prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — 1.4.4 ADB-personalens geografilska fördelning Den statligt anställdaADB-personalen fördelar sig tämligen ojämnt över landets regioner. Av tabell 12framgår att det finns en stark koncentration av den statliga ADB-personalentill och (). Nedanstående uppgifteravseende det statliga datorinnehavet är huvudsakligen hämtade urstatskontorets publikation Statliga datorer . 1.5.1 Datorutvecklingen inom den statligasektorn I fanns det inomden statliga sektorn i början av är 1968 ca 84 datorer med ettanskaffningsvärde av 250 milj. kr. Anskaffningsvärdet uppgår till 1514milj. Tabell 13 visar fördelningen av datorutrustning mellan den statligaförvaltningen, de affärsdrivande verken och de statliga bolagen den 1 januari1980 och 1981. Tabell 13.Datorutvecklingen inom den statliga sektorn Andel (%) hyrd i milj. kr. ' Inkluderar riksdagensverk. Exkl. Svenskt stål AB. 1.5.2 Terminaler och dataregistreringsutrustning Nedanstående tabellhämtad ur Statliga datorer 1980 visar antalet terminaler ochdataregistreringsutrustning samt dessas användningsområde den 1 januari 1980.Av antalet terminaler var anslutna via telenätet. Prop.1981/82:100 Bilaga 3 Gemensamma frågor Terminaler ochdataregistreringsutrustning inom den statliga sektorn Dataregistre- Bådadelar Totalt ring ' Inkluderar postverketskassaterminalarbetsplatser. ' Av angivet antal tillhör ca 2000statliga bolag. 1.5.3 Datorleverantörernas marknadsandelar i denstatliga sektorn Figurerna nedan visar datorleverantörernasvärdemässiga marknadsandelar inom den statliga sektorn. Figur 2 visarutvecklingen medan Figur 3 visar förhållandet och1981-01-01. 75- 70- 65- 60- 55- 50- 45- 40- 35- 30- 25- 20- 15- 10-j , '~---:!t Leverantöremasvärdemässiga marknadsandelar av installerade statliga datorer under åren1969-1981. är terminalutrustning inkluderad.Svenskt StålAB är ej inkluderat. 1981/82:100 Bilaga 3 Gemensammafrågor -------- 1------ , Totalvolym = 1 359 milj. kr. Totalvolym= 1 514 milj. kr. Leverantöremas värdemässigamarknadsandelar av installerade statliga datorer och terminaler. Svenskt StålAB är ej inkluderat. 1.5.4 Behov av ADB-utrustning Tabell 15 och 16 nedanvisar det beräknade anskaffningsbehovet av ADB-utrustning för civilastatsförvaltningen respektive försvaret. Uppgifterna för civilastatsförvaltningen är hämtade från statskontorets anslagsframställning /83 avseende reservationsanslaget Anskaffning avADB-utrustning. Detta behandlas i bil. Uppgifterna avseende försvaret ärhämtade ur Försvarets rationaliseringsplan 1981, som utarbetats av försvaretsrationaliseringsinstitut (FRI). Tabell 15.Anskaffningsbehov av ADB-utrustning för civila statsförvaltningen (exkl. affärsverken)1981/82-1986/87 (milj. ' Uppgifterna är osäkrafrån och med /84. Erfarenheten visar atträtt stora förskjutningar av anskaffningar sker mellan åren. AnskafTningsbehov' av ADB- 1981/82-1986/87 ' Exkl. 10 milj. kr. 1982/83-1986/87. Uppgifterna är osäkrafrån och med /84. 1981/82:100 Bilaga 3 Gemensamma frågor 68 Tabell 17 visarinvesteringarna i ADB-utrustning uppdelat på olika syften. Uppgifternaavser endast den civila statsförvaltningen. .Anskaffningsbehovet förADB-utrustning i den civila statsförvaltningen (exkl. affärsverken) uppdelat påolika syften för investeringen 1981/821982/83 Anskaffningar i besparingssyfte 15 1.5.5 Datorernas geografiska fördel/ung Figur 4 visar de statligadatorernas geografiska fördelning . Cirklarna representeraranskaffningsvärdet för den generellt användbara ADB-utrustningen inomstatsförvaltningen inkl. affärsverken och riksdagensverk. Endast datorer med ett anskaffningsvärde av . Terminaler är således inte medräknade. Den statliga datorutrustningen är spridd på ett 30-tal orter.De 14 orter som är medtagna påkartan svarar för och de fyra orterna med de största anskaffningsvärdenaför av det totala anskaffningsvärdet på ca 1115 milj. kr. Sammanräkningarna bygger på uppgifter hämtade urStatliga datorer 1981. 1981/82:100 Bilaga 3 Gemensamma frågor Cirklarna motsvarar ett sammanlagt värde av1059,7 milj. kr. Anskaffningsvärdetav datorer vid de fyra orterna med de största anskaffningsvärdena (tillsammansca av totala anskaffningsvärdet). 641,3milj. 116,5 milj. kr. 75,8 milj. kr. 39,8 milj. kr. ' Affärsverken utgör ungefär hälften. ADB-personalens' omfattning (antal) för demotsvarande fyra länen (tillsammans av all statlig ADB-personal). ' Se även avsnitt 1.4. Geografisk fördelning av datorer inomstatsförvaltningen (inkl. affärsverken och verk) den I januari 1981räknat pä anskaffningsvärdet. Prop.1981/82:100 Bilaga 3 Gemensamma frågor 70 2 Information om enskilda myndigheter ochADB-system Redovisningen omfattartvå avsnitt. Det första, avsnitt 2.1, innehåller uppgifter om ADB-verksamhetenskostnader och huvudsakliga inriktning vid de ADB-användande myndigheterna ellerde myndigheter som centralt ansvarar för en sådan verksamhet. I avsnitt 2.2beskrivs viktigare ADB-system i drift eller under utveckling. Med viktigareADB-system avses de som medför höga kostnader, "akfivt" berör störregrupper i samhället eller kan anses väsentliga av andra skäl. 2.1 De ADB-användande myndigheterna Här sammanställt materialbygger huvudsakligen på uppgifter frän myndigheternas anslagsframställningarför /83. Materialet har kompletterats genom förfrågningar hosmyndigheterna eller via andra informationskällor. Myndigheter med enADB-kostnad som uppges överstiga . för något av budgetåren 1980/81,1981/82 eller 1982/83 redovisas. Sammanställningen avserfrämst kostnader för ADB-verksamheten. Större förändringar i verksamheten denärmaste åren avspeglas delvis i beloppet för anskaffning av utrustning. Vidareanges kortfattat huvudsakliga användningsområden. En hänvisning ges tillavsnitt 2.2 vid viktigare ADB-system. De redovisade kostnadernaför ADB-verksamheten inkluderar inte alltid personalkostnader. I vissa fallanges detta explicit. Myndigheternas avgifter för anslutning till statensredovisningssystem (System S) och det centrala löneuträkningssystemet (SLÖR)har om möjligt avräknats från kostnaderna. Sammanställningen ärutformad som en tabell, där rubrikerna har följande innebörd: Myndighet Den myndighet som hosregeringen (i anslagsfram- ställning) begärt medel för verksamheten. ADB-kostnader: Uppdelningav ADB-kostnaderna enligt myndig- - Drift heternas uppgifter. - Utveckling (FDC) och datamaskincentralen för administrativ - Ofördelat databehandling (DAFA) redovisastotalkostnaden för myndighetens verksamhet. - 1980/81 Utfall (eller i vissafall anvisade eller budgeterade medel) /81. - 1981/82 Budgeterat eller anvisat belopp för1981/82. Prop.1981/82:100 Bilaga 3 Gemensamma frågor 71 - 1982/83 Ianslagsframställningen begärt belopp / 83; i vissa fall har justeringskett efter kontakt med myndigheten. Vid flera alternativ redovisas beloppetenligt den högsta ambitionsnivån. - 1981/82-1982/83 - 1982/83-1986/87 Belopp för anskaffning av utrustning under budgetåren1981/82 och 1982/83 fill civila myndigheter enligt statskontorets bedömning ianslagsframställningen för /83 avseende reservationsanslagetVIII B2 Anskaffning av ADB-utrustning. Belopp för anskaffning av utrustning under budgetåren1982/83-1986/87 till försvarets myndigheter enligt Försvaretsrationaliseringsplan 1981. För driften utnyttjad egen eller annan statliganläggning eller privat servicebyrå. ADB-verksamhetens inriktning enligt beskrivningdels i anslagsframställningarna dels i statskontorets dokumentationscentral. Noter till redovisningenåterfinns efter redovisningen av varje departements (huvudfitels) myndigheter. 1981/82:100 Bilaga 3 Gemensamma frågor II. C3 O U) i/1 ;- 00 J C « 'c i/1 .X U -.Cl = 00'z:o ,c j«i-a £ .3 " i2 c C a-2 .2 : £ Q to "rt o ._ g c > h D cd a> ' iz> c cd G > 1/0 > .i: o.ii !SS?S ; :S 1. :ocä.2 O.S !.> S" E ! CU C/5 a.M 03 C < c/5 > cd i> OO S u .fe£ > 5 3u t; CTs _ O OOO OO oo 1/ V 00 TTn »/- r- Ov - H ov Vi r-i Vi oo o o in r-- v, CT; cH ~ 00 =: I S r*~i P- " I a; 1 0\ o 0 «; fe « fe r i ;P -fe S "5 c -o 'C bc c -.S cd tJ -oi: V- t.:, O t_ wii; Q i: ,cd j-1*- (fl c: *2 S Sd o on h ° c c < u i: " -o 00 > >J2 Cd ca u 2 C/3 "U l§ !£ ca O T3 1981/82:100 Bilaga 3 Gemensamma frågor ca'3 " B,a .s 1 -s a\ »o V) *- ci: o QDOH c .2 c Ä.E =!£ 1981/82:100 Bilaga 3 Gemensamma frågor 74 E ca o bO i/1 00 JC c -o 3 .5 u i" c . i: :« E S -c 00..1. o trt rt> 00 c c "< « o E .. .S u o o Se D. o- o ;= ; oa E c "u o I c j is '_ca i> 4j ; o.,-'C ' cca *- c- 1-2§E.2 I ti trt tL,'c O- O Irt T3ii i_ P u ca r; irt c Irt = j c'é° g c o w "w*00 C D'> E ££.S I ä o. Irt 5; o »O o Vi o u-l 00 Vi r*, ».-1 >i o OO o o o o I/-1 CTv TT 00\o in - tS o D30H crtU fe' =« u- *J t*S o c :=; cd u lä o QDOH 5= ll öo ti. 1981/82:100 Bilaga 3 Gemensamma frågor 75 :=00 j c t:.i .S2 oo § E.E.E .c".- £ c .-'fe c c 2P ca T3 c _ c f C ca >, trt ' i/1 = J - o I <; trt ti; ji ,_ J= fe feQ = Utnyttjai privat OC statliga s vicebyrå främst F och egen rustning D j: o 00 B W c 5 u i: ov _ »rti vD - m o T? m (N »/I oo o o o o vo r- r t--CT\ TT CTV r CTs o 9. U t-» i- O S I" g oca .2 S > 13 :0 3 >> u- 'v! c» ;- ca Irt u :0 2 :=ca o -o ; _ca v t- Ci o QDOH 1981/82:100 Bilaga 3 Gemensamma frågor tuEDc/2 o .E 00»- _5 u h CTV _. £ "O o tu o o o to 00 r r CN v© O rnfl m m VD tu o 00 »o i/1 c H o trt w 3 ° 2 « E t/5 > S -C trt ca tz *- 2 Irt k. o ffl o p'>.« ii p"p u u IL» (U 1» 5 S ca u "O"y fe cd Cd o JJ s s " « o oo -a '::o ca ca p P i. i- cd op 00 u .g- T373 trt -g 3 3 > =£ 5 1-: 12 ca00-o Jja j ca (U o 2 > Cd Q. _ 2 o-i 2 « 5 t; ca 73 "55 ii ti o ÖO (U i:Cd "> Cd > .O (« > cd r- 00 CT> 1981/82:100 Bilaga 3 Gemensamma frågor v. OJ > !> C/3 Cd Q- ca I/) 5 ji Irt o J£ trt J c.-, 3 u. -i c 73 5 U -S J= E ao o ..- o-s " . - i:trt E Irt p o'E'ö °'e's -" s > O £ t? fe-5|««2 Cl. o t J a. 3 caca j. trt 00 fe 5 op5°2 M.E 2 >, W P trt .D 3 ~- °2 c 1- fe >, (U 00 =d"-X) 00 c '. a> -t- ca CJ trt 5 "45 > Irt trt S >- .> u -J > trt cd cC .E i: >n ta = Kr. w d P 00 P Crt o 3 r; S r- C OC O 5 u i: CTV _ < _0 3 . _; Si i5E 2 '.iz i/1 l >. : > O 1-3 £ :s "J - -T cd ,*-c "O E,S trt r: >, 00 (T O »o (N tn f e; p / t.- 00 '' ocd -3 00,c: p ort St: tu a cd i, J<: (U o n r-l 1/) 00 rsi n o oo o r- r- Tf 00 r V-. (7\ p- O »N a\ (N TT o so r-- r c» U- W t... Q 2 O.Sc/2 -c JS wn »o o (N 00 « «o rt O r-- \Cl > Tf >0 u -o ±; ei;:fe2 U. w tM Q 73x; cd j u. j«: 3 O. ~"OJ ca II - cn 'i_ ti 00 cd cd c c :fe = fc 2 c/i E o D .i tu « .fe cC/5£ u Cd .-g g feaj c 73 >, 1,:2 X P3 n> tn J-J u -= P ca .2 St: ca 00 S ~ p trt p C o i: gc/2 J :ca jj ,0S " i2 c u = c E Cl " Prop.1981/82:100 Bilaga 3 Gemensamma frågor 'C x: i- och tratior ekteri E.- -g' o E S? :<!73;? .2 pE " o P P3 O J O BJQ i_ ca " OC a > ca C t: 5 trt 2 -:o 'p t = oo fe CQ c/3 00 o £. p>> j<: .p .i! U 00 00 P tu 00 00 P tL)'E cd 4J ÖOZ?00 c t: «j .3 ov h; 00 - o o o o fT o T» Tt vC oo 06 o o o o oTf o - CTV W-) oo (S o rJ t--- VI ov Är-l o >i- r O O O O oo o o o -Tj u 73 i; c 5! S:Ö2u- - t O C wti; o QDOH 2> "> 2P ±: tn S. c o J= ca c/3 t/5 o o 00 1981/82:100 Bilaga 3 Gemensamma frågor :ca .2 fe t cd o F 3 -el s E &82n 5P! j D. trt o Is O 3 2 Tt o T» w "" 2 u-t SO 'rfr r IZ) - P trt P w U 1/ ,73 _ 73 P 5 = " E 00.52 2 3 1) S u. - >, fe « >t/3> ca rj m b. Prop.1981/82:100 Bilaga 3 Gemensamma frågor P cd '3 " .S J.2: -å *- ,, ca y- c; « S oa a. U 00 00 P cd 'S c .: ca 3 jita Wc/) :n O) .3 >- 00' -* trt o 3 X < XI 3 ~ Vi r*-i »o \D p *-. u *- c; O I cd H Irt k"* p p°2 >0 sD f*-iOO r U w tis o Prop.1981/82:100 Bilaga 3 Gemensamma frågor 81 p ti; x> r: ri S 2 oo Cd CQ OJ "3 -O cn <, _ -Q c/) cd ti: P 3 trt _ !ti o >-S o." P 73 (N Cd cn tn >. :cdtn in > = '5'< P >'tL. 00 P <! U 'p D Q ca ffl u. tu c/3 S (U OJ w 00 .- fe O0-" - 5 «j i: I3V 00rl rl r-) >y-,o 1/1 VO (N 00 r*\ Vi 0\ O (N M Tfr*-i r ty-, Tt © - 2 1 "3 Sch rt-L cd IJ tn jr . iS u 73 cd Q QCJ cd 73 " ca tu P J£ oo a> oo 1.. > i' trt C*- o 1-*- t« o QDOH Prop.1981/82:100 Bilaga 3 Gemensamma frågor c Cd >-: «;3; cn OJ (U C (u CQ ' cd t/3 opg >, j= ~ 00 p 00 3 .E iiS 2 u ca ..E 90 'u P (N *- trt tu '- E iS 1> trt E >.i2 ii: trt c*- 1; p ca -* t~ o, 1- r & JU t cd o oo trt JZ 00 = 1 X cd u _!. i: p rt cd p o 1- tu tu a.S P "Oj: E > u > CJ 73 cd c/3 cd oca .- < ca II. D D CJ c > P u, .-' 14- o (/3 T3 1- c: o QDOH t;;ca o W D.O) nJ -a "- c cn *t- tn > n. trt PT3 OJ "w e| « 11 = Irt u -O 1- J= "S" " c/3 > o > O i2 opoS' = E*- tu 319 Cd crt ' u = ÖÖ -o oca trt ao P p tu c .E tu i- 00 OJ p O0--OJ P ; 3 1 E .-; B l2o n -5 73 73 Cd b. c i_ -o (U 2 -o'ö = >g, 2 pj»: tu tu P .0 > 'g. p p: - 1 J2 o axi ocrt P CQ g ;0 < tu p oca "u«Ja..a 00 Mcd2 åVi a 7 t- trt -* -c 73 1981/82:100 Bilaga 3 Gemensamma frågor 83 cd o00 trt \= oo C -o' 00 cd .. C - v S tuC >. .E -00-- .O- trt : g S-2 E5SS 5 OJ i: CTv _ o ri ofS o o o o 00 r r-. rt rj o r tr Irt 00 u-, VD 00 oo Os r-i m o t3v »n o f* r-. r* (T vD f*% u 4-'ti: o QDOH p -.3 cd '5 CJ -a " i_ c: O QDOH catrt Z le -C «; 00 p p 73 -S tu tu ii T3 1981/82:100 Bilaga 3 Gemensamma frågor cd i/1 -CJs tu 'E c/3 Irt s§--rt!. S-2 S5S85 s - ov _ p w :p cd 13 (Noo -N V-I CTv CN vO (N ir i;* Naturvetenskapliga for; ningsrådet "3 « P 73 tu -C OJ : - fc ca :Cd P ).iJ p 00 i -O Cd ' _ 3 -O :<; 73 ca c/J E 00 tu p: h 3 o E p trt ° M fe 00 P 2 2 ,P 73 « « S > - 3 " ca S p o. a Q. a Prop.1981/82:100 Bilaga 3 Gemensamma frågor 85 "2 00' g.2»fe g °2|JS K CO Q. a p.E 1 o>-o p -.s u p o .j E 0-3 3 JS Ji g T3 o. 1> H O trt -JE on CO tu 73 > P D. o i: *w trt - w « 'p o trt -T- P ooFE ° S p = S: > > C > ;P « 1= ' trt tu -p '5 _:. :; =/J b < 5 i Q " = i: =a" S 00c" ta ,.B " n tu p D 73 .» -3 M S.73 2<" S i2= X! £ £ .E 1.13 tnO 3 n; Q r- L_ oo o r* -N ,~ OJ c C i ti: O QDOH u *- ti; o QDOH *;ICd trt p: 2 P .P « c/3 *C '5 "trt 1981/82:100 Bilaga 3 Gemensamma frågor t/1 öp h rt=o trt trt :zp " - o - §§ "ocd < > a> 73 X) p fe 3 73 cd t.. .-. ' OJ C/:i tn Xl O) oo £ (U 00 ;: cd _ C_ cn -- *- cd u cn (/3 -J : Ji: cn 1 u. OJ O Irt t_ S:fe2 u tii O w tu r; -a 3 x: 1.: S «lä E2 - p .-o ca u. o.--; trt T3 u p E .: - trt P E T- P > O u tu j- .3 fe 00 - å--rtL « .i; D. trt g oo 00 v-, \n ON oo Tf r, sD n Os On sD « r*-i ri r-l *N oo 00 v. in i_ *-c: o QDOH 00- .rr cn 1- j _ t£ '5 P 73 2-0ca >» w Irt Irt u 00 ,£ Cd t/3 C td -c: .öp :*: 73 "3 oca > 2j: = 2 cog _«j P £ 'r g 2 2 gtSll 3 ÖÖ fe > 2 00 « .c 00 P P > o P c ca o -c lu ca M 00 P lu trt b 2 i: '5 S 00 «i 73 a £i: p p 00 5 P' p 00'S p 3 p 3 tu u = p l5 ' -E fe2- p S 73 2 > JP tu x; 00 = 1 tu P g gop2 £fe|.5 ca73 ti; ca . E g" E tuo P 1, H rj f Tt ifi £> r cc Ov 1981/82:100 Bilaga 3 Gemensammafrågor 87 &2 -c>. u"S 00 -* ct-cj S ? 2 ' i35 o _ >» C 'r cN > -J 3- tn ,tu 73 . ot: -= ;- -3 E "o ca J3 00 P tL|'p i: ta -1 -.=1 tJ.E .. . - .S,O 1) U.fc 00 p 1> *- ;£'s 00 p . p .So.» E.M ÖÖ o-" :<: 2 « tu CO > Q o ca CQ : ?,c Irt I/I 00 o ov _, r«-i O sD Vi t, .c; o QDOH E *5ö E2 00 u tii o pop: u , tu .13 " 73 p; U- *- t4_ Q 13CJ 73 i; c i;fe « Irt 3 - CO 'p -._ p m p p i_ ca 3 3 ca C c>ö H-E '- S Jr p u ca <!2 :0 S i" 3 u i£ w i: 73 (U C u o a> (/3 Cd >. cd O rt O E o§ o p o o o fe o o o X vO 1 ri t-1 . Prop.1981/82:100 Bilaga 3 Gemensamma frågor 3 "c > - E « o .2P tu,;£ jS >>.!! trt 5, tu p -a o-S u. w CJ ca ca . : 00 p 1- p E >.-E o trt c: ca > p 00 mp: '= E i ca X t- P 00 CJ « :2, s -.- '5' .EP 3| E E o 1) I 13 -O I Q u ;< E fe..2 cd -i E cd :s o u 2 . fe c/:itu o. 1- cd >v P cd > X 4J 00 Zr tu oo c >,fe-i! C JZ C < in J O tn (» L. ieS-E I 13 n g-HSS rtm O v rsi Tf p > .E ca - - j° :- oo-a p u>- "OP P t;; "- :o .E Cd « S P 73 OOX .- P Cl trt ""Cd 3 x .E 60 2 r2 u "O fe 1- X P P 5j E 00 5 p j -o u E o ' .fe = trt._ °« " 2 o 2 2i5 g g-5«2 " ?-p4:! trt < ,. orr; " op Z?" SeE| fe gl E -i > Irt u - = -s -e «/-) Vi :cd -t; :<: "" t/3 > 1981/82:100 Bilaga 3 Gemensamma frågor 89 B .SS 'E o cd (D CQ tH Cd u 13 .= tu t;;h2cq -.2ca ..- Mg ca -p .M E .2O :cd >i D > X K Q j: 3 ,_ . 3-52 p S.t/' .3 i; 00----- u-lo in v-, Vi o rs) trt-, Tt OV 73 73 P tu 00 > :0 *- OOun f* ON lo tn 00c '-' E" 2& 1981/82:100 Bilaga 3 Gemensamma frågor XIV.Industridepartementet Irt -c P V ° E- -o c l-U a.£cu cd :cd X£ 00-2 -o .E fe S III t öö. t- =cd Cd »u >, o"J£ c~ ra tu2H.p = C E c .cd . p o ra.. E tu o CJ '-' to oÉ fe « r: trt cy h Cd-o (u cd o -3 'ZP 'n _ _r- - Cd " -5 C >, OJ u tn -Ä u w)c t; Ti CL CJ äo c = ii g Q. o UJ c D ? ; o D c/5 ra CJ .> o =2E : o u .3 <- 00-------- ' 5 1> i3 CTv _ < XJ 3 Cl \D D n m rj rvioo »n o r4 r- »no u r-l O r o o o o Vi iz> o tn Tf r*-i r O O o r-l t /-i O ONm r« f* 2 3 l55 73 »n o o in ' o 00 o r-l o t- ' ci o o u a> 73 :;:cd £i;,fe2 ui: Cd -"öj cd o tn w b. (/) a, cd t/1 qj Cd C -O Cd 1981/82:100 Bilaga 3 Gemensamma frågor p: 00 Je P £ -5.2 .> ? OJ - O E -« 1) > U -o .i2 c/) cd CU cd > t/1 -9 J< Q.5j --- o Crt O 3 3; S C tZ 00 O i tui: I3S _ Crt ooz: a.B B ii rp c utu C - :0'~ tuj: 73 j - ccra CJ S trt o ra ra -r- ii F-a 5co P Crt -j to 73 E 12 '>73 0.0 qj -* tu > 73 ra 73 p p: P i: Irt'2 .2 o trt o oo P ..C OJ ::=cd o?- X fe'p E o, trt ra t; _> ca 2 p'So K « - 3 1981/82:100 Bilaga 3 Gemensamma frågor 92 2.2 Viktigare ADB-tillämpningar (system) inomstatsförvaltningen Nedan beskrivs någrastöire användningsområden för ADB inom statsförvaltningen. ADB-tillämpningarna(systemen) beskrivs kortfattat med avseende på bakgrund, syfte, användningsområden,omfattning, systemstruktur och planerad utveckling. Dessutom redovisas i vissa fallkostnader hämtade ur anslagsframställningarnaför /83. Rättsväsendetsinformationssystem (RI) Syftet medrättsväsendets informationssystem (RI) är främst att förenkla och förbättrainformationsutbytet mellan myndigheterna inom rättsväsendet samt mellandessa myndigheter och andra myndigheter med vilka de har ett frekventutbyte av information. I samband därmed söker man också på olika sättrationalisera kontorsarbetet inom myndigheterna. Ett annat huvudsyfte är attskapa underlag för planeringen inom rättsväsendet. RI-systemet har utvecklats och utvecklasetappvis och består av en rad delsystem ochrutiner. Olika myndigheter ansvarar för driften av olika delsystem. Ett särskilt organ - samarbetsorganetför ADB inom rättsväsendet, -svarar för samordningen. Datordriften är förlagd till flera datacentraler,framför allt till RPS och DAFA. Systemen i RI kan hänföras till följande tre störreproblemområden: - Systemför brottsmålsförfarandet i vid mening hos polis, åklagare och de allmänna domstolarna samt förförfarandet inom kriminalvården (BROTTSRI). - System för diarieföring, beslutsregistrering,textbehandling och infor mationssökning i departement ochvissa myndigheter och därmed sam manhängande frågor (LAGRI/RÄTTSDATA). - Systemför planering och uppföljning inom rättsväsendet (PLANRI). Inom BROTTSRI finns en rad rutiner idrift. för den automatiska databehandlingen av flertaletrutiner. Vid styrelsen databehandlas dom och slutligt beslut i brottmål,strafföreläggande och ordningsbot, brottsanmälan, uppgift som i särskildordning lämnas angående person som är misstänkt för brott (personblad) samtannan handling med uppgifter för det allmänna kriminalregistret eller centralapolisregistret.Vid databehandlingen framställs meddelanden till olika myndigheter. registreras automatiskt data somskall ingå i det allmänna kriminalregistret,de centrala polisregistren och körkortsregistrets belastningsdel. Även delsystem förkriminalvården är i drift. De ingår i BROTTSRI. DAFA svarar för datordriften i denna del. Det huvudsakliga syftet med LAGRI är att förenkla ochförbättra vissa kontorsrutineri departement och domstolar och att i samband därmed skapa bättre rutiner för information om besluten ilagstiftningsförfarandet och om rättspraxis till såväl departement, domstolaroch andra myndigheter som enskilda.De första ADB-systemen med detta syfte infördes i , regeringsrätten ochkammarrätterna. Dessa finns nu inom många myndigheter, bl.a. och generaltullstyrelsen! DAFAsvarar för den tekniska driften. Genom förordningen(1980:628) om rättsdatasystemet har allmänheten fått tillgång via terminal till allade dataregister i LAGRI som inte enbart Prop.1981/82:100 Bilaga 3 Gemensamma frågor 93 innehåller anteckningar för diarieföring. Dessadataregister innehåller uppgifter om överenskommelser med främmande makter,kommittéväsendet, författningar i () och vissamyndigheters författningssamlingar samt viktiga avgöranden i högsta domstolenoch hovrätterna, regeringsrätten och kammarrätterna, arbetsdomstolen ochbostadsdomstolen. Dataregistren har förts samman under beteckningen RÄTTSDATA. Till enbart LAGRI är etthundratal terminaler anslutna, till RÄTTSDATA omkring 150 terminaler, varav endel via uppringbara teleförbindelser. Som tidigare nämntssvarar () för driften av en stor del av BROTTSRI. Utöver Rl-rutinerna har RPS ett stort antalrutiner avseende bl. efterlystapersoner samt personer som inte får vistas i landet - stuletoch förkommet gods RPS svarar för dentekniska driften av ADB-rutinerna inom polisväsendet liksom försystemutveckling och dataregistrering m. m. RPS är också registeransvarig förpolisväsendets ADB-rutiner. De datorstödda rutinerna täcker såväl detekonomiskt-administrativa området som den egentliga polisverksamheten. Till det centraladatorsystemet finns 435 textskärmsterminaler, 271 skrivare ochca 400 telexapparater anslutna. Dessa är placerade dels centralt vid RPS delsute i polisdistrikten. Från terminalerna kan förfrågningar och uppdatering avett flertal centrala register göras. Terminalerna är även anslutna till decentrala bil- och körkortsregistren. Vid sidan av denna terminalverksamhetutförs också en omfattande satsvis ADB-produktion på det centraladatorsystemet. En utredning i syfte attbyta ut som har visats sig vara för litengenomförs f.n. av RPS ochstatskontoret gemensamt. polisberedning gör vidare en utredning avpolisväsendets framtida ADB-struktur. I denna utredning deltar bl.a.statskontoret. beslöt 1968 attett centralt ADB-baserat fastighetsregister som ersätter tidigare jord- ochstadsregister och som är enhetligt för land och stad skulle byggas upp. Vidarebeslöt 1970 att ett centralt inskrivningsregister som ersättertidigare fastighets- och tomträttsböcker skulle införas med användande av ADB.De båda registren är tekniskt samordnade. I fastighetsdatasystemetingår uppgifter om fastigheter och samfälligheter. Totalt beräknades antaletlevande och avregistrerade fastigheter uppgå till c:a 0,5 milj. förfastighetsdata (CFD) inrättades 1968 och har till uppgift att genomförafastighetsdatareformen i den mån detta inte ankommer på annan myndighet. Prop.1981/82:100 Bilaga 3 Gemensamma frågor 94 1973 beslöt attett första driftsystem omfattande fastighetsregister och inskrivningsregisterskulle införas för begränsade delar av landet (prop. 1973: 1, CU 1973:8, rskr1973:9). Driftsystemet är i drift med rättsverkan i och Gävleborgslän samt i delar av . Förberedelser pågår i . För driften anlitas DAFAi . Berörda myndigheter i inskrivningsväsendet, fastighetsregister- ochfastighetsbildningsmyndigheter, vissa kommuner och banker är anslutna till systemet via ca 200 terminaler. 1979 tillkalladessakkunniga (utredningen om den fortsatta fastighetsdataverksamheten, FADIR -Dir. 1979:85) för att utreda frågan om ett riksomfattande system förfastighetsregistrering. FADIR har lagt fram ett förslag (Ds Ju 1981:I).Förslagethar remissbehandlats. Kostnaden för ADB-driftenvar /81 24,2 milj. kr. och beräknas för /82 till 26,1 milj. kr. För /83begärs 31,3 milj. kr. Inom försvaret användsADB på många sätt. En mycket stor del utgörs av administrativ databehandling.Många ADB-system är avsedda för enskilda myndigheters verksamhetsområden. De större ADB-systemen i försvaret är följande: Systemför operativ och taktisk ledning i krig samt för krigsplanläggning i fred. (Provsystem under utveckling.) Systemmed data om krigs- och fredsorganisationen. Systemen är avsedda att betjänaförbandsproduktionen inom respektive försvarsgren och redovisar organisationensuppbyggnad samt dess personella och materiella innehåll. Personaladministrativtsystem för anställd personal inom främst försvarsgrenarna (PAF).