prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — Förslaget har fäll elt blandat mottagande avremissinstanserna. , universiteten i , och ,, Svenska kom- Prop.1981/82:100 Bilaga 12 318 munalarbetareförbundel, och tillstyrker en försöksutbildning.Universitetet i avstyrker en sådan utbildning. SÖ är tveksam. Uppfattningenbland remissinstansernaär delad när det gäller om utbildningen skall kunna utgöra en etapp avlandteknikerulbildningen eller på annat sätt kunna ge rabatte-ring vid inträde tilllandteknikerulbildningen. anser att försöksulbildningen medåtföljande utvärdering skall visa om sädana möjligheter existerar. Fr. o. m. den 1januari 1981 kan godkänna enskilda landlekniskalaboratorier. Godkännandet förutsätter aft personalen vid laboratorierna harerforderlig kompelens. F. n. saknar vissa av tandteknikerna vid laboratorierna lämpligutbildning. Enligt min mening ärdet angelägel alt utbildningsbehovet för icke behöriga tandteknikervid de enskilda landlekniska laboratorierna först tillgodoses. Jag avser alldärefter återkomma till frågan om en försöksulbildning av landlekniska biträden. Jag har i detta ärendesamrått med statsrådet . SÖ har den 25 maj1981 och inkommit med förslag lill utbildning av landtekniker resp. ambulanspersonal. Båda ärendena bereds inomregeringskansliet. I sinanslagsframställning föreslår SÖ revidering av tim- och kursplanerför de tvååriga jordbruks-, skogsbruks- och trädgårdslinjernamed bl.a. införande av tvåårig undervisning i svenska. Jag är f. n. inle bereddall ta ställning lill förslaget. Frägan bör övervägas ytterligare. Frågan om poängsättning av årskurs 4 av fyraårig tekniskUnje I sin anslagsframställning föreslår SÖall årskurs 4 på den fyraåriga tekniskalinjen värderas med 40 poängi analogi med den poängsällning somsker inom högskolan. Linjens fjärde år skulle enligl SÖ kunna betraktas som elt högskoleår. Ettyllerligare syfte med den föreslagnaåtgärden är, menar SÖ, all återinföra gymnasieingenjörsbegrep-pel och därmed åstadkomma en avlänkningseffektgentemot högskolan. Enligl min meningerbjuder del föreslagna poängsystemet en rad problem. För all la ett exempel ärekvivalens mellan poäng som erhålls i gymnasieskolan och poäng som ges på högskolan inte enfråga av enbart teknisk natur. Del finns skillnader i både mål och organisation mellan gymnasieskola ochhögskola. Därför bör en gräns upprällhällas mellan utbildningarna inomgymnasieskolan och högskoleutbildningarna. Detta utesluter självfallet inte -vilket jag vill starkt betona - att den gymnasiala utbildningen skall hålla hög kvalitetoch alt skillnaden i nivå i praktiken kanvara liten mellan å ena sidan högskoleutbildning och å andra sidan vissa högre specialkurser ochpåbyggnadsutbildningar i övrigt i gymnasieskolan. Vissa gymnasiala utbildningarbör bl.a. av dessa skäl för många ungdomar enligt min mening kunna framstå som ellfullgott alternativ fill högskolestudier. 1981/82:100 Bilaga 12 319 Mot bakgrund av vadjag här har sagt är jag inle beredd att tillstyrka förslaget omvärdering av årskurs 4 på fyraårig teknisk linje med 40 poäng på sätt som harföreslagils av SÖ. Jag har i denna fråga samrått med chefen för ulbildningsdepartemenlel. Däremot ser jag i likhet med SÖ fördelar i all återinföragymnasieingen-jörsbegreppel för den berörda utbildningen på den fyraåriga tekniska linjen. Jag ulgår från alt SÖ ifortsättningen av sill redan påbörjade arbete medall ändra formerna för värderingen av färdigulbildningen på fyraårig teknisk linje efter samråd med berörda myndigheteroch organisationer återkommer i frågan. Undervisning i hemspråk och svenska för invandrarelever För de elever igymnasieskolan som har minoritetsspråk som hemspråk anordnas dels undervisning i hemspråk som ämne, dels sludiehandledning på hemspråket i den mån eleverna behöver det och önskar delta. Verksamheten ersätter undervisning av motsvarande omfattning i ell eller flera obligatoriska ämnen påelevens studieväg. Statsbidrag ulgårför per deltagande elev och läsår med visst beloppper veckotimme. För sådanainvandrarelever i gymnasieskolan som behöver del anordnas stödundervisning i svenskavid sidan av den vanliga undervisningen.Enligl föreskrifter som f. n. finns i regleringsbrev ulgår statsbidrag fillkostnader för sådan stödundervisning motsvarande 0,85 lärarveckotimmarper deltagande elev och läsår. SÖ anser attstödundervisningen i svenska för invandrarelever passar en del elever mindreväl. Del finns elever vilkas kunskaper i svenska är så bristfälliga allstödundervisningen inle räcker. En del elever finner stödundervisningenalltför betungande, därför alt den förläggs utanför den ordinarie undervisningensram. De kan också finna den för litet attraktiv, därför all den inle leder lill särskill betygeller kompelensbevis. SÖ föreslår därför allinvandrarelever i gymnasieskolan såsom elt alternativ lill stödundervisning i svenska skall som ämne kunnastudera svenska som främmande språk i utbyte mol undervisning av motsvarande omfattning i elleller fiera ämnen på elevernas studievägar med undanlag av ämnel svenska. Kostnaderna för undervisningen isvenska som främmande språk avses enligl SÖ rymmas inom den nuvaranderesursramen för stödundervisning i svenska för invandrarelever. Enligl min meningkan stödundervisning i svenska för invandrarelever i mänga fall behöva fåen annan organisatorisk uppläggning än den har . Inom den nuvaranderesursramen per elev bör vissa förändringarkunna genomföras fr. o. m. /83. En utgångspunkt börvara all invandrareleverna genom extra undervisning i svenska tillfredsställandeskall kunna följa den ordinarie undervisningen i svenska och andra ämnen. Del bör därför finnasmöjlighet alt låta 1981/82:100 Bilaga 12 320 denextra undervisningen i svenska ske mot utbyte av timmar i ell eller flera ämnen, eftersom studierna annars kan bli förbetungande för eleven. Jag vill inle utesluta möjligheten att låta eleven fåbyta ut någon veckotimme i denordinarie undervisningen i svenska, om det bedöms lämpligt. Jag anseraft del finns skäl all då den extra undervisningen sker i utbyte mol limmar iannat ämne betrakta undervisningen i svenska som ett särskill ämne och allkalla ämnel svenska som främmande språk. Betyg bör emellertid inle sällas. Jag vill erinra om att betyg sätts i ämnelsvenska. Del bör ankomma på regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer all avgöra vilka närmare föreskrifter som kanbehövas. Förhemspråksundervisning och sludiehandledning på hemspråk beräknar jag 7,7milj.kr. för /83. Delta innebär en uppräkning med ca 2milj.kr.jämfört med innevarande budgetår på grund av bl.a. en beräknadökning av antalet dellagande elever. Jag har redantidigare vitsordat skolledarnas avgörande betydelse för genomförandel av desenaste årens reformer i skolan. Sä har t. ex. kraven på grundskolansskolledare ökats, vartefter den lokala friheten har blivit större i såvälpedagogiska som ekonomiska frågor. Jag syftar här bl. a. på den nya läroplanenför (Lgr80) och del förändrade statsbidragssystemet för . En liknandedecentralisering av besluten kommer all gälla även för del gymnasialastadiet efter beslut med anledning av propositionen (prop. 1981/82:14) om förändringar av gymnasieskolans utformning m.m. (UbU 1981/82:5, rskr1981/82: 112). Förändringarna kan i vidd och djup i och för sig långtifrån jämförasmed dem i . Så blir l. ex. denrörliga resursen efter beslut betydligt mindre än vad som föreslagils. Någon särskild handledarresurs blirdärmed inte aktuell. Vidare börenligt min mening de nya limplanerna för de tre- och fyraåriga linjerna genom sin större samordning och enklarekonstruktion t.o.m. kunna förenklabl. a. tjänstefördelning och schemaläggning. Likafullt innebärgivelvis de beslutade förändringarna krav på stora insatser från skolledarna,inte minst i del inledande skedet. Jag vill här särskilt framhålla skolledarnasuppgift att få den fria resursanvändningen i gymnasieskolan att verka lill förmånför de elever och grupper av elever som bedöms bäsl behöva extra insatser.Denna uppgift blir inle mindre viktig, när de resurser som skall få användasfriare är knappa. De förslag jag idel följande presenterar under delta avsnitt är finansierade genom besparingar inom skolområdet. För att den friareresursanvändningen skall fås att fungera efter de intentioner somullalats av regering och riksdag kommer att krävas ingående information ochdiskussion om mål och medel på de lokala skolenheterna. Skolledarnas nyckelroll är härsjälvklar. Prop.1981/82:100 Bilaga 12 321 Mot bakgrund av de kravpå ökade skoUedarinsalser som sålunda ställs med anledning av beslutom förändringar av gymnasieskolans utformning m.m. föreslår jag all statsbidragfår lämnas i form av en särskild genomföranderesurs under budgetåret1982/83. Jag beräknar denna resurs till lOmilj. Jag finner del lämpligtatt SÖ fördelar resursen på länsskolnämnderna, som i sin lur gör en fördelningpå skolenheter i berörda kommuner. Vid fördelningen bör hänsyn las lill i hurstor utsträckning olika skolenheter berörs av förändringarna. Vissa av förändringarnagäller ju t. ex. endast de tre- och fyraåriga linjerna saml ytterligare någratvååriga linjer. Del är rimligt all en större del av genomföranderesursentillförs skolenheter med sådana studievägar än skolenheter som saknar sådana.Beslut om resursens användning bör fallas av rektor vid berörda skolenheter.Del bör få ankomma på regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer allavgöra vilka närmare föreskrifter som kan behövas. Jag vill i sammanhangetnämna all en naturlig utgångspunkt är vad som gäller för genomföranderesursen igrundskolan. Hänsyn måste dock las lill all för gymnasieskolan gäller ett annatsyslem för ijänsleunderlag och statsbidrag. På resursen om 10 milj. kr. börinle ske någon besparing . Som jag har redovisat vidmin anmälan av vissa gemensamma frågor inom skolväsendet är del enligl minmening motiverat med utökning av skolledarresursen vid vissa skolenheter medgymnasieskola. Delta gäller bl. a. de största s. k. S 2-skolorna (särskildaskolenheter typ 2, dvs. skolor som har tre- och fyraåriga linjer samteventuellt även tvååriga linjer). Skolenheter av denna typ har enordinarie Ijänsl som rektor och en ordinarie Ijänsl som studierektor, om SÖmedger del. Jag föreslår att skolledarresursen vid de största särskildaskolenheterna typ 2 förstärks genom all en arvodestjänst somstudierektor fär inrättas. Detta bör kunna ske vid skolenheter typ 2 somomfattar 50 poäng eller mer, dvs. skolenheter med drygt 30 klasser eller mer.Denna förbättring av skolledarresursen kan enligt mina beräkningar komma inemot20 skolenheter tillgodo. Jag har beräknat kostnaden lill ca 2 milj. kr. En annan skoltyp, förvilken jag finner önskemålen om en utökad skolle-darresurs särskillberättigade, är de mindre s.k. S I-skolorna (särskilda skolenheter typ 1, dvs.skolor med tvååriga, företrädesvis yrkesinriktade linjer). Skolenheter av dennatyp har en Ijänsl som rektor saml en biträdande rektor, om rektorsarbetsområde omfattar lägst 70 poäng och om SÖ medger det. Arvodestjänster somstudierektor inrättas, om arbetsområdet för rektor omfattar lägst 30 poäng ochom länsskolnämnden medger del. Jagföreslår all skolledarresursen vid vissa särskilda skolenhetertyp 1 förstärks genom en möjlighetlill nedsättning av undervisningsskyldighetenför lärare som åtar sig aft biträda skolledare i 21 1981182. Prop.1981/82:100 Bilaga 12 322 En sådan ordning bör kunna tillämpasvid skolenheter typ 1 som omfattar mellan 16 och 30 poäng, dvs. skolenheter med 11 fill20 klasser. Ca 12 skolor kandå få en förstärkt skolledarresurs. Jag har beräknat kostnaden till ca 1 milj.kr. Jag har vid minanmälan av vissa gemensamma frågor föreslagit alt omfattningen av skolledares undervisningsskyldighel i fortsättningen skall fastställasav skolstyrelsen. Jag har där redovisat min syn på sambandet mellan överlid och undervisningsskyldighel.Bidrag till kostnader förskolledares överlid skall inte utgå. Den undervisningsskyldighel som gäller bör somjag angett vara enhögsta nivå som inle får överskridas.Somjag också angett bör skolledare utöver vad skolstyrelsen bestämt ha rätt all undervisa i en omfattning upp tilldenna nivå. Jag har också föreslagit alt statsbidrag till kostnader för skolledare även bör beräknas efternuvarande nivå på undervisningsskyldighelen. När undervisningenför skolledare får mindre omfattning lill följd av lokala beslut ochlärare undervisar i slällel, ulgår statsbidrag fill lärarlönekoslnaderna.Avdrag bör då göras i bidraget lill kostnader för skolledare. Jag vill erinra omall bl.a. vissa skolledarresurser är gemensamma för gymnasieskolan och högskoleutbildningeller vuxenutbildning.Frågan om resurssamband med högskoleutbildning behandlas ipropositionen (1981/82:89) om högskoleutbildning m. m. Jag får hänvisatill den och fill vad chefen för ulbildningsdepartemenlel kommer allanföra i del följande. Vad gäller kommunalvuxenutbildning vill jag även nämna att chefen för utbildningsdepartementeti det följande kommer att lämna förslag om viss förändring i beräkningen av poäng förkommunal vuxenutbildning. Delta kan i viss mån inverka på underiagel för ijänster somskolledare vid vissa skolenhetermed gymnasieskola. Vissa statsbidrag till inbyggd utbildning Enligl nuvarandeslalsbidragsbeslämmelser för kommunernas och landstingskommunernas gymnasieskolorutgår statsbidrag fill särskilda kostnader för inbyggd utbildning inom områdena husligtarbete och vård. Den helt dominerandedelen av dessa bidrag går lill landstingskommuner för deras inbyggda utbildninginom vårdområdet. Som framgår av vad jag anförde vid min anmälan av vissa gemensamma frågor inom skolväsendelförordar jag att landsfingskommunerna inle skall få statsbidrag för inbyggd utbildninginom vårdområdet i fortsättningen. Nämnda bidrag böralltså upphöra för tiden fr. o. m. . Jag räknar med all detta för budgetåret1982/83 innebär en besparing med 28 milj. kr. Vad gällermotsvarande statsbidrag för inbyggd utbildning inom kommunalhögskoleutbildning får jag hänvisa till propositionen (1981/82:89) om Prop.1981/82:100 Bilaga 12 323 högskoleutbildning m. m. och lill vadchefen för ulbildningsdepartemenlel kommer all föreslå i del följande. Det aUmänna driftbidraget tilllandstingskommunernas gymnasieskolor På grund av riksdagensbeslut om minskning av vissa statsbidrag fill driften av gymnasieskolor(prop. 1980/81: 100 bil. C 19, UbU 1980/81:22 och 30, rskr 1980/81:283)får kommunerna och landsfingskommunerna för liden fr. o. m. den 1 juli 1981bidrag lill sina kostnader för löner och sociala avgifter för skolledare ochlärare av de belopp som annars skulle ha ulgåll. Denna ordning tillämpasäven på särskilda bidrag för timmar lill förfogande och bidrag lill ersättningål föreläsare. Samma regler om minskning gäller i fräga om motsvarande bidragtill högskoleutbildning och vuxenutbildning. Enligl min mening bör enyllerligare besparing kunna göras på bidragen lill landstingskommunerna. Somjag förulskickade vid min anmälan av vissa gemensamma frågor inom skolväsendelföreslår jag därför all de nu nämnda bidragen lill landstingskommunerna förderas gymnasieskolor såvitt gäller vårdsektorn för liden fr. o. m. den 1 juli1982 bör utgå med 80 i stället för av bidragsunderlaget. Den minskningsomjag nu föreslår bör genomföras på i princip samma säll som den nuvarandetvåprocentiga minskningen, vilket innebär aft skolorganisationen skall ha denomfattning som följer av gymnasieskolans timplaner och av andraförfattningsbestämmelser. Minskningen från medför en besparing medca 41 milj. kr. Vad gäller motsvarandebidrag till landstingskommunerna förderas kommunala högskoleutbildning och kommunala vuxenutbildning får jag erinraom de förändringar i fråga om bidragen som föreslås i propositionen (1981/82:89) om högskoleutbildning och i övrigt hänvisa lill vad chefen förutbildningsdepartementet kommer alt föreslå i del följande. I propositionen(1981/82:15) om studie- och yrkesorientering i grundskola och gymnasieskola m.m. har regeringen föreslagit nya regler för statsbidrag lill studie- ochyrkesorientering (syo) i och gymnasieskolan med giltighet fr.o.m.den 1 juli 1982 och ell nytt system med slalligl reglerade Ijänster för syoinom dessa skolformer avsett all börja tillämpas . harnyligen fattat beslut med anledning av dessa förslag (UbU 1981/82:6, rskr1981/82:115). På grundval av beslut lägger jag nu fram närmareförslag om grunder för statsbidrag lill syo inom gymnasieskolan. Mitt förslag avser /83. Det innebären övergångsanordning med hänsyn lill all delnya systemet med statligt reglerade tjänster för syo börjar tillämpas först den1 . För / 83 bör statsbidrag lill syo utgå i form avelt schablonbidrag som beräknas Prop.1981/82:100 Bilaga 12 324 på grundval av kostnader för löner och sociala avgiftersaml pensionskostnader motsvarande reducerat lönekoslnadspålägg. Schablonbidraget bör bestämmas tiU visstbelopp per elev. Det bör utgå för elever i gymnasieskolan med undantag avelever i högre specialkurser och gymnasial lärlingsutbildning. Somframgår av vad jag anförde vid min anmälan av vissa gemensamma frågorinom skolväsendel bör syo-insalserna motsvara minst nuvarande nivå. Beloppet per elev börmotsvara 161kr. räknat enUgt lönelägel den1 . Den summa som varje kommun skall tilldelas bör först minskas med 2 eller, förlandstingskommunernas del, såvitt gäller vårdsektorn, av det belopp som annars skulle ha utgått enligl den angivna beräkningsgrunden. Jag vill därvidlagerinra om den tvåprocentiga minskning som tillämpas pä statsbidrag lilllönekostnader m. m. för skolledareoch lärare och som enligl mitt förslag i det föregående för landstingskommunernas del såvitt gäller vårdsektorn, börbli en ijugoprocenlig minskning. Delbör ankomma på regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer alt avgöra vilka närmareföreskrifter som kan behövas. Statsbidrag till lokal skolutveckling Enligl riksdagensbeslut med anledning av propositionen om skolforskning ochpersonalutveckling (prop. 1980/81:97, UbU 1980/81:37, rskr 1980/ 81:385) skallansvaret för det pedagogiska utvecklingsarbetet i huvudsak ligga regionall ochlokalt. Beslut har fallats om all en särskild resurs skall finnas för all läckakostnader för skolledares och lärares tjänstledighet för studier. Vissamedel skall också fä disponeras för lokall utvecklingsarbete. Jag villerinra om vad jag har anfört om bidrag till lokal skolutveckling vid minanmälan av vissa gemensamma frågor saml vid min redovisning av förslag under anslaget Bidrag lill driften avgrundskolor m. m. Till skillnad fråni skall i gymnasieskolan bidraget såvitt avser tjänstledighet användas lill Ijänslledighetslöner. I används det lill löner förersällare av sludielediga lärare och skolledare. Denna skillnad har endasttekniska orsaker. Statsbidraget lilllokal skolutveckling bör fogas in i regelsystemet för statsbidrag lillgymnasieskolan på i huvudsak följande sätt. För varje kommun och redovisningsår lämnas statsbidrag lill lokal skolutveckling med ett belopp som motsvarar viss procent avkommunens statsbidrag för gymnasieskolanlill löner för skolledare och lärarem. m. enligt 5-8 och 8b§§förordningen (1966:115) om statsbidrag lill driftkostnader för viss kommunalutbildning. I del skedet sker beräkningen på gtundval av dessa andra bidragsstorlek före reducering med 2 eller, för landstingskommunernas del såvitt gäller vårdsektorn, enligl deregler om minskning av statsbidragsom enligt milt förslag kommer all gälla fr. o. m. den Ijuli 1982. Delvid beräkningen framkomna beloppet för bidrag lill lokal skolutveckling reduceras emellertid vid utbetalningen med 2eller enligt samma principer som gäller för bidragen i underiagelför beräkningen. Prop.1981/82:100 Bilaga 12 325 som beräknas för statsbidrag lill lokal skolutvecklingingår statsbidrag lill socialavgifter. Reducerat lönekoslnadspålägg börberäknas på bidraget lill lokalskolutveckling. Hänsyn bör därvid las till alt viss del av bidraget avser bidrag fill kostnader för sociala avgifter.Vad som gäller om rekvisition och tidpunkter för utbetalning av debidrag på grundval av vilka bidraget lilllokal skolutveckling beräknas, tillämpas även i fråga om detta bidrag. Jag har under anslaget Bidrag fill driften av grundskolor m.m. föreslagit att medelför bidrag till lokal skolutveckling av tekniska skälskall beräknas endast under grundskol- och gymnasieskolanslagen men allbidragen skall få användas för , gymnasieskolan, komvux och grundvuxoberoende av ur vilket anslag bidragen bekostas och på vilket underlag de beräknas. Vad gäller del bidrag fill lokalskolutveckling som beräknas under gymnasieskolanslagel på grundval av sludie-ledighelskoslnaderna för skolledare och lärareinom gymnasieskolan, grundvux och komvux föreslår jag all kommunerna skall fåbidrag med viss procent av ettunderlag som beslår av vissa av deras bidrag lill gymnasieskolan. Bidrag som kommunerna får förkomvux och grundvux bör alltså inteingå i underiagel. I slällel bör procentsatsen sättas högre för gymnasieskolan.Jag vill i denna fråga även hänvisa lill vad chefen för kommer att anföra i detföljande under anslaget Bidrag lill vuxenutbildning m. m. Bidraget lill lokalskolutveckling bör beräknas som en särskild anslagspost undergymnasieskolanslagel. Det reducerade lönekoslnadspåläggel bör ej ingå i denna anslagspost. För budgetåret1982/83 beräknarjag anslagsposten till 52 milj. kr. Därvid har jag utgått frånall bidraget fill lokal skolutveckling skall utgöra 1,av bidragen enligt denämnda paragraferna i 1966 ärs statsbidragsförordning. beslutadeunder del föregående om den gymnasiala utbildningen för döva och gravt hörselskadade i (prop. 1980/81: 123, UbU 1980/81:27, rskr 1980/81:333). Beslutet innebär bl.a. att staten enligl avtal den 12 januari 1981mellan staten och kommun lillkommunen ger elt särskill bidrag lill verksamheten med ell visst belopp per elev utöver de bidragsom följer av bestämmelser för gymnasieskolan eller särskilda beslut avregeringen. Innevarande läsår är verksamheten dimensionerad för 250 elever. Ilikhet med SÖ räknar jag för nästabudgetår med en utökning av antalet platser i verksamheten lill 290. Med utgångspunkt i antalet elever beräknarjag för nästkommande budgetår 9570000kr. i särskill bidrag enliglavtalet. Detta innebär en ökning med . i förhåUande lill innevarande budgetår. Mol bakgrund av del ökade elevantalet anser jag i likhetmed SÖ all ytterligare en tjänst som talkorreklionslärare bör fåinrättas. Prop.1981/82:100 Bilaga 12 326 Medlen för denna Ijänsl har frigjortsgenom besparingar inom andra områden. För tekniska och organisatoriska stödåtgärder för elever inom försöksverksamheten med gymnasial utbildning för svårt rörelsehindrade m.fi. vid gymnasium iSlockhoim och inom den gymnasiala utbildningen för döva och gravt hörselskadadei beräknar jag 1,4milj. kr.för /83. Ur denna post bör som även medel utgå förmotsvarande åtgärder för handikappade elever vid sådana privatskolor som avsesi privatskolförordningen (1967:270). Den i förrabudgetpropositionen aviserade specialkursen för utbildning av yrkesdansare i f.d. Munchenbryggeriels lokaler i beräknas starta först höstterminen 1982.Såsom skedde för innevarande budgetår beräknar jag för nästa budgetår ellverksamhetsstöd om . I gymnasieskolan iNybro kommun anordnas vid den s. k. glasskolan utbildning som ärinriktad på den manuellaglaslillverk-ningen. har med anledning av väckta motioneruttalat all utbildningsfrågornaspelar en viktig roll för en vidareutveckling av den glasinduslrin och alt en samlad översynbör göras av dessa utbildningsfrågor,varvid även frågan om utbildningen skall anordnas i gymnasieskolan elleri högskolan eller i bådadera bör behandlas (UbU1980/81:22 s. 24 och UbU 1980/81: 30, rskr 1980/81:283). Regeringen har den26 uppdragit ål SÖ all göra en sådan översyn. Enliglbeslutet bör översynen också omfatta kostnadsfördelningen mellan stat ochkommun.