prop · G503177 · 1981-12-31 00:00:00 — ---- börägarstmkturen förbättras och det bör övervägas om inte en förnyadprövning av jordförvärvslagstiftningen är mofiverad mot bakgmnd av de fakta somutredningen redovisat här. ---- Virkesförsörjningsutredningenhar diskuterat olika ekonomiska styrmedel--- .Bl a har såväl skogsvårdskonto som ett kombinerat av gifts- och stödsystem behandlats men har inte förordats av utredningen 1981/82:177 40 ---- .Skogsstyrelsen anser dock att det finns skäl att ytterligare utreda möjligheterna att användastyrmedel av detta slag. ---- Åtgärdernafar---- inte innebära att myndighetsutövningpå skogsvårdssidan minskar genom en överflyttning av resurser från skogsvårdtill avverkning. Det långsiktiga produktionsmålet kan då komma i fara. inte behandlat frågan om resursbehov för de uppgifter som nuytterligare föreslås för skogsvårdsslyrelsen är risken stor att sä blir fallet.Även om enkelhet eftersträvats vid konstmktionen av reglerna omavverkningsskyldighet måste det antas att de flesta skogsägarna, åtminstonetill en början, behöver hjälp från för att förstå ochtillämpa deni. 5.8Arbetsmarknadsstyrelsen: Med härisyn till de allmänna syssel- sättningsmässigafömtsättningarna och virkesuttagets betydelse för skogsbmketsoch skogsindustrins sysselsättning, inte minst i sysselsättningssvaga regioner,anser styrelsen det mofiverat med mera kraftfulla åtgärder än vad som föreslåsi betänkandet, för att en tillfredsställande virkesförsöijning skalltillgodoses. Arbetsmarknadsstyrelsenvill också betona vikten av att de säsongmässiga variationerna i skogsbmketssysselsättning ges ökad uppmärksamhet. ---- Somanges i betänkandet kan svårigheterna att rekrytera arbetskraft tillskogsvårdsåtgärder verka återhållande pä avverkningen,varför alla möjligheter att upprätthålla en jämn sysselsättning över året börtillvaratas. Styrelsenvill understryka den stora betydelse skogsbmket har för sysselsättningen i regioner, där alternativa sysselsättningsmöjligheter är starktbegränsade.- Med hänsyn till den stora betydelse de skoghga beredskapsarbetenahar, är det väsentligt att dessa beaktas vid skogs-bmksplaneringen så att en fillräckligreserv av objekt som är lämpliga som beredskapsarbeten ställs till förfogande. 5.10 Statens industriverk:Sammantaget anser industriverket att de förslag virkesförsörjningsutredningenlagt sannolikt inte kommer att få annat än marginella effekter på virkesutbudetunder . Detta innebär att skogsindustrins råvamproblem kommer attkvarstå. anser därför att man omgående måste arbeta vidare föratt hitta mer effektiva metoder för att öka avverkningarna. 5.11 :-- Domänverketansluter sig till utredningens analys angående orsakerna till de undersenare år låga avverkningarna. ---- Verketkan av egen erfarenhet vitsorda vilka avsevärda mått av målmedvetenhetoch beslutsamhet som krävs för att i strid mot många argument i dagensvulgärdebatt driva ett långsikfigt intensivt skogsbmk. Vi vill därför med kraftunderstryka önskemålet från utredningen om ett mer entydigt besked frånstatsmaktemas sida i fråga om angelägenheten av förbättrad skogsvård och ökadeavverkningar. Ävenom föreslagna åtgärder får positiv effekt, kommer enligtverkets meningvirkesbalansen att vara sådan, att en fortgående anpassning av industrikapacitetenbör ske. Det är angeläget att inte regionalpoUtiska synpunkter och/eller förstark kartellbildning i virkesmarknaden snedvrider en rationellstrukturomvandling. Långsiktigbetalningsförmåga och utveckUngsbarhet hos de enskilda enheterna måste få bliavgörande. 1981/82:177 41 5.12---------------------------- Hovrättenför nedre : De avverkningshäm- mandefaktorernas enskilda betydelse låter sig svårligen uppskattas. Beträffandemarginalskatterna har redan aviserats åtgärder. Vidare har en stor dei av de ävutredningen föreslagna statliga stödåtgärderna till skogsbmket liksommöjligheterna till ökad insättning på skogskonto redan förverkligats. Motbakgmnd av det sagda anser hovrätten att, i vart fall innan effekterna avredan beslutade och aviserade åtgärder kan bedömas, försiktighet bör iakttasvid införandet av administrativa och pä den enskildes hand-Ungsfrihetinkräktande regleringar. Denna synpunkt förstärks av den ovisshet som enligthovrättens mening föreligger beträffande varaktigheten i de minskadeavverkningarna. 5.13------------------------ Kammarrätteni : Under alla förhållanden bör man - medhänsyn till den ovisshet som råder - iaktta viss försiktighet när det gälleratt införa åtgärder, som är avsedda att stimulera skogsägarna till ökadeavverkningar. I varje fall bör man om möjligt undvika administrativa regleringarav alltför genomgripande natur och i stället gå in för ekonomiska sfimulanser. ---- Fören skogsägare kan det- ha legat nära till hands att resonerasom sä att det största ekonomiska utbytet får den som sparar skogen, oavsett omden naturliga tillväxten är ringa eller kanske helt obefintlig. Något tUlspetsatkan det hävdas, att skogsägarnas ovilja att avverka i tillräcklig omfattninginnebär en protest både mot de höga marginalskatterna och mot den starka inflafionen.Detta förhållande bör leda till att det för statsmakterna är en angelägenhet avavgörande vikt att inflafionen bekämpas och marginalskatterna sänks kraftigt. 5.14 Sverigeslantbruksuniversitet: En begränsning som skapar problem vid flertalet av de diskuterade åtgärderna är bristen på information om skogarna inom det enskilda skogsbmket. För att genomföra en akfiv och effektiv skogspolitik är det enligt styrelsens bedömning nödvändigt att ha tillgång till vissa grundläggande uppgifter om skog och skogsmark på den enskilda fastigheten. Detta gäller främst vid användning av de skogspoli fiska medlen lagstiftning, stöd och beskattning. På kort sikt kan därför inte styrmedel som kräver goda underlag utnyttjas för att påverka avverkning arnas omfattning. 5.17Länsstyrelsen i län:--- Utredningen framhåller att man intekan utesluta att massmedia givit skogsbruket en allmänt negativ framtoning,vilket påverkar rekryteringsmöjligheterna. Denna synpunkt instämmerlänsstyrelsen i, liksom att botemedlet är en ökad och förbättrad information omskogsbrukets förhållanden. 5.19Länsstyrelsen i : anser att utred ningen borde lämnat förslag till hur angivna åtgärder-för att öka utbudet av råvara skall förenas med de i andra sammanhang uppställda målen för naturvården.- ---- Ettmycket starkt stegrat exploateringstryck på skogsmarkerna måsteenligt mening balanseras med kraftfulla åtgärder för atttillgodose bland annat naturskyddet och friluftslivets intressen. Prop.1981/82:177 42 -------- vill----- fästa uppmärksamheten pånödvändig heten av att en bedömning görs av den totala effekten av de olika föränd ringarna i fömtsättningarna för att bedriva skogsbmk. Eventuellt kan det enligt mening i en del fall finnas skäl att införa nya regler efter hand så att successiva erfarenheter av ändringarna får ligga fill gmnd för reformarbetet. -------- bör det ur virkesförsörjningssynpunkt varaangeläget att omar ronderingar av skogsmark underlättas. Fyra tjänstemän i i (,, och ) anför i särskilt yttrande: Flertalet objekt ((urskogsar-tadnaturskog)) är akut hotade av avverkningsplaner. Möjligheterna till ett effekfivtskydd ter sig mycket små. Det årliga beloppet för avveckling av§5 skogarna () är större än hela den svenska naturvårdensanslag för markförvärv under den sista 10-ärsperio-den. 5.20 i :-------- Länsstyrelsenanser lik som utredningen att nämnda mäl ((för skogspolitiken)) bör stå fast. Styrel sen anser att virkesförsörjningen pä kort sikt bör kunna ske inom den relativt stora tillgången på avverkningsmogen skog. På lång sikt anser styrelsen att skogsindustrins kapacitetmåste anpassas till de långsiktigt tillgängliga virkestillgångarna. Genom enintensivare skogsvård, bör produktionsmålet minst 75 milj m"'sk per åreftersträvas. ----- Det finns för-och nackdelar med ett nytt trädslag,men hitfills synes fördelarna med contorta överväga. Efterhandsom ytterligare erfarenhet vinnes av trädslaget liksom effekten av gödsling ochdikning bör de ökade produktionsmöjligheterna beaktas. Inom skogsvården bör främst bättre markberedningsresurserskapas, bättre och plantrikare planteringar ske samt röjnings- ochgallringsverksamheten utökas. Lövsaneringsfrågan har vidare stor betydelse förhur de framtida ungskogarna kommer att se ut. En av ledamöterna i i (Molén)anför i reservafion att han delar utredningens uppfattning då den anför attskötseln av plant- och ungskogar fömtsätts få ske med anlitandeav kemiska bekämpningsmedel. En av ledamöterna i i () anför i reservation: Vi tar avstånd från utredningens krav om att fåanvända kemiska bekämpningsmedel. Det är också en uppenbar brist att utredningsförslagetinte tar upp den produktionsresurs som den nedlagda åkermarken utgör. Här bordelantbruksnämnderna fått uppdraget att redovisa vilka områden som aldrig kommeratt behövas för jordbmksproduktion. Kvarvarande restmarker bordeskogsplanteras. 5.23 : I strävandena att täcka debrister som ändock finns i fråga om tillfredsställande avverkningar samt återväxt-och skogsvårdsåtgärder inom Övre och inre skogsbälten är skogsallmänningarna beredda att inom ramen för sinaresurser även i fortsättningen medverka med komplement till samhällets åtgärder, och då främst i fråga om markrörelser som också tordegagna virkesförsörjningen. 1981/82:177 43 5.24 i : LOmenar att virkesförsöijningsutredningens förslag innebär förbättringar på vissaområden inom skogsnäringen. Ytterligare förbättringar nås genom de förslag sompresenteras av , , , och . Mycket talar ändockför att man tvingas arbeta vidare med problem som kvarstår särskilt frågan om skogsbmketsbeskattning måste få en tillfredsställande lösning. 5.25 Svenska pappersindustri- skogs-och träindustriarbetareförbunden: ---- Detär---- synnerligen brådskande att åstadkomma åtgärder som rättar till problemen medindustrins råvamförsörjning. Utredningenutmynnar i ett antal förslag på åtgärder. Förbunden är emellertid av denuppfattningen att dessa förslag ej kommer att ge tillräckligt stor effekt. Detmåste till ytterligare ätgärder. Förbundendelar helt de synpunkter och krav pä åtgärder som framkommer i en reservationav ledamöterna samt i ett särskilt yttrande avsakkunniga , och . Förbunden villsärskilt framhålla kraven pä obligatoriska skogsbmksplaner och ekonomiskastyrmedel. ------ Skogsbmksplanernaskall bla innehålla regler som ger skogs vårdsmyndigheten möjligheter att ålägga skogsägare att genomföra de åtgärder som den fastställda planen visar för varje fastighet. 5.26------------------------------ CentralorganisationenSACO/SR: Det är enligt /SR:s uppfattningbetydelsefullt att man kan påvisa destmktiva följder av orimligt högamarginalskattesatser. Betydelsen av marginalskatternas roll kan tom haunderskattats i den enkät som utredningen gjort. ---- /SRvill---- peka på betydelsen av att en sammanhållen skogspolifikförs, i vilken skattefrågor samt skogsvårdslagstiftningen och dess tillämpningsamordnas i syfte att industrin skall fä en långsiktigt tryggad försörjning medvirke till konkurrenskraftiga priser. Detkan enligt /SR ifrågasättas om utredningen verkligen lyckats med uppgiftenatt inom ramen för långsiktigt fasta regler underlätta den kortsiktigavirkesförsörjningen. Om de nu föreslagna åtgärderna för bättre virkesförsörjninginte är tillräckliga inför nästa konjunkturuppgång så kommer krav påytterligare stimulansåtgärder. Risken är då att det med förnyade elleråterkommande tillfälliga åtgärder inom virkesförsörjningen i form av avdrageller bidrag skapas ett alltmer förväntningsstyrt avverkningsbeteende. Det kansåledes bli rafionellt för den enskilde skogsägaren att avvakta ytterligareprisuppgång och/eller stimulanser beslutade av statsmakterna innan avverkningensker. Enannan faktor som verkar kostnadsuppdrivande är förbudet mot ke misk bekämpning av lövsly. Ökade generella kostnader medför som nämntssannolikt att mängden skog minskar som är lönsam att avverka. Därigenom blirgenom minskad sysselsättning säsongsvängningarna i arbetskraftsbehovet ännustörte. Möjligheterna tUl åretmnt-anställning skulle därmed kunna minska. Enökad konkurtens om skogsråvara har uppstått i takt med stigande energipriser.--- Detkan bl a mot denna bakgrund finnas skäl att övervägaeffekten på vedmarknaden av fortsatta skattehöjningar på eldningsolja. Iförsta hand ankommer det på virkesmarknadens parter att genom fria 1981/82:177 44 förhandlingarta ansvar för att virkesmarknaden fungerar. Det fömtsätter dock en skogspolitiksom möjliggör att överenskommelser kan träffas på rimliga prisnivåer. Iandra hand kan statsmakterna - om virkesförsörjningen inte kan tryggas på rimUgaprisnivåer - genom olika åtgärder underlätta virkesförsörjningen fiUindustrin. I detta sammanhang torde ekonomiska styrmedel vara att föredraframför administrativa. Deförslagna åtgärderna kan knappast sägas vara tillräckliga för de angivnasyftena. 5.27-------------------------------------- : SALF delar i stort de olika förslagtill åtgärder som utredningen framlägger. Vi är dock i vissa avseen den---- övertygade om att åtgärderna icke är tiUräckligt långtgående. SALFhar speciellt vad gäller styrmedel önskat mer kraftfulla förslag. SALFdelar utredningens uppfattning att det är nödvändigt med kemisk bekämpningav lövsly.- SALF känner oro inför den parlamentariska debattsom äger rum mot bakgmnd av att den kemiska användningen i skogsbmket endastutgör en ringa del av vad som används inom jordbmket. 5.28 : Beträffande utredningens över väganden och förslag delar TCO helt de synpunkter som framförts i särskilda yttrande. 5.31-------------------------------- : vill understryka att det,med hänsyn till den hårda internationella konkurrens i vilken den svenska skogsindustrin verkar och till skogsnäringens stora betydelse för vårt lands ekonomi, är nödvändigt att avverkningarna förs upp tiU den nivå som motsvarar industrins behov. En genomgripande mar ginalskattereform är en fömtsättning härför liksom möjligheten att använ da rationeUa metoder vid skogens skötsel. Humvida det av utredningen presenterade åtgärdspaketet är tillräckligt för att tillsammans med dessa åtgärder fä tiU stånd den nödvändiga ökningen av virkesutbudet är svårt att med säkerhet bedöma. anser dock att de föreslagna åtgärderna sammantagna bör ha en klart avverkningsfrämjande effekt och att resulta ten av utredningens förslag därför bör avvaktas innan andra åtgärder övervägs. Statsmakternastveksamma och i många avseenden rent negativa atfityd till skogsbmket och de metoder som måste tillämpas bl a för att komma till rätta med det höga kostnadsläget, har en stor del av ansvaret för den låga avverkningen liksom för den alltför låga skogsvårdsinten siteten. Vi vill särskilt understryka den äterhåUande effekt pä viljan att slutavverka skog som förbudet mot användning av herbicider för lövsly- reglering utövat, speciellt i kombination med förbudet mot användning av DDT för skydd av plantorna mot snytbaggeangrepp. En eventuell perma nentning av herbicidförbudet kommer att både och på sänka virkesutbudet med flera miljoner skogskubikmeter. DäSISU i allt väsentligt kan ansluta sig till utredningens förslag inskränker vioss till att framföra synpunkter endast pä vissa av förslagen. 5.32------------------------- : Den för skogsindustrin besväran de underförsöijningen med svenskt virke har föran- 1981/82:177 45 lettdenna utredning av vilka faktorer som medfört hinder för normalt virkesutbud.Dessa faktorer redovisas på ett bra sätt. Slutsatsen att det är nödvändigt medytterligare statliga ätgärder för att påverka virkesutbudet måste dock ifrågasättas.En stor del av störningarna pä virkesförsörjningen får anses vara resultat av stafiigaingripanden. Utredningensallmänna överväganden är enligt Sågverkens Råvaruför ening rimliga och borde i högre grad ha fått vara vägledande för utredning ens övriga arbete. Särskilt gäller detta synpunkterna om skogsvärdens betydelse för möjligheten att avverka och behovet av förbättrad skogs vårdsintensitet. Den nuvarande skogsvärdens konsekvenser för timmerkvalitetenmedför tyvärr inte bevarad handlingsfrihet. Detta borde med skärpa haframhållits. 5.33Virkesrådet region 1: Särskild uppmärksamhet bör ägnas de verkningarsom samhällets åtgärder och ingrepp haft på virkesförsörjningen, exempelvisstöd till lagemppbyggnad, gallring, klenved, skattesystem, stöd till vissaskogsindustriföretag, hyggesanmälan osv. Med hänsyn till erfarenheten av dessaingrepp vill ifrågasätta utredningens slutsats, att det ärnödvändigt med ytterligare stafiiga ätgärder för att påverka virkesutbudet. 5.35 Landstingsförbundet:Skogsindustrin är inte bara av betydelse för den externa balansen utan också för regional- och sysselsättningspolitiken. I det samhällsekonomiska läge som landet befinner sig i och med de därav sammanhängande hoten mot sysselsättningen, är nedgången i skogsindu strins kapacitetsutnyttjande fill följd av för lågt virkesutbud allvarlig. framstår det således som angeläget att ätgärder vidtas som bidrartill att industrins råvaruförsörjning garanteras. Inte minst av sysselsättningsskälbör med hänsyn tiU de senaste årens alltför låga avverkningar, under nägra äreftersträvas en avverkningsvolym som överstiger den som i normalfallet kanaccepteras inom ramen för ett uthålligt skogsbmk. 5.36 : Styrelsen delar utredningens syn pä be hovet av virke för skogsindustrin och på de förslag till åtgärder som läggs fram. Styrelsen har dock delvis andra synpunkter i fråga om skogsvården och om behovet av ekonomiska styrmedel för att trygga virkesförsörjning en. Styrelsen saknar en diskussion om miljövärdens krav och om skogens betydelse för energiförsörjningen. ------ Styrelsendelar utredningens uppfattning att förlusten av export inkomster och en onödigt höjd arbetslöshet är särskilt allvarliga med hänsyn tiU den ekonomiska situation som landet befinner sig i. Styrelsen anser attkraftfulla åtgärder måste sättas in för att utnyttja skogsmarken bättre, föratt öka tillväxten och för att trygga industrins försörjning med virke.Åtgärder bör vidtas i syfte att så långt möjligt få bort de glesa och lågavkastandeskogsbestånden. Överhuvudtaget är åtgärder som till rimliga kostnader kanmedverka till en långsikfigt ökad produktionsförmåga värdefulla för landetsekonomi. ---- Styrelsenanser--- att det är högst osäkert om kemiska bekämpningsmedelkommer att kunna utvecklas och användas sä som utredningen fömtsätter. Påverkan pä miljön av gödsling och dikning 1981/82:177 46 måsteprövas ingående, innan sådana åtgärder får komma till användning i störreskala. ------ Styrelsenanser att det bör vara möjligt att trygga en hög syssel sättning utan att skogsbmket inkräktar på miljövårdens intressen! Isammanhanget vill styrelsen framhålla att det finns anledning att noga undersökamöjligheterna att öka det skogsvårdsarbetet, vilket är av storbetydelse för sysselsättningen, främst i glesbygdskommunerna. Genom att övergå fillmera manuellt arbete främjas även miljövården. -- Det är enligt styrelsen anmärkningsvärt att utredningen helt har förbigåttförsurningsproblemen. Styrelsenanser att skogens betydelse i energisammanhang borde ha belysts mera ingående. 5.38Svenska jägareförbundet: Utredningens förslag innebär sammantaget ---- etti framtiden rationeUare skogsbruk, vilket bla torde medföra tUlkomstav stora hyggen och ungskogar, förändring mot mer likåldriga och ensartade beständ,ökad styrning av trädslagsval, krav på kraftiga regleringar av vissaviltstammar, förutom att åtgärderna i sig ofta innebär för faunan direktnegativa konsekvenser. EnligtSvenska jägareförbundets uppfattning måste i detta sammanhang beaktas attanspråken på skog och skogsmark även för andra ändamål ån produktion avvirkesråvaror gör sig alltmer gällande. Skogsmarkens användning får därförinte medföra ett antingen eller när det gäller de nyttigheter, virke, vilt,bär, rekreation, mm, som skall produceras. Ettalltmer intensivt utnyttjande av den naturresurs landets skogsmarker utgörkräver, om mål som fauna-, natur- och miljövård skaU kunna uppfyllas,att konsekvenserna för berörda intressen utreds mot bakgrund av virkesförsörjningsutredningensförslag och att de resultat som därvid erhåUes beaktas vid genomförandet avförslagen. Motbakgmnd av vad ovan anförts hemställer att de nämndakonsekvenserna blir föremål för utvärdering, vilken utvärdering måsteföreligga innan virkesförsörjningsutredningens förslag blir föremål för beslut.Bland annat bör enligt Svenska jägareförbundets mening fastläggas attsamrådsförfarande mellan skogsbruk och naturvård med fasta ramar och mtiner såatt ett effekfivt faunavärdsarbete möjliggörs. Vidarebör den totala avverkningsnivån anpassas till en efterfrågan på skogens huvud-och biprodukter som bla möjliggör att stor hänsyn tas till viltbeståndensvetenskapliga, rekreativa och ekonomiska värden. Endast härigenom kan enutarmning av faunan och viltbestånden undvikas vid ett än mera intensivtutnyttjande av skogsmarken för virkesproduktion. Utredningensförslag om att mildra ransoneringsreglerna för de minsta skogsfastigheterna ochom utvidgad skyldighet att avverka mycket gammal skog som växer dåligt har tUlstyrktseller lämnats utan erinran av samtliga remissinstanser. När det gällerförslaget om avverkningsskyldighet är meningarna däremot delade. Mer änhälften av de remissinstanser som har tagit stäUning i frågan är positiva,åtminstone principiellt, tiU en avverkningsskyldighet enligt utredningensmodell. Hos en tredjedel av 1981/82:177 47 dessaremissinstanser har dock reservationer anmälts mot ett posifivt ställningstagande. 6.2 Kammarkollegiet: ----- Dåavverkning sker från stiftsnämndernas bmkningsenheter kommer enföreskrift om avverkningsskyldighet i enlighet med utredningens förslag inteatt påverka stiftsnämndernas avverkningsplaner. 6.3 Riksrevisionsverket:Ransonering.------------ Det tycks vara relativt fä fall där dennaransonering blivit aktuell. Mot bakgmnd av detta torde den nu gällande gränsenha påverkat virkesförsörjningen ytterst marginellt. En höjning av gränsen ienlighet med utredningens förslag bör dock, enligt RRVs mening, likvälövervägas eftersom detta kommer att innebära en viss administrativ lättnad förtillsynsmyndigheten. 6§.---- EnligtRRVs mening bör en eventuell sådan förändring också innebäraatt det i lagen klart utsågs att syftet med den aktuella paragrafen är attförhindra vanhävd. Avverknihgsskyldighet.-- Ensädan föreskrift a att skogs- värdsorganisationens mycket små möjligheter att påverka virkes försörjningen ökar. Detta torde också ligga i linje med organisationens instmktionsenliga uppgiftatt verka för skogsnäringens utveckling. Ettaktivt fillämpande av den föreslagna föreskriften, vilket är en förutsättningför att den skall fä någon effekt, kommer sannolikt att ta betydande resurser iansf)råk. Om inte ramarna för skogsvärdsorganisationens myndighetsarbeteutvidgas innebär detta att resurser måste flyttas över från den traditionellt skogsvärdsinriktadetillsynen till arbetet med avverkningsskyldigheten. Detta ställer krav pägenomgripande omprioriteringar av organisationens arbete. 6.5Lantbruksstyrelsen: Ransonering. finansieringen av tillköp sker tillstor del genom avverkningar på den förut ägda eller på den tillköpta egendomen.I förarbetena till skogsvårdslagen uttalades att dispenser frän ransoneringskravetinte skulle behövas vid tillskottsförvårv eftersom statlig lånegaranti kanerhållas. Vid det höga ränteläge, som råder är lånefinansiering mycketdyrbar jämfört med uttag av slutavverkningsmo-gen skog. Värdetillväxten är intestörre än i sådan skog. Behovet att finansieratillskottsförvärv genom avverkning är alltså högre nu än vad det var närskogsvårdslagen infördes. Enligt styrelsens uppfattning är det därförangeläget att låta tillskottsförvärv utgöra skäl för dispens frånjämnhetskravet i skogsvårdslagen. Totalt sett kan ett sådantavsteg från jämnhetskravet inte föranleda någon obalans i den totalaavverkningen.