prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — Synpunkter av detta slag framförsexempelvis av TFD, , IVA:s ochSACOISR. ,och delar utredningens uppfattningatt del är angeläget alt ges möjlighet att la ställning lUl delångsikliga programmen. avstyrker förslaget och menaratt ell genomförande av förslaget skulle kunna leda lill en alltför hårdpolifisk styrning av iransportforskningen. ifrågasätter attprogrammet för Iransportforskning skall behandlas på riksdagsnivå. Även statensplanverk och lVA:s framför likartade synpunkter. Endast elt fåtalremissinstanser framför synpunkter på förslaget om programgmpper. anser en indelning i programgrupper vara nödvändig med hänsynlill den stora bredden på verksamheten. Programgrupperna bör utformas sä attde med initiativkraft kan Svara för sina respektive programområden. ÄvenHandelshögskolan i , och fillstyrkerförslaget. menar all förslaget är ett steg i rätt riktning föralt få tiU slånd en bättre samordning mellan TFD:s nuvarande verksamhet och delstöd för Iransportforskning som också lämnas av STU och BFR. ,VTI och SACOISR anser alt programgruppernas arbetsformer m. m. bör bli föremålför ytterligare överväganden. BFR anser däremot inle all den föreslagnaorganisationen med programgrupper ger goda förutsättningar för en samordnadplanering. 1981/82:100 Bilaga 9 201 ,statens planverk och i stöder förslaget allforskarrepresenlalionen i delegationen bör utökas. anserdessutom all representanter för industrin och näringslivet bör utgöra en störreandel av antalet ledamöter. , kommunstyrelseoch i delar utredningens uppfattning all delnuvarande antalet ledamöter i delegationen bör begränsas. Delegationensordförande bör enligt statens vägverk och TFD även i fortsättningen varastatssekreteraren i kommunikalionsdepartementet. Flertalet remissinstansersom framfört synpunkter på förslaget om visst regionalt stöd delar utredningensbedömning. UHÄ tillstyrker förslaget men anser att även bör inneslutas iförsöksverksamheten. Även IVA:s stöder förslagetmen menar all del föreslagna anslaget också bör lämnas lill kommissionen. TFDanser all högskoleforskningen bör stärkas men ifrågasätter den föreslagnametoden. avstyrker förslaget på grund av all anslageninle primärt skall användas lill forskning och all urvalet av orter är högstdiskutabelt. Samtliga remissinstansersom lagt synpunkter på informations- och dokumentationsverksamheten anser alldenna bör förbättras. Sålunda menar exempelvis TFD all del måste ske enrelativt kraftig förstärkning av informationsverksamheten. Delegationen menaralt både forskare och avnämare efterlyser en utökad och mer genomarbetadinformation kring FoU-resullal. Allmänt tillstyrks all det förtransportforskningen huvudansvariga organet även får ansvaret för samordningav dokumentationsverksamheten. Förslaget all överföra den Iransportekonomiskadokumentationen från i lill VTI avvisas avremissinstanserna. Delegationen för vetenskaplig och teknisk informationsförsörjningtillstyrker all en särskild dokumenlalionsnämnd lillsälls. Förslaget om lokaliseringav iransportforskningsorganet till har tagits upp av flertaletremissinstanser. En stor majoritet avstyrker förslaget, i stort sell av sammaskäl som angetts av en del av utredningens experter i särskUt yttrande lillbetänkandet. Bland remissinstanser som biträder utredningens förslag kan nämnasVTI, i , och Stockholmskommunstyrelse. Av högskoleenheterna tillstyrks förslaget endast avuniversUetet i och högskolan i . Några remissinstanserförordar som lokaliseringsorl. Bland dessa kan nämnas Göteborgskommunstyrelse, i , och Västsvenska transportsekretariatet. Prop.1981/82:100 Bilaga 9 202 Lag om ändring i sjömanslagen (1973:282) Härigenom föreskrivs alt45, 58 och 59§§ sjömanslagen (1973:282) skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 45 §' Arbetstagare får ej sysselsättas i Arbetstagare får ejsysselsättas i fartygsarbete före det kalenderår fartygsarbele före del kalenderår under vilket han fyller och ej under vilket han fyller och ej heller innan han har fullgjort sin heller, om det inte sker som ett led i skolplikt. För att kvinnligarbetsta- skolutbildningen, innan han har gare som är under 18 årskaU få fullgjort sin skolplikt. sysselsättas i fartygsarbete kräves attsjöfartsverket har lämnat sUt medgivande. Sådant medgivande får lämnas endastom hon har påbörjat eller genomgått yrkesutbildning för fartygsarbete. Den som är under 18 årfår användas i fartygsarbele som eldare endast om medger det. Befälhavaren skall selill all ex- Befälhavaren skall selill all ex emplar av denna lag, lagen emplar av denna lag,semesterlagen (1963:114) om semester, lagen (/977;4S0j, lagen(1965:719) om sä- (1965:719) om säkerheten på far- kerheten på fartyg,förordningen tyg, kungörelsen (1965:908) med (1965:908) om säkerhetenpå fartyg tillämpningsföreskrifter tiU lagen och tillämpligakollektivavtal finns (nr 719) om tillgängliga på fartyget, säkerheten på fartyg och till lämpliga kollektivavtal finns till gängliga på fartyget. Regeringen ellermyndighet som regeringen bestämmer får medge undantag från första stycket. Har fartygels redareeller ägare helt eller delvis upplåtit driften av fartyget lill utlänning, fårregeringen eller myndighet som regeringen bestämmer efter ansökan av redareneller, om denne är utlänning, ägaren medge, all denna lag helt eller delvis ejskall gälla. Medgivande skall begränsas till viss lid och förenas med devillkor som behövs. ' Senaste lydelse 1975:1338 Senaste lydelse 1975:739. 1981/82:100 Bilaga 9 203 Medgivande enligl första stycket får lämnas endast om särskUda skäl föreligger, och del visas, att arbetstagarna på fartyget genom utländsk lagstiftning eller på annat sätt i rimlig utsträckning tillförsäkras skydd i de hänseenden som regleras i denna lag och i kollektivavtal, som på arbetstagarsidan slutits eller godkänts av organisation, vilken är all anse som central arbetstagarorganisation enligt lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet. Medgivande enligl förstastycket får lämnas endast om särskilda skäl föreligger, och det visas, allarbetstagarna på fartyget genom utländsk lagstiftning eller på annat sätt irimUg utsträckning tillförsäkras skydd i de hänseenden som regleras i dennalag och i kollektivavtal, som på arbetstagarsidan slutits eller godkänts avorganisation, vilken är alt anse som central arbetstagarorganisation enligllagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet. Innan ansökan prövas skallsamråd ske med de svenska organisationer som representerar redare och ombordanställda. Ändras de förutsättningarsom ligger lill grund för medgivande enligl första stycket, skall den somerhållit medgivandel eller fartygels befälhavare ofördröjligen underrätta denmyndighet som lämnat medgivandel om ändringen. Myndigheten kan i sådant fallföreskriva andra villkor för medgivandel eller, om ändringen innebär risk förde anställdas skydd, återkalla del. Medgivande kan också återkallas, om däriföreskrivna villkor ej iakllages. Denna lag träder i kraft den . Prop.1981/82:100 Bilaga 9 204 Lagom ändring i lagen (1972:435) om överlastavgift Härigenom föreskrivsall I § lagen (1972:435) om överlaslavgift skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Framföres lastbil, busseller släpvagn, som dragés av bil, på väg med högre axellryck, boggitryck ellerbmllovikl än som är lillålel för viss axel eller boggi på fordonet eller förfordonet, fordonstågel eller vägen, ulgår överlastavgiftenligt denna lag. Med väg avses allmän väg, gala eller annan allmän plats. Vadsom av lolalvikten enligl se- Vad som av lolalviklen enligt det nast för fordonet utfärdadebesikt- senaste för fordonet utfärdade re ningsinstrumenteller enligt gallan- gistreringsbeviset vilar på viss axel de typintyg för fordonetvilar på eller boggi utgör högsta för axeln viss axel eUer boggi utgörhögsta eller boggin tillåtna axellryck eller för axeln eller bogginfillåtna axel- boggitryck. tryck eller boggitryck. Denna lag träder ikraft efter den dag, då lagen enligl uppgift på den utkommitfrån trycket i . Prop.1981/82:100 Bilaga 9 205 24 24 25 25 A. m. m. 15 960000 3 800000 430000 26 B. Vägväsende Drift av stafiiga vägar 3171000000 Byggande av statliga vägar 900000 000 Bidrag till drift av kommunala vägar och gator 450 500000 Bidrag till byggande av kommunala vägar ochgator 320000000 Bidrag till drift av enskilda vägar m. m. Bidrag till byggande av enskilda vägar 30000000 8 Tjänster till utomstående 24850000 67 3 Bil- ochkörkortsregister m. m. 71 4 för trafiksäkerhetens främjande 88 2 Ersättning tillstatens järn vägar för drift av icke lönsamma järnvägslinjer m. m. 92 3 Bidrag tilltrafiksäkerhetsfrämjande åtgärder vid järnvägskorsningar 95 4 Försvarsinvesteringar vid 97 97 99 106 107 111 115 117 117 118 120 120 Sjöfartsmateriel m. m. 7 Handelsflottanskultur- och fritidsråd 8 Ersättningtill viss kanaltrafik 9 Lånfill den mindre skeppsfarten 343 313000 166000000 2998300045700000 26069000 1981/82:100 Bilaga 9 206 123 1 Flygplatser m. m. 125 2Beredskap för civil luftfart 126 3Ersättning till Linjeflyg för särskilda rabatter vid flygtrafik 133 1 Posthus m.m. 138 2 Ersättning till postverket förbefordran av tjänsteförsändelser 140 3 Ersättning till postverket förtidningsdislribulion 175 175 180 185 188 190 1 Teleanläggningar m. m. Transportstöd för m. m. Statligt slöd till icke lönsam landsbygdstrafik Ersättning till lokal och regional kollektivpersontrafik Bidrag fill meteorologiska ochhydrologiska meteorologiska och hydrologiskainstitut: Bidrag till statens väg- och trafikinstitul Bidrag till statens geotekniska institut Kostnader för visst värderingsförfarande Kostnader för försök med riksfärdtjänst 1 Taxesamordningmellan tåg och buss 2 m. m. 3 Samordningmellan de statliga kommunikationsverken 4 Vissaändringar i sjömanslagen 5 Ändringi lagen om övedasfavgift 191 9.1 Sammanfattning av betänkandet (Ds K 1981:2) Taxesamordning tåg-buss 194 9.2 Sammanställningav remissytranden över betänkandet (Ds K 1981:2) Taxesamordning tåg-buss 197 9.3 SammanfaUningav betänkandet (Ds K 1981:5) Trans- portforskning - Organisation och Samverkan 198 9.4 Sammanställningav remissyttranden över betänkandet (Ds K 1981: 5) Transportforskning - Organisationoch Samverkan 202 9.5 Förslag till lag om ändring i sjömanslagen(1973:282) 204 9.6 Förslag till lag om ändring i lagen (1972:435) om överlastavgift Bilaga 10 budgetpropositionen 1982 Prop. Ekonomidepartementelutarbetar de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken och svarar för denprincipiella inriktningen av olika finans- och kreditpolitiska åtgärder. I samarbete medandra departement bedömer ekonomideparlemenlet de konsekvenser som olikaåtgärder kan ha för samhällsekonomin. Ekonomidepartementel svarar förkontakterna mellan regeringen och i frågor som rör kredit- ochvalutapolitiken. dellagande i internationellt ekonomiskt samarbete sker genomekonomidepartementels försorg. Departementet bereder också frågor som rör bank-och försäkringsrörelse, värdepappershandeln, aktiefonder, sparfrämjandeåtgärder m. m. Till ekonomideparlemenlet hör statisfiska centralbyrån (SCB),konjunkturinsfilutet (Kl), myntverket, bankinspektionen,försäkringsinspeklionen, statens krigsförsäkringsnämnd och statens krigsskadenämnd. Ekonomisk politik på kort sikt De allmännariktlinjerna för den ekonomiska politiken pä kort sikt redovisas främst ifinansplanen i budgetpropositionen resp. kompletteringspro-posilionen. Ifinansplanerna analyseras det ekonomiska lägel och de ekonomisk-politiskamålen för tillväxt, sysselsättning, prisutveckling, inkomstfördelning ochregional balans. Vidare diskuteras valet av åtgärder för att nå dessa mål. De grundläggandeobalanserna i den svenska ekonomin är de stora underskollen i statsbudget ochbytesbalans saml den alltför låga investeringsnivån. Underskollen ärinfialionsdrivande och beskär den ekonomisk-politiska handlingsfriheten. Politiken är därförinriktad på alt få dessa underskollunder kontroll. Underlaget för deekonomisk-politiska ställningstagandena och bedömningarna som läggsfram i finansplanerna utgörs av nationcdbudgeierna. Dessa utarbetas avekonomidepartementel och i samverkan.Konjunklurinslitutet svarar för bedömningarna av export, import, bytesbalans,industriproduktion, hushållens inkomster och utgifter, investeringar ochkreditmarknad. Ekonomidepartementet ansvarar för analysen av deninternationella utvecklingen, arbetsmarknaden och den offentliga I 1981182. 1981/82:100 Bilaga 10 2 sekiorn saml den sammanhållande bedömningen av denekonomiska utvecklingen. I nalionalbudgelernatas också hänsyn lill effekterna av den ekonomiska politik somregeringen i finansplanerna eller i andra sammanhang förklarat sig vilja föra. Nalionalbudgelerna utgör därmeden del av regeringens redovisning i fråga om inriktningen av den ekonomiskapolitiken. I nalionalbudgelernaingår bedömningar som grund för beslutom ekonomisk-politiska åtgärder. Departementetsvarar vidare för den löpande bevakningen av den aktuella konjunkturutvecklingen. Ekonomisk politik på lång sikt Ekonomidepartementelsvarar för utarbetandet av de statliga långtidsutredningarna. I dessa karlläggs säväl denframlida tillgången på resurser som anspråken från olika användningsområdenbeträffande utnyttjandet av dessa resurser.Vidare analyseras vilka spänningar som kan uppkomma mellan utbud och efterfrågan på olika delområden iekonomin om degrundläggande ekonomisk-politiska målen skall uppnås . Del ekonometriskamodellsystem som används i långlidsulredningsarbe-lel förutsätterdetaljerade prognosantaganden för 23 produktionssektorer saml därutöver förarbelskraflstillväxten, löneutvecklingen m.fl. makro-variabler. Genommodellberäkningarna genereras en realekonomisk ul-vecklingsbild somkompletteras med beräkningar i löpande priser och en finansiell analys.Även mera aggregerade modeller ingår i modellsystemet. Bedömningarna ilångtidsutredningarna grundas bl.a. på uppgifter om planer och framlidsförväntningar som erhållits från företag, statligaoch kommunala myndigheter, enskildautredningsinstitut m.fl. organ. Långtidsutredningarnautarbetas med avslämningar under löpande prognosperioder. Densenaste långtidsutredningen publicerades och avsåg i första handutvecklingen . Utredningen remissbehandlades, och i samband med revideradefinansplanen 1981 gav regeringen förslag lill den ekonomiska politikens inriktningpå längresikt. 1 allt väsentligt anslöt sig regeringsförslaget, som antogs av , lill detalternativ långtidsutredning som syftar lill all minska de rådandeobalanserna i bytesförhållandet med ullandel och i statsbudgeten. Departementetbevakar vidare kontinuerligt sådana frågor som har slruklureUa och långsiktigakonsekvenser för den ekonomiska politiken saml utarbetar på basis häravunderlag för regeringsbeslut i sådana ärenden. Härigenom bidrar departementet även lill alt förslagoch propositioner från andra departementkan sällas in i ett medelfristigl samhällsekonomiskt sammanhang. särskillsådant arbete bedrivs i samband med de årliga statligalångtidsbudgeterna. Prop.1981/82:100 Bilaga 10 3 Iekonomidepartementels uppgifter ingår att följa utvecklingen på kreditmarknadenoch all svara för kontakterna mellan regeringen och i frågor som rörkredit- och valutapolitiken. Del svenska räntelägel höjdes i början avåret kraftigt för alt motverka den valulaoro som uppkommit. Kredilpolitikenvar stram och innefattade bl.a. ulläningstak för bankerna och finansbolagen. I syfte att stimulera den svenska ekonomindevalverades kronan och diskontot sänktes . Bankernas ulläningstak upphörde vid halvårsskiftet.Konlokortsförelagens kreditgivninghar dämpats väsentligt. Begränsningen har sin grund bl.a. i det åtagande förelagen gjorde i frågaom skärpta amorleringsvill-kor.Förelagen har emellertid åtagit sig att även i fortsättningen vara återhållsamma med marknadsföringen avkontokorten. Den fördakredilpolitiken granskas f.n. av en kommitté (E 1980:03). Dess uppgiftär all analysera kredilpolitikens effekter i stabiliserings-, resurs- och inkomstfördelningsmässiga hänseendensaml alt förutsättningslöst se överkredilpolitikens mål och medel och den kredilpoliliska lagstiftningensändamålsenlighet. Valutaregleringen ses över av valuta-kommittén (E1977:03). En särskildutredare har tillsatts med uppgift all närmare kartlägga de små och medelstoraförelagens finansiella situation och se över dessa företags möjlighetatt fä krediter och riskvilligt kapital (E 1980:05). Utredaren har nyligenlämnat ell delbetänkande rörande åtgärder för att förbättra de mindreoch medelstora företagens försöijning av riskvilligt kapital (SOU 1981:95).Delbelänkandet remissbehandlas . Även kapitalförsörjningenpå jordbrukets området är föremål för utredning (E 1980:01). (E 1980:04) har till uppgift aft klariägga kontokortshandelns verkningar och betydelse dels frånsamhällsekonomiska och kredilpoliliska synpunkter, dels med hänsyn lill konsumentpolitiska och sociala aspekter, dels också för detaljhandelnoch servicenäringarna. Departementet svararför del svenska deltagandet i det internationella ekonomiska samarbetet.Sverige tar aktiv del i arbetet inom flera internationellaorganisationer av finanspolifisk och av valulapolilisk art. Ekonomidepartementetverkar härvid i samråd med övriga berörda departement och myndigheter. De ekonomiskaattachéerna i , resp. spelar en viktig roll genom att tillhandahållavärdefull information på delekonomiska området. Organisafionen förekonomiskt samarbete och utveckling, , är ett viktigt kontaktorgan mellande västliga industriländerna. Inom ramen för analyseras del ekonomiska lägel och diskuterasekonomisk-poli- Prop.1981/82:100 Bilaga 10 4 tiska möjligheter inom hela 24-landsgruppen avOECD-länder. granskas dessutom varje enskilt land med avseende påekonomisk utveckling ochden ekonomiska politiken. och dess arbetsgrupper har haftsom en av sina huvuduppgifter all analysera hur industriländerna såvälkort- som långsiktigt skall anpassa sig till det förändrade läge som haruppstått i världsekonomin i samband med bl.a. de kraftiga oljeprishöjningarna. Spörsmål om energi- och strukluranpassningspolitikhar stått i centrum. Diskussioner om hur den ekonomiska politiken bör utformas äger också rum på ministernivå som regeli juni . Internationellavalutafonden (IMF) spelar en central roll i del internationella monetärasamarbetet. Utvecklingen efter de kraftiga oljeprishöjningarna harkarakteriserats av betydande bylesbalansproblem. Finansieringsbehoven äravsevärda, behoven all anpassa ekonomierna lill de ändradeförhållandena likaså. Fondens roll i anpassningsprocessen har ökat. lMF:s resurser har förstärkts bl.a.genom den sjunde allmänna kvothöjningenlill vilken bidragit.Regelbundet sker konsultationer mellan IMF och varje enskilt medlemslandom främst betalningsbalanslägel i landet. Inom ramen för del europeiskafrihandelsavtalet (EFTA) diskuteras främsthandelsfrågor men även allmänna ekonomiska frågor kring utvecklingen i EFTA-länderna bl.a. i den ekonomiska kommittén, som möts två gångerårligen. Övergripande frågor las upp i samband med EFTA:s minis-termölen,som äger rum . Inom ramen förSveriges samarbete med EG utanför frihandelsavtalet har kontakterna medEG-kommissionen fortsatt. Ett femte möte mellan representanter för och ekonomidepartementelägde rum kring frågor om denekonomiska utvecklingen på såväl kort som lång sikt. Del nordiskasamarbetet på del ekonomiska området är väl utbyggt. Nordiska möten ägerrum regelbundet för all granska den ekonomiska utvecklingen i de nordiska länderna både på kort och längresikt. Elt ytterligare steg mol fördjupatsamarbete har tagits med inrättandet av Nordiska , som började sin verksamhet . skall ge slöd lill analyser av och utredningar om del ömsesidiga ekonomiska beroendet mellan denordiska länderna. I nordiskaämbelsmannakommittén för valutafrågor och finansiella frågor förbereds bl.a. gemensamma nordiska ståndpunkter i IMF. I IMF och i företräds av gemensammaexekutivdirektörer. Bankverksamhet och försäkringsrörelse, aktiefonder m. m. I departementetsverksamhet ingår även att bereda frågor som rör bank-ochförsäkringsväsendet, fondbörsen, myntväsendet m. m. Prop.1981/82:100 Bilaga 10 5 Banklagstiftningenär föremål för en omfattande översyn av banklagsulredningen (Fi1976:04). En av utredningens huvuduppgifter är att anpassa banklagarna lill dennya akfiebolagslagen. Utredningen har dessutom genom tilläggsdirektiv bl. a. fåll i uppdrag allompröva del nuvarande förbudet för utländska banker att etablera dotterbanker ellerfilialer i Sverige.Utredningen har hillills avlämnat två delbetänkanden som har lagts lill grund för ändringar i lagstiftningen.Del senaste delbelänkandet (Ds E1980: 3) behandlar frågan hur konsumentskyddet inom bankområdet skallorganiseras. Ävenförsäkringsrörelselagsliftningen är föremål för översyn. I januari 1981avlämnade försäkringsrörelseulredningen ell delbetänkande (Ds E 1980:6) Ny lag omförsäkringsrörelse. Betänkandet innehåller förslag till nylagstiftning som är anpassad lill den nya aktiebolags- och bokföringslag-sliftningen. De grundläggande principernaför försäkringsbolagens verksamhet och tillsynsuppgifterses över av försäkringsverksamhelskommitlén (E 1979:01). Utredningen avlämnade ell delbelänkandet (Ds E1981:4) Handläggningen av konsumentfrågor inom försäkringsområdet. Frågorna omen ny försäkringsrörelselag och handläggningen av konsumentskyddet på bank- och försäkringsområdetbereds f. n. i departementet. Nya former förlönsparande, på skallesparkonlo eller i aktiesparfonder, infördes år 1978.Skattefondsparandet har öppnats även för dem som vill spara iaktiefonder enbart beslående av akfier i de förelag där de är anställda.Till skattesparandet var anslutna ca 989000 konton medell sammanlagt sparbelopp på ca . Härav avsåg 5645milj. banksparande och 1 333 milj. kr. akliesparande varav 136 milj. kr.i de förelagsanknulna aktiesparfonderna. har t. o. m. oktobermånad ca 979 milj. kr. tillförts aktiemarknaden genom aktiesparfonderna.Företagens möjligheter att anskaffa riskvilligt kapital har härmedförbättrats vilket också avspeglas i en starkt ökad nyemissionsverksamhet. Ensärskild delegation (E 1978:01) följer utvecklingen av skallesparandel ochhar i uppdrag all överväga ändringar i sparsystemet. Frågor som rör denoffentliga tillsynen över värdepappershandeln och den yrkesmässigaförvaltningen av värdepapper utreds av en särskild utredning (E 1979:01). Statistiskacentralbyrån har stora variationer i sin verksamhet genom att ell anlalundersökningar genomförs inlermillent. Utöver dessa variationer har SCB undersenare år genomfört tvåprocentiga besparingar. För /83minskar anslagen fill SCB (9,6 milj. Prop.1981/82:100 Bilaga 10 6 följd av nedgång i de intermittentaundersökningarna. Den tvåprocentiga neddragningen uppgår lill 5,3 milj. kr.Utöver dessa neddragningar kommer besparingar på 2,5 milj. kr. fill följd avdel särskilda besparingsarbele som bedrivits parallellt med årets budgetarbete.Dessa särskilda besparingar realiseras bl.a. genom ökat rationaliseringskrav,ingen tidigareläggning av hushållsbudgelundersökningen saml alt denintermittenta utvidgningen av bostads- och hyresundersökningen inte genomförs iav SCB föreslagen omfattning. Den sammanlagda effektenav neddragningarna av SCB:s anslag fär troligtvis till följd all SCB inlekommer att klara personalomställningen enbart med s.k. naturiig avgång. Anslagen fill SCB kommeralt öka med 4,7 milj. kr. lill följd av pris- och löneomräkning och överföringav medel från andra departement. Den reala besparingen uppgår emellertid lill19,1 milj. kr. Översynsarbetet sombedrivs inom ekonomidepartementels verksamhetsområde berör främst två områden.Statislikutredningen (E 1980:02) genomför en översyn av den statligastatistikproduktionen. Utredningens huvuduppgifter är all kartlägga behovet avstatlig statistik samt all göra en prioritering av statsfinansierad statistikinom och mellan skilda områden.