prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — Förslaget är under remissbehandling. Utredningen (A 1979:01)rörande information om risker i arbetsmiljön väntas under början av år 1982överlämna sitt slutbetänkande. Den nyastiflelseorganisalionen för skyddat arbete är nu inne pä sitt andraverksamhetsår. Efterfrågan på platser vid verkstäder för skyddat arbete är storpä många håll i landet. föreslås därför fä medel förvissa investeringar som bl.a. skall göra del möjligt all 1981/82:100 Bilaga 15 8 ta emot fler gravt handikappade arbetssökande. Riksdagenhar beslutat om all förhöjt lönebidrag skall kunna lämnas tillarbetstagare som övergår frän skyddat arbete till en anställning på den reguljära arbetsmarknaden. Åtgärden syftar dels lill ökad ulplacering från skyddat arbete, dels lillall skapa möjligheter för fler gravthandikappade all få arbete inom stiflelseorganisationen. StiftelsenSamhällsföretag har pä regeringens uppdrag gjort en översyn av verksamheten bl.a. för att utreda förutsättningarna för ytterligare effektiveringar och kostnadsbesparingar. Inom den nyaorganisationen för yrkesinriktad rehabilitering () har ettintensivt organisationsarbete bedrivits för all få tillslånd en omdisponering av personella och andra resurser efter organisationsförändringen. Verksamheten har alltmer inriktats påpraktisk arbetsprövning och träning vid arbetsplatser ute på den vanligaarbetsmarknaden. 1 ökad utsträckning har också arbetsmarknadsinstituten använtsför riktade insatser till arbetsplatser med rekryteringsbehov bl. a. föralt intressera kvinnor för anställning inom industrin. Handikappinstitutethar med ekonomiskt stöd från arbelarskyddsfonden och arbetsmarknadsdepartementetutarbetat en informationsskrift . Skriftenges ut på . Delarbelsmarknadspoliliskt motiverade slödel till bil ål handikappade behandlas i detutredningsarbete som bilstödskommittén (S 1979:04) bedriver. Kommitténväntas lägga fram förslag under /82. Åtgärder för att påverka arbetsgivarnasrekrytering av handikappade och detarbetsmarknadspolitiska stödsystemet för dessa grupper kommer att behandlas av den parlamentariska utredningen(A 1981:02) av arbetsmarknadsverkets ansvarsområde och organisation. AMS och statens arbetsmarknadsnämndhar utarbetat ell förslag tillriktlinjer för hur arbetet med all främjaanställning av arbetshandikappade bör bedrivas inom statsförvaltningen. Fråganbehandlas i budgetpropositionensbilaga 3, För flera huvudtitlar gemensamma frågor, samt under åttondehuvudtiteln. Inomsocialförsäkringssystemet kommer vissa ändringar att göras som innebär vidgade möjligheter all fåvilande förtidspension för den som lämnaren förtidspensionering för all pröva förvärvsarbete. Flera skildafaktorer ligger bakom den successiva reducering av den faktiskaveckoarbetstiden som skett under 1970-lalet. 1 lagstiftningen har bl.a. enrad regler tillkommit som gör del möjligt för olika grupper att få ledigt frän arbetet för olika individuellaändamål. Regeringen beslutade underandra om en allsidig granskning av den gällande ledighetslagstiftningen. Översynen omfattar treolika delar. Två av dessa delprojekthar avrapporlerats . Sålunda har och Samhälle lämnat rapporten ökatflexliv, där de organi- 1981/82:100 Bilaga 15 9 saloriska effekterna av ledighelsreglerna studerats. Detandra delprojektet, uppdraget lill riksrevisionsverkel, har redovisats i rapporten arbetet - omfattning, utveckling och kostnader. Den återstående delen av översynsprojeklel, den laglekniskaöversynen, utförs inom arbetsmarknadsdepartementet.Resultatet av detta arbete kommer alt redovisas i endepartementspromemoria. Utredningen (A1978:03) av vissa arbelstidsfrågor överiämnade belänkandet(SOU 1981:5) Ny arbetstidslag. Utredningen föreslår bl. a. attbestämmelserna i allmänna arbetstidslagen och 4 kap. arbelsmiljölagen förs samman ien ny arbetstidslag. Vidare föreslås nya regler för övertidsberäkning. Iförslaget ingår vidare nya bestämmelser om begränsning av mertid, dvs.sådan arbetstid som vid deltidsanställning överstiger arbetstagarens ordinarie arbetstid och jourtidenligl anställningsavtalet. Utredningenföreslår även förändringar i myndighelshandläggningen av dispenser i arbelslidsärenden och möjlighet attgöra avvikelser från lagen genomlokala kollektivavtal. Betänkandet har remissbehandlats. Regeringen överväger f. n. frägan om en proposition omarbelstidsfrågor. I det följandebehandlas översiktligt frågor rörande invandring och åtgärder för invandrareinom såväl som övriga berörda departements verksamhetsområden. Under år 1981minskade, enligl preliminära beräkningar, invandringen av utländskamedborgare med nära 7000 personer i förhållande lill , då den uppgick lilldrygl 34000. Del är framför allt inflyttningen från som har sjunkit. Åren 1979 och 1980invandrade ca 12000 finländska medborgare mol 1981.Samtidigt har återvänd-ringen från till ökat kraftigt underåren 1980 och 1981, då den uppgick lill ca 10000 respektive ca 12000. Ävenålervandringen lill bl. a. länderna iSydeuropa har ökat. Som ell resultat av dessa förändringar i flyllningsrörelserna har under år 1981fåll ett kraftigt minskat invandringsöverskoll. Del uppgår lill ungefär 6000utländska medborgare, vilket är 13000färre än den genomsnittliga nettoinvandringen under andra hälften av1970-lalel. Frägan omflyllningsrörelserna inom och mellan och har varitföremål för särskilda överläggningar , främst i anslutningtill översynen av överenskommelse om en gemensam nordisk arbetsmarknad. Den revideradeöverenskommelsen, som bygger påfortsatt fri rörlighet inom , skall föreläggas . Även en stor del avden reglerade utomnordiska invandringen är ett resultat av internationella åtaganden, bl.a. vad gäller rättenför flyktingar all få en och för familjer all återförenas. Deförändringar av den utomnordiskainvandringen som har inträffat sedan mitten av 1970-lalel 1981/82:100 Bilaga 15 10 innebär bl.a. att den tidigare arbetskraftsinvandringen frånutomnordiska länder i praktiken har upphört, all fler invandrare åberoparpolitiska och humanitära skäl för all få stanna och all invandringensker från mer avlägsna och fler länder ivärlden . Motsvarande förändringar har inlräfTal vad gäller invandringen lill de flesta länder iVästeuropa. har flera förändringar genomförts i vårtsyslem för all reglera den utomnordiska invandringen lill och ytterligareåtgärder övervägs.En ny utlänningslag trädde i kraft . Den infördeskrav på att utlänningar som avser att bosätta sig i skall hauppehållstillstånd ordnat före inresan. Effekterna av denna nya ordningutvärderas nu inom berörda myndigheter. Utlänningslagkommil-lén (A 1975:04)avlämnade sitl slutbetänkande (Ds A 1981:8). I en proposition som avses föreläggas kommeralt behandlas bl.a. frågor om verkställighet av avlägsnandebeslul,besvärsrätt över beslut om förvarslagande samlvissa frågor om ansvar för brott mot utlänningslagstiftningen. Genom en ändringi ullänningsförordningen kommer att föreskrivas att barn som omfattas av förvarsbeslul inte ulansynnerliga skäl får las in i kriminalvärdsanstalt, allmänt häkte ellerpolisarrest. Den särskilda kommitté (U 1978:03), som har haft i uppdrag all seöver invandringsreglerna för gäslstuderande, har genom sitl avlämnadebetänkande (Ds U 1981:8) avslutatsitl arbete. Slutligen bör erinras om att regeringen uppdrog ål invandrarpoliliska kommittén (A1980:04) all bl.a. skyndsamt seöver riktlinjer för den reglerade invandringen. Kommittén avser all avlämna ell delbetänkandesom kan utgöra underlag för en samlad bedömning av regleringen av invandringentill . Frågan omväntetiderna i utlänningsärenden och om situationen för dem som väntar på beskedi tillståndsfrågan har ägnats ökad uppmärksamhet . Elt intensivtarbete bedrivs på flera håll i statsförvaltningen i syfte att åstadkomma en ytterligareförkortning av handläggningstiderna inom ramen för del regelsystem och deninstansordning som gäller. Inom invandrarverket övervägs l.ex. alt tillpolisen yllerligare delegera rätten att falla positiva beslut. Frågan omregeringskansliets handläggning av utlänningsärenden utgör elt särskillproblem. Antalet ärenden hosregeringen har ökat kraftigt , ärendena har blivit svårare och handläggningsliderna längre.Mol denna bakgrund har regeringennyligen gell invandrarpoliliska kommittén tilläggsdirektiv med uppdragatt skyndsamt se över besvärsordningen i utlänningsärenden i syfte all flytta besvärsprövningen i dessaärenden från . En nybesvärsordning förutsätts träda i kraft . För all möjliggöraen snabbare handläggning fram lill dess har åtgärder vidtagits för all ökaarbetsmarknadsdepartementets kapacitet vad gäller utlänningsärenden. Vidare framhålls i det följande viktenav all omprioriteringar görs inom ramen för de resurser sominvandrarverket förfogar över i syfte all 1981/82:100 Bilaga 15 11 ytterligare förkorta verkels handläggning avutlänningsärenden. Ett omfattandearbete pågår på flyktingpolitikens omräde. Den nya utlänningslagen ochdet nya systemet med skyldighet för polismyndigheten a*t anmälaavvisningsärenden lill invandrarverket har yllerligare förstärkt skyddet för flyktingar. Frägan om detsärskilda skyddet för utlänningar som åberopar humanitära skäl av politisk artutan all vara flyktingar behandlas avinvandrarpoliliska kommittén. Formerna för omhändertagandet av flyktingar iSverige har setts över av en arbetsgrupp inom arbelsmarknadsdeparlementel.Arbetsgruppen har i en rapport (Ds A 1981:11) föreslagit all ansvaret för flyklingverksamhetenförs över från arbetsmarknadsverket till statens invandrarverk samt allell nytt syslem för omhändertagande avflyktingar i införs. Delta syslem syftar lill alt på elt tidigt stadiummöjliggöra bosättning i kommunerna genom särskilda avtal mellan staten ochkommunerna. Därigenom skulle även förutsättningar kunna skapas för en bättre fördelning av flyktingar i olika kommuner. Den nya ordningen föreslås träda i kraftden . Arbetsgruppens förslag remissbehandlas f. n. Det bör härviderinras om all den statligaersättningen till kommunerna (SFS 1979: 1120) för bistånd åt flyktingar och fördem som väntar pä besked i tillståndsfrågan nu utvärderas av en arbetsgrupp inom . Idelta sammanhang bör även nämnas all särskilda kostnader för invandrare harbeaktats vid regeringens beslut om extraskatteutjämningsbidrag lill kommuner. Flyktingsituationeni världen är fortfarande myckel svår. viktigaste bidrag lösning av flyktingproblemen är del ekonomiska bislån-del lill FN och dess flyktingkommissariat förinsatser för flyktingar i olika delar av världen. Med utgångspunkt fråninsatser kan förutsesatt ca 500 milj. kr. av biståndsmedel under näsla budgetår kommer att användaslill förmån för flyktingar i olika delar av världen. Sverigesflyktingkvot har sammanlagt omfattat nära 7000personer, vilket är betydligt mer än normalt. Utöver överföringen fränLatinamerika, som har omfattat ett tusental personer , har sammanlagtdrygl 3000 flyktingar överförts från . Den flyktingkvol som harbeslutals för innevarande budgetär omfattar ca 1500 personer, varav merparten frånLatinamerika, ca 250 från saml ell antal från flyktingläger iEuropa. Härutöver beräknas ett stort antalutländska medborgare som kommer tillSverige på egen hand få stanna härsom flyktingar och tas om hand på samma sätt som organiserat överfördaflyktingar. Inflyttningen avsyrisk-ortodoxa kristna från och (s.k. assyrier/syrianer)har minskal kraftigt som invandringen av andra utlänningar som åberopar politiska eller humanitäraskäl för alt få stanna har ökat. Den s.k.familjeålerföreningskvoten för anhörigatiU turkiska assyrier/syrianer som infördes omfattar 300 1981/82:100 Bilaga 15 12 personer under innevarande budgetår i likhet medföregående budgetår. Densärskilda arbetsgrupp inom som har haft tilluppgift all kartlägga assyriernas/syrianernas sociala och kulturella situationi och att underiätta för dem alt bosätta sig i andra kommuner än har under hösten 1981lämnat en delrapport (Ds A 1981:10)med förslag till vissa åtgärder.Under avsnittet D. Invandring m.m. behandlas nägra av arbetsgruppensförslag. Sedan riksdagensbeslut om riktlinjer för invandrar- och minorilelspoliliken harett omfattande reformprogram utvecklats i syfte att förbättra invandrares ochetniska minoriteters ställning i det svenska samhället och alt främjaharmoniska relationer mellan majoritetsbefolkningen och minoriteterna. Dettaprogram omfattar åtgärder inom en rad samhällsområden. Till de viktigasteinsatserna hör introduktionen av invandrare i det svenska samhället genomsvenskundervisning, samhällsinformation och särskild arbelsmarknadsservice, densärskilda spräkträningen och modersmålsundervisningen för invandrar- och minoritelsbarn iförskolan och ungdomsskolan, stöd lill de olika etniska gruppernas egen verksamhet i formavverksamhetsbidrag, tidnings- och lidskrifisstöd saml olika insatser inom kulturområdet, åtgärder för att vidgainvandrares möjligheter att delta i dendemokratiska beslutsprocessen genom rösträtt och generösa medborgarskapsregler, ersättning lillkommuner för särskilda insatser förinvandrare saml information och opinionsbildning i syfte att motverka tendenser till fördomar och diskriminering. De tolala utgifterna i statsbudgeten under innevarande budgetär för åtgärder avnu nämnt slag är i storleksordningen 1 300 milj. kr. Genom att deltareformprogram har lagts fasl i parlamentarisk enighet har en god grundlagts för del fortsatta arbetet inom invandrar- och minori-telspoliliken.Detta bör, med hänsyn till det besvärande statsfinansiella lägel, syfta till all effeklivera insatserna och all möjliggöra en anpassning till behovsom kan uppkomma på , när en inte obetydlig del av befolkning härslammar från invandrare.Till dessa hör bl. a. behovel avalt utveckla de särskilda insatserna lill förmån för den s. k. andra ochtredje generationen invandrare och all forma en generell invandrarpolitiklill en minoritelspolitik som tar hänsynlill olika gruppers storiek och särskildaförhållanden. Del bör härvid erinras om all invandrarpoliliska kommittén har iuppdrag att överväga den fortsalla inriktningen av åtgärder för invandrare ochminoriteter i anslutning lill riktlinjer. I del förslag tillstatsbudget /83 som föreläggs har -vad gäller invandrar- och minorilelspoliliken-särskild vikt lagts vid åtgärder för barn och ungdomar. Chefen försocialdepartementet har ställt medel urallmänna arvsfonden lill förfogande för planering av försöksverksamhet med och bland invandrarungdom. Somframgår av vad som har anmälts beräknas statsbidraget för hemspråksträningi förskolan enligl oförändrade Prop.1981/82:100 Bilaga 15 13 En särskild kommitté (S 1979:03) ser över fråganom språksituationen förinvandrarbarn i förskoleåldern. Kommitténs slutbetänkande avses avlämnas . StatsrådetTilländer har tidigare redovisatvissa frågor rörande finansieringen och utvecklingen av stödundervisningen i svenska och hemspråksundervisningen förinvandrarelever i och gymnasieskolan. För all förbättra lärar- ochläromedelssi-lualionen för invandrarelever föresläs dels en utökning med 24nybörjarplatser påhemspråkslärarlinjen, dels ett tillskott med 1 milj. kr. till statens institut förläromedelsinformation. Del är angeläget allfrågan om inriktningen av hemspråksundervisningen görs tillföremål för mer ingående överväganden i syfte all anpassa denna ulbildningsformlill ändrade förulsätlningar. Delbör härvid erinras om direktiven lillinvandrarpoliliska kommittén saml om all regeringen har tillkallat en särskild utredare () med uppdrag att göra en översyn av invandrarfrågor inomskolväsendels och vuxenutbildningensområde. I uppdraget ingår bl.a. alt kartlägga frågor rörande den framlida undervisningen i minoritetsspråk, särskillfinska språket, inom och gymnasieskolan. har på statsrådet uppdrag gjort en kartläggning avsamhällets insatser för invandrarungdomar. Förslagen i rapporten, somöverlämnades , har beretts inom ochbehandlas under avsnittet D. Invandring m. m. Jämslälldhelskommillén(Ju 1976:08) fick i uppdrag alt göra en studie av invandrarkvinnornas situation. Kommitténs rapport(Ds A 1981:2) bereds f.n. inom . har under år1981 aktivt medverkat i projekt inomde mellanstatliga organisationerna och (Inlergovernmenlal Committeefor Migralion) som har syftat till att förslärka invandrarkvinnornasställning. Vad gällersärskilda utbildningsinsatser för vuxna invandrare hänvisas lill vad chefen förulbildningsdepaitemenelel har anmält. För svenskundervisning förinvandrare och för grundutbildning för vuxna, i vilken av dellagarnaär invandrare, beräknas i huvudsak oförändrade resurser i förhållande lill innevarandebudgetär. Undervisningen i svenska för invandrare har setts över av den s.k. SFI-kommillén (A 1978:07). I sill betänkande (SOU 1981:86 och 1981:87) har kommittén föreslagit omfattande förändringar idenna verksamhet. Betänkandet bereds f.n. inom . De åtgärder rörandetolk- och översättningsservice som beslutades av i millen av 1970-lalelutvärderas nu i syfte alt åstadkomma effekiiveringsvinster. Efterfrågan på denhögre lolkulbildningen på universitetsnivåhar minskal, trots alt behovel av väl utbildade tolkar beslår. Som har framgått av vad chefen förulbildningsdepartemenlel har anmält föreslås en minskning av denna utbildning.Vidare får kontakttolkutbildningen omfatta högst den nivå som faktisktuppnåtts under budgetåret Prop.1981/82:100 Bilaga 15 14 1980/81. En kartläggning av del framlidautbildningsbehovet har påbörjats inom . För godkännande ochauktorisation av tolkar och översättare har, som chefen förhandelsdepartementet har anmält, medel beräknats så all verksamheten iprincip skall kunna bedrivas i oförändrad omfattning. En särskild utredare () har tillkallats för all skyndsamt se över delar av denna verksamhet. Idetta sammanhang bör även erinras om all regeringen uppdrog ål statskontoret all göra en översyn av frågan omhur den offentliga sektorns behov avöversättningsservice skall tillgodoses . Resultaten av de trenu nämnda översynsprojekten kan senare komma all läggas till grund för en samlad bedömning av tolk- ochöversättarfrågor. Olika åtgärdervidtas nu i syfte alt tillvarata den resurs som tvåspråkiga personer utgör fördel svenska samhället. Denna fråga övervägs såväl av statensinvandrarverk som av den särskilda utredare som tidigare omnämnts. Inomregeringskansliet har ett arbete initierats i syfte all kartlägga möjligheterna att ge tvåspråkighet eltmeritvärde vid statlig anställning samt vid antagning lill viss utbildning. Arbetet för altinformera allmänheten om invandringens orsaker och motverka fördomar ochdiskriminering på etnisk grund har intensifierats. Den avinvandrarverket prioriterade verksamheten med inriktning på ökad invandrarkunskapsamt svenska institutets stipendieverksamhel för journalister som skriverom invandrarfrågor beräknas kunna bedrivas i oförändrad omfattning.Diskrimineringsuiredningens (A 1978:06) arbete har bl.a.resulterat i två böcker om fördomars uppkomst och i elt belänkande (SOU 1981:38) om lagstiftningen omhels mot folkgrupp. Betänkandet och remissyttrandena häröver har lagtslill grund för de förslag till ändringar ibrottsbalken och tryckfrihetsförordningen som har förelagts (prop. 1981/82:58). Förslagen innebär bl. a. alt det skall bli straffbart alt uttrycka förakt för invandrare som grupp. Chefen förutbildningsdepartementet har tidigare denna dag anmäU förslag tillkullurpoliliska insatser för invandrare och språkliga minoriteter. och tidskrifter på andra språk än svenska beräknas utgå ioförändrad omfattning. En viss översyn av denna bidragsgivning skall genomföras. För slöd till biblioteken för inköp av litteratur på minoritetsspråk saml för finskspråkig teaterverksamhetberäknas oförändrade resurser. I del följandeberäknas medel för invandrarverkels bidrag lill invandrar-och minorilelsorganisalioner och för bidrag tillprojekt till förmån för invandrareutgå i huvudsakligen oförändrad omfattning. En rad insatser vidtasför alt invandrare skall kunna delta aklivi i det politiska livet päsamma villkor som övriga medborgare. får ca 20000 invandrare svensktmedborgarskap, vilket i förhållande lill folkmängden är fler än i något annatland i . 1982 harutländska medborgare rösträtt i likhet med vad som var fallet vid 1981/82:100 Bilaga 15 15 kommunalvalen saml vidfolkomröstningen . har inför valet beslutat om särskildainformationsinsatser för invandrare till en kostnad av 9,5 milj. kr., varav 7 milj. kr.för partipolitisk information, 1,5milj. för valleknisk information saml 1 milj. kr. för stöd lill lokala informationsprojekt via främst invandrarorganisalioner i enlighet med de regler som gäller förinvandrarverkets projektbidrag. Expertgruppen (A1975:05) för invandringsforskning (EIFO) har i samband med riksdagsbeslutet ommedel för valinformation tilldelats 0,5 milj. kr. för en undersökning av invandrarnasvalbeleende. ElFO:s projekt med inriktning på andra generationen invandrare m. m. börjaravrapporteras . bedriver ellaklivi internationellt samarbete i migralionsfrågor. Samarbetet medFinland har vidgats och inriktats på ett möte ommigralionsfrågor och sverigefinländarnas situation mellan flera företrädare för de bådaländernas regeringar. Även samarbetet medJugoslavien har utvecklats. svenskl-jugoslaviskl seminarium om migralion och ekonomiskt samarbete äger rum våren1982. På del multilaterala planethar aktivi medverkat i bl.a.arbetet inom FN på en konvention om migrerande arbetare och inom Europarådetvad gäller uppföljningen av den på svenskt initiativ anordnade förstamigra-lionsminislerkonferensen samlförberedelser inför en andra konferens. Jämställdhet mellan kvinnor och mån Under 1970-lalel harjämställdheten mellan kvinnor och män givits en mer framskjuten position isamhällsarbetet. Jämställdhelsslrävandena går vidare på olika områden. Enekonomisk politik som hävdar den fulla sysselsättningensprincip är därvid av största vikt. Den ekonomiskapolifiken kompletteras av bl. a. arbetsmarknadspolitiska åtgärder som inriktaspå all lösa problem i olika regioner och att stödja grupper medsärskilda behov, däribland kvinnorna. Målet är all alla människor i arbetsförålder, kvinnor likaväl som män, skall ha samma möjligheter lill egen försörjning. Fortsattaansträngningar görs för att undanröja förvärvshinder. En god barnomsorg och ensamhällsplanering som ulgår från all del skall vara möjligt för såväl kvinnorsom män att förena förvärvsarbete med ansvar för hem och familj är av central betydelse. Under 1970-talelsteg antalet sysselsatta kvinnor med ca 350000. Ökningen har skettoberoende av ekonomiska konjunkturer och har forlsall under 1980-lalets förstaår. Kvinnornas förvärvsfrekvens i åldrarna uppgår nu tilldrygl . Den kraftigaste ökningen uppvisar kvinnor med barn . Kvinnorna lämnar vanligeninte längre sill förvärvsarbeteunder den period dä de har småbarn. I stället stannar de kvar pä arbetsmarknaden,men med reducerad arbetstid. Prop.1981/82:100 Bilaga 15 16 Ökningen av anlalelkvinnor pä arbetsmarknaden är ell viktigt steg i utvecklingen mot jämställdhet. Menjämställdhet uppnås inle bara genom all kvinnors förvärvsfrekvens närmar sigmännens. Villkoren är fortfarande mycket olika för kvinnor och män iarbetslivet. Skillnaderna i arbetstid är mycket stora. Av de sysselsatta kvinnorna arbetar nuca dellid mot av männen. av alla deltidsarbetandeär kvinnor. Kvinnorna ärdessutom koncentrerade till elt begränsat anlal branscher och yrken med lågt löneläge. De hargenomsnittligt sett mindre yrkesutbildningoch ofta kortare arbetslivserfarenhet än männen. De är därför sårbara när efterfrågan på personal stagnerareller minskar inom kvinnodo-minerade yrkesområden. a. som en följd härav ärocksä arbetslösheten högre förkvinnor än för män. Mest markant är skillnaden mellan könen bland deunga. Under 1980-lalelförutses stora förändringar inom många av de områden som domineras avkvinnlig arbetskraft. Kvinnornas sysselsättningsmöjligheter påverkasinle bara av alt den offentliga sektorn byggs ut i långsammare takt utan även av rationaliseringarinom kontor och handel.