prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — Elt samverkansprojekl för ungdomar medanpassningsproblem i skolan pågår vid Sundbo. I projektet deltar en avdelningvid skolan och en kommun. Med syfte att bl.a.utreda orsakerna till personalens ökade sjukfrånvaro bedrivs försök med enmodell för organisations- och personalutvecklingsar-bete vid två skolor. Delsamverkansprojekl mellan Bärby yrkesskola och socialförvaltningen i somstartade fortsätter. F.n. finns 18ungdomsvårdsskolor med ca 500 elevplalser. Utvecklingen av elevantalet ochvårdtiderna framgår av följande sammanställning. Prop.1981/82:100 Bilaga 8 175 Antalet placeringar för vård Vårdtidens längd i genom- snitt för elever som skrivits ut resp. år: a) vårdtid inom skola b) vårdtid utom skola har322 elever nyintagits, varav 264 pojkar och 58 flickor. Antalet nyintagnaår 1979 var 315. De vanligaste intagningsorsakerna var för pojkarförmögenhetsbrott, fordonstillgrepp, missbruk av narkofika och alkohol samlaggression och våldshandlingar mot person. För flickor var de vanligasteintagningsorsakerna missbruk av narkotika, skolskolk, missbruk av alkohol och prostitution. Antalet platser påungdomsvårdsskolorna var 1 031 i slutet av är 1965 och hade minskal fill502 . Efterfrågan av vård på ungdomsvårdsskola ökade under år 1980jämfört med är 1979. Särskill har efterfrågan av platser på sluten avdelningökat. Platsbrisl på slutna avdelningar orsakar problem i form av väntetider,ökat antal rymningar och annan oro i de fall eleverna ändå tagits in ochplacerats på öppna avdelningar. har konstaterats att vissa elever"straffar ut" sig, dvs begår brott i syfte att avbryta den icke tidsbestämda vistelsen påungdomsvårdsskola i utbyte mol en tidsbestämd påföljd inomkriminalvårdens ram. hari sin anslagsframställning gjort den bedömningen alt efterfrågan påplatser kan komma alt öka ytterligare . Styrelsen menarvidare att skolorna får la emot alltmer svårbehandlade ungdomar, vilketleder fill ökad påfrestning för personalen. Inslaget av grava missbrukare är fortfarande myckel stort.För de kvinnliga eleverna är missbruk oftasten av huvudanledningarna för intagning. Våldshandlingar och hot om våld förekommer i ökad omfattning ochutgör en alltmer oroande arbetsmiljöfaklor. 1981/82:100 Bilaga 8 176 Vissa ersättningar till kommunerna Fr.o.m. den 1 januari1980 gäller nya regler för ersättning lill kommunerna för hjälp lill flykfingaroch vissa andra utländska medborgare (prop. 1979/80:38, SoU 22, rskr 111). Denya reglerna innebär all kommunerna får ersättning för den hjälp lillförsörjning som ges fill utlänningar som deras ansökningar om uppehållstillståndbehandlas. Vad gäller flykfingar ersätter staten socialhjälp som utgivitsunder det år då beslutet om uppehållstillsländ fallats saml tvä är därefter.Andra insatser för flyktingar, l.ex. barnomsorg och tolkhjälp, ersättsschablonmässigt med ett påslag på av den statliga ersättning somkommunerna får för sina socialhjälpskosl-nader för flyktingar. Mol bakgrund av alleffekterna för kommunerna av de nya ersättningsreglerna på vissa punkter varosäkra tillsattes en särskild arbetsgrupp med uppgift allutvärdera ersättningsreglerna. Resultaten av utvärderingen kommer att redovisasi början av är 1982. En arbetsgrupp inomarbetsmarknadsdepartementet lämnade ett förslag om lokaltomhändertagande av flyktingar (Ds A 1981:11). Förslaget innebär bl.a. allomhändertagandet av flyktingar fr.o.m. sä långt möjligt bör skei regi med statligt kostnadsansvar i stället för i särskilda statligamoltagningsförläggningar eller i s.k. enskild inkvartering genomlänsarbetsnämndens försorg. Arbetsgruppen har ocksåföreslagit ändringar av nuvarande statsbidrag till familjepedagogisk verksamhetför flyktingar. Delta förslag har utvecklats i vissa delar, bl.a. vad gälleransvarsfördelningen mellan och invandrarverket, i promemorian(Ds S 1981:20) Förändring av nuvarande statsbidrag lill familjepedagogiskverksamhet bland flyktingar och zigenare. Vad gäller zigenareföreslås i den nämnda promemorian att nuvarande statsbidrag lill familjepedagogiskverksamhet bör förändras så all ersättning även kan lämnas lill andraförsöksprojekt än familjepedagogprojekt som syftar lill att utveckla nya formerför arbetet med zigenare. De redovisade förslagen bereds f.n. inomregeringskansliet. Frän anslaget bekostasverksamheten vid ungdomsvårdsskolorna. Del finns 18 ungdomsvårdsskolor medsammanlagt ca 500 elevplalser. Prop.1981/82:100 Bilaga 8 Beräknad ändring 1982/83 -61 762 000 -63 867 000 Sjukvård m.m. åt personal - 1 400 000 bilar, expenser samt övriga utgifter för den egentliga - 4 891 000 - 8 482 000 -10 675 000 m.m., placeringar i enskilda hem, inackorderingshem. samt vissa bidrag till lOGT- - 2 967 000 - 5 237 000 -80 290 000 -89 661 000 -79 900 000 -89 271 000 -78 814 000 -88 185 000 Enligten överenskommelse mellan staten, landstingsförbundet och skall berörda kommuner och landsfing överta huvudmannaskapetför bl.a. ungdomsvårdsskolorna . På grund av det ändrade huvudmannaskapet harmedel räknats för halvt budgetår. Pris-och löneomräkning + . Ettgenomförande av huvudförslaget skulle bl.a. innebära en standardsänkning påskolorna och en minskning av personalen med ca 30 tjänster (). Ensådan personalminskning skulle medföra väntetider vid placeringar påungdomsvårdsskolor och alt andra placeringsalternaliv l.ex. fängelse i vissafall skulle bli aktuella. Del skulle dessutom inte vara möjligt all hålla fastvid de regionala upptagningsområdena. skulle tvingas placeraelever på ett sådant sätt att del skulle stå i direkt strid med intentionerna omökad integration mellan skolorna och den öppna socialvärden inom regionen.Mol bakgrund av de alltmer svårbehandlade eleverna, det ökade inslaget av våld, del ökadeantalet partiellt Ijänslebefriade 1981/82:100 Bilaga 8 178 befattningshavare, genomfördaarbetstidsförkortningar, den nya arbetsmiljölagen m.m. anser socialstyrelsendel såväl orealistiskt som oförsvarbart all genomföra en minskning avpersonaltätheten. Det är visserligen angeläget all se över insfilufionsvårdensframtida struktur och dimensionering men delta bör ske i samband medgenomförandet av den nya socialtjänstlagen och vid förändring avhuvudmannaskapet. Uppbyggnaden av en ny inslitulionsstruktur bör bl.a. baseraspå länsvisa planer för behov av instilufionsplatser. förutserökade kostnader för sammanträden i verkels centrala skyddskommitté därungdomsvårdsskolorna är representerade både på arbelsgivar- ocharbetstagarsidorna samt för grundutbildning av lokala skyddskommittéer ochskyddsombud (+ . Extra städpersonal behövspä grund av arbetstidsminskning för vårdpersonal och genom att elevernas tidschemalagls mer på verkstäderna. Skolorna har också fått fler slädområden genomnya verkstäder, samlingslokaler och kontorslokaler (+ . Som jag har nämnt iavsniltsinledningen kommer huvudmannaskapet för bl.a. ungdomsvårdsskolorna alländras fr.o.m. . Medel har därför beräknats för halvtbudgetär (1982-07-01-1982-12-31). För tiden efter utgårstatsbidrag lill de nya huvudmännen. Medel härför har beräknats under anslagetI 5. Bidrag lill driften av hem för vård eller boende. Efterfrågan på platservid ungdomsvårdsskolorna är fortfarande hög. Delta gäller i synnerhet platserpä slutna avdelningar. Mol denna bakgrund anser jag del inle lämpligt ellermöjligt att tillämpa huvudförslaget för ungdomsvårdsskolorna. Försöksverksamheten medindividuellt utformade metoder för undervisning, arbetsprövning och socialträning i övrigt bör fortsätta. För nästa budgetår har jag beräknat 1,4 milj.kr. för sådan verksamhet. För försöksverksamhet i övrigt vidungdomsvårdsskolorna beräknar jag 0,9 milj. kr. Med hänvisning lillsammanställningen och vad jag här har anfört beräknar jag anslagsbehovet underförsta hälften av nästa budgetår fill . Viss hänsyn har härvidlagils lill säsongsmässiga variationer i medelsförbrukningen. Jag hemställer alt regeringen föreslår att lill Ungdomsvårdsskolorna: Driftkostnader för /83 anvisa ettförslagsanslag av . Prop.1981/82:100 Bilaga 8 179 Ungdomsvårdsskolorna: Engångsanskaffning avinventarier m.m. Från anslagetbekostas inventarier i samband med nybyggnad eller större ombyggnad vidungdomsvårdsskolorna. Vidare bekostas anskaffning av undervisningsmaterialoch andra inventarier i anslutning lill anordnande av grundskoleundervisningvid vissa skolor m.m. Prioriteringar inom anslaget är beroende av byggnadsprojektensprioriteringar. Kostnaderna förinventarier i samband med nybyggnader eller större ombyggnader m.m.beräknas fill . /82 och . I beloppeningår bl.a. vissa medel för larmanläggningar och telefonväxlar. Med beaktande avbefintlig reservation beräknar anslagsbehovet /83 till1 . Medel har beräknats för inventarier fill ny- eller ombyggnadersom påbörjas . Med hänsyn lill beräknad reservafion samt till antaletnya byggnadsprojekt vid skolorna beräknar jag anslagsbehovet för nästabudgetår fill . Jaghemställer all regeringen föreslår att tillUngdomsvårdsskolorna: Engångsanskaffning av inventarier m.m för budgetåret1982/83 anvisa ett reservationsanslag av . Från anslagetbekostas utbildning av personal vid ungdomsvårdsskolorna, däriblandgrundutbildning för nyanställd vårdpersonal. Styrelsen beräknarmedelsbehovel för /83 till . Med anledning av attnya huvudmän tar över verksamheten har medel endast räknats för halvt budgetår. För introduktionskurser under /83 förnyanställda värda- 1981/82:100 Bilaga 8 180 re, m.fl. har beräknats . och förfortbildningskurser och konferenser . Gemensamma kostnader förcentral kursverksamhet beräknas uppgå fill . Skolornas personal börges möjlighet alt delta i kurser anordnade av ,m.fl. För detta ändamål beräknar styrelsen 25 000 kr.För kurser anordnade regionalt för personal vid skolor och med dellagande avrepresentanter för öppenvärden samt intern personalutbildning vid enskildaskolor beräknas . Styrelsen räknar därvid med att visspersonalgruppshandledning införs för stöd lill den personal som arbetar undersärskill pressande arbetsförhållanden. Styrelsen räknar med att storautbildningsresurser kommer all behövas för all ge fördjupade kunskaper i dennya socialljänsllagsfiflningen. Även behovet av utbildning beträffande t. ex.lagar och avtal inom arbetsrättens område bör beaktas. Jag beräknar anslagsbehovet för kursverksamhetenunder första hälften av nästa budgetår lill . Jag hemställer attregeringen föreslår att lillUngdomsvårdsskolorna: Personalutbildning för /83 anvisa ettreservationsanslag av . Ersättningar till kommunerna för hjälp tillutländska medborgare, flyktingar m.m. 1980/81 Utgift 215934 393 1981/82 Anslag 177000 000 1982/83 Förslag 148000 000 Från anslaget ulgårersättning lill kommunerna för kostnader för hjälp till flyktingar och vissaandra utlänningar. Socialhjälp till flyktingar ersätts beslut omuppehållsfillslånd fallas saml de tvä efterföljande åren. För all täcka ävenandra kostnader inom socialvården som kommunerna kan ha haft för flyktingarutgår därutöver en schablonersätlning av ersättningen för socialhjälp.Ersättning utgår också för den hjälp lill livsuppehälle och erforderlig vårdsom lämnas fill utlänningar under den fid då deras ansökningar omuppehållstillstånd behandlas. Ersättningsbestämmelserna återfinns iförordningen (1979:1120) om ersättning för socialhjälp lill flyktingar m.fl.(ändrad 1980:443). Ersättningen utbetalas av länsstyrelserna för kalenderår iefterskott. Enligl de regler somgällde utgick ersättning lill kommunerna för hjälp lill flyktingari efterskott från . Ansökan för skulle vara inne senastden . Till följd av eftersläpningar i 1981/82:100 Bilaga 8 181 utbetalningarna utbetalas emellertid en del aversättningarna först under /82. Även i övrigt harsocialstyrelsen en del uppgifter i flyktingfrågor. Från anslaget utgårersättning från fill sjukvårdshuvudmännen för varakfig vård påsjukvårdsinrättning av sådana flykfingar som har överförts fill med stödav särskilt regeringsbeslut och som vid mottagningen i på grund avsjukdom eller handikapp inle kan omhändertas på mollagningsförläggning.Socialstyrelsen medverkar också vid bostadsanskaffning ål vissa flyktingar ochkan bevilja lån lill flyktingar för bosladsrätt-slägenheter. Kostnaderna fördessa lån och inflytande återbetalningar på lånen redovisas på detta anslag. Vidare utgår frånanslaget ersättning till kommunerna för kostnader för familjepedagogiskverksamhet bland flykfingar och zigenare. Ansökningar om sådan ersättningprövas av . Den familjepedagogiska verksamheten bland nordiskazigenare och enskilt invandrade zigenare som inte omfattas avflyklingbestämmelserna har formen av försöksverksamhet. Genom särskilt beslut den26 har också bemyndigats att från detta anslag tillsvidare utge ersättning för samhällsvård enligt 31 § barnavårdslagen av barn iden sinovielnamesiska flykfinggruppen som kommit till utan sinavårdnadshavare. Från anslaget bekostasunder innevarande budgetår slufiigen länsstyrelsernas kostnader förmollagningshjälp enligl kungörelsen (1950:383) angående bistånd ålutlandssvenskar som återvänder lill m.m. Den statligamottagningshjålpen upphör enligt beslut dåsocialtjänstlagen träder i kraft. För sin del av anslagetberäknar kostnaderna lill 30 milj. kr. för /83.Därav utgör 10 milj. kr. eftersläpande utbetalningar enligt äldre regler aversättning fill kommunerna för utgiven socialhjälp fill flyktingar. Med hänsyn tillsvårigheterna på bostadsmarknaden bedömer att efterfrågan pålån lill bostadsrätt kommer att öka. Likaså ökar priserna på bostadsrätter.Kostnaderna för lån fill bostadsrätt beräknas lill 2 milj. kr. Sjukvårdskostnaderna ärenligl svära all beräkna, då de hänger samman med det anlalsjuka flykfingar, som kommer alt tas ul för bosättning i . Omfattningen av denfamiljepedagogiska verksamheten är likaså svår all bedöma, då den hänger sammanmed storleken på flyktingkvoten och den enskilda invandringen av flyktingar. Devietnamesiska flykfingar och anhöriga, som kommit till beräknasbli utplacerade på orter. Prop.1981/82:100 Bilaga 8 182 där det redan finns flyktingar från ochfamiljepedagogisk verksamhet. Antalet familjepedagoger för denna grupp beräknasdärför inte öka nämnvärt. För zigenare och assyrier/syrianer har familjepedagogisk verksamhet pågått längeoch insatserna håller på att trappas ner. Insatser för latinamerikaner kankomma all öka något. Tolalt beräknas antalet familjepedagoger minska iförhållande fill /81 förutsatt att ingen ny stor flyktinggruppkommer lill . På grund av koslnadsstegringar beräknas dockkostnaderna vara så gott som oförändrade eller 12 milj. kr. I detta innefattas kostnader för kurser ochkonferenser. Kostnaderna föromhändertagande av vietnamesiska flykfingbarn beräknas lill 2 milj. kr. En särskildarbetsgrupp har tillsatts inom med uppgift att utvärderareglerna för ersättning till kommunerna för hjälp fill flyktingar och vissaandra utländska medborgare. Arbetsgruppen har som huvuduppgift att undersökade kostnadsmässiga och administrativa konsekvenserna för staten och kommunernaav de ändringar i ersättningsreglerna som genomfördes den 1 januari 1980.Resultaten av utvärderingen kommer att redovisas . Vidare har en arbetsgruppinom lämnat en promemoria (Ds A 1981:11) medförslag till lokalt omhändertagande av flyktingar. Promemorian remissbehandlas förnärvarande. Eventuella förändringar av ersättningsreglerna lill följd av utvärderingens resultateller nyssnämnda förslag påverkar inte kostnaderna för /83. Med utgångspunktfrån gällande ersättningsbestämmelser beräknar jag länsstyrelsernas kostnaderför ersättning till kommunerna för hjälp till flykfingar m.fl. till ca 130 milj. kr. Den tidigare nämndaarbetsgruppen inom har även haft lill uppgift att övervägamöjligheterna att inom nuvarande ekonomiska ram förändra statsbidraget till den familjepedagogiskaverksamheten. Förslag härom har lämnats ipromemorian (Ds S 1981:20) Förändring av nuvarande statsbidrag fillfamiljepedagogisk verksamhet bland flyktingar och zigenare. Vad gäller denfamiljepedagogiska verksamheten bland flyktingar innebär förslaget, som ihuvudsak ansluter till förslag som tidigare lämnats i promemorianDs A 1981:11, bl.a. följande. Nuvarande form av statligt bidrag bör upphöra och medlenföras över från lill invandrarverket för alt användas avkommunerna för motsvarande insatser inomramen för de avtal som föreslås reglera det lokala omhändertagandet. Kommunerna föreslås få möjlighet allsjälva avgöra om medlen skall disponerasför familjepedagoger eller för annan personal som svarar för de funktionersom ligger på familjepedagogerna. 1981/82:100 Bilaga 8 183 Vad gäller zigenareföreslås i den nämnda promemorian att nuvarande statsbidrag tillfamiljepedagogisk verksamhet bör förändras så all bidrag skall kunna lämnasäven lill andra försöksprojekt än familjepedagogprojekt. Bidraget föreslåstäcka av kostnaderna medan kommunerna som regel fåll hela kostnadenför anställning av familjepedagoger ersatta. Vidare föreslås all ansökningar omsådana projektbidrag bör behandlas i samrådsgruppen för zigenarfrågor, som ärknuten till statens invandrarverk, och att invandrarverket bör besluta ombidrag efter samråd med de myndigheter som ingår i samrådsgruppen. Förslaget fill förändringav statsbidraget fill familjepedagogisk verksamhet bland flyktingar hängerdirekt samman med det förslag lill lokall omhändertagande av flyktingar somf.n. övervägs inom , varför någon ställning ännu inle kan las.Nuvarande statsbidrag bör därför behållas i oförändrad form under budgetåret1982/83. Jag beräknar ett medelsbehov på ca 9 milj. kr. Jag är inle heller bereddatt nu ta ställning fill förslaget om förändring av statsbidraget tillfamiljepedagogisk verksamhet bland zigenare. Eventuella förändringar avstatsbidragen fill familjepedagogisk verksamhet bland flyktingar och zigenarebör ske i ell sammanhang. bör således även under budgetåret1982/83 anvisas medel för familjepedagogisk verksamhet bland zigenare. En vissminskning av medlen kan ske med hänsyn till anslagsbelastningen för innevarandebudgetår, pågående nedirappning av insatserna i flera kommuner och detförhållandet att det f n. inte förekommer någon större nyinvandring avzigenare. Jag föreslår att högst 1,5 milj. kr. får disponeras förfamiljepedagogprojekt bland zigenare. Totalt försocialstyrelsens del av anslaget beräknar jag 18 milj. kr. Jag har därvidräknat med alt eftersläpande utbetalningar av ersättning försocialhjälp lill flyktingar enligt äldre regler i huvudsak bör kunna görasunder innevarande budgetår. Jag hemställer att regeringen föreslår att till Ersättningartill kommunerna för hjälp till utländska medborgare, flyktingar m.m. /83 anvisa ett förslagsanslag av . Bidrag till driften av hem för vård ellerboende 1982/83 Förslag 285000 000 Detta anslag, som ärnytt, motiveras av del ändrade huvudmannaskapet för instilufionsvården. Efter riksdagensbemyndigande (prop. 1979/80:172, SoU 44, rskr. 385) godkände regeringen den 26juni 1980 principöverenskommelsen med landstingsförbundet och om elt ändrat huvudmannaskap för ungdomsvårdsskolor ochnykterhetsvårdsanstalter m.m. 1981/82:100 Bilaga 8 184 Enligl överenskommelsen skall berörda kommuneroch landsfingskommuner la över dels huvudmannaskapet för destatliga ungdomsvårdsskolorna och nyklerhetsvårdsanstalterna, dels derättigheter och åtaganden som staten har ifråga om Margretelunds och Råbyyrkesskolor, erkända och enskilda nyklerhetsvårdsanstaller samlinackorderingshem och behandlingshem för alkohol- och narkotikamissbrukare. Statens förhandlingsnämndhar därefter träffat en överenskommelse medlandstingsförbundet och om statsbidrag förverksamheten. har (prop. 1980/81:196, SoU 1981/82:23,rskr 92) bemyndigat regeringen aft godkänna överenskommelsen som innebär attstaten skall utge bidrag lill kommuner ochlandstingskommuner (huvudmännen) för driften av de hem för vård eller boendesom avses i principöverenskommelsen. Bidraget har med utgångspunkt i statenskostnader för den nuvarande verksamheten fastställts till 570 milj. kr. år1983 enligt löne- och prisnivån . Den totala årligabidragssumman 570 milj. kr. är beräknad med följande fördelning: Nykterhetsvårdsanstalterna , Runnagården (med Brotorp), Venngarn (medHornö), Frösö samt Hessleby 57milj. Behandlings-och inackorderingshem för narkotikamiss brukare 33milj. Inackorderingshem föralkoholmissbrukare 93milj. Av det belopp som angesför viss kategori av institutioner skall användas för bidrag till dehuvudmän som driver eller åtagit sig ansvaret för driften. Bidraget utgår medett för varje angiven kategori av institufioner enhetligt belopp per vårdplats.Återstoden av det belopp som anges för viss kategori skall användas för bidragtill kommuner som haft att svara för vårddagkostnad vid institution.Bidraget utgär med ell enhetligt belopp per vårddag för varje angiven kategoriav institutioner. Huvudmännen skall årsvis sammanställa och lill stateninsända ett gemensamt underlag för fördelning och utbetalning av driftbidragen.Vid förhandlingar mellan parterna skall den överenskomna bidragssumman omräknasmed hänsyn fill löne- och prisnivån per den 1 juH det år bidraget skall avse. I avvaktan på resultatetfrån dessa förhandlingar har jag för /83 beräknat 285 milj. kr.för ändamålet. Jag hemställer att regeringen föreslår all lill Bidrag tiUdriften av vård eller boende för /83 anvisa eftförslagsanslag av . Prop.1981/82:100 Bilaga 8 185 Bidrag till upprustning och utveckling av hem förvård eller boende 1982/83 Förslag 150 000 000 Detta anslag, som ärnytt, mofiveras av del ändrade huvudmannaskapet för ungdomsvårdsskolor ochnyklerhetsvårdsanstaller m.m. Staten skall enliglöverenskommelsen med landstingsförbundet och om statsbidrag till verksamheten lämna sammanlagt 150 milj. kr. sombidrag för all möjliggöra upprustning ochutveckling m.m. av inslilulionsvärden. Av upprustningsbidraget utbetalas 70 milj. kr. per medfördelning efter respektive huvudmans andel i totala antalet vårdplatservid ungdomsvårdsskolor, statliganykterhetsvårdsanstalter samt erkända och enskilda nykterhetsvårdsanstalter. Återstoden avuppruslningsbidraget (80 milj.)utbetalas i den ordning som parternasenast fastställer. Därvid skall parterna även prövakonsekvenserna av den genomförda inslilutionsplaner-ingen i vad avserbehovet av vårdplatser. Jag beräknar /83 ell belopp av 150 milj. kr. Beloppetbör anvisas på reservationsanslag. Jag önskar i detta sammanhang erinra om altde statliga medel som parterna kommit överens om (5 milj. skall utgå som bidraglill projektering av vissa anläggnings-och husbyggnadsarbelen har anvisats på tilläggsbudget I tillstatsbudgeten för /82(prop. 1981/82:25, SoU 24, rskr 93). Jag hemställer att regeringen föreslår att lill Bidrag tiUupprustning och utveckling av hem för vård eller boende för /83 anvisaett reservationsanslag av . 1981/82:100 Bilaga 8 186 J. Alkoholpolitik och missbrukarvård har en markant omsvängninginträffat inom alkoholområdet. Alkoholkonsumtionen har minskat kraftigt.Försäljningen av alkoholdrycker har gäll ned frän 100-procentigalkohol per vuxen invånare är 1976 till . Minskningen harfortsalt i ännu snabbare takt . kunde jämförtmed samma lid 1980 noteras en minskning av alkoholkonsumtionen per vuxeninvånare . Störst var minskningen för spritdryckerna (15,4procent). Vinförsäljningen minskade och ölförsäljningen med 6,3procent. Slarkölsförsäljningen var däremot oförändrad. av de mest glädjandetecknen i konsumfionsutvecklingen är de förbättringar som har skett blandungdomar. regelbundet återkommande undersökningar av eleveri årskurserna 6 och 9 visar exempelvis att konsumlionsmängden, antaletkonsumtionslillfällen och andelen s.k. storkonsumenter av alkohol minskar.Undersökningar av värnpliktsinskrivna visar samma tendens. Även när del gällerordningsläget - som har starkt samband med alkoholkonsumtionens omfattning -har förbättringar inträffat . I anslutning till denförsöksverksamhet med lördagsstängda systembutiker, som genomfördes undermånaderna har redovisat preliminärauppgifter frän jämförda med . Antaletingripanden har minskal kraffigt i , framför allt vidveckosluten.