prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — Fr.o.m. den 1januari 1982 tillkommer dessutom viktiga arbetsuppgifter på grund avutsökningsbalkens och handräckningslagens (1981:847) ikraftträdande. Den ökadearbetsmängden måste emellertid med hänsyn till det statsfinansiella läget ihuvudsak bemästras genom rationalisering och omfördelning. Jag har mot dennabakgrund beräknat anslaget med utgångspunkt i ett begränsat huvudförslag. Jag delar domstolsverketsuppfattning att de extra avdelningarna vid hovrätten över och Blekingeoch hovrätten för nu bör ordinariesättas. Vid var och en avdessa hovrätter bör därför inrättas en ordinarie tjänst för hovrättslagman ochen ordinarie tjänst för hovrättsråd, tillika vice ordförande på avdelning, iutbyte mot motsvarande göro-målsförordnanden. Frågan om att inrättachefsrädmanstjänster i och fär anstå iväntan på en planerad översyn av avdelningsindelningen av tingsrätterna. prop.1981/82:100 Bilaga 5 65 Huruvida det finnsanledning att vid någon eller några tingsrätter inrätta nya rådmanstjänster kan prövasfortlöpande av regeringen liksom för övrigtfrågor om indragning, vakantsättning eller återbesättande av sådana tjänster. Jag finner därför inte skäl att i dettasammanhang ta ställning till yrkande om nya rådmanstjänster,särskilt som tjänsterna under alla omständigheter måste inrättas inom ramen förtillgångliga medel. Detsamma gällerframställningar i samma ämne som har kommit in från olika domstolar. Under anslaget kommer jag att behandla frågan om denfortsatta fastighetsdataverksamheten. Vid beräkningen av anslaget till de allmännadomstolarna utgår jag från att ADB-reformen under /83 drivs vidare ioförändrad takt. Att i dagensbudgetläge tillgodose önskemålen om ytteriigare biträdestjänster ochupprustning av inventariebeständet ser jag ingen möjlighet till. Idepartementspromemorian (Ds Ju 1981:. 18) Underrätternas sammansättningföreslås bl. a. en minskning av antalet nämndemän i tingsrätt frän fem till normalttre. Genomförs detta förslag beräknas anslagsposten Ersättning till nämndemän efter viss uppräkning för kostnadshöjningar -minska med 12,5 milj. kr. I väntan påen proposition i ämnet föreslår jag att anslagetreduceras med det angivna beloppet. Nämndemännenstjänstgöringsförhållanden m.m. har undersökts av en projektgrupp inomjustitiedepartementet och redovisats i en rapport (Ds Ju 1981:20). I dentilltänkta propositionen om underrätternas sammansättning avser jag att närmare redogöra fördetta. De i 1981 ärsbudgetproposition aviserade sammanslagningarna av vissa tingsrätter medgemensam kansliort genomförs . Detta medför ett minskat personalbehovvid de efter sammanslagningarna kvarstående tingsrätterna - , Östersundsfingsrätt och fingsrätt. Domstolsverketkommer att /82 redovisa resultatet av sin översyn av behovet av tingsställenutanför tingsrätternas kansliorter. I enlighet medförslagen i prop. (1981/82:31) om avgifter vid tingsrätt, m. m. har riksdagennyligen beslutat att den nuvarande avgiftsfriheten för staten, kommunernaoch landstingskommunerna skall slopas fr.o.m. den Ijuli 1982. (Ju 1977:06) betänkande om underrättsförfarandet läggs fram i början av år1982.1 utredningens fortsatta arbete ingår en översyn av överrättsförfarandet.ochdomförhetsreglerna i hovrätterna ochtingsrätterna. (1980/81:154)om högsta domstolens och regeringsrättens arbetsformer och prop. (1980/81: 175) omförenklad domskrivning har godkäntsav . 1981/82:100 Bilaga 5 66 Under hösten 1981har vid inletts försök med ADB-stöd vidhandläggningen av mål om betalningsföreläggande. Slår försöken väl ut är avsiktenatt verksamheten skall utvidgas fill i första hand . Härkan också nämnas departementspromemorian (Ds Ju 1981:11) Rationellare summariskbetalningsprocess, som avses läggas till grundför en proposifion . I betänkandet (SOU1981:76) Företagshypotek föreslås bl. a. att samfiiga ärenden omföretagsinteckning skall handläggas vid en enda inskrivningsmyndighet medhjälp av ADB. Betänkandet remissbehandlas f. n. Domstolsverketkommer att redovisa resultatet av sin översyn av vattendomstolarnas verksamhet. översyn av hovrätternasorganisation och arbetsformer harredovisats i en slutrapport (1981:8). Vissa förslag om rotelinne-havarens befogenheter att själv vidta åtgärder vidmålens beredning genomförs fr. o.m. den genom en ändring av 19 § förordningen (1979:569) med hovrättsinstrukfion. Andra förslag- bl.a. beträffande hovrättsting - övervägs i . Med hänvisning tillvad jag har anfört och till sammanställningen hemställer jag attregeringen föreslår att 1. bemyndigaregeringen att vid var och en av bovrätten över och och hovrätten för VästraSverige inrätta en rie tjänst för hovrättslagman i Fo 32 och en ordinarie tjänst för hovrättsråd, tillika vice ordförandepå avdelning, i Fo 29, 2. fillAllmänna domstolarna för /83 anvisa ett för slagsanslag av . 1980/81 Utgift 242349625 1981/82 Anslag 242100000 1982/83 Förslag 279100000 Allmännaförvaltningsdomstolar är länsrätterna, meUankommunala skatterätten, kammarrätterna ochregeringsrätten. Länsrätterna ochmeUankommunala skatterätten är allmänna förvaltningsdomstolar närmast underkammarrätterna. Det finns 24 länsrätter. Kammarrätterna äröverrätt i de mål som fullföljs från bl. a. länsrätterna. Det finns fyrakammarrätter, kammarrätten i (sju avdelningar). Prop.1981/82:100 Bilaga 5 kammarrätten i (sju avdelningar),kammarrätten i (fyra avdelningar) och kammarrätten i (treavdelningar). Regeringsrätten är högsta allmännaförvaltningsdomstol. Regeringsrätten är överrätt i de mål som fullföljs frånkammarrätterna och högsta instans i patentmål. Domstolen är fr. o. m. den 1januari 1982 delad på tre avdelningar. I domstolen finns 24 regeringsråd. Treav dessa tjänstgör f. n. i lagrådet. För regeringsrätten finns ett kansli tillvilket regeringsrättssekreterare är knutna. Beräknad ändring 1982/83 Regeringsråd,kanslichef och regeringsrättssekreterare Kammarrätterna Domareoch fiskaler Övrig personal Länsrätterna och meUankommunalaskatterätten DomarePersonal med berednings- Lönekostnader Sjukvård Reseersättningar Lokalkostnader Expenser -H 6 900 000 Preliminär beräkning iavvaktan pä särproposition Pris-och löneomräkning m. m. De besparingar somdomstolsverket enligt huvudförslaget har redovisat innebär att anslaget efterpris- och löneomräkning minskas med omkring 4.5 milj. kr. Detta motsvararomkring 35 årsarbetskrafter. Ett genomförande av huvudförslaget skulle medföraatt balansavarbetningen i länsrätterna ytteriigare försenas. Verket framhållervidare att arbetsbelastningen vid de allmänna förvaltningsdomstolarna under denärmaste åren kommer att påverkas av 1981 ärs allmänna fastighetstaxering. Prop.1981/82:100 Bilaga 5 68 De allmänna förvaltningsdomstolarnas arbetsläge Regeringsrättensoch kammarrätternas arbetsläge kan alltjämt betraktas somtillfredsställande. Antalet mål i kammarrätterna har dock ökat avsevärt . Länsrätternasbalanser hade arbetats ner till omkring 225000 mål, varav omkring 205000 skattemål.Balanserna hade därmed nedbringatsunder den nivä som förelåg vid länsrättsreformen . Målavverkningen under /81 varhögre än underde senaste fem budgetåren. Balansminskningen är emellertid främst att tillskriva en minskad tillströmning avskattemäl. Balansläget skiftar ganska kraftigt mellan olika länsrätter. I första handlänsrättsorganisationen kommer under innevarande och närmast följandebudgetår att utsättas för nya påfrestningar. Som förutsetts har ett stortantal mål kommit in med anledning av allmänna fasfighetstaxering.Domstolsverket räknar med att drygt 90000 sådana mål skall komma in. Detta är nästan dubbeltså många som vid 1975 ärs allmänna fastighetstaxering.Länsrätternas balanser steg därför åter , sannoliktfill omkring 270000 mål. Den 1 juli 1982träder den nya socialtjänstlagstiftningen i kraft. Det är vanskligt att sägahur många mål den nya lagstiftningen kan ge upphov till. Uppenbartär dock att lagstiftningen om värd av unga och om vård av missbrukarekommer att ställa stora anspråk pä länsrätterna och - i viss män - kammarrätterna. Dessa mål, som skall avgörasmed förtur och i allmänhet efter enmuntlig förhandling, torde bli länsrätternas tyngsta mål fränhandläggningssynpunkt. Kammarrätten i beräknas underförsta få överta vissa mål omarbetsgivaravgifter från försäkringsrätten för i enlighet medett förslag frän försäkringsdomstolskommittén i betänkandet (Ds S 1981:9) Försäkringsdomstolarnas arbetsläge. slutbetänkande (SOU 1981:75) Länsrätternas målområde - Administrativ tväpartsprocessföreslås bl. a. en överflyttning avhälsovårdsmål, djurskyddsmäl, brandmål och vissa vapenmål från länsstyrelserna till länsrätterna. Betänkandetremissbehandlas f. n. Från dessautgångspunkter är det enligt min uppfattning inte möjligt att fullt ut tillämpahuvudförslaget på anslaget till de allmänna förvaltningsdomstolarna. Emellertid har antalet inkommandeskattemål varit färreän vad som förutsattes när länsrätterna inrättades. Om denna tendens håller i sig även innevarande budgetäravser jag att i samband med utfärdandetav regleringsbrev pröva om inte den förstärkningsorganisafion om drygt 100personer som har byggts upp vid länsrätterna för balansavar-betning nu successivt kan börja avvecklas. Jagutgår därvid från att tillströmningen av fastighetstaxeringsmål och den nyasociala lagstiftningen inte i någon större utsträckning skall rubba dentidigare fidsplanen för ba- Prop.1981/82:100 Bilaga 5 69 lansavarbetningen, som tar sikte pä en godtagbar balansunder /85. Länsrätterna är f.n. förlagda till residensorterna. budgetproposition redogjorde minföreträdare för frågan om länsrätternas lokalisering. Han redovisade bl.a.vad justitieutskottet inför länsrättsreformen anfört i sitt av godkända betänkande. Det var enligt utskottetutomordenfligt angeläget att länsrättsreformens genomförande inte ledde till en försämring av den för både allmänhet ochpersonal otillfredsställandebalanssituationen i länsdomstolarna. Enligt utskottets mening var det ofrånkomligt att en utlokahsering av en länsrätttill någon annan ort än residensortenav personalpolitiska och andra praktiska skäl under inledningsskedet skulle inverka negativt på arbetet ilänsrätten. Att bringa ned balansernatill en från rättssäkerhetssynpunkt godtagbar nivå fick enligt utskottetsmening anses vara ett sä angeläget önskemål att det f. n. måste sättas före intresset att av regionalpolitiskaeller sysselsättningspolifiska skälredan nu lokalisera en länsrätt till någon annan ort än residensorten.Utskottet ansåg sig därför inte kunna tillstyrka att en länsrätt f. n. lokaliserades till sådan ort. Frågan om lokaliseringenav länsrätterna borde emellertidutredas vidare och slutlig ställning tas av regeringen så snart utredningsarbetethade avslutats. Min företrädare framhöll för egen del: Som jag harframhållit är länsrätternas arbetssituation alltjämt mycket bekymmersam.Det stora antal mål som kan väntas med anledning av allmänna fastighetstaxeringkommer att medföra ytteriigare påfrestningar för organisationen. Mot denna bakgrundfinner jag det inte tillrådligtatt störa arbetet i länsrättsorganisafionen genom att nu sätta igång en mera omfattande utredning av frågan omen omlokalisering av länsrätter. Fördenna ståndpunkt talar även det rådande budgetläget. Detta hindrar inte att man i enskilda fall kan ha skälatt studera saken närmare, t. ex. när fråga uppstår om byte av lokaler för enlänsrätt, vilket kan bli fallet i . Jag avser därför attfortlöpande följa utvecklingen på området. Jag kan för egendel helt instämma i detta uttalande, i synnerhet med tanke på den oväntat kraftigatillströmningen av fastighetstaxeringsmål och de svärförutsägbara men utantvivel tunga anspråk som den nya socialalagstiftningen kommer att ställa på länsrättsorganisationen. Intresset av attbringa ned balanserna till en från rättssäkerhetssynpunkt godtagbar nivå måstesättas framför de regionalpolifiska eller sysselsättningspolitiska skälsom kan tala för en utlokalisering. Som min företrädare har uttalat kan det dock finnas skäl att i enskildafall studera frågan när det blir aktuellt med byte av lokaler för enlänsrätt. Med de angivnautgångspunkterna har jag - efter samråd med chefen för kommundepartementet samtdecentraliseringsdelegationens ordförande. 1981/82:100 Bilaga 5 70 statsrådet - funnit skäl att närmare studeramöjligheterna att omlokalisera två länsrätter, nämligen länsrätten iÖstergötlands län och länsrätteni län. I länhar fräga väckts om att flytta länsrätten från till Motalavid utgången av , då hyresavtalet för länsrättens nuvarande lokalerlöper ut. I ärendet föreligger visst material från decentraliseringsdelegationen,som har tagit upp frägan. och länssrätten har i särskilda skrivelsertilljustitiedepartementet inkommit med synpunkter och viss ytterligare utredning.Såväl verket som länsrätten har framhållit att den tid som har stått tillbuds inte har medgett en allsidig belysning av ämnet. Det är enligt minuppfattning angeläget att frågan om att förlägga en länsrätt till annan ort änresidensorten prövas efter en noggrann kartläggning i varje enskilt fall av de skälsom talar för och emot en sådan omlokalisering. Detta har också förutsatts avstatsmakterna när frågan har behandlats. Det bör därför uppdras åtdomstolsverket och i att göra en sådanfullständig kartläggning av effekterna av en omlokalisering av länsrätten frånLinköping fill . Det bör därvid i första hand ankomma på domstolsverketatt bevaka de domstolsadministrativa och rättsvårdande aspekterna samt pä att pröva deregionalpolifiska och sysselsättningspolifiska skälen. Jag återkommer senare till regeringen i dennafråga. Sedan myndigheterna med egetställningstagande har redovisat sitt kartläggningsarbete får frägan anmälasför regeringen på nytt. I län harifrågasatts att fiytta länsrätten från till . Länsrätten har f. n.lokaler i landsstatshuset i . Som min företrädare anmälde i 1981års budgetproposition kan det emellertid bh aktuellt med ett byte av lokaler för länsrätten. Jag vill i detta sammanhang erinra om attMöre och fr. o. m. den 1januari 1982 förenas med . kommerdärefter att ha lokaler dels i ett kommunägt rådhus, dels i ett statligt tingshus men bör självfallet så snartsom möjligt få sammanhållna lokaler i . Såväl kommunsom kommun har för min företrädare redovisat sin inställning till och sina möjligheter attinom resp. kommun bidra lösning av de olika lokalfrågorna. Det är enligt minuppfattning nödvändigt att skapa sig en helhetsbild av lokalsituationen i debåda orterna. Det bör därför uppdras åt att utredalokalförsörjningsmöjligheterna i och . Byggnadsstyrelsenbör därvid utgå från att en omlokalisering till kan komma attomfatta besvärsenhet, länsrätten eller bådadera. I kartläggningen av lokalsituafionen börbyggnadsstyrelsen samråda meddomstolsverket, och de båda berörda kommunerna. Prop.1981/82:100 Bilaga 5 71 återkommer senare till regeringen även i denna fräga.Sedan redovisat resultatet av sitt arbete fårlokaliseringsfrågan anmälas på nyttför regeringen. Vad gälleranslagsposten Ersättning till nämndemän kan jag hänvisa till vad jag har anförtunder anslaget Allmänna domstolarna. För länsrätternas del har beräknatsen besparing av 1,5 milj. kr. genom en minskning av antalet nämndemän från fyra till tre. Med hänvisning tillvad jag har anfört och till sammanställningen hemställer jag attregeringen föreslår att till Allmänna förvaltningsdomstolarnaför /83 anvisa ett förslagsanslag av . Bostadsdomstolen och hyresnämnderna m. m. 1980/81 Utgift 27837184 1981/82 Anslag 30340000 1982/83 Förslag 32700000 Hyresnämnderna harfill uppgift bl. a. att medla och vara skiljenämnd i hyrestvister samtatt avgöra vissa typer av sådana tvister. Arrendenämnderna har motsvarande uppgift iarrendetvister. Flertalet av nämnderna hartvå eller tre län som verksamhetsområde. Hyresnämnderna har gemensamt kansli med arrendenämnderna. Sådana kanslierfinns pä tolv orter. är det hyresråd som har utnämnts eller förordnats till det. Bostadsdomstolen ärfullföljds- och slutinstans i de ärenden som avgörs av hyresnämnderna. Prop.1981/82:100 Bilaga 5 Beräknad ändring 1982/83 Domare och föredragande Övrig personal -\- 77 000 + 198000 -(- 99000 -t-2 090 000 + 50000 + 160000 + 60000 -f2 495 000 Pris- ochlöneomräkning m. m. Debesparingar som enligt huvudförslaget har redovisat innebär attanslaget efter pris- och löneomräkning minskas med . Dettaskulle medföra förlängda handläggningstider. Antalet inkommandemål och ärenden hos bostadsdomstolen och hyresnämnderna ligger alltjämt på en högnivå. Anslaget har.mot denna bakgrund beräknats med utgångspunkt i ettbegränsat huvudförslag. som arrendelagskommittén har lämnatsina slutbetänkanden (SOU 1981:77 och SOU 1981:80). Betänkandenabehandlar bl.a. frågor om nämndernas målområden, förfaranderegler,instansordning och organisation. Bland det som tas upp är den av aktualiserade tanken päatt söka samordna åtminstone de nio mindre hyresnämnderna med tingsrätterna inämndens kansliort. Jag avser att låta undersöka möjligheterna tillrationaliseringsvinster genom en sådan samordning. Med hänvisning tillvad jag har anfört och till sammanställningen hemställer jag attregeringen föreslär att tillBostadsdomstolen och hyresnämnderna m.m. för /83 anvisa ettförslagsanslag av . Prop.1981/82:100 Bilaga 5 73 Utrustning till domstolar m. m. 1980/81 Utgift 1981/82 Anslag 1982/83 Förslag Från anslagetbetalas kostnader för inköp av utrustning och inventarier för myndigheternainom förvaltningsområde med undantag av de aUmänna advokatbyråerna -,konsultkostnader i samband därmedsamt kostnader för flyttning. Domstolsverketberäknar medelsbehovet för /83 fill . Föredraganden Jag beräknar anslagsbehovet till 7 milj. kr. Jag hemställer att regeringenföreslår att till Utrustningtill domstolar m.m. för /83 anvisa ett reservationsanslag av . 1980/81 Utgift 1981/82 Anslag 1982/83 Förslag Från anslagetbetalas utgifter för investeringar i byggnader för domstolsväsendet. Byggnadsstyrelsenberäknar den sammanlagda medelsförbrukningen under budgetåren 1981/82 och 1982/83 till45,5 milj. kr. För /83beräknar medelsbehovet till 15 milj. kr., vilket innebär en ökning med 8,5 milj. kr. i förhällandetill anslaget för innevarande budgetår. För tiden - den 1januari 1981 beräknar styrelsen denallmänna byggnadskostnadsutvecklingen till . haridag lokaler dels i ett kommunägt rådhus, dels i ett statligt tingshus.Lokalerna är i dåligt skick och erbjuder en, bristfällig arbetsmiljö.Byggnadsstyrelsen redovisade i en skrivelse till regeringen ett förslag till dispositionav lokaler i . Förslaget innebar bl.a. att skulle inrymmas i . Regeringen uppdrog genom ett beslut den 15 januari1981 åt attytterligare utreda förutsättningarna för en lokalisering av tingsrätten fillslottet. har redovisat ettbyggnadsprogram avseende tingsrättens lokalisering till och Prop.1981/82:100 Bilaga 5 hemställt om regeringens uppdrag att projekteraombyggnad av för detta ändamål. Kostnaderna för projektet harpreliminärt beräknats till 13 milj. kr. i prisläget den 1 januari1981. Beredningen avfrågan om ombyggnad av är ännu inte avslutad inom . Omövervägandena leder till att den föreslagna ombyggnaden skall utföras är detangeläget att medel finns reser teradeför ändamålet. Jag förordar därför att det i investeringsplanen förs upp en preliminär kostnadsram av 13 milj. kr. Byggnadsstyrelsenplanerar att i uppföra en förvaltningsbyggnad i två etapper. Etapp Iskall omfatta lokaler för och länsrätten i Södermanlandslän. har i en skrivelse till regeringenhemställt om uppdrag att projektera etapp I av förvaltningsbyggnaden iNyköping. Kostnaden för etapp I har preliminärt beräknats till20,9 milj. kr. Såväl tingsrätten som länsrätten har lokaler på flera ställen.Lokalerna är dessutom i mycketdåligt skick. Det är därför synneriigen påkallat att den föreslagnanybyggnaden genomförs. I investeringsplanen bör föras upp en preliminär kostnadsram av 20,9 milj. kr. förnybyggnad för bl.a. fingsrätt. Jag har inte någotatt erinra mot de ändringar av kostnadsramar för pågående byggnadsobjekt sombyggnadsstyrelsen har föreslagit. Ändringarna föranleds av den allmännabyggnadskostnadsutvecklingen. Jag förordar attmedel för nästa budgetår anvisas enligt följande investeringsplan och anslagsberäkning. Investeringsplan (kr.) m. m.. m. m. ' Preliminärt beräknad kostnadsram. 1981/82:100 Bilaga 5 75 Anslagsberäkning (kr.) Behållning Anslag /82 Anslag /83 (förslag) Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagenatt 1. bemyndigaregeringen att besluta om byggnadsarbeten för domstolsväsendet inom dekostnadsramar som jag har förordat i det föregående, 2. iii\ Byggnadsarbeten fördomstolsväsendet för / 83 anvisa ett reservationsanslag av8400000 kr. Prop.1981/82:100 Bilaga 5 76 Utöver de uppgiftersomjag har lämnat under avsnittet 2 Åtgärder mot brott vill jag beträffandesituationen inom kriminalvården anföra följande. Beläggningen påkriminalvårdens anstalter och häkten har stigit kraftigt under de senaste åren.Antalet klienter inom frivården har hållit sig relativtkonstant. Kriminalvården hade den 1oktober 1981 3862 platser på kriminalvårdsanstalterna, varav 1 332 på slutnariksanstalter och 2530 på övriga anstalter. Antalet platser i de allmännahäktena och på de vid vissa anstalter inrättade häktesavdelningarna var 1 158. Antalet fängelsedömda somtogs in i kriminalvårdsanstalt utgjorde 9901respektive 9742. Motsvarande siffror uppgick till 10547,10822 och 12054. Som jag har nämnt har även de genomsnittligastrafftiderna ökat påtagligt. Av dem som under sistnämnda togs in ikriminalvårdsanstalt hade I 194, 1267 respektive 1 356 en fängelsetid på ett äreller mer och 333, 396 respekfive 420 en strafftid på tvä år eller däröver. Nuangivna förhållanden har lett till att medelbeläggningen påkriminalvårdsanstaherna har ökat med ca 11procent. Antalet personer som genom lagakraftvunnen dom har dömts till fängelseoch som i frihet avvaktar anstaltsplacering har fördubblats. På grund av det hårdabelåggningstrycket har och under större delen avår 1981 omkring 140 tidigare stängda anstaltsplatser fått hållas öppna. Medeltalet inskrivnapersoner i häkten har ökat från 675 till 928eller med . Speciellt besväriig har häktessituationen varit isödra och i . På grund härav har sammanlagt 20platser i polishusen i och utnyttjats för häktade och enavdelning med 30 platser vid kriminalvårdsanstalten inrättats somhäktesavdelning. Antalet häktesplatser vid kriminalvårdsanstalten hardessutom utökats med Beläggningssituationenvid kriminaivårdsanstalterna och häktena inger oro. Så t. ex. skalldifferentiering av de intagna ske med hänsyn till närhet fill hemorten, kön,ålder, brottslighet, farlighet, rymningsbenägenhet, behov av sjukvård ellertillgång till visst slag av arbete eller utbildning. Möjligheterna att bemästranarkofikaproblem och våld intagna emellan på anstalterna har avsevärt försvåratspä grund av bristen på platser. Beläggningssituationen medför dessutom mycketpressande arbetsförhållanden för kriminalvårdens personal. För attkriminalvården skall kunna tillgodose rimliga anspråk på differentiering börbeläggningen inte överstiga . Under /81 var den högstabeläggningen 3 750 intagna, vilket utgör av antalettillgängliga platser. Prop.1981/82:100 Bilaga 5 77 talet för de sex från beläggningssynpunkt tyngstamånaderna var . Såsom framgår av vadjag har anfört kan anstaltsbeläggningen vid en oförändrad kriminalpolitikkomma att öka enligt deprognoser som har gjorts upp inom jusfitiedepartementet. En tio-procentig ökning skulleinnebära ett ytterligare platsbehov på omkring 400 platser, vilket motsvarar10 nya lokalanstalter för en investeringskostnad av omkring 300 milj. kr. Till dettabelopp kommerpersonalkostnader och övriga driftkostnader. När det gällerbyggnadsverksamheten inom kriminalvärden återkommer jag under anslagetE 8. Byggnadsarbeten för kriminalvården. Antalet klienterinom frivården uppgick till 16612 mot 15750 och 15741vid samma fidpunkt respekfive . Antaletfrivårdsdistrikt har ökat från 45 är 1973 till f. n. 1980/81 Utgift 61943 862 1981/82 Anslag 64616000 1982/83 Förslag 69737000