prop · G50312 · 1981-12-31 00:00:00 — Önskemålen om uniformitet i samverkansnivåerna får inleföranleda atl särskilda konstruktioner tillskapas, om de inte absolut behövs,fortsätter civilbefälhavaren. Där del redan finns samfälligheter av någol slagkan dessa givelvis få särskilda samordningsuppgifter, om så befinns lämpligl.Delta gäller enligt civilbefälhavaren både fredsplanläggningen och verksamheleni krig. Förslagetom samfällighetsbildning för beredskapsfrågor innebär atl en betungandeadministrativ apparat lillskapas, betonar i . Del är enutveckling som går stick i stäv mot sirävan atl rationalisera deladministrativa arbetet genom alt om möjligt minska antalet beslutsfattandeorgan. Om det av t. ex. ekonomiska skäl är nödvändigt med en samfållighetsbildning,borde enligl en sådan kunna ske inom den befintliga territoriellaindelningen. Förslagel innebär inle bara att nya organ inrällas utan även alten ny territoriell indelning skall lillämpas. Domkapitletpekar på atl den föreslagna beredskapsorganisalionen kommer att medförasvårigheter för flerlalel pastorat i . upplyser allsamtliga församlingar i en kommun bildar en kyrklig samfällighet bara i eltfall och atl församling och kommun sammanfaller bara i två fall. I ytterligarenågra av stiftets pastorat tillhör församlingarna inom resp. pastorat olikakommuner. Det är minsl lika orimligt atl skära pasloratsgränser som alt skärakommungränser, framhåller 1981/82:12 58 Kyrkans organisation är uppbyggd kontraktsvisoch inom kontraktet existerar etl vissl samarbele som, om detutvidgades, skulle kunna komma kyrkan lill nytta även pä andra sätt. Del finnsingen anledning att i en krissituation, när vissa funktioner kanske slås ut ochpåfrestningarna på organisationen blir slora, frångå ett gammalt invantorganisationssystem och tillämpa elt nytt, ovant. För planeringen i fredstidinnebär enligt ett nytt system kanske inte fullt så slorasvårigheter, men enligt förslaget skall den kyrkliga samfälligheten förberedskapsfrågor frän församling eller samfällighet överta vissa för beredskapensärskilt viktiga uppgifter. utgår frän alt koslnaderna för planläggningenskall bestridas genom alt de särskilda församlingsdelegerade i samfällighetenfår utdebiteringsrätt jämsides med församling och pastorat, om slatsbidraginte kan erhållas enligt 11 § lagförslaget. pekar pä de svårighetersom en sådan utdebileringsrätl kan medföra. Med hänsyn lill alt beredskapsplaneringenär en riksangelägenhet ifrågasätter om inte, i de fall dåstatsbidrag inte utgår, kyrkofonden direkt skulle kunna stå för koslnaderna.Detta gäller särskilt, om det kunde medföra att man i stället för att bildasärskilda samfälligheter skulle kunna låta församlingarna i en kommun endasiutse en gemensam beredskapsnämnd. i avstyrker kommitténs förslag omsärskilda samfälligheter för beredskapsfrågor. Bortsett från att bådebildandet av och arbetsformerna för en sådan särskild samfällighet lätt blirtillkrånglade och byråkratiska, finns med lanke på beredskapsnämndernasuppgifter (8 § lagförslaget) ingel fog för förslagel. Arbetsuppgifterna enligtdenna paragraf utom de som anges i punkl f löses enligt enklast ochbäst av kyrkorådet i varje församling. För att uppnå likartade principiellalösningar inom varje kommun kan personligt samråd mellan församlingarna ochresp. kommun ordnas betydligt enklare än genom bildande av en särskild kyrklig samfällighet.Enligt mening bör församlingens kyrkoråd eller, i en samfällighet,samfällighetens kyrkoråd vara beredskapsnämnd. principiella uppfattning är att någonsärskild partiell samfällighet inte bör bildas för beredskapsplanläggning, utanatt denna bör utföras av ordinarie fredsorganisaUon. Detta innebär enligtförbundet att kyrkorådet i församlingen resp. samfälligheten bör varaverkställande organ i kyrkliga beredskapsfrågor. anser atlnågon beredskapsnämnd inte torde behövas, eftersom uppgifterna underberedskapstillstånd motsvarar, eller i huvudsak motsvarar, fredslida kyrkligauppgifter. Förbundet kan inte bedöma om det med hänsyn till behovet av enområdesindelning som stämmer överens med den borgerliga kommunen finnsanledning frångå denna princip. I kommitténs promemoria redovisas intetillräckliga skäl härför, menar förbundet. Kyrkliga samfälligheten i ifrågasätter om detär nödvändigl att bilda en särskild partiell samfällighet för beredskapsfrågor i de fall 1981/82:12 59 huvuddelen av befolkningen inom en kommun redan tillhör entotal ekonomisk samfällighet. Samfälligheten menar atl förslagel i sådana fallinnebär en omotiverad och opraktisk överorganisation. I stället borde enligt samfällighetenlagen föreskriva och möjliggöra alt de pastorat inom kommunen som står utanfören befintlig samfällighet adjungeras lill samfällighetens kyrkoråd vidhandläggning av beredskapsfrågor. Samfälligheten anser del synnerligenorationellt atl tillskapa ytterligare ett beslutande organ (församlingsdelegerade)och etl förvaltande organ (beredskapsnämnd) för enbart kyrkligaberedskapsfrågor. Koslnaderna för beredskapsverksamheten bör enligl samfällighetenfördelas i förhållande till pastoratens skatteunderlag. Kyrkliga samfälligheteni anmärker alt det av promemorian inle framgår hur den särskilda samfällighetenför kyrklig beredskap skall väljas eller hur många ledamöter som skall utses,öm varje församling skall ha sin representant, måste den särskilda samfällighetenför kyrklig beredskap bli en mycket tungrodd organisationsapparat, som t. ex.på grund av starka krigsstörningar kan få svårt att sammanträda och fungera. Samfällighetenföreslår som etl möjligt alternativ en uppdelning på fyra beredskapsnämnder ianslutning till de största tätorterna. 5.5 De fria trossamfundens beredskapsplanering ÖB anser alt det för att planeringsarbetet skall bli effeklivlär angelägel alt de fria samfunden deltar i beredskapsplaneringen. ÖB biträderkommitténs förslag alt de trossamfund som är representerade i samarbetsnämndenoch delegationen för statsbidrag till vissa trossamfund skall åläggas enskyldighet att genomföra en beredskapsplanering. har inget alt invända mot alt trossamfund, som ärrepresenterade i samarbetsnämnden och delegationen för statsbidrag till vissatrossamfund, deltar i beredskapsarbetet och får tillfälle att framförasynpunkter i beredskapsnämnden. Förbundel ställer sig dock frågande inför förslagelalt frivilliga organisalioner skall kunna åläggas uppgifter utan altsanktionsbestämmelser införs. Utan sådana torde skyldigheten bliillusorisk. Kyrkliga samfälligheteni tillslyrker förslaget all de fria trossamfunden skall åläggas att ifredslid vidla förberedelseålgärder för verksamheten under krig eller vidkrigsfara. Samfälligheten hänvisar i del sammanhanget till att samfundensjälva önskar en lagstadgad skyldighel all ordna sina beredskapsfrågor. Med lankepä vikten av samordning förefaller en adjungering av representanter för de friasamfunden lill den kyrkliga beredskapsnämnden ändamålsenlig. Samfällighetenuttalar emellertid tveksamhet inför kommitténs mening, att med "friasamfund" skall avses inle bara kristna utan även t. ex. mosaiska ochkanske också muslimska samfund. 1981/82:12 60 Beredskapsnäinnden för psykologiskl försvar ifrågasätterdäremot om del är nödvändigt att föreskriva en lagstadgad skyldighet för defria samfunden atl ordna en beredskapsplanläggning. Nämnden anser all enplanläggning för de fria samfunden bör kunna lösas på elt enklare sätt än detsom kommittén föreslår. Planläggningen för de fria samfunden bör vara hellfrivillig, framhåller nämnden. i uttalar att det frän olikautgångspunkter kan diskuteras om det är lämpligt all i lag på sätt som harföreslagils ålägga fria trossamfund att utföra en beredskapsplanering. En annanmöjlighel år enligl länsslyrelsen alt stipulera sådan planering som villkor förslatsbidrag till dessa trossamfund. Civilbefälhavaren i södra civilområdel avvisar tanken påatt även de fria samfunden skall ha lagfäst skyldighet att upprätlaberedskapsplaner. i är tveksamt lill rikligheten ochlämpligheten av atl lagstifta om de fria samfundens beredskapsfrågor. Beiräffande förslaget om en lagstadgad skyldighet för defria trossamfunden atl i fredstid vidta förberedelseålgärder för beredskap ochkrig anför frikyrkoråd. De fria kristna samfundens råd in. atlbestämmelsen därom bör ersättas av en regel om frivillig samverkan mellansvenska kyrkan och de fria samfunden. I en sådan regel bör del anges atl defria samfunden har rätt till representation i beredskapsnämnderna. En del remissinstanser har erinringar mot atl kommittén isitt förslag lill lag om kyrklig beredskap använder utlryckel "under krigeller vid krigsfara vari riket befinner sig eller under andra av krigföranledda utomordentliga förhållanden" i stället för begreppet beredskapstillständsom används i 1 § lagen om beredskap, ÖB vänder sig mot atl ordel beredskapslillslånd inleanvänds i kommitténs lagförslag. Enligl ÖB bör olika definitioner inle användasi parallell lagstiftning. Om siörre möjlighel alt sälta beredskapsplaner iverket är önskvärd, bör enligl ÖB delta gälla även för den kommunalaplaneringen och följaklligen lagen om beredskap ändras på denna punkl. förordar all begreppel beredskapslillslåndbehålls. Enligl styrelsen är delta etl vederiagel begrepp i lotalförsvarssammanhang.Begreppel anknyter direkt till lagen om beredskapstillständ och beredskapskungörelsen.Även och anser atl lagen omkommunal beredskap bör vara normgivande på denna punkt och att ordel beredskapslillslåndbör användas. i framhåller all det av kommittén användaullrycket möjligen innebär atl oklarhet kan uppstå om deplanerade åtgärderna skall sällas in. 1981/82:12 61 Några inslanser behandlar frågan om vad som avses med begreppelkyrklig beredskap och vad beredskapen innebär. Kammarkollegielkonstaterar all del i 1 § första stycket förslagel till lag om kyrkligberedskap slås fast alt kyrklig beredskap är en angelägenhet för församling isvenska kyrkan. Därmed är enligt kollegiet också sagt alt såväl territoriellasom icke-territoriella församlingar omfattas av lagen. Kollegiet betonarnödvändigheten av atl även de icke-territoriella församlingarna deltar iberedskapsplaneringen. Riksnåmnden för kommimal beredskap framhåller atl i 1 §förslaget till lag om kyrklig beredskap definieras begreppel kyrklig beredskapsom församlingarnas förberedelse (under fred) för all under krig kunna fullgörasina uppgifter. Riksnåmnden underslryker all lagförslagets senare delförutsätter atl begreppel kyrklig beredskap även omfatlar församlingarnasverkställighetsuppgifter under krig. Detta bör enligt riksnämnden framgå avlagtexten. Enliglcivilbefälhavaren i södra civilområdet måste väl kyrklig beredskap vara enangelägenhet inle bara för församling ulan också för pastorat (kontrakt) ochdomkapitel. Antingen bör della på något säll framgå av lagen eller bör detklart anges alt lagen gäller endasi församlingarna, medan andra organ behandlasi annan ordning, ullalar civilbefälhavaren. Mol bakgrund av ansvarför de kyrkliga frågorna efterlyser ÖB bestämmelser om regional planering. Utanen sådan planering blir mililärbefälhavarens och civilbefälhavarenssamverkansvägar i förhållande lill de kyrkliga organen oklara. ÖB föreslårdärför all skall ha etl regionall samordnings-och planeringsansvar. Civilförsvarsstyrelsenkommenterar 2 § förslaget till lag om kyrklig beredskap och upplyser alt en nygrundsyn är under utarbetande beiräffande utrymning av befolkningen i händelseav krig. Denna grundsyn utgår från alt befolkningen i första hand skall gesskydd i skyddsrum. Utrymningsåtgärder kommer därför antagligen atl begränsasbåde vad avser omfattning och längd i förhållande till vad som gäller inuvarande planläggning, framhåller styrelsen. bör enligtcivilbefälhavaren i södra civilområdel vara skyldig atl ställagudstjänstlokaler till förfogande för andra kristna samfund som av olika skälinte kan utnyttja de egna lokalerna samt atl bistå inte bara enskilda personerulan också samfund som har utrymts frän andra orter. Någrainstanser behandlar bestämmelser i 3 § lagförslaget om att församlingarna skallfölja de föreskrifter som vederbörande centrala myndigheler meddelar rörandeberedskapsförberedelser. Naturvårdsverketifrågasätter om verket kan anses höra lill "vederbörande cenlralamyndigheter", vilket anges i kommitténs promemoria. Förslagen berörnaturvårdsverket perifert. Enligt i län kan bestämmelseri form av föreskrifter låsa planläggande och verkställande organs rörelsefrihettill förfång för den lokala anpassningen. förordar att centrala myndigheter meddelar bestämmelser i form av Prop.1981/82:12 62 anser vidare atl del i 1 §förslaget till förordning om kyrklig beredskap bör anges vilka myndigheler somhar atl meddela anvisningar och atl del även bör anges vad resp. anvisningarskall avse. Civilbefälhavaren i södra civilområdel anser all en församling kanställas inför skenbart motstridiga regler, om den skall följa olika "cenlralamyndigheiers" föreskrifter. Enligt civilbefälhavaren är bestämmelserna i 1§ i förslaget till förordning om kyrklig beredskap inle garanti nog mol alt dellasker. I slället bör kyrkoberedskapskommiltén eller ha till uppgiftatt omsätta eventuella centrala föreskrifter så att de blir direkt tillämpligaför församlingarna, framhåller civilbefälhavaren. I förslagel till förordningom kyrklig beredskap bör enligl civilbefälhavaren anges vilka som skall haberedskapsplaner och hur samspelet mellan centrala myndigheler, kyrkoberedskapskommilténoch skall ordnas. Bestämmelsen i 4 § lagförslaget om att beredskapsnämnderskall finnas för handläggning av kyrkliga beredskapsfrågor diskuteras av etlpar remissinstanser. försvar framhåller atldet av olika skäl är olämpligt atl beteckningen beredskapsnämnd används påflera organ pä central och lokal nivå med olika uppgifter. förkommunal beredskap anmärker att förebilden lill förslaget alt särskildaberedskapsnämnder för de kyrkliga beredskapsfrågorna skall inrättas är lagenom beredskap. Enligl den lagen kan beredskapsnämnder inrättas för attha hand om nya uppgifter som befolkningsregislrering, utrymning ochinkvartering, framhåller riksnämnden. Etl sådant motiv för beredskapsnämnderföreligger inte i fråga om den kyrkliga beredskapen. Här tillkommer inte någranya uppgifter. En församlings eller samfällighets beredskapsuppgifter säväl ifred (planläggning) som i krig (handhavande av de för totalförsvaret viktigakyrkliga uppgifterna) synes enligt riksnämndens mening kunna handhas avvederbörande kyrkoråd, helt i enlighet med lotalförsvarsprincipen. Liknandesynpunkter anför Sven.y/ca Ä:owwMn/öri>un-det. Etl par remissinslanser kommenterar 5 § förslaget till lagom kyrklig beredskap. Kammarkollegiet förordar en omformulering av 5 § förstastyckels första mening med hänsyn till kollegiets konstaterande att såvälterritoriella som icke-territoriella församlingar omfattas av lagen. Kollegietföreslår att bestämmelsen formuleras pä följande sätt. "För fall som avsesi 4 § fjärde stycket skall alla i kommunen ingående församlingar tillsammansmed där etablerad icke-territoriell församling bilda en särskild kyrklig samfällighetför kyrklig beredskap." Kollegiet nämner att del redan nu förekommer atten icke-territoriell församling ingår i en partiell kyrklig samfällighet.Karlskrona amiralitetsförsamling bildar nämligen samfällighet med Karlskronastadsförsamling. anmärker atlskrivningen i 5 § andra stycket bättre bör ansluta till församlingsslyrelsela- Prop, 1981/82:12 63 I den lagen används inte begreppenpartiell eller total ekonomisk samfällighet. I fråga om föreskriften i 7 § lagförslaget om skyldighetall planera verksamheten under krig och vid krigsfara m. m. anförcivilbefälhavaren i södra civUområdet att del behövs planer för hur man skallförfara med kyrkböcker, arkivalier och andra handlingar saml för hur värdefullainventarier skall skyddas. Frågan om hur eventuella vakanser på grund avinkallelser till försvarsmakten skall kompenseras måste också klarläggas.Domkapitlet i anser att det är myckel vikUgt alt organisations- ochpersonalplaner för beredskap och krig följs upp konlinueriigt. För dettaändamål bör enligt inrättas en särskild arbetsgrupp i varje sUft.Arbetsgruppen bör ha såväl rådgivande och planerande som verkställandeuppgifter. En del remissinstanser behandlar förslaget att en kyrklig samfällighetför beredskapsfrågor skall kunna överta en eller flera för den kyrkligaberedskapen särskill vikliga uppgifter från en församling eller från en annan samfällighet. ÖB anser att punkt a i 8 § förslaget till lag om kyrkligberedskap bör kompletteras med ett undanlag för krigskyrkogårdar, vilkaanordnas och under krig förvaltas av försvarsmakten. Han förutsätter att enplanering med stöd av punkl f i samma paragraf inte får inkräkta på försvaretsbehov av personal. i framhåller att de i 8 § förslagettill lag om kyrklig beredskap angivna uppgifterna (a-f) nu handläggs av olikakyrkliga organ (kyrkoråd, pastor, särskilda utskott och nämnder som kan finnasinrättade etc). Förslaget innebär enligl att ansvaret föråtskilliga uppgifter i stället skall handläggas av beredskapsnämnden i densärskilda samfälligheten. anser det vara mycket viktigt attlagstiftningen utformas så att full klarhet råder i fråga om vilket organ somär ansvarigt för vad. Om pastor resp. kyrkoråd skall fråntas t. ex. ansvarbeträffande bruk av gudstjänstlokaler eller skydd av inventarier och arkivalier,bör delta enligt motiveras klarare än som har skett. Stor restriktivitetmåste självfallet iakttas när det gäller att helt eller delvis föra överansvaret för sådana angelägenheter pä andra organ än det som normall haransvaret för dem, framhåller . Vidare bör det enligt domkapitletvara hell klart om och i så fall i vilken omfattning ansvaret avses ligga kvarpå de vanliga organen. i förutsätter att 8 § förslaget till lagom kyrklig beredskap endasi rör uppgifter som normalt åvilar församlings,pastorals eller samfällighets kyrkoråd. utgår frän alt avsikten med8 § punkt c inte är att ändra pastors beslutsrätt när del gäller upplåtande avkyrka för gudstjänständamäl och frän alt 8 § punkt f inte avser präster ochkyrkomusiker. i kommenterar 8 § punkt f och framhåller attdet måste ankomma pä varje församling att planera för behovet av kyrkogårds-och folkbokföringspersonal. 1981/82:12 64 behovet av präster och kyrkomusiker planeras regionaltlämpligen genom kontraktsprostens försorg. I tidigare utredningar om kyrkligberedskap har kontraktsprostens uppgift särskilt accentuerats och vidsamövningar mellan mililära och civila organ har detta visat sig lämpligt,framhåller . ställersig tveksamt lill formuleringarna i 8 § punkterna a-f. Formuleringarna ärenligt förbundet oklara, särskill under b och f. Ett mera stringent skrivsätt måsleeftersträvas; delta är av vikl för undvikande av oklarheter i fräga omgränserna mellan den särskilda beredskapssamfällighelens kompelens ochförsamlingarnas eller övriga samfällighelers kompetens. Förbundel anser vidareatt lagen om församlingsslyrelse måsle kompletleras med en beslämmelse somavlyfter ansvarel för de uppgifter som skall överläs av en särskild beredskapssam-fällighetfrån församlingar och samfälligheter, när regeringen föreskriver atl beredskapssamfällighetenskall överta uppgifterna. Vidare bör enligl förbundet övervägas om inte församlingsslyrelselagenmåsle kompletteras med beslämmelser som motsvarar 6 § andra stycket och 15 §förslaget lill lag om kyrklig beredskap. Flera remissinstanser tar upp frågan om länsstyrelsenstillsynsfunktion. Denföreslagna lagen om kyrklig beredskap ger enligl kammarkollegiet länsslyrelsenvidsträckta befogenheter i fråga om den lokala beredskapsplaneringen och iviss mån beiräffande själva verksamhelen. Detta torde vara ofrånkomligt medhänsyn till allmänna funklion inom totalförsvaret, anser kammarkollegiel.Enligl i kan del utifrån vissa utgångspunkterdiskuteras om man bör ge länsslyrelsen tillsynsuppgifl beträffande den kyrkligaberedskapsplanläggningen. Länsslyrelsen anser atl del i första hand vore nalurliglalt den uppgiften ankom på . Med hänsyn till samordningen med annanberedskapsplanering lorde det dock enligl länsslyrelsen vara lämpligare alttillsynsuppgifterna läggs på . Civilbefälhavaren i södracivilområdet anser däremol att del inle är lämpligt alt blirtillsynsmyndighet och underslryker all jämförelsen med kommunalacivilförsvarsåtgärder är diskutabel. Enligt civilbefälhavaren bör istället för ha del övergripande ansvaret på regionall plan.Domkapitlet i anser inte heller alt bör få elttillsynsansvar i fråga om den kyrkliga beredskapen. Som nämnls i del föregåendeanser ÖB alt bör ha etl regionalt samordnings- ochplaneringsansvar. kommenterar 9 och 10 §§ förslagel lill lag omkyrklig beredskap och föreslår atl 9 § kompletleras med en bestämmelse om attsamråd i arkivfrågor skall ske med arkivmyndighet vad gäller planeringen förolika arkivfrågor. Beslämmelsen kan formuleras på följande säll. "Länsslyrelsenskall före godkännande av planen samråda med och vad gällerarkivfrågor arkivmyndigheten." 1981/82:12 65 samråda med arkivmyndigheten även vid meddelande avföreskrifter enligt 10 § lagförslaget. Några remissinstanser behandlar frågan om statsbidrag. , som inle ser som sin uppgifl altdiskutera huruvida statsbidrag bör utgå eller ej, ifrågasätter ändå detlämpliga i atl jämföra den kyrkliga beredskapsplanläggningen med den planläggningsom förekommer i fräga om ledningscentraler inom civilförsvaret.Civilbefälhavaren i södra civilområdet avstyrker förslaget om ersättning avstatsmedel för planläggningen. Enligt civilbefälhavaren bör planernasomfattning inte bli sådan att det är motiverat med statsbidrag. I stället börprincipen följas alt myndigheten själv med egna medel bekostar även sinplanläggning för krig. Kammarkollegiet anser att det bör övervägas om inteersättning av statsmedel borde kunna utgå även till församlingarna förkostnader under beredskapstillständ, eftersom den verksamhet som genom 2 §förslaget lag om kyrklig beredskap åläggs församlingarna torde kunnaförorsaka en församling (samfällighet) kostnader utöver det normala. Kollegietanser att en motsvarighet till 18 § lagen om beredskap bör övervägas.Lidingö församling förutsätter att de kostnader som kan uppkomma förberedskapsplanläggningen och för tillkommande verksamhet i krig m. m. ihuvudsak ersätts av statsmedel. 1 yttrandet från frikyrkoråd, De fria kristnasamfundens råd m. fl. föreslås att bestämmelserna om samverkan mellan och de fria trossamfunden utformas så att de kommer att gälla samverkanmellan och "övriga trossamfund". Den föreslagna representationenför övriga trossamfund i de lokala beredskapsnämnderna enligt 15 § förslagettill lag om kyrklig beredskap bedöms som otillräcklig. Lika representation fränsvenska kyrkan genom kyrkorådet i församlingen eller samfälligheten och från deinom den borgerliga kommunen verksamma övriga trossamfunden föresläs. Vidareföresläs atl representanterna för övriga trossamfund skall ha såväl yttrande-som beslutsrätt. anmärker att kommitténs förslag till lag om kyrklig beredskap saknarregler om övergång till krigsorganisation. Förbundet föreslår att lagförslagelkompletteras med bestämmelser därom i huvudsaklig överensstämmelse med vad somföreskrivs i 11 § lagen om beredskap. En liknande anmärkning görLandstingsförbundet. En beredskapsplanläggning på det kyrkliga området hargenomförts bara i begränsad utsträckning i avvaktan på en organisatorisklösning av den kyrkliga beredskapen. För de kyrkokommunala organen inom saknas nämligen lagstadgad skyldighet att vidla förberedelser i 5 1981/82. Prop.1981/82:12 66 Remissutfallet pä kyrkoberedskapskommillénspromemoria ger vid handen alt en kyrklig beredskapsplanering behövs och atldet är angeläget att arbetet med en sådan kan komma i gång. Remissinslansernaär i stort sett eniga om att för del en lagstiftning om kyrkligberedskap krävs för att en beredskapsplanering skall komma till stånd. I vilkaorganisatoriska former skall handlägga beredskapsfrågorna råderdet däremot inte samma enighet om.