prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — diskuterades iradioutredningens betänkande (SOU 1977: 19) Radio och TV 1978-1985, där det bl.a. framfördes alt denna teknik börutnyttjas för att erbjuda döva och hörselskadade texlsätlning av program,nyhetsservice m.m. I proposifionen 1977/78:91 om radions och televisionensfortsatta verksamhet nämndes text-TV som en viktig reformåtgärd och särskildamedel beräknades för en försöksverksamhet inom Radio.Försöksverksamheten med lexl-TV-sändningar inleddes . Föredraganden påpekadeockså att ell utnyttjande av text-TV aktualiserar stäUningstaganden i ettantal principfrågor, som l.ex. vem som skall ha 1981/82:100 Bilaga 12 165 ansvaret för sändningarna. En utredning om dennaoch andra frågor om ny teknik inom medieområdet aviserades. Är 1978 tillsattesinformalionsleknologiulredningen (U 1978:12) med uppdrag bl.a. all diskuteralexl-TV:s roll i ett större mediesammanhang och pröva vilka regler som börgälla för innehållet i text-TV-sändningar. Utredningen avgav sitlslutbetänkande (SOU 1981:45) Nya medier - text-TV, teledata. I betänkandetredovisar utredningen bl.a. sina ställningstaganden beträffande text-TV:s tvähuvudsakliga användningsområden, programlextning och textsidor medinformation. När det gäller programtexlning och liknande tjänster, som t. ex.textade kommentarer lill program, anser utredningen att uppgiften har en sänära anknytning till programverksamheten att del är naturligt att den fullgörsinom och enligl de regler som gäller för TV-verksamheten iövrigt. Textsidorna däremot har en funktion som i vissa delar liknar teledalasoch tidningarnas. En särbehandling av textsidorna skulle emellertid på nuvarandetekniska nivå stöta på praktiska svårigheter menar utredningen. Del skulle varasvårt att i lagstiftningen skilja text-TV-sändningar från vanligaTV-sändningar. Båda överförs med hjälp av den vanliga TV-signalen. Vidare ärkapaciteten myckel begränsad varför intresset för etablering i andra formerinle kan förväntas bli stort under nuvarande förhållande. Utredningens slutsats äratt skall ansvara för lext-TV-sändningarna under innevarandeavtalsperiod och all verksamheten bör ges hög prioritet med hänsyn till denbetydelse den har för döva och hörselhandikappade. Utredningen lar inteställning lill vilket programbolag som skall ansvara för verksamheten (SVTeller ). Verksamheten förutsätts finansieras inombefintliga ramar. Utredningen föreslårockså att Tidningarnas Telegrambyrå (TT) bereds utrymme i texl-TV-sändningarna,på samma säll som sker i ljudradion. Utredningen anser alläven press, organisationer och myndigheter bör kunna ges utrymme men inom delför rundradion gällande regelsystemets ram. Skulle de beredas egetsändningsulrymme måste detta regleras utanför radiolagen genom särskildalagföreskrifter. Efter remiss haryttranden över informalionsleknologiulredningens förslag i den del det avserlexl-TV avgells av justitiekanslern. hovrätten jör västra , teteverket,statskontoret, , delegationen jör vetenskaplig och tekniskinformationsförsörjning, , yttrandefrihetsutredningen (Ju1977:10), . , , (), i , (), Centralorganisationen SACOISR, Konstnärliga ochUtterära yrkesutövares samarbetsnämnd (KLYS), ,, Svenska annonsörers förening, reklambyråförbund.Svenska tidningsutgivareföreningen. Prop.1981/82:100 Bilaga 12 166 Härutöver har skrivelsersom behandlar lext-TV-frågan kommit in från . , , Kommunala informatörers förening och . Fiertalel remissinstanserär positiva lill utredningens förslag alt ansvararför text-TV under innevarande avtalsperiod och all verksamheten finansierasinom befintliga ramar. När del gäller finansieringen påpekar att denökning av sändningstiderna som anges i betänkandet, skulle öka driftkostnadernamed 3 milj.kr. lill skillnad frän utredningens beräknade 2 milj.kr. Någraremissinstanser invänder mol utredningens förslag all verksamheten skallfinansieras inom befintliga ramar. I slällel bör ökade medel anvisas det ellerde programbolag som ansvarar för text-TV-verksamheten, menar bl.a. TCO, KLYS,och Hörselfrämjandet. Statskontoret anser allbeslutsunderlaget inle medger något ställningslagande till frägan om lexl-TVkan finansieras med en omfördelning av resurser inom Radiosprogrambolag. Några remissinstanser haruttalat sig om möjligheterna lill regional text-TV, som en möjlig och önskvärdutveckling , däribland , och . Frågan om TT-sändningarbehandlas endast av ell fåtal instanser. SR anser att TT bör ges utrymme ilexl-TV på samma villkor som gäller för TT:s nuvarande sändningar i ljudradion. TT ställer sig helt bakomutredningens förslag att TT bereds utrymme i lexl-TV-sändningarna. SACOISRanser all förslaget är godtagbart för innevarande avtalsperiod men allTT-sändningar i text-TV pä sikt bör ha en annan huvudman än . SR anser i likhet medutredningen all TT bör ges utrymme i lexl-TV pä samma viUkor som gäUer för TT:snuvarande sändningar i radio. Av TT producerade nyhetssidor skulle sålundakunna komplettera SVT:s egen nyhets- och informationsverksamhet. Vissa slagstjänster skulle kunna handhas av TT som l.ex. börsnyheler och valutakurser.Härom kan särskilda avtal slutas mellan SVT och TT, anser SR. SR delar utredningensbedömning all åven pressorganisationer och myndigheter bör kunna ges utrymmeinom del regelsystem som gäller för radio-och TV-verksamheten. Deavgiftsfinansierade bolagen är enligl sina avtal med staten skyldiga att sända bl.a. statlig myndighetsinformation. Dettasker nu enligt föreskrifter och uppkommen praxis. bör på samma sättupplåtas för sådana meddelanden när lexl-TV nått ut till den större delen avlandels hushåll. De användningsområden förtext-TV som är möjliga inom utbildningsradions område behandlas inle ibelänkandet, påpekar () i SR:s remissvar ochförutser stora användningsmöjligheter för text-TV inom utbildningsområdet,såväl i anslutning fill radio- och TV-program som i form av kringinformaliontill lärare och studerande. Prop.1981/82:100 Bilaga 12 167 också inlett en begränsadförsöksverksamhet som är inriktad dels mol högskola och vuxenutbildning, delsmol hörselhandikappade och invandrare inom ungdomsskolan. T.v. finansieras dennaverksamhet med ell anslag ur fond för forskning och utveckling. Ifortsättningenkommer UR all i sina anslagsäskanden även räkna in kostnader för en utveckling av lext-TV-program. SR bedömer i likhetmed UR denna verksamhet som ett viktigt försöksområde som bör ges möjligheterlill en användning i större skala allteftersom lexl-TV:s utbredning gör dettamotiverat och resurslillfiödel så till-låter. Endast tvåremissinstanser, SAF och Svenska annonsörers förening, år helt negativa lill utredningsförslaget.SAF anser att det är fel all helt blockeraanvändningen av text-TV för andra än . sändare av lexl-TV skulle stimulera lillkonkurrens i utbudet och leda till störremångfald och skapa bättre förutsättningar för ell konsumenlanpas-sal utbud.Svenska annonsörers förening förordar också en friare användning av text-TV, där regeringen förmedlarkoncessioner för text-TV-sändningar,saml all reklam tilläts i såväl text-TV som teledata. 1978 årsriksdagsbeslut (prop. 1977/78:91, KrU 1977/78:24, rskr 1977/ 78:337) om radionsoch televisionens verksamhet anger hur verksamheten skall byggas ul ochförbättras /79-1985/86. har i enlighet med förslag i1981 års budgetproposition (prop. 1980/ 81:100 bil. 12 s. 84) förlängts lilloch med /89 med reformkravet oförändrat. Utbyggnaden gäller en ökning avdistriktens andel av riksprogramproduklion från tiU . De regionalanyhetssändningarna i TV byggs också ut för all omfatta samtliga distrikt.Denna senare utbyggnad behöver dock inle vara genomförd vid avtalsperiodensslut. De kvalilelsförbällringar som särskill angetts är en ökad frilansmed-verkan och en störreandel gestaltande inslag. Ökad programverksamhet för vissa publikgrupper skalleftersträvas och lokalradion skall tillföras resurser som gör det möjligt allsuccessivt förverkliga de mål som sattes upp för lokalradion riksdagsbeslut (prop. 1975:13,KrU 1975:6, rskr 1975:82). Förlängningen avreformperioden innebär att de avsedda reformerna förverkligas under en tre årlängre period än vad som avsågs . För att kunna genomföra dessa skallSveriges () erhålla ett åriigt reformlillskoll om 2,. Om statens avtal med SR och dessprogrambolag förlängs efter /86 bör företaget kunna räkna med samma årliga reformpåslag t. o. m. budgetåret1988/89. Den ekonomiskautvecklingen har ökat kravet på rationaliseringar inomdel statliga området. Samma krav har också ställts på genom riksdagsbesluteti anslutning till förslagen budgetproposi- Prop.1981/82:100 Bilaga 12 168 tion (s. 85) genom vilket SR ålades all genomförarationaliseringar motsvarande en årlig anslagsminskning . Dettarationaliseringskrav kvarstårpå oförändrad nivå för nästa budgetår. SR har kompenseratsför automatiska kostnadsökningar på driftsidan efter eltpar olika modeller . Under budgetåren 1978/79-1980/81 har SR:skompensation bestämts av den allmänna kostnadsutvecklingen som den avspeglarsig i konsumentprisindex. Delta har för SR:s del inneburit en betydande överkompensation iförhållande lill företagels faktiska kostnader. Jag föreslogdärför i 1981 ärs budgetproposition (s. 85-86) en övergång till denjusterade index som regering och riksdagbeslutat skall gälla för basbeloppsberäkningar. Jag anmälde också i delsammanhanget all jag hade för avsikt alt under del närmaste året noggrant följa kostnads- och indexutvecklingenoch undersöka lämpligheten av andraformer av index. De undersökningar jag har gjort under del gångna året visar att även den nuvarandekompensationen för automatiska pris- och löneökningar på ell för SRgynnsamt sätt avviker från den verkligakostnadsutvecklingen. Huvudorsaken fill detta är aft basbeloppsindex är knutenlill den allmänna kostnadsutvecklingen medan SR:s automatiska kostnadsökningar till stor del ärberoende av löneutvecklingen. Jag anser att delär viktigt med ett automatiskt verkande kompensationssystem för att SRskall kunna planera sin verksamhet. Det är också viktigt att delta system igörligaste mån följer den fakfiska kostnadsutvecklingen inom verksamheten.Jag föreslär därför en kombinerad pris- och löneindex, där hänsyn tas både lillhur stor del av SR:s budget som utgörs av löner och lill lönebilden inomföretaget. En sådan index har tagits fram i samarbete mellan SR och statisfiska centralbyrån. Den bör tillämpas /83. Genom deförändringar som beslöts av har SR fått myckel godaplaneringsmöjligheter. Jag anförde budgetproposition (s. 86) attdel är angeläget att SR redovisar hur man har förverkligat sina planer, hurmedel för reformer har använts, vilka investeringar som har gjorts och hurrationaliseringarna har genomförts. På samma sätt måste reform- ochralionaliseringsplaner redovisas i SR:s anslagsframställning. I åretsanslagsframställning och i en kompletterande skrivelse har SR lämnat sådanaredovisningar. Till dessa har fogals motsvarande redovisningar från deprogramproducerande dotterbolagen. Det planerings- och redovisningsarbetesom sålunda har kommit igång bör enligt min mening kunna vidareutvecklas. Beträffanderalionaliseringsplanerna delar jag SR;s uppfattning. Jag instämmer också i deluppställda kravet att ralionaliseringsmålen skall näs utan attflexibiliteten i medelsanvändningen minskar. Jag betonar vidare viklen av attSveriges Riksradio (RR) och () startar elt brett samarbete. Jag noterardärför med tillfredsställelse att de Prop.1981/82:100 Bilaga 12 169 båda förelagen har enats om del materiellainnehållet i elt samarbelsavtal som gäller program, teknik och lokaler. Detbör kunna medföra betydande rationaliseringsvinster för båda programbolagen. Med det nuvarandefinansieringssystemet för är del viktigt att avgiftskontroll och avgiftsuppbördär så effekfiv som möjligt. har ålagts dels all rationaliseraavgiftsuppbörden, dels all intensifiera avgiftskonlrollen, framför allt genomkampanjer mot avgiflsskolk. har den 1 juli 1980-den30 möjlighet att bedriva försöksverksamhet med särskildavgiftskonlroll genom pejling. Dennapejling ingår enligl min uppfattning som ell viktigt moment ieffek-fiviseringen av avgiftskonlrollen i kombination med annonskampanjer och medverkanfrån programbolagen inom SR. Kampanjen molavgiflsskolk har visat sig vara framgångsrik. Enligl vad jag har erfarit har under föregåendebudgetår antalet nyanmälda TV-innehav med40000 överstigit den normala, förväntade ökningen. När del gäller färg-TV-lillägg är motsvarande siffra57000. Delta torde innebära all skolkkampanjenunder föregående år ökade intäkterna med ca 32 milj.kr. Jag avser återkomma till regeringen i denna frågaföre försöksperiodens slut den 30juni 1983. Jag ulgår från all redovisar sina erfarenheter av försöksverksamheten,liksom förslag lill hur framlida bekämpning av avgiflsskolkel börutformas. Nuvarande organisation avavgiflsuppbörden bör behållas. Jag anser dockatt det pågående ralionaliseringsarbelet inom när det gäller uppbördensorganisation m. m. bör intensifieras. Jag övergår nu lillall behandla ell par olika områden av SR:s verksamhet som på olika säll har aktualiseratsunder året. () har bedrivit försöksverksamhet med text-TV sedan år 1978.Verksamheten omfattar programtextning och ca 100 textsidor med nyheter och annaninformation som förnyas konfinueriigl. Vidare sänds textade kommentarer lill vissa sportsändningar och andra program avevenemangskaraklär. Dessutom harSveriges Utbildningsradio (UR) inlett viss försöksverksam-hel i samband med program dels för högskola ochvuxenutbildning, dels förhörselhandikappade och invandrare inom ungdomsskolan. Informalionsteknologiulredningens(U 1978: 12) förslag beträffande lexl-TV i betänkandet (SOU 1981:45) Nya medier - text-TV,teledata innebär all verksamheten även i fortsättningen under innevarandeavtalsperiod förläggs lill något eller några av SR:s programbolag. Flertaletremissinstanser har ställtsig positiva till detta. Jag ansluter mig lillutredningsförslaget beträffande organisafion och finansiering av text-TV. är ett utomordentligt viktigthjälpmedel för döva ochhörselskadade. Programlextning med hjälp av text-TV, liksom textadekommentarer lill vissa program bördärför kunna ges hög prioritet. Textsidor med nyheter och annaninformation är ell viktigt Prop.1981/82:100 Bilaga 12 170 komplementlill SR:s service lill denna grupp. Även för utbildningsprogrammen öppnartext-TV intressanta möjligheter. Jag ansluter migockså lill utredningens förslag all verksamheten under innevarandeavtalsperiod bör bedrivas av SR:s programbolag inom befintliga ramar och lyda under SR:sregelsystem. Jag anser vidare, ilikhet med utredningen, all Tidningarnas Telegrambyrå (TT) bör kunnaberedas utrymme i lext-TV-sändningarna på i princip samma säll som sker iljudradion. Jag förutsätter att denna fråga - på sätt som SR har angett i sitl remissvar- kommer all lösas genom särskill avtalmellan SVT och TT. En fråga som fleragånger har behandlats av är TV-överföring av scenleater. I samband medriksdagsbehandlingen av radio- och TV-frågor erinrade om tidigare uttalandenbeträffande önskvärdheten av all de statsunderstödda teatrarnasföreställningar också når en stor publik ute i landet (KrU 1980/ 81:22, rskr 1980/81:175). Jag anser att ellsamarbete mellan SR och framför allt Operan och Dramatiska teatern är mycket viktigtfrån kulturpolitisk synpunkt. har utvecklingen kommit längst när detgäller lyrisk teater, där ell anlal föreställningar har anpassats förTV-inspelning på såväl Operan som Drotlningsholmstealern. 1 sin planering förinnevarande budgetår redovisar SR att man har för avsikt all fortsätta all etablerasamarbete med scenteatrarnaför all producera TV-anpassade överföringar. Genom deöverföringar som görs vinner man erfarenheter och ömsesidig förståelse för deolika hänsyn som måste las för att en bra scenföreslällning skall kunna blilyckad också i en TV-sändning. Samarbetet underiättas också av del avtal förTV-överföring av lyrisk teater som slöts mellanTeatrarnas riksförbund och Svenska tealerförbundel. planerasTV-överföring av ell tiotal opera- och baletlföresläll-ningar vilket måste anses varatillfredsställande. Jag anser att det ärangelägel aft även Dramatiska teaterns produktion kommer en störrepublik lill del. förbättrat samarbete mellan SR och Dramatiska teatern bör därför eftersträvas. Deinvändningar som har rests molTV-överföring av scenleater gäller främst en direktöverföring avscen-föreställningen ulan anpassning fill TV-mediel. Sådana överföringar avsesemellertid inte här. Vad som bör komma i fråga är i. slällel föreställningar som låter sig anpassas till och bearbetas förTV-mediel. När del gäller videoområdet har jag tidigarenämnt att videogram-utredningens (U 1977:05) slutbetänkande (SOU 1981:55)Video f.n. remissbehandlas.Jag vUl dock redan nu poängtera alt SR:s program i video-gramform skuUe varaelt viktigt och värdefuUt tUlskolt till del samlade videogramutbudet ochatt det får anses ingå i företagets uppgifter att medverka fill delta. Del är därför ytlersl angelägel all de pågåendeupp-hovsrätlsförhandlingarna inom SR-koncernenleder till ell snabbi resultat. Prop.1981/82:100 Bilaga 12 Jag övergår nu tillfrågan om tilldelningen av medelför den avgiftsfinansieradeverksamheten för nästa budgetår. Mina förslag (i milj. framgår avföljande sammanställning. , , , radionämnden 89,9' 222,6 1 466,9" ' Inkl. kostnader för MV 2,2 " Inkl. 3,3 milj. kr. som har anvisats påtilläggsbudget 1 till statsbudgeten för ' Därutöver 9.5 milj.kr. som har begärts för budgetåret1981/82 " Genomsnittligt prisläge /81 Genom del beslut somriksdagen har fattat beträffande en förlängning av reformperioden förSR påverkas också . För att förbättra televerketsplaneringsförulsällningar angavs budgetproposition (s. 92) en plan förinvesteringsnivån t. o. m. /86.1 det sammanhanget föreslog jag ocksåambilionssänkningar jämfört med fidigare planer.Televerket har i sin anslagsframställning redovisat hur man anpassat sig lill den nya investeringsplanen. /83 är invesleringsmedlenberäknade till 83,7 milj.kr. i 1981/kostnadsnivå. Dessutom tillkommer investeringskostnader för mellanvägssändareni , enligl riksdagsbeslut omtilläggsbudget III fill statsbudgeten för /81. harockså, i samråd med SR, begärt 0,4 milj. kr. för uppförande av lokala sändarstationer iGöteborg och . Dessa sändare skulle bl.a. fillåta en mer flexibel planering avlokalradiosändningarna. Televerkethar angett all sändarna kan anses ingå i del fjärde FM-nälel. Sändarna skulleockså kunna användas i s. k. kommunsändningar i stället för den relativt dyrbara tekniken med mobila sändare.I 1981 ärs budgetproposition (s. 91-92) framhöll jag all frågan omuppbyggnaden av elt fjärde FM-näl börprövas i samband med förberedelserna för ell nytt radioavlal. Jag har inte ändrat uppfattning idenna fräga. Konkurrensen om sändningsulrymmeli och kan dock enligl min mening motivera en särlösning. De föreslagna sändarna bör därför kunnauppföras Prop.1981/82:100 Bilaga 12 172 om de kan finansieras inom befintliga ramar, både vadavser investeringar ochdriftkostnader. Milt förslag lillmedelsanvisning för televerkels investeringar uppgår lill 99milj.kr. I medelsanvisningen ingår kompensation för kostnadsökningar. har i sinanslagsframställning begärt all fä utnyttja upp lill 5 milj. kr. av nästa budgetårs medgivna förbrukningför all avbalansera del löpande årets förbrukning samt få rätt alt intill ensumma av 5 milj. kr. utnyttja medel som inte tagits i anspråk ett är delnästkommande budgetåret. Jag anserall en sådan möjlighet att föra högst 5 milj. kr. mellan budgetåren som ell förskoll resp. tillgodohavandebör kunna underlätta administrationen av invesleringsmedlen och förordar därföralt så får ske. Jag förordar vidarealt ell beslällningsbemyndigande om 30 milj.kr. för /84 lämnas lillteleverket. Vid mina beräkningarav drifimedel har jag bl.a. beräknat kompensationför kostnadsökningar. 1 enlighet med vad jag har föreslagit börteleverket också för /83 genomföra en rationalisering av verksamheten motsvarande enbesparing om . Jag vill i dettasammanhang också betona viklen av ell gemensamt kostnadsansvar hos SR och . Åtgärder ochförändringar som vidtas hos deprogramproducerande dotterbolagen inom SR kan ha både kostnadshöjande och koslnadssänkande effekter påprogramdistribution ochprograminsamling inom . Det är viktigt att SR i sin planering beaktar sådana effekter. Mot denna bakgrund föreslår jag att eventuella framlida koslnadsbehov utöver huvudalternativet,dvs. medlen för elt budgetår prisomräknade minus rationalisering, förprogramdistribution och programinsamling inom läcks genom alt medelöverförs från SR lill . För /83 gället dettasädana kostnader som tillkommerutöver de driflkoslnadsökningar jag har beräknat i mitt förslag lill medelsfilldelning. Fr. o. /84 skall en eventuell ökningav kostnaderna för programinsamling och programdistribution utöver huvudalternativet i sin helhet bekostas meden överföring av medel från SR. Jag övergår nu tillfrågan om SR:s lokalbehov och medelstilldelning lill byggnadsstyrelsen.Frågan om utbildningsradions lokalbehov avser jag dock all behandlaunder avsnitt F. Vuxenutbildning. För nästa budgetår har jag gjort upp följandeförslag lill investeringsplan. Prop.1981/82:100 Bilaga 12 Kostnadsram (tkr) Medelsförbrukningen (tkr) ombyggnad av fastighet i fastighet i Förvärv av Som framgår avinvesteringsplanen beräknarjag en medelsförbrukning av 25,5 milj.kr. för nästa budgetår. Under rubrikenProjektering har jag beräknat medel för projektering av sådanabyggnadsobjekl bl.a. inom kvarteret i som ännu inte harredovisats för . Som kommer att framgå vid min behandling avanslaget Byggnadsarbeten inom verksamhetsområde har jag ocksåberäknat medel för ombyggnad ikvarteret i för SVT. Jag vUl i dettasammanhang nämna all jag tidigare i inledningen lill avsnitt B.Kulturverksamhet har aviserat all en översyn bör göras när del gäller möjlighetenlill samverkan i fråga om olika inslilulioners behov av rekvisita m. m. Operan, Dramatiskateatern, Svenska men åven SR och har i dettasammanhang likartade behov, varför ensamverkan kan ge rationaliseringsvinster. Regeringen bör gesbemyndigande all av konjunkturmässiga eller andra skäl anvisayllerligare högst av nu föreslagna tolala investeringsmedel lill ochbyggnadsstyrelsen. I del föregående harjag redogjort för principerna för medelstilldelningen för . Med ellreformpåslag på 2,och ell rationaliseringskrav på blirmedelsfilldelningen 1470,7 milj.kr. för /83 (genomsnilt-ligl prisläge 1980/81). Prop.1981/82:100 Bilaga 12 174 Kompensation för kostnadsökningar börfr.o.m. ske enligt den nya index jag har föreslagit. SR har påregeringens uppdrag redovisat en verksamhetsplan för perioden1982/83-1986/87 för försvarsberedskapen vid koncernen. Jag avser aft återkomma tillden långsiktiga inriktningen av SR:s försvarsberedskap i den proposition omsäkerhetspolitiken och totalförsvaret som regeringen avser all förelägga under våren1982. SR bör hamöjligheter att i koslnadsuljämnande syfte från rundradiofonden rekvirera högst 30 milj.kr. medskyldighet att under nästföljande budgetåråterbetala motsvarande belopp. Denna dragningsrätt skall avse . De medel som erhålls genomutnyttjande av dragningsrätten fårej behållas som elt permanent lån lill koncernen. Med de villkor jaghar angett beträffande ambitionen för radio- och TV-verksamheten och deförulsäftningar man i övrigt har alt räkna med kan TV-avgiften hållasoförändrad under /83. Med hänvisning tillvad jag har anfört och lill sammanställningenhemställer jag all regeringen föreslår all 1. godkännaden nya index för kostnadsökningar för radio- och TV- verksamheten somjag har angett i det föregående, 2. godkänna vad jaghar förordat beträffande lexl-TV, 3. godkänna mitt förslagtill medelsförbrukning för , 4. godkänna minaförslag lill medelsberäkningarför , 5. godkänna vad jag har förordat förteleverket beträffande rätten att förahögst . mellan två budgetår som tillgodohavande resp.lån, 6. medge all televerketlämnas det beslällningsbemyndigande som jaghar förordat,