prop · G503106 · 1981-12-31 00:00:00 — FOSAM har i första hand uppmärksammat behovet av att regleraförhål- 1981/82:106 319 landetmeUan beställare på nationell nivå saml universitet och vissa högskolor, medanl.ex. de regionala och lokala organens, de små och medelstora förelagens ochde fackliga organisationernas kunskapsbehov har berörts mycket litet. Förväntningarhar skapats på de små högskolornas möjligheter attbidraga tUl att lösa lokala och regionala forskningsproblem. I arbele med attåstadkomma forskningsanknytning av de utbildningar som är nya inom högskolan,har det alltmer framstått som väsentligt att sfimulera forskning inom nya, oftatvärvetenskapliga områden. Det är viktigt att den forskningsresurs las fillvara, som de många lektorerna vid småhögskolorna utgör. FOSAM-betänkandeiär lill stora delar av rent teknisk karaktär anser iLundlMalmö. Styrelsen har därför inte ansett det motiverat att avge ettsärskill yttrande över belänkandel. FOSAM gör en alltför hård gränsdragningmellan s.k. inomvelenskaplig och samhällsrelevanl forskning. De mindrehögskolornas framlida roll i forskningssamverkansfrågor uppmärksammas intealls i utredningen. Regionstyrelseni menar all de mindre högskolorna har många lärare med högvetenskaplig kompelens och elt intresse för forskning. I en aktiv strävan allöka högskolans forskningssamverkan bör denna kompelens utnyttjas för all denmindre högskolan ytterligare skall kunna bidra tUl den regionala utvecklingen.Vi anser all den fortsatta diskussionen års planeradeforskningsproposition lämpligen bör inkludera samtliga högskoleenheter. Regionstyrelseni instämmer helt i de motiv som FOSAM anför för forskningssamverkan ochvUl särskill trycka på två motiv: utbildnings-politiska och regionalpolitiska.Belänkandel ger en god och värdefull bakgrundsbild av högskolans FoU-resursersaml av FoU-beslällarna. Men utredningen har begränsat sig lill högskolor medfasta forskningsresurser. I del fortsatta arbetet med forskningssamverkan måsteäven de mindre högskolornas resurser, både personella och ulruslningsmässiga,las fill vara. C.HÖGSKOLOR UTAN FASTA FORSKNINGSRESURSER AUmänt Högskolestyrelseni FalunlBorlänge säger all kommittén, som kallas FOSAM, synes i första hand habehandlat sill uppdrag från de stora universitetens perspektiv. Man saknar engenomgång av de mindre högskolornas roll i detta sammanhang. Det är dock påsin plats med ell erkännande av de många givande förslag som kommittén för frami syfte all nå samverkan mellan berörda parter. Högskolestyrelseni instämmer i del stora hela i de principståndpunkter som redovisas avutredningen. Det är dock en brist all utredningen 1981/82:106 320 intehar uppmärksammat att del bedrivs forskning även vid högskolor ulan faslaforskningsresurser. Högskolestyrelseni hälsar med tillfredsställelse FOSAM; s belänkande, men beklagar attutredningen inle nämnvärt uppmärksammat de särskilda förhållanden som råder vidhögskolor som saknar fasla forskningsresurser. Många av de förslag somutredningen lägger fram kan genomföras ulan särskUda beslut i riksdag ochregering. Bådesekloriell forskning och industriell forskning förekommer i varierandeomfattning inom högskolan anför högskolestyrelsen i . Någragränsdragningsproblem har högskolan i inle upplevt mellan de olikaområdena. Man bör omsorgsfuUl försöka skilja mellan forsknings- ochutredningsarbete, där forskning står för de arbeten som har ell inomvetenskapligtvärde och utredningsarbete för återstoden. Medviss förvåning konstaterar högskolestyrelsen, all utredningen över huvud tagel inleberört de medelstora och mindre högskolornas roll i forskningssamverkan.Seklorsorgan måste vara fria att söka upp lämplig kompelens oavsett vid vilkentyp av högskola den finns. Högskolestyrelseni anser alt statsmakten under 1980-lalel måste lösa frågan om hur manpå bästa säll skall tillvarata och elfeklivl nytfiggöra den FoU-resurs somfinns vid de små högskolorna. De kan avlasta universiteten ansvar för en delregionalt definierad FoU-verksamhet och FoU-informalion. Vi begär att den regionalahögskolans och det regionala samhällets roll i FoU-sammanhang blir föremål förbehandling och åtgärder forskningspoliliska proposition, enligl denanda vi angivit. Högskolestyrelseni SundsvaUlHärnösand frågar sig om FOSAM: s belänkande över huvud taget berörde nya högskolorna. Vi vill hävda alt så är fallet, och ser det därför som enbrist att utredningen såvitt vi kunnat finna inte gått in på den nya högskolansspeciella situation. Vissa av de begrepp som utredningen sökt precisera har fåtten så vag innebörd all de blivit svåra alt bruka. Högskolestyrelseni anser all del är symptomatiskt alt de mindre högskolorna intebeaktas när frågor om forskning och utvecklingsarbete aktualiseras.Utredningen tar därmed inle tillvara de potentiella möjligheterna fullt ul. Meden garanterad bas om 3-5 personer som kan ägna sig åt forskning skullehögskolan kunna göra värdefulla utvecklingsinsatser framför allt inriktade pänärregionens försörjningsstruktur. 1 det fortsalla arbetet med forskningssamverkanmåste även de små högskolornas potentiella resurser bedömas och utnyttjasseriöst. Mål,målkonflikter och problemanalys (kapitel 7) Fleraremissinstanser har kommenterat FOSAM: s resonemang om förhållandel mellan åena sidan inomvetenskapligt motiverad forskning och å andra sidan sektorielltoch industriellt motiverad forskning. Först ell urval av de organ som är ensmula krifiska på den här punkten. 1981/82:106 321 SFSmenar att FOSAM i flera sammanhang använder de här begreppen med en normalivanstrykning, som vore del fråga om väsensskilda kategorier eller t.o.m.motsatspar. Snarare bör man, enligt SFS, betona de samband som finns mellanbegreppen i den reella forskningsprocessen. ÄvenSTU tycker att FOSAM överbelonal konflikterna mellan inomvetenskapligtmotiverad forskning och forskning som bedrivs med externa anslag. Del ärväsentligt all beakta tekniska högskolas erfarenhet att institutionersom har stora externa anslag i allmänhet också har kvalitativt högtståendeforskning. Detta antyder, menar STU, all det inle föreligger någon generellmotsättning och därmed inte heller ett behov av formaliseral överförande avmedel från sektorsorgan lill högskolan. Snarare lorde del förhålla sig så altvissa institutioner inle bedriver forskning av tillräcklig kvalitet för allmotivera medel på vare sig inomvetenskapliga eller sektorspolifiska grunder. DSFpåpekar alt den målkonflikt FOSAM anser finnas mellan inomvetenskapligtmotiverad och exlernfinansierad forskning möjligen är giltig när det gällerrenodlad uppdragsforskning men knappast i fråga om social seklorsforskning.Ansökningar om projektanslag bedöms hos DSF med avseende både påsamhällsintresse och på vetenskaplighet. Det är således i dessa fall inte frågaom intressekollisioner mellan externt initierad uppdragsforskning ochinomvetenskapliga kunskapsbehov, ulan snarare om ett möte mellaninomvetenskapliga och sektorsorienlerade kunskapsintressen. OcksåASF är tveksam lill FOSAM: s analys och pekar på faran i all låta en förenkladoch schabloniserad uppdelning i inomvetenskapligt och sektoriellt motiveradforskning bli alltför styrande vid utformningen av forskningssamverkan. KFsäger sig finna det motiverat att avvisa den uppfattning som framskymtar ibetänkandet all forskning bedriven utanför högskolan skulle vara av lägrekvalUel. Del finns, enligl KF, en rad exempel på vetenskapligt högtståendeforskning som bedrivs inom l.ex. Vidare bör uppmärksammasall genom en forskningsverksamhet förankrad i organisationerna och devardagliga problemen kan också en annan typ av kunskap och erfarenheter äntraditionellt akademiska tas tillvara och berika forskningsresultaten. SÖtycker att FOSAM: s konfliktanalys är värdefull som en beskrivning av devillkor som gäller för forskning finansierad och initierad inom högskolanjämfört med de villkor som gäller för externt initierad och finansieradforskning. Analysen leder dock lill en olycklig och förenklad åtskillnadmellan två slag av forskning. Denna forskningssyn, anser SÖ, ligger i aUtförhög grad liU grund för utredningens ställningstaganden lill hur långsiktigkunskap på sektoriellt vikliga områden kan byggas upp. (SoS)spinner på något av samma tråd och framhåller att det hade varit värdefullt omutredningen som underlag för sina ställningsla-21 1981182. Prop.1981/82:106 322 gandenförsökt närmare belysa svårighelerna att dra gränser mellan långsiktigkunskapsutveckling och mera kortsiktig FoU. SoS instämmer i all den sektoriellaforskningen omfattar mycket av kortsiktiga uppdrag. Behov av en teori- ochmelodbaserad kunskapsutveckling av mera långsiktig natur är angelägen såväl ursektoriellt perspektiv som ur forskarperspek-tiv. Utredningen behandlar dock,enligt SoS, enbart forskningsplaneringen som ell resursproblem för alt skapabättre förulsätlningar för den inomvetenskapliga forskningen, och ansJyserarsåledes inle den positiva sidan av den sektoriella forskningens impulser på deninomvetenskapliga forskningen. () tycker del i utredningen saknas eninträngande analys av högskoleforskningens och högskolans ställning ochbetydelse i samhället. FOSAM skulle ha sökt all närmare definiera och bestämmainnebörden av högskolans egentliga uppgifter i förhållande lill de behov ochkrav som seklorsorgan och näringsliv har. Uppgiften är svår, fortsätter SIB,men nödvändig all utreda för all kunna klargöra betydelsen av den"balans" mellan den inomvetenskapliga forskningen å ena sidan ochden industriella och sektoriella å den andra som utredningen säger sig viljatrygga vid högskolan. SIB menar alt redan ambitionen all skapa balans i dettaavseende kan sägas hota den inomvetenskapliga forskningen. Särskill i lider avekonomiska svårigheter - men kanske ibland även annars - har deninomvetenskapliga forskningen besvärligt att hävda sig gentemot pockande ochlockande avnämarkrav. fastslår dock SIB: "Kommitténsuppslutning bakom högskolans traditionella och unika uppgifter i fråga ominomvetenskaplig forskning och forskarutbildning får institutets helhjärtadeslöd". IVAförklarar sig vilja - i motsats till FOSAM: s strävan alt upprällhålla enboskillnad mellan inomvetenskapligt motiverad och externt initierad forskning -förorda ökad växelverkan, särskilt inom de tekniska och naturvetenskapligafakultetsområdena. Industriforskare borde l.ex. ges möjlighet all lämnasynpunkter på prioritering av grundforskningsområden, bl.a. i samband med altnya professurer inrättas. Former för detta bör, enligt iVA, utvecklas isamverkan mellan induslrianknulna organisationer och de tekniska högskolorna. Blandde remissinstanser som mera oreserverat ansluter sig lill FOSAM: s analys avförhållandet mellan inomvetenskapligt mofiverad och seklorsmofiverad forskningåterfinns (), FRN, NFR, KVA och SIPU. SLUanför kort och gott att man i allt väsenfiigt delar utredningens bedömning avmålen för forskningen, vilka konflikter som kan uppslå och de slutsatser somutredningen drar av detta. FRNinstämmer i utredningens betonande av all en ökad forskningssamverkan inte fårinnebära att högskolans möjligheter att fullgöra även sina 1981/82:106 323 IradUionellauppgifter inom forskning och forskarutbildning begränsas. Balans måste rådamellan den främst inomvetenskapligt motiverade forskningen och den forskningsom motiveras av mera omedelbara samhällsbehov och som kan direkt utnyttjas avmyndigheter, företag och organisationer. KVAsäger i samma anda att FOSAM gör det vikliga påpekandet all del måste rådabalans mellan den inomvetenskapligt motiverade forskningen och den forskningsom motiveras av samhällets omedelbara behov. Detta får inte tolkas som någonnegaliv attityd lill lillämpbarheten, del är i slällel fråga om alt trygga denlångsiktiga utvecklingen. Om forskningen helt styrs av de behov som samhäUetkan formulera , blir säkerligen slagna-fionen snabb. För all denföreslagna utvecklingen skall fungera och ge den stimulans som avses måste man,fortsätter KVA, se lill all beställarna gör klar skiUnad mellan forskning ochrent utvecklingsarbete. Del senare skall inle förläggas till högskolan, vUkeldäremot forskningen skall. EnliglNFR har utredningen vall alt beskriva samexistensen av inomvetenskapligt ochsektoriellt motiverad forskning i termer av möjliga konflikter. Därvidunderstryks kravet på arbetsformer som förbättrar högskolans förutsättningarför en utbyggd forskningssamverkan. NFR vill i del sammanhanget instämma iutredningens betonande av all högskolan måste vara uppmärksam på sådanaattityder och normer som tenderar alt nedvärdera sekloriell och industriellforskning. Författningsmässigakonsekvenser m.m. (kapitel8) Riksdagenbeslutade alt högskolan skall svara för en väsentlig del av densektoriella forskningen. Detta beslut ser FOSAM som en uppmaning dels tillstatliga myndigheter alt vända sig i första hand lill högskolan när de önskarfå sådan FoU utförd som rimligtvis kan utföras inom högskolan, dels tillhögskolan att så långt möjligt ta emot sådana uppdrag. Motden bakgrunden föreslår utredningen: A) ell nyll första stycke införs i14 § högskolelagen för att markera all forskningen inom högskolan skall omfattasåväl forskning som är främst inomvetenskapligt motiverad som forskning som ärmotiverad av sektorsorgans, förelags eller organisationers behov, B) bestämmelser omstatsmyndigheters skyldighet att i första hand söka utnyttja högskolansforskningsorganisation för sina FoU-behov meddelas i en särskild förordning. Remissopinionenär i stort sett delad i två läger - för och emot - vad gäller förslag A) ochganska massivt negativ liU förslag B). Av praktiska skäl behandlas dock i detföljande de två förslagen i klump. Tvåremissinstanser uttalar sig välvilligt om FOSAM: s båda förslag -UHÄ och SÖ. Vadgäller den föreslagna formuleringen av högskolelagens 14 § anser 1981/82:106 324 dockUHÄ att den bör modifieras något i syfte all klarare ange dels alt nu gällandeallmänna principer för forskningen inom högskolan ("frihetsprincipen")skall gälla också i fortsättningen, dels att del endast är en skillnad i motivoch inle lill art mellan inomvelenskaplig och sekloriell/induslriell forskning.UHÄ finner det vidare vara nödvändigt alt innebörden i seklorsorganensskyldighet all anlita högskolan preciseras. beslut på den härpunkten ger annars rum för skiftande tolkningar. Enligl UHÄ: s mening bör dockden särskilda förordningen endasi gälla forskning och inle all FoU. Inbegripsutvecklingsarbete, kommer en omfattande och för högskolan mindre lämpadverksamhet av industriell-leknisk natur med i bilden. Dessutom aktualiseras iså fall fiågan om inle kvalificerat utredningsarbete också bör omfattas avförordningen. UHÄ påpekar att vissa högskolemyndigheter i sina yttranden dockställt sig tveksamma lill behovet av en särskild förordning om utförande avFoU för statsmyndighets räkning (se nedan). SÖanför helt kort att man finner utredningens analys av riksdagsbeslutet omseklorsprincipen riktig, och tillstyrker förslagen om tillägg i högskolelagens14 § och om särskild förordning för statsmyndigheter alt utnyttja högskolan förforskning. Ellanlal remissorgan ansluter sig i princip lill FOSAM: s förslag om attkomplettera högskolelagens 14 § men är skeptiska mot förslaget om en särskildförordning. Bland dessa finns SLU, BFR, NE), FOA, () och SIPU. är principiellt positiv lill förslaget alt forskning som finansieras avseklorsorgan bör ulföras inom högskolan och har inga invändningar mot denföreslagna utvidgningen av 14 § högskolelagen. Däremot är SLU tveksamt lill denföreslagna särskilda förordningen som innebär all del skaU föreligga skyldighetför statlig myndighet att anlita högskolan för olika uppdrag, där högskolan harkompelens. Dessa bestämmelser kommer att bli föremål för storatolkningssvårigheler m. m. Risk finns därför all byråkratin ökar. Det borde,enligt SLU, vara självklart för varje myndighel att tjänster av denna artbegärs där de är bäsl och billigast. Mera än högskolelagens utvidgning samlallmänna rekommendationer bör därför inle behövas. Texten iförordningsförslagel innehåller dessutom så vida dispensmöjligheter altbestämmelserna troligen inle får avsedd effekt. BFRdelar synsättet att en väsentlig del av den sektoriella forskningen bör ulförasinom högskolan. Men delta får inle leda till byråkratisering och onödigtkrångel. BFR avvisar därför bestämt förslaget alt i särskild förordning reglerastatliga myndigheters skyldighet all i första hand söka utnyttja högskolansforskningsorganisation. Forskningssamverkan mellan högskola och externaintressenter kan inle tvingas fram, men väl stimuleras av ett gynnsamtforsknings- och arbetsklimat. EnliglFÖA:s uppfattning har FOSAM gått för långt i sin ambition all precisera detaktuella riksdagsbeslutet när del gäller all ge högskolan en 1981/82:106 325 rollsom sektoriellt forskningsorgan. De praktiska följderna av utredningenstolkning blir all den seklorsprincip tagit ställning för åsidosätts. Avde remissinstanser som endasi lar upp FOSAM: s förslag lill särskild förordningom seklorsforskningens förläggning lill högskolan och som är i varierande gradkritiska mot del, kan nämnas STU, DFE, styrelsen för arbetarskyddsfonden (ASF),SCB, RRV, riksanlikvarieämbelel och statens historiska museer, /SR, SAMKO,Studsvik energiteknik AB, Norrlandsfonden och . STUavstyrker alltså utredningens förslag lill en särskild förordning om utförandeav FoU för statsmyndigheters räkning, och lalar om att del inle är rimligt atttvinga enskild forskare eller institution all äta sig ell visstforskningsuppdrag. Inle heller bör en statlig myndighel bindas att utnyttja visshögskola som offereral elt arbele. I stället bör myndighelerna enligl gängseupphandlingsprinciper på affärsmässiga grunder välja den offert och denkompelens som är förmånligast för myndigheten. Apropå detta förslag ärRRV inne på liknande resonemang och hävdar all mol förslaget kan för det förstaen invändning av formell natur riktas, eftersom en förordning av detta slaginnebär att högskolan tilldelas en särstäUning i upphandlingshänseende. Påbasis av den s. k. monopolutredningens betänkande (SOU 1978:48) och prop.1978/79:134 har fastlagt att särställningar generellt sell inle börförekomma inom statlig upphandling. Denna skall i stället vägledas avaffärsmässiga kriterier och konkurrens mellan alternativa leverantörer. RRVanser vidare att den föreslagna förordningen är ullryck för ett betänkligtsynsätt vad gäller relafionen mellan högskola och sektorsmyndigheler, eftersomden innebär alt FoU-medel närmast "Ivångsmässigl" skall styras överlill högskolan. Ordalydelsen hos den föreslagna förordningen tycks inte hellervara avsedd att stimulera sektorsorganen till att medvetet och aktivi väljamellan flera länkbara uppdragstagare i högskolan. Dessutom är det inte troligtatt förordningen skulle bidra lill all minska de beslällarproblem som FOSAMsjälv redogör för. Enligl RRV: s mening är del också ofta väsentligt allmyndigheterna själva satsar på kvalificerat utrednings- och utvecklingsarbete. Riksantikvarieämbetetoch statens historiska museer anser del principiellt rikligt all seklorsforskningföriäggs lill högskolan. Del är dock viktigt all principen upprätthålls medförnuft och all avsteg kan göras när så är befogal. Därvid bör riktmärket varaall seklorsorganen skall handla rationellt. finns erforderlig kompelenstillgänglig på nära håll men utanför hög.skolan och är det svårt altlokalisera eller intressera en lämplig högskoleinstitution, bör kravet pårafionalilel väga tyngre än forskningspolitiska principer. /SRkritiserar FOSAM-förslaget från tvä olika utgångspunkter. För del första skapassällan ell gott samarbete genom formellt tvång. 1981/82:106 326 parterbör vara intresserade för alt samarbetet skall bli meningsfullt och fruktbart.För det andra är del tveksamt om del ligger i samhällets intresse att fä enalltför strikt uppdelning av "marknaden" för forskning, så att vissforskning destineras till högskolorna och annan externt motiverad forskningtill andra organ. Om universiteten ges ensamrätt till viss forskning,fortsätter /SR, kommer andra forskningsorgan all kräva ensamrätt till andraforskningsområden. En sådan monopolisering minskar möjligheterna lilleffektivt resursutnyttjande i elt litet land och kommer all motverka de syftensom ligger bakom utredningens direktiv. Olikheter, specialisering ocharbetsfördelning mellan forskningsinstitut, högskolor och fakulteter börbeaktas, utnyttjas och uppmuntras. Enhetlighet kan möjligen vara ett mål iadministration och byråkrati - inle i forskning och utveckling. SAMKOfinner det för sin del olämpligt all statliga myndigheter i första hand skalllägga forsknings- och utvecklingsarbeten på viss högskola, men all sådanskyldighet inte föreligger då det inom ell område finns frånhögskoleorganisationen fristående statligt eller slalsunderslöll forskningsinstitutmed erforderlig kompetens. I slällel borde del föreskrivas att man i dessasenare fall skall undvika all bygga upp organisationer inom högskolan försektors- eller näringslivsmoliverad uppdragsforskning. Landstingsförbundetslutligen anför att som utredningen framhåller alt högskolansforskning inle skall skyddas med konstgjorda regler föreslår den en hårdareförfattningsmässig reglering av seklorsorganens skyldigheter all anlitahögskolan. uttalande att seklorsorganens forskning så långt möjligtskall förläggas lill högskolan är, enligl förbundet, fullt tillräckUgt för attange ambitionsnivån. Högskolans möjligheter att nå denna nivå måste bestämmasav hur väl högskolan kan konkurrera om de externa forskningsresurserna. Engrupp av remissinstanser ifrågasätter mer eller mindre starkt FOSAM: s bådaförslag rörande författningsmässiga kompletteringar. I denna grupp märks bl.a.NFR, , , , IVA, SFS, stalskontoret och KF. EnliglNFR bör en eventuell ändring i högskolelagen prövas i samband med en meraallmän översyn av denna. Vidare ifrågasätter NFR nödvändigheten av ochrafionalilelen i förslaget om den särskilda förordningen som skall reglerastatliga myndigheters forskningsuppdrag. Skulle tendenser lUl en icke önskvärdutveckling i del avseendet uppslå bör det finnas andra och mera effektivastyrmedel än en i allmänna ordalag avfattad förordning. Det regelsystem somredan finns ger relativt goda möjligheter fill FoU-samverkan med myndigheteroch företag, men en ökad samverkan i forskningsfrågor mellan högskolan ochsamhäUel i övrigt är ändå i högsta grad önskvärd. Formerna för detta böremellertid kunna variera och "god vilja" på ömse håll kan ibland varaviktigare än formella föreskrifter. HSFRavstyrker de förslag som FOSAM framför om en "precisering" 1981/82:106 327 avinnebörden hos riksdagsbeslut. Vad beträffar förordningen om utförandeav FoU för statsmyndighets räkning ter den sig, enligt , i del föreslagnaskicket närmast parodisk med hänsyn lill att undantagen från den tänktaskyldigheten täcker nära nog av möjliga fall. Det kan inleheller anses nödvändigt all ändra lydelsen av 14 § högskolelagen. 1979 årsriksdagsbeslut utgjorde, anser , en legitimering av praxis och kan inle isig motivera ändring av lagtext. Om ändå en sådan skall göras bör den varaåtskilligt bättre underbyggd än i föreliggande förslag, säväl sakligt somspråkUgt. Inle heller MFR vUltillstyrka den föreslagna ändringen i högskolelagen. Strävan bör vara attminska avstånden mellan sekloriell forskning och inomvetenskapligt motiveradforskning, men FOSAM: s förslag resulterar i en skarpare gränsdragning mellansekloriell och inomvetenskapligt motiverad forskning. Någon bestämmelse omstatsmyndigheters skyldighet att i första hand utnyttja högskolansforskningsorganisation för sina behov av FoU bör vidare inte finnas. måste vara attraktiv i sig. Dessutom är ett sålitet land all man kan räkna med all seklorsorgan har en god uppfattning omvilka forskare och forskargrupper som kan vara aktuella för olikaforskningsuppgifter. SFSanser att FOSAM i de här frågorna uppvisar en administrativ läggning som ärsvår att förena med samhällets behov av all högskolan fungerar som kompeiensbasmed en livaktig och utvecklande forskningsmiljö.