prop · G50336 · 1981-12-31 00:00:00 — om investeringar på ; Regeringen bereder tillfälle att ta del av vadsom har tagits upp i bifogade utdrag av regeringsprotokoll. 1 skrivelsen redovisas ett modifierat förslag avluftfartsverket och flygbolagen till de investeringar på sombehöver genomföras för att jettrafiken skall kunna överföras från tillArlanda. Det konstateras att det modifierade förslaget ryms inom de avriksdagen tidigare fastlagda kostnads- och tidsramarna och därför bör kunnaläggas till grund för den fortsatta planeringen för ett samlat inrikesflyg påArlanda flygplats. 1 1981/82. 1981/82:36 2 Närvarande: statsministern . ordförande, och statsrådenUllsten, . Söder, lohansson. Skrivelse om investeringar på flygplats Med anledning av pröp. 1980/81:30 om Bronmia och Arlandaflygplatser m. m. jämte motioner beslutade attjettrafiken på möjligt skall flyttas till ,dock senast (/81:8. rskr 1980/81:105). I proposition 1980/81:134 orninvesteringar pä m. m. föreslogs att medel anvisas förinvesteringar på så att en utflyttning av Linjetlygs verksamhet i enlighetmed beslut skall kunna genomföras. Med anledning av propositionenoch framlagda motioner noterade trafikutskottet (/81:28) attöverläggningar förevarit mellan luftfartsverket. () och () om den lämpligaste lösningen av terminalfrågornapå . 1 en skrivelse till utskottet hade verket län-maten redovisning för dessa överläggningar. Utskottet konstaterade att utredningsarbetet kotnmit sålångt att en till svnes tillfredsställande lösning av terminalfrågan kunnatpresenteras. 1 likhet med luftfartsverket och flygbolagen fann också utskottetatt det s.k. T3-alternativet (det nuvarande inrikesområdet) av såväl trafikalaoch ekonomiska soni andra skäl borde avvisas samt att det s. k. A7()-alternativet() med en minipir för chartertrafiken framstod som denbästa lösningen för utvecklingen a\ inrikesflyget på . Medsistnämnda alternativ skulle turtätheten i bussförbindelserna rned city kunnaförbättras, vilket i realiteten skulle innebära kortare restid. Utskottet ansåg att luftfartsverkets och flygbolagensförslag var väl ägnat att tillgodose de önskemål och behov som föreligger frånsåväl luftfartsver- Skr.1981/82:36 3 kets sorn flygbolagens sida samt att förslaget kundegodtas också från ekonomiska och investeringsmässiga synpunkter. Utskottetföreslog därför att luftfartsverkets förslag skulle läggas till grund förbeslut i frågan. Behovet av en minipir borde dock enligt utskottet utredasytterligare. Utskottet tillstyrkte att regeringen - inom ramen tör deför budgetåren 1980/81 och 1981/82 beräknade investeringsniedlen 21.5 milj. kr.- gav luftfartsverket i uppdrag att påbörja arbetena med den av utskottetförordade inrikesterminalen på . Vidare fann utskottet att detborde ankomma på regeringen att fatta de heslut eller i övrigt vidta de åtgärdersoni befinns påkallade för förslagets genomförande samt att till riksdagenåterkomma med en redovisning härför. Att en lösning enligt A7(l-alternativet skulle innebära ensenare utflyttning av iin vad tidigare beslutat om godtogs avutskottet med hänvisning till att totallösningen därigenom skulle bli bättre.Utskottet betonade dock vikten av att projektet genomförs med största möjligaskyndsamhet och att målsättningen såsom luftfartsverket framhållit bör vara attverksamheten skall vara i operativ drift . Ett genomförande av de förordade investeringarnaförutsätter enligt utskottets uppfattning att iöverensstämmelse med tidigare riksdagsbeslut och uttalanden i proposition1980/81:134 fullgör sin bidragsskyldighet och bidrar av kostnadernaför investeringarna. hemställde att som sin meningskulle ge regeringen till känna vad utskottet sålunda anfört beträffandelösningen av terminalfrågan på m. m., och beslöt senare ienlighet med vad trafikutskottet hade anfört (rskr 1980/81:397). Efter beslut har luftfartsverket tillsammansmed SAS och ytterligare studerat alternativa lösningar av terminalfrågan. skrivelse till regeringen föreslår luftfartsverket isamråd med SAS. och med ändring av vad verket tidigare framfört bl.a. att inrikesflygets lokalisering skall ske i en nyinrikesterminal placerad söder om (A 70). att utrikesverksamheten (linjefart och charter) skallbedrivas i som , varvid en C-pir för charter intebehövs. skrivelse bör fogas som bilaga tillregeringsprotokollet i detta ärende. skrivelse framgår att det nya förslaget till lösning avterminalfrågan ryms inom den kostnadsram - 150 milj. kr. - som tidigaregodtagit. För innevarande budgetår beiäknar verket att det erfordras 21 milj.kr., vilket belopp har anvisat. förutsätteratt de merkostnader som föranleds av ökad standard och av att inrikesflygetsspecifika krav tillgodoses täcks av de intressenter som rest krav i dessaavseenden. har därför träffat en överenskommelse med SAS on-i finansieringav den merutgift som Skr.1981/82:36 4 kan bli aktuell utöver en grundinvestering om 150 rnilj.kr. Enligt luftfartsverket bör båda alternativen tillterminallösning medge att beslut oj-n utflyttning kan genomföras. Det senaste förslaget är dock i detta avseende enligtverket det säkraste. Överenskommelse har träffals mellanföreträdare för staten samt och läns landsting orn att avtalskall träffas mellan staten och AB flygplatsinvesteringarom investeringar på inom en kostnadsram av totalt 167.9 milj.kr. Vid överläggningarna var parterna införstådda med att terminallösningenkunde komma att förändras. Jettrafiken på skall enligt beslut av riksdagenöverföras till . Målsättningen är att verksamheten skall vara i operativdrift på . har också med hänvisningtill utredningar som överlämnats av luftfartsverket och flygbolagen tilltrafikutskottet tagit ställning för en viss lösning av inrikesflygetslokalisering på . har därefter i samråd med flygbolageni en skrivelse till regeringen föreslagit en viss modifiering av sitt tidigareförslag. Det senaste förslaget ryms inom de av fastställda kostnads-och tidsramarna. Medelsbehovet för innevarande budgetår tillgodoses av de rnedel- 21.5 milj. kr. - sorri tidigare anvisat för ändamålet. Mot bakgrundhärav har jag inget att erinra mot att luftfartsverkets och flvgbolagenssenaste förslag till terminallösning läggs till grund för den fortsattaplaneringen för ett samlat inrikesflyg på . Jag avser senareföreslå regeringen att uppdra åt luftfartsverket att påbörja de erforderligaarbetena. De inledande arbetena är oberoende av vilken terminallösning somväljs. Jag har för avsikt att återkomma till regeringen med en slutligredovisning av åtgärder och totalkostnader för jettrafikens överföring frånBromma till . Denna redovisning kommer att lämnas i anslutning till minaförslag till nya luftfartspolitiska riktlinjer. Jag hemställer att regeringen bereder tillfälleatt ta del av vad jag har anfört i det föregående om investeringar på Arlandaflygplats. Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch beslutar i enlighet med hans hemställan. F 33/80-0401 Ink 1981 -09-21 L Dnr.1; liVI Till Regeringen () Medanledning av vad luftfartsverket (Lfv) framfördei skrivelse redovisar verket härmedfortsatta överväganden och förslag till vissa ändringar av terminallösning på . Med anledning av beslut att flyttajettrafiken på till flygplatshar olika alternativa lokaliseringar förinrikesflyget på studerats. I samarbete med SAS och har Lfv studerat följande terminalalternativ, nämligen Inrikes i pir A, utrikes linjefart i pir B charter i nymindre pir (pir C) Inrikes i pir A, utrikes linjefart i pir B charter i gamlacharterhallen Inrikes i pir B, utrikes linjefart i pir A charter i gamlacharterhallen Inrikes i pir A, utrikes linjefart i pir B charter i T3 Inrikes i pir B, utrikes linjefart i pir A charter i T3 Inrikes i pir C, utrikes linjefart i pir A charter i pir B Medde förutsättningar som då gällde visade sig det förstaalternativet med inrikestrafiken i pir A osv mest fördelaktigt. Lfv redovisade detta bl a i skrivelsetill trafikutskott . Gatuadress Vikbopian 1 1 Teietonvaxel011 19 20 00 Postgiro 166 26 5 F 33/80-0401 sida 2 har SAS och i gemensam skrivelse tilltrafikutskottet förklarat att SAS/tveklöst förordar PirA för inrikesflyget. beslutade i enlighet med detta förslag. Behov av en C-pir skulle dock utredas vidare.Målsättningen bör enligt beslutet vara attverksamheten skall vara i operativ drift . I beslutet förutsattes vidare att fullgör sin betalningsskyldighet enligt tidigare riksdagsbeslut. Lfv har tillsammans med SAS och ytterligare studeratalternativen och i skrivelsen till regeringen redovisat förslag till terminal lösning, vilken i korthet innebar att all inrikes linjefart lokaliseras till pir A i A70 att utrikes linjefart slyttas från -pir A till pir B i A70 att utrikes charterverksamhet förläggs till en nyuppförd pir söderom A70 (pir C) samt i mån av ledig kapacitet även delvis till pir B och att LIN:s utflyttning kan ske . I skrivelsen angavs att investeringsutgiften för Lfv fram till utflyttningstillfället uppskattats till ca i prisläge1981-01-01. Verket framhöll också att investeringar i den storleksordningen som här är fråga om inte inrymmes i verkets 10-årsplan förresultatutjämning. För att denna skall kunna innehållas krävssannolikt viss justering av verkets taxor, avgifter eller andra åtgärder utöver vad som redan är inlagt i planen. Lfv har utarbetat program för den föreslagnalösningen. Verket har i olikasammanhang redan tidigare uttryckt oro bl a för den underskattning av driftkostnaden som flygbolagen kan ha gjort.SAS, , verket och övriga har därförytterligare analyserat vilka driftkostnadsmässigakonsekvenser som uppstår. Även de olika Intressenternas investeringsbehov har närmare kartlagts inte minst mot bakgrund av att SASnya strategi börjat ta form. Under sommarensarbete har bl a framkommit att inrikestrafikens ytbehov m m har reducerats , vilket väsentligtförändrat dimensioneringsförutsättningar och därmedockså minskat tidigare antagnainvesteringsvolymer och 1981/82:36 7 LUFTFARTSVERKET F 33/80-0401 att nyttjarnas driftkostnader kan befaras bli avsevärt högre än vad man tidigare räknat med. Synpunkter har framförtstill Lfv i skrivelser från Airline Operators' Conmittee (AOC)på och flera charterflygföretag samt vid mötemed i (). Samtliga har reserverat sig mot beslutet attbygga om för delvisinrikestrafik. I stället förordas att en separat inrikesterminal anläggs. Ävenfrån SAS' nuvarande företagsledning har framförts tveksamhet mot förslaget. Mot bakgrund framförallt av förändringar i förutsättningar men i viss mån även framfördasynpunkter beslutade sig SAS, och föratt gemensamt åter jämföra alternativa terminallösningar. Med de nya förutsättningarna som bakgrund har två huvudalternativ jämförts, nämligen Gällande förslag enligt tidigare med bl a utbyggnad av encharterpir. Anläggandetav en ny inrikesterminal. Här finns det i princip två olika lokaliseringsalternativ a) söder om (lägeC) b) öster om (lägeO) Det senare alternativet (läge O) har behandlats översiktligtpå grund av att bl ainvesteringsvolymen bedömts bli väsentligt högresamt att trafikavvecklingen till och frånrampområdet inte kan ske på ett acceptabelt sätt. Vid tidigare kalkylmässigajämförelser har totala investeringsbehovet redovisats för . För de nu studerade alternativen har följande sammanställningav investeringsutgifter gjorts. F 33/80-0401 sida 4 Beloppen i tabellen skall endast användas vid en kalkylmässig jämförelse. Alternativen är räknade på sammasätt men innefattar inte samtligakostnader. Således tillkonmier byggherrensadministrativa kostnader, räntor underbyggnadstiden, moms, anslutningsavgifter, avgifter till myndigheter och oförutsett. Som exempel kan nämnas att Lfv pågrundval av det framtagna programmet beräknattotalkostnaden för alt 1 (charterpir) till ca 158milj kr fram . Investeringsutgifter påArlanda 1983-2000 (Milj kr i prisnivå1981-01-01) Inr ike s termina1 För alt 1 (charterpir) har Lfvprogram använts som underlag. Expansion skerefter hand som behov uppstår. Som grund för alt 2(inrikesterminal) har en lösning med en tvåplansterminal och passagerarbryggor använts vid den kalkylmässiga jämförelsen. De totala investeringsutgifterna under aktuell tidsperiod är således likvärdiga. En lösning med enplansbyggnad utanbryggor har beräknats kunna inrymmas inom de ca 158milj kr, som Lfv tidigare redovisat. Häringår då utrymmen för de operativa verksamheten medanlokaler för flygavdelning osv inte ingår. Utrymmen förrampgarage förutsätts inrymmas i den tillsynshangar som avser uppföra invid inrikesterminalen. Kostnader som bedömsvara lika stora i båda alternativen har inte tagitsmed vid kalkyl jämförelsen. Exempel på sådana är vinklade avfarter, åtgärder för , flyttningskostnader för inrikestrafiken, inrikes fraktbyggnad, utrikesfraktbyggnad och huvudkontor. LUFTFARTSVERKET F 33/80-0401 De skillnader i driftkostnader som redovisas iföljande sanmianställning består dels av poster som är väl beräknade och definierade, dels av poster som har karaktär av uppskattning. 1983 1985 1990 2000 -4,3 -2,1 taxning -1,0 -.1,0 -1,0 -1,0 saiTordning m imikes + (1,0/2,0)+(l,0/2,0)+ (1,0/2,0) + (l,0/2,0) taxnisg - 2,5 -2,0 -1,5 -1,5 Scanair - (1,0/4,0)-(l,0/2,0) övriga - (1,0/4,0)-(l,0/2,0) -1,0 -1,0 -1,0 -1,0 -1,5 -1,5 -1,5 -1,5 -2,0 -2,0 -2,0 -2,0 hangarhyra -8,8 -8,8 -8,8 -8,8 drift hangar +3,0 +3,0 +3,0 +3,0 RIS-gruppen -2,0 Summa flyg trafiksektorn -(19 - 24) -(14 - 17) -(9 - 11) -(9 - 11) -1,6 -1,6 -1,6 -1,6 SL +0,5 +0,5 +0,5 +0,5 polisen +(0,5-1,0) + (0,5-1,0) + (0,5-1,0)+:(0,5-1,0) Sunrra övriga -(O - 0,5)-(0 - 0,5)-(0 - 0,5)-(0 - 0,5) LUFTFARTSVERKET F 33/80-0401 Ingen analys har hunnit göras i vilken utsträckningdriftkostnaderna kan minskas genom att t ex tidigarelägga vissa investeringar (t ex förbindelsegång,rampytor) eller genom andra åtgärder som kan reducera de förväntadedriftkostnadsökningarna. I några fall har dock en grov bedömning gjorts och i dessa fall har därför intervallangivits. Detta gäller bl a de kostnader somcharterflygföretagen uppgivit. I takt med att charterpiren byggs ut och kan ta en allt större del av chartertrafiken så minskar ocksådriftkostnadsskillnaderna. Detta gällersåväl för charterflygföretagen som förLfv. Trots viss osäkerheti materialet bedömer Lfv att driftkostnaderna är åtminstone10-15 milj kr lägre i alternativet inrikesterminalunder efter utflyttningen. Fördelen med en inrikesterminal är att anläggningenkan anpassas direkt för inrikestrafik med dess speciellabehov och krav, t ex snabb passagerar-och bagagehantering. Detta gäller oavsett om enplans-eller tvåplansterminal väljs.I det andra alternativet avses inrikesflyget använda anläggningar ursprungligen utformade för utrikestrafik. Charterpiralternativet har stora kvaliteter om särskild hänsyntas till ett långsiktigt perspektiv.Expansionsutrymme finns inom överskådlig tid försåväl inrikes- som för utrikestrafiken. En inrikesterminali C-läge ger mer begränsade expansionsmöjligheter. En charterpir kan ocksåexpandera efter behov medan en inrikesterminal måste dimensioneras för visstframtida behov redan i inledningsskedet. Driftekonomiskt skiljer sig alternativen främst under de förstaåren efter utflyttningstillfället, vilket redovisats under avsnitt 3.2. Störningskostnaderna är olika förde båda förslagen frän /84. Vid val av charterpir sker under dennatid omfattande stegvisa ombyggnader i A70 som den normala driften pågår ibyggnaden. Chartertrafiken kommer att fåvidkännas vissa störningar frånapril till . Utrikes linjetrafik får vissa störningar i och med att ombyggnadsarbetena i A-piren pågår samtidigtsom verksamheten är av LUFTFARTSVERKET F 33/80-0401 Problem kan förutses med bagagehanteringen för hela A70, dels när systemet byggs om, dels . Destörnings- pch engångskostnader som kommer att uppstå är inte möjligt att ange. Väljs en inrikesterminal blir detinga störningar för utrikestrafiken eftersom ombyggnaderna i A70 inteblir aktuella. Båda lösningarna, charterpir och inrikesterminal, bör medge att beslut om utflyttning underandra kan innehållas. Inrikesterminal-alternativet innebär dock i detta avseende den största säkerhetenav de båda alternativen. För att klara denna tidpunkt måste programarbete, projektering, upphandling,produktion och driftsättning genomföras på sådant sättatt aktiviteterna sker . En C-terminal fordrar att nuvarande personalparkering måste flyttas. Anläggningsarbetenaför detta måste påbörjas . För att de av lfv angivna tidernaskall kunna innehållas krävs att erforderliga beslut fattas omgående. Den tid som förloras i starten kan inte inarbetas . 4.1 Statens överenskommelse med landstings kommun Staten har förhandlatmed och läns landsting angåendeinvesteringsbidrag för investeringar på . Överenskommelse har därvid träffats mellan parterna i protokoll om etttotalbelopp på , varav 161 milj kravser investeringar för terminallösning (inkl vinklade avfarter). Vid förhandlingen var parterna införstådda med attterminal lösningen kan komma att förändras. 4.2 Lfv överenskommelsemed SAS om finansiell medverkan För utförande av terminalanläggning på kommer lfv enligt ovan att disponera ca 150milj kr (exkl vinklade avfarter). Förden ökade standard och tillgodoseendetav inrikesflygets specifika krav i övrigtpå terminallösning förutsätts att den däravföranledda merkostnaden täcks av de intressenter som ställt dessa krav. LUFTFARTSVERKET F 33/80-0401 En överenskommelse har därför 1981-09-18träffats med SAS, som även företräder och , om finansiering av den merutgiftsom blir aktuell utöver ovan angivna grundinvestering.Genom denna lösning av finansieringsfrågan finns nu förutsättningar att lösainrikesflygets terminalbehov på ett sätt som eliminerar de olägenheter som fanns med tidigare förslac Lfv får härmed med anledning av som ovan anförtsoch i samråd med SAS, och med ändring av vad verKet tidigare framfört i skrivelsen föreslå regeringen att inrikesflygets lokalisering skall ske i en nyinrikesterminal placerad söder om (A70),C-läge, att utrikesverksamheten (linjefart och charter) använder som , varvid en C-pirför charter inte behövs, att utflyttning av kan ske enligt tidigare beslut,dvs senast , att statens och landstingskommunens andel av investeringsutgifteni prisläge anges till ca 150milj kr enligt överenskommelsen i protokollet1981-09-01. Samråd har underhand förevarit med och läns landsting genom förmedling av flygplatsinvesteringar AB. dels godkänner förslaget till terminallösning på som anges iavsnitt 5 ovan i anledning av att jettrafiken pä skall kunna flyttas till 1983 och dels ställer 21 miljkr till verkets förfogande för budgetåret1981/82 för uppförande av en ny inrikesterminal på . LUFTFARTSVERKET F 33/80-0401 Beslut i detta ärendehar fattats av generaldirektören och styrelseledamöterna i närvaro av personalrepresentanten . Föredragandehar varit driftdirektören , varjämteadministrative direktören , t ftrafikdirektören , flygsäkerhetsdirektörenLars-Erik , ekonomidirektören och planeringsdirektören har deltagit i ärendets handläggning.