prop · G50313 · 1981-12-31 00:00:00 — omändringar i beskattningen av vissa eldrivna fordon; Regeringenföreslår att antaga de förslag som har upptagits i bifogade utdrag avregeringsprotokoll. Ipropositionen föreslås att fordonsskatten enligt vägtrafikskattelagen(1973:601) skall sänkas för vissa eldrivna fordon. Vidare föreslås aUbatterivikten skall avräknas från tjänstevikten vid beräkning av skatten påeldrivna fordon enligt lagen (1978:69) om försäljningsskatt på motorfordon. Denya bestämmelserna föreslås träda i kraft . 1 1981/82. 1981/82:13 2 Lagom ändring i vägtrafikskattelagen (1973:601) Härigenomföreskrivs i fråga om vägtrafikskattelagen (1973:601)' dels att 12 och 12 a §§skall ha nedan angivna lydelse, dels att i lagen skall införas en ny paragraf,12 b §, av nedan angivna lydelse. 12 § Fordonsskatt utgår för skatteår Fordonsskatt utgår för skatteår enligt bilaga 1 denna lag, om inte enligt bilaga 1 till denna lag, om inte annat följer av 12 a §. Skatten ut- annat följer av 12 a eller 12 b §. går för skatteperiod med en tredje- Skatten utgår för skatteperiod med del, för kalendermånad med en tolf- en tredjedel, för kalendermånad tedel och för dag med 1/360 av skat- med en tolftedel och för dag med ten . Överstiger fordons- 1/360 av skatten . Över skatten för ett fordon stiger fordonsskatten för ett fordon utgår fordonsskatt för utgår for- skatteperiod, donsskatl för skatteperiod. Föreliggerskatteplikt för fordon under del av kalendermånad, utgår fordonsskatt för helamånaden. Vad nu sagts gäller dock icke i fråga om fordon, för vilketfordonsskatten uppgår till för helt skatteår, för denkalendermånad under vilken skatteplikt första gången inträder för fordoneteller skatteplikt upphör av annan anledning än av-ställning. Har sådant fordonvarit avställt avräknas eller återbetalas fordonsskatt för avställningstiden oindenna omfattat minst eller orii fordonet övergått till ny ägare . Fordonsskalleriäggs före ingången av skatteår eller skatteperiod. Regeringen eller myndighelsom regeringen bestämmer får medge undantag härifrän för grupp av fordon, 12a §' Fordonsskatten för en personbil Fordonsskallen för en personbil skallutgå med elt lägre skall utgå med etl lägre belopp per är än som anges i bilaga belopp per är än som anges i bilaga 1 lill denna lag, om bilen hör hem- 1 till denna lag, om bilen hör hem ma i en kommun som anges i bilaga ma i en kommun som anges i bilaga 3 till denna lag. 3 till denna lag. inte om skatten för bilen skall beräknas enligt 12 b §. Enpersonbil anses höra hemma i den kommun, där den skaitskyldige har sin adressenligt bilregistret vid den lidpunkl, som anges i 14 § första eller andra slyckeleller vid ingången av den tid som anges i 14 § tredje 'Lagen omtryckt 1979:280. Senastelydelse av lagens rubrik 1974: 869. 'Senaste lydelse 1980:319. Prop.1981/82:13 3 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Saknas sådan adress gäller i stället den adresssom borde vara antecknad i bilregistret. Den lägrefordonsskatten tillämpas när fordonsskatt påförs för helt skatteår eller hel skalteperiod,när skatt påförs därför all skalleplikt inträder för ett fordon eller vid efterbeskattning. År elt skattepliktigi molorfordon inrättat för driftuteslutande med elektricitet från batterier och inte försett medförbränningsmotor, utgår fordonsskatten med hälften av de belopp som anges ibilaga I lill denna lag. Denna lag träder i kraft , 1981/82:13 4 Lagom ändring i lagen (1978:69) om försäljningsskatt på motorfordon Härigenomföreskrivs att 2 § lagen (1978:69) om försäljningsskatt pä motorfordon skall hanedan angivna lydelse. 2 §Beteckningar som används i denna lag har samma betydelse som ifordonskungörelsen (1972:595). Ifråga om fordon som är inrättat för drift med elektricitet från batterier,skall vid beräkning av tjänstevikten avdrag göras för viklen av batteriernaoch de särskilda anordningar som fogar samman battericellerna. Dennalag träder i kraft . 1981/82:13 5 Närvarande:statsministern , ordförande, och stalsråden , ,, Äsling, Söder, , , , , , , Elmstedl,Tilländer, Ahrland, Propositionom ändringar i beskattningen av vissa eldrivna fordon Föreldrivna fordon tas vägtrafikskatt enligt vägtrafikskattelagen (1973:601), VSL,ut i form av fordonsskall och kilometerskatt. Fordonsskatten är densamma föreldrivna och brännoljedrivna bilar. Kilometerskallen för de eldrivna bilarnaär av skatten för de brännoljedrivna bilarna. Försäljningsskatt enligtlagen (1978:69) om försäljningsskatt på molorfordon, LEM, ulgår förmotorcyklar, personbilar och vissa lätta bussar och lastbilar. Skallen ärdensamma för fordon med samma Ijänste-vikl oberoende av drivmedlet. Energiskattenligt lagen (1957:262) om allmän energiskatt utgår med /kWh, i vissakommuner dock endast med /kWh, för den elkraft som går åt för alt laddabatterierna i ett eldrivet fordon. Frånolika håll har gjorls gällande att fordon som drivs med elkraft från batterierär skattemässigt missgynnade i förhållande lill likvärdiga, konventionelltdrivna fordon, delvis beroende pä den höga batlerivikten, delvis pä grund avden sammanlagda effekten av kilometerskatlen och den allmänna energiskalten päden elkraft som förbrukas för laddning av batterierna. Regeringen gav därför vägtrafikskatteulredningen'i uppdrag alt närmare undersöka dessa skatteförhållanden. Imars 1981 lade utredningen fram betänkandet (Ds B 1981:4) Översyn av vägtrafikbeskattnihgenDel 3 Beskattningen av eldrivna fordon. I betänkandet har föreslagits attfordonsskatten för de flesla eldrivna fordon sänks och atlbatterivikten skall räknas av från tjänslevikten när försäljningsskattenberäknas. Betänkandet,som också innehåller en redogörelse för gällande ordning på området, bör fogas tillprotokollet i delta ärende som bUaga 1. ' 1981/82:13 6 Yttranden har avgells av kammarrätten i ,postverket, , , (), statensnaturvårdsverk, generaltullstyrelsen, , styrelsen förteknisk ulveckling (STU), länsstyrelserna i , ,och , AB ,. i har bifogat ettyttrande av naturvårdsenheten på . Ensammanslällning av remissyttrandena bör fogas lill protokollet i detta ärendesom bilaga 2. Utredningenhar jämfört de nuvarande röriiga skatterna och avgifterna på å ena sidaneldrivna fordon (kilometerskatt och energiskalt på elkraft) och å andra sidan dieselolje-och bensindrivna fordon (kilometerskatt och bränsleskatter inkl, särskildberedskapsavgift). Utredningens slutsats är att de rörliga skatterna ochavgifterna inte är högre för eldrivna fordon än för konvenUonellt drivnafordon. Ulredningen har därför funnit all någon ändring av dessa skatter ochavgifter inte är befogad. Utredningenhar vidare gjort samma jämförelse i fråga om den totala skattebelastningen permil på de olika fordonsslagen. Eftersom skalleskalorna för fordonsskattenkonstruerats med utgångspunkt i bl.a. fordonens genomsnittskörsträckor och deeldrivna fordonens körsträckor generellt sett är kortare än de diesel- ochbensindrivna fordonens, har jämförelsen utvisat att del totala skatteuttaget,räknat per mil, är väsentligt högre för de eldrivna fordonen än för de diesel-och bensindrivna fordonen, gäller såväl personbilar som lastbilar ochbussar. Utredningen har därför föreslår gil alt den fasta skatten, dvs,fordonsskatten, sänks för de eldrivna fordonen. Detta bör enligt utredningengöras på så sätt all fordonsskatten för eldrivna fordon sätts ned till avvad som gäller för motsvarande konventionellt drivna fordon. Defordon som enligt utredningen bör omfattas av den förmånligare fordonsskattenär eldrivna motorcyklar, personbilar, lastbilar med eller utan anordning förpåhängsvagn, bussar saml trafiktraktorer och motor-redskap. Det innebär attjordbrukstraktorer ställs utanför. Anledningen härtill är att fordonsskatten påjordbrukstraktorer redan nu är beräknad för en kon genomsnitUig körsträcka påallmän väg och att ev. eldrivna jordbrukstraktorer knappast skulle fä ännukortare körsträckor. Vidarehar utredningen föreslagil att sänkningen av fordonsskatten inte Prop.1981/82:13 7 börgälla om elektriciteten helt eller delvis tillförs genom en förbränningsmotordrivengenerator i fordonet, vilket är fallel med de s.k. hybridfordonen, eller tasfrån elnätet under färden, I dessa fall behöver nämligen inte de angivnabegränsningarna i körsträckor föreligga. bör skattesänkningen komma lill uttryck genom etl Ullägg i bilaga 1Ull VSL. Utredningens tillvägagångssätt att göra en jämförelse av skattebelastningenpå eldrivna fordon och konventionellt drivna fordon har i stort sett godtagitsav remissinstanserna. Endasi STU har rekommen- . derat en annan jämförelsemetod. Likasåhar utredningens förslag all halvera fordonsskatten för sådana fordon somenbart drivs med elektricitet från batterier sotn medförs vid färden, och som isin tur inte får sin strömlillförsel genom en förbränningsmotor, tillstyrkts ellerlämnats utan erinran av nästan samtliga remissinstanser. Endasi STU harföreslagit alt ett elfordon skall definieras som ett fordon med endastelmotorer anslutna till drivhjulen, vilkel torde innebära att den förmånligarefordonsskatten även skulle gälla vissa hybridfordon. STUoch ytterligare någon remissinslans har dessuiom ifrågasatt om inte en bättreåtgärd vore att, för de fordon för vilka vägtrafikskatt utgår i förhållandetill tjänslevikten, avräkna batterivikten frän tjänslevikten vid fastställandetav fordonsskattens och kilometerskattens storiek eller att beskatta de aktuellafordonskategorierna efter totalvikl. Vidare har ansett atl allaeldrivna fordon skall undantas från bl. a, all fordonsskatt och kilometerskattfram lill . Föregen del vill jag framhålla följande. Jagbiträder ulredningens uppfattning att beskattningen av eldrivna fordon bör skeenligt samma principer som ännu så länge gäller på vägtrafikskatteområdet iövrigt. Avdet material ulredningen har redovisat framgår atl sådana renl eldrivnafordon, vars strömlillförsel.inte sker från elnätet under färden eller frän en förbränningsmotordriyengenerator i fordonet, generellt drabbas av en förhållandevis hög total skattper körd mil, eftersom deras körsträckor i allmänhet är korta. Det är, somutredningen har visal, den nuvarande konslrukUonen av fordonsskatten som är tillnackdel för dessa eldrivna fordon. Fordonsskattenför eldrivna fordon bör därför sänkas.,Jag anser i likhei med utredningen atten sänkning är väl avvägd. Jag vill understryka attsänkningen är motiverad av det förhållandet atl de eldrivna fordonenskörsträckor är begränsade. Om utvecklingen skulle---leda till en ökad räckviddför dessa fordon, bör deras skalteförhållanden tas upp till förnyadeöverväganden. Nedsättningenav fordonsskatten bör regleras i VSL, enligt min mening lämpligen i en nyparagraf, 12 b §, Av bestämmelsen bör framgå.att den lägre skatten gäller baraom fordonet är inrättat för drift uteslutande med Prop.1981/82:13 8 elektricitetfrån batterier och inte är försett med någon förbränningsmotor. Härigenomutesluts från tillämpningsområdet elfordon som tar elektriciteten helt ellerdelvis från elnätet under färden och de förut omnämnda hybridfordonen. Jag villi sammanhangel erinra om att-ulredningen kommer att behandla frågan ombeskattningen av hybridfordonen i samband med en kommande utvärdering avkilometerskattesystemet. Jag vill också, vilket även utredningen gjort, peka päalt regeringen har möjlighel atl lösa enskilda beskattningsproblem i fråga omhybridfordon genom en tillämpning av dispensbestämmelserna i 46 § lagen(1959:92) om förfarandet vid viss konsumtionsbeskattning eller 39 § VSL. Närdet gäller vilka fordonsslag som skall omfallas av den lägre skattesatsendelar jag utredningens uppfattning att jordbrukslraklorer bör uteslutas frånbestämmelsens tillämpningsområde med hänsyn lill de korta körsträckor påallmän väg som skatten är anpassad lill. Enligtlagen (1975; 278) om nedsättning av fordonsskatt på traktorer och släpvagnar m.m. kan i fråga om traktor som tillhör klass I enligt VSL (Irafiklraktor) och motorredskäpefter ansökan hos vederbörande länsstyrelse viss nedsättning ske avfordonsskatten. En förutsättning för nedsättning är att fordonet under delsenaste skatteåret har använts för transport på allmän väg sammanlagt högsl 300mil. Delfinns således redan nu möjligheler till nedsättning av fordonsskatten förtrafiktraktorer och motorredskap som har framförts endast kortare sträckor påallmän väg. Bestämmelserna härom läcker även eldrivna sådana fordon. Del ärdärför onödigl att inordna eldrivna Irafiklraktorer och motorredskap i en beslämmelsei VSL om lägre fordonsskatt pä eldrivna fordon. Eldrivnamotorcyklar, personbilar, lastbilar och bussar bör däremot omfattas avförslaget. Dessa fordonsslag jämte mopeder har i bilregister-kungörelsen(1972:599) och fordonskungörelsen (1972:595), vars beteckningar enligt 1 § VSLanvänds i samma betydelse även i vägtrafikskatte-sammanhang, den gemensammabeteckningen molorfordon. Del bör därför föreskrivas att den lägre skattenskall gälla för ett skattepliktigt molorfordon, som är eldrivet pä sätt jagnyss har gått igenom. Frän mopeder kan bortses, eftersom dessa inte ärskattepliktiga. Enligt12 a § VSL skall fordonsskatten för en personbil utgå med ett . lägrebelopp än som anges i biläga 1 till lagen, om bilen hör hemma i någon av dekommuner som anges i bilaga 3 till lagen. Den lägre skatten för personbilar idessa kommuner, vilken gäller fr.o.m. den (SFS 1980:319; prop,1979/80:109, SkU 1979/80:47, rskr 1979/80:334), ulgör i första hand visskompensation för de energiskattehöjningar som beslutades i december år 1979.Grunden för kompensationen är att de genomsnittliga årliga körsträckorna förpersonbilar i dessa glesbygdskommuner är längre än de genomsnittliga årligakörsträckorna för samtliga personbilar i landet. Prop.1981/82:13 9 Dennu föreslagna sänkningen av fordonsskatten på eldrivna fordon är beUngad av altdessa fordon i allmänhet har kort körsträcka. Det saknas därför skäl att tillämpa12 a § VSL på eldrivna personbilar, även om de skulle höra hemma i någon av deangivna kommunerna. 12 a § VSL bör därför utformas så atl det klart framgår attden inte gäller för de nu behandlade eldrivna fordonen. Denya skatlebeslämmelserna för eldrivna fordon bör träda i kraft den 1 januari1982. Försäljningsskattenligt LFM utgår för personbilar, vissa lätta lastbilar och bussar samlmotorcyklar. För de tre förstnämnda kategorierna utgår skatten med . 30 öreper kg tjänstevikt och med ytterligare . för varie fullt femtiotal kgöver . Skatten för motorcyklar är . om tjänslevikten är högst , . om den är , . om den är och , omden är högre än . Avulredningen framgår att de eldrivna fordonen genom batterivikten regelmässiglfår en högre tjänstevikt oth därmed högre skatt än likvärdiga konventionelltdrivna fordon. Utredningen har anselt att en utjämning av skattebelastningendärför bör göras. Försäljningsskattenför eldrivna fordon bör enligt utredningen schablonmässigt likställas medskatten på fordon med andra drivmedel genom alt skatten för det enskildafordonet beräknas på tjänslevikten minskad med batterivikten. Eftersom motivetför de föreslagna särreglerna för eldrivna fordon är all sådana fordon Ullföljd av batterivikten skattemässigt missgynnas i förhållande till andrafordon, saknas enligl ulredningens uppfattning anledning att inskränkareglerna så att fordon med inbyggda, t.ex. bensindrivna, laddningsaggregatskulle falla utanför. Utredningenhar pekat på all batterier lill elfordon ofta består av etl stort antalbattericeller. För att inte beskattningen skall bli beroende av hur cellernafogas samman, bör enligt utredningens förslag även de anordningar somerfordras härför räknas av från tjänslevikten. Denya bestämmelserna bör enligt utredningsförslaget gälla samtliga fordonsslagsom är skattepliktiga enligt LFM. De bör enligl utredningen införas i lagen i etlnytt tredje stycke lill 4 § och träda i krafl , Utredningensförslag har rönt elt positivt remissmotlagande. Frånsett och ,som båda har ansett att eldrivna fordon bör undanias från försäljningsskattåtminstone fram , har endast RSV gjort ett skattetekniskt påpekandei fråga om utredningens författningsförslag, I övrigt har utredningens förslagtillstyrkts eller lämnats utan erinran av remissinstanserna. 1981/82:13 10 Ävenför min egen del anserjag att utredningens förslag är välgrundat. Det bör enliglmin uppfattning genomföras och träda i kraft som harföreslagits. Endastbeträffande utredningens författningsförslag vill jag förorda en avvikelse ienlighet med RSV:s påpekande. Det bör enligt min mening av det nya stadgandetklart framgå att avdrag från tjänstevikten skall göras för batterier och desärskilda anordningar som fogar samman battericellerna. Vidare anserjag attbestämmelsen av systematiska skäl bör tas in som ett nytt andra stycke i 2 § LFM, Medhänsyn till de nu genomgångna lagstiftningsfrågoinas enkla beskaffenhet är detenligt min mening inte motiverat att inhämta lagrådets yttrande över lagförslagen. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att antaga inom budgetdepartementet upprättade förslag 1. lagom ändring i väglrafikskaitelagen (1973:601), 2. lagom ändring i lagen (1978:69) om försäljningsskatt på motor fordon. Regeringenansluler sig lill föredragandens överväganden och beslutar atl genomproposition föreslå atl antaga de förslag som föredraganden har lagtfram. Beskattningen av eldrivna fordon Prop,1981/82:13 12 Till Statsrådet ochchefen för budgetdepartementet tillkallade chefen för budgetdepartementet numera departementsrådet att som särskild utredare göraen teknisk översyn av vägtrafikbeskattningen (B 1977:05), Experter åtutredningen är nu hovrättsassessorn , förste byråsekreterarenSven Bornhager, bitr. skattedirektörenLennart , avdelningsdirektörenBirger , byrådirektören departementssekreteraren , Sekreterare är kammarrätts-fiskalenLennart och byrådirektören . Utredningen har antagit nainnet vägtrafikskatteutredningen. Utredningen har tidigare avlämnat två delbetänkanden. Översynav vägtrafikbeskattningen Del 1 Kilaneterskatti och Del 2 Slopad fordonsskatt och höjd bensinskatt . I enlighet med de tilläggsdirektiv(Dir 1980:51) som meddelades , har utredningen nu behandlat frågan om beskattningen av eldrivna fordon och får härmed överlämna delbetänkandet Översynav vägtrafikbeskattningen Del 3Beskattningen av eldrivna fordon. 1981/82:13 13 1.1 Utredningens direktiv och tidigare förslag 24 1.2 Arbetets uppläggning 25 1.3 Begränsning tillvissa typer av eldrivna fordon 25 GÄLIANDE BESTÄMMELSER M.M. 27 2.1.2 Gällande regler om försäljningsskatt 27 2.2.2 Gällande regler om fordonsskatt 29 2.3.2 Gällande regler om kilometerskatt 30 2.5 överväganden beträffande beskattningen av eldrivna fordon 32 ELDRIVNA FORDC»J 33 3.1 Eldrivna fordoni 33 3.2 Eldrivna fordoni andra länder 36 UTREDNINGENS ÖVERVÄGANDEN OCH FÖRSLAG 38 4.1.1 Nuvarandeskatteskalor m.m. 38 4.1.2 Principer för jämförelser av beskattningen av olika fordon 40 4.1.3 Körsträckor, axellastförhållanden och energiförbrukning 41 4.1.4 Pöirslag till ändradeskatteregler 45 4.2 Förmånligarebeskattning av eldrivna fordon 51 4.3.1 Principer för nuvarande beskattning 51 4.3.2 Principer för jämförelser av försäljningsskatten förolika fordon 52 Prop, 1981/82:13 14 Sid, 4,3,3 Utredningens förslag 53 Prop, 1981/82:13 15 Genon tilläggsdirektivi fick vi i uppdrag att utreda frågandu skattekonstruktionen för eldrivna fordon. I detta tredjedelbetänkande redovisar vi våra överväganden och förslagi denna fråga. Eldrivna fordon kan konstrueras för antingen ren eldrift eller för kombinerad eldrift och konventionell drift (s.k.hybridfordon). I detta sammanhang behandlar vi endast beskattningen av helteldrivna fordon. Beskattningen av hybridfordon, såväl sådana som delvis drivs med elektricitet som andra hybridfordon, kommervi att behandla vid vår utvärdering av kilometerbeskattningen. För eldrivna bilar tas vägtrafikskatt ut i form av fordonsskatt och kilaneterskatt.Fordonsskatten är densamma för eldrivna och brännoljedrivnabilar. Kilometerskatten för de eldrivna bilarna är av skatten för brännoljedrivna bilar. Försäljningsskattkan utgå för vissa nya fordon. I såfall är skatten densamma för fordon med samma tjänstevikt oberoende av drivmedlet. Energiskatt utgår med /kWhför den elkraft som går åt för att ladda batterierna i ett eldrivet fordon. Den nuvarande fordonsskattens nivå för olikafordon har bestämts efter fordonens genomsnittligakörsträckor och genomsnittliga axellastförhållanden. Kiloneterskatten har bestämts bl.a. efter principen att beskattningen skallvara neutral med avseende på val avdrivmedel. Syftet härmed har varit att undvikasnedvridning av konkurrensen, Cni de eldrivna fordonen skattemässigt missgynnas, bör enligt vår mening undersökas utifrånde principer (främst den s.k, kostnadsansvarighets-principen)som har varit vägledande för den nuvarande beskattningen. Den rörliga skatten (kilometerskatt,energiskatt och ev, särskild beredskapsavgift) är enligt vad vi har funnit inte högre för eldrivnafordon än för jämförbara konventionella fordon. Den totala skatten (rörlig skatt och fordonsskatt) kan dock, per mil räknat, bli högreför eldrivna fordon än för jämförbarakonventionella fordon. Anledningen till detta är att de eldrivna fordonen har korta genotisnittliga körsträckor. Eftersom fordonsskattens höjd enligt de tillämpade principerna skall bero 1981/82:13 16 på bl.a. den genomsnittliga körsträckan för olika fordonstyper, har vi funnit att det totalaskatteuttaget för vissa elfordon f.n. är för högt. Vi föreslår därför att fordonsskatten för dessa.eldrivna fordon sänksmed . Detta gäller för fordon med en konstruktion som medför att de genomsnittliga körsträckorna blirkorta, dvs. i praktiken endast för fordonsom är batteridrivna och som inte är försedda medett t.ex. bensin-eller dieseldrivet laddningsaggregat. I vårt uppdrag ingår - förutom att skattemässigt likställaeldrivna och konventionella fordon - att lämnaförslag till ett beskattningssystem somkan användas om man av t.ex. miljöskäl vill skattemässigt gynna eldrivna fordon. En sådan förmånligare beskattning kan enligt vår mening åstadkommasgenan att kilometerskatten sänks mer än som gällereller genom att fordonsskatten sänks mer än enligt vårtförslag, I fråga om försäljningsskattenmenar vi att batterivikten nu leder till att batteridrivna fordon skattemässigt missgynnas. Vi föreslår därför att batterivikten skall få räknas av från tjänstevikten när skatten beräknas. Lag om ändring i vägtrafikskattelagen (1973:601) Härigenom föreskrivs att bilaga 1 till vägtrafikskattelagen (1973:601) skall ha nedan angivna lydelse. Bilaga 1 till vägtrafikskattelagen (1973:601) tilläggsbelopp för varje helt hundratal kilogram över den lägsta vikten i klassen A Motorcyklar 1 Tvåhjulig motorcykel utan sidvagn 1 Buss som är inrättad för drift endast med bensin eller gasol 600 000 000 000 000 0 29 11 28 49 1 Lastbil som är inrättad för drift endast med bensin eller gasol 2.1 med anordning för påhängsvagn Senastelydelse 1980:679, 2 1981/82. Prop, 1981/82:13 med tre eller flera 2.2 utan anordning för med tre eller flera E Traktorer och motorredskap 1 Trafiktraktor och regi- inrättats för drift med annat drivmedel än bränn- 2 Trafiktraktor och regi- inrättats för drift med 3 Traktor klass II Prop, 1981/82:13 för varje helt hundratal kilogram över den lägsta vikten i klassen 1 Släpvagnar med skatte- 1 001- 3 000 1 001- 3 000 3 001- 6 000 6 001- 8 000 med två eller flera 3 001- 8 000 3 001- 5 000 5 001- 8 000 2 Släpvagnar med skattevikt över , som dragés uteslutande av bensin- eller gasoldrivet nntorfordon 1 2.1 påhängsvagnar med en hjulaxel med två eller flerahjulaxlar 2.2 andra släpvagnar med en hjulaxel med tre eller flera hjulaxlar Dragéssläpvagn även av kilometerskattepliktigt fordon utgår skatt enligt 3, Dragéssläpvagn även av trafiktraktor eller registrerat rrotorredskap utgår skattenligt 4, Prop, 1981/82:13 tilläggsbelopp för varje helt hundratal kilogram över den lägsta vikten i klassen med tre eller flera 4 Släpvagnar med skattevikt över , som dragés av trafiktraktor eller registrerat motorredskap2