prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — Med hänsyn till de av kommitténredovisade erfarenheterna av den hittillsgenomförda utbildningen och till destora krav som ställs på verksledningarna,särskilt i fråga om resurshushållning, omprövning och effektivisering avverksamheten finner jag det angeläget att kommitténs här redovisade förslag till fortsatt utbildning för högre chefer genomförs.Ansvaret härför bör åvilabudgetdepartementet. Jag återkommer till frågan om medel för dennaverksamhet vid min anmälan av vissa anslag under åttondehuvudtiteln. Jag hemställer attregeringen bereder tillfälle attta del av vad jag nu har anfört. 1981/82:100 Bilaga 3 Gemensammafrågor 15 7 Vissa personalpolitiska frågor I föregående årsbudgetproposition (prop. 1980/81: 100 bil. 5) redovisade jag att ensamlad översyn skulle inledas av bl.a. gällande trygghetsregler. Jag anmäldedå också min avsikt att erbjuda de statsanställdas huvudorganisationer attmedverka i arbetet med översynen. Denna översyn pågår. I samband med 1981 årsavtalsrörelse kom parterna överens om att fortsätta översynen med syfte attsnarast möjligt sluta ett nytt trygghetsavtal. Parterna kom överensom vissa principer vad gäller bl.a. trygghetsmål, planering ochpersonaladministrativa åtgärder som skall vara en grundval för de fortsattaförhandlingarna (1981-82 bil. Det omfattandebesparings- och rationaliseringsarbetet som pågår ställer ökade krav på attomplaceringsverksamheten fungerar effektivt, såväl lokalt som centralt genommedverkan av i första hand statens arbetsmarknadsnämnd (SAMN). Större besparingarställer bl. a. krav på analys av personalkonsekvenser. Jag avser därför att geett uppdrag till SAMN härom. Aktiva åtgärder måstevidtas som underiättar rörligheten mellan olika arbetsuppgifter och arbetsplatser.Det är viktigt att SAMN tidigt engageras i planeringsarbetet när enövertalighetssituation kan förväntas uppkomma. SAMN har överblick övermöjligheterna att omplacera personal över myndighetsgränser och förfogar översärskilda instrument som kan underlätta omplaceringsarbetet. Ansträngningarna atthitta ny sysselsättning på bostadsorten eller i dess närhet bör öka. Det är avstor betydelse att myndigheter på samma ort samarbetar i personalrörlighets-och omplaceringsfrågor. SAMN bör ta initiativ till att sådant samarbete kommertill stånd. Det är vidare angelägetatt hela arbetsmarknadens utbud av arbetstillfällen kan utnyttjas. Påregeringens uppdrag har SAMN och AMS tillsammans utrett frågan om en bättresamordning dem emellan. Arbetsförmedlingen är ett viktigt komplement till SAMN när det gäller anställningar inomandra arbetsmarknadssektorer. Jag avser att i annat sammanhang återkomma tillregeringen i denna fråga. Jag vill avslutningsvisframhålla att arbetet med att effektivisera det statliga området bäst kangenomföras genom en förtroendefull samverkan mellan myndigheterna, de anställdaoch deras organisationer. Jag hemställer attregeringen bereder tillfälle att ta del av vad jag nu har anfört. 8 Verksamheten i Offentliga sektorns särskildanämnd Som ett led iarbetsrättsreformen (prop. 1975/76:105, InU 45, rskr 404) inrättades Offentligasektorns särskilda nämnd genom ett särskilt huvudav- Prop.1981/82:100 Bilaga 3 Gemensamma frågor 16 tal (SHA). Nämnden består av sjuriksdagsledamöter och sex företrädare för avtalsparterna. Varje ledamot har två personligaersättare. För att vara beslutför måste nämnden vara fulltalig. Den särskildanänmden kan enligt SHA kopplas in, när det gäller förhandlingar omkollektivavtal som rör anställningar hos staten, kommunerna, landstingen,försäkringskassorna eller . Om en förhandlingspartinvänder att ett begärt kollektivavtal i något visst ämne inte bör träffas, eftersom det skulle kränkaden politiska demokratin, kan frågan däromhänskjutas till utlåtande. Av förarbetena tillarbetsrättsreformen framgår att till del politiska beslutsområdet hör frågor som gäller den offentliga verksamhetens mål,inriktning, omfattning eller kvalitet (anf. 2 s. 151). Avsikten harvarit alt det i första hand skall ankomma på parterna alt inom förhandlingensram lösa hithörande gränsdragningsproblem och att hänskjutande till nämnden sålunda skall ske bara i undantagsfall(anf. 2 s. 155, InU s.58). - Den beskrivna ordningen innebär att dessa problem inte skall behövaprövas domslolsvägen. Enligt riksdagensbeslut (prop. 1977/78: 176, AU 37, rskr 336) skall verksamheten i densärskilda nämnden redovisas för . Jag får därförupplysa att - fram till - inte något ärendehar hänskjutits till nämnden. Jag hemställer attregeringen bereder tillfälle attta del av vad jag nu har anfört. 9 Förslags- och trivselverksamheten i statsförvaltningen På det statligaområdet får frågor om förslagsverksamhet numera på myndigheternasvägnar avgöras av partssammansalta s.k. förslagskommittéer. En sådan förslagskommitté skall bedöma om ett förslag ärsådant att ersättning bör utges och i så fall besluta om ersättning. anser att ersättningen bör bestämmas till högre belopp än , skall ärendetlämnas över till statsförvaltningenscentrala . Detta framgår avtvå förtattningar, som har trätt i kraft den , nämligenförordningen (1981:606) om förslags- och trivselverksamheten vid statligamyndigheter och förordningen (1981:607) med instruktion för statsförvaltningens centralaförslagsnämnd. Medförslagsverksamhet avses i de nya förordningarna en verksamhet som gerarbetstagarna möjlighet att lägga fram förslag som avser ändrade drifts- ellerarbetsmetoder, skydds-, utbildnings- eller trivselfrågor eller andra tekniskaeller administrativa anordningar eller åtgärder till gagn för myndighetens verksamhet och de anställda samt attdärvid få förslagen bedömda från ersättningssynpunkt. Prop.1981/82:100 Bilaga 3 Gemensamma frågor 17 Bakgrunden tillde nya reglerna är att () och de statsanställdas tre huvudorganisationer iapril 1981 har slutit kollektivavtal som reglerar förslags- ochtrivselverksamheten vid statliga myndigheter (SAV-cirkulär 1981 A 10 och A 11). Sådan verksamhet har i princip inte tidigare varit avtalsreglerad. Frågorna hari stället varit reglerade i författningar.Ett flertal sådana författningar har till följd av avtalen nu kunnat upphävas, bl. a. kungörelsen (1968:104) omföretagsnämnder m. m. inomstatsförvaltningen (jfr prop. 6, SU 42, rskr 115). Som centralmyndighet för samordning av förslagsverksamheten inom statsförvaltningenfinns statsförvaltningens centrala förslagsnämnd. Den skall främja ochvägleda förslagsverksamheten, fastställa sådana normer för beräkning aversättningar i förslagsverksamheten som avses i avtalet om förslagsverksamheten och besluta omersättningar i ärenden, som lämnas övertill den. Nämnden, som består av sex ledamöter förordnade av regeringen, är i administrativt hänseendeknuten till statskontoret. Dess verksamhetsområde omfattar helastatsförvaltningen utom de anställda vid och vissa arbetstagare viddomänverket. Som redan har framgått, beslutar dencentrala nämnden själv bara i sådanaärenden, där det är fråga om högre ersättningar. Genom höjningen av gränsbeloppet från tidigare . har åstadkommits en decentraliseringav ärenden till förslagskommittéerna. I fråga omtrivselverksamheten gäller numera den ordningen att en eller flerapartssammansatta trivselkommittéer får på myndighetens vägnar avgöra frågor omanvändningen av s. k. trivselpengar eller andra medel som enligt beslut avregeringen är avsedda att främja de anställdas trivsel. Åven detta framgårav den förut nämnda förordningen om förslags- och trivselverksamheten vid statligamyndigheter. Trivselpengar ärsådana särskilda medel som en statlig myndighet får ta i anspråk av medeltill förvaltningskostnader eller motsvarande för att främja de anställdastrivsel. I sådant syfte får myndigheten lämna bidrag till kostnaden för t.ex. förtäring vidpersonalsammankomster som anordnas avmyndigheten eller vid utdelande av statliga utmärkelser, deltagande i konferenser,studiebesök eller kurser m. m. Jag hemställer attregeringen bereder tillfälle attta del av vad jag nu har anfört. Systemet mednordisk utbytestjänstgöring fortsätter att utvecklas (jfr prop. 1980/81: 100bil. Regler för deltagande i utbytet finns i förordningen(1980:848) om utbytestjänstgöring i andra nordiska länder. Informationen omutbytestjänstgöringen handhas av statens arbetsmarknadsnämnd (SAMN). 2 1981182.1 saml. 1981/82:100 Bilaga 3 Gemensamma frågor 18 Intresset är stortoch med den möjlighet som finns att till fullo utnyttja de medel som Nordiska ministerrådetställer till förfogande för stipendieroch andra kostnadsersättningar har regeringen för kunnat utse intemindre än 15 deltagare från olika svenska myndigheter. Sammantaget har därmed23 personer deltagit som stipendiater i de andra nordiska länderna underåren 1979-1981. räknar jag med ungefärsamma antal deltagare i utbytestjänstgöringen som . De rapporter somkommer in från deltagarna visar att de har fått goda möjligheter att påolika områden förvärva nya kunskaper av värde för verksamheten iSverige. Jag överväger f. n. hur man på bästa sätt skall kunna spridakunskap bland myndigheter och anställda om erfarenheterna av utbytet. Jag hemställer attregeringen bereder tillfälle attta del av vad jag nu har anfört. Den rådgivandenämnden i medbestämmandefrågor kan enligt min mening avskaffas. Bakgrunden härtill är följande. Nämnden har tilluppgift att gå regeringen till hända med råd och upplysningar i frågor som rör tillämpningen inomstatsförvaltningen av lagen (1976:580)om medbestämmande i arbetslivet (jfr prop. 1975/76:105 bil. 2. s. 179, InU 45, rskr 404, och prop. 1976/77:25 s.38, AU 11, rskr 75). Enligt regeringensbeslut om inrättande av nämnden gäller detta särskilt frågor om personaladministration,ekonomiadministration, organisation och rationalisering. Nämnden skall ocksåförmedla information m. m. mellan de statliga myndigheterna. I nämnden ingår delsföreträdare för statsrådsberedningen och departementen, dels cheferna förstatskontoret, (), () och statensarbetsmarknadsnämnd (SAMN). Jag är självordförande i nämnden. Den har inte några anställda. Nämnden var verksambara efter medbestämmandelagens ikraftträdande. Orsaken tillatt den inte har behövt sammanträda torde närmast varaatt det numera finns en myndighet med ett speciellt ansvar för bl.a. frågor som rörtillämpningen av medbestämmandelagen inom statsförvaltningen. Jag syftar på SAV, som fr. o. m. år 1979är inrättat som en central myndighet för arbetsgivarpolitiken på verksnivå(prop. 1977/78:157, AU 39, rskr 358). Stor vikt har lagts vid att ettömsesidigt informationsutbyte skall ske mellan SAV och myndigheterna. SAV harockså fått en bredare styrelserepresentation än sin föregångare, statensavtalsverk. Bl.a. ingår i styrelsen samtliga de verks- Prop.1981/82:100 Bilaga 3 Gemensamma frågor 19 chefer som är ledamöter i den rådgivandenämnden. Inom SAV har också särskilda rådgivande arbetsgivardelegationerinrättats. Regeringens kontakter medSAV och med det representativa urval av myndigheter som finns i dess styrelsehar säkerställts genom att statssekreteraren vid budgetdepartementetspersonalenheter är ordförande inte bara i styrelsen utan också i dessarbetsutskott. I styrelsen ingår dessutom andra departementsföreträdare. imedbestämmandefrågor behövs således enligt min mening inte längre. Jag avserdärför att föreslå regeringen att nämnden läggs ned, lämpligen i och medutgången av juni månad 1982. Jag hemställer attregeringen bereder tillfälle att ta del av vad jag nu har anfört. 12 Decentralisering i statsförvaltningen På begäran(prop. 1978/79:111 bil. 14, KU 35 p. 1, rskr 364; prop. 1978/79: 112, AU 23,rskr 435) har regeringen inrättat en delegation för decentralisering av statligverksamhet. Delegationen är regeringens och samordnandeorgan för decentralisering och lokalisering av statlig verksamhet. Delegafionenär en fast, interdepartemental arbetsgrupp, knuten till budgetdepartementet.En referensgrupp har knutits till delegationen med företrädare förriksdagspartierna. Delegationen har ett sekretariat inom budgetdepartementet. Regeringen har medhänvisning till en inombudgetdepartementet upprättad promemoria fastställtriktlinjerna för decentraliseringsdelegationens arbete. En redogörelse förriktlinjerna lämnades i föregående ärs budgetproposition (prop. 1980/81: 100bil. 3 s. 15). Promemorian bör fogas till protokollet i detta ärende som bUaga3.1. Enligt riktlinjerna skalldelegationen som regeringens och samordnande organ fördecentralisering och lokalisering av statlig verksamhet verka för enintensifiering av arbetet med decentralisering av befogenheter och resurserfrån centrala statliga myndigheter till regionala och lokala statliga och andraorgan liksom från regional till lokal nivå. Decentraliseringsdelegationensverksamhet bygger - förutom på uttalanden och regeringensriktlinjer - på ett handlingsprogram för som har fastställts avdelegationen. I enlighet med programmethar delegationen tillsammans med fackdepartementen främjat det kontinuerligadecentraliseringsarbete som pågår inom statsförvaltningen. Delegationen har vidaresamverkat med statsrådsberedningen i dess arbete med att decentralisera ochdelegera ärenden från . I enlighet med programmethar delegationen också aktuajiserat decentraliseringsfrågor i överläggningarmed affärsverken. 1981/82:100 Bilaga 3 Gemensamma frågor 20 I linje meduttalanden i den s.k. besparingspropositionen (prop. 1980/ 81:20) har i årets budgetanvisningar poängteratsatt decentraliseringsansträngningarnamåste föras vidare på ett planmässigt sätt och i ett långsiktigt perspektivoch att detta arbete måste föras in som ett viktigt inslag i budgetprocessen. Ett flertalmyndigheter har också i sina anslagsframställningar för /83redovisat möjligheterna att genom funktionell decentralisering görabesparingar i verksamheten. Jag anser det vara av stort värde att samtligamyndigheter också i fortsättningen i sina anslagsframställningar redovisar bådegenomförd och planerad och föreslagen decentralisering inom sitt verksamhetsområde. När det gällerlokalisering av statlig verksamhet, är de uttalanden har gjort i samband med sin behandlingav vissa regionalpolitiska frågor vägledande för det fortsattaarbetet. har därvid (AU1980/81:23, rskr 233) kraftigt strukit under decentraliseringsarbetetsbetydelse och uttalat att man räknar med att decentraliseringsdelegationen med kraft driver på arbetet medden inomregionala decentraliseringenoch prövar om det går att finna verksamheter som är lämpliga att placerautanför . Förslag angåendedecentralisering inom offentlig förvaltning förbereds f. n. avdecentraliseringsdelegationen och inom budgetdepartementet. Förslagen avsesbli presenterade för regeringen i samlad form för att kunna föreläggas riksdagenunder . Därvid kommer bl. a. de nya energimyndigheternaslokalisering att behandlas, liksom den fortsatta inriktningen av decentraliseringsdelegationensarbete. Jag hemställer attregeringen bereder tillfälle attta del av vad jag nu har anfört. 13 Verksamheten i delegationen för datafrågor (B 1980:03) behandlade frågan om användningen avADB i statsförvaltningen (prop. 1978/79:121, FiU 34, rskr 339). Flera avriksdagspartiernaställde då krav på att statsmakten skulle forma en mer samlad datapolitik. Imotioner underströks behovet av ett ökat inflytande för överdatafrågorna i stort. Ett sätt att åstadkomma detta skulle vara att inrättanågon form av datadelegation. fann starka skäl tala förinrättandet av en sådan delegation, knuten till . Med anledning häravhar regeringen genom beslut inrättat en delegation fördatafrågor (datadelegationen, B 1980:03) samt förordnat mig att vara dessordförande. Delegationen utgör en kommitté med högst 15 ledamöter (1980:15).Med stöd av detta beslut utsåg jag delegationens ledamöter. I delegationen ingårföreträdare för samtliga riksdagspartier, för arbetsmarknadens parter (SAF, LO, / Prop.1981/82:100 Bilaga 3 Gemensamma frågor 21 SR och TCO), för och Svenska kommunförbundetsamtför . Till delegafionen är som sakkunniga knutna företrädare förkommunikations- och industridepartementen, användarorganisationer pådataområdet samt som experter företrädare för ,datainspektionen, statskontoret, styrelsen för teknisk utveckling (STU),statens industriverk, m.fl. Delegationen biträds av ett kansli. bevaka utvecklingen av datoriseringen, främjakunskapsutvecklingen på området och föreslå åtgärder för att garantera enpositiv utveckling av datoranvändningen i samhället under demokratisk styrningoch kontroll, utarbeta förslag till principer och riktlinjer för datateknikensutveckling och användning i samhället, verka för att samarbete mellan bl. a. pågåendeutredningar på dataområdet underlättas samt att deras förslag kan samordnas.Därmed skapas förutsättningarför en mera samlad datapolitik. Delegationen börenligt direktiven för sina överväganden och förslag ägna storuppmärksamhet åt den ökade användningen av ADB, telekommunikation ochelektronik inom ohka områden t. ex. inom industri, handel, offentligförvaltning, forskning, sjukvård, utbildning och kommunikation samteffekterna härav för effektivitet, ekonomi, sysselsättning, arbetsmiljö, integritet,sekretess, säkerhet, sårbarhet, inflytande, kompetensutveckling och jämställdhet mellan kvinnoroch män. Delegationen börockså översiktligt granska och utvärdera effekterna av större investeringar pådataområdet inom statsförvaltningen. Utbildningsfrågor i vid mening och forskning kringdatateknikens framtida användning och konsekvenser bör vidare ägnas stor uppmärksamhet. Datadelegationen ärutifrån sina direktiv och sin sammansättning både ett berednings-,utrednings- och samordningsorgan knutet fill och ettinformationsorgan för bl. Denna konstruktion och relafivt unikaroll skapar speciella förutsättningar för delegafionens arbete. Delegationenskall utöver att följa det pågående utredningsarbetet ta initiativ tillannat utredningsarbete och andra åtgärder som behövs för att följa ADB- ochelektronikutvecklingen såväl nationellt som internationellt. Delegationenbör även vara remissorgan i viktigare ADB-frågor. Datadelegationen har också möjlighet attpå eget initiativ ta till sig aktuellafrågor av datapolitiskt intresse för diskussion och eventuella åtgärder. En redogörelse börvarje år lämnas till regeringen avseende verksamheten under det föregående budgetåret. En viktig uppgiftför delegationen är att svara för viss bevakning av datoriseringen i samhälletoch även kunna stå till tjänst med upplysningar. Delegationen har därför etablerat ettomfattande kontaktnät och inhämtar Prop.1981/82:100 Bilaga 3 Gemensamma frågor 22 systematiskt information om datateknikensutveckling och användning från olika källor. Företrädare för delegationen hardeltagit med presentationer vid konferenser etc. Delegafionen har våren1981 lämnat en information till ledamöter om det pågående utredningsarbetetvad gäller datafrågor med speciell tyngdpunkt på arbetsmarknadsfrågor. Viddetta tillfälle redovisades likaså aktuella datafrågor av representanter förSAF, LO, /SR och TCO. harinom delegationen pågått arbete med en översiktlig datapolitisk rapportomfattande förslag till principer och riktlinjer för datateknikens utvecklingoch användning i samhället. Det aktuellautredningsläget i pågående utredningar, som bedrivs på uppdrag av regeringen,har löpande följts och periodiskt redovisats för berörda intressenter som ettled i utredningssamordningen. En översikt över pågående och under budgetåret1980/81 avslutat utredningsarbete på dataområdet bör fogas till protokollet idetta ärende som bilaga 3.2 Av bilagan framgår att regeringenhar fått ett relativt omfattande material om olika datafrågor. Jag avser attåterkomma beträffande vissa delar av detta material i en särskild datapolitiskproposition. Med stöd av sina direktivhar delegationen på ett tidigt stadium prioriterat att behandla - utbildning om datafrågor, samt forskning om datateknik, dessanvändning och konsekvenser. Vad gällerutbildningsfrågorna har delegationen tagit initiativtill och genomfört en utredning i syfte att få fram ett åtgärdsprogram för attintensifiera datautbildningen i ungdomsskolan, främst högstadiumoch gymnasium, och ge denna en lämplig inriktning. Programmet avser utvecklingav utbildningsmaterial, fortbildning av lärare och anskaffning av dator- ochprogramutrustning. Syftet är att en fortbildning skall komma till stånd redanunder /82. Datadelegationen har överlämnat sitt förslag tillregeringen . Regeringen har iproposition med förslag till tilläggsbudget I till statsbudgeten /82 (prop. 1981/82: 25) föreslagit dels att fortbildningsmedelom 1,2 milj. kr. omfördelas till att avse datautbildning, dels att ytteriigare0,6 milj. kr. anvisas innevarande budgetår för detta ändamål. harbifallit framställningen (UbU 1981/82:7, rskr 1981/82:124). Vidare kan 1,2milj. av en reservation under anslaget Fortbildning m. m. tas i anspråk fördatautbildning. Sammanlagt innebär detta att 3 milj. kr. kan disponeras underinnevarande budgetår för fortbildningsinsatser inom dataområdet utöver vad somhittills har beräknats. Regeringen har dessutom ioktober 1981 beslutat att 4 milj. kr. får disponeras för kostnader fördatautrustning och programvara i gymnasieskolan. Vad gäller forskningsfrågorna har delegationen -såsom aviserades i Prop.1981/82:100 Bilaga 3 Gemensamma frågor 23 denindustripolitiska propositionen (prop. 1980/81:130 s. 101) - fått i uppdrag att lämna synpunkter på STU:s ramprogramför kunskapsutveckling om informationsbehandling. Ramprogrammet är av stor betydelseför den svenska dataforskningen i högskolan. Delegationen har redovisat sina synpunkter på ramprogrammet. Enbreddning behöver ske för att frågor om datateknikens användning ochkonsekvenser skall behandlas istörre utsträckning. Regeringen har sedermera beslutat att STU i sin fortsattaplanering av ramprogrammet skall väga in de synpunkter som datadelegationenredovisat. Universitets- ochhögskoleämbetet (UHÄ) har tillsatt en datareferensgrupp för forskning och utbildning inomdataområdet. Referensgruppen har utarbetat förslag till datainriktadutbildning på den tekniska sektorn och förslag till forskning ochforskarutbildning inom dataområdetvid vissa fakulteter. har följt detta arbete ochlämnat synpunkter till referensgruppen. Utöver detta hardatadelegationen informerat sig om aktuella datafrågor i verksamheten hos , datamaskincentralen för administrativ databehandling (DAFA). ,arbetsmarknadsverket och arbetarskyddsstyrelsen. Jag hemställer attregeringen bereder tillfälle attta del av vad jag nu har anfört. 14 Den statliga tidskriftsutgivningen Den statligatidskriftsutgivningen har ägnats uppmärksamhet i olika sammanhang . anhöllvid /76 i anledning av en motion i ämnet - hos regeringen om enkartläggning samt eventuella förslag om riktlinjer för den statligatidskriftsutgivningen. Regeringen uppdrog åt dåvarande kartlägga de statliga tidskrifterna. Därefter har under budgetåret1979/80 genomfört en förvaltningsrevision av tidskriftsutgivningen hos statligamyndigheter. Ibudgetpropositionen lämnade jag en utförlig redovisning av nämnda revision. Isamband härmed redogjorde jag för min syn på den statligatidskriftsutgivningen. Jag framhöll då att de interna personaltidskrifterna enligtmin mening skall syfta till att ge myndigheternas personal information om myndighetensverksamhet och dess interna frågor. Jag framhöll vidare betydelsen av en enkelutformning för att sänka kostnaderna för personalfidskrifterna utan att för den skullinnehållet går förlorat. Vid min behandling av de externa tidskrifterna berörde jagsärskilt finansieringsformen för dessa. Jag anmälde härvid att huvudprincipen för extern statlig tidskriftsutgivning bör varaatt utgivningen finansieras helt 1981/82:100 Bilaga 3 Gemensammafrågor 24 Jag bortsåg då från de fall därstatsmakterna ansett att det ligger i statens intresse att tillhandahållatidskrifter för medborgarna till subventionerat pris.