prop · G503154 · 1981-12-31 00:00:00 — Som en följd av dg ändringsförslagsom har förts fram i fråga om 4 kap. och 5 kap. 5 § arbetsmiljölagen kommerarbetsmiljölagen inte längre att innehålla några särskildaarbetsfidsbestämmelser. Regeln i andra stycket i paragrafen om okontrollerbartarbete har därför utmönstrats. 4 § Regeringen eller den myndighet som regeringenbestämmer får med dela särskilda föreskrifter för totalförsvaret med avvikelse från denna lag. I denna paragraf har orden"för totalförsvaret" fått ersätta orden "beträffandeförsvarsmakten och civilförsvaret". Här kan hänvisas till avsnitt 2.8.1 iden allmänna mofiveringen och till specialmotiveringen till 4§ arbetstidslagen. 10 § Orn arbetstid finns bestämmelser i arbetstidslagen(1982:000) och med stöd av denna meddelade bestämmelser. Särskilda bestärnmelser om arbetstid för minderåriga finnsi 5 kap. 5 §. Denna paragraf är ny- Bestämmelseni första stycket skall ses mot bakgrunden av att bestärnmelserna i 4 kap.arbetsmiljölagen om arbetstidens förläggning jiar förts över tiUarbetstidslagen. I andra stycket har tagits in enupplysning om att bland de särskilda bestämmelserna i 5 kap. till skydd förminderåriga också finns särskilda arbetstidsregler. Frågan har behandlats iavsnitt 2.6 i den allmänna motiveringen. 5 § Regeringen eller, efter regeringens bestämmande,arbetarskyddssty relsen meddelar föreskrifter om arbetstidens längd och förläggning för minderåriga som anlitas till arbete. Prop.1981/82:154 81 De föreslagna ändringarna iarbetsmiljölagen i fråga om arbetsfidsbestämmelserna för minderåriga harbehandlats i avsnitt 2.6 av den allmänna motiveringen. I 5 kap. 5 § har de detaljeradebestämmelserna om arbetstiden för minderåriga ersatts av ett bemyndigande förregeringen att meddela föreskrifter i ämnet. Regeringen kan också uppdra åtarbetarskyddstyrelsen att meddela sädana bestämmelser. Ett sådant bemyndigandeavses bli inskrivet i 18 § arbetsmiljöförordningen. Bestämmelserna iparagrafens gällande lydelse förutsätts bli överförda tillarbetarskyddsstyrelsens kungörelse om minderåriga i arbetslivet. 2 § Den som uppsåtligen eller av oaktsamhet bryter motföreskrifter eller villkor som har meddelats med stöd av 3 kap. 12 eller 14 §döms till böter eller fängelse i högst . Till böter döms den som uppsåtligen eller av oaktsamhet 1. brytermot 5 kap. 2 § första stycket, 2. brytermot föreskrifter som har meddelats med stöd av 3 kap. 13 eller 15-17§ eller 5kap. 2 § andra stycket, 3 § andra stycket, 4 eller 5§, 3. lämnaroriktiga uppgifter omförhållanden av vikt, när en tillsynsmyndighet har begärtupplysningar, handlingar eller prov eller begärt undersökningar enligt 7 kap.3 eller 4 §, 4. utangiligt skäl tar bort en skyddsanordning eller sätter den ur bruk. Paragrafen innehåller bestämmelserom direkta straffpåföljder. Som en följd av att samtliga arbetstidsbestämmelsertill skydd för minderåriga föresläs bli direkt straffsanktionerade har i andrastycket andra punkten lagts till en hänvisning till 5 kap. 5 §. I övrigt kanhänvisas till specialmotiveringen fill nämnda paragraf och till avsnitt 2.6 iden allmänna mofiveringen. Paragrafen har i övrigt setts över språkligt. 2 § Arbetarskyddsstyrelsens beslut i ärende som avses i 6kap. 2 § tredje stycket får inte överklagas. Detsamma gäller styrelsens besluti ärende som avser tillämpning, av föreskrifter meddelade med stöd av 5 kap. 2§andra stycket, 3§ andra stycket eller 5 §. Andra beslut som arbetarskyddsstyrelsen i särskilda fallhar meddelat enligt denna lag eller med stöd av regeringens förordnande enligtlagen, får överklagas hos regeringen genom besvär. Arbetarskyddsstyrelsens beslut om föreskrifter till allmänefterrättelse får inte överklagas. I första stycket har en ändring gjorts som en följd avändringen i 5 kap. 5§. Paragrafen har i övrigt arbetats om språkligt. 6 1981/82. Prop, 1981/82:154 82 Denna lag träder i kraft . Till dess regeringen eller, efterdess bestämmande, arbetarskyddsstyrelsen enligt bemyndigande meddelarbestämmelser som motsvarar 5 kap. 5§ i dess gällande lydelse, skall dock densistnämnda bestämmelsen fortfarande gälla. Slopandet av de detaljeradereglerna i 5 kap. 5 § om minderårigas arbetstid har föranlettövergångsbestämmelsen. Den innebär att den äldre lagens regler om minderårigasarbetsfid gäller även efter det den nya lagen har trätt i kraft till dessbestämmelserna har ersatts av nya från regeringen eller arbetarskyddsstyrelsen. 4.3 Förslaget till lag om ändring i lagen (1970:943) omarbetstid m.m. i husligt arbete 3 § När särskilda skäl föreligger, får övertid tagas utmed högst av , dock högst underett kalenderår. Vid beräkning av övertid skallkompensationsledighet eller annan ledighet som förläggs till arbetstagarensordinarie arbetstid likställas med fullgjord ordinarie arbetstid. I denna paragraf har i andra stycketinförts en ny regel som innebär att vid övertidsberäkning all ledighet frånarbetet skall likställas med arbetad tid. Regeln motsvarar helt den regel omövertidsberäkning som har föreslagits i den nya arbetstidslagen. Skälen förden nya regelns införande har redovisats i avsnitt 2.2.1 i den allmännamotiveringen. Här kan också hänvisas till specialmotiveringen till 7§arbetstidslagen. 4.4 Förslaget till lag om ändring i lagen (1978:410) omrätt till ledighet för vård av barn, m. m. 4 § Utöver vad som följer av 3 § har arbetstagare rätttill hel ledighet under tid då arbetstagaren uppbär hel föräldrapenning enligt4 kap. lagen (1962:381) om allmän försäkring och till förkortning avarbetstiden till hälften eller till tre fiärdedelar då arbetstagarenuppbär halv eller fiärdedels föräldrapenning. Kvinnliga arbetstagare har vidarerätt till hel ledighet i samband med barns födelse föreden beräknade tidpunkten för nedkomsten och efter nedkomsten. De harockså rätt att vara lediga för att amma barnet. Vid ledighet för amning gällerej bestämmelserna i5-9§§. Samtliga bestämmelser i 4 kap.arbetsmiljölagen utom den i 4 § har förts över till den nya arbetsfidslagen.Bestämmelsen i 4 kap. 4§ om rätt till ledighet för amning har med oförändradinnebörd förts över till lagen (1978:410) om rätt till ledighet för vård avbarn m.m., där reglerna om 1981/82:154 83 ledighetfrån arbetet i samband med barnsbörd och för vård av barn i övrigt finnssamlade. Bestämmelsen föresläs intagen i 4§ andra stycket. I övrigt ärparagrafen oförändrad. 4.5Förslaget till lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) I fråga om ändringen i kommunalskattelagen hänvisastill avsnitt 2.7 i den allmänna motiveringen. Jaghemställer att regeringen föreslär att antaga förslagen till 1. arbetstidslag, 2. lag om ändring iarbetsmiljölagen (1977:1160), 3. lag om ändring i lagen(1970:943) om arbetstid m. m. i husligt arbete, 4. lag om ändring i lagen(1978:410) om rätt fill ledighet för vård av barn, m.m., 5. lag om ändring ikommunalskattelagen (1928:370). Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch beslutar att genom proposition föreslå att antaga de förslag somföredraganden har lagt fram. 1981/82:154 84 Utredningens sammanfattning av betänkandet Utredningen av vissa arbetstidsfrågor lägger framett förslag till samlad arbetstidslag som avses ersätta allmännaarbetstidslagen och 4 kap. arbetsmiljölagen. I förslaget till ny arbetstidslag ingår gällandebestämmelser om ordinarie arbetsfid, jourtid, nattvila, veckovila, raster ochpauser i stort sett oförändrade. Däremot föreslås övertidsreglerna ändrade iväsentliga delar. Även sanktionssystemet ändras enligt förslaget som bl.a.innehåller bestämmelser om straffavgifter vid åsidosättande avövertidsreglerna. Vidare ingår i förslaget nya bestämmelser om begränsning avmertid vid deltidsanställning och om besked till arbetstagarna rörandearbetstidens förläggning. Nytt är också att förslaget ger vissa möjligheteratt träffa överenskommelse om avvikelse frän lagen genom lokalakollektivavtal. Förslaget siktar dessutom på en omläggning av den ordning somhittills har tillämpats vid myndighetshandläggning av dispenser m.m. iarbetstidsärenden. I fråga om utvecklingen på arbetstidsområdetkonstateras i betänkandet att en snabb utveckling sker mot ökat deltidsarbete.Nästan var fjärde förvärvsarbetande har numera deltid, I betänkandet redovisasockså den omfattande ledighetslagstiftning som har tillkommit efter allmännaarbetstidslagens antagande. Beträffande överfidsarbete belyses utvecklingenmed vissa statistiska uppgifter. Bestämmelser om arbetstidens längd i allmännaarbetstidslagen anger mått för arbetsfiden som i princip inte får överskridas.De bestämmelser, som ingår i 4 kap. arbetsmiljölagen och som avser arbetstidensförläggning, har karaktären av minimibestämmelser. Båda typerna av bestämmelsersyftar ytterst till att ge sådana normer i fråga om arbetstiden att ohälsa ocholycksfall i arbetet förebyggs. 1 förslaget har även beaktatsarbelstidsbe-stämmelsernas roll i det sociala mönstret i övrigt. Viktigt ärsålunda att fä till stånd en rimlig och såvitt möjligt förutsebar fördelning avarbetstiden och den tid som kan disponeras för frifid och uppgifter utanförarbetet. Utredningen förslår därför ett nytt system för överfidsberäkning därledighet, som arbetstagaren har rätt till, inverkar på möjligheten att ta utövertid. I linje härmed ligger också lagförslagets regler om begränsning avmertidsuttag vid deltidsanställning. Arbetstidslagstiftningen får på så sätt eninriktning även på att fillförsäkra delfidsarbetande tillfredsställandearbetstidsförhållanden. Samma motiv ligger bakom de nya regler som syftar tillatt garantera de anställda rimliga möjligheter att planera sin arbetsfria tid. SOU1981:5 s, 21-27 1981/82:154 85 I det följande görs en mera systematisk genomgångav betänkandet. kan nämnas att utredningen i ett särskilt kapitelsöker beskriva innehållet i en del termer på arbetstidsområdet. Efter att ha prövat olika modeller till samordningav arbetstidsbestämmelserna i allmänna arbetstidslagen och 4 kap.arbetsmiljölagen föreslår utredningen att bestämmelserna förs samman i ensärskild arbetstidslag. För att markera det nära sambandet mellan den nya lagenoch arbetsmiljölagen föreslås att i arbetsmiljölagen förs in en bestämmelsesom hänvisar till arbetstidslagen. Däremot anser utredningen att arbetstidsreglernaför minderåriga bör stå kvar i arbetsmiljölagen. Det föreslås att dessa reglerpä samma sätt som övriga minderärigbestämmelser i arbetsmiljölagen utformas somett bemyndigande för arbetarskyddsstyrelsen att meddela föreskrifter. En central uppgift för utredningen har varit att utredafrågan om införande av regler som begränsar dygnsarbetstiden. Från fackligthåll har vid olika tillfällen framhållits att det från medicinsk och socialsynpunkt finns behov av sådan reglering. Utredningen har låtit utföra en radundersökningar som syftar till att kartlägga förekomsten av långadygnsarbetstider och belysa bakomliggande orsaker. Särskilt intresse har ägnatsåt olika former av oregelbunden och obekväm arbetstidsförläggning. De långa dygnsarbetstider, som i viss utsträckningförekommer, återfinns till stor del inom den offentliga sektorn och har ettsamband med resurstilldelningen. Främst är dessa arbetstider utlagda underveckoslut, nätter och helgdagar. Arbetstidsförläggningen har här sin närmastegrund i intresset att minska olägenheterna av arbete på oregelbundna och obekvämaarbetstiden. I undersökningarna har även uppmärksammats fråganom långledighe-ter. Mot sådana ledigheter har i vissa studier överarbetstidsförhållanden framförts erinringar från social synpunkt, varvid harantagits att länga dygnsarbetsfider används för att längledigheter skall kunnaläggas ut. Utredningen konstaterar emellertid att det inte finns något direktsamband mellan långa dygnsarbetsfider vid kontinuerligt treskiftsarbete ochlängledigheter. I betänkandet diskuteras olika möjligheter somfinns att utforma preciserade normer om dygnsarbetsfidens längd. Diskussionenvisar att vilka tekniska lösningar som än väljs blir resultatet ett kompliceratoch stelt regelsystem med svårigheter att förutse verkningarna. Utredningens sammanfattande bedömning är att detinte finns tillräckliga skäl att införa särskilda dygnsarbetstidsregler. 1981/82:154 86 Allmänna arbetstidslagens övertidsregler anknytertill måttet för den ordinarie arbetstiden vid heltidsarbete. Reglerna hindrarinte att arbetstid utanför den normala ordinarie arbetstiden kvittas mot tid dåarbetstagaren har varit ledig från arbetet. För enbegränsningsperiod av exempelvis , då arbetstagaren har varit , kan sålunda tas ut dubbla ordinariearbetstiden innan någon övertid behöver registreras enligt lagen. Utredningen har diskuterat olika metoder attberäkna övertid. Utredningen har stannat för att föreslå en bestämmelse attledighet frän arbetet som avser arbetstagarens ordinarie arbetstid ellerjourtid skall - vid beräkning av övertid - likställas med fullgjord ordinariearbetstid respektive jourtid. Med en sådan bestämmelser undviks de nämndakonsekvenser som kan följa av nuvarande regler. En fördel är dessutom attövertid enligt lag i stort sett kommer att motsvara vad som innefattas iavtalsmässig övertid, vilket gör övertidsregleringen mera lättillgänglig. Även ledighet för fackligt arbete och ledighetenligt arbetsmiljölagen för skyddsombud eller skyddskommittéledamot likställsenligt förslaget med fullgjord arbetstid vid övertidsberäkning. Enförutsättning är att ledigheten avser verksamhet som har utförts påarbetstagarens ordinarie arbetstid eller jourtid. Allmänna arbetstidslagen tar upp en särskildövertidsform för förberedelse- och avslutningsarbeten som måste utföras föreeller efter den ordinarie arbetstiden för att verksamheten skall kunna fortgåutan hinder. Utredningen har undersökt förekomsten av sådana arbeten. Undersökningarnager anledning anta att det i stor utsträckning finns goda möjligheter attfördela arbetstiden så, att dessa arbeten kan utföras inom måttet för denordinarie arbetstiden. Utredningen har vidare konstaterat att begreppetnödvändiga förberedelse- och avslutningsarbeten är otidsenligt och atttillämpningen av bestämmelserna - bl.a. av det skälet - är förenad med storatolkningsproblem. Utredningen föreslår därför att de särskilda bestämmelsernaom förberedelse- och avslutningsövertid slopas. Samfidigt ges möjlighet attanvända allmän övertid för förberedelse- och avslutningsarbeten somnödvändigtvis måste utföras före eller efter den ordinarie arbetstiden. När det gäller allmän övertid har utredningenframhållit att bl.a. det föreslagna nya systemet för övertidsberäkning skullemedföra en avsevärd minskning av det nu tillgängliga överfidsutrymmet.Samtidigt har pekats på vissa drag i samhällsutvecklingen -1.ex. den starkarebetoningen av att det behövs tid för arbete i hemmet och för samhälleligaaktiviteter - som kan tala för en begränsning av övertidsuttaget. Efter ensamlad bedömning föreslås att gränsen för allmän övertid höjs från 150 till 200timmar per kalenderår. 1981/82:154 87 Reglerna om övertid för nödfallsarbete föreslåsändrade bara på en punkt. F.n. skall anmälan ske till arbetarskyddsstyrelseninom från arbetets början. Enligt lagförslaget skall arbetsgivaren istället underrätta befintlig lokal arbetstagarorganisation inom varsområde arbetet faller. Tvådygnsgränsen bibehålls oförändrad, eftersomnödfallsövertid liksom inte får tas ut utan tillståndav arbetarskyddsstyrelsen. Enligt lagförslaget likställs ledighet från arbetetmed fullgjord arbetstid även vid beräkning av övertid för en arbetstagare somär partiellt ledig från sin anställning. För arbetstagare som från börjananställts pä deltid kan deltiden vara föranledd av samma slags skäl - vård avbarn, utbildning etc. - som i och för sig skulle ha berättigat till ledighetenligt ledighetslagstiftningen. Bl.a. i sådana situationer har endeltidsanställd samma behov som en heltidsanställd att i förväg kunna beräknaarbetsfidens omfattning. Allmänt sett finns det också anledning att sökamotverka att de deltidsanställda används som en reservarbetskraft där denfasta arbetstiden inte sätts i relation till den arbetstid som faktiskt tas ut. Mot denna bakgrund har i lagförslaget införtsbegreppet mertid, dvs. arbetstid som vid deltidsanställning översfigerarbetstagarens ordinarie arbetstid och jourtid enligt anställningsavtalet.Utredningen har visat på olika sätt att reglera mertidsuttaget. Den bästa tillbuds stående metoden har ansetts vara att utgå från det enskildaanställningsavtalet och med detta som grund begränsa mertidsuttaget perkalenderår på motsvarande sätt som föreskrivs i fråga om övertid. Föreslagnaregler ger de deltidsanställda i princip samma skydd mot arbetstidsuttag utöveravtalad ordinarie arbetstid och jourtid som lagen ger de heltidsanställda. Utredningen slår fast att en skyldighet att irimlig fid ge besked om arbetstidens förläggning ingår bland arbetsgivarensuppgifter när det gäller att sörja för en tillfredsställande arbetsmiljö.Främst med tanke på de deltidsanställda har utredningen kommit fram till attdet finns ett behov av en grundläggande regel i detta ämne. En bestämmelseföreslås av innebörd att en arbetsgivare skall lämna arbetstagare besked om denordinarie arbetstidens och jourtidens förläggning minst i förväg.Beskedet får dock lämnas i förväg, i den mån verksamhetens arteller händelser som inte har kunnat förutses ger anledning fill det. 1981/82:154 88 Genom arbetsmiljölagen förlängdes den föreskrivnaveckovilan från 24 fimmar till 36 fimmar. Utredningen har i enlighet med sittuppdrag redovisat erfarenheterna av denna reform. Härvid har befunnits att dennya regeln har medfört vissa svårigheter när beredskapstid har lagts ut, dvs. isituationer då arbetstagaren kan uppehålla sig utanför arbetsstället men stårtill förfogande för att vid behov utföra arbete. Särskilt har detta varitfallet vid beredskap över veckoslut för arbetstagare som har den ordinariearbetstiden förlagd . Bakgrunden är att enligt en praxis, som harbekräftats i förarbetena till arbetsmiljölagen, skall beredskap anses brytaveckovila. På anförda skäl har utredningen inte lagt framnågot förslag till saklig ändring i den nuvarande lagregleringen angåendeveckovila. Som ett led i samordningen av bestämmelserna i allmännaarbetstidslagen och 4 kap. arbetsmiljölagen föreslås att nuvarande praxis ifråga om veckovila vid beredskapstjänstgöring läggs fast i den nya lagen. Ettsärskilt yttrande har avgetts beträffande veckovilebestämmelsen. Enligt såväl allmänna arbetstidslagen som 4 kap.arbetsmiljölagen kan avsteg från arbetstidsbestämmelserna ske under medverkanav en central arbetstagarorganisation. Överväganden som utgår från den lokalafackliga organisationens roll enligt medbestämmandelagen har lett till attutredningen förordar att arbetsfidslagstiftningens regler ompartsdispositivitet byggs ut. Utredningen föreslår att lokala kollektivavtal fårträffas om avvikelse från reglerna om övertid, mertid och nattvila under högsten månad räknat för avtalets ingående. Regeln ger möjlighet tillsmidiga handläggningsformer när kortvariga avvikelser är påkallade. Dessutomåstadkoms en bättre samordning av arbetstidslagstiftningen med systemet i medbestämmandelagen. Antalet dispens- och anmälningsärenden enligtarbetstidslagstiftningen, som handläggs vid arbetarskyddsstyrelsen, är f.n. ca8 000 . Det är angeläget att strömmen av arbetstidsärenden tillstyrelsen begränsas så att myndighetsresurserna kan användas på ett rationelltsätt. Utredningen föreslår en bestämmelse av innebörd att ett dispensförfarandeförutsätter att parterna försökt utnyttja de möjligheter som finns att göraavvikelse genom kollekfivavtal. Vidare föreslås att det nuvarande förfarandetmed anmälan till styrelsen i ärenden om nödfallsövertid ersätts av underrättelsertill den lokala fackliga organisationen. 1981/82:154 89 Som en följd av dessa förslag försvinneranmälningsärendena. Vad gäller ärenden om dispens från bestämmelser omminderårigas arbetsfid förordar utredningen att handläggningen helt övertas avyrkesinspektionen. (I sådana ärenden kan avvikelse ej ske genom kollektivavtal. )För myndighetshandläggning beräknas härefter återstå endast ett mycketbegränsat antal dispensärenden (främst ärenden om övertid, nattvila, veckovilaoch raster), där parterna är oeniga. Bedömningen grundas bl.a. på att antalettvistiga arbetstidsärenden bortsett frän minderärigärenden bara uppgick till ca60 . Utredningen förordar med hänsyn tillden särskilda karaktären av dessa dispensärenden att de även i fortsättningenhandläggs av arbetarskyddsstyrelsen i första instans. De förordade ändringarna i fråga ommyndighetshandläggning innebär en omläggning av handläggningsrutinerna iarbetstidsfrågor. Det förutsätts att arbetarskyddsstyrelsen ocharbetsmarknadsparterna före omläggningen går ut med en bred information tilldem som berörs. Utredningen föreslår som huvudregel attarbetsfidsbestämmelserna beläggs med direkta straffsanktioner. I lagförslagetingår dock även bestämmelser om förelägganden och förbud frånyrkesinspektionen eller arbetarskyddsstyrelsen. Vid överträdelse av en avtalsbestämmelse, somersätter en lagregel om arbetstiden, kan utdömas skadestånd som riktar sig motföretaget där överträdelse har begåtts och som i princip är sä högt att detavhåller frän olovligt handlande. Bl.a. för att utjämna skillnaden i fråga omtillgängliga påföljder vid avtalslösa tillstånd respektive avtalsförhållandenföreslår utredningen - vid sidan av straffbestämmelserna - en bestämmelse omstraffavgift som påföljd för överträdelse av lagreglerna om övertid. Frågor omsådan övertidsavgift prövas av allmän domstol och avgiften påförs den somutövar den verksamhet i vilken överträdelsen har begåtts. Övertidsavgiftenutgör för varje timme utöver fillåten övertid och för varje arbetstagare, somhar anlitats i strid mot lagen, en procent av basbeloppet enligt lagen omallmän försäkring. Avgiften kan nedsättas eller efterges, om särskildaomständigheter föreligger. Utöver en ny arbetstidslag, en arbetstidsförordningsamt ändringar i arbetsmiljölagen och arbetsmiljöförordningen föreslårutredningen ändringar i vissa andra författningar. Det föreslås sålunda att samma system förövertidsberäkning, som har föreslagits gälla enligt den nya arbetstidslagen,införs i lagen om arbetstid m.m. i husligt arbete. 1981/82:154 90 Vidare föreslås att bestämmelsen i arbetsmiljölagenom ledighet för kvinna, som ammar sitt barn, förs över till lagen om rätt tillledighet för vård av barn. Ändringarföresläs även i sjöarbetstidskungörelsen. I ett särskilt kapitel av betänkandet behandlas deekonomiska konsekvenserna av utredningsförslaget. Förslaget fill ny arbetstidslag ocharbetstidsförordning Uksom föreslagna författningsändringar avses träda i kraftden . Ibilagor till betänkandet behandlas 1. arbetstidslagsfiftningen iNorden och i vissa av särskilt intresse när det gäller svenskalagregler om arbetstiden, 2. dygnsarbetstiden enligt 1977 årsundersökning av levnadsförhållandena, som har bearbetats för utredningensräkning, 3. länga arbetspass och kortadygnsvilor vid konfinuerligt treskiftsarbete, 4. långa arbetspass och kortadygnsvilor vid turlistearbete och andra arbetstidsformer med stort inslag avarbete på obekväm arbetstid, 5. förekomsten och omfattningen avtjänstgöring på jourtid eller beredskapstid. 1981/82:154 91 1 Förslag till Arbetstidslag Enligtriksdagens beslut föreskrivs följande. 1 § Denna lag gäller, med de inskränkningar som angesi 2 och 3 §§, varje verksamhet i vilken arbetstagare utför arbete förarbetsgivares räkning. 2 § Lagen gäller inte 1. arbete som utförs iarbetstagarens hem eller annars under sädana förhållanden, att det inte kananses fillkomma arbetsgivaren att vaka över hur arbetet är anordnat, 2. arbete som utförs avarbetstagare i företagsledande eller jämförlig ställning eller annars avarbetstagare som med hänsyn fill sina arbetsuppgifter har särskildförtroendeställning i arbetstidshänseende, 3. arbete som utförs iarbetsgivarens hushåll, 4. skeppstjänst.