prop · G503169 · 1981-12-31 00:00:00 — Utgångspunkten har också varit att åstadkomma ett enkelt och lättbegripligt system för den enskilde. Resultatet av dessa överväganden har blivit att den statliga behovsprövningen enligt kommitténs bedömning endast bör ake mot bakgrund av hushållets saxnianlagda beskattningsbara förmögenhet, Bostadsatyrelsen anser -'iv sin del att den beskattningsbara förmögenhaten inte ärnågot tillfredsställande måttpå hushållets likviditet. Även kom-mittén har pekat pä viasaolägenheter av att använda ett sådantbegrepp. Kontrollmöjligheten som anförs som argionent föratsätter dessutom att både kommun och beslutande myndighet fär 'tillgängtill ogranskade uppgiftsr fråntaxeringsai-ndig-heterna, vilket kräversärskilt tillstånd. V.°å hänsyn till ds invändningar som kan riktas not den föreslagna prövningsgrundensynes också den låga nivånpå "förbehållabeloppet", atälld i relation till en avräkning krona förkrona,medföra visa godtycklighet i förhållande tillbehovet av likviditetsförstärkning. Värdet av en egen bil som kanske behövs för arbeteteller andra smärre tillgångar utan egentlig likviditetskaraktär skulle i visaa fall kunna utesluta den enskilde från möjlighetenatt erhålla insatslån. även övervägt en statlig inkonstprö-vning men a-wisat densamma tills vidare, dels avprincipiella skäl, dels av administrativa, iian hardock föbataatt att frågan om inkomstprö-vningpä nytt bör tas upp till övervägande, om det visar sig att lånemöjligheten inämnvärd omfattning fär ett felaktigt utnyttjande i förhällande tillursprungsayftet. Däremot förutsätts attkommunen genom att uppställa regler för sitt borgensåtagandebl a skall kunna införa en inkomstprövning, Med hänsyn till att de föreslagna läneninte avses inrymma direkta subventioner utan enbart en garanterad lånemöjlighet ifrågasätterstyrelaen om inte länemöjligheten borde erbjudas utan behovsprövning, 0:n detta ändå anses motiverat, borde kraven påenkelhet och begripbar.het bättretillgodoses genom en behovsprö-vning mottaxerad inkomst. Därvid borde så höga inkomstgränser kunna accepteras att problem inte behöver uppståned hänsyn till det enskilda hushållets försörjningsbördaoch betalningsförmåga, Sn tänkbar inkomstgräns i fom av sammanlagd statlig taxerad inkomst är exempelvis för hushållmed mindre än tre nedlemnar och I40 för större hushåll. Styrelsen anser denna form av-behovspröiraing aera rättvisoch 1981/82:169 102 administrativt lätthanterligoch Töreslår därför i stället för en behovsprövninggrundad på förmögenhet en inkomstprövning grundad påstatligt taxerad inkomst. Om man ändå väljer att använda beskattningsbar förmögenhet aom mått vid behovaprö-vningen,bör enligt styrelsens mening "förbehållsbeloppet"3ätta3 någothögre än vad kommittén föreslagit för att inte framtvinga en avyttringav tillgångar som den enskilde har behov avi sin vardagstillvaro eller som mindre reservkapital för oväntade utgifter.Styrelsen anser att beloppet förslagsviskan sättas till . Denreduceringsregel som föreslagits är i och försig godtagbar frän administrativa synpunkter, 7,5,4 -administrationen har inget att erinra mot de överväganden som föranlett kommitténatt föreslå att ett behovsprövat lån för övergång till bostadsrätt administreras på i princip samma.sätt son destatliga boatadslånen. Styrelsen vill emellertidstarkt framhålla att en förutsättning för en anknytning till bostadsverkets administration.är att bostadsverket tillförs erforderliga resurser. Styrelsens överväganden i frågaom inkomstprövningen, vilket innebär en delvis anknytning till reglema om behovsprö-vning förbeslut om bostadsbidrag, innebär inte attdet därmed är lämpligt att lägga besluten päkommunerna. V.ot detta talar bl a de problem som är förenade nedatt skilja pä beslut och förvaltning. Med hänsyn till långivningens ringa komplexitet föiealårbsstads-atyrelsenatt styrelsen blir sista beavärsinstans. anser för sin del att det är rimligtatt den förhållandevis låga lånevol;'men får belasta statsbudgeten. Ettsystem med lånegarantier 'för denna lånefor.mär inte lämpligtav administrativa skäl, bl a eftersom endast en enda av bostadsverketa låneformer skulle innebära ett kreditgarantisystem, Styrelaen saknar underlag för en bedömning av kommitténs uttalanden om långi-vningens förväntade omfattning. Det av ifrågasatta systemet för inkomstprövning torde emellertid inte nännvärt påverka kommitténsbedömning. Yad gäller kommunens roll-vid prövningsförfarandetkan i hu-vudsak instämnai de princirer son kommittén förordat. Det är således naturligt att' k0! :i.T!unen som villkor för borgenstscknande bör kunna föreskriva att l;igenheter vid överlåtelse ochatt vissa prisföreskriftar d.' skall gälls.. Av stjrrel-sens ställnin=;'3tai,-ar-den i det föregående följer ocksä.att konnunen bör kunna vägra att medverka i samband ned förvärv av lägenheter i hus med s k strimlade lån. finner öet enellertid mindre lä/npligt attkommunen via sitt borgensåtagande skall icv.nna p-åverka sökandenslånenöjligh-ster jenon ej?.a regler förbehovs- Prop.1981/82:169 103 prövningen, I detta avseende skiljersig kommitténs förslag, såvitt styrelsen kan utröna, fränandra stödsystem med bostadssocial karaktär. Av rättvise-och enkelhetskrav bör således enligt styrelsens uppfattning samma behovaprövningaregler gällaoavaett i vilken kommun sökanden är bosatt, Bostadsstyrelaen vill ocksä erinra om att generella principer för borgenstecknande måste beslutasav kommunen rör att den kommunala likställighetaprincipen skall kunna beaktas på ett enkelt sättvid prövningen, 7.5.5 Lånevillkoroch säkerhet för län Likaom kommitténanser att lånen aed hänsyn till långi-vningenssyfte bör vara personliga, d v s övertagande av lånakall inte kunna förekomma. En annan ordning skulledessutom kunna driva upp prisnivån. Även den föreslagna amorteringstiden synes skäligmed hänsyn tagen till lånens genomsnittliga storlek och de länekostnader aom kan anses rimliga, Bostadsstyrelaentillatyrker ocksä med sistnämnda utgångspunktatt de bör vara subventionsfria. Som kommittén föreslagit bör med hänayntill långi'vnin2ens sociala karak-tär en eftergifts-möjlighetfinnas i de fall den ersättning som kan tas ut för bostadsrättenföre amorteringstidens utgång inte uppgårtill vad som återstår att amortera. Boatadsstyrelsen tillstyrker kommitténs rekommendation att kommunen vid sitt borgensåtagande lämpligenbör kräva att bostadsrätten pantsätts som säkerhetför den regressfordran som kommunenkan få mot bostadsrättshavaren, aådanordning förstärker möjligheterna att kontrollera låntagarens disposition av lägenheten. Det kan därför övervägas om inte en aådan pantförskriimingborde vara obligatorisk'bl a för attundvika belåning av samma förvärv frän två eller flerahåll. B. Överlåtelse av bostadsrätt 8.7.1 Prisbildningen och'behovet av åtgärder I en situation med brist på lägenheter finns det sora komTiiittén framhålliten risk för att .-aan pä allt fler ställenkommer att fä allt högre prisnivåer,vilket - om inte realisationsvinstbeskattningen skärps mycket kraftigt - kommer att medföra dels oskäligakapitalvinster vid överlåtelser, dels ökad segregation, Inoai både derikskooperativa organisationerna och kommunerna har man redan nu med olikamedel sökt påverka prisnivåerna vid överlåtelse. Den ökade ambitionen att påverka prisnivån kan jämföras aed denutveckling som ägde rum under senare delen av70-talet pä småhusmarknaden där alltfler kommuner införde ejna regler föratt försöka hejda både spekulation och oskäliga kapitalvinster vid överlåtelse avstatligt belånade småhus. Motsvarande reaktioner kan för/äntaa ,ombrist på lägenheter i fler- 1981/82:169 104 Enligt styrelsens mening talarmycket för att man bör få till stånd enhetliga regler kommuner och lokala marknaderemellan för att inte en från bostadspolitiska utgångspunkter olycklig pris-splittring skall uppkomma. Som kommittén framhållit innebärstora prisstegringar och ökad priaaplittring risk för en situation därendaat ekonomiakt starka hushållkan'efterfråga lägenheter i visaa attraktiva områdenmedan de svaga hushållen hänvisas till mindre attraktiva områden eller lägenheteri hyresrättsform i den nån sådana finnaatt tillgå. En ökad övergång till bostadsrätt i hyreshuabeståndet färenligt styrelsens uppfattning inte förstärka deaaa »ffekter. Kommittén hara-wiaat en generell statlig priskontroll påbostadsrätter. Endast selektiva åtgärder anseamotiverade. kan försin del instämma i kommitténs bedömningatt selektiva åtgärder bör vara tillräckliga i detta sammanhang och att dessa aed stöd av statlig lagstiftning bör inga i de medel som kommunerna har för att påverkabostadsförsörjningen i positiv riktning. Styrelsen återkommer i det följande till sanbandet med överväganden inomramen för realisationsvinstbeskattningen, 8.7.2 "otiv förändrad lagstiftning Som framhållit finns det frän bostadspolitiska utgångspunkter " ' skäl att ge kommunerna ökade möjligheter att påverka prisbildningen pä bostadsrätter, äöj-lighetsma att påverkaredan befintliga bostadsrättsföreningar är emellertid begränsade ev bl a rättssäkerhetsskäl.Även om en generell lastiftnin"vore att föredra med han-sjTi till enhetligaprinciper för prisbildning, inte ainat från bostadskonsumenternas utgångspunkter, sjTies man i princip få acceptera att saxihället endast ingriper vid försäljning i äldreföreningar jenom att i ökad omfattning beskatta oskäliga kapitalvinster. ifrågasätter docksenare i detta yttrande en viss utvidgning i förhållande till kon.mitténs förslag. Styrelsen delar ocksäkoranitténs bedömning att den störstabriaten i nuvarande lagstiftning ärbristen pä kontrollmöjligheter och att denna skulle undanröjas genom någonform av den nu ej tillåtna henbudsskyldigheten, Kommitténs föralag on ökademöjligheter till priskontroll är .knutet till den statliga bostadslänsivningen. Detta simes enligt styrelsensuppfattning logiskt vid t ex en jämförelse ned statligt belånade småhus, .1 andra sidan innebär detta att bostadsrättsföreningar ute.n omedelbaraoabyggnadsbehov blir undantagna fränpriskontroll vid sn ombildning fränhjTesrätt, löjligheten till 3pe'kulation kvarståri dessa fall. Prop.1981/82:169 105 tillstyrker emellertid denna anknytningliksom kopplingen till kommuner som bedriver bostadsförmedling och som tillföraäkrat sig förmedlingsrätttill lägenheter i statligt belånade hus med stödav d4 § bostadsfinansieringaförordningen. Bostadsstyrelaen flmerdet emellertid olämplist ned statlig överprövning av kommunens skäl för att begära att pris-rdreskrifter skall införas i länebealutet.Kommunens begäran bör grundas på ett kommunalt principbeslut menskall dä också godtas utan närmare prö-vning. Kommitténs förslag avser beslut om bostadslän till nybyggnad, ombyggnad eller förvärv ellerbeslut om övertagande av lån. Endast nybildade föreningar skulle kunna avkrävasprisföreskrift. Undantag görs i de fall ansökanoa bostadslän för ombyggnad ijörs från det attbostadsrättsförening förvärvar fastighet. Styrelsen kan päsistnämnda punkt inte se några egentliga skälatt knyta an möjligheten att införa prisföreakrifteraom villkor för län till en viss tidaperiod fränTdrvärvet. löjligheten att ställaprisföreskrifter för ombyggnadslänbör således inte begränsas i tiden, vilket minskarkommunernas möjligheter att nå angi-vna syften. Däremot bör mindre onbygg-nadslån t ex niljölän, energilänm fl inte nedföra rätt för kommunen att kräva prisföreakrift. Som styrelsen tidigare framhållit torde kortsiktiga spekulationer i statligt belånade hus inte vara vanligt förekommande. Prisföreskriftema bör därför enligt styrelsens mening sea somett mera allmänt instrument för koaaucema att påverkaprisnivån som ett bostadspolitiskt medel.Den möjlighet som kommunerna har attgenom 3 k borgensvägran påverka lånevillkorvid överlåtelse av småhus gäller under det statliga länetslöptid. Detta talar i och för sig fören möjlighet att förlänga prisföreskriften till än de av kommittén föreslagna tem åren. Ett annat sätt att lösade långsiktiga problemen med höga överlätelsepriser päbostadsrätter är en skärpning av realisationsvinstbeskattningen.En sådan åtgärd har också den fördelenatt den till skillnad frän kommitténs förslag medför enhetliga regler inom hela bostadsrättsbeståndet,I avvaktan på kapitalvinstkomnitténs förslag 1denna fråga och ;ärpt beskattning,som styrelsen förväntar, biträder styrelaen dock koanitténs förslag, ?r&ca.n on långsiktig kontroll av överlåtelseprisema upp pä nytt mot bakgrund av dessa förväntade nya förutsättningar, omerfarenheterna visar att detta är nödvändigt. Vad gäller modollen för prisföreakrifterkan atjTelsen i princip instämma ikommiténs förslag. Styrelsen ifråga-sätter dock om det inte vcre lämpligt med en enhetlig prisföreskrift motsvarande den föreslagna i sa:atli-a fall i stället fören rajnbestämaelse. 8.7.4 Prisföreslsiftemasefterlevnad m a Styrelsen delar kommitténsuppfattning att det effektivaste sättetatt garantera att prisföreskrif ter efterlevs ;;.r attbryta kontakten mellan säljare och en presumtiv köpare. 1981/82:169 106 yågot annat tillförlitligt kontrollinstrument torde knappast finnas. Vad beträffar hembudsförfarandet synes tidsfristen förbostadsr.-ittaföreningens besked om pria och godtagen köpare kort. Denna tidsfrist synes angiven mot bakgrund av säljarens intressen, . "ed hänsyn till det bostadspolitiska syftet med bost.mnelsen borde dock-en större tidsutdräkt, t ex kunna godtas med hänsyn tillmöjligheterna att anvisa bostadssökande frän kommunens bostadsförmedling ellerden bostadskooperativa organisationens kö. 8,7.5 Srav på skriftlig fjverlåtelse Kravetpä skriftligt avtal vid överlåtelse av bostadsrätt r.ed ogiltighetspåföljd om detta inte uppfyllts, torde vara en absolutnödvändighet för att efterle-vnaden av det föreslagna systemet skall-kanna garanteras. Styrelsen tillstyrker därför den föreslagna ordningen,somknappast torde avvika frun vad son redan förekom-aer och sora får anses nödvändigt ned hän3;'-n till den betydelse för den enskilde son överlåtelsen innebär. 11 STATENS RAD FOR BYGGNADSFORSKHIHG Rådet anser att utredningens betänkande 'innehållerflera metodiska brister - främst iavseende på förslagets sociala konsekvenser - som borde beaktas vid det fortsattaarbetet i frågan. BostadsrättskomiTtittén föreslår ett antal åtgärder med syfte att underlätta övergång från hyresrätt till bostadsrätt. Kommittén gör också vissa beräkningar av förslagensekonomiska innebörd -. för bostadsföretagoch enskilda hushåll. Någon samlad bedömningav de ekonomiska åtaganden som stat och kommun kan beräknas få göra utföres emellertid inte av kommittén. Exempel påsådana kostnader är de statliga bostadsrättslånen, administration i sambandmed fastigheternas övertagande och ökad lånehantering.För kommunerna tillkommer borgensåtaganden. I den forskning som bedrivs vid företagsekonomiska institutionen vid Stockholmsuniversitet har bl a rapporten publicerats av (T 32:81). Av rapporten kan man bl a utläsa att en ökadövergång till bostadsrätt kräver stimulansåtgärder, från samhället. Ju mer omfattande övergångarna blirdesto mer måste samhänsorganen engagera sig. Av kommitténs betänkande framgårdock att man åtminstone till en början förväntar sig en ganska begränsad övergång till bostadsrätt även om de föreslagna åtgärderna genomförs. Övergångseffekter av social natur För att belysa de föreslagna åtgärdernas effekter av bl .a social natur harutredningen låtit utföra fyra kvalitativt inriktade mikrostudier i områden där övergångar från hyresrätt till bostadsrätt ägt rum. Dessa undersökningar hargjorts i områden 1981/82:169 107 där övergångarna skett . Dessastudier visar att både positiva och negativa effekterav ökad social kontroll uppkommit efterövergångarna till bostadsrätt. Undersökningarna ger en tydlig bild av den sorts frågeställningar somfinns kring svårigheter och möjligheter vid övergångar till bostadsrätt. Men undersökningarna är av kvalitativt slag, baserade på förhållandevis begränsadeurval och utan några försök att i kvantitativa termer ge svarpå de frågeställningar orakvarboende, social utslagning, ökadgemenskap, trygghet, social kontroll etc som uppenbarligen finns. Kommittén har också gjort vissa beräkningarav vilka följder som kan tänkas uppståför de koitimunala bostadsföretagen och kommunerna vid en ökad bostadsrättsbildning.Däremot gör utredningen ingen samlad bedömning av vilka effekter som kan uppstå för bostadsförsörjningen som helhet och den sociala situationen inomen kommun om övergångarna efter totalt settblivit av sådan omfattning att marknaden avhyresbostäder kraftigt minskat. Kommitténs förslag gälleri största utsträckning det enskilt ägda fastighetsbeståndet. Det är ocksåi detta bestånd som kommittén förväntar sig de flesta övergångarna till bostadsrätt. Men i viss utsträckning kan de framlagda förslagenockså komma att gälla det kommunalägdabostadsbeståndet. Detta förutsätter dockatt den s k ändamålsparagrafen i allmännyttansnormalbilagsordning ändras, vilket är möjligt genompolitiska beslut i kommunen. En förändring av sådantslag skulle enligt rådets bedömning kunna innebäraatt hyresrätten ytterligare begränsas påde ställen där den redan nu har ringa omfattning. Rådet menar att detta i sin tur kan få negativa följdermed avseende på bostadstillgången förbl a ungdomar, äldre och de ej så resursstarka hushållen. Forskningen har tydligt uppmärksammatatt.desärskilt svaga grupperna på bostadsmarknaden även i relativt normala bostadsmarknadssituationer har stora svårigheter. Det hade varit naturligt om utredningen på dessa punkter hade gjort omfattande överväganden motbakgrund av den sorts analyser angåendenormalhushållens bostadsförsörjning,segregation mm ' som redovisats i rapporterna "Upplåtelseform, områdesstorlek,"boendevillkor", utförd inom planeringskontoret iUppsala av m fl (ByggforskningsrådetR 138:80) samt "Boendesegregation" av m fl (Liber Läromedel 1980). De särskilt bostadssökandes problem redovisas utförligt i "Bostad åt alla" av (Liber 1980). Rapporten är resultatet av ett flerårigt arbete angåendebostadsförmedlingsprinciper,bostadsanvisningslag m m. Kommunernas roll i bostadsförsörjningen Bostadsförsörjningsfråganär i hög grad en fråga där kommunerna har stor frihet i att välja upplåtelseformer,markfördelning m m inom de ramarstatsmakterna format genom bl a finansieringsvillkor och byggnadslagstiftning. 1981/82:169 108 Kommunernas främstahjälpmedel utgörs av bostadsförsörjningsprogrammet som antas av kommunfullmäktige. Den kommunala bostadsstiftelsen eller detkommunala bostadsbolaget har i det alldeles övervägande flertalet av kommunerna varit det verkställighetsinstrument, som kommunerna disponerat för att mötabostadsefterfrågan. Bostadsrättsföreningar äriur"'diskt fristående enheter gentemot den kommunalaplaneringen. De kan inte på s-amma sätt som ett komraunalägt företag planeras in i övergripande överväganden med avseende på bostadsfördelning rn m. En annan effekt av ökad bostadsrättsbildningär det ökade ansvar som överförs till lägen-hetshavarenoch som bl a innebär att den kommunala planläggningen blir mer omfattande med tanke på den stora mängdpersoner som icke-professionelIt ägnarsig åt förvaltningsproblemen. har i det s k redovisat åtskilliga data om föreningarnas skötsel och hur skilda personer istyrelser och föreningar uppfattar sitt ansvar ochvilken kunskap de besitter m m. (Mabon: Basfakta om bostadsrättshavare inom Svenska , stencil, -81). Även m fl redovisar data om kommunalplanering och bostadsrättsföreningar (se ovan). De boendes egna insatser m m På sid 40 i kommitténs betänkandegörs vissa antaganden om standardoch det offentligas utgifter förbostadsbidrag m m. Underlaget redovisas inte närmare ;nen kommittén finneratt... "det kollektiva bostadssparandet ökar de boendes egna insatser och kan därmed leda till högre underhållsstandard". Det finns inte någonmer omfattande forskning som styrker-eller klart vederlägger detta påstående. Vissa arbeten har dock utförts av HåkanJohansson på KTH's arbetsenhet för förvaltningsfrågor. Av material framgår att underhållskostnadenär högre för det allmännyttiga bostadsbeståndet i områden än för den jämförda bostadsrättsföreningen,vilket skulle motsäga kommitténs slutsatser. Redovisade kostnader är dock inte detsamma som befintlig standard, vilketgör att de boende kan upplevastandarden både som bättre och sämrei de jämförda förvaltningsenheterna. Skildaslutsatser är följaktligen möjliga, åtminstone till den tidpunkt då en systematisk utvärdering kan göras. Forskare inom fastighetsekonomiska institutioen vid KTHhar på uppdrag av bostadsrättskomraitténstuderat överlåtelsevärden på bostadsrätter.Forskarna finner bl a att det totala bostadsbeståndet på en ort är mer avgörandeför prisbildningen på bostadsrätterän tillgången pa antalet bostadsrätter och att stora marknader har högre priser änsmå. Prop.1981/82:169 109 Dessa slutsatser ifrågasätts bl a av ÄkeSahlin som i skriften "överlåtelsevärdena- Utvecklingen pä sjuttiotalet" (SvenskaRiksbyggen, stencil, 81) granskat ett antal medelstora orter och bl a funnitatt ju snabbare prisstegringen är desto högre kommer det framtida priset att bli, eller m a odet befintliga priset betyder mindre änhur fort det ändras. , som också arbetar med fler bestämningsfaktorer änforskarna, finner de s k lägesfaktorerna inom de skildaorterna mycket betydelsefulla. 12 LÄNSSTYRELSEa I LÄH Enligt 42 § bostadarättalagen ärlänsstyrelsen registreringsmyndighetför bostadsrättsföreningar.Som sådan skall ta emot och granska de ansökningshandlingar gom ges in av föreningarna förregistrering. Rätt att erhålla registrering av beslut om bildande av bostadsrättsförening, ändring av dess stadgar m m föreligger under förutsättning av att beslutets innehåll står i översns-stänunelseaed lagens föreskrifter. skall -Tldare godkänna den ekonomiska plan som skall föreligga innan bostadsrätt till lägenhet får upplåtas. granskning av denekonomiska planen är rent formell och avaer inteplanens ekonomiska hållbarhet. 1981/82:169 110 skall i ställetvitsordas av två av godkända intygsgivare. Som antytts i betänkandettorde - främst vid ombildning från hyresrätttill boatadarätt - den ekonoaioka planen vara denviktigaste informationskälla som hyreagäaterna har att tillgå vid aina överväganden om de skall inköpafastigheten de bor,i och övergå till bostadsrätt. Det är alltsåväaentligt att planen ger en så fullständigbild aom möjligt av de ekonomiska åtaganden en bostadsrättshavare ikläder sig. Det är angelägetatt även förväntade kostnader för exempelvis underhåll och reparationer av fastigheten kommer till synes. Härigenom uppnäsdela att de framtida boendekostnaderna lättarekan beräknas dels att en bostadsrättsförening intebetalar ett högre pris för fastigheten änaom är motiverat av bl a fastighetensunderhällastandard. Uppgifter oa bl afastighetens standard och dess reparationsbehov bör därför anges i ett vid besiktning av fastigheten upprättat protokoll. Länsstyrelsentillatyrker kommitténs förslag att ett besiktningsprotokoll obligatoriskt skall vara fogattill den ekonomiska planen samt att denna jämteprotokollet akall hållas tillgänglig förhyresgästerna innan beslut fattas oa förvärv avfastigheten. Med hänsyn till det värde aom den ekonomiska planen måste tillmätasär det - soa kommittén påpekar -viktigt att in-tygsgivarna har erforderlig kompetens för sitt uppdrag ooh att det inte förekommer omständighetersom är ägnade att rubba förtroendet för deras opartiskhet. Frågan om jävför intygsgivaran regleras i 4 § bostadsrättslagen.Det ankommer på att i det enskilda fallet pröva om jäv föreligger för intygsgivare. 1981/82:169 111 i prop 1971:12 uttalat att-jävsregeln i och för sig inte utesluter att anställd i en organisation eller ett företag, soa bildat föreningen,' utfärdar sådant intyg. Bl a mot bakgrund härav har länsstyrelsenfunnit regeln svår att tillämpa.