prop · G503113 · 1981-12-31 00:00:00 — Del kan ske genom att beslutanderätten i ökad omfattningöverförs från de centrala verken lill de regionala organen och genom att decentrala myndighelerna mer utnyttjar möjligheterna all förlägga vissutredningsverksamhet fill de regionala organen. Vid inrättandet av ny statligverksamhet bör möjligheterna till en regionalisering av verksamheten beaktas.Från regionalpolitisk synpunkt är del även väsentligt att den nuvarandedecentraliserade statliga verksamheten som finns inom SJ, tull, post etc.bibehålls. Vidareskulle en decentralisering inom länet av den statliga länsförvaltningen samlden kommunala och landslingskommunala verksamheten leda fiU en bättre balansinom länet. Föratt nå en bättre balans mellan bosläder och arbetsplatser krävs en ökning avarbetstillfäUen i vissa mindre orter. är det viktigt attbostadsbyggandet inle ger upphov lill små orter med isolerade lägen.KoUektivtrafikens behov av lämpliga Unjesträckningar och lillräckligl resandeunderlagmåste också beaktas. Beträffandeyrkesutbildningen anser att vid konflikter mellan olikaintressen i ulbUdningsplaneringen bör hänsyn till den regionalaarbetsmarknadens krav tas i högre grad än vad som skett fidigare. För att uppnåde regionalpolitiska målen bör en större anpassning av utbildningsutbudet lillden regionala efterfrågan på arbetskraft därför accepteras. AndrautbUdningsfrågor i länet är inrättandet av en högskoleenhet i , en nyjordbruks- och trädgårdsutbildning i länets norra del, en gymnasieskola iLaholms kommun och en verksladsleknisk linje i kommun. 1981/82:113 Bilagedel 121 Motbakgrand av den vikt kvinnornas möjligheter fill förvärvsarbete tiUmäts ilänets regionalpolifiska målsättningar är del angelägel att detaljregleringenav statsbidragen till barnomsorgen förenklas för att underlätta en utbyggnad avbarnomsorgen. Uppgifterna förnäringspolitiken i länet är att hålla antalet arbetsliUfällen inom industrin påen hög nivå, bredda länels näringsliv genom en satsning på branscher som ärdåligt företrädda i länet saml all förbättra sysselsättningslägel i framförallt kommun och de inre delarna av länet. Då länels näringsliv i storutsträckning domineras av mindre och medelstora företag är det angeläget allUtvecklingsfonden får tillräckliga resurser. För att stödja länets inredelar bör ett uppbyggande av kombinerade jord- och skogsbraksföretagstimuleras. a. kan regionalpoUfiska hänsyn tas vid tillämpningen avjordförvärvslagen. Deregionalpolitiska målsättningar som har anknytning fill miljön behandlar iförsta hand följande områden. - lokalisering av miljöstörande industri - försurningenoch vissa andra miljöproblem är konflikterna mellan oUka markanvändningsintressen betydande.Mot denna bakgrand är det angeläget med en sådan utökad och regionalplanering för framtida tälortsliUväxl och markhushållning, som i störteutsträckning än som skett under 1970-lalel tillgodoser såväl jordbrakels somsysselsättningens intressen. Fören ökad fritidsbebyggelse bör områden i inlandet tas i anspråk. Inom kustzonenbör kommunema ta ställning till var en permanenlning av fritidshus inte fårske, samt vilken policy som bör eftersträvas vid komplettering av befintligbebyggelse. Möjligheterna att genomföra dessa policybe-slut bör förslärkas. FörsuraingssUuafioneni länels sjöar och vattendrag är mycket allvarlig och ulgör för närvarandelänels allvarligaste miljöproblem. För att minska försurningen kan på kort sikttillämpas kalkning av sjöar och vattendrag. På lång sikt måste utsläppen avförsurande ämnen (främst svavelföreningar) minskas. har därföransett det angeläget alt regeringen vidtar åtgärder för att nedbringaorsakerna till försuraingen. 4 Synpunkter och förslag beträffande regionalpolitiska medel Isitt förslag lUl regeringen om inplacering i stödområde har somsin principiella uppfattning framhållit betydelsen av alt det regi- 1981/82:113 Bilagedel 122 onalpolitiskastödet koncentreras, till de delar av landet där de strukturella problemen ärmest djupgående. Det är enligl uppfattning viktigt att delångsiktiga stödinsatserna ej sprids ut över landet i en sådan omfattning alteffekterna försvagas i de mest problemfyUda områdena. ansåg sigdärför ej ha anledning att begära all någon kommun i länetinplacerades i stödområde. fattade denna ståndpunkt trots att denvet om att påtagliga problem finns inom skilda delar av länet. Enligllänsstyrelsen måste det inom ramen för det regionalpolifiska stödsystemetalltid finnas möjligheter alt erhålla regionalpolitiskt stöd för orter därakuta problem uppstår även om orten ej ingår i något stödområde. HaUandslän har förordningen om stafiigt stöd tiU glesbygd varit i kraftinte tilldelats några medel. Enligt mening bör emellertidglesbygdsstöd vid behov kunna utgå i kommun och i de inre delarna avövriga länet. Vid begränsad tUlgång på medel bör slöd till kommersiell serviceprioriteras. De sysselsättningsinriktade slödel bör i första hand begränsaslill de mest utpräglade glesbygdsområdena. Länsplaneringenoch medel för dess genomförande Detär enligt mening viktigt att ett längre upphåll görs när detgäller de fuUständiga länsplaneringsomgångarna. I stället bör länsplaneringsarbelelinriktas på de årliga länsplaneringsrapporteraa och den mera ålgärdsinriktadeprojektverksamheten. Projektverksamheteni länet har resulterat i en utredning om turismens effekter på ekonomioch sysselsättning i , en satsning på produktförnyelse och export iHylte kommun saml en kartläggning av länels torvlUlgångar. Ytterligare projektsom är påböriade eller planerade berör energisektorn, yrkesutbildningen,sågverksindustrin och koUekfivlrafiken. Länsstyrelsenvill understryka medlens flexibla karaktär och den frihet som bör finnas vadgäller önskemål och former för medlens användning. Det är viktigt att akutaproblem inom länet kan rymmas inom delta anslagsområde. 5 Förslag till åtgärder riktade till den centrala nivån Blandde förslag tUl åtgärder som framförs i länsprogrammet kan nämnas att länetsUlveckUngsfond får utökade resurser attYrkesinspektionens dislriktskonlor lokaliseras fill 1981/82:113 Bilagedel 123 attmöjligheterna alt utifrån länsplaneringen följa upp sysselsättningsaspekten ikommunernas översikfiiga fysiska planering skrivs in i den nya plan- ochbygglagen atten stafiig högskoleenhet inrättas i attvästkustbanan byggs ut tUl dubbelspår attlänsstyrelsen tiUdelas medel för glesbygdsstöd atthela kustområdet likställs med de primära rekreationsområdena och därmed utgörett högprioriterat område för statligt stöd attregeringen vidtar åtgärder för att förbättra försurningssituationen. Sammanfattning av länsprogram 1980 för och 1 Befolkning och sysselsättning Länetsfolkmängd har, efter att ha legal pä ca 715000 invånare under början av70-lalel, börjat minska och var /81 nere i711000. Detta är en följd av alt den kraftiga tillbakagången i ochUddevalla inte i lika hög grad som tidigare kompenseras av ökningar i denärmast kringliggande kommunerna. Utflyttningen från har visserligenavtagit något , men ligger ändå på en hög nivå. Sedanär 1975 beräknas sysselsättningen ha minskal med 3000 arbetstillfäUen. Detbetyder en minskning . 1 hela riket ökade sysselsättningen under sammaperiod . Varvsinskränkningarna i och UddevaUa förklarar endel av utvecklingen i länet. Minskningenefter 1975 väntas bli inhämtad lUl . antas den ökadedeltiden, viss fortsatt expansion inom den offenfiiga sekiorn saml mindreökningar även inom andra näringar resultera i en ökning på ytterligare drygt8000 arbelsliUfällen. skulle det då finnas drygl 360000 jobb i länet.Om länets utveckling håller jämna steg med den beräknade riksulvecklingen, såblir emellertid antalet arbelslillfällen i stället 380000. sysselsatte av alla förvärvsarbetande i länet. I vissakommuner, l.ex. och har näringen dock fortfarande relativt storbetydelse för sysselsättningen. Även fisket ger elt 1981/82:113 Bilagedel 124 belydelsefuUlsysselsåttningstillskott i de mindre kustsamhällena. Sysselsättningen inomjordbrak m. m. kommer enligl prognosen all fortsätta att minska om än iavtagande takt. Sysselsättningeninom tillverkningsindustrin ökade med första hälft,framför alll tack vare expansionen inom varven och saml pelrokemin iSlenungsund. Under andra hälften av 70-talel försvann ca 10000 arbelslillfälleninom länets varvsindustri och dess underleverantörer. Prognosen till år 1990pekar på en fortsatt kraftig minskning av anlalel arbetslillfällen inomtillverkningsindustrin. Dekommuner, där industrijobben minskar mest är , och UddevaUa.Ökningar väntas egenfiigen bara i enstaka kommuner som Härtyda (texfilinduslri med specialisering på sjukvårdsprodukler) och Slenungsund(pelrokemi). Förindustrin sammantaget innebär prognosen all sysselsättningen i länet minskarmed 1,. För landet som helhet räknarlångtidsutredningen med all industrisysselsältningen minskar med 0,per årunder . Undersenare år har länels byggsysselsättning minskat kraftigt, mest lUl följd av ettminskal bostadsbyggande. Någon återhämtning förutses ej . Vissastörre projekt som en utbyggnad av i , kan dock dämpa nedgångeni mellersta och norra delen av länet. Handelnhar gått igenom kraftiga strukturomvandlingar under 60- och början av 70-talet.Partihandeln är viktig i länels näringsliv. Förväntadekoncentrationer lill och gör all sysselsättningendär ökar på länsdelen och då framför allt bekostnad. Inomdetaljhandeln har framför alll dagligvaruhandeln minskal. Eftersomdeltidsarbetet ökar kommer sysselsättningen inom detaljhandeln all fortsättaalt öka något. Taklen dämpas dock belydUgt. Äveninom samfärdseln hänger en slor del av sysselsättningsökningen samman med ökatdeltidsarbete. Strukturomvandlingeninom svensk sjöfartsnäring berör länet i hög grad. Fartyg har flaggals ul ellersålts. Tank- och bulklrafik har gått tillbaka, medan linje- och färjetrafikökat. Svensk sjöfart bedöms ha goda utveck-lingsföratsättningar , menfortgående ralionaUsering och automatisering minskar successivt behovet avarbetskraft. Hamnverksamhelenär också viktig i länet. hamn planerar vissa om- och utbyggnader,varmed verksamheten rationaliseras och sannolikt blir mindre arbetskrävande.Vallhamn byggs ul ytterligare, vilket kräver mer folk. hamn har längehaft problem med för Ulen kapacitet. Kommunen bygger ul enmindre hamn vid Fröland, avsedd för malmhanlering. Ävenprivata tjänster hade en uppgång som till slor del förklaras avökat deltidsarbete. Inga större förändringar föratses fram tUl 1990. En vissökning inom hotell och restaurant samt bank och försäkring förväntas dock. 1981/82:113 Bilagedel 125 Underperioden 197175 ökade sysselsättningen inom offentliga tjänster med drygt30%. Kommuner och landsting svarade för större delen av denna ökning. På grandav del ekonomiska lägel får man räkna med att ökningstakten minskar kraftigt denärmaste åren. Trots alt behoven på många håll är stora och i och för sigmotiverar en expansion, är bedömning försiktig: under1980-talet bedöms ökningen stanna vid . Kvinnornasförvärvsnivå ökade kraftigt . TUlgäng-lig stafistik frånsenare delen av 70-lalet visar på en fortsatt sjunkande förvärvsnivå för mänoch en mer dämpad ökning av kvinnornas nivå. I prognosen antas denna trendbestå. Med tanke på den jämförelsevis svaga ökningen av antaletarbetstillfällen finns inte utrymme för samma ökning av den kvinnligaförvärvsnivån som under början av 70-talel. SkUlnadernai kvinnoraas förvärvsnivå är stora i länet och avspeglar ganska exakt förekomstresp. frånvaro av typiskt kvinnliga jobb inom administration, tekoindustri,hälso- och sjukvård osv. Utvecklingenav kvinnornas förvärvsnivå i följer i stort settriksutvecklingen. För att nå upp till samma nivå som i Stor-Slockholmsområdetkrävs det ytterligare drygt 18000 jobb i . Göteborgskommun har en nettoinpendling på ca 30000 personer. Förortskommunerna har ennettoutpendling på upp lill av arbetskraften. Utvecklingen visaratt alll fler människor på alll längre avstånd från cenlram är beroende avarbelsfillfäUen i . Inriktningen mot Slenungsund iStenungsundsregionen är också stark. Drygl 18 resp av de förvärvsarbetandepå och Omsl arbetar i Slenungsund. Också har ett relafivtstort inpendlingsöverskoll. Iprognosen antas all arbetsresorna ökar i takt med all nya bostadsområden byggsul. DärtiU kommer viss pendling, som styrs av förändringar i efterfrågan påarbetskraft. 2 Mål och riktlinjer för utvecklingen i länet Planeringeni länet måste enligt uppfattning i hög grad grundas på denaturliga föratsättningar för utveckling av vissa verksamheter som finns.Länet ligger nära de viktigaste utlandsmarknaderna och har väl utbyggdatrafikanläggningar. I länet finns också goda fysiska förut- 1981/82:113 Bilagedel 126 sättningarför utveckling av transportsektorn, verksamheter med anknytning tUl kust ochhav samt petrokemiska industrier. Planeringslalelför länet är 710-720000 invånare . föreslår attplaneringen för inriktas på intervallet 710-725000 invånare, vilketskall jämföras med den nuvarande folkmängden på drygt 711000 invånare. Församtliga kommuner utom och UddevaUa ligger den övre gränsen förplaneringstalet för högre än den nuvarande folkmängden. Utflyttningenfrån och beräknas fortsätta, men i långsammare takt än underde . Länsstyrelsenhar delat in länet i fyra planeringsregioner, som också motsvarar dependUngsregioner som enligt anvisningarna skall användas i länsplanering 1980.Göteborgsregionen är den befolkningsmässigt dominerande av länetsinvånare. Den omfattar också delar av och . Göteborgär klassificerat som storstadsområde i ortsplanen. Enligt beslut1976 är del en uppgift för all avgränsa storstadsområdet.Länsstyrelsen anser alt del egentliga storstadsområdet bör begränsas så att detpå sikt kan ges fömlsällningar att fungera som en gemensam bostads- ocharbetsmarknadsregion. föreslår därför i första hand följandeavgränsning: , , , , och iGöteborgs och län, och Ale i samt i Hallandslän. Regionenär ett centram för hela när del gäller kvalificerad service somkommunikationer, högskoleutbildning, specialiserad sjukvård samt institutionerför kultur och sport. Även regionens arbetsmarknad och näringsliv är av storbetydelse för . Del måste enligl uppfattning varaell regionall och nationellt intresse att kan hävda sin roU somlandsdelscentram. Stenungsundsregionenbestår av de tre kommunerna . Slenungsund ärregionall centram. De petrokemiska industrierna i Slenungsund ger dennödvändiga bassysselsältningen. Regionen är den mest expansiva i länet. TUlslor del har expansionen skett genom utflyttning från tUl deattraktiva bostadsområden som de tre kommunerna kunnat erbjuda. Beroendet avstorstadsområdet är därför relativt stort. har regionen emellertid godaföratsättningar att bli mer självständig främst genom att de petrokemiskaindustrierna byggs ut ytterligare samt att på expanderar ochgenererar nya verksamheter. 1981/82:113 Bilagedel 127 Iregionen ingår , , och kommuner. UddevaUa ärtillsammans med och i primärt centrum. Detre kommunerna har goda förutsättningar att uppfylla de krav i fråga omarbetsmarknad och service som kan ställas på ett primärt centrum. Förnärvarande är dock möjligheterna fill samverkan mellan kommunerna relativtdåligt utnyttjade. Den mest aktuella åtgärden är att bygga uthögskoleundervisningen i Trestad saml med en lämplig ansvarsfördelningmellan kommunerna. Både hamn- och flygplatsfrågorna är också aktuella. De harliksom högskolan en myckel slor betydelse för att påverka näringslivetsutbyggnad och skapa en mer differentierad arbetsmarknad. Lysekiloch Solenäs har ett relativt isolerat läge i förhållande fill centralorterna iTrestad. LysekU är därför regionall cenlram med regionala servicefunktionersom lasarett och gymnasium. Kommunen är också elt industrielltutvecklingscentram av betydelse för hela regionen. NorraBohuslän består av de två kommunerna med somregionalt centrum. Befolkningsunderlaget i de båda kommunerna är begränsat, menändå har en relativt god servicenivå kunnat upprätthållas. Det är påsysselsättningssidan som de verkligt stora problemen finns. Det finns dock enutvecklingspolenfial. Elableringar av icke miljöstörande industrier medvaltenanknytning, en utökad turism samt ett vidgat samarbete med ärområden där satsningar kan ge resultat. Enutveckling mot goda lokala arbetsmarknader eller väl fungerandependlingsregioner kräver ökade planeringsinsatser beträffande bostädernas ocharbetsplatsernas lokalisering och över huvud tagel en bättre regionalsamplanering av boende-arbete-kommunikalioner. Bostadsbyggandeti de centrala delarna av har legal betydligtunder del långsikliga behovel enligl bedömningarna i länsplaneringen. Dettahar lett liU en ytteriigare utbredning av storstadsområdet med alll längreavstånd för arbetspendlingen och en ökad obalans mellan arbete och boende somföljd. anser att bostadsbyggandet i första hand bör ökas mer i demer centralt belägna och ur kolleklivlrafiksynpunkt väl lämpade tätorterna iförortskommunerna. Ettaktuellt problem som kräver en snar lösning är markanvändnings-konflikten iMölndals kommun mellan det planerade bostadsbyggandet i och försvarelsövnings- och skjutfält i . anser att det är ell regionallintresse aU Balltorpsområdet kan utnyttjas som boendeområde. Detla förutsätteremellertid att man kan finna en lämplig ny lokalisering av skjulfällel. 1981/82:113 Bilagedel 128 Handel,sjöfart och andra hamnberoende verksamheter är ell viktigt inslag i länetsnäringsUv. har därför prioriterat hamnplaneringen ilänsprogrammet. Länsstyrelsenkonstaterar all hamnarna i länet svarar för en tredjedel av den tolalagodsomsältningen i landels hamnar. finner all del måste vara ettnationellt intresse att hamnarna i länet, speciellt hamn, ges godamöjligheter att utvecklas. Förnäringslivet är del naturligtvis av stort värde att ha tillgång lill dendirekta transoceana linjelrafiken. Länsstyrelsenanser att det behövs en planering av hamnväsendel som omfattar hela landet.Avvägningen mellan å ena sidan hamnplanering och å andra sidan regionalpolitiskplanering och översiktlig fysisk planering bör ha sin tyngdpunkt på länsnivå. BeträffandeGöteborgs hamn finner del angelägel att hamnen fortsätter sinsatsning på enhelsbehandlal styckegods. Denna utveckling kan ske lill ensamhällsekonomiskt låg kostnad med tanke på den reservkapacilet som finns. Pålängre sikt måste också nya anläggningar för tortlastlrafik las i anspråk. Länsstyrelsenhar studerat samordningsmöjligheterna meUan hamnresurserna i ,och BroQorden. På lång sikt kan en samordning ge betydande fördelar,speciellt i fråga om lokaliseringseffekter. Den större hamnresursen skullekunna la tillvara de unika fördelar BroQorden-områdel erbjuder för vissa typerav industrier. Länsstyrelsenanser det ocksä angeläget att pä kan fortsätta att utveckla sinnuvarande slyckegodshanlering med enhelslas-ter. En restriktiv hållning ärdäremot motiverad när det gäller utveckling av bulktransporter med störreinverkan på miljön. Ävende fyra hamnarna i Slenungsund är av sådan betydelse all de bör behandlas i ennationell hamnplanering. Länsstyrelsenanser att det är av slor betydelse all Trestads flygplatsfråga får en posUivlösning och all detta sker genom stafiig medverkan. Flerautredningar har visat på alt Trestad har elt betydande trafikunderlag jämförtmed andra primära centra. ombesörjs trafiken på Malögafältel vidTrollhättan. Malöga är emellertid frän början elt provisorium ochrestriktioner av skilda slag finns för en utveckling av trafiken. De vikfigasteregionalpolitiska aspekterna på vägbyggandet i länet behandlades i samband medupprättandet av flerårsplanerna för vägbyggandel . I länsprogrammelpekas emellertid på några vikliga åtgärder som inte rymts inom medelsramarna. Prop.1981/82:113 Bilagedel 129 Enmycket viktig åtgärd är således alt förbättra vägarna österut från påOrast. Förbindelserna mellan och är ocksä i starkt behov avförbättring. Ytterligare en åtgärd, som bl.a. kan få slor betydelse för utvecklingenav turismen i norra länsdelen, är att byggs ut i så attden får samma standard som i . Hushållningenmed mark och måste samordnas med överväganden som görs inom denregionalpolitiska planeringen. Ilänsprogrammel behandlades bl. a. den fortsatta planeringen av den obrutnakusten. Den skall undantas från lokalisering av särskilt resurskrävande ochmiljöslörande industri samt disponeras så att ett allsidigt utnyttjande förfritidsändamål blir möjligt och så att bl.a. vetenskapliga naturvärdenskyddas. Hogdalsområdeti får dock en del enligt slalsmaklernas beslut tas i anspråkför verksamhet som är direkt knuten fiU utnyttjande av djupvatten- ellerdockläge för tUlverkning av oljeulvinningsplatt-formar eller liknandeverksamhet med särskilda krav på djupt vatten och som inte är miljöstörande.Länsstyrelsen anser att dessa riktlinjer är mycket värdefuUa med tanke på deansträngningar som görs i länet för att utveckla havsteknik och verksamhetermed anknytning härtill. Länsstyrelsenstöder också Tanums kommuns ambitioner att reservera mark i Sannäsområdet förindustriändamål. Med hänsyn fill regeringens riktlinjer bör dock inteverksamheter som är beroende av hamn, i meningen handelshamn, lokaliseras fiUområdet. Befintliga hamnar i länet bör utnyttjas för sådana verksamheter. Planeringenför säkerställande av värdefulla naturområden i länet har så långt som möjligtdrivits parallellt och integrerat med den fysiska riksplaneringen. Länsstyrelsenhar antagit en plan för norra och mellersta som redovisar enskildanalurvårdsobjekt. Det är viktigt all kommunerna tar ställning tUldessa frågor. Inomkulturminnesvården har arbetet med elt regionall program påbörjats samtidigtsom några kommuner arbetar med egna kulturminnesvårds-program. Förkulturminnesvården är del myckel angeläget alt detta programarbete utvecklasoch fullföljs. Göteborgsoch län är ell av de län som drabbats hårdast av försurningen. Sannoliktär de mer påtagliga effekterna av försurningen, såsom döda sjöar och skador påbyggnader och arkivmaterial, endasi symtom på en mer djupgående försurning avmiljön. Skog, jordbruksmark och kanske människors hälsa kan senare komma attvisa sig drabbade av försurningens effekter. När det gäller kalkningsinsatser iförsurade sjöar är det nödvändigt med en samordnad plan för hela länet.Länssstyrelsen anser vidare att del krävs centrala initiativ av olika slag föratt minska 9 1981182. 1981/82:113 Bilagedel 130 effekternaav försurningen inom områden som byggnadsvårds och arkivvård. Luftföroreningari storstadsregionerna är ett allvarligt miljöproblem som ägnats ökaduppmäi-ksamhet . har aktualiserat en utökadomgivningskontroll i . Även omgivnings-konlroUen i anslutninglill den petrokemiska verksamheten i Slenungsund och måste utvidgasoch förbättras. 4 Synpunkter och förslag beträffande regionpolitiska medel Närdet gäller mindre nyetableringar, högst lio arbelslillfällen l.ex., finns detenUgt uppfattning inga starka skäl för all besluten skaU förasupp på central nivå. En slor del av de mindre nyetableringarna kommer tiU ståndgenom alt någon eller några anställda i elt företag bestämmer sig för allstarta eget. Ofta har de kvar kontakterna med sitl gamla förelag. Del betyderatt nyetableringar av den här typen är geografiskt bundna. Det är mycketvärdefullt om de personer som planerar att starta eget kan ha regelbundnakontakter med den instans som fattar del avgörande beslutet. börges beslutanderätt vid nyetableringar upp till 10 sysselsatta ochinvesteringar . Denna rätt bör även gälla vid de s.k.branschundantagen. Istödområde 4 och däröver saml inom de delar av stödområde 3 som ärprimära rekreationsområden kan slöd fill turistnäringen utgå. I del senarefallet fattas besluten av regeringen. Föratt nå bättre resultat inom stödet till turistnäringen krävs en starkareinriktning på konkreta projekt. Det innebär alt en del av den tid som läggsned på industrin i slällel måste ägnas åt turistfrågorna. En sådanomprioritering fömtsälter dock enligt uppfattning att beslut kanfattas av . Kommunalaindustrihus har visat sig vara av stor betydelse för att stimuleranyföretagandet i de mindre kommunerna.