prop · G503113 · 1981-12-31 00:00:00 — Jag vill för min del inle föreslå någon höjning avinplaceringen vare sig för eUer bruksorterna. bör såledesplaceras i stödområde B och , , , , ochStorfors i stödområde C. Jag föreslår även all kommun placeras istödområde C. Övriga kommuner bör få samma stödmöjligheler som landet i övrigt. Av kommunerna i ligger , ,, och Mellerad i stödområde 3. , , ,och Ugger i stödområde 1. föreslår i länsprogram 1980 att ,och placeras i stödområde 4 samt att kommun ochövriga kommuner i länet som ligger i stödområde 1 och 3 placeras istödområde 3. Stödmöjligheterna i framhålls som otillräckligaför att främja en tillväxt av annan industri vid nedgången i tekoindustrin. Jag vill för egen del föreslå att och inplaceras i stödområde C. Övriga kommuner jämställs med landet iövrigi. De stödmöjligheler som föreslås kunna utgå där bör ge möjligheter allskapa ny sysselsättning som kan motverka en minskning inom teko. Av kommunerna i ligger ,, och i stödområde 3. föreslår en oförändradinplacering. Jag föreslår för min del att samtliga kommuner jämställs medövriga landet. Härvid kan även fortsättningsvis investeringsstöd för angelägnaprojekt ges. Ingen av kommunerna i är f. n. inplacerad istödområdet. föreslår inplacering av Karisborgs, ochGull-spångs kommuner i stödområde 2 samt av kommun i stödområde 1. krav pekar på behov av slödmöjUgheter förall hanlera inomregionala problem i . har regeringenmed stöd av det genereUa bemyndigandet att lämna slöd utanför stödområdet,beviljat ulbildningsslöd lill ett anlal företag i . Med den av mig föreslagna ordningen för slöd utanförstödområdet bör krav i princip anses vara tillgodosett. Prop.1981/82:113 71 Avkommunerna i län ligger f. n. och i stödområde 3.Degerfors, , och kommuner ligger i stödområde 2. Länsstyrelsenföreslår att och kommuner placeras i stödområde 4, attde kommuner som ligger i stödområde 2 samt kommun fortsättningsvisplaceras i stödområde 2, saml alt kommun placeras i stödområde 1. Jagföreslår för min del att och kommuner samt Ramsbergsoch församlingar i , där man har såvällångsiktiga sysselsättningsproblem som betydande strakturproblem inom såvälgmvnäringen som stålindustrin, placeras i stödområde C. Övriga områden har enliglmin mening inle lika svåra problem. De bör därför jämställas med övriga landet. Avkommunerna i ligger Fagerstaregionen med ,och kommuner liksom Sala och kommuner istödområde 2. Länsstyrelsenbegär i länsprogram 1980 att Fagerstaregionen skaU placeras i stödområde 4saml att Sala, , och skall placeras i stödområde2. Jagföreslår all Fagerstaregionen, där kommunerna bör behandlas som en enhet, placerasi stödområde C. Därmed jämställs de med övriga kommuner med strakturprobleminom gruvnäringen och stålindustrin i övriga Bergslagen. Övriga kommuner harlångsiktigt mer gynnsamma förutsättningar, dels genom en delvis annannäringsstruktur, dels genom närheten till arbetsmarknaderna i Västerås- resp.Uppsalaregionen. Där bör därför ett mer begränsat stöd kunna utgå enligt sammaregler som för landet i övrigt. Uppsalalän har vissa inomregionala obalanser med en kraftig tillväxt i Uppsalaregionenoch sysselsättningsproblem i Norduppland, som omfattar Tierps, ochÄlvkarleby kommuner. Norduppland är f n. placerat i stödområde 2. Länsstyrelsenbegär i länsprogram 1980 att placeras i stödområde 4, samt attockså Österby-Dannemoraområdet i kommun placeras i stödområde 4.Östhammars kommun i övrigi och föreslås bli inplacerade istödområde 3. Jagser för egen del inte tillräckligt starka skäl för att placera Norduppland såhögt som stödområde C. Problemen i regionen är enligl min mening inte av såallvarlig och långsiktig karaktär. Regionen bör därför i stödhänseendejämställas med övriga riket. Prop.1981/82:113 72 IStockholms län är ingen kommun inplacerad i stödområdet. Länsstyrelsenföreslår i länsprogrammel att kommun placeras i stödområde 2. Manhänvisar härvid främst lill all situafionen i får anses varalikvärdig med läget i kommun. Därtill påverkas arbetsmarknaden iNorrtälje också av nerdragningen av anläggningsarbetena vid Forsmarksbygget. Jagär för egen del beredd all jämställa och i stödhänseende,men ulan alt för någon av kommunerna föreslå så förmånlig inplacering somstödområde C. Ingenkommun i ligger f n. i stödområdet. begär, medhänvisning lill strukturproblemen i att kommunen skall kommai fråga för inplacering i stödområde. preciserar dock inte exaktden områdesklass som man anser vara nödvändig för . Södermanlandslän har haft och väntas få omställningsproblem inomindustrin, såväl i metallindustrin som järn- och stålindustrin. SärskUtpåverkade områden är saml /. Jag anser för min delatt vissa stimulanser i form av investeringsstöd kan vara nödvändiga iSödermanlands län. Den slödnivå som kan komma i fråga bör dock inle översligavad som kan utgå i landet i övrigi. Kommunerna i bör därför inlelas in i stödområdet. Avkommunerna i är och inplacerade i stödområde 1. Länsstyrelsenbegär i länsprogram 1980 att skärgårdsområdet skall kunna få regionalpolitisktstöd motsvarande de förmåner som gäller i stödområde 6. och Kindaföreslås bli placerade i stödområde 4. , , Boxholmsoch kommuner föreslås bli placerade i stödområde 3. Jagkan för egen del instämma i behovet av vissa stödinsatser i Öslergöllands län.Jag är däremot inte beredd alt föreslå så förmånliga stödmöjligheter som kanutgå i stödområdet. Jönköpingslän har en näringslivsslruklur med betydande inslag av små och medelstoraföretag, vUka har visat sig ha en slor motståndskraft mot slmklurellaförändringar. De har även haft en viss tUlväxt som har motverkat desysselsätlningsminskningar som har skett inom de störreförelagen i länet. Härvid har problemen i anslutning lill 1981/82:113 73 strakturförändringarinom industrin kunnat lösas med hjälp av ordinarie arbetsmarknadspolitiskamedel samt begränsade insatser av andra stafiiga medel. Ingen av kommunerna iJönköpings län är f n. inplacerad i slödom-rådet. har inte hellerföreslagU inplacering av någon kommun i stödområden. Jag ansluter mig tUldenna bedömning. Avkommunerna i tiUhör stödområde 1. begären uppflyttning av fill stödområde 3 saml av och Tingsrydtill stödområde 2. För kommun begärs med hänvisning till pågåendeomstrakturering av skogsindustrin att fillgängliga stöd skall användas. Förhållandenainom illustrerar väl de inomregionala obalansproblemen iSydsverige. En del av länet har en posifiv utveckling medsysselsättningstillväxt och en relafivt framgångsrik industri. Andra delar,däribland de kommuner som prioriterar för regionalpolitisktstöd, har betydande problem, dels till följd av en låg sysselsättningsgrad,dels genom den pågående omstraktureringen inom den glasindustrin samtinom skogsindustrin. Där behövs enligt uppfattning mer offensivainsatser. Denav mig föreslagna ordningen för stöd utanför stödområdet är tillämplig bl. a. iKronobergs län. Med en möjlighet att lämna ell begränsat stöd tillinvesteringar i ny verksamhet kan konsekvenserna av den industriellaomvandUngen i de perifera kommunerna i länet mUdras. Enligt min mening bör destödmöjligheter som allmänt föreslås för områden utanför stödområdet varatillräckliga i . Avkommunerna i län är inplacerad i stödområde 1 ochÖlandskommuneraa i stödområde 2. Länsstyrelseni län begär förhöjda stödmöjligheter i de perifera delarna avÖlandskommunerna, som ligger ca 45 resp. från mellersta delarna av Öland.Det senare området föreslås av utgå ur stödområdet. Vidareföreslås att placeras i stödområde 2, samt att ,och norta delen av Väslerviks kommuner också placeras i stödområde 2. Flerakommuner i län har en slor andel sysselsatta inom jord-och skogsbraketoch en svag industriell tradition med dominans av branscher medstrakturproblem. Problemen i län bör dock enligt min mening kunnabemästras med de stödmöjligheler som jag föreslår skall gälla utanförstödområdet. 1981/82:113 74 Gotlandligger f n. i stödområde 4. har begärt all de centrala delarna avkommunen liksom hiltills skall kunna få slöd motsvarande stödområde 4 medan demer perifera delarna skall kunna få slöd enligl stödområde 5. Jaganser för min del all en generell slödmöjlighel motsvarande stödområde C ärtillräcklig för all ge en långsiktig uppbyggnad av näringslivet på Gofiand. Detbör härvid få ankomma på att i samverkan med kommunen prioriteravilka delar av kommunen som skall få ett något högre stöd inom de maximivärdensom gäller för stödområde C. Kommunernai har f n. ingen särskild inplacering i stödområdet. Däremotfinns möjligheter för förelag i bl. a. Olofslröm all erhålla stöd lillinvesteringar i byggnader och maskiner m. m. motsvarande de regler som gäller istödområde 4, sysselsätlningsslöd undantaget. Länsstyrelsenbegär i länsprogram 1980 alt särskilda stafiiga insatser skaU komma i fråga föratt främja utvecklingen i länet. Däremot begär man ingen särskild inplacering istödområde. Genomriksdagsbeslutet erhölls möjligheter tiU vissa regionalpolitiskainsatser bl. a. i Olofslröm. Del investeringsstöd som jag föreslår skaU kunnages utanför stödområdet ger fortsättningsvis möjligheter att stimuleraindustriutvecklingen i länets sämst ställda områden. Med hänsyn till att jagdessutom föreslår alt regeringen i särskilda fall får lämna högre stöd än vadsom normalt kan utgå utanför stödområdet, föreslår jag att inteplaceras i stödområdet. Avkommunerna i län är f. n. ingen placerad i stödområdet. Länsstyrelsenföreslår inle heller någon sådan inplacering. I sammanhanget kan nämnas, attregionalpolitiskt slöd har lämnats bl. a. tiU vissa investeringar iSimrishamns kommun, vilket har bidragit fill en förbättrad situation ilänsdelen. Jaganser alt kommunerna i län även framgent kan slå utanförstödområdet. Inteheller kommunerna i är placerade i stödområdet. Däremot har genombildandet av Finans en betydande punktinsats av regionalpolitisk karaktärgjorts i länet för all bidra fill en omsläUning på arbetsmarknaden ianslutning tiU nedläggningen av Öresundsvarvet. Länsstyrelsenbegär ingen inplacering i stödområdet för kommunerna i . Jag kanför min del inte heller finna motiv för alt placera någon kommun i länet istödområdet. Prop.1981/82:113 75 Avkommunerna i är samtliga belägna utanför stödområdet. länhar , delvis tiU följd av närheten till ,haft en snabb befolkningstillväxt. anser sig inleha anledning att föreslå inplacering av någon kommun i stödområdet. Man betonartvärtom behovet av att stödinsatserna inte sprids över ell alltför stortområde. Jag kan för egen del ansluta mig till denna uppfattning och föreslårall i dess helhet också framgent placeras utanför stödområdet. Sammmanfattningsvisredovisar jag i kartorna 3:1 och 3:2 samt tablå 3:1 nuvarandestödområdesindelning, och milt förslag liU ny stödområdesindelning. Jag föreslår attregeringen inhämtar godkännande av mitt förslag tUl inplacering avkommuner i stödområden för regionalpolitiskt slöd. Karta 3:1: Nuvarande stödområdesindelning Stödområde 6 Stödområde 5 I Stödområde 4 $j Stödområdes Stödområde 2 ::::::: Stödområde 1 Karta 3:2: Förslag till ny stödområdesindelning Stödområde A Stödområde B Stödområde C Inplacering av kommuner i A, B och C. Nuvarande inplacering anges inom parentes A(6) Ås, Näskotts, , C(3) A(6) C(5) C(3) A(6) A(5) A(6) B(5) -(3) A(6) B(5) -(3) A(6) C(4) -d) -d) -(I) A(6) A(6) A(6) 3(5) -(1) B(5) C(3) -(1) B(5) C(3) C(4) C(4) C(3) C(4) -(3) -(3) -(3) -(3) -(3) -(3) A(6) -(3) -(3) A(6) -(3) A(6) -(2) A(6) -(2) C(3) A(6) B(5) C(3) (2) B(5) B(5) B(5) 3(5) C(2) 3(5) -(2) B(5) C(4) -(2) C(5) -(2) 3(4) -(2) Fällfors, Jörns, -(4) B(4) C(3) C(4) C(3) C(2) C(4) C(3) C(2) C(4) -(3) C(2) -(3) -(3) -(2) -(3) -(3) -(2) B(5) -(3) 3(5) -(3) -(2) C(4) -(3) -(2) -(2) Anundsjö, Bjöma, 3(5) B(4) C(4) C(4) C(4) C(4) -(3) C(4) -(3) C(4) -(1) C(4) -(1) C(4) C(3) C(3) -(3) -(3) -(2) -(3) -(2) -(2) -(2) -(2) A(6) -(2) A(6) -(2) A(6) -(2) B(5) -(2) Prop.1981/82:113 79 Mittförslag om ändrad stödområdesindelning nödvändiggör vissa förändringar ibestämmelserna för bidrag lill folkbildning. Även den kommunalavuxenulbUdningen berörs. Jag har i dessa frågor samrått med chefen förutbildningsdepartementet. Riksdagenbeslöt om ett nytt system för statsbidrag tUl studiecirklar (prop.1980/81:127, UbU 1980/81:36, rskr 1980/81:368). Därvid beslöts att förstudiecirklar som hålls inom stödområdena 3 och 4 skall utgå ett tilläggsbidragom för varje studietimme. För studiecirklar som anordnas inomstödområdena 5 och 6 skall utgå tUläggsbidrag med för varjestudietimme. Isamband med förändringen av stödområdet anser jag all det finns anledning attgöra tilläggsbidragen fill glesbygdscirklar enhetliga. Jag föreslår därför altför studiecirklar som anordnas inom de nya stödområdena A, B och C skall utgåett filläggsbidrag om lio kronor . Närden kommunala vuxenulbUdningen (komvux) infördes fick kurs startaendast om antalet elever beräknades varaktigt uppgå fill lägst tolv. Dennaregel visade sig emellerfid vara ett hinder för verksamhet framför aUt ilandsbygdskommuner. beslöt därför att elevantalet som krävdes förstart av kurs skulle vara lägst åtta i orter utanför s. k. g-ort i det allmännastödområdet (prop. 1971:37, UbU 1971:13, rskr 1971:170). Regeringen harsedermera anpassat reglerna efter förändringar av stödområdesindelningen. F. n.gäller all kurs får starta med åtta deltagare på ort som ligger inom någon avkommunerna i stödområde 3,4,5 och 6 där treårig eller fyraårig linje avgymnasieskola inte får anordnas. Dennaregel om lägre deltagareanlal än normall för start av komvux-kurser i glesbygdinnebar emellertid inle att den regionala obalansen vad gäller möjUgheterna attfå igång utbildning undanröjdes. Regeringen tiUsalle därför enkommUté, komvuxutredningen (U 1978:04), med uppdrag all se över den kommunalavuxenutbildningen. Målet för översynen är enligt direktiven bl.a. attkompetensinriktade studier skall bli lättare tillgängliga än f. n. exempelvisgenom en jämnare geografisk spridning av komvux utbud och möjligheter altgenomföra kurser. huvudbetänkande väntas föreligga undervåren 1982. 1 avvaktan på förslag från komvux-utredningen i syfte att utjämnaden regionala obalansen anser jag alt ingen förändring i sak bör göras av deregler som f. n. tillämpas. Omändrad stödområdesindelning beslutas i enlighet med vad jag nu har föreslagit,kommer utbildningsministern, enligl vad jag erfarit, därför att föreslåregeringen att besluta om sådana förändringar av gällande föreskrifter attsamma kommuner som kommer att tills vidare omfattas av regeln om kursstartmed lägre deltagarantal än normalt. Medanledning av vad jag nu anfört hemställer jag alt regeringen föreslår riksdagenall godkänna milt förslag fill filläggsbidrag för studiecirklar som anordnasinom de föreslagna stödområdena A, B och C. 1981/82:113 80 3.5Lokalisering av statlig verksamhet Denstatliga sektorn har stor betydelse för den regionala utvecklingen, dels somresursskapare och serviceorgan för individer och företag, dels genom den sysselsättningsom skapas. Minredogörelse i del följande påkallar inga beslut av . Jag anser ändåfrågans betydelse så slor all bör beredas tillfälle att la del av vadjag har att anföra om vissa åtgärder som jag avser föreslå regeringen. Jag hari frågan samrått med chefen för budgetdepartementet och statsrådet . Undersenare hälften av 1970-talel har antalet sysselsatta inom statlig verksamhetökat med drygl 13 000 personer lill 442 700 sysselsatta . Av dessa vardrygt 275 000 sysselsatta vid statliga myndigheter och drygl 167 000 personervid affärsverken. ökade antalet sysselsatta med 16%vid de statliga myndigheterna. Motsvarande tal för affärsverken är 3%.Utgångspunkterna för statsmakternas prövning av myndigheternasanslagsframsläUningar har dock inneburit attsysselsättningsökningen har bromsals upp. De planeringsramar som regeringen harfastställt för myndigheternas långtidsbedömningar är inriktade på all denstatliga verksamhetens omfattning skall begränsas. Sysselsättningeninom statlig verksamhet varierar mellan olika delar av landet. En orsak tUldessa variationer är naturligtvis all den regionala och lokala statligaförvaltningen i de flesta fall är dimensionerad efter befolkningens storlek.Även om antalet sysselsatta i statlig verksamhet sätts i relation till antaletinvånare i länen kvarstår dock stora variationer mellan länen. I Stockholmslän, som har den högsta andelen sysselsatta inom stafiig verksamhet, uppgicka;-Lalet sysselsatta per 1 000 invånare lill 84 personer . Motsvarandetal för och , som har den lägsta andelen, var 28 resp. 30personer. Genomsnittligt för riket var antalet sysselsatta inom stafiigverksamhet 53 personer per 1 000 invånare. Denomlokalisering av stafiig verksamhet från som genomförts ihuvudsak under 1970-lalets senare hälft har inneburit att fillväxttakten i denstatliga sysselsättningen i har bromsals upp. Omlokaliseringenhar emellertid inle i någon större utsträckning påverkat Stockholmsregionensdominans vad gäller sysselsättningen inom stafiig verksamhet. Inom länet ärkoncentrationen lill länets kärnområde, dvs. , och ,mycket stark. var antalet sysselsatta i statlig verksamhet 145 personerper 1 000 invånare medan motsvarande tal för länet i övrigi uppgick lill 29sysselsatta per 1 000 invånare. 1981/82:113 81 Tabell 3:2 Antal sysselsatta inom statlig verksamhet per 1000 invånare 1975 och 1980 Källa: SCB, RSDB. Ser man i övrigt fiU fördelningen av den statligasysselsättningen inom länen så är den i flertalet län av naturliga skälkoncentrerad fill residensstaden. Möjligheterna till en inomregional utjämningav fördelningen av sysselsättningen inom statlig verksamhet är begränsade. Decentralisering i olika former har medverkat till allsprida statlig verksamhet i enlighet med regionalpolifikens mål. Som medel haranvänts såväl omlokalisering som decentraUsering av funktioner dvs. överföringav uppgifter till administrativa organ på regional eller lokal nivå. Somjagredovisat har dessa åtgärder bidragit till att bromsa tillväxtenfrämst i . Obalanser kvarstår dock såväl meUan som inom län. För att samordna och effektiviseradecenlraliseringsarbetet inrättade regeringen med stöd av riksdagensuttalande (prop. 1978/79:112, AU:23, rskr 435 samt prop. 1978/79:111 bil. 14,KU:35 p. I, rskr 435) en delegafion för decentralisering och lokalisering avstatlig verksamhet. Som aktuella åtgärder pekade på en delegering avbeslutsbefogenheter och decentralisering av arbetsuppgifter från central lillregional eller lokal nivå. Omlokalisering av statlig förvaltning av det slag somtidigare genomförts ansågs inte vara aktuell. Däremot borde möjligheterna altlokalisera ny eller expanderande statlig förvaltning målmedvetet prövas. Senarehar framhållit att del kan vara skäl alt pröva om delar av verksamhetereUer funktioner i den stafiiga förvahningen kan flyttas från Stockholmsregionensamt all lokaliseringsfrågan systematiskt bör prövas vid inrättandet av nyastatliga myndigheter. Enligl vad jag har erfarit arbetardecentraliseringsdelegationen med ett förslag att finna verksamheter som kanlokaliseras utanför . En redovisning avdecentraliseringsdelegafionens verksamhet har lämnats tiU (prop. 1981/82:100, bil. Flera av de störte organisationsförändringar, som under desenaste åren berört statliga myndigheter, syftar lill att begränsa de centralamyndighe-6 1981182. 1981/82:113 82 temaskontroll och detaljstyrning liU förmån för en ramslyrning som fill-låterregionala och lokala myndigheter att avgöra hur verksamheten skall bedrivas.Det gäller t. ex. omorganisationerna av och socialstyrelsen.Som en konsekvens av de förändrade uppgifterna kommer omfattandepersonalminskningar alt genomföras vid de centrala myndighelerna i Stockholm.Vid beror en väsentlig del av minskningen på förändrathuvudmannaskap för regionala förvaltningar. Vidskolöverstyrelsen orsakas minskningen lill slor del av att uppgifterdecentraliseras till länsskolnämnderna och att den statliga skoladminislrafionensom helhet ges en förändrad roll i skolsystemet. Dennya organisationen för är också ett exempel på en långtgåendedecentralisering av ansvar och beslut. Omorganisationen innebär bl. a. attvarje teleområde numera bildar egen resultatenhet. annat exempel är denpågående översynen av polisväsendet som syftar tiU att åstadkomma ett ökat regionaltoch lokalt inflytande på den poUsiära verksamhetens organisation ocharbetssätt. Ävenom budgelreslriklioner kommer att leda lill en fortsaltminskad resurstUldelning för statlig verksamhet förändras ständigtorganisation, verksamhetsinriktning, administrativ teknik m. m. Utöver deeffekter dessa förändringar har för verksamheten påverkar de också förutsättningarnaför sysselsättning, rekryteringsbehov, lokalisering etc. Del är därför, enligtmin uppfattning, angeläget att denna process sker med beaktande avåtgärdernas konsekvenser för utvecklingsbelingelser och sysselsättningregionalt. Särskill viktigt är alt besparingarna i budgetarbetet inte fårinnebära alt glesbygden drabbas hårdare än andra områden. Dessa aspekter kanbäst följas upp i länsplaneringen. Föratt främja en jämnare spridning av den statliga sysselsättningen inom länen gavregeringen länsstyrelserna uppdraget all i samverkan medlandstingskommunerna och berörda statliga myndigheter överväga möjligheternatill decentraliserad förläggning av arbetsuppgifter inom statlig verksamhet.Detta arbele har i länsrapporter och länsprogram successivt redovisats tillregeringen. Det finns nu i flertalet län ell underlag för all bedöma betydelsenav och förutsättningarna för all åstadkomma en inomregional decentraUsering. Enligtmin mening bör del även framgent i huvudsak ankomma på attinitiera och i samråd med berörda centrala myndigheter och länsorgan arbetafram underlag för beslut om lokalisering av regional och lokal statligverksamhet inom länet. I vissa fall, t. ex. när regionala organ ny- ellerombildas kan det också bli aktuellt att regeringen låter utredaföratsättningaraa för all verksamheten lokaliseras utanför residensslä-deraa. Idessa sammanhang kan sådana av glesbygdsdelegalionen föreslagna s. k.glesbygdskontor också aktualiseras. Länsstyrelsensarbete med de inomregionala decentraliseringsfrågorna 1981/82:113 83 a. visat på att samordningen mellan den regionalpolifiska planeringen ochden statliga lokalförsörjningsplaneringen behöver förbättras. Inom huvuddelenav den civila statsförvaltningen är lokalhållare och svararför lokalförsöriningen. svarar därvid både för lokalförsörjningsplaneringoch anskaifning av lokaler genom nybyggnation eller förhyraing. Byggnadsstyrelsenarbetar med en fortlöpande och långsiktig planering av lokalförsörjningen.Planeringen redovisas i en lokalförsöijningsstudie, som anger behovet av lokaler,dels på kort, dels på lång sikt. Lokalförsörjningsplaneringen görs inombyggnadstyrelsen i samverkan med lokalbrukare, berörd kommun och iförekommande fall berörda regionala och centrala myndigheter. Om en förändringmot en störte decentralisering av den statliga förvaltningen skall komma tillslånd måste enligt min mening de regionalpolitiska aspekterna föras in på elttidigt stadium i lokalförsörjningsprocessen. a. bör den långsikligaplaneringen för statlig lokalförsörjning i störte utsträckning ske i samverkanmed länsslyrelseraa. En sådan utvidgad samverkan bör kunna tillkomma genom dedirektiv för lokalförsörjningsplanering som regeringen harutfärdat. Affärsverkenuppvisar i stora drag samma lokaliseringsmönster som de statliga myndigheterna.Eftersom affärsverken själva svarar för sin lokalhållning är det enligt minmening angelägel att förbättra samspelet mellan regionalpolitiken ochaffärsverkens lokaliseringsplanering. Jag avser därför senare föreslåregeringen att affärsverken åläggs samrådsskyldighel med berörd länsstyrelse ifrågor av slor betydelse för sysselsättningen i länet. Envikfig föratsättning för regionalpolifiken är alt beslutsfattandet sker näramänniskorna och de konkreta problemen. Därigenom förbättras möjligheterna attåstadkomma konkreta åtgärder. Dessutom är ell decentraliserat beslutsfattandeangeläget ur demokratisk synvinkel. Befolkningsutvecklingenär stark i .