prop · G503135 · 1981-12-31 00:00:00 — Till sådan överlägg ning skall kallas facklig organisation, som avses i 21 S- 25 § Iakttar utlandskontrollerat företag ickeinternationellt vedertagna riktlinjer för multinationella företags uppträdandeeller uppkommer annars i samband med förelagets verksamhet här i riket fara föratl allmänl intresse åsidosätts, ankommer det på statens industriverk att efterskriftlig framställning genom förhandling söka undanröja sådan fara. 26 § Framställning om förhandlingenligl 25 S för göras av Prop.1981/82:135 39 1. lokal arbetstagarorganisation,som är eller brukar vara bunden av kollektivavtal i förhållande till detberörda förelagel, eller dess centrala organisation, 2. myndighet, i förhållande lillvilken företagel på grund av lag eller annan författning är skyldigt att lämnainformation, deltaga i förhandling eller överläggning eller fullgöra annanförpliktelse, 3. kommun, inom vars områdeföretaget bedriver verksamhet. 27 § Förhandling skall äga rum vidsammanträde med parterna inför industriverket. 28 § för föreläggautlandskontrollerat företag att inställa sig lill förhandling införindustriverket samt atl tillhandahålla industriverket upplysningar ochhandlingar som är av betydelse för förhandlingen. 29 § Om det finnes påkallat föratt vinna upplysning rörande omständighet som är av betydelse förförhandlingen, får industriverket förordna atl utredning om utlandskontrolleratföretags verksamhet skall verkställas av särskild sakkunnig (offentligutredningsman). För den offentlige utredningsmannen skall instruktion utfärdasav industriverket. Förelagetsstyrelse och annan som handhar förvaltningen av företagel skall i den utsträckningdel är nödvändigt för utredningsuppgiftens fullgörande bereda offentligutredningsman lilirälle atl granska förelagets böcker, räkenskaper och andrahandlingar samt i övrigt lämna honom de upplysningar han begär. 30 §Har förhandling enligt 25 S med utlandskontrollerat företag avslutals och anser industriverket eller part i förhandlingen atl fara för åsidosättandeav allmänl intresse därigenom icke kunnat undanröjas, åligger det industri verket att anmäla detta till regeringen. Vidanmälan enligt första stycket skall industriverket foga redogörelse för denförda förhandlingen. 31 §Haranmälan enligt 30 i; skett eller förekommerannars anledning härtill, kan regeringen påkalla förhandling med utlandskontrollerat förelag i det syfte som anges i 25 S- icke till förhandling enligt första stycket eller gerförhandlingen vid handen atl del för tillgodoseende av allmänt intresse äroundgängligen nödvändigt, för regeringen förelägga företaget all efterkommavisst villkor eller viss föreskrift rörande dess verksamhet. 32 §Vad i 21 S föreskrivs om skyldighet att i tillståndsärende lämna berörda arbetstagarorganisationer tilllalle att yttra sig och deltaga i myndighets överläggning med part i sådant ärende äger molsvarande tillämpning på förhandlingsärende. 33 §Till böter eller fängelse i högsl döms den som uppsåtligen Prop.1981/82:135 40 ellerav grov oaktsamhet i ansökningshandling eller annan handling som åberopas iärende enligl denna lag lämnar oriklig eller vilseledande uppgift. 34 § Den som i myndighetsutövningtagit befallning med ärende enligt denna lag för ej obehörigen röja ellernyttja arbetsförfarande, affärsförhållande, yrkeshemlighet eller annatförhållande som han därvid fött kunskap om. 35 § Åtal för brott enligl dennalag får väckas endast efter förordnande av regeringen eller myndighel somregeringen bestämmer. 36 § Föreläggande enligt denna lagför förenas med vite. Talanom utdömande av vite för väckas endast efter förordnande av regeringen ellermyndighel som regeringen bestämmer. Innebär villkor ellerföreskrift som meddelals med stöd av 23 eller 31 SS aft utlandskontrolleratföretag, som kan anses ingå i en internationell koncern, skall fullgöra någotsom förutsätter medverkan av dess moderföretag eller annan enhet inomkoncernen, skall i mål om utdömande av vite fråga om förelagel åsidosatt sinförpliktelse bedömas ulan hänsyn lill all företaget icke erhållit dennamedverkan. 37 § Regeringen kan medge undantag från sådan bestämmelseenligt denna lag, vars upprätthållande i visst fall icke behövs med hänsyn tilllagens syfte. 38 § Talan mot beslul av statensindustriverk enligt denna lag förs hos regeringen genom besvär. Dennalag träder i kraft den Genom lagen upphävslagen(l968:557)om vissa inskränkningar i rätten att sluta svenskt handelsbolagm. m. och kungörelsen (1968:558) om tillstånd enligt lagen (1968:557) om vissainskränkningar i rätlen alt sluta svenskt handelsbolag m. m. Förekommer i lageller annan författning hänvisning till föreskrift som har ersatts genombeslämmelse i denna lag tillämpas i stället den nya bestämmelsen. Vid tillämpningen av denna lagskall som ullänningsförbehåll anses även förbehåll i 2 S andra slycket lagen(1916:156)om vissa inskränkningar i rätten alt förvärva fast egendom i deltalagrums lydelse från . Vad i denna lag föreskrivs omaktiebolag, i vars bolagsordning icke finns intaget utlänningsförbehåll, gälleräven aktiebolag, som enligl äldre beslämmelser erhållit medgivande alt ställaakliebrev till innehavaren. Förvärvstillslånd enligl dennalag fordras ej om förvärvet skall ske genom giftorätt, som åtnjuts enligt äldregiftermålsbalken. , på vilkenlagen (1948:218) om sambruksföreningar är tillämplig, är icke kontrollsubjektenligt 1 S första stycket denna lag. 1981/82:135 41 Lag om vissa inskränkningar i rätten att förvärva fast Omfast egendom m. m. 1 §Kontrollsubjekt som avses i lagen (1979:00) om kontroll av utländskföretagsetablering här i riket (kontrollsubjekl) får ej utan tillstånd förvaije särskilt fall här i riket förvärva fast egendom. Förvärvstillslåndfordras ej om förvärvet sker genom bodelning, arv eller testamente eller genomfusion enligl 14 kap. 8 S aktiebolagslagen (1975:1385). denna lag sägs om fast egendom skall gälla även tomträtt saml, i tillämpligadelar, bostadsanende enligt 10 kap. jordabalken, om upplåtelsen avser rätl attuppföra eller bibehålla bostadshus för fritidsändamål. Vad som sägs om lagfartskall, när fråga är om tomträtt, i stället avse inskrivning av förvärv avtomträtt. 2,\VHar förvärvstillslånd ej sökts före förvärvet, skall del sökas inom tre månaderfrån del förvärvet skedde. 3§Ansökan om förvärvstillstånd skall tillställas i det län däregendomen eller del av denna är belägen. Ansökan skall vara skriftlig ochinnehålla uppgift om registerbeteckning för den eller de fastigheter som berörsav förvärvet. Fångeshandlingen eller, om sådan ännu ej upprättats,fångesmannens skriftliga samtycke till ansökan skall företes. Uppfyllerej ansökan vad som föreskrivs i första styckel, skall länsslyrelsen föreläggasökanden att avhjälpa bristen. Efterkoms ej föreläggandet, skalllänsslyrelsen avvisa ansökningen. Underrättelse om denna påföljd skall intagasi föreläggandet. 4 § Ansökan om tillstånd attförvärva fast egendom genom köp eller byte för ej prövas, innan det blivitslutligt avgjort om förköp enligt förköpslagen (1967:868) skall äga rum. Vad nusagts äger ej tillämpning, om del är uppenbarl alt förköpsrätt icke kommer attutövas. 5 § Görs ej ansökan omförvärvstillstånd inom föreskriven lid och på föreskrivet säll eller vägrasförvärvstillslånd genom lagakraftägande beslul, är fånget ogiltigt. Meddelasi strid mot vad därom är föreskrivet i jordabalken lagfart innanförvärvstillstånd beviljats, äger första stycket ej tillämpning på fånget. 6 §Har förvärv enligt meddelat tillstånd ej skett från del tillståndet meddelades, är tillståndet förfallet. Erinran härom skall intagas i beslut om tillstånd till framtida fång. 1981/82:135 42 7 §Fråga om förvärvstillstånd prövas av regeringen, om ej annat följer av 9-11 SS. Närregeringen skall pröva tillståndsfrågan, skall länsslyrelsen insändaansökningshandlingarna jämte eget yttrande över ansökan till regeringen. 8 §Förvärvstillslånd får icke meddelas om det strider mot grunderna för sådan lag, vars föreskrifter om förvärvsprövning enligl i lagen upplagen undantagsbestämmelse ersätts av denna lag, eller om hinder möter med hänsyn lill rikels försvar eller säkerhet, egendomens lämplighet för avsett ändamål eller annat allmänt intresse eller med hänsyn till förvärvarens personliga förhållanden. 9§Svensk juridisk person skall meddelas tillstånd atl förvärva fast egendom, omegendomen behövs för förvärvarens näringsverksamhet. Frågaom tillstånd till förvärv som avses i första styckel prövas av ,såvida icke egendomen omfattar naturtillgång av vikt för rikelsenergiförsörjning eller egendomen annars har betydande värde. 10 §Utländsk medborgare, som förut varit svensk medborgare eller annars har särskild anknytning till , skall meddelas tillstånd att förvärvafast egendom, om egendomen förvärvas huvudsakligen för att bereda förvär varen och hans familj bostad för fritidsändamål. Annan utländsk medborgare skall meddelas tillstånd all förvärva fasl egendom för angivet fritidsändamål, om egendomen är belägen inom område, där efterfrågan på frifidsfastigheter icke är så betydande atl på grund härav risk föreligger för stegring av fastighetsvärdena. Frågaom tillstånd lill förvärv som avses i första slycket prövas av . 11 § Utländsk medborgareskall av länsslyrelsen meddelas tillstånd alt förvärva fast egendom, om 1. egendomen är taxerad som annanfastighet och vid taxeringen betecknats som småhusfastighet samt förvärvashuvudsakligen för att bereda förvärvaren och hans familj stadigvarande bostad, 2. egendomen är taxerad som annan fastighet och vid laxeringenbetecknats som hyresfastighet saml förvärvaren förut varit svensk medborgareeller annars har särskild anknytning till , 3. egendomen förvärvas för atl bereda förvärvarenutkomst genom jordbruk, åt vilket han kan antagas komma atl själv ägna sig,saml förvärvaren förut varit svensk medborgare eller annars har särskild anknytninglill , 4. egendomen förvärvas för att bereda förvärvarenutkomst genom annan näringsverksamhet, för vilken egendomen prövas behövlig,saml förvärvaren antingen har särskild anknytning till och har fållnäringstillstånd enligl 5 S lagen (1968:555) om rätl för utlänning ochutländskt förelag alt idka näring här i riket, om sådanl tillstånd behövs,eller har permanent uppehållstillstånd enligt 9 S utlänningslagen (1954:193), 5. förvärvaren är fängesmannensmake eller om förvärvaren eller, när Prop, 1981/82:135 43 makarförvärva gemensamt, endera av dem är fångesmannens eller också, om denne ärgift, hans makes avkomling, syskon eller syskons avkomling. Förekommeri fall som avses i första stycket hinder mot meddelande av förvärvstillståndmed hänsyn till bestämmelsen i 8 § skall vägra sådant tillstånd. 12 §Kontrollsubjekl för ej utan tillstånd av regeringen för varje särskill fall här i riket erhålla eller förvärva inmutningsrätt eller rätl lill utmål enligl gruvlagen (1974:342) eller idka gruvdrift eller förvärva rättighet lill annan mineralfyndighet än sådan som är inmutningsbar enligt gruvlagen. Tillståndenligl första stycket till förvärv av inmutningsrätt eller rätl till utmålbehövs ej om förvärvet är sådant som avses i 1 S andra stycket. Tillståndenligl första stycket lill idkande av gruvdrift eller lill förvärv av rättighetlill mineralfyndighet som inle är inmutningsbar behövs icke i de fall därregeringen meddelar koncession enligt lagen (1974:890) om vissamineralfyndigheter eller tillstånd enligt lagen (1966:314) om kontinenlalsockelneller lämnat medgivande enligt dessa lagar lill överiåtelse av sådan koncessioneller sådant tillstånd. 13 § Har tillstånd lill förvärvenligl 12 S ej sökts före förvärvet, skall det sökas från detförvärvet skedde. 14 § Ansökan om tillstånd enligt12 S skall tillställas statens industriverk. Ansökan skall vara skriftlig ochinnehålla uppgifter om den med ansökan avsedda rättigheten. Verkel skallinsända ansökningshandlingarna jämte eget yttrande Över ansökan tillregeringen. Uppfyllerej ansökan vad som föreskrivs i första stycket, skall statens industriverkförelägga sökanden atl inom viss lid avhjälpa bristen. Efterkoms ejföreläggandet, skall verkel avvisa ansökningen. Underrättelse om denna påföljdskall intagas i föreläggandel. 15 § Har kontrollsubjekt utanerforderiigt tillstånd enligt 12 S erhållit eller förvärvat inmutningsrätt,skall undersökningsarbete som företages inom inmutat område vara ulan verkanlill bevarande av rättigheten. 16 § Innehar kontrollsubjekl ulanerforderiigt tillstånd enligt 12 S rätt fill utmål, är rätlen till utmåletförverkad på först infallande dag, då försvarsavgift enligt 6 kap, gmvlagen(1974:342) skolat eriäggas. Omförvärv på exekutiv auktion 17 §Vad i 1 och 12 SS är föreskrivet utgör ej hinder för att genom inrop på exekutiv auktion förvärva fast egendom eller inmutningsrätt eller rätl lill utmål. Prop, 1981/82:135 44 18 §Fast egendom, som förvärvats genom inrop på exekutiv auktion under sådana förhållanden atl tillstånd enligt I S skulle ha krävts vid vanligt köp, skall åter avyttras efter del alt auktionen vunnit laga kraft, omej nämnda förhållanden upphört eller inroparen erhållit tillstånd att behålla egendomen. Har inropet skett för att skydda någon inroparens fordran, för vilken han har panträtt i egendomen, eller någon hans rättighet, som är inskriven däri, får länsslyrelsen på ansökan medge skäligt anstånd med egendomens avyttrande, om sannolika skäl visas atl i annat fall föriust sKulle uppkomma för inroparen. Avyttras ej egendomen inomföreskriven tid, skall förordna atl egendomen skall säljas påoffentlig auktion enligl bestämmelserna i 20 S eller, om särskilda skäl taladäremot, hänskjuta frågan till regeringens prövning. Anteckningom beslämmelserna i första och andra styckena skall göras i det köpebrev somutfärdas med anledning av den exekutiva auktionen och, när lagfart söks,införas i fastighetsboken, om sökanden icke visar att avyltringsskyldighetenupphört. 19 § 1 fråga om tillstånd attbehålla fasl egendom äger beslämmelserna om förvärvstillslånd i 3 och 7-11 SSmolsvarande tillämpning. Får icke själv avgöra ärendet, skalllänsslyrelsen med eget yttrande överlämna ansökningen till regeringen. Medförordnande enligl 18 S andra stycket skall i sådanl fall anslå lill dessansökningen prövats. 20 § Har förordnande meddelalsenligt 18 S andra slycket och har inroparen eller senare avyttrategendomen, får besluta atl förordnandet ej skall gå iverkställighet. I övrigt skall så ansesoch med ärendet i tillämpliga delar så förfaras, som om egendomen blivil utmättför fordran med bästa förmånsrätt däri efter, i förekommande fall, sådanarättigheter som besvärade egendomen redan vid den exekutiva auktionen och harföreträde framför alla befintliga fordringar. Egendomen får ej säljas till densom är skyldig att söka tillstånd därtill enligl 1 S eller enligtjordförvärvslagen (1965:290), enligt lagen (1975:1132) om förvärv avhyresfastighet m. m. eller enligl lagen (1976:240) om förvärv aveldislributionsanläggning m. m. men icke erhållit sådant tillstånd. Avges vidauktionen bud som sålunda för antagas, skall försäljning ske även om innehavareav fordran bestrider det. Vad utsökningslagen (1877:31 s: 1)1 fråga omköpeskillingens fördelning föreskriver beträffande gäldenären skall i ärendesom nu avses gälla egendomens ägare. Bestämmelsen i 40 S första stycket andrameningen lagen (1971:494) om exekutiv försäljning av fasl egendom äger icketillämpning i fråga om egendomens försäljning. 21 §Kommer försäljning ej lill stånd vid auktionen, för efter det atl auktionen vunnit laga kraft förordna om ny auktion. Avges ej heller vid den senare auktionen bud som får antagas, är frågan om försäljning av egendomen förfallen. Kostnadi samband med auktion, som ej lett till försäljning, betalas av statsmedel. 1981/82:135 45 22 §Har inmutningsrätt eller rätt till utmål förvärvats enligt vad i 18 S sägs, skall inroparen avyttra rättigheten efter den exekutiva auktionen vurinit laga kraft, om ej de förhållanden, på gmnd av vilka inroparen ej kunnat utan regeringens tillstånd förvärva rättigheten på annat sätt än på exekutiv auktion, upphört eller inroparen erhållit regeringens tillstånd alt behålla rättigheten. Regeringen får på ansökan av inroparen medge anstånd med rättighetens avyttrande. Avyttrasej rättigheten inom den i första stycket angivna liden, skallundersökningsarbete som inroparen efter utgången av samma lid företager på detinmutade området, vara ulan verkan till bevarande av inmutningsrätt. Därbestämmelserna i 6 kap. gruvlagen (1974:342) om försvarsavgift äger tillämpningi fråga om försvar av rätl till utmål, skall i fall varom är sagt dennavara förverkad på först infallande dag, då försvarsavgift skolat eriäggas. 23 §Talan mot beslul av länsstyrelse eller statens industriverk enligl denna lag förs hos regeringen genom besvär. Dennalag träder i kraft den 0000-00-00, då lagen (1916:156) om vissa inskränkningari rätlen att förvärva fasl egendom m. m. skall upphöra atl gälla. Förekommer ilag eller annan författning hänvisning till föreskrift som har ersatts genombestämmelse i denna lag tillämpas i stället den nya bestämmelsen. Förvärvstillståndenligt denna lag fordras ej om förvärvet skall ske genom giftorätt, som åtnjutsenligt äldre . 12,15 och 16 §§ föreskrivs gäller ej i fråga om inmutad mineralfyndigheteller gmvlägenhet, vilken innehas eller bearbetas på grund av rättighet, somförvärvals före . Prop.1981/82:135 46 Sanmanställning avremissyttranden över betänkandet (SOU 1978:75) Kontroll av utländsk företagsetablering i m,m. Efter remiss har yttranden över betänkandet avgetts av , kammarrätteni , , bokföringsnämnden, överbefälhavaren, bankinspektionen, försäkringsinspektionen,, statskontoret, ,, lantbruksstyrelsen, kommerskollegium, patent- oohregistreringsverket, , statenspris- och kartellnämnd, , överstyrelsen förekonomiskt försvar, arbetsmarknadsstyrelsan, ILö-kommlttén,arbetsdomstolen, statens invandrarverk, statens planverk, statens industriverk,styrelsen för teknisk utveckling, delegationenför informationssystemet företag - samhälle,läns-stjTelsema i , , Göteborgsoch , och ,stiftelseutredningen (JTJ 1975:01;,/ arbetsrättskommittén (A 1976:02), anställningsskyddskommittén (a 1977:01), , , , , (), . , , hantverks- ochindustriorganisation(SHlO)-. ,, föreningsbankers förbund.Värdepapperscentralen VPC Aktiebolag,, . , i (LO), Tjänstemannens centralorganisation (TCO), Sverigesadvokatsamfund, aktiesparares riksförbimdoch Jemkontoret. ,, , och har avgett ett gemensamt remissyttrande. Följande remissinstanser har tillsina remissyttranden fogat yttranden, lantbruksstyrelsen av lantbruksnämnderna i och län. 1981/82:135 47 kommerskollegium av Skåneshandelskammare, i av länslandsting och i , i av Sydvästra ooh kommun samt i av länsarbetsnämnden i . Svenska fondhandlareföreningenhar instämt i jtriindet frår. Jemkontoret har instämt i yttrandet frånSveriges industriförbund m.fl. Prop,1981/82:135 48 1 KONTROLL AV UTLÄNDSKJÖHETAC-SETAELERIsrs OCH UTLAUDSÄGDA FÖRETAGS Inom utredningen har meningarna starkt gått isär inte barai ficgs cm behovet av en saiihälleligkontroll av utländsk företagsetablering och utlandsägda företagsverksamhet utan också beträffande utformningen av en sådankontroll. Utredningen har mot denna bakgrund utarbetat tre olika förslag till en lag on kontroll av utländsk företagsetableringhär i riket. É>j ligheter na att nå en bred politisk enighet oti någotdera förslagen torde fa bedömas som små. I dett3 läge har hovrätteninte ansett det meningsfullt att ingåpä en närmare granskning av de olika lagförslagen.Hovrätten ifrågasätter om inteny remass bör ske sedan regeringen bestämt sig förvilkendera linjens förslag som skall läggas till grund förlagstiftning och det lagförslag som därvid utvalts överarbetatsinom vederbörande departement. I förevarande yttrande begränsar sig hovrättentill två frågor av rättslig natur. Den ena gäller om kontroll- och förhandlingslinjernas lagförslag i princip ärförenliga med internationellaförpliktelser. Den andra frågan avser det av företrädarna för likabehandlingslinjen väckta spörsmålet om kontroll-och förhandlingslinjernas lagförslag ärfrärnrrande för den svenska rättsordningen. Prop.1981/82:135 49 När nya restriktioner införs för utJ.ändska rättssubjektsmöjligheter att idka näring häri riket, måste hänsyn tagas till kapitalliberaliseringsstadga, EFTA-konventionenoch den europeiska bosättningskonventionen. Så har ocksåskett i betänkandet, ehurulikabehandlingslinjens företrädare har tolkat förpliktelserpå ett annat sätt än företrädarna för de bådaandra linjerna. På s 424 och 449 ff för företrädarna förkontroll- och förhandlingslinjerna enargumentering som går ut på att förpliktelserenligt de nämnda akterna inte hindrar en allmänt avfattad lag om etableringskontroll och, beträffande tillänpningenav en sådan lag, attkapitalliberaliseringsstadgan inte hindrar att etableringstillstånd vägras när tillståndanses oförenligt Ttied något allmäntintresse. Till stöd för denna ståndpunkt åberopas i förstahand gjorda förbehåll och iandra hand artiklarna 3 och 7 c) i stadgan samt den s k andra anmärkningen. Cm sägs mera allmäntatt hänsyn får tagas till den vid lagens tilläitpning. I folkrätten gäller en allmänregel av innebörd att internationella överenskomnelser skal] tolkas och tillämpas "in good faith" den s k bonafide-principen. Regeln har' kommit till uttryck bl a i artiklarna 26 och 31 iWien-konventionen arr traktater. Principen anses ha grundläggande betydelse i folkrätten, någotscm sammanhänger med att staterna inte utan särskilt åtagandeär skyldiga att underkasta sinatvister skiljedcm eller internationell domstol. Cm staterna inte lojalt tolkaroch tillämpar internationella överenskanmelser, blir sådana överenskcjmielseri stor utsträckning meningslösa. Den internationella lojaliteten har också en annan aspekt. spelar i flera viktiga sammanhang,t ex på miljövårdens område, en pådrivanderoll i det internationella samarcetet. Pöratt detta arbete inte skall äventyrastorde det vara av vikt att iakttar bona fide-principen. Prop.1981/82:135 50 Eiiligt kontroll- och förhandlingslinjernasföreträdare täcks den föreslagna etableringskontrollen av det förbehåll scmSverige med avseende på kapitalliberaliseringsstadgangjorde för andra direktinvesteringar än långtidslån (s 451 f). I frågaotn bosättningskonventionen förs ingen motsvarande argumentering. Sannolikt merr företrädarna för kontroll- och förhandlingslinjernaatt kontrollen täcks av undantaget för sådana restriktionerscm är nödvändiga av tungt vägande ekonomiska eller sociala skäl. förbehåll med avseende påkapitalliberaliseringsstadgan gäller enligtsin ordalydelse endast "to the extent that there are limitations on theright of foreigners to engage in certain specified activities or acquire or cwncertain t-pes of properties". Ordalydelsen är svårligen förenlig med ståndpunktenatt förbehållet täcker nya restriktioner. Den är i vart fall inte förenlig med en kontroll son gälleri princip alla tYE)er av näringsverksamhet. Beaktar man attsyftet med stadgan är att successivt avskaffa derestriktioner som fanns , förefaller det tydligt att förbehållet intelojalt kan åberopas för en etableringskontroll av den cmfattning scm föreslås av företrädarna för kontroll- och förhandlingslinjerna. Detsarmia kan sägascm undantaget i bosättningskonventionen. Det frångår av betänkandet (bl a s 367) att utredningen har varit enigcm att det allmänt sett inte finns fog för att påstå att de härverksamma utlandsägda företagen inte skulle respektera svensk lag och tradition eller annarsogynnsamt avvika från de inhenska företagen. Att dååberopa undantaget i bosättningskonventionen för vad som är nödvändigt av tungt vägande ekonomiska eller sociala skäl förefallerinte att vara en lojal tillämpning avkonventionen. Det kan i sammanhanget erinras om att bosättningskonventionen, när den antogs i , ansågsvara "ett betydelsefullt steg i riktning mot en liberalisering av de rättsregler som gälleri fråga cm utlänningars juridiska ställning inom konventionscmrådet"(prop. 1971:26 s 11). 1981/82:135 51