prop · G503144 · 1981-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1981/82:144 om ändringar i sjukförsäkringen m. m. Regeringen föreslår att antaga de förslag somhar upptagits i bifogade utdrag av regeringsprotokoll. I propositionen föreslås att en ökad självrisk införs isjukpenningförsäkringen i syfte att genomföra nödvändiga besparingar avförsäkringens kostnader. Ett system utan ersättning (karensdagar)vid varje sjukdomsfall införs. Härigenom drabbas samtliga försäkrade lika i såmåtto att alla får avstå från sjukersättning från försäkringen under de tvåförsta sjukdagarna efter den då sjukdomsfallet anses ha inträffat. För attskydda hälsosvaga personer med ofta återkommande sjukfall kompletteras de nyareglerna med ett högriskskydd. Detta skydd är så utformat att antaletkarensdagar begränsas till 10 . Den nuvarandefridagsregeln slopas. Vidare sänks kompensationsgraden till av densjukpenninggrundande inkomsten efter den dag dåsjukdomsfallet inträffade i varje sjukperiod. En ytterligare begränsning avkompensationsgraden görs för grupper med höga förvärvsinkomster som innebäratt ersättningen för inkomstdelar mellan 5,5 och 7,5 gånger basbeloppet utgårmed av den sjukpenninggrundande inkomsten. Denna sänkning gäller utantidsbegränsning. Reglerna om lägre kompensationsgrad upp lill ochför högre inkomster avses gälla även för föräldrapenning som utgår förtillfällig vård av barn, för havandeskapspenning, för ersättning tillsmittbärare och för arbetsskadeförsäkringen . I propositionen föreslås vidare att ansluter sigtill ett uttalande om angelägenheten av att arbetsmarknadens parter medverkartill att de nya reglerna om självrisk i sjukpenningförsäkringen får likvärdigeffekt för olika grupper på arbetsmarknaden. Sjukpenningavdraget vid sjukhusvård föreslås höjt från 35kr. 1 1981/82. 1981/82:144 2 vårddag,dock högsl en tredjedel av sjukpenningens belopp. Den återståendesjukpenningen skall liksom nu alltid uppgå lill lägst . Förslagom ändrade regler för ersättning lill företagshälsovården får anstå i avvaktanpå pågående utredningsarbete. Avsiktenär vidare alt försäkringsersättningen för tandvård sänks från lill avkostnaderna för tandvård upp lill , medan ersättningen för kostnaderdärutöver bibehålls oförändrad, dvs. Deföreslagna åtgärderna beräknas innebära en sammanlagd besparing avsjukförsäkringens utgifter med ca 2 100 milj. kr. Dessa besparingar gör det möjligtatt sänka arbetsgivaravgiften lill sjukförsäkringen från till avavgiftsunderlaget fr. o. m. . För att besparingarna skall tillförasstatsbudgeten höjs arbetsgivaravgiften till folkpensioneringen från8,fill av avgiftsunderlaget, vilket ökar möjligheterna att klara delångsiktiga ekonomiska åtagandena gentemot folkpensionärerna. De ändrade reglerna avsesgälla fr. o. m. med undantag för förändringarna avsjukpenningavdraget vid sjukhusvård och i tandvårdsförsäkringen som avsesgenomförda den 1 juh 1982. För /83föreslås att under femte huvudtiteln till Bidrag fillsjukförsäkringen anvisar ett förslagsanslag av 3 , vilketinnebär en minskning med 525 milj. kr. jämfört med anslaget för innevarandebudgetår. 1Förslag till Lag om ändring lagen (1962:381) om allmän försäkring Härigenom föreskrivsatt 3 kap. 4,9,10 och 11 §§, 4 kap. 4,5,10 och 14 §§ lagen (1962:381) om allmänförsäkring' skall ha nedan angivna lydelse. 3 kap 4 §2 Hel sjukpenning utgör för dag av den fastställda sjukpenninggrundande inkomsten, delad med trehundrasextiofem. Sjukpenningen avrundas till närmaste hela krontal. För försäkrad som avses i 1 § andra stycket utgör hel sjukpenning för dag. För dag åa försäkrad åtnjuter sjukhusvård skallsjukpenning minskas med trettiofem kronpr, dPck med högst en tredjedel avsjukpenningens belopp. Därvid skall det belopp varmed minskning sker avrundastill närmast lägre hela krontal. Sjukpenning vid sjukhusvård skall dock alltidutgå med lägst . Hel sjukpenning utgör per dag a) för tid intill dess nittio dagarförflutit efter den dag då sjukdomsfallet inträffade av dendel av den fastställda sjukpenninggrundande inkomsten som inte överstiger femoch en halv gånger basbeloppet och av återstoden av sådaninkomst, b) för tid därefter avden del av den fastställda sjukpenninggrundande inkomsten som inte överstigerfem och en halv gånger basbeloppet och av återstoden av sådaninkomst, allt delat med trehundrasextiofem och avrundat tillnärmaste hela krontal. För en försäkrad som avses i 1 § andra stycket utgörhel sjukpenning per dag. För varjedag då den försäkrade får sjukhusvård skall sjukpenningen minskas med fyrtiokronor, dock med högst en tredjedel av sjukpenningens belopp. Därvid skall detbelopp varmed minskning sker avrundas till närmast lägre hela krontal.Sjukpenningen vid sjukhusvård skall dock alltid utgå med lägst . Försäkrad kvinna har rätt till havandeskapspenning, omhavandeskap har satt ned hennes förmåga att utföra uppgifterna i sittförvärvsarbete med minst hälften och hon inte kan omplaceras fill annat mindreansträngande arbete enligt bestämmelserna i 12 § lagen (1978:410) om rätt fillledighet för vård av barn, m. m. Havandeskapspenning utgår för som nedsättningenbestår, dock fidigast från och med den sextionde dagen och längst fill och medden elfte dagen före den beräknade tidpunkten för barnets födelse. ' Lagen omtryckt 1977:630. 2 Senaste lydelse 1981:718. 3 Senaste lydelse 1979:644. Havandeskapspenning utgår med belopp som motsvarar kvinnans sjukpenning enligt 4 §. Havandeskapspenning ulgår med belopp som motsvararkvinnans sjukpenning enligl 4 § första stycket a). Kvinna som önskar erhållahavandeskapspenning skall göra ansökan därom. Till ansökan skall fogasläkarintyg om kvinnans möjligheter atl utföra sina arbetsuppgifter. Allmänförsäkringskassa får påfordra att kvinnans rätl till havandeskapspenning styrkesgenom utlåtande av hennes arbetsgivare. I beslutom havandeskapspenning skall anges ersättning kan utgå. Vad i lag eller annan författning föreskrives omsjukpenning gäller i fråga om havandeskapspenning. Havandeskapspenning utgår eji den mån kvinnan för samma fid uppbär sjukpenning. För den dag då sjukdomsfallet inträffade ulgår sjukpenningendast om den försäkrade på grund av sjukdomen gått miste om dagpenning frånerkänd arbetslöshetskassa eller kontant arbetsmarknadsstöd enhgt lagen(1973:371) om kontant arbetsmarknadsstöd eller sjukperioden börjar inom tjugudagar efter föregående sjukperiods slut. Varar sjukperioden utöver den dag dåsjukdomsfallet inträffade, ulgår sjukpenning för dag då den försäkrade ickeskulle hava utfört förvärvsarbete i sin huvudsakliga sysselsättning, endast iden mån antalet dagar, den dag då sjukdomsfallet inträffade oräknad, överstigertvå. Utan hinder av andra stycket utgår a) sjukpenning för semesterdag; b) sjukpenning till försäkrad som vidsjukperiodens början äger uppbära dagpenning från erkänd arbetslöshetskassaeller kontant arbetsmarknadsstöd enligt lagen (1973:371) om kontantarbetsmarknadsstöd; c) sjukpenning till försäkrad somavses i I § andra stycket. Sjukpenning må ej utgivas för tid innan anmälan omsjukdomsfallet För den dag då sjukdomsfallet inträffade utgår sjukpenningendast om den försäkrade på grund av sjukdomen gått miste om dagpenning frånerkänd arbetslöshetskassa eller kontant arbetsmarknadsstöd enligt lagen(1973:371) om kontant arbetsmarknadsstöd eller sjukperioden börjar inom tjugudagar efter föregående sjukperiods slut. I sistnämnda fall anses den senareperioden som en fortsättning på den föregående. Med den dag då sjukdomsfallet inträffade förstås denförsta dag i sjukperioden då arbetsförmågan till följd av sjukdomen varitnedsatt med minst hälften. Vad som sägs i förs ta stycket gäller även för de tvåförsta dagarna (karensdagar) efter den dag då sjukdomsfallet inträffade. försäkrad som gått miste om sjukpenning under sammanlagt tio karensdagarutgår dock sjukpenning även för karensdagar vid sjukdomsfall som inträffarunder återstoden av räknat från den första av de . Sjukpenning får inte utges och karensdagar intetillgodoräknas för gjorts hos den allmänna där ej hindermött för sådan anmälan eller eljest särskilda skäl föranleda att sjukpenningbör utgå. Såsom sjukperiod anses fid, varunder försäkrad ioavbruten följd lider av sjukdom som avses i 7 §. lid innan anmälan om sjukdomsfallet gjorts hos denallmänna / annat fall än då hinder mött för anmälan ellereljest särskilda skäl föranleder det. Medsjukperiod anses den tid, varunder den försäkrade i oavbruten följd lider avsådan sjukdom som avses i 7 §. Om en försäkrad gör anmälan till den allmänna skall i fråga om sjukperioder, som börjar efter nästa månadsskifte, sjukpenning som svarar mot inkomst av annal förvärvsarbete inte utgå för de första tre, trettiotre eller av varje sjukperiod, den dag då sjukdomsfallet inträffade inräknad (karenstid). I fråga om sådan sjukpenning tillämpas inle 10 § första - tredje styckena. Vid beräkning av karenstid skall, om en sjukperiod börjar eflerföregående sjukperiods slut, de båda perioderna anses såsom en sjukperiod. En försäkrad, som gjort anmälan enligl första stycket, får övergå till försäkring med kortare karenstid eller utan karenstid, om han har god hälsa och ej har fyllt . En sådan ändring skall gälla från och med månaden närmast efter den, då framställningen gjordes hos kassan, men får ej fillämpas vid sjukdom som inträffat innan ändringen blivil gällande. Om en försäkrad gör anmälan till den allmännaförsäkringskassan skall i fråga om sjukperioder, som börjar efter nästamånadsskifte, sjukpenning som svarar mot inkomst av annat förvärvsarbete inleutgå för de första trettiotre eller av varje sjukperiod, dendag då sjukdomsfallet inträffade inräknad (karenstid). I fråga om sådansjukpenning tillämpas inte 10 § första - fjärde styckena. skall, om en sjukperiod börjar efter föregåendesjukperiods slut, de båda perioderna anses såsom en sjukperiod. En försäkrad, som gjort anmälan enligt första stycket, fårövergå fill försäkring med kortare karenstid, om han har god hälsa och ej harfyllt . En sådan ändring skall gälla från och med månaden närmastefter den, då framställningen gjordes hos kassan, men får ej tillämpas vidsjukdom som inträffat innan ändringen blivit gällande. Sjukpenningfår inte utgå för tid innan anmälan om sjukdomsfallet gjorts hos den allmännaförsäkringskassan i annat fall än dä hinder mött för anmälan eller eljestsärskilda skäl föranleder det. 1 fråga om försäkring med karenstid skall vidtillämpning av 5 § andra stycket första punkten den i sagda punkt angivna ökas med det antal dagar som svarar mot den valda karenstiden. 'Senaste lydelse 1981:692. Hel föräldrapenning enligt utgår med trettiosju kronor omdagen (garantinivå). Har föräldern under minst tvåhundrasjutfio dagar i följdföre barnets födelse eller den beräknade tidpunkten härför varit, eller skulleföräldern, om haft kännedom om samtliga föreliggandeförhållanden, ha varit försäkrad för en sjukpenning överstigande nämndabelopp, utgår föräldrapenningen med ett belopp som motsvarar föräldernssjukpenning enligt 3 kap. 4 §. Om föräldrarna har barnet gemensamt i sin vård, utgårföräldrapenning över garantinivån till fadern endast under förutsättning attäven modern är eller enligt vad förut sagts bort vara försäkrad för sjukpenningsom överstiger garantinivån. Undantag från vad nu sagts får medges när detvisas att modern till följd av sjukdom eller av andra särskilda skäl inte kananses ha möjlighet att vårda barnet. Hel föräldrapenning enligt 2 § utgör av denfastställda sjukpenninggrundande inkomsten, delad med trehundrasextiofem, ochavrundas till närmaste hela krontal. Föräldrapenningen utgör dock alltid lägsttrettiosju kronor (garantinivå). Föräldrapenning utgår med beloppöver garantinivån endast om föräldern under minst iföljd före barnets födelse eller den beräknade tidpunkten/ör/öde/ie;i har haften sjukpenninggrundande inkomst som ger en föräldrapenning överstigande dennanivå. Detsamma gäller då föräldern skulle ha haft en sådaninkomst, om hade haft kännedom om samtliga föreliggandeförhållanden. Omföräldrarna har barnet gemensamt i sin vård, utgår föräldrapenning övergarantinivån fill fadern endast under förutsättning att även modern skulle havarit berättigad till föräldrapenning som överstiger garantinivån. Undantagfrån vad nu sagts får medges när det visas att modern till följd av sjukdomeller av andra särskilda skäl inte kan anses ha möjlighet att vårda barnet. Somvillkor för föräldrapenning enligt 2 § gäller att föräldern varit inskriven hosallmän försäkringskassa under minst närmast förebarnets födelse eller den beräknade tidpunkten för denna. Föräldrapenning fårutgå även om föräldern icke har varit inskriven hos försäkringskassa enligt vadnu sagts men skulle ha varit inskriven om kassan hade ägt kännedom om samtligade förhållanden som förelegat. Villkor om inskrivning hos försäk- Villkor om inskrivning hos försäk- ringskassaeller försäkring för viss ringskassa eller viss sjukpenning- grundande inkomst anses uppfyllt om det har berott på åldersregeln i 1 kap. 4 § att villkoret inte har kunnat uppfyllas. sjukpenning enligt 4 § anses uppfyllt om det har berott pååldersregeln i 1 kap. 4 § att villkoret ej har kunnat uppfyllas. 5 Senaste lydelse 1980:125. Föräldrapenningenligt 8 § utgår med belopp som motsvarar förälderns sjukpenning enligt 3 kap.4 §. Bestämmelserna i 3 kap. 10 § fjärde stycket och 15 § äga motsvarandetillämpning på föräldrapenning enligt 8 §. Föräldrapenningenligt 8 § utgår med belopp som motsvarar förälderns sjukpenning enligt 3 kap.4 § första stycket a. Bestämmelserna i 3 kap. 10 § fjärde stycket och 15 §tillämpas även på föräldrapenning enligt 8 §. 14 §< Under sådan fid som anges i 13 § första stycketutgår särskild föräldrapenning för dag, när a) förälder inte förvärvsarbetar, med etl belopp som motsvarar förälderns sjukpenning enligt 3 kap. 4 §, dock lägst trettiosju kronor (garantinivå), a) förälder inte förvärvsarbetar, med ett belopp som av den fastställda sjukpenninggrundande inkomsten, delad medtrehundrasextiofem, och avrundas till närmaste hela krontal, dock allfid medlägst tretfiosju kronor (garantinivå), b) förälder förvärvsarbetar högsthälften av normal arbetstid, med ett belopp som motsvarar hälften av det beloppsom anges under a), c) förälder förvärvsarbetar högst trefjärdedelar av normal arbetstid, med ett belopp som motsvarar en fjärdedel avdet belopp som anges under a). Denna lag träder i kraft i fråga ombestämmelserna i 3 kap. 4 § sista stycket och i övrigt den 1januari 1983. För sjukdomsfall som har inträffatföre ikraftträdandet gäller 3 kap. 10 och 11 §§ i deras äldre lydelse. För densom vid ikraftträdandet uppbär sjukpenning skall sjukpenningen beräknas enligtbestämmelserna i 3 kap. 4 § första stycket b) så länge det pågående sjukfalletvarar. 6 Senaste lydelse 1980:125. Prop.1981/82:144 8 Lag om ändring i lagen (1981:691) om socialavgifter Härigenom föreskrivs att 2 kap. 1 § lagen (1981:691) omsocialavgifter skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2 kap. 1§ En arbetsgivare skall på det avgiftsunderlag somanges i 3-5 §§ betala 1. sjukförsäkringsavgift 1. sjukförsäkringsavgift med 10,50procent, , 2. folkpensionsavgift 2. folkpensionsavgift med 8,45procent, , 3. tilläggspensionsavgiftefter den procentsals som anges i särskild lag, 4. del pensionsavgiftmed , 5. barnomsorgs a vgift , 6. arbetsskadeavgiftefter den procentsats som anges i särskild lag, 7. arbetsmarknadsavgiftmed , 8. arbetarskyddsavgiftmed , 9. vuxenutbildningsavgiflmed samt 10. lönegarantiavgift . Arbetsgivare som avses i 1 kap. 2 § andra stycket skalldock betala endast filläggspensionsavgift. Staten betalar intearbetsskadeavgift. Denna lag träder i kraft . Äldrebestämmelser gäller fortfarande i fråga om avgifter som avser tid föreikraftträdandet. 1981/82:144 9 Lag om ändring i lagen (1956:293) om ersättning åtsmittbärare Härigenomföreskrivs atl 3 § lagen (1956:293) om ersättning åt smittbärare skall ha nedanangivna lydelse. I annal fall än i första stycket avses skall ersättningen åt tillfällig smittbärare för inkomstbortfall med fillämpning av de i nämnda stycke angivna grunderna utgå med det belopp för dag räknat som han skulle hava ägt uppbära från allmän försäkringskassa, därest han varit sjukpenningför-säkrad jämlikt 3 kap. lagen om allmän försäkring. Den som ej fyllt må ej åtnjuta ersältning med mindre han visar all han genom ingripandet går miste om arbetsinkomst. Ersättningenför inkomstbortfall åt den som omfattas av sjukförsäkring enligt lagen(1962:381) om allmän försäkring ulgår för dag räknat med det högsta belopp somhan vid sjukdom är berättigad att uppbära i sjukpenning och sjukpenninglilläggpå grund av försäkring enligt nämnda lag eller med stöd därav meddeladebestämmelser; dock alt ersättning åt den som åtnjuter annan inkomst avförvärvsarbete än inkomst av anställning alltid skall bestämmas till detbelopp för dag räknat som skulle hava utgått fill honom, därest hela hansårsinkomst av förvärvsarbete utgjort inkomst av Ersättningen för inkomstbortfall ål den som omfattas avsjukförsäkring enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring utgår för dag medett belopp beräknat enligl 3 kap. 4 § första stycket a) nämnda lag ökat medsjukpenningtillägg på grund av försäkring enligt nämnda lag eller med stöddärav meddelade bestämmelser; dock att ersättning ål den som åtnjuter annaninkomst av förvärvsarbete än inkomst av anställning alllid skall bestämmastill del belopp för dag räknat som skulle hava utgått honom, därest helahans årsinkomst av förvärvsarbete utgjort inkomst av anställning. Denna lag träder i kraft . ' Senaste lydelse 1973:469. 1981/82:144 10 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, Åsling, Söder, , , , , , ,, Elmstedt, Tilländer, Ahrland, Propositionom ändringar i sjukförsäkringen m.m. Iårets budgetproposition (bil. 8) har aviserats att förslag kommer att läggasfram om de besparingsåtgärder inom den allmänna försäkringensom erfordras för atl del av regeringen uppsatta besparingsmålet skall uppnås. Idenna proposition tar jag upp frågor om en utökad självrisk inom sjukpenningförsäkringenoch därtill hörande frågor. Vidare tar jag upp frågan om en höjning avsjukpenningavdraget vid sjukhusvistelse. Även vissa frågor omtandvårdsförsäkringen och om sjukförsäkringens ersättningar till arbetsgivareför vissa utgifter för företagshälsovård berörs. Slutligen tar jag upp fråganom budgetanslaget för statens bidrag till sjukförsäkringen och om enomfördelning av arbetsgivaravgifterna till sjukförsäkringen och folkpensioneringen. Degrundläggande bestämmelserna om sjukförsäkring finns i lagen (1962:381) omallmän försäkring (omtryckt 1977:630) (AFL). Sjukpenningförsäkringenomfattar svenska medborgare och i bosatta utländska medborgare som ärinskrivna hos allmän försäkringskassa. För rätt till sjukpenning krävs alt denförsäkrade har en beräknad årlig förvärvsinkomst av . eller är s.k.hemmamake. Sjukpenning utgår vid sjukdom som sätter ner arbetsförmågan medminst hälften. Vid helt bortfall av arbetsförmågan utges hel sjukpenning. Dennautgör i princip av den försäkrades arbetsinkomster upp lill 7,5 gånger basbelpppet(. ) delad med 365. Årsinkomsten fördelas således vid fastställandetav sjukpenningen på årets samtliga dagar. Prop.1981/82:144 H sätt skiljer sig från sättet att beräkna dagsinkomst somförekommer t. ex. i vissa löneavtal och som innebär att inkomsten beräknas perarbetsdag. Å andra sidan utges sjukpenning under sjukdom i princip för varjekalenderdag då arbetsförmågan är nedsatt, oavsett om arbete skulle ha utförtseller inte . För hemmamake utgör hel sjukpenning . För dendag då sjukdomsfallet inträffar, insjuknandedagen, utgår som regel ingensjukpenning. Såsom insjuknandedag räknas normalt den dag då anmälan om sjukdomsfalletgörs hos . För sjukdomsfall som varar utöverden dag sjukdomsfallet inträffar gäller en s.k. fridagsregel. Den innebär attsjukpenning inte utges för dagar då den försäkrade ändå inte skulle ha arbetati sin huvudsakliga sysselsättning, dock högst två sådana dagar. Den som ärförsäkrad för sjukpenning som svarar mot inkomst av annat förvärvsarbete änanställning (egen förelagare) har rätt att välja karensfid för sådansjukpenning. Karensfiden kan efter den försäkrades val bestämmas till 3, 33eller . Detta innebär att sjukpenning som grundas på annatförvärvsarbete än anställning inte utgår för de första 3,33 eller aven sjukperiod, insjuknandedagen inräknad. Bestämmelserna som rör insjuknandedagenoch fridagsregeln gäller inte i fråga om sjukpenning med karenstid. Kostnadernaför sjukförsäkringen betalas till med statsbidrag och till medsocialförsäkringsavgifter från arbetsgivare och egenföretagare. Det åliggerarbetsgivare att erlägga en socialförsäkringsavgift tillsjukförsäkringen. Avgiften uppgår f.n. till av summan av den lön ipengar eller naturaförmåner i form av kost, bostad eller bil som arbetsgivarenhar utgivit fill sina arbetstagare. Egenföretagare skall erlägga en egenavgifttill sjukförsäkringen. Egenavgiften är f.n. av avgiftsunderlaget. Viden karenstid av utgör avgiften , vid och vid 93dagar . Enbetydande del av landets arbetstagare har avtalsreglerad sjuklön. Detta gällerför de flesta anställda inom den offentliga sektorn och för tjänstemän inom denprivata sektorn. I fråga om den allmänna sjukförsäkringen gäller för dem medstatligt reglerade löneförmåner ett s.k. arbetsgivarinträde, vilket innebär attarbetsgivaren betalar sjuklön till den anställde och i gengäld enligtbestämmelserna i 3 kap. 16 § AFL erhåller den sjukpenning som fillkommerarbetstagaren. Sjuklönen bestäms genom avdrag på lönen. Avdraget för statligtanställda motsvarar i princip av dagslönen ochdärefter av dagslönen. För de anställda hos försäkringskassorna gällerifråga om sjuklön huvudsakligen samma bestämmelser som för de statsanställda. Dekommunal- och landslingsanställda arbetslagarna indelas såvitt gäller avtal omsjuklön i två grupper. För den ena gruppen utgår sjuklön med ett beloppmotsvarande av lönen med avdrag för den sjukpenning som utgår frånförsäkringskassan. Sjuklönen utgår även för de dagar, då 1981/82:144 12 sjukpenning enligt AFL inte utges. Anställda i den andragruppen saknar rätt till sjuklön. Sjuklön till tjänstemän inom industrin beräknas genom alt avdraggörs från lönen för varje sjukdag, varvid även inräknas arbetsfria vardagarsamt sön-och helgdagar. Sjukavdraget utgör av lönen, dock högstmotsvarande den sjukpenning som maximalt utgår enligl AFL. Avdrag görs inte fördagar för vilka inte utger sjukpenning. Det förutsätts i defall arbetsgivaren inte gör sjukanmälan att arbetstagaren gör denna redan dendag då sjukdomsfallet inträffar även när delta sker på en arbetsfri dag. Sjuklöneavialmed beslämmelser molsvarande avtalen för induslrianställda finns även förhandels- och bankanställda tjänstemän. Kostnaderna för hela sjukförsäkringen (exkl.föräldraförsäkringen) beräknas för till 25 504 milj. kr., varav 13 470milj. Kostnadsutvecklingen försjukpenningförsäkringen framgår av följande sammanställning (milj. Den kraftiga kostnadsökningen mellan åren 1970 och 1975beror främst på införandet av den beskattade sjukpenningen år 1974.Kostnadsstegringen föranledddes i första hand avlönehöjningarnas effekt på sjukpenningbeloppen. I följande tabell belyses utvecklingen av antaletsjukdagar, sjukfallsfrek-vens m.m. 1981/82:144 13 Utvecklingen beträffande antalet sjukdagar som ersätts avsjukförsäkringen påverkades av att den regel som tidigaregällde för alla försäkrade togs bort . Antalet sjukdagar var därefter istort sett oförändrat , då det ökade . Sedan år 1976har antalet ersatta dagar minskat. Minskningen beräknas fortsätta även underåren 1981 och 1982. En minskning av del genomsnittliga antalet ersattasjukdagar med motsvarar en kostnadsminskning för sjukförsäkringen medtotalt omkring 600 milj. kr. Som framgår av tabellen har sjukfallsfrekvensen, dvs. detgenomsnittliga antalet sjukfall per försäkrad, ökat t.o.m. för atldärefter stagnera och minska något. Däremot har det genomsnittliga antaletersatta dagar per sjukfall i stort sett oavbrutet sjunkit.