prop · G503130 · 1981-12-31 00:00:00 — 40 8 bör kompletteras med en motsvarighet till 5kap. 26 8 sista meningen ExL. 43 8 synes vara för restriktivt utformad för atlmotsvara verkligheten. Antingen bör villkoret "om synnerligt hinder ejmöter" mjukas upp eller bör tidsfristen förlängas eller bör stadgandet fåen mera generell lydelse, exempelvis "Dom skall meddelas så snart del ärmöjligt". - Det i motiven (s. 392) angivna undanlaget från RB, altunderrättelseskyldigheten kan fullgöras genom alt dom hålles tillgänglig hosaktförvarare, bör införas i lagtexten. För sädana fall som avses i II kap.83 8 VL torde krävas en reglering, som lämpligen bör innebära attfastighetsdomstolen kan meddela vilandeförklaring. Lagtexten innehåller enfelskrivning. "2 8 11" skall utbytas mot "3 8 11". Rubriken , som hämtats från VL, skulle kunna ändras lill"Rättegången i och högsta domstolen". Jfr exempelvishuvudrubrikerna under femte och sjätte avdelningarna i RB samt 17 kap. och 18kap. Stadgandet om syn i sista stycket, vilketmotsvarar 105 8 Iredje stycket VL, har kanske inte samma berättigande ivaltenmål som exempelvis i motsvarande bestämmelse för fastighetsbildningsmål(17 kap. 3 S FBL). Hovrätten föreslår all stadgandet slopas, varigenomtillämplighet här ges åt 15 8 jämförd med 9 8 FDL. Jämtbygdens tingsrätt: 11 8. Första stycket harutformats så att sökanden får göra sin ansökan hos fastighetsdomstolen redannär ansökan om administrativt tillstånd ges in varigenom det anges alt delskapas möjligheter till en samordning med den administrativa processen och attdärigenom en viss tidsvinst kan göras. Uppdelningen i administrativtillståndsprövning och skadereglering vid domstol medför emellerfid atl delkan bli svårl att föra fram skaderegleringen eftersom man ej vet vilkettillstånd vederbörande kan komma atl erhålla hos den administrativaprövningsmyndighelen, förrän denna meddelat sitt beslul. Utredningen har förutsatt alt man i framtidenkan undvara renova-tionsexemplar av domstolsaklerna i ansökningsmålen.Vattendomstolen anser emellertid detta förslag olämpligt och atl elt exemplarmåste finnas kvar hos fastighetsdomstolen för handläggning av kvarståendefrågor, vilket ej blir möjligt när elt avgörande om skadereglering bliröverklagat och aklen skall översändas till och eventuellt senarelill . Ulredningens förslag innebär alltså atl del blir svårigheteratt behandla andra frågor i målet än de som har upptagits i den eventuelltöverklagade domen, l.ex. Ytterligare skäl varför eltexemplar av handlingarna bör finnas tillgängligt hos fastighelsdomstolen äratt allmänheten bör beredas möjlighet att se på handlingarna på domstolenskansli till dess målet iir slutligt avgjort. anser att denna paragraf helst bör delas upp i två Prop,1981/82:130 445 paragrafer eller atl ordföljden ändras så att förstbehandlas frågan om det är av väsentlig belydelse för sökanden att helt ellerdelvis få utnytQa tillstånd lill vallenföretag och ta annans egendom i anspråkoch härefter frågan om brådskande åtgärd. : För parternaoch särskilt för sakägarna måste det te sig förvirrande med en sortsfastighetsdomstolar för fastighetsmål och en annan sorts för valtenmål medolika domkretsar och ofta olika belägenhet. Enklast förebyggs misslag ochdärmed sammanhängande rättsförluster om den tingsrätt som skall vara domstol ivaltenmål benämns vallendomstol. Om frågor både enligt VL och enligt ML skallhandläggas av samma domstol, kan det möjligen vara bättre att användabenämningen miljödpmstol. vill ifrågasätta omtvå lagfarna ledamöter behöver sitta i den domstol som skall döma i vattenmål.Under vattendomstolarnas hittillsvarande tid har behov av två jurister ej förelegatoch de ersättningsproblem som domstolen i fortsättningen skall syssla medkommer inle all ställa krav på starkare sammansättning av domstolen. Med denstora mängd ersättningsfrågor som måste lösas i ett slörre vallenmål kan detbefaras alt målets avgörande försenas avsevärt om alla ersättningsproblem måstegenomgås av ytterligare en juristdomare utöver den som skrivit domen och av dentekniske ledamoten. förordar därför alt domstolen vidhandläggning av valtenmål skall ha samma sammansättning som för närvarandeenligt 11 kap. 2 8 VL. Om benämningen vattendomstolanvänds för den tingsrätt som dömer i vattenmål bör överdomstolen även ifortsättningen kallas vattenöverdomstol. Som anförtvid 12 kap. 4 8 bör av lagtexten framgå att sökanden så fullständigt sommöjligt skall ange vilka som är berörda av vattenföretagel. Med en så utförliglagstiftning som den nya VL avses att bli bör lagen innehålla bestämmelser även om vad kungörelsen skall innehålla. Lagtexten behöver ej göras så tyngande som i 11 kap. 32 8 VL ulan kan göras ganska kortfattad. För den som skall tillämpa den nya lagstiftningen är det inte ägnat att göra den mera lätthanterlig om bestämmelserna om kungörelser återfinns på olika ställen. Vid fastighetsdomstolen skallmed del föreslagna prövningssyslemet i första hand ersättningsfrågor prövasoch de är enligl 18 kap. 38 8 Qärde styckel VL-förslaget dispositiva.Ersättningsfrågorna kommer att kunna behandlas inle bara innan ell tillstånd fårtas i anspråk ulan också senare om prövningen uppskjutas eller om skadan äroförutsedd. Särskilt när del gäller kvarstående ersättningsfrågor kan del varalämpligt med mundig förberedelse. Möjligheten att avgöra mål vid förberedelsebör med det föreslagna systemet inte vara mindre i valtenmål än iexpropriationsmål. Enligt 4 8 lagen om domstolar i fastighelsmål (FDL) ärfastighetsdomstol domför med en lagfaren ledamot i samma ulslräckning somtingsrätt. I expropriationsmål får domstolen avgöra målel utan hinder av partsutevaro (5 kap. 14 8 ExL). Enligt 24 8 tredje stycketVL-förslaget får föriikning inle stadfästas osv. vid muntlig förberedelse. Vidskriftlig förberedelse synes däremot inte möta någol hinder alt förlikningstadfästs osv. och inte heller innehåller utredningens förslag något hinder mothuvudförhandling i förenklad form. anser att - somutredningen föreslagil - tredskodom ej bör få meddelas beträffandeersättningsfrågor i vattenmål. Prop, 1981/82:130 446 däremotfinnas alt avgöra ersättningsfrågorna vid förberedelsen eller vidhuvudförhandling i förenklad form utan hinder av parts utevaro. Praktiska fallkan vara om sökanden för alt undvika onödig utredning vid en förberedelsemedger yrkande från sakägare som uteblivit eller överenskommelse träffas med desakägare som infunnit sig samt domstolen finner den överenskomna ersättningenbetryggande även för den som uteblivit. Redanav 42 kap. 10 8 RB följer alt part som skall infinna sig personligen tillförberedelse skall föreläggas vite och föreskrift härom behövs ej i 24 8.Däremot bör den nya VL i särskild paragraf, som följaktligen skall avse bådeförberedelse och huvudförhandling, innehålla bestämmelse om att domstolen fårhandlägga och avgöra målet utan hinder av parts utevar-o Qfr 18 kap. 27 8 andrastyckel VL-förslagel). Som utredningen föreslagit bör skrift få åberopas vidmuntlig förberedelse och redogörelse lämnas för skriften. Vidare bör i den nyalagen stadgas alt teknisk ledamot vid behov skall närvara vid muntligförberedelse. För atl förhandsmedgivande skall kunna lämnaskrävs enligt paragrafens motiv atl huvudförhandling hållils. Omförhandsmedgivandet avser skadeförebyggande åtgärd på enskild fastighet tordefrågan vara dispositiv. Som anfört vid 24 8 bör samma reglersom för expropriationsmål gälla för valtenmål såvitt angår domförhet ochmöjlighet alt avgöra frågor vid förberedelse Det saknas anledning atl krävahuvudförhandling - varmed utredningen ej torde avse huvudförhandling i förenkladform för atl förhandsmedgivande skall kunna lämnas. Del ligger i sakens naturall förhandsmedgivande ej skall lämnas utan huvudförhandling då fråga är omupptagande av dämning och andra mera ingripande åtgärder. Beträffande stämningsmålen saknas allanledning atl - genom hänvisning lill 24 8 - för vattenmiålens del ha andraregler än för expropriationsmålen beträffande domförhet och möjlighet attavgöra målen vid förberedelse. 1 paragrafens sista stycke sägs att kallelseskall delges. Enligt 49 8 första stycket får, då besvär anförts,kungörelseförfarande tillämpas i stället för delgivning, någol som kan varanödvändigt när fråga är t. ex. om sänkning av en slörr-e sjö med ett stortantal sakägare. I sådant fall bör - i likhet med vad som gäller föransökningsmål enligl 26 8 - möjlighet finnas atl underrätta parterna omhuvudförhandlingen genom kungörelse. : 3 8. Det anges icke i lagtext ellermotiv, hur fastighetsdomstol vid talan enligt punkterna 3, 4, 6 m. fl. skallfå reda på huruvida förrättning eller ansökningsmål pågår. Utredningens skäl för all utmönstra deninvanda och adekvata beteckningen vattendomstol är icke övertygande. Man ökarförvirringen genom atl skapa olika slags fastighetsdomstolar med olikadomkretsar. Det förefaller därför naturligast att bibehålla beteckningenvattendomstol för den sammansättning av tingsrätt, som skall handläggavattenmäl. hänvisar lill sin tidigareuttalade uppfattning att valtenmål, liksom , i normcJfallel bÖr avgörasmed endast en lagfaren ledamot. Det förefaller osäkert om ulredningenverkligen menar atl sådan sakägare skall delgivas eller om del räcker med atttillställa sakägaren underrättelse på samma sätt som enligt 17 8 tredjestycket. Skäl för formlig delgivning torde saknas. Ersättningsfrågor i valtenmål äruppenbarligen dispositiva och bör kunna avgöras på samma säll som sådana frågori expropriationsmål. Prop.1981/82:130 447 bör övervägas vilka frågor i valtenmål som bör kunnaavgöras ulan huvudförhandling och av ordföranden ensam eller eventuellt medannan förenklad sammansättning av domstolen. Utan att delnämns något därom i motiven innebär VL-förslaget i denna del en väsentligförändring av vad som gäller enligt 11 kap. 67 8 första slycket VL. Rekvisitet"när skäl därtill äro" har fallit bort i förslaget. har ipraxis ansetts alt sådana skäl skall vara sakligt betingade omständigheter avbyggnadsleknisk karaktär. Bland annat har risk för överklagande icke godkäntssom skäl för verkställighetslillstånd. Utredningen anser emellertid delföreslagna stadgandets främsta förQänst vara atl det undanröjer riskerna föratl omotiverade överklaganden skall fördröja ell företag. Vattendomstolenavstyrker denna ändring i stadgandets innebörd. Det ärtveksamt om ki-avet på hållen huvudförhandling bör upprätthållas för alla fallav förhandsmedgivande Qfr ovan 24 8). : Vidutformningen av reglerna om förfarandet i valtenmål har utredningen föreslagit,atl bestämmelserna i och FDL blir tillämpliga i så stor ulslräckning sommöjligt och all särreglering på grund av vatlenmålens speciella karaktär endastbör ske för de fall då nämnda bestämmelser ej kan tillämpas. För sådansärreglering har ExL:s förfaranderegler Qänat som förebild. Utredningen föreslår, att tvålagfarna ledamöter skall ingå i domstolens sammansättning i stället för ensåsom . Enligt tingsrällens mening har den nuvarandesammansättningen visat sig ändamålsenlig. Någon säkrare bedömning avvatlenmålen torde ej kunna påräknas genom den föreslagna ändringen. Den kommerdäremot atl göra målbehandlingen mer tidsödande och kostsam. Tingsrätten villdärför i första hand förorda all nuvarande sammansättning bibehålles. Om någonsärregel ej anses lämplig för fastighetsdomstol som dömer enligt vallenlagenbör i stället domförhetsreglerna i FDL ändras till i överensstämmelse med desom nu gäller för vattendomstol. Även i de mål som handläggs av fastighetsdomstoltorde för övrigt "andremannen" ofta med fördel kunna undvaras. I vartfall synes böra övervägas, om icke möjlighet borde införas för ordföranden särskilda skäl bestämma alt endasl en lagfaren ledamot skall ingå idomstolen. I likhet med gällande VL 11: 27 2 mom. första slycket bör i VL-förslagets 18: 12p. 3 föreskrivas, all ansökan skall innehålla en så fullständig redovisning sommöjligt av den eller de fastigheter som berörs av företagel jämte namn ochadress på såväl vederbörande ägare som berörda innehavare av särskild rätttill fastigheterna. Ulredningen föreslår beträffandeansökningsmålen (VL-förslaget 18:24 Iredje styckel) i överensstämmelse mednuvarande VL 11:40 2 mom. andra slycket förbud mot måls avgörande på grund avparts medgivande eller uteblivande och mot sladfästelse av förlikning vidmuntlig förberedelse. Avsikten får antagas vara att detta förbud skall gällaäven vid skriftlig förberedelse och vid huvudförhandling i förenklad form,vilket uttryckligen bör framgå av lagtexten. Enligl 18:45 i VL-förslaget skallsamma regel gälla stämningsmålen. Någon motsvarighet till nuvarandebestämmelsen i VL 11:80 om möjlighet att avgöra stämningsmål utanhuvudförhandling har ej införts i förslaget. Denna möjlighet utnytQas främst ivissa mål om bestämning av avgifter men har för domstolsarbetel som helhetingen slörre praktisk betydelse. Etl genomförande av VL-förslagets prövningssystem kanmedföra att Prop.1981/82:130 448 domstolarna får en icke obetydlig mängd mål avseende någoteller några anspråk på inlrångsersätlning och skadeförebyggande åtgärder. Skalldomstol såsom ulredningen föreslagit även pröva frågor om ersättning förkostnader, som uppkommer vid tillståndsprövning, torde domstolarna även få enhel del mål som enbart rör sådana kostnader. Från processekonomisk synpunktmåsle det vara fördelaktigt alt sådana frågor, i den mån tvist ej föreliggermellan berörda parter, kan prövas av ensamdomare vid skriftlig eller muntligförberedelse eller huvudförhandling i förenklad form enligt reglerna fördispositiva tvistemål i RB 42 kap. Av samma skäl bör möjliggöras, att sädanafrågor även om de är tvistiga kan avgöras av domstolen ulan huvudförhandlingunder fömtsättning att samtliga berörda parter samtycker därtill. För möjligheterna att sålunda förenkla prövningen avmedgivna skadeanspråk liksom för skadebehandlingen över huvud - är det avslor vikt hur skyddet för panträltshavare utformas. Före kunde vattendomstolenbestämma skadeersiittning på grundval av överenskommelse mellan sökande ochsakägare saml behövde endasl beakla borgenärernas intresse genom eventuellföreskrift om nedsättning av ersättningsbelopp. För borgenärerna fanns i sädanafall möjlighet att påkalla ny värdering enligt dåvarande VL 9:73, någol sompraktiskt taget aldrig förekom. De efter förebild i ExL genomfördaändringarna i VL med s.k. oskadlighetsprövning m.m. medför atl ,då fastighet besväras av inteckning och del ej är väsentligen ulan intresseför borgenärernas rätl, alltid måsle pröva ersättningens slorlek frånsett defall då medgivande inhämtas från borgenärerna. Ulredningen har efter kritikmot sistnämnda regler i VL föreslagil återgång till de före gällandereglerna för de fall särskild uppgörelse träffats mellan parterna men i övrigtbibehållit den i gällande VL 11:60 femte stycket föreskrivna oskadlighetsprövningen(18:38 tredje och Qärde styckena VL-förslaget). Om oskadlighetsprövningenfyller något verkligt behov är tveksamt. Regeln härom torde, med hänsyn tillstadgandet i 18:38 andra stycket i förslaget, få praktisk betydelsehuvudsakligen i de fåtal fall då sökanden närstående motparter ej vill få sinaanspråk prövade i målet. Om regeln ulgår ur förslaget vinnes även den fördelen,att frågor om medgivna anspråk kan avgöras vid förberedelse ellerhuvudförhandling i förenklad form, om föreslaget förbud häremot också får utgåi enlighet med vad ovan anförts. I VL-förslaget 18:39 harföreskrivits skyldighet för domstolen att vid bestämmande av ersättninguppskatta såväl fastighetens värde som värdet av särskild rätt som skadas. Skallersättning utgå lill innehavare av sådan särskild rätt, skall uppskattning ävenske av faslighetens värde ulan den särskilda rättigheten, om fastighetenbesväras av beviljad eller sökt inteckning med bättre rätt och nedsättning aversältning skall ske. Skadorna pä fastigheter i vattenmål är emellertid i regelmarginella och någon sådan värdering som föreskrivs behövs dä oftast icke,varken för ersätlningsberäkningen eller av hänsyn till borgenärerna.Stadgandet kan sålunda medföra atl domstolen tvingas utföra åtskilligtvärderingsarbete till ingen nytta. Parterna måste också inge en hel delmaterial som eljest ej behövts. Nackdelarna härav lorde knappast uppväga defördelar som kan vinnas vid ersättnings betalning och fördelning. Tingsrättenvill därför föreslå atl bestämmelsen endasl skall gälla vid inlösenfall. I vartfall bör den begränsas till att gälla sådana fall, där ifrågavarande värderingbehövs för bestämmande av ersättning eller kan antagas bli erforderlig vidersättnings fördelning enligl VL-förslagets 19 kap. 1981/82:130 449 Utredningen har för vattenmålens del ej velatföreslå någon motsvarighet fill ExL;s utredningsbeslut. Tingsrätten delarulredningens uppfattnng i denna fråga och vill understryka vikten av att någonsådan bestämmelse ej föreskrivs för vattenmålen. Talanom ersättning och skadeförebyggande åtgärder på gmnd av oförutsedd skada skallenligt VL-förslaget väckas genom stämning. Enligt gällande VL behöver anspråkpå ersättnng för sådan skada endasl framställas genom en enkel skriftliganmälan, som sakägaren inte sällan skriver själv. Någon olägenhet av attbibehålla denna ordning torde ej uppkomma. Anhängiggörande genom stämning ärdäremot ägnat att försvåra för enskilda sakägare att tillvarata sin rätt ochtorde även fördyra förfarandet. Enligt tingsrättens mening bör därför sådanaanspråk även i fortsättningen kunna anhänggigöras genom skriftlig anmälan.Detsamma bör gälla skadeförebyggande åtgärd, som ej berör tredje man. Domstolsverket:Verket delar uppfattningen atl fastighetsdomstol vid prövningen av vattenmålskall ha den sammansättning som anges i 3 8 lagen (1969:246) om domstolar ifastighetsmål. Det måste vara en fördel om domstolen vid dessa ofta svåra ochomfattande mål till viss del har kollegial sammansättning. : blir nu av vattendomstolarna oftaförordnat som sakkunnig i frågor som rör isförhållanden, vattengrumling ochklimat. Dä avses i regel både tillståndsprövning och skadereglering. Därvid harSMHI byggt upp en organisation med omfattande fältverksamhet somgivit erfarenhet och kunskaper. anser att den nya vattenlagen bör utformasså att dessa resurser las tillvara. SMHLs roll i samband med utredningar införvattenmåls behandling i fastighetsdomstol bör klargöras genom tillägg i 18 kap.25 8 lagförslaget. Lantbruksstyrelsen:3 8 6 p. Avloppsutsläpp i dike eller ledning ingående i markavvattningsföretagskall enligt förslaget prövas i stämningsmål. Om lantbruksslyrelsens förslagatt bibehålla kombinalionsföretag vinner gehör (se avsnittet 9 kap. 4 8 förstastycket), bör sådant utsläpp prövas vid förrättning. Fiskeriintendenteni Övre norra distriktet: 12 8. Paragrafen behandlar bl. a. frågan omskadeförebyggande åtgärder som alternativ till ersättningar (sid 379). Dennamöjlighet är viktig ur fiskets synpunkt. Under senare är har i flera fall frånsakägarnas sida framförts önskemål om åtgärder för fisket i stället förpenningersättningar. Detta har bl. a. framförts i målet om Storavan-Uddjaursregleringar, där sakägarna, för all kompensera fiskeskadorna, enhälligt begärtutsättning av öring i stället för penningersättningar. Sökanden motsatte sigdock ålgärdsprincipen. Domstolen dömde ut penningersättningar och gav således företrädeåt denna ersättningsprincip. Del är viktigt atl principen om åtgärder gesföreträde före penningersättningar, om det kan ske utan alltför stora ökadekostnader för sökanden. Någon direkt jämförelse skall dock ej behöva göras. Dettorde vara självklart atl åtgärder är en bäitre ersätlningsmelod, genom alt deger en bestående kompensation även för kommande generationer. Allteftersomfiskeriforskningen framskrider, torde också möjligheterna till ändamålsenligaåtgärder bli större. Paragrafen motsvarar 11:45 i nuvarandevattenlagen vilket bl.a. ger möjlighet till förordnande ang. utredningar omskador på fisket. Fiskeriintendenteni Östra distriket: 25 8. Paragraten motsvarar i väsentliga delar 11 kap. 45 8i den nuvarande vattenlagen. Det bör i sammanhanget framhållas vilkengmndläggande betydelse i 11:45 vattenlagen har för 29 1981/82. 1981/82:130 450 delarav fiskeriintendentorganisationens verksamhel. Bestämmelsen utgör den formellafömtsättningen för hela det utredningsarbete rörande skador pä enskilt fiskesom bedrivs av särskilt anställd personal vid vissa fiskeriin-tendentsdislrikt.Det är av stor vikt alt nu föreslagen paragraf inle i något avseende framdelesförsvårar utredningsarbetet i vatlenmålen. i : 54 8. Paragrafenföreslås reglera frågan om domstols möjlighet att ändra förrättningsmansbeslut. I motiveringen till förslagel har därvid anförts att vid bifall tillelt yrkande i fastighetsdomstolen om utökning av ett dikningsföretag tillytterligare mark, bör domstolen l.ex. utan särskill yrkande kunna föreskrivaändringar som hänför sig lill en helt annan del av berört område, exempelvisutvidgning av vissa sektioner i dikets nedströmsdel. Utredningen har framhållitatt den ifrågavarande regeln bör tillämpas restriktivt. Enligl mening bör härjämte detuttryckliga förbehållet göras för regelns användning atl det är uppenbart attde påtänkta ändringarna inle kommer att medföra skada å fastigheter nedströmseller att dessas ägare medgivit åtgärden. i : Utredningenhar ansett del vara lämpligast alt vallenmålen koncentreras lill en hovrätt ochföreslagit all fullföljd i vattenmäl skall ske lill . Anledningenlill alt denna domstol valls är att överprövning av valtenmål sker där.Vidare föreslås att även överprövning av miljöskyddsmål sker i denna domstol underfömtsättning all utredningens förslag om koncentration av dylika mål lill sexfastighetsdomstolar följs. Frågan om gemensam överprövning av vatten- ochfaslighelsmålen får enligt ulredningen eventuellt tagas upp lill förnyatövervägande. Tradition och sektoriella lyngdpunktsvärderingarkan synas tala för att och väljs som säte även för en"ny" vattenöverdomslol. anser dock att tyngre skäl fördelta saknas. I stället bör utgångspunkten för lokaliseringen främst vara ensträvan att ta varje tillfälle till aktiva lokaliseringsinsatser för att främjaen önskvärd regional utveckling. Detta bör naturligtvis inle minst gällastatlig verksamhet. Från en sådan utgångspunkt talar flera skäl för atlSundsvall väljs som säte för den nya och för överprövning avfastighetsmål i miljöskyddsärenden. Följande skäl åberopas. Hovrätten i har endasl tvåavdelningar. En utökning med ytterligare en avdelning är önskvärd då manhärigenom erhåller administrativa fördelar som ökad flexibilitet och minskadkänslighet vid sjukdom m. m. Det har vid ell flertal tillfällen vidtagitsåtgärder för att avlasta . Som exempel kan nämnas inrättande avhovrätten för Nedre och den successiva utökningen av dessverksamhetsområde. Om ytterligare avlastning är önsKvärd är vatlenmålen enmålgrupp som med fördel kan överföras fill annan hovrätt då målen i regelavgörs utan syn eller huvudförhandling. RegionalpolitisKa skäl talar för alt domstolen börförläggas till . En sådan lokalisering ligger i linje med detregionalpolitiska målet om all utlokalisera förvaltning från tillprimära centra i stödområdet. I synnerhet nya verksamheter bör enligtstatsmakternas beslul förläggas utanför de tre storstadsområdena. Den redanbeslutade ullokalisering-en av statlig förvaltning till Sundsivall har ännuinte genomförts enligl de urspmngliga planerna. Enligt nyligenreviderade prognoser väntas /ännu ha lägreförvärvsfrekvenser än riks- Prop.1981/82:130 451 Närmare 2000 nya arbetstillfällen skullebehöva tillföras regionen för atl nä riksgenomsnittet. Fortsattaregionalpolitiska insatser är därför nödvändiga i /, varvidutlokalisering av vattenöverdomstolen i samband med att en ny vattenlag införsbör ses som en naturlig åtgärd. i län:Utredningen föreslår att överprövning av fastighetsdomstolarnas avgörandenskall samlas lill en domstol, . Till detta vill länsslyrelsenanföra följande. Vattenkraftsresurserna är i södraSverige nästan fullständigt utnylQade för elproduktion.