prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — Jag anser att deanställda bör ges ökade möjligheter och ökade resurser all själva medverka i den industriellaomvandlingsprocessen. Delta är bl.a. en av anledningarna lill all jag nyligentillsatte utredningen (I 1981:03) om vissafrågor rörande trygghetsfonder med uppgift all finna former för en sådan medverkan. Jag finner delemellertid nu lämpligt all gä yllerligareett steg mol att finna nya former för både de anställdas medverkan och en mer aktiv medverkan ifrån näringslivetsjälvt i industrins strukturomvandling.Framför allt gäller det att hitta nya praktiska lösningar på hur samhället och parterna gemensamt skallhanlera 1980-lalets industriella omvandling. Jag kommer därförall inbjuda de fackliga organisationerna och representanter frånnäringslivet fill överläggningar kring hur samhället och parterna gemensamtskall hanlera frågor som rör industrins strukturomvandling. Små och medelstora företag Som redan påpekatsskall industripolitiken främja en rationell produktion i näringslivet,stimulera lill industriell expansion samt påverka industrin till dennyorientering och omstrukturering som är nödvändig för alt uppehålla vårinlernalionella konkurrenskraft. Den snabbare strukturomvandlingen, som är enföljd av den internationella konkurrenssituationen, ställer stora krav på att nya förelag ochny produktion utvecklas under 1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 20 1980-lalel.Arbetsvillkoren för de mindre och medelstora företagen har stor betydelse för näringslivels förnyelse. Jagavser föreslå regeringen alt i en särskild proposifion under våren 1982förelägga förslag om olikaåtgärder i syfte all underlätta situationen för dessa förelag. Jag vill i dettasammanhang också erinra om den pågående utredningen (I 1981:09) omstatens industriverks framlida verksamhet och organisation m.m. Innevarande budgetårfinns närmare 10 milj. kr. anslagna som bidrag lill förelagsinriktadfortbildning. För /83 har, främst av statsfinansiella skäl, några särskilda medel inleberäknats för detta ändamål. Genomövriga insatser inom ramen för verksamheten hos Stiftelsen Institutetför företagsutveckling (SIFU) - bl.a. ell ökat anslag för alt läcka vissa merkostnader till följd av SIFU:s omlokalisering till - och de regionala utvecklingsfonderna tillgodoses emellertid kraven på fortbildningoch allmän utveckling för småförelagen. Förslag omförbättrade villkor för del kooperativa förelagandel har lagts fram av på kooperationsutredningen i desshuvudbetänkande (SOU 1981:60) Kooperationeni samhället. Jag avser föreslå regeringen all på grundval av bl.a. detta utredningsförslag föreläggariksdagen en proposition i frågan. Kapitalförsörjning m. m. Den svenskaindustrins investeringar i maskiner och anläggningar ligger kvar på samma låganivå som . Del höga räntelägel i kombination med en otillräckliglönsamhet har medfört minskal intresse all investera. Bristen på yrkesarbetare harotvivelaktigt hämmat planerna på kapacilelsutvidgning. En utbyggnad avindustrins totala kapacitet kräver ökade investeringar. Den nuvarandeinvesteringsnivån torde i första hand motsvara ersättning av utrangeradutrustning. De åtgärder för allöka intresset för börsnoterade aktier som har vidtagits har medförtett starkt ökat intresse för aklieplaceringar från allmänhetens sida.Skattefondsparandet och de lättnader i enskilda personers beskattning avinkomsl av utdelning från börsnoterade aktier har haft en myckel stimulerandeeffekt. De börsnoterade förelagen har också ökat sin nyemissionsverksamhet kraftigt. Nytillskottet avaktiekapital har ännu inle lett lill ökningar i investeringsbenägenheten när detgäller maskiner och anläggningar.Investeringarna har i första hand riklats mot tekniskt forsknings- och utvecklingsarbete ochmarknadsulvidgning, l.ex. genom etablering på nya marknader genom förvärv avföretag utomlands. Enarbetsgrupp inom industridepartementet har diskuterat bankernas Prop.1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 21 möjligheter alt mera aklivi delta iinduslrifinansieringen och rapporten (Ds I 1981:25) Bankernas roll iindustripolitiken har överlämnats. Med förutsättningenatt en industriell expansion är nödvändig har gruppen föreslagit ett anlal förändringar isyfte all frigöra kompelens och resurser hosbankväsendel för aklivi engagemang i risklagande, uppföljning och problemlösning i näringslivet. Blandgruppens förslag kan nämnas all prioriteringarna på kreditmarknaden böranpassas så att industrins behov av krediterför expansion och förstärkt konkurrenskraft kan tillgodoses. Vidare bör enligtarbetsgruppens mening ränteregleringenför bankerna avskaffas och regleringar av utlåning, placeringar etc. utformas så all en ökadmarknadsanpassning av kreditgivningen blir möjlig. Banklagstiftningens krav påbetryggande säkerheter för bankernasutlåning bör enligl arbetsgruppens mening mjukas upp väsentligt. frivilligt försäkringssystem motkursföriuster i samband med företagensmedelfrisliga s. k. valulalån bör enligl gruppen övervägas. Dessutom föreslår arbetsgruppen att rollfördelningen mellanstatens och bankernas kreditgivning utformas så all staten svarar för kreditgivningsom av olika skäl subventioneras, bankerna för en ökad andel avriskkredilgivning på marknadsmässiga villkor. Rapporten remissbehandlas f. n. Efterfrågan på krediter från näringslivetför invesleringsändamål har varit relativtlåg. Den medverkan lämnat genom finansiering av långsikliga och riskfylldainvesteringar har inle inneburit någon expansion av bankensverksamhet. Bankens beviljadekrediter och garantier uppgår f. n. lill 7800 milj..kr. En viktig och tungtvägande del av den svenska exporten utgörs av leveranser av komplettaanläggningar, produktionsutrustningar och hela eller delar av system för t. ex.strömförsörjning eller telekommunikationer. Byggföretagens verksamhet påexportmarknaderna har också ökat. Denna tendens ställer ökade krav på företagens ansvarstagandegentemot kunderna och på finansiella åtaganden av olika slag. Kraven på ökadkreditvolymi det svenska exportkreditsyslemel har därigenom accentuerats. Tillströmningen av ansökningarom finansiering av exportkrediter med statligt stöd har ökat kraffigt, vilketnärmare belyses under anslaget B 16. Kostnader för slalsstödd exportkreditgivninggenom AB (). De förelag som svarar för denna typ av kapitalkrävandeprojektexport är i första hand vissa storföretag inom verkstadsindustrin ochnågra få större byggnadsförelag. Även konsultföretagens aktiviteter är av storbetydelse.De mindre förelagen har en naturlig roll som underleverantörer lill dessa projekt. Desvenska underleverantörernas ställning har stärkts genom att hårdare kravställts för finansiering av utländska leveranser som ingår i projekt somfinansieras med slalsstödd exportkredit. 1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 22 En arbetsgrupp medrepresentanter för , och industridepartementet har gemensamtutarbetat en rapport om bl. a. underleverantörernas roll i dessa sammanhang. Irapporten konstateras all del statsslödda exportkreditsyslemel bör utformas såall svenska underleverantörers ställning stärks. Utformningen av exportkreditsyslemel måste dockske med beaktande av de speciellaförutsättningar som råder för svensk projektexport. En grundregel bör enligt arbetsgruppens mening vara allutländska varor finansieras lillmarknadsmässiga villkor. Vidare anser gruppen all rikfiinjer bör utarbetas förbehandlingen av de utländska komponenter som ingår i svenska varor. Som ettförsta steg i utarbetandet av sådana riktlinjer bör SEK och exportkreditnämnden(EKN) enligl gruppens mening ges i uppdrag all kartlägga detta utländska inslag i svensk projeklexport. infördes enmöjlighet för att -efter beslut av regeringen i varje särskilt fall - lämnakredit med statligt slöd för att finansierasvenskt företags försäljning inom landet då konkurrerande utländsktföretag på grund av utländskt kreditslöd erbjuder särskilt förmånliga kreditvillkor. har en överenskommelseträffals inom om höjning av räntenivån för denna typ av statsslödda krediter. Härigenom har de svenskaleverantörernas möjligheter att möta kredilkonkurrensen på hemmamarknadenstarkt förbättrats. De utländska offerternafill svenska köpare blir alltså nu mindre förmånliga. Mot denna bakgrundframläggs förslag alt avskaffa del statliga stödet lill krediter för försäljning inom landet. Härigenom kan på siktuppnås en avsevärd minskning av statens utgifter. Den svagaefterfrågeutvecklingen på slålområdel har bestått under del gångna året. Undersenare delen av kan dock en viss återhämtning väntas. Trots allåtgärder vidtagits inom den svenska stålindustrin för all anpassa kapacitetentill eflerfrågesiluationen visar stålindustrin f. n. myckel låg lönsamhet.Staten har - i enlighet med av fallat beslut (prop.1981/82:56, NU 1981/82:13, rskr 1981/82:82) - medverkat i en finansiellrekonstruktion av , som ägs fill av staten ochStatsföretag och till av . Utredningen om skogsindustrinsvirkesförsörjning har under hösten 1981avlämnat sitl betänkande (SOU 1981:81) Skogsindustrins virkesförsörjning, vilket f. n. remissbehandlas. Riksdagenhar dock beslutatom vissa åtgärder syftande lill en förbättrad virkesförsörjning (prop. 1981/82:30, SkU 1981/82:8, JoU1981/82:8, rskr 1981/82:14 och 29). , som på regeringens uppdrag har utrett frågan om ökadvidareförädling inom sågverksindustrin, har föreslagit att ell bransch- Prop.1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 23 program inrättas för sågverksindustrin. Förslagetbehandlas i det följande underanslaget B 7. Situationen inomden träbearbetande industrin har påverkats negativt av nedgången ibostadsbyggandet . Detta gäller i första hand snickeri- ochIrähusindustrierna men även i viss utsträckning möbelindustrin. Storaansträngningar görs av den träbearbetande industrin för all kompensera nedgången på hemmamarknadenmed ökad export. harmöbelindustrin varit mest framgångrik i sina exportaktiviteter. Byggbranschen harunder senare delen av 1970-lalel haft en krympande hemmamarknad, vilketnegafivt påverkal såväl entreprenörer som bygg-malerialtillverkare ochkonsulter. Byggbranschens utveckling sedan mitten av 1970-lalel har förstärktbehovel av ell förbättrat prognossystem. Av denna anledning har regeringenunder givit statens industriverk i uppdrag all utveckla ett system förfemåriga byggprognoser. Inominduslrideparlemenlel har genomförts en studie av utvecklingenunder för 25 börsnoterade företag inom verkstadsindustrin.Studien visar bl.a. all avkastningen ökat . Avkastningen på del egnakapitalet före skall ökade från i genomsnift15% lill . Även avkastningen på del tolala kapitalet ökade medan soliditetenvisade en sjunkande tendens. Vissa delbranscher inom bl.a. verkstadsindustrin studeras f.n. av statens industriverk. bedriveräven elt projekt rörande sambandetmellan den del av industrin som vidareförädlar inhemska råvaror,basindustrin, och den del av verkstadsindustrin som levererar maskinellutrustning lill basindustrin. Elektronikindustrinutreds pä regeringens uppdrag av statens industriverk i samarbete medstyrelsen för teknisk utveckling. har under år 1981avlämnat en rad delrapporter. Data- och eleklronikkommit-tén har under år 1981avgivit rapporterna (SOU 1981:10) Datateknik i verkstadsindustrin (SOU 1981:11) Datateknik iprocessindustrin saml (SOU 1981:59)Dalateknik i industriproduktionen. Dessa rapporter ingår i underiagelför den dalapolitiska proposition som statsrådet avser föreslå regeringen lägga fram för riksdagenunder . Den kemiskaindustrin utpekas ofta som en av industrins tillväxlsek-lorer. Den avstatens industriverk initierade utredningen om den svenska kemiska industrinsutvecklingsmöjligheter fortsätter . Industriverketsutredning rörande gummivaruinduslrin har avslutats. Utvecklingen inomtekoindustrin kännetecknas av fortsatt tillbakagång. Under hösten 1981lämnade berörda myndigheter och tekodelegalionen underlag för den fortsattaplaneringen av erforderliga statliga åtgärder. beslutade om etttreårigt åtgärdsprogram med bl.a. exportfrämjande åtgärder för den manuellaglasindustrin fr.o.m. 1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 24 budgetåret1981/82. I enlighet med programmet föreslås i del följande ökade insatser undernäsla budgetår. Branschprogrammelför gjuteriindustrin avvecklas i och med utgången av /83 ienlighet med beslut. Överläggningarna omindustri- och energisamarbele mellan och fortsatte ochresulterade i elt svenskt-norskt avtal om ekonomiskt samarbete, särskill päindustri- och energiområdena. Avtaletundertecknades av de båda ländernas statsministrar . Ianslutning lill delta avtal ingicks överenskommelser om norskaoljeleveranser fill och leveranser av elkraft från till . Vidareupprättades en fond för svensk-norskt industriellt samarbete. Avtaletmellan och har ratificerats. Inom ramen för OECDbedrivs arbete på fiera områden som är centrala ur industripolitisk synvinkel.Arbetet rörande internationella investeringar och multinationella förelag fortsätteroch fördjupas yllerligare. spelar enaktiv roll i FN:s arbete beträffande Iransnationella förelag ochmedverkar aklivi även i arbetet med en internationell uppförandekod rörandeteknologiöverföring inom . Statligastödåtgärder diskuteras i särskilda kommitté för positivaanpassningsälgärder. Den av förda politiken granskades . Inom EFTA skedde en genomgång avstatliga stödåtgärders förenlighet med konventionen. Också med EG ägde samtal rum om statligastödåtgärder. Den 1 januari 1981övertog industridepartementet från ansvaret inom regeringskanslietför verksamheten inom UNIDO, . Under del gångna året har UNIDO förstärkt sill arbetsprogram för åren1982-83. En viktig uppgift framöverblir att planera förändringen lill ell självständigt fackorgan. Frågan om enratifikation av en överenskommelse härom behandlas f. n. hos medlemsländerna. Vad gäller EG harkontakter och informationsutbyte rörande industripoliliska problem avgemensamt intresse ytterligare intensifierats. Delta gäller särskilt på pappers- ochmassaområdel. Bilaterala kontakter med andra länder harytteriigare utvidgats bl.a. inom ramen föravtal om ekonomiskt, industriellt och tekniskt samarbete med flertaletstatshandelsländer, med vissa oljeexporterande utvecklingsländer samtmed vissa industriländer. Prop.1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 1980/81Utgift 1981/82 Anslag 1982/83 Förslag , sominrättades den , är central förvaltningsmyndighet för ärenden somrör industri och hantverk, samt fram lill energiförsörjningsamt mineralhanlering utom vad avser förvaltning och upplåtelse av statensgruvegendom. Sistnämnda frågor handläggs av ,varvid industriverket fram lill svarar för de beredande ochverkställande funktionerna. Verket är lill nämnda datum chefsmyndighet förbergsslalen och statens elektriska inspektion. leds av en styrelse. Chef förverket är en generaldirektör. Till industriverket harknutits ett expertråd för långsikliga prognoser. Vidare svarar verket för medelsförvallningoch personaladministration samt lämnar övrigi biträde åtsprängämnesinspektionen och . Beräknad ändring 1982/83 (därav lönekostnader) (-8758864) (-13 924000) Mervärdesskatt för sand-, Avgifter för handläggning av ärenden enligt lagen (1976: 838) om allmänna fjärrvärme- ' Exkl. energibyrån medadministration 54-1-10 tjänster samt mineralbyrån 21 tjänster som den I juli 1982överförs till andra myndigheter. Under del gångna året hartrycket på verkets resurser varit fortsatt högt. Oklarheter beträffande verkelsframlida organisation har inverkat negativt på arbelsmolivalion ocheffektivitet saml försvårat rekryteringen fill vissa tjänster. 1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 26 Genom all industriverketsuppgifter inom bl.a. de mineral- och energipolitiska områdena i stort upphör , koncentreras verkelsansvarsområde till del industripoliliska fältet. Detta borde enligl verkets mening aktualisera frågan om en ökadsamordning och koncentration av deorganisatoriskt myckel splittrade industripolitiska insatserna till industriverket.Verket avser all återkomma i denna fråga. Pris-och löneomräkning m.m. -. (inkl. minskning av resurser med hänsyntill all energi- och mineralbyråerna överförs fill andra myndigheter). Debesparingar som industriverket har redovisat enligt huvudförslaget uppgår till . Verket har inle lämnat förslag på hur besparingen skall genomföras. skall utredningsverksamheten inriktas så alt internationellaanalyser, bevakning av branschutvecklingen för industrin som helhet samtarbetet med spridning av utredningsresultaten prioriteras. Detta innebär attmindre resurser kan avsättas för t. ex. branschulredning-ar och nyaulredningsområden. För all i viss mån kompensera härför begär verket tre Ijänsterför handläggare vid planerings- och ulredningsbyrän. Lönekostnaderna beräknas fill 475000 kr.och övriga omkostnader lill . För att kunnaförbättra den resurskrävande internationella bevakningen begär verket yllerligare . för utrikes resor. Industriverkethar i skrivelse lill industridepartementet hemställtom yllerligare medel med hänsyn lill verkels framlida uppgifter inomenergiområdet. Verket begär förstärkning i form av tre handläggare och en assistent.Lönekostnaderna beräknas lill . och följdkostnaderna till . (4- .) Sedan statensindustriverk bildades har flera förändringar genomförts inom verketsorganisation och verksamhet. Förändringarna har främst inneburit att vissaresurser ocb funktioner överförts från verket till andra myndigheter ochorganisationer. har såväl industripolitikensinriktning som omvärldens krav på den industripolifiska myndighetsorganisafionen förändrats. Mot denna bakgrundhar jag med slöd av regeringens bemyndigande tillkallat en särskildutredare med uppgift att utreda frågan omstatens industriverks framfida verksamhet och organisation (I 1981:09). Utredarens förslag beräknas föreliggaunder . För nästa budgetårbör medel för industriverkets verksamhet beräknas enliglhuvudförslaget. Mol bakgrund av vad regeringen tidigare anfört beträffande besparingari statsverksamheten, bedömer jag all del är nödvändigt alt industriverketsförvaltningsanslag härutöver minskas med ytterligare 2 milj. kr. Prop.1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 27 Medlen harberäknats med hänsyn lill all huvuddelen av energi- och mineralbyråerna hosverket inordas i andra myndighelsorganisalioner från . I avvaktan på all deltotala behovel av administrativa resurserhos myndighelerna inom mineralsektom fastställs, överförs emellertid nu inte medel för sådana resurser frånindustriverket till de berörda myndighelerna. Enligl vad jag harerfarit avser chefen för alt föreslå regeringenalt framlägga förslag om vissa frägor rörande transport av farligt gods. I avvaktanhärpå har medel för handläggning av frågor rörande transport av farligt gods inkluderats ianslaget. För näsla budgetärberäknas dessa medel till . De föreslagnabesparingarna bör genomföras genom indragning av tjänster. Beloppetmotsvarar lönekostnaden för ca femton tjänster för handläggare. Det ankommerpå industriverket att - mol bakgrund av personalsituationen, uppkomna vakanseroch arbetsbelastningen - lämna förslag fill regeringen om vilka tjänster som skall dras in. Med hänvisning lillsammanställningen och fill vad jag har anfört beräknarjag anslaget lill . Jag hemställer att regeringen föreslår att till Statens industriverk:Förvaltningskostnader för /83anvisa eft förslagsanslag av . : Utredningar m. m. 1980/81 Utgift 1981/82 Anslag 1982/83 Förslag Från anslagetbestrids kostnader för experter och tillfällig personal, reseersättningar ochpublikationslryck samt övriga kostnader som hänger samman medutredningar och informations- och kontaktverksamhet inom statensindustriverks arbetsområde. Anslaget tillförs medel som flyter in dels vidförsäljning av publikationer som bekostas från anslaget, dels som ersättning förutredningar som industriverket utför åt annan. Under budgetåret1980/81 har statens industriverk lagt fram ell flertal utredningsrapporter. Frågor medanknytning lill strukturförändringar inom industrin har behandlats i Induslriulvecklingen i Sverige.Höslrapport . (SIND 1980:12),Multinationella företag: FoU-verksamhet, tekniköverföring och företagstillväxt. Sammanfattning (SIND 1980:19),Hur kan konkurrenskraften förbättras? (SIND 1981:3) saml Överflyltningsvinslerinom industrin (SIND PM 1981:3). 1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 28 Rapporter medanknytning till små och medelstora förelag är De regionalautvecklingsfondernas produklulvecklingsverksamhel - utvärdering och förslag lill åtgärder (SIND 1980:13), Regionala utvecklingsbolag -problem och möjligheter (SIND 1980: 14), Mindreoch medelstora företags finansieringssilualion(SIND 1980: 15), Hantverk. Produktion med tradition (SIND 1981:2), regionalt utvecklingsbolag under uppbyggnad(SIND PM 1980:21), Bildandel av personalägda förelag. En handledning (SIND PM 1981: 1) saml Småförelag isamverkan - effekter ocherfarenheter av samverkan mellan femton småföretag (SIND PM 1981:6). Branschanknutnarapporter har lämnats i Svensk möbelindustri inför 1980-talel (SIND1980:6 och 7), Planglasinduslrin. Planglas och isolerrutor inför 1980-lalet(SIND 1980:8), glasbruk i strukturomvandling (SIND 1980:9), Svensklegelindustri (SIND 1980:10), Sågverkens vidareförädling en omvärldsanalys. Möjligheter och begränsningar(SIND 1980:16), Betongelemenlindustrinsstruktur och framtid (SIND 1980:18), Elektronikindustrin i . Del 2.Elektronikanvändningen i svensk verkstadsindustrisprodukter (SIND 1980: 20), Elektronikindustrin i . Den mindreelektronikindustrin (SIND 1981: 1), Gummivaruinduslrin. Lågprisimport av däck(SIND PM 1980: 11). Emballageglasin-duslrin.En förstudie (SIND PM 1980:12), Utvecklingstendenser inom svensk melallvaruinduslri. En förstudie (SIND PM1980:13), Trähusbranschens framtid II. Del III.Marknadsöversikter: , ,, (SIND PM 1980: 14), Tekoindustrierna. (SIND PM1980: 16), Svensk bilindustri ochdess underleverantörer (SIND PM 1980:20). glasbruk istrukturomvandling: Forskning och utveckling (SIND PM 1980:22), Samhällsekonomiska analyser av sysselsättningsproblem- Exemplet glasindustri(SIND PM 1980:24), Den svenska marknaden för köks- och garderobssnickerierunder 1980-lalet (SIND PM 1980:25), Den svenska marknaden för dörrar under 1980-talel (SIND PM 1980:26), Trikåindustri. Omvärldsanalys(SIND PM 1980:27), Arbets- och skyddskläder (SIND PM 1980:28), Sport- och frilidskläder (SIND PM 1980:29) saml Gummi-varuindustri.Induslrigummi (SIND PM 1981:5). Exportfrågor harbehandlats i Export lill slatshandelsländerna (SIND 1980: 11) ochSvensk kapilalvaruexport lill statshandelsländer och under70-talet (SIND PM 1981:2). Inom energiområdethar verket avlämnat rapporterna Energi på80-lalel. En bedömning av deninternationella oljemarknaden, energianvändningen, el- ochfjärrvärmeproduktion, bränsleförsörjning (SIND 1980:17), Eliagen (SIND PM 1980:9),Eldislribulörsförteckning. Bilaga 2 fill PM 1980:9 (SIND PM 1980; 10),energiplanering. Slutsatser och förslag fill framlida inriktning(SIND PM 1980: 15), Bidragsgivning till små vallenkraftverk.Utvärdering (SIND PM 1980:23), Internationella förutsättning- Prop.1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 29 ar för den svenska oljeförsörjningen under 1980-lalel(SIND PM 1981:4) samt Bränsleflis - Exempel på avtal vid användning av skogsråvara för uppvärmningsändamål (SIND PM 1981:7). Inom mineralområdethar och malm i (SIND PM 1980:18), och malm iGävleborgs län (SIND PM 1980:19) saml Malmfältensframfid (SIND PM 1981: 8) avlämnats. Verket har dessutompublicerat Internationale Beförderung gefährlicher Guter. ADR (SIND PM 1980:17). Under innevarandebudgetår kommer marknads- och konkurrenskrafts-analyser för svensk industri, bedömningar av sårbarheten hossvensk industri för förändringar i deninlernalionella konkurrenssituationen och därmed bedömningar av behovel alt hålla en industripolitisk beredskapför snabba och stora förändringar iden efterfrågan som riktas mol svensk industri,all vara vikliga element i utredningsarbetet. Verksamheten omfattar ocksåbranschbevakning och olika regeringsuppdrag.