl samhällsekonomisk som energi- och miljösynpunkt den ojämförligast sämstaförpackning. Malmökommun: Kommunstyrelsen delar--- uppfattningen atl det ur kommunalsynpunkt inte finns saklig grund att nu jäkta fram beslul, vars konsekvenserför näringslivet syns vara negativa. Kommunstyrelsen anser sig således redan pådenna grund böra avstyrka utredarens förslag. Härutöverfillkommer en annan, för kommun speciell aspekt atl bevaka i dettasammanhang. PLM har som bekant i uppfört och färdigställt en storanläggning för tillverkning av aluminiumburken, och det kan befaras att redanden föreslagna höjningen av avgiften per den 1 juh 1981 skulle kunna såförsämra aluminiumburkens konkurrenskraft i förhållande till andraförpackningar, att grunden därigenom kan ryckas undan för denna anläggningsbestånd, med risk för sysselsättningen för ca 500 personer och med bortfall avbetydande exportintäkter. De ovan befarade allmänna negativa effekterna för näringslivelskulle alltså i alldeles särskild grad drabba , som redan nu dras medytterst besvärande sysselsättningsproblem, inte minst inom varvsnäringen, ochvars svårigheter skulle ytterligare accentueras om sysselsättningsproblemskulle uppslå även för PLM:s del. De lokala problem, som utredarens förslag kanförorsaka kommun, gör det än omöjligare för,kommunstyrelsen alt godtaförslaget. Västeråskommun: Om återtagningen ska ske på frivillig väg måsle delta ske på ett marknadsmässiglsätt dvs. kostnaderna för insamling, transport och hantering måste täckas avburkarnas återvinningsvärde. Styrelsen för renhållningsverk och lantegendomar förutsätlerdärför alt insamlingen av aluminiumburkar inte via lagstiftning påtvingaskommunerna på samma sätt som papper. Folkkampanjenmot kärnkraft:- Åtgärder mot aluminiumburken skulleha vidtagits långl tidigare. är produktionen av burkar redan igång. I detlägel gäller del all välja det alternativ som är bäst i utredning- Prop.1981/82:131 31 en;alternativ A, som innebär att PLM genast måsle ta ansvar för en så hög återvinningsom möjligt. Folkkampanjenförordar därför alternativ A. :-- omulredningens förslag (alternativ B) med ett slags progressivt avgiftssystemskall införas så måste delta gälla istället för 1 juli83. Med en koppling lill ett beslut som uttrycker målsättningen att utveckla förpacKningsmarknadenför öl och läsk mot enbart returförpackningar. Fältbiologernamenar också att om etl avgiftssystem skall införas till förmån för etl förbudbör inle avgiflen ses som en miljöavgift där man kan köpa sig fri från enmiljöolägenhet. Avgiften bör snarare ses som en styravgifl förförpackningsmarknaden varför den också skulle kunna sättas högre.