prop · G50344 · 1981-12-31 00:00:00 — (Preliminär rapport), ,, 1980. , Lövkontrollerandeåtgärder i skogsbruket samt konsekvenser av en ändring i deras omfattning, PM 198O-OI-O2, 198O. och , Maligna mesenkymala mj-ukdelstumöreroch exposition för fenoxisyror eller klorfenoler, , Vol 75, Nr 40, 3535-6, 1978. m.fl.. Maligna lymfom och exposition för kemiska substanser, särskilt organiska lösningsmedel, klorfenoler och fenoxisyror, , Vol 77., Nr 44, 208-210, I98O. m.fl., Smak- och luktförändringar hosskogsbär efter herbicidbesprutning. Nr 6,1977. , Effects of the silvicult-ural useof phenoxy acid herbioides on vegetation in , Ecol. (),27, 240-254, 1978. 1981/82:44 224 Kardell L, and mushrooms - An endangered Resource?,Ambio, Vol 9, Nr 5, 241-247, 1980. , Riksskogstaxeringens återväxtinventeringåren 1973 -1977, Rapport 28, Sverigeslantbruksuniversitet, , I98O. m.fl., Kontroll av yrkesmässig exponering förfenoxisyror. Arbete och Hälsa, Nr 17, 1979» m.fl., Yrkesmedicinak kontroll av berörd personal vid lindan- resp DDT-behandling avbarrträdsplantor. En jämförelse.Arbete och Hälsa, Nr 7, 1976. Kumm K-I, Några metoderför miljövårdsbeslut,. Rapport 157, 1979. Kumm K-I, Jämförelse mellEm alternativa utformningar av restriktionereller förbud i fråga om kemisk lövslybekämpning, PM , 1980. La-vry T L m.fl., Filed worker exposure and helicopterspray pattem of 2,4,5T, . Toxicol., 24, 90-96, 1980. oohMattsson A, Fysikaliskt skydd mot snytbaggeangrepp på skogsplantor, lantbruks-universitet.Institutionen för skogsföryngring, Intema Rapporter 16, 1978. m.fl., Växtsubstansersdeterrent- och repellentverkan påskadeinsekter. Biologisk-kemisk analys- praktiskt utnyttjande, , PM IO36, 1978. , Skogsspryting med glyfosat, Norsk Skogsbruk,25:5, 18~21, 1979. ooh , Hytt medel mot snytbaggen. Skogen, Nr 3, 17-19, 1979. Prop.1981/82:44 225 , Miljögifter,vid , 1974. och , Våra framtida röjningsbestånd, , Redogörelse, Nr 4, 1979. och , Maligna mjukdelstumörer och exposition för kemikalier, , Vol 77, Nr 9,760-761, I98O. ÖserB L, Benefit/Risk: Whose? How much?, , 55-56, ,1978. Pemberton J M, Pesticide degrading plasmids: A biological answerto environmental pollution by phenoxyherbicides, Ambio, Vol 8, Nr 5, 1979. , Miljögifteroch genetiska effekter. Svensk Naturkunskap, 83-201, 1975. Regnänder J, Konstgjorda feromoner ikampen mot granbarkborren, Skogen, Nr 7, 10-11 , 1978. , Miljövård för jordbruk, skogsbruk och trädgård, LTe förlag, 1973. Safiotti U, Review of pesticide carcinogenesis data and regola-toryapproaches, LARC, Sci Publ, 25, I5I-I66, 1979- Samuelsson.K, Att stoppa giftspridningan - också den intellektuella;. Nya Perspektiv, Nr 3, 1979. (red). Kemisamhälletooh hälsan - En delrapport från projektet , Sekretariatet för framtidsstudier, 1980. , Ekologi, , 1979- Miljö, Mdljöförlaget, 1978. Prop.1981/82:44 226 Tallskog L, Arbetskraftsbehov vid övergång till heltmanuell lövkontroll, ,PM , I98O. och , Inverkan av edafiska faktorer på nedbrytningen av herbicider i skogsmark, Sverigeslantbruks-universitet, Institutionen förmikrobiologi, Rapport 11, 1979. Waitt A W, Pesticide legislation and industry, Pestic. Sci.,6, 199-208, 1975. och C, Kohortstudie av dödsorsaker förskogsarbetare med och utan exposition förfenoxisyrapreparat, Rapport till Arbetarskyddsfonden (ej publicerad), 1979- Allemansrätten,, Meddelande 3, 1979. Användning av bekämpningsmedel 1978, , PM 1242, 1979. Användning av kemiska bekämpningsmedel i skogsbruket. , PM 198O-OI-O9, I98O. A.rbetsmiljö vid kemiskbekämpning inom skogsbruket, Arbetar-skyddsstjTrelsen,PM 198O-OI-O4, I98O. Bekämpningsmedlen - användning och risker, LTs förlag, 1978. Bekämpningsmedlens inverkan på markens organismer, Djurlivet, SNVPM 1082, I978 Miikroorganismer,SNV PM 2108, 1979. Biologisk bekämpningav skadedjtir. Intressegruppen for Biologisk Bekaempelse (svensk översättning), LTsförlag, 1979. driftsstatistik, 1978. EG:s direktiv angåendeklassificering, emballering ooh märkningav farliga ämnen, 6:e ändringen, Offioial journal, L 259, 1979. Prop.1981/82:44 227 Y'earbook 1978, Vol. 32, FAO StatisticsSeries, Nr 22, 1979. Fenoxisyror och människor,Mil jöförb-undet, 1978. Fenoxisyror och deras dioxiner, Documenta, Nr 28, Kungl.Vetenskapsakademien, 1977. , ,Program Plan, 198O. Health hazards from new environmental pollutants, Reportof a WHO study group, WHO Technical Report Series, Nr 586, 1976. Iakttagelser av naturförhållanden inom herbicidbehandlade skogsmarker iNorrland, SNV PM 705, 1976. Isolerad leverperfusion som testsystem för miljögifterstoxiska och mutagena effekter. En utvärdering,SNV PM II98, 1979. Kemikalier i miljön,, 198O. Kemiska bekämpningsmedel.Arbetarskyddsstyrelsens anvisningar. Nr 126, 1978. Kemiska bekämpningsmedelför jordbruk, skogsbruk och trädgård, LTs förlag, I98O. Kemiska bekämpningsmedelförsålda i ,1979- Kemiska bekämpningsmedelsom använts i inom jordbruk,skogsbruk, trädgård, industri och ö-vrigt , , 1978. Kemiska ogräsmedel iskogsbruket - Egenskaper och användningsområden. Rapporter och Uppsatser, Nr 64, 1975. Prop.1981/82:44 228 Lantbriiket och miljövården, . Arbetsgruppenför lantbruk och samhälle. Rapport 1, 1978. Levande skog - Naturvårdenssynpunkter på skogabruket, , 1978. Lövslybekämpning, ,1979- Lövslyproblemen på föryngringsytoroch i ungskog. , PM , 1979. Maximum concentratlons at the workplace 1979. Report no XV of the Commission for investigationof health hazards of chemicals compounds in the work area, Deutsche Forschungsgemeinsohaft,1979. yttrande över SOU1978:6-7 (Skog för framtid), 1978. Miljö för framtiden - vår miljö , , 1976. Minimerad användningav kemiska bekämpningsmedel i jordbruket, Växtskydds- och ogräskonferenserna1978, , Växtskyddsrapporter,Jordbruk 3, 1978. Nationell och internationell pesticid kontroll.Institutioner, organisationer, publikationer. Ogräs- och växtskyddskonferenserna . Gemensam del, Sverigeslantbruksuniversitet, Täxtskyddsrapporter, Jordbruk 7, 1979- Om skydd mot insektsskador på skogsplantor (). Om tillståndet i våra skogskulturer. Skogsfakta från Skogshögskolan,Nr 2, 1975. Pesticides - Advice and recommendations to be uaed bynational Prop.1981/82:44 229 and other authorities as well as manufactures concerned withthe registration of agricultural and non-agricultural pe.sticides, Council ofEuropé, 4th edition, 1977. Produktkontrollnämndensförteckning över bekämpningsmedelm.m., 1979, , 1979. Rapport fra Nordisk Rådsutvalg for biologisk bekjemping av skadedyr (NUBBS), , februari, 1976. Resthalter av fenoxisyroma 2,4-D och 2,4,5-T i den svenskaviltfa-unan och möjligheterna för dioxinförgiftning,SNV PM 692, 1975. Resultat från enkät om spridning av bekämpningsmedel från luften över skogsmark enligt PKFS 1976:1, Statistikuppgifter1979, , 1979- Röjsågsanvisningar, Arbetarskyddsstyrelsens anvisningar, Nr 74, 1970. Skadeinsekter i skogen, , 1979. Skog för framtid.Betänkande av 1973 ärs skogsutredning, SOU 1978:6-7, 1978. Skogen, (teman-ummer) Nr 4, 1978. Skogsbruk utan fenoxisyror?, SNV PM 719 och 720, 1976. Skogsbrtiket i kommunernas planering, , Rapport44 del 7,'1978. Skogsindustrin - nulägeoch utvecklingsmöjligheter. Promemoria utarbetadinom industridepartementet, DS I 1979:5, 1979, Skogsordlista, , TNC 71,1978. Prop.1981/82:44 230 Spridning av kemiska medel. Betänkande av utredningen om spridning av kemiskamedel, SOU 1974!35, 1974. Suspended and cancelled pesticides, United , , 1978. Svensk skog 198O. En faktasamling om svensk skogsnäring, , 1980. Synpunkter rörandeeventuella hälsorisker vid användning av fenoxisyrapreparat. Kemikontoret, PM I98O-OI-I8,198O. Tillståndskrav för flygförarevid flygspridning av bekämpningsmedel. Utredning 1, 1979. Vad gäller om kemiska ämnen - En vägledningtill författningar, allmänna råd m.m., , 1979. Specielldel, lantbr-uksuni-versitet, Växtskyddsrapporter,Jordbruk 8, 1979. 1981/82:44 231 Remissammanställning över betänkandet (Ds Jo 1980:11)Bekämpning av lövsly 1.1Skogsstyrelsen: För att skogsnäringen skal! kunna medverka till attsamhällsmålen uppfylls måste produktions- och exportbetingelserna förskogsindustrin förbättras. Det gäller inte minst skogsindustrins råvarukostnader.En ytterligare höjning av dessa kostnader i förhållande till produktenssaluvärde skulle få långtgående negativa konsekvenser inte baraför skogsnäringen utan även för samhället i övrigt. bakgrundframstår det såsom mycket angeläget att skogsbruket får bedrivas med sårationella metoder som möjligt. Detta gäller inte minst röjning av plant- ochungskogar där behovet av åtgärder är mycket stort och där en fortsatteftersläpning skulle leda till en sänkt virkesproduktion och därmed fåbetydande negativa konsekvenser för vårt lands ekonomi. ----- Skogsstyrelsenvill-- peka på att behovet av kemisk lövbe kämpning kan komma att bli något större än vad som har redovisats i utredningen. Anledningen till detta är avvecklingen av bestånd som omfat tas av reproduktionsplikt enligt 5 § skogsvårdslagen. En genom förd utredning vid visar att reproduktionsplikt enligt 5§ punkt 3 föreligger på ca 2 milj. ha i skog som är . I vilken omfattning och hur länge den årliga föryngringsarealen kommer att påver kas av dessa tillkommande arealer blir i första hand beroende på avveck lingstakten för dessa lägproducerande bestånd och hur den avvecklingen kommer att påverka avverkningarna i normala slutavverkningsbestånd. Det kan antas att vissa delar av dessa tillkommande arealer kommer att vara svåra ut lövröjningssynpunkt och att den andelen kan komma att uppgå till mellan 20000 och 40000 ha och fram till in . ---- Detär tyvärr en alltför vanlig uppfattning att ett stort lövinslag i föryngringarnaskulle kunna accepteras, dels för att slippa kemisk bekämp ning eller dyr lövröjning och dels för att kunna tillgodogöra sig lövveden som bränsle. En sådan brist i skötseln av plant- och ungskogar leder dock inte till de välslutna och högproducerande bestånd som förutsätts i det skogspolitiska beslutet och skulle sannolikt sett på lite leda till ökande lövslyproblem. Utredningen konstaterar också att barrvirke oftast är det gynnsammaste alternativet för produktion av bränsle. Skogsstyrel sen delar denna uppfattning och vill med skärpa framhålla att uppskjuten röjning inte är en godtagbar metod för att minska behovet av kemisk bekämpning.-- delar uppfattningen att det är angelä get att på alla områden söka begränsa användningen av naturfrämmande kemiska medel så långt det är möjligt. När det gäller kemisk bekämpning av lövsly är det därför önskvärt att användningen begränsas till de objekt där behovet är störst, dvs. till de objekt där mekanisk röjning är mycket dyrare. Vidare bör skogsbruket bedrivas så att behovet av kemiska medel kommer att minska. Fortsatt forskning och vidareutveckling av alternativa lövkontrollmetoder är därför angelägna uppgifter. Skogsstyrelsenansluter sig helt till utredningens uppfattning att det är 1981/82:44 232 angelägetatt eventuella restriktioner i kemisk lövbekämpning kompletteras med andraåtgärder som gör att noggrann röjning blir utförd. Frågan om lövinslagetsinverkan på marken har berörts mycket kortfattat av utredningen. Det har iolika sammanhang hävdats att en inriktning på lövskogsproduktion skullemotverka den pågående försurningen av våra skogsmarker. villframhålla att en ökad lövinblandning sannolikt har en mycket marginellbetydelse när det gäller att motverka försurningen. Försurningsproblemet måsteangripas på ett annat och effektivare sätt. ------ Skogsstyrelsenhar inte kompetens att bedöma riskerna för all mänheten eller för naturmiljön av olika kemiska bekämpningsmedel. Det kan dock konstateras att det trots en omfattande forskning inte framkommit någonting som tyder på att riskerna skulle väga tyngre än nyttan av kemisk lövbekämpning. delar därför utredning ens uppfattning att ett totalförbud inte är befogat och menar också att ett förbud skulle avsevärt försämra möjligheterna att bedriva ett rationellt skogsbruk. Ställningstagandet grundas på en nytto-risk-avvägning baserad på vad som är känt beträffande riskerna och med hänsyn tagen till användningssättet, vissa begränsningar beträffande spridningen samt de måttliga mängder preparat som det är fråga om. Varsamhet vid hantering en är viktig och förutsätter att bestämmelserna om hante ring och spridning av de aktuella bekämpningsmedlen utformas så att arbetet kan utföras utan hälsorisker. 1.2Statens naturvårdsverk: Frågan om hur man skall kunna få till stånd en mergenerell begränsning av besprutningen - utanför de områden som kommunen fårbesluta om - till arealer med svåra lövslyproblem är enligt verkets mening merkomplicerad. Utredningen pekar själv på den byråkrati som torde vara förenadmed skogsvårdsstyrelsernas noggranna prövning av varje enskilt objekt. Mandiskuterar även möjligheten att använda en avgiftsstyrning och pekar på flerafördelar med detta. Mot avgifter (somalternativ till skogsvårdsstyrelsernas prövning) talar främst risken förmotsägande impulser genom att samhället, som man tar ut en ev. besprutningsavgiftpå andra vägar försöker stimulera avverkning och nyanläggning av bestånd. Enannan invändning mot avgifter kan vara att samhället genomskogsvårdsstyrelserna vill ha ett mer direkt inflytande på valet av besprutningsobjektän vad en avgift medger. För avgifter talar främstenkelheten, möjligheten att styra utvecklingen mot en mer begränsad användning avkemiska bekämpningsmedel genom att göra andra metoder konkurrenskraftiga samtmöjligheten att denna väg finansiera avsevärda insatser för forskning ochutveckling beträffande alternativa bekämpnings- och odlingsmetoder. Vilketstyrsystem statsmakterna än väljer behöver detta, som utredningen föreslår,kompletteras med tillämpningsregler från främst produktkontrollnämnden,arbetarskyddsstyrelsen, och . Det bör ankommapå att utfärda riktlinjer om säkerhetsavstånd till störrevattendrag, vägar, bebyggelse m.m. samt vissa andra regler för miljö- ochnaturvårdshänsyn (även utanför de områden som kommunerna ges rätt att beslutaom). ----- Flertalethälsovårdsnämnder har mycket be gränsade resurser i förhållande till sina omfattande arbetsuppgifter. En ökad kemisk bekämpning av lövsly jämfört med 1970-talets nivå kan kom ma att medföra mer arbete för hälsovårdsnämnderna i deras roll som 1981/82:44 233 tillsynsorgan.-- Slutligenvill verket i detta sammanhang erinra om behovetav att förstärka resurserna när det gäller den tillåtlighetsprövning avbekämpningsmedel som sker via produktkontrollnämnden. Verket delarutredningens uppfattning att bedömningen av de enskilda bekämpningsmedlens hälso-och miljöfarlighet bör göras centralt. Motiven för detta ligger främst imöjligheten att utnyttja tillgänglig expertis och i kravet på likformighet. Enväl fungerande bedömning på central nivå förutsätter emellertid att det finnstillräcklig kapacitet att verkligen fortlöpande bevaka riskerna inte enbartvid nyregistrering utan även beträffande tidigare beviljade registreringar. 1.3 : Produktkontrollnämndendelar utredningens uppfattning, att prövningen av kemiska bekämpningsmedelskall ligga kvar på central nivå. Nämnden noterar med tillfredsställelse attutredningen vill att produktkontrollnämnden skall behålla den kvalificeradebedömning av hälso- och miljöfarligheten hos ett ämne som endast en centralinstans kan uppnå genom egen eller inkallad expertis. De ytterligare avvägningarsom kommunfullmäktige skall göra enligt förslaget, berör andra aspekter avanvändningen än en bedömning av hälso- och miljöfarligheten, nämligen enavvägning mellan naturvårdens och det rörliga friluftslivets intressen å enasidan och skogsbruket ä den andra. 1.4 Arbetsmarknadsstyrelsen:Utvecklingen inom skogsbruket har gått i riktning mot en ökadarbetskraftsåtgång och en relativt minskad arbetskraftsåtgångunder vinterhalvåret. Härtill har framför allt bidragit att mekaniseringstakteni skogsvårdsarbetet, som kräver mycket arbetskraft under korta säsonger,varit väsentligtsvagare i avverkningsarbetet. En ökad, manuellt utförd mekanisklövslybekämpning kommer - om inte arbetsproduktiviteten i motsvarande grad kanhöjas att leda till en ytterligare skärpning av dessa tendenser. Det kommerockså enligt styrelsens bedömande att bli svårt att i de berörda områdenarekrytera den för arbetet nödvändiga arbetskraften. Frånarbetsmarknadssynpunkt är det viktigt att skogsbruket kan finnaproduktionstekniska former som med att kraven på ökad produktivitettillgodoses - bidrar till att utjämna sysselsättningen över året. Från dennasynpunkt vill styrelsen för sin del förorda det mindre arbetskrävandealternativet med en kombination av kemisk och mekanisk röjning. 1.5 Arbetarskyddsstyrelsen:Arbetarskyddsstyrelsen delar den allmänt re striktiva inställning till kemisk bekämpning av lövsly som utredningen redovisar i sitt betänkande. Som utredningen framhåller är det mot bak grund av osäkerheten i riskbedömningen vid användning av kemiska medel nödvändigt att långsiktigt söka inrikta produktionsmetoderna inom skogs bruket så att användningen av kemiska medel kan begränsas i största möjliga utsträckning. Av betänkandet framgår att det torde föreligga goda utsikter att nå långt i detta avseende. När det gäller bekämpning av lövsly kan mekanisk röjning i vissa fall vara lämpligare än kemisk, t. ex. på sådana begränsade ytor där flygbesprutning ej är praktiskt möjlig. Det måste emellertid beaktas att mekanisk röjning, särskilt med motordriven såg, innebär påtagliga risker för olycksfall. Riskerna är större om terrängen är oländig och vegetationen kraftig. Avde använda metoderna för spridning av bekämpnings- Prop.1981/82:44 234 medelinnebär flygbesprutning de avgjort minsta expositionsriskerna sett frånarbetsmiljösynpunkt. Det krävs målmedvetna förebyggande åtgärder för att markbesprutning,vare sig från traktor eller med ryggspruta, över huvud taget skall kunna ske påett från arbetarskyddssynpunkt tillfredsställande sätt. Det är förenat medstora svårigheter att ordna tillfredsställande skydd mot exposition för bekämpningsmedelunder bibehållande av en i övrigt acceptabel arbetsmiljö. Detta beror bl. a. påatt en omfattande personlig skyddsutrustning ofta måste användas vid besprutningsarbetei skogsterräng. Motsvarande synsätt kan anföras för de konventionella fick-ningsmetoderna.Däremot kan produkt- och metodutveckling inom fick-ningsområdet med utnyttjandeav t.ex. injiceringsteknik minska riskerna vid fickning utan att omfattandepersonlig skyddsutrustning behövs. 1.6 Sverigeslantbruksuniversitet och statens veterinärmedicinska anstalt: Lantbmksuniversitetettillstyrker i allt väsentligt grundtankarna i utredningens förslag. 1.7 Statensmiljömedicinska laboratorium: har diskussio nen pågått om olika förmenta och reella risker med bekämpningsmedel i skogen. har denna diskussion rört eventuella cancerrisker som följd av användningen av herbicider av typ fenoxisyror. Tillgängligaexperimentella studier ger icke underlag för att antagandet att de iskogsbruket numera dominerande herbiciderna (MCPA och 2,4-D) ärcancerframkallande. Det bör dock framhållas att MCPA sannolikt icke uppfyller ställda krav på toxikologiskt underlag för registrering avbekämpningsmedel. Sålunda har FAO/() icke ansett underlaget tillräckligt för att rekommendera ett högstadagligt acceptabelt intag (). Nyare svenskaepidemiologiska studier (av och medarbetare) har pekat på möjlighetenav ett samband mellan exposition för fenoxisyror och vissa mjukdelstumörer.Sambandet synes endast föreligga vid yrkesmässig exposition. De i utredningenrefererade tidigare utvärderingarna av risker med fenoxisyror har väsentligenbehandlat substanserna 2,4-D och 2,4,5-T. MCPA, den helt dominerande fenoxisyran,behandlas i dessa sammanhang knappast alls. SML förutsätter att MCPA, somockså utgör ett dominerande preparat i jordbruket, blir föremål för särskildutvärdering av utredningen i det fortsatta arbetet. SMLdelar utredningens uppfattning att de hälsorisker som förknippats medhanteringen av fenoxisyror, främst utgör en arbetsmiljöfråga, och att kemisk lövslybekämpningfrån luften f.n. är det minst riskabla alternativet. Riskerför tredje man synes inte föreligga vid regelrätt hantering av medlen. 1.8 Länsstyrelseni : Utredningen diskuterar två olika metoder för styrning av kemisk bekämpning av lövsly: Administrativ styrninginnebärande möjlighet för kommunen att förbjuda kemisk bekämpning av lövsly,inom vissa områden resp. tillstånd till besprutning på övrig skogsmark efterskogsvårdsstyrelsens prövning. Styrning med avgift på sä sätt aftendast plant- och ungskogar, starkt besvärande av lövsly blir behandlade medkemiska medel. Utredningensäger också, att ovannämnda metoder kan kombineras. 1981/82:44 235 .Utredningen lämnar ej klart förord för den ena eller andra metoden. förordarovannämnda metod med administrativ styrning av kemisk bekämpning av lövsly. 1.9 Länsstyrelseni län: I utredningen antyds att den företags ekonomiska dagsverkskostnaden kan vara lägre i privatskogsbruket. Be handlingsytornas medelareal är också mindre hos denna ägarekategori. Följaktligen skulle behovet av kemisk bekämpning kunna vara mindre i privatskogsbruket. delar dennabedömning men håller dock för troligt att behovet av kemisk bekämpning inomprivatskogsbruket kan komma att öka framgent beroende på vikandearbetskraftsresurser vilket i sin tur sammanhänger med åldersstrukturen hosägarna och det ökande antalet utbor. Till bilden hör vidare en minskadverksamhet med skogliga beredskapsarbeten vilka svarat för en betydande del avskogsvården inom privatskogsbruket i länet. Ett förbud av kemisk lövbekämpningskulle således enligt mening skapa problem även inom privatskogsbruket. 1.10 i län:Eftersläpningen i fråga om insatser för lövröjning är som framhålls ibetänkandet betydande. Detta leder till att gagnvirkesproduktionen blir lägreoch att om åtgärder ej vidtas förutsättningarna att tillgodoseindustrins råvarubehov försämras. En viss ändring kan emellertid ske när detgäller att definiera vad som skall anses som gagnvirke i och med att produktionav ved för uppvärmningsändamål kan förväntas bli lönsam. Detta kan på siktkomma att medföra omvärderingar i fråga om lövträdens betydelse somvirkesproducent och markför-bättrare. F.n. är emellertid situationen akut närdet gäller att komma till rätta med lövslykonkurrensen i många ungskogar. Detär därför rimligt att under rådande förhållanden tillåta kemisk bekämpning av lövslyunder kontrollerade former. 1.11 i län:Länsstyrelsen delar i huvudsak utredningens grundläggande uppfattning omproblemet med lövslybekämpningen. anser sålunda att det ursamhällsekonomisk synpunkt bör föreligga möjligheter till sådan bekämpning ivissa fall. Förutsättningen härför är givetvis att verksamheten sker underkontrollerade former och med beaktande av generella och klara direktiv. 1.12 i län:Det nu gällande totalförbudet mot kemisk lövslybekämpning tillkom efter enosedvanligt stark och bred folkopinion. Vetenskapsmän och myndigheter förmåddeinte framlägga ett sådant faktamaterial som stillade oron för följderna avanvändningen av gifterna. Dennu framlagda utredningen innehåller faktamaterial, som bevisar att användningenav kemiska bekämpningsmedel ger ekonomiska fördelar för skogsbruket. Däremotkan inte utredningen lägga fram bevis för att kemiska bekämpningsmedel ärofarliga och att de inte har negativa verkningar på . I denallmänna debatten har dessutom förekommit flera uppgifter omdirekt skadliga verkningar medan de som tidigare talade om bekämpningsmedlensofarlighet blivit allt försiktigare i sina uttalanden. Enligtlänsstyrelsens mening har utredningen inte tillräckligt belyst ris- Prop.1981/82:44 236 I utredningen finns emellertid en underton av osäkerhet -det gäller att begränsa användningen och det gäller att noga följaoch utveckla forskningen om de kemiska medlens risker och vidta de ytterligarebegränsande åtgärder, som kan aktualiseras.