prop · G50357 · 1981-12-31 00:00:00 — Ivarje fall är det absurt att använda AMOB:s utredning som ett bevis för att sådanverksamhet inte förekommer. Inte heller är det BRA:s uppgiftatt godkänna eller underkänna AMOB. När det gäller fråganhuruvida en stor eller en liten del av advokatkåren medverkar i den ekonomiska och/eller organiserade brottsligheten måste vi förnärvarande konstatera att vi inte känner till omfattningen. Arbetsgruppen har inteheller medverkat till att öka kunskapen på detta område.Vi vet bara att advokater raedverkar och Prop.1981/82: 57 125 attså mänga advokater medverkar som erfordras för att denekonomiska och/eller organiserade brottsligheten ska ha en så storomfattning sora den har . Arbetsgruppenoch raajoriteten i styrgruppen anser när det gäller advokatkåren, liksora beträffande revisorerna, att detgäller att stödja den skötsararaa, seriösa delen av kåren. Detta är en underlig tanke när den inte kompletteras medåtgärder motdem som inte sköter sig. De seriösa advokaterna kan nog behöva stöd och hjälp. Mendet räcker inte. Det krävs regler som gör det lättare attstoppa och eliminera dem som befrämjar olaglighet och asocialitet. Arbetsgruppenhar i sitt arbete skilt pä advokatens roll som rådgivareoch som försvarare, vilket är bra och nödvändigt.Beklagligtvis har eraellertid gruppen huvudsakligen ägnat sig åt att föreslå förändringarnär det gäller advokatens roll sora försvarare.Gruppens uppgift var att föreslå förändringar av betydelse för kampenmot den organiserade och/eller ekonomiska brottsligheten. Enligt min uppfattninghar förändringar av advokatens roll som försvararetill raycket liten del någon betydelse för de uppgifter som gruppenhaft att lösa och det är tveksamt om de förändringarsora föreslås beträffande försvarsadvokat får någoneffekt raot den ekonomiska och organiserade brottsligheten. När det gälleradvokatens roll som försvarsadvokat är det viktigt att tillse att advokaten utan risk för repressalierfrån samhälle, organisationer eller enskilda kan ge enbrottsmisstänkt allt det juridiska biträde sorafordras för en så rättvis prövning av skuldfrågan som möjligt ochen maximal hjälp beträffande straffmätning. Arbetsgruppens huvudregel att det gäller atttillse att advokaten står helt fri gentemot den misstänkte kankanske vara viktig, raen jag kan inte finna att gruppen gett tillräckligamotiveringar för flera av de förändringarsom föreslås när det gäller advokatens roll som försvarare. Prop.1981/82:57 126 Istället för att rikta huvudintresset mot advokatens roll soraförsvarare gäller det att utforma regler som förhindraradvokaten att i rollen som rådgivare biträda den ekonomiska och/eller organiseradebrottsligheten. När det gäller advokatens roll sora rådgivare åtekonomisk och organiserad brottslighet är den av sådan karaktär att upptäcktsrisken är raycket liten. Framför alltberor det på att brottslingen och advokaten i ett sådant fallhar gemensamma intressen. Någon risk för anmälan från klienten finns ej. Myndigheternas möjligheteratt avslöja sådan rådgivning är synnerligen begränsade även på grund avde särskilda sekretessregler som skyddar advokat och den speciella rättsligaställning som advokaten har. Det är inte ägnat att öka förtroendet för samhällets möjligheter att ta itu med olagligheter inom advokatkåren attadvokater döms av kollegor i ett internt, insynsskyddat system. Isjälva verket är tillståndet fullständigt omöjligt att acceptera, vilket inte minst framgår avarbetsgruppens rekomraendation om en komplettering av de vägledandereglerna ora god advokatsed, jfr avsnitt 6.3. Liksom förrevisorer föreslår arbetsgruppen att den nödvändigaetiska regel som kommer till uttryck i de tre första meningarna kompletterasmed två avslutande meningar som i verkligheten kommer att användas somursäkt för att bryta raot den etiska regeln. Iraotiveringen sägs att gruppen härigenom velat förhindraadvokat att lämna sådan "information varigenom advokaten i självaverket utför det aktiva arbete med kringgående-transaktionerm m, som arbetsgruppen genom den förut beskrivna regeln velat hindra". Däremottycks det inte finnas något hinder för advokat att lärana information varigenomhan passivt främjar sådana transaktioner. Enligtmin mening fordras knappast något tillägg till de tre första meningarna i regeln.Ora en koraplettering ändå anses nödvändig, kan den lämpligen formuleras så här: 1981/82: 57 127 Advokathar rätt och skyldighet att lämna upplysning ora gällande rätt menska därvid vinnlägga sig om att inte komma i strid med vad nu sagts.Advokatens uppgift är att klargöra lagstiftningens syfte - inte luckor sora kanfinnas i lagstiftningen. Arbetsgruppenunderstryker vikten av att den rättssökande allmänheten och samhället i övrigt kanförvissa sig om att det finns utvecklade etiska regler sora styradvokaternas verksamhet och att advokatsarafundet är berettatt ingripa raot den sora gör avsteg från dessa regler. För att nå dettasyfte läranar gruppen i avsnitt 6.4.2 en parodisk rekoramendation beträffandeadvokatsarafundets publiceringspraxis i disciplinärenden,som innebär att samfundet självt ska bestämma när manvill lämna information - när ett disciplinärende bedöms varaav allmänt intresse. Ett sådant meddelande ska inte behöva innehållauppgift ora den disciplinära påföljden, det ska ske raed beaktande av den tystnadspliktsora samfundets funktionärer har att iaktta och även i övrigtutan angivande av namn eller andra uppgifter som är ägnade attröja viss person. Därmed återstår praktiskt taget ingenting att informera om. Någon möjlighetatt "den rättssökande allmänheten och samhället i övrigt"genora den föreslagna rekommendationen skulle känna någon förvissningora "att det finns utvecklade etiska regler som styr advokaternasverksamhet och att advokatsarafundet är berett att ingripa mot den som gör avstegfrån dessa regler" existerar inte. Arbetsgruppenhar också rekoraraenderat att regeringen ska få möjlighetatt utse två ledamöter i advokatsarafundets disciplinnämnd. Imotiveringen till denna rekomraendation föreslår gruppen att samfundet "genora ett formlöst förfarandefår säga sin raening om ifrågasatta kandidater". Iverkligheten avses uppenbarligen därmed att sarafundet i förväg skullefå godkänna eller underkänna ifrågasattakandidater. Detta måste givetvis vara fullständigt uteslutet.Förslaget innebär också att samhällets representanter sätts in idisciplinnämnden, ett organ sora bara behandlarärendensom sarafundets styrelse beslutat hänskjuta till nämnden. Samhället får därmed inteinsyn i ärenden som samfundets styrelse beslutat att inteskicka vidare till disciplinnämnden. Detta är helt otillfredsställande, låt varaatt JK kan kräva att disciplinnäranden ska ta upp ett ärende. Detärför övrigt belysande för kraften i arbetsgruppens åtgärdspaketatt det består av "rekommendationer" tilladvokatsamfundet. Den av regeringen utsedda utredningen mot organiserad ochekonomisk brottslighet föreslår åtgärder som kan antas eller förkastasav samfundet. Enligtmin mening måste kontrollen av att advokaterna i deras roll sområdgivare sköter sig på ett acceptabelt sätt ske utanföradvokatsamfundet. Jag anser det nödvändigt att i detta avseende skilja mellan advokatensroll som försvarare och hans roll som rådgivare. För attinte riskera att advokatens möjligheter att på ett acceptabelt sätt fullgöra sittarbete som försvarare försärai"as, bör prövningen av att advokaterna följer deetiska reglerna även fortsättningsvis ske av advokaternas eget organ,. I detta avseende.finns särskilda skäl att se till att sarahället intefår ökade möjligheter att "komraa ät"misshagliga advokater och t o ra att söka förhindra att advokaters rädsla förrepressalier försärarar en misstänkt persons möjligheter att få juridisk hjälp. När det gälleradvokatens roll som rådgivare talar däremot alla skäl för att prövningenav advokaternas uppträdande sker utanför . Enligtmin raening bör en ansvarsnämnd eller disciplinnämnd inrättas medmönster från medicinalväsendets ansvar snämr\d. De närmarereglerna för en sådan nämnd måste utredas mera ingående. Det kan vara lämpligtatt nämnden lyder under JK och består av fem ledamöter med en domare som ordförande, två ledamöterutsedda av regeringen och två ledamöter från samt att nämnden harett eget kansli. Prop.1981/82:57 129 Styrgruppenför översyn av lagstiftningen mot organiserad ochekonomisk brottslighet har genom en arbetsgrupp utarbetat förslag medsyfte att motverka advokaters inblandning i näranda brottslighet. Förslageninnefattar bl a komplettering av bestämmelserna i 21 kap RB, tillägg till vägledanderegler ora god advokatsed särat att regeringen ges raöjlighetatt utse tvä ledaraöter i advokatsarafundets disciplinnärand.Enligt rain uppfattning är förslagen otillräckliga för att nä detangivna syftet. Detäruppenbart att förutsättningarna för ekonoraisk och organiserad brottslighet ofta är att deneller de sora utför brotten har tillgäng till juridiska rådgivare.Denna rådgivning lämnas av revisorer, jurister utanför ,advokater samt av andra personer med juridiska kunskaper. Det är nödvändigt attutföra en total kartläggning av dessa olika kategoriers medverkan för attkunna bedöraa vilka åtgärder sora kan vara nödvändiga ochlärapliga. En sädan kartläggning kan av naturliga skäl aldrigge en helt tillfredsställande bild av exerapelvis advokaters eller andrajuristers medverkan. Den kan dock ge betydligt bättre information än densora är tillgänglig. Det raaterial som styrgruppen haft till förfogandeger exempel på att advokater medverkat i ekonomisk ochorganiserad brottslighet genom rådgivning eller på annat sätt. Att så harskett är ju utgångspunkten för styrgruppens förslag. Det finns därför enligtrain raening ingen anledning att, som arbetsgruppen gör ochsora styrgruppens majoritet accepterar, förneka att "dessa företeelserhar spridning bland advokatkårens medleraraar". Spridningen äruppenbarligen tillräckligt orafattande för att raotivera kraftfullareinsatser än de styrgruppens raajoritet förespråkar. Enligtrain uppfattning kan raälsättningen att förhindra advokatersdeltagande i ekonomisk och organiserad brottslighet bättreuppnås genom följande: 9 1981182. 1981/82:57 130 atti de etiska reglerna för god advokatsed införes rekommendationer, attadvokat i sin rådgivningsverksamhet har att informera om lagarsoch författningars innehåll och syfte och attför att uppnå en effektiv tillsyn över att advokatsarafundetsmedlemmar följer dess regler samtliga disciplinärendenhandlägges av en särskild närand, vars raedlemraar icke utses avadvokatsamfundet. 1981/82:57 131 (urSveriges advokatsamfund: Förteckning över advokater och advokatbyråer jämtestadgar för advokatsarafund) advdkalsanifuiiH iitiör fict allmännaaclvdkalsanituiid. vaKini i()nii;ilcs i 8 kap. I § rällcfråiigsbalkcti. Samfiindei har lill ändamål all till friimjaiide av god rätlsv.ård upprätthålla cnrätiiädig och vrkes-skicklig advokatkår. alt följa riittsutveiklingeii orh verka for allsamtuiidets erlafeiihet kommer denna till godo. all tillvarataga advokatemas allmänna yrkesintressen saml alt verka tVir sammanhållning o I.edamöiernas rält alt dellaga i handhavandet avsanifimdeis gemensamma aiigel.ägenheter utövas genom (ullmiikiige, valda avledamöterna o.\rligen hålles ett ordinarie/i///-miiktigeyniitf. Fullmiikiige viilja stM'els<,' lor samfundet, kalladSvfrigi' atlinikahamfwiils :lyrel.\e. ävensom en nämnd, k.illad SvertgnadvokatsamjuiHl', diuiptmniimvd. .Sanilundel iii indelat {avdrimngnr. vaid(h en med sinihrrlw. I.edamötei-nas lätt att deltaga i handhav.indel av avdelningssiiiskilda .mgel;igenheU'i ut(»\as å nvdehiDigsviölt'. Oni nlhnänt ndviitiatmiiti' in siadgal i 2.') Om antagande av ledamot 3 ill ledamot av samfundet må antagas allenast den som ikesm.issigi till-handagår allmiinhelen i liillsliga angelägenheter och 1. är svensk medhorgaic med hemvist inom riket. 2. fvllt . 'V .avlagt /or hehöiighet lill domai';imhete toiesktivnaknnsk.ipspii)\. (lineltei undet minsl fem åt på lilltredsställande satitilov.ii piaktisk juridisk verksamhel. varvid h.in under skallhava ägnat sig åt att vikesinässigt tillhandagå allmiiiiheien antingen såsomhitiiirle hos advokat Prop.1981/82:57 132 eller å rällshjiilpsanstalt eller fcir egen i äkning, samt .'). gjort sig känd fiir redbarhet oeh även i övrigtfinnes lämplig ati utöva advokat verksamhet. Otn siiiskilda omsiiindigheter därtill föranleda, må tillledamol antagas sökande, som icke uKivat praktisk juridisk verksamhet av sådantslag eller som i första stycket 4 punkten siigs. I',j må den antagas till ledamot, som är omyndig eller ikonkurstillstånd. L.aglarcn domare i eller befattningshavare vid allmändomstol eller allmän åklagare eller utmätningsman må ej antagas till ledamot.EJ heller må till ledamot antagas den som eljest är anställd i statens ellerkommuns tjänst ellei hos annan enskild än advokat, med mindre styrelsenmedgiver undantag. Vad som sagts nu gäller dock ej belaltningshavare vidallmän advokatbyrå. .Xnsökan om iniriuk- i samfundet prövas av samfundetsslyielse. Vid ansökningen skola fogas de haiullingai. vilka sökanden medhänsyn till be-siiimnielserna i ii S (inskar åberopa. .Siviclsen inhaintai utlåtande över ansökningen fiånstyrelsen fiir den avdelning, inom vars område sökanden utövar verksamhet,sann de ytterligare iipplvsningar den aktar nödigt. .\vslås ansökan om inträde, skall beslutet angiva de skäl.vara beslutet grumlas. .Samlniiflets styrelse bestal" av ordförande, viceordförande samt nio andra ledannilei jiimle nio suppleanter. Ordförande, viie ordförande, övriga ledaniöier ochsuppleanter väljas i nu uilmnd ordning vid ordinaiie lullmiiktigemote lör tvåår. riiknat från (K h med niinnasl IViljaiide . vice ordförande o( h fyra andra ledamolei jämte fyra suppleanter,varlannal år fem ledamöter j;iinte fem suppleanter. Vid val av andra ledamöteiiin ordförande o( h \ite ordförande ävensom vid val av suppleanter skallhänsyn lagas till önskvärdheten av alt landets olika delar bliva företrädda. Den som vid utgången av den valperiod, lor vilken hansenast utsetts, kominer alt hava varit ledamot eller suppleant i styrelsenunder i löljd ulan all diirunder hava varit orcllörande eller viceordförande, må ej Prop.1981/82:57 133 lör tidigare period än den, soin börjar därefter,utses till annan befattning inom styrelsen än som ordförande eller viceordförande. Väljes ledamol eller suppleant i styrelsen lill ledamot avdisciplinnämnden och mottager han detta uppdrag, skall han frånträda sittuppdrag i styrelsen. Avgår ledamot eller suppleant i styrelsen innan denvalperiod för vilken han valts gått lill ända, skall erforderligt val aversättare för återstoden av perioden förelagas. .Sådant ersättningsval måförrättas å extra fullmäktigemöte men må anstå till närmast efter avgångeninträffande ordinarie fullmäktigemöte. Den valde inträder i tjänst. Styrelsens säte är . Styrelsen utövar tillsyn över advokatväsendet och har atttillse, att ledamol såväl vid utförande av talan inlör domstol som i sinövriga verksamhel fyller de plikter, som åvila honom. 1 den omiatining som närinare angives i 40 § har stvrelsenatt pröva fråga om disciplinärt ingripande mot ledamot. Om styrelsens befattning med ärende, som avses i 8 kap. 7§ fjärde siycket , är sladgat i 45 S. Styrelsen företräder samlundet, bevakar dess intressen ochhandhar dess angelägenheter samt beslutar å samfundets vägnar i alla ärenden,angående vilka ej aiHU)rlunda bestämmes i dessa stadgar. l'å grund härav tillkomnier det styrelsen bl.a.: I an verkställa av fullmäktige fattade beslut, '2. all förvalta samfundets ochdess särskilda fonders tillgångar, . all till ordinarie fullmäktigemöteavgiva förvaltningsberättelse för senast tilländalupna kalenderår. 4 all iIråga om ledamots anspråk på arvode och kostnader för utfört u|)p-drag påledamotens, domstols eller skiljenämnds begäran själv eller genom utseddasakkunniga avgiva utlåtande. 5. all på lörirågan eller eljest till ledamotavgiva vägledande uttalande angående advokatverksamhelens utövning. 1981/82:57 134 6. alt avgivayttrande i av myndighet remitterat ärende och på eget initiativ å samfundetsvägnar göra uttalande i lagstiftningsfråga eller annat ärende av belvdelse förrättsutvecklingen eller advokatverksamheten, 7. att utsesamfundets generalsekreterare och övriga tjänstemän, samt 8. att företrädasamfundet i dess egenskap av aktieägare i . K) S. Stytelsen sammanträder, när ordföranden så finnererforderligt eller minst fyra styrelseledamöter det begära, å ort, somstyrelsen eller ordföranden bestämmer. Kallelse med föredragningslista skall föresammanträde tillställas styrelsens ledamöter och suppleanter. Vid förfall for styielseledaniot inträder i första handsuppleant från samma avdelning och i andra hand den suppleant, som längsttillhört styrelsen, eller, oin två eller Oera suppleanter lika lång tidtillhört styrelsen, den av dem som längst tillhört samfundet. Suppleant, som ej tjänstgör för ledamot, äger deltaga iförhandlingarna men ej i besluten. Styrelsens ledamöter och suppleanter äro icke berättigadetill annan ersättning än för sina reseutgifler enligt av fullmäktigefastställda grunder. Styrelsen är beslutför. då minsl sju ledamöter ellersuppleanter för dem äro närvaiande. Omröstning inom styrelsen sker öppet. Beslut inom styrelsen lättas med enkel röstövervikt. Vidlika röstetal gäller den mening, som ordföranden biträder; dock sker vid valavgörandet genom lottning. Styrelsens protokoll justeras av ordföranden och enledamot. består av ordförande, viceordförande saml sju andra ledamöter. Ordförande, vite ordföiande och övriga ledamöter väljas inu nämnd ordning vid ordinarie fullmäktigemöte . räknat från och meduiirmast följande . förrättas och avser, varannan gångordförande och fyra andra ledamöter, varannan gång vice ordförande och ne andraledamöter. Prop.1981/82:57 135 Den som vid utgången av den valpeiioiinnamnden i f()ljd utan att därunder hava varii ordf<)iande eller mh- oidt<)i,tn \'äljes ledamot a\ disciplinnäiimden till ledaitiot ellersu[)pleani i stvrelsen och mottager han detta uppdtag. skall liaii iiåiitriidasitt uppdtag i nämnden. .Avgår ledamol av disciplinnäninclen innan den \al|)eriodfcir vilken hat; valts gått till ända. skall om val av ersättare fot äterstoden.iv perioden gälla vad i 6 § är liir där avsett fall siadg.ii. har att laga belaitning med fiagoi omdis(i)>linaii ingripande mot ledamot i enlighet med stadgandena i 40 och4'2 SS. Nämnden tillkommer att besluta om uicsluining ur sanilundel. vainingoch erinran enligt 8 kap. 7 § första eller andra stvckei rätiegångsbalken sammanträder på kallelse av oidloi.uidenå oii. sotn denne bestämmer. Kallelse med fciredragningslista skall i god lid tciresammaniräde tillställas disciplinnämndens ledamciier. ledamöter aro icke berättigade lillannan ersättning än för sina reseulgiftei enligt av lullmäklige laststalldagrunder. då minst fem ledamcvtctäro närvarande. Omröstning inc>in disciplinnämnden sker öppet. \'icilättande av beslul skola regler om omriisining i bioitmäl ioverräii äga motsvarande tillämpning. Uppkommer Iråga cim uteslutning ur samlundet,röstas härom särskilt. Fcir beslul om uteslutning fordras att minsl lemledamciter äro om denna påloljcl ense. protokoll jnsicras av ordlöranclen ckIi en ledamol. Prop.1981/82:57 136 Samlundet skall hava kansli i under ledning aven i sainlun-dets tjänst anställd generalsekreterare. 1 ill generalsekreleraie må utses allenast den, som äradvokat. Ceneralsekreteraren är icke valbar till ledamot ellersuppleant i stvrelsen eller fullmäktige och ej heller till ledamol avdisciplinnämnden. Om räkenskaper och revision Samfundets räkenskaper skola avslutas per den 3 1december. Räkenskaperna och styrelsens förvaltning skola granskas avtvå på ordinarie fullmäktigemöte utsedda revisorer. För envar avrevisorerna en suppleant. Fullmäktige väljas av samfundets avdelningar på sätt i 29S närmaie stadgas. Styrelsens ordlVirande och vice ordförande ärosjälvskrivna ledamöter av fullmäktige. Ordinarie fullmäktigemöte skall hållas den15.maj - å dag, som styrelsen bestämmer. For behandling av visst ärende skall extra fullmäkligemöiehållas, när siy-lelseii finner erforderligt eller då det skriftligen medangivande av anledningen begäres av minsl tio fullmäktigeledamöter. 1 ärende,som skall behandlas å sådant möte. har styrelsen att avgiva utlåtande. Skriftlig kallelse till fullmäktigemcite skall avsändas,lill ordinarie fnllmäk-ligemciie senast veckor och till extrafullmäktigemöte senast fcire inötel. Vid kallelsen skall fogasföredragningslista, upptagande de ärenden som vid incitet skola förekomma lillbehandling. Prop.1981/82:57 137 Ledamot av tullmäktigc, som har iVirlall. är skvldig att omedelbartanmäla detta. Vid lörlall fiir ledamot, sotn utsetts av avdelning, skallkallas den .suppleant från avdelningen, som längst tillhört samlundet, därestavdelningen icke bestämt annan ordning för suppleanternas inkallande. När kallelse till fullniäkligemölc utgått, skall tillsamfundets ledmölei ofördröjligen utsändas underrättelse därom med uppgift å deäienden, som vid mötet skola förekomma lill behandling. Ordinarie fullmäktigemöte tillkommer; 1. all behandlastyrelsens förvaltningsberättelse och revisorernas beiättel-se samt besluta omansvarsfrihet för styrelsen och, därest ansvarslrihet vägrats, besluta omåtgärd med anledning därav. 2. att behandlastyrelsens för advokatsamfunds underslödslond förvaltningsberättelseoch revisorernas berättelse samt besluta om ansvarsfrihet förunderstödslöndens styrelse och, därest ansvarsfrihet vägrats, besluta omåtgärd med anledning därav. 3. all väljasamlnndets styrelse ocli samfundets clisci|)linnäinncl. 4. alt väljarevisorer och revisorssuppleanter, 5. all beslula omavgifter lill samfundet och till undersiödsfonclen, 6. att, efter förslag av AdvokatersServiceakirebolag. beslma om serviceersättning till bolaget, samt 7. all behandla ärende, som styrelsen hänskjutit tillmötet eller som leda mot av samfundet före skriftligen hos styrelsen fVireslagii lill behandling. .\ fullmäktigemöte må till avgcirande förelagas allenastärende, som varil upptaget på föredragningslistan eller som står i omedelbartsamband med sådant ärende, mötet dock obetaget att förrätta ersättningsvalenligt vad i f) och 1.3 S§ därom är stadgat. Fullmäktigemöte hålles å ort. som styrelsen bestämmer. Vid behandling å fullmäkligeinöte av andra ärenden än valäger envar ledamot av samfundet närvara och dellaga i förhandlingarna men ej ibesluten. Förhandlingarna vid fullmäktigemöte öppnas av styrelsensordförande eller vid förfall för honom av vice ordföranden, varefterfullmäktige välja ordliirande vid mötet. Styrelsens ordförande och vice ordförandeäio icke valbara till ordförande. 1981/82:57 138 Fcnr beslutförhet tordras att minst fyrtio ledamöter avfullmäktige eller suppleanter for dem äro närvarande vid niöiel. Omröstning å Iullmäktigemöte sker öppet utom vid val. därsluten om-rcisining skall äga rum. om flera namn föreslås än valet avser. Vidsådan sluten omröstning äger varje röstande å rcistsedel uppföra del antalnamn omröstningen avser. Rost får avgivas allenast på namn. som föreslagilsföre omröstningen. Rostsedel, som upptager flera namn än valet avser, ärogil-iig I p|>tager rostsedel namn. som icke föreslagits före omröstningen,skall sådant namn anses såsom obefintligt. .Avser omröstningen val av ordförandeeller vice ordförande i stvrelsen eller disciplinnämnden, är den vald. somerhåller mer än hälften av avgivna röster. Erhåller ej någon sådan majoritet,sker ny omrcisining. Får ej heller därvid någon mer än hälften av avgivnaröster, anstalles en iredje omröstning mellan de två. som vid andraomiösiningcn erhållit de flesla rösterna. Den som därvid erhåller de flestarosterna är vald. I händelse av lika röstetal vid andra eller tredje omröstningenskiljer lolten. Vid andra val än val av cjrdtörande eller vice ordförande isiv lelsei) eller ilisc i|)linnanindeii iiro ('.e som vid omrcisinin.generhålla högst.I ldul;l!ell vald.i. Frhålla två eller flera likalostetal.