prop · G503102 · 1981-12-31 00:00:00 — Alternativa system (spaningsrobolar,helikoptrar) torde på lång sikt kunna komplettera flygspaningen för takfiskauppgifter inom eller nära ett frontområde. Flygspaningsförband ingår som enväsentlig komponent för att förse riksledningen, överbefälhavaren,mUilärbefälhavarna och andra chefer med erforderligt underrättelseunderlag. Jaganser del därför väsentligt alt ta lill vara möjligheterna alt ulmsla framfidaflygplanssystem med underrällelsemedel. Enligt överbefälhavaren ärdet i princip möjligt att delvis ersätta attack-flyget med andra syslem. Föralt dessa skaU ge en jämförbar effekt-direkt och indirektoch samtidigthandlingsfrihet fordras dock ett stort antal sådana syslem. Vissa egenskaperhos attackflygförbanden är enligl överbefälhavaren inle möjliga att ersätta.Hit hör allackflygets förmåga lill tidig och samlad insats inom vitt skildaområden allt efter lägels krav saml förmågan att bekämpa mål långt inne påfiendens område. Enligtmin mening är det belydelsefuUl att vi även kan bekämpa enangripares invasionsslyrkor utanför och i anslutning lill våra gränser ochkuster. Attackflygförbanden spelar i detta avseende en betydande roll, inteminst i försvaret mot ett överraskande anfall. För alt skapa respekt ivår omvärld är det nödvändigt att vi inom värnpliktsförsvarets ram har förmågafill snabba militära insatser inom hela vårt territorium. DärtiU krävs enförmåga all förhindra kränkningar och överflygningar av svenskt område. Motdenna bakgmnd och med 1981/82:102 Bilaga 2 Försvarsdepartementet 108 hänsynlill vad som har framhållits tidigare anser jag att kvalificeradeflygslridskrafler för jakt-, attack- och spaningsändamål under en överblickbarframlid kommer alt utgöra en väsenfiig del av värt militära försvar. Deflygplanssyslem som ingår i de svenska flygslridskraflerna har utvecklats ochfillverkats i . Betydelsen av en inhemsk flygplanslill-verkning för densvenska säkerhels- och försvarspolitiken har behandlats av försvarskommitlén.Enligl kommittén har den industriella kapaciteten all inom landet utveckla,tillverka och underhålla försvarsmateriel betydelse både för vårsäkerhetspolitiska trovärdighet och för försvarsmaktens utformning ochutnyttjande. En sådan industriell kapacitet bör enligt kommittén rimligtvisleda fill att omvärlden får respekt för vår förmåga och vilja att hävda vårtoberoende. Försvarskommitlén framhåller att en anskaffning av ell svensktflygplan kan bidra lill att bevara omvärldens tilltro till och respekt för vårsäkerhels- och försvarspolitik. Jag delar denna uppfattning. Molbakgrund av vad jag har förordat om flygstridskraflernas inriktningmol tolv jaktdivisioner, fem och en halv divisioner med medeltungaallackflygplan och tre spaningsdivisioner övergår jag nu lill all behandla denframtida flygplansanskaffningen. fattade våren1980 (prop. 1979/80:117, FöU 13 och 19, rskr 316 och 326) ell principbeslut omall flygplansanskaffningen borde inriktas mol att i början av 1990-lalel inledaersättningen av hela Viggensystemel med ell JAS-system (7akl, Attack och5paning), som så långt möjligt tillgodoser de särskilda svenska kraven påallsidighel och operativt ulnylljande. Inriktningen innebar vidare all ellavgörande beslut i ersättningsfrågan skulle fallas i samband medlolalförsvarsbeslutel och all liden fram liU dess skulle utnyttjas för all tafram ett fullständigt beslutsunderiag avseende dels ell svenskt, dels ettutländskt . beslöt att 200 milj.kr. skulle avsällas underbudgetåren 1980/81 och 1981/82 för studier av projektet och arbete med attdefiniera flygplanssystemel. Härvid fömlsatte min företrädare all den svenskaflyginduslrin skulle salsa motsvarande belopp. Fråganom inriktningen av flygplansanskaffningen har stor betydelse från såvälsäkerhetspolifisk som försvarspolifisk synpunkt. För all statsmakterna skallha ett allsidigt beslutsunderlag i denna fråga har elt omfattandeutredningsarbete bedrivits av de militära myndigheterna, svensk och utländskflyginduslri, militära flygindustrikommillé och 1978 årsförsvarskommitlé. Dessutom har kompletterande utredningar utförts inomregeringskansliet. BakomJAS-idén ligger följande gmndlankar. Systemet skall bygga pä en gemensamflygplansplatlform som ger möjlighet fill en samlad insats avflygslridskraflerna i oUka funkfioner. Del skaU slå på en sådan kvalitativ Prop.1981/82:102 Bilaga 2 Försvarsdepartementet 109 nivåatt det kan möta länkbara hot från en angripare såväl på 1990-lalel som . skall trenden mot allt större och dyrare flygplanbrytas genom att man utnyttjar en teknisk utveckling som minskar kostnaderna,särskilt på driftssidan. Efterriksdagens beslut 1980 har dessa gmndlankar förJAS-syslemel bestyrkts alltmer. Del arbete för att ta fram underlag som harbedrivits och som har omfattat värderingar av både svenskaoch utländska JAS-alternativ visar all ett och samma flygplan kan användas förjakt-, attack- och spaningsuppgifter, om modern teknik utnyttjas. Därmederhålls långt större flexibilitet än i ell flygvapen som har olika flygplan fördessa uppgifter. Man skapar störte osäkerhet hos en angripare genom att vi kanåstadkomma stor effekt hos den funktion som vi önskar för tillfället. FörliUverkning av elt i har fömtsalls alt del bör väga cahälften så myckel som flygplan och kosta av vad Jaktviggenkostar under motsvarande användningslid. För att åstadkomma detta eftersträvasell störte industriellt samarbete med utlandet av såväl ekonomiska somteknologiska skäl. Den militära flyginduslrin minskas planmässigt genom attantalet sysselsatta reduceras fill ca hälften jämfört med vad som var falletvid utvecklingen och tillverkningen av flygplan . Denna minskningkompenseras genom all ökade resurser satsas på civila flyg- och rymdprojekt ochpå internalionelll samarbete. Vidare krävs en ökad samordning av den svenskaflygindustrin och en ändrad fördelning av arbetet meUan flygindustrin ochmyndighelerna. Den svenska flyginduslrin ges ett ökat ansvar jämfört medtidigare flygplansprojekl. Detta innebär att den får göra ett mera komplettåtagande avseende kostnader och specificerade prestanda och la enstörte ekonomisk risk för systemets funktioner. Överbefälhavarenhar i sitt underlag redovisat följande betalningsplan för det svenska JAS-syslemelintill (prisläge febmari 1981; milj.kr. 1982/83-1986/87 1987/88-1991/92 1992/93-1999/2000 Summa 1982/2000 Flygplanssystem (inkl. investeringar för underhåll) Vapen, spaning m. m. Överbefälhavarenhar redovisat jämförande beräkningar av kostnaderna för oUka syslem. Jag anserall de redovisade alternativen ger god möjlighet tUl en jämförande värdering avkostnaderna vid val mellan elt svenskt och ett utländskt JAS-system. Prop.1981/82:102 Bilaga 2 Försvarsdepartementet 110 Jagbedömer att det svenska JAS-projeklet under de fömtsätlningar som jag anger idel följande ryms inom angivna ekonomiska ramar med bibehållen balans såvälinom försvarsmakten som inom flygvapnet. Regeringengav i uppdrag att fortsättakontraklsförhandlingarna med Industrigmppen JAS så att kvarstående frågor avteknisk, ekonomisk och juridisk natur löses på elt för statsmakterna godtagbartsätt. Förhandlingarna skall bedrivas så att ell färdigt kontrakt föreliggersenast . Försvarels materielverk har den 1 febmari 1982 tiUregeringen redovisat förhandlingsläget. Av redovisningen framgår all vissatekniska frågeställningar återstår all definiera i flygplansprojektet. Till dekvarstående frågorna hör en viss komplettering av projektspecifikationen samtutformning av verifierings- och garantiåtagandena. Även i de kommersiellaförhandlingarna har parterna f n. skiljaktiga uppfattningar i vissa väsenfiigafråge- och problemställningar, bl. a. beträffande prisreglering,borgensåtaganden och induslririskens utformning. I bägge fallen bedömer att detta är en i och för sig normal företeelse i dettaförhandlingsskede. På grund av materielverkets redovisning bedömeröverbefälhavaren, att det borde vara möjligt att uppnå en för försvarsmaktengodtagbar överenskommelse. Delta fömtsälter dock fillmötesgående frånindustrin saml elt omfattande och krävande förhandlingsarbete. bör fortlöpande informeras om resultatet av förhandlingarna. Inomregeringskansliet har parallellt med överbefälhavarens utredning utförts ettarbete med att la fram underlag rörande olika anskaffningsformer och deraspåverkan på säkerhetspolitiska, industripolifiska, arbetsmarknadspolitiska ochsamhällsekonomiska förhåUanden. Jag vill i del följande något behandla dessafrågor. Flygplankan anskaffas på olika sätt, alltifrån egen fillverkning tiU direktköputomlands. SamulveckUng och samproduktion uppdelad på två eller flera länderhar studerats liksom licenstillverkningsalternativ med olika grader av inhemsktarbete. Förmåganatt tillverka kvalificerade flygplanssystem med en bestämd svensk profil harinneburit en styrka för vår säkerhetspolitik. Del har i omvärlden skapatrespekt för den svenska neutralitets- och försvarspolifiken. En anskaffninginom landet av ett svenskt JAS-system fullföljer denna tradition. Valet av anskaffningsformpåverkar i vilken form svensk industri kan delta i projektet och får därmedstor betydelse för flyginduslrins struktur och sysselsättning och för vårbytesbalans. Jag kan i likhet med den militära flygindustrikommittén konstateraalt en utveckling och produktion som hålls samman i möjliggör en istort sell bibehållen induslri-stmklur. Det innebär också goda fömtsätlningarför industrins möjligheter alt fullfölja den påbörjade inriktningen på civilaflygplans- och molorpro-jekt. 1981/82:102 Bilaga2 Försvarsdepartementet 111 Allaanskaffningsformer som kan vara aktuella för oss medför krav på mer eUer mindreomfattande samarbete med andra länder. Detta kan ske som samarbete mellanenskilda industrier eller i form av mer långtgående regeringsöverenskommelser.Enligt min mening är del fördelakfigl om samarbetet kan ske meUan industriernaoch inom ramen för övergripande sekretess- och teknikavtal mellan ochandra länder. LicenslUlverkningav ett utländskt flygplan kan innebära nära nog samma sysselsättningsgrad somen inhemsk produktion men avsevärt mindre utvecklingsarbete. Man kan avtillgängligt underlag dra slutsatsen all denna anskaffningsform i regel ärbetydligt dyrare än direklköp av ufiändska flygplan. och denmiUtära flygindustrikommittén har konstaterat att direklköp medför en mycketomfattande och relativt snabb slmkturförändring av den svenska flyginduslrin.Vår förmåga all utveckla svenska flygplan upphör och vår förmåga alt produceraflygplan avlar från slutet av 1980-talel. Enligt min mening påverkas ocksåmöjligheterna all med utsikt liU framgång fullfölja den omsläUning till civilaprojekt inom flygindustrin som har påbörjats. Ett stort antalmyndigheter, företag och verkstäder medverkar inom tUl alt utveckla,liUverka och underhålla flygplan. Bland dessa är , , LM , och förenadefabriksverken dominerande. HärtUl kommer över 2000 svenska underleverantörer.Inom verkstadsindustrin är av de medelstora svenska företagen med 50-200anställda underleverantörer liU flygindustrin. Totalt beräknas ca 12600personer vara sysselsatta med militära flygplan inom olika delar av industrineller inom statliga myndigheter. Riksdagensbeslut innebar att svensk flyginduslri skuUe ges en ny inriktningäven vid utveckling och produktion av ett nytt svenskt stridsflygplan. Antaletpersoner som sysselsätts med utveckling och produktion av miUtära flygplanborde i det närmaste halveras i jämförelse med vad som har krävts för flygplanViggen. En jämn flygindustriell verksamhet på en lämplig nivå skulleåstadkommas genom att den militära delen av verksamheten kombineras medsatsning på utveckling och produktion av civUa produkter, främst inom flyg- ochrymdområdena. Jagkan konstatera att anskaffningsallernalivel med ett svenskt JAS-flygplaninnebär att en betydande verksamhet för försvaret kommer att pågå inom svenskflyginduslri. Den militära produktionen får en mindre omfattning än f.n., menbortfallet kan i flera faU kompenseras av civil verksamhet som utnyttjar sammateknologiska kompelens och industriella kapacitet. Den inriktning på civilaflygplans- och motorprojekt som pågår bör kunna genomföras och haförulsätlningar all följas av nya projekt. Den nuvarande industristmkturen kani huvudsak behållas. På lång sikt krävs dock en anpassning av kapaciteten föratt åstadkomma balans mellan civU 1981/82:102 Bilaga2 Försvarsdepartementet 112 ochmiUlär flygplansproduklion och mellan robot- och rymdinduslrin. Sysselsättningenmed produktion av militära flygplan beräknas sjunkafrån ca för () till ca 3 400 för ett svensktJAS-flygplan (). Denflygtekniska kompetensen för alt utveckla och liUverka civila och militäraflygplan kan säkras genom ell svenskt . Kompetensnivån gerförutsättningar för medverkan i olika projekt i samarbete med utländskaflyginduslrier saml för insatser inom robot- och rymdomrädena. Arbetet med ellsvenskt ger möjligheter all-med utgångspunkt i en långsiktigmålsättning-i god lid dimensionera och strukturera resurserna mol den nyasituafion som inträder sedan huvuddelen av utvecklingsarbetet påJAS-flygplanet har avslutats. Jag vill i detta sammanhang i samråd med chefenför industridepartementet understryka den stora betydelse som en industri sombedriver utveckling av flygplan har för den teknologiska utvecklingen i landetoch för spridningen av tekniskt kunnande till andra delar av näringslivet.Flyginduslrin är en av de få industrier som inrymmer s.k. spetsleknologier därnya forskningsrön bl. a. beträffande nya materialtyper (avancerade kompositerm. ), ny elektronik etc. kan bli av stor betydelse även för andra branscher.Det är också i flera avseenden värdefullt att kunna bevara flyginduslrinskompelens när det gäller att hålla samman och driva stora och teknisktavancerade utvecklingsprojekt. Arbetsmarknadsförhållandenai de olika regioner som berörs av själva flygplansanskaffningen har studerats.Därvid framgår att en inhemsk utveckling och tillverkning av ett JAS-flygplantillsammans med förutsedd civU produktion leder till en i stort sett oförändradsysselsättning. Förändringen mellan andelen militär och civU verksamhet blirdock markant. Övriga alternativa anskaffningsformer leder lill avsevärdaminskningar av antalet sysselsättningstillfällen med regionala problem somföljd. Sammanfattningsviskan jag konstalera all sysselsättningen inom den militära flygindustrin minskarmed ca eller fram till är 2000 vid en inhemsk utveckUng ochtillverkning av . Detta bortfall i sysselsättningen beräknas avindustrin nära nog helt kunna ersättas med verksamhet inom del civila området.Vid elt köp utifrån eller endast slutmonlering i beräknassysselsättningen inom den militära flyginduslrin minska med ca 6000 personåreller . SärskUt hårt drabbas utvecklingssidan. Möjligheterna all ersättadenna nedgång med verksamhet inom del civila området bedöms som små. Försvarskommitténhar inom ramen för olika anskaffningsformer sökt klarlägga hur stor del av ettsvenskt JAS-system som kan betecknas som utländskt och kommer all krävautländsk valuta. De beräkningar som har gjorts visar att merbehovel av utländskvaluta vid anskaffning av ell utländskt , som tUl fillverkas iSverige, är ca . fram jämfört medallernalivet med ett 1981/82:102 Bilaga2 Försvarsdepartementet 113 Konsekvenserna för samhällsekonomin av ell underskott ihandelsbalansen på . till följd av all elt utländsktJAS-flygplan anskaffas kan bedömas utifrån olika grunder. Kravet på ökad exportför alt kompensera imporlökningen är dock gmndläggande. En inhemsk utvecklingoch produkfion av är fördelaktig från denna synpunkt. Försvarskommitlén förordarall planering och utvecklingsarbete inriktas mol elt svenskt medmålet alt Viggensystemel skall kunna bölja ersättas , omdet svenska under utvecklingsarbetet visar sig vara lämpligt.Mol bakgrund av vad jag här har anfört delar jag denna uppfattning. Underfömlsättning all de återstående förhandlingsfrågorna löses på elttUlfredsställande säll före förordar jag att planeringeninriktas mol alt inom landet utveckla och fillverka ett svenskt JAS-system, såalt ersättning av Viggensystemel kan påbörjas i början av 1990-lalet. I likhet medförsvarskommitlén vUl jag framhålla vikten av alt ett svenskt JAS-system underutvecklingsarbetet ges sådana utvecklingsmöjligheter att godtagbar operativeffekt kan uppnås även på . Anskaffningen av ett svenskt JAS-systembör inriktas mot elt anlal av ca 140 flygplan fram . Beslut om dentotala anskaffningens omfattning behöver inte fattas nu ulan bör anstå liUsenare tidpunkt. Pågåendekoniraklsförhandlingar ulgår från en offert som fömtom utvecklingsarbetetomfattar en första delserie om 30 flygplan. Molden bakgmnd somjag nu har angett förordar jag i del följande under anslagen D2. Flygvapenförband: Materielanskaffning och D 4. Flygvapenförband: Forskningoch utveckUng alt regeringen inhämtar bemyndigande att /83 bestäUa den utveckling och anskaffning somkontraktsförhandlingarna omfattar. Beslut om aU anskaffa ytterligare delserierliksom om ikraftträdande av beställningen av den första delserien bör fattasförst sedan industrigmppen har visat all de tekniska och ekonomiska åtagandenaenligt avtalet kan fullföljas och statsmakterna har godkänt detta. Eninhemsk utveckling och tillverkning av ett kommer all vara ettutomordenfligt stort industrieUt projekt, som kommer att få betydelsefullaeffekter för den svenska industrin. Jag återkommer i det följande tUl devikliga effekter från industri- och regionalpoUlisk synpunkt som är förknippademed det svenska JAS-syslemel. Arbetetmed all utveckla ett i utsträcks under en relativt långperiod och kommer all kräva avsevärda ekonomiska resurser. Ilikhet med försvarskommUlén anser jag all projektet bör prövas avstatsmakterna vid ell flertal tillfällen under utvecklingsarbetet och attsärskilda åtgärder bör vidtas för att säkerställa regeringens ochmyndigheternas insyn, uppföljning och kontroll av projektet. 1981/82:102 Bilaga 2 Försvarsdepartementet 114 Styrningoch kontroll av JAS-projektel Anskaffningenav ell nyll flygplanssyslem är försvarets största materiel-beslällning på dennasidan av . Eftersom den löper under så lång fid, måste många beslutfattas under projektets gång som rör systemets utformning med hänsyn filltekniska, ekonomiska och operativa förändringar. För att systemet skallutvecklas enligt de krav som överbefälhavaren har ställt och inom deekonomiska ramar som statsmakterna fastställer måste projektet styras noga ochkontrolleras fortlöpande. Medhänsyn lill JAS-projeklets stora nationella betydelse bör, som fidigare harframhålUls, regeringen fortlöpande följa projektet. Enligt min uppfattning börden lUl försvarsdepartementet knutna flygmalerielbered-ningen ges i uppdrag allbevaka JAS-projeklet. Beredningen bör därvid granska de värderingar ochbedömningar som efter hand läggs lill grund för viktigare beslut.Regeringskansliet bör vidare kontinueriigl bevaka viktiga tekniska ochekonomiska beslut inom projektet. Jag viU i detta sammanhang framhålla attregeringskansliet akfivt bör följa utvecklingen även av de övriga storamaterielprojekten inom försvarels område. Medhänsyn till JAS-systemels stora försvarspolitiska betydelse anser jag attregeringen regelbundet bör informera om utvecklingen av systemet. Överbefälhavarenhar lämnat förslag fiU ledning av JAS-projektel påmyndighetsnivå. Enligtmin uppfattning bör utvecklingen av JAS-syslemel så långt möjligt styras ochkontrolleras inom resp. myndighets ordinarie organisation och enligt deprinciper som försvarels planerings- och ekonomisystem anger. Om särskildapersonalinsatser behövs med hänsyn lill projektels stora tekniska ochekonomiska betydelse, bör de användas för all förstärka den befintligaorganisationen. Nya beslutsnivåer bör undvikas. En annan utgångspunkt är attett inhemskt JAS-system förutsätts upphandlas under delvis ändrade arbetsformeroch med annan ansvarsfördelning mellan myndigheter och industri än vad somtidigare varit fallet. 1Ukhet med överbefälhavaren anser jag att JAS-syslemel hos överbefälhavaren börhandläggas i linjeorganisationen. Överbefälhavaren kommer att informeramilitärledningen och militärledningens rådgivande nämnd. Jaganser vidare i likhet med överbefälhavaren alt tyngdpunkten i den fortlöpandeledningen av projektet bör ligga hos den programansvariga myndigheten, chefenför flygvapnet. Särskilda åtgärder bör dock vidtas för alt säkerställaöverbefälhavarens behov av upföljning och styrning, liksom övrigaförsvarsmyndigheters informafionsbehov. Ett särskilt "JAS-råd" börorganiseras som rådgivande organ åt chefen för flygvapnet med representanterbl.a. för överbefälhavaren och försvarels materielverk. Hos chefen förflygvapnet bör en särskild "systemledning JAS" med formell ställningi linjeorganisationen inrättas. bör inrättas en särskild "projektledning 1981/82:102 Bilaga2 Försvarsdepartementet 115 JAS"med formell ställning i linjeorganisationen. Projektledningen bör tUlförsäkrasteknisk, ekonomisk och kommersiell kompetens. Försvarels materielverkförutsätts svara för kontakterna med industrin. FöraU säkerställa aU JAS-projektel utvecklas enligl statsmakternas och chefens förflygvapnet intentioner bör regeringen utfärda särskilda handlingsregler förden produklionsansvariga myndigheten, försvarels materielverk, när del gällerall införa tekniska och andra ändringar av projektet. Somfidigare framhållits har det svenska stor industriell betydelse.Efter samråd med chefen för industridepartementet vill jag i del följanderedovisa min syn på inriktningen av den svenska flyginduslrin. Avsåväl säkerhets- och försvarspolitiska som induslripoUliska skäl anser jag delviktigt att slå vakt om den fortsatta existensen av de kvalificerade resurserav nationell betydelse som har byggts upp i flyginduslrin. Enutvecklingskompetens är nödvändig både för all kunna utveckla och för all kunnaliUverka flygplan inom landet. Jag vill dock framhålla att svensk flyginduslrimed hänsynstagande lill vad som är säkerhelspoUliskl och ekonomiskt möjligtmåste ges en ny inriktning även vid en utveckling och tiUverkning iw ettsvenskt . Som har framhåUits kommer vid ell genomförandeav JAS-projektel vid svensk industri anlalel personer sysselsatta med militärutveckling och produktion all i del närmaste halveras i jämförelse med vad somkrävdes för flygplan . För att möjUggöra en jämn verksamhet inomflygindustrin på en lämplig nivå är det nödvändigt all industrin kombinerar denmilitära delen av verksamheten med en kraftfull inriktning på utveckling ochproduktion av civila produkter, främst inom flyg- och rymdområdena.Statsmakterna har redan akfivt bidragit fiU denna omsläUning genom stöd lillflyginduslrins civila projekt (prop. 1979/80:115, NU 63, rskr 396) och fiUsvensk rymdverksamhet (prop. 1978/79:142, NU 36, rskr 292). Försvensk flyginduslri innebär ell svenskt en långsiktig och stabUinriktning. Den flygtekniska kompetensen kan vidmaklhåUas. Härigenom möjliggörsen fortsatt inriktning på civila projekt inom flyginduslrin saml utvecklaskompetens även för robot- och rymdomrädena. Utvecklingen av ett svensktJAS-flygplan ger möjlighet alt med utgångspunkt i ett långsiktigt mål i godlid dimensionera och slmklurera resurserna mot den situation som inträdersedan huvuddelen av utvecklingsarbetet på har avslutals. Jaganser del angelägel all en sådan planering sker. har i sitl principbetänkande (DsFö 1981:2)Framfida militär flyginduslri i redovisat länkbaraindustristmkturer för den framtida flygindustrin och konsekvenserna för berördaföretag och myndigheter vid olika anskaffningsallemafiv för JAS-flygplanet.Enligt kommitténs mening är genomgripande slmkturför- 1981/82:102 Bilaga2 Försvarsdepartementet 116 ändringarpå kort sikt inle nödvändiga vid utveckling och tillverkning av ett svensktJAS-flygplan. Jag delar denna uppfattning. Pålängre sikt anser kommittén det nödvändigt med ökad samordning av utveckling,fiUverkning och underhåll av flygmotorer.