prop · G503135 · 1981-12-31 00:00:00 — Som redovisas i betänkandet utgjorde de utlandsägda företagen av samtliga företag och sysselsatte 7,6 procentav samtliga anställda. Bland företagen ingick inte bara helägda bolag utan också företag med minoritetsintressen nedtill . Sen utlandsinfluerade sektorn inom svenskt näringsliv har således en förhållandevis begränsad storlek. Svenska företagsetab-leringar utomlands harunder senare ir ökat medan de utländska investeringarna i Sverigesjunkit. är i betydligt högre grad ett hemland för multinationellt företagande än ett värdland för sådant företagande. Den bild av de utlandsägda företagens utveckling i somkan utskiljas ur materialet i betänkandet ger inte belägg för annat Prop,1981/82:135 66 än att de utlandsägda företagen hävdat sig väl' i jämförelse med andra företag, bl a i fråga om lönsamhet och kostnader för arbetskraft, vilket torde havarit till fördel för sysBelsättningen. Denna bild avutvecklingen stäzmuer överens med inspektionens erfarenhet.För de dotterbolag till utländska företag som redovisas särskilt har andelenarbetskraftskostnader i förhållande till samtliga rörelsedrivande bolag.varit åren 1974 - 1976. Utlandsägda företeig har överlag högre teknikintensitet än svenskägda företag och långt högre forsknings- ochutvecklingsutgifter i förhållande till sitt förädlingsvärde. De erfarenheter soa sålunda redovisats, pekar 'pi att deutlandsägda företagens utveckling, såsom ocksS inspektionens erfarenhetutvisar, varit till gagn för svenskt näringsliv.Set finns, såvitt inspektionen kan finna, inteheller anledning befara att företagen skulle få en negativ inverkan på den ekonomiska utvecklingen ellersysselsättningen i landet. Varken detmaterial som redovisats av utredningen eller de erfarenheter inspektionen fattger objektiv grund för attantaga annat än att företag scm vill etablera sig här liksom är inställde pé att i sitt eget intresse noggrantfölja de regler som gäller för svenskt näringsliv och att de är mina om sitt anseende och därför mottagliga för kritik från den allmänna opinionen i landet. Det anförda leder inspektionen till uppfattningen att en skärpt kontrollagstiftning inte behövs under nuvarande förhållanden. Härom synes man i och för sig vara ense inom utredningen.De skäl som åberopats för ett införande hänför sig i allt väsentligt till farhågor för att förhållandena ändriis . Företrädarna för kontroll- och förhandlingslinjerna anger sålunda en rad problear-källor för multinationella företag i allmänhet. Såvitt inspektionen kan finna är emellertid sannolikheten för att dessa problem skall förorsaka olägenheter i vårt land inte särskilt stor. De erfarenheter sominspektionen har fått pekar som redan nämnts inte i sådan riktning. £n kontrollagstiftning enligtettdera av förslagen kan å andra sidan väntas medföra negativa följder. Enligt kontrollinjensk&ll företag som redan etablerats här sålunda vara skyldiga att efter föreläggande av tillståndsmyndiglieten söka verksamhetstillstånd, med vilket kan förenas föreskrifter och villkor. Prop,1981/82:135 67 Visserligen skall ansökningen om tillstånd prövas i positiv anda -avslag skall endast undantagsvis förekomma. Även om tillämpningen sålunda förutKSttes bli generös, måste en tillståndsplikt för dessa företag likväl innebära ett stort mått av osäkerhet vid planering av denfortsatta verksamheten. Det finns skäl befara att de i många fall.avstår från att utveckla verksamhetenytterligare i . Att detta skulle kunna få menliga följder bl a för sysselsättningen behöver inte särskilt framhållas. Samma betänkligheter kan i än högre grad anföras beträffande företag som planerar att nyetablerasig i landet. En skärpt kontrollagstiftning enligtkontroll- och förhandlingslinjemas förslag skulle kunna utgöra en så betydande negativ faktor vidinvesteringsbedömningen att det utländska företaget avstår från etablering i . I detutsatta ekonomiska lägevari befinner sig måste den frågan ställas om landet har råd att avstå från de investeringar som utländska företag kar. vara intresserads sv att göra i vårt land. Med hänsyn till att den utlandsägda delen av den svenska industrinf n är ganska liten torde risken för en skadlig utländsk dominans över svenskt näringsliv inte heller te sig överhängande. Om utländska investeringar i försvårasgenom en ingående etableringskontroll finns detallvarliga risker för att svenska företag utomlands utsätts för motsvarande krav vid nyetableringoch för restriktioner vid redan pågående verksasihet. Erfarenheter vidsvenska bankers etableringar i utlandet pekar på att krav på reciproc. tet alltmera uppställes. Möjlighetenatt vägra tillstånd enligt kontroll- och förhandlings-linjemas förslag, dvs om tillstånd är oförenligt med allmänt intresse, står, såvitt inspektionen kunnat bedöma, knappast heller i överensstämmelse med åtaganden enligt kapitalliberaliseringsstadga.Inspektionen syftar därvidpå det förhållandet att enligt den s k andraimmärkningen möjligheten för en medlemsstat att hindra endirekt investering är inskränkt till fall där investeringen skulle hautomordentligt skadlig inverkan på medlemsstatens intressen. Den av gjorda reservatio- Prop.1981/82:135 68 nen torde inte heller kunna åberopas. Inspektionen kosmer sålundatill slutsatsen att det med hänsyn intebara till behov av industriell expansion utan också till ställningsom hemland i högre grad än värdland för multinationella företag kan anföras allvarliga betänkligheter mot att införa sådana etableringsrestriktioner som föreslås avkontroll-och förhtmdlingslinjerna. Härtill kommer de nämnda betänkligheterna med hänsyn till internationella åtaganden. Vad angårlikabehandlingslinjens förslag innebär detta i huvudsak en tillståndsprövning av utländske förvärv av svenska aktiebolag och handelsbolag, medan deutlandsägda företagen i i övrigt haratt följa regler som gäller förföretag i allmänhet. Den ansluter sig 1 praktiken nära till vad som redan gäller. Gemensamt för de trealtamativa förslagen är att vad som föreslås betr aktiebolag i allmänhet inte skall ha tillämpning påsvenskt bankaktiebolag. De andra företagsformernaför svenska banker -sparbank och föreningsbank - torde ha mindre intresse isammanhanget Äv större intresse är däremot vad som kommer att gällaför sådana företag (aktiebolag) underinspektionens tillsyn beträffaiuie vilka aktiebolagslagen gäller i den månej annat föreskrivs i speciallagar. Hit hör bl a kreditaktiebolagen och fondbolagen samt aktiebolag som bedriver fondkommissionsrörelse.Dylik rörelse kommer om prop 1978/79:9antagas att i fortsättningen drivas avfondkommis-sionsbolag i den mån den intehandhas av bankinstitut. Vidare föreliggeri prop 1978/79:170 förslag till lag om finansbolag. Densistnämnda lagen avses få. tillämpningpå finansieringsverksamhet som består i kreditgivning, förvärv av fordringar (factoring) ellerupplåtelse av lös egendom till nyttjande (leasing). Såsom framgårav betänkandet (s 268) gäller i frågaom vissa av bolagen särskilda krav i nu relevantaavseenden. Beträffande kreditaktiebolagen och deblivande finansbolagen finns emellertid i dessa avseenden ej andra bestämmelser änför aktiebolag i allmänhet, ävenom det i och för sig krävs att bolagsordningen skall godkännas av regeringen resp bankinspektionen. Prop,1981/82:135 69 Vilken av de alternativa vägarna i betänkandet som än beträdes,är det inte uteslutet att verksamhetinom ramen ör nämnda typer av aktiebolag blir föremål för utländskt intresse påsådant sätt att föreslagnabestämmelser om etableringskontroll i eneller annan form blir tillämpliga. Utredningen synes inte habeaktat detta i sina grundläggandemotiveringar. Dessa utgår från vad som bedömts särskilt viktigt med tanke påden svenska industrin och handeln, arbetsmarknaden, fackliga intressen, deninhemska närings-och industripolitiken ochliknande. Härigenom har industridepartementetoch statens industriverk () såsom tillståndsprövandemyndighet och/eller tillsynsmyndighet överföretag med verksamhetstillstånd givits en helt central roll i förslagen. I ett av alternativen får förordnasärskild offentlig revisor i berörda företag. Dekontrollåtgärder i övrigt som föreslås i fråga om utländsketablering baseras också främst på förhållanden som är främoande för eller saknar direkt relevans i fråga om kreditväsendet. Utländsk etablering av kredit- ochfinansföretag här i landet har visserligen varit avrelativt ringa omfattning. Representationskontor har dock inrättats av ett flertal utländska banker. Dessa kontor omfattas av särskilda bestäimielseri banklagen ocb torde därför sakna betydelse i saamanhanget. De driver ej bankrörelse utan har endast förmedlande och informativa uppgifter. Av större betydelse torde vara några av utländskaföretag ägda finansieringsföretag inom bilbranschen. Möjligenkommer det senare att visa sig - efter genomförandet av lagstiftningen om finansbolag - att ytterligarefinansieringsverksamhet är dominerad av utländska intressen. Det är inte osannolikt att ett ökatintresse för etablering i av utländsk finansiell och därmed jämförlig verksamhet koraner att visas . Bankinspektionen ärden myndighet som till följd av sina funktioner har överblick överoch kännedom om det svenska kreditväsendet vad gällerbanklagstiftning, institutionella frågor,konkurrensförhållanden, utlandsaktiviteter etc. Frågor om tillstånd-enligt lagförslagen och om villkor eller föreskrifter vid tillståndsgivningen torde knappast kunna avgöras utan att inspektionen fåren ingripande roll i sammanhanget. Skall särskildtillsyn utövas - som föreslås Prop.1981/82:135 70 enligt kontrollinjen - ärdet svårt att inse det rationella i attSIV skulle vara tillsynsmyndighet betr företag,t ex finansbolag, som enligt lagen om finansbolag (prop 1978/79:170) står under tillsyn av bankinspektionen. Det synes t exinte meningsfullt att både industriverket ochbankinspektionen förordnar revisor i sådant aktiebolag. Inspektionen anser pågrund av det sagda att den roll som beträffandeföretag i allmänhet tilldelas i förslagen bör övertas av banl inspektionen såvittgäller företag med kreditgivnings- eller annan finansiellverksamhet. Att industridepartementet inom svarar för hithörandefrågor synes i och för sig inte utgöranågot hinder. I sammanhanget kan nämnas att t ex frågorom AB , ett kreditaktieboiag under inspektionens tillsyn, piregeringsplanet handläggs inom industridepartementet. Såvitt gäller tillståndsprbvninger.anges i likabehandlingslinjens lagförslag(£ 15) bl a att tillstånd enligt lager, inte får meddelas om det skulle åsamke landets intressen utomordentlig skada.Uttryckel anknyter,' som framgår av det föregående, tillOECD:s ka-pitalliberaliseringsstadgc och innebär att ansökan får avslås ec-dast i mycket exceptionellafall. Till undvikande av icke önskvärde tolkningar av uLtry;;ket fcreslÄs att tillståndinte får meddelas om anledning föreligger tili ant&gande ett det skulleallvarligt skada landets intressen. Prop.1981/82:135 71 Såvittinspektionen Ican finna berörs försJUcrlngaoorådet endast 1 ringa mån av utredningens förslag. EtableringsfrågestäUniogama har genomspeciallagatiftnlngen på försäkrlngsaarädet givits sina egna ISsningar.Svenska försäkringsaktiebolag - utona&soa dotter företag 1 öosesidigt uppbyggda försäkrlngskoncemer - mycket säll synta. Den allmänna aktlebolagslagstlftnlngensordning med fria och bundna aktier bar inte ansetts behöva efterbildas för fÖrsSkrlngsaIctle- bolagens del.Svenska försäkringsbolag har inte ålagts några sårskilda restriktioner då det gfiller förvärv av fast egendoa m. Försäkringsrörelselagstiftningen är för nÄrvarande förenål för oa-fattande utredningsarbete delsgenom försäkringsrörelseutredningen (E 1977:05) ochdels genom en tillsatt utredning (E 1979:01) som ännu inte påbörjat sitt arbete. Den förra sysslar främst med aa-passningen av försäkringsrörelselagen till modemassoclationslag-atiftnlng och aodema redovisalngsregler, deo senare bar tilluppgift ett se över hela försäkringsrörelseområdet och därvid bl a ägna uppmärksamhet ät frågoma om utländska rättssubjekts förvärv av aktier 1 svenska försäkringsaktiebolag. Mot bakgrund av det anförda framstår det för Inspektionen såsom lämpligast att den lagstiftning, 1vilken de nu föreliggande förslagen kan kooxna att resultera,1 förekommande fall exkluderar försäkringsbolagen och att de angivnautredningarna får göra bedönningea huruvida eventuellt nyaregler bör göras tillämpliga ävoi på inspektionens tillsynsområde. I avvaktan på dessa utredningars ställningstaganden synes sålunda det nu gällande regelsystemet böra behållas oförändrat. 1981/82:135 72 (ma.joriteten): Det svenska näringslivetbefinner sig i och kommer för lång tid framåtatt befinna sig i ett skede som präglasav djupgående strukturförändringar, särskilt inom industrin. Den nödvändiga omställningen skulle underlättas om den fick ske i en allmäntexpansiv ekonomisk miljö som utlöser en utbyp.g-nad av den industriella kapaciteten.En ökad exportkapacitet och en förstärkning avindustrins förmåga att möta import-konkurrens är vidare en förutsättning föratt bytesbalansen mot utlandet skall kunna bringas i jämvikt. 1981/82:135 73 För att ensådan utveckling skall komma till stånd måste enrad krav uppfyllas. En expansion på marknadsekonomiska villkor förutsätter attföretagen kan se fram mot en lönsamhet som motiverar och underbyggerinvesteringsbeslut. Det är dock realistiskt att räkna medatt företagen inte i samma utsträck ning som kommer attkunna försörja sig med eget riskbärandekapital. De måste i fortsättningen i väsentligt större omfattning än tidigare tillföras sådantkapital utifrån. Den industriella förnyelsen kräver också att företagen fårerforderlig tillgång till ny teknologi och annat know how. Dessakrav riktas i första hand mot inhemska politiska instanser,institutioner och marknader. Det är angeläget att utbildning och forskräng som främjarindustriell utveckling stöds betydligt mera än .' Det är också angeläget attden inhemska kapitalmarknaden, framför allt när det gäller tillförseln av riskvilligt kapital, får större kpacitet och fungerar bättre. Detta fordrar - om ett bredare engagemang frånenskilda personer eftersträvas - radikala skattereformer son förbättrar förutsättningarnaför enskilt sparande liksom avkastningen på sådantsparande, inte minst avkastningen .på sparai.i.de i aktier. Detärockså viktigt att göra klart att den eftersträvadeexpansionen komjner att få ske på internationellt bestämda villkor. Ett litet högindustrialiseratland som kan inte isolera sig utan att förlora sin framskjutna ställning.De svenska företagen måste i betydande utsträckning växa genomatt expandera på utländska marknader. Den bas som hem.-mamarknadenerbjuder är för liten. Företagen måste ej blott få tillträde till de utländska varumarknaderna, utan också kunna tai anspråk utländska kapital- ocK arbetsmarknader. Reciproktgäller att utländska företag måste få tillgång till den svenska marknaden - genom att exporterahit och/eller etablera sig här i landet såsom ägare eller delägare av svenska företag.Det är också naturligt att utländskt riskbärande ägarkapital-i viss omfattning införes Prop.1981/82:135 74 iSverige i form av portfölj investeringar, dvs utan att ägarna utövar någon företagarfunktionhär. Deutländska direktinvesteringarna här har ej blott inneburit import av kapital, utanockså import av teknik, organisatoriskt och annat kunnande med i regelbetydelsefulla och gynnsamma spridningseffekter till andra delar av det svenskanäringslivet. Dehär påtalade oiirständigheterna utgör inte något nyttin slag i den svenska ekonomiska utvecklingsbilden. Den svenskahandelspolitiken har sedan industrialismens tidiga skeden varit öppen ochliberal, vilket inneburit att svenska företag tvingats arbeta och anpassa sig under deninternationella konkurrensens tryck. Kapitalrörelserna över gränserna, såväl de sornavser direkta investeringar, som de som avser portföljinvesteringar,har varit föremål för en mera strikt regim. Bedömt efterav myndigheterna tillämpad praxis har eRcllertid behandlingen av utländska företagson: velat investera ocVi etablera i varit liberal. För portfölj-investeringarhar däremot en mycket restriktiv praxis till-lämpats. Import av kapital idenna form har ansetts onödig och icke önskvärd, bl a från stabiliseringspolitisk synpunkt. Det kan sålundanoteras att den svenska politiken varit generös mot sådanaformer av kapitalimport som kunnat medföra utländskt inflytande över i verksamjna företag,medan den varit restriktiv mot kapitalimport som icke . varit förenad medsådant inflytande. Detnya inslaget i utvecklingsbilden är att framgent av allt att dömakominer att bli betydligt mera beroende än tidigare av tillförsel utifrån av såväl kapitalsom teknologi. De svenska resurserna för forskning och utvecklingsarbete räckerendast för insatser på vissa områden. I avsevärd utsträckning måste kunskaperna köpas utifrån ellertillföras landet genom utländska företags verksamhet här. Prop.1981/82:135 75 Motdenna bakgrund ter det sig betänkligt att ingående direktinvesteringar sjunkitsåväl i absoluta belopp, som i förhållandetill de totala industriinvesteringarna i landet. De är ocksåbetydligt mindre än utgående svenska direktinvesteringar. Fram till1960-talets senare år rådde det i stort sett balans mellan ingående ochutgående direktinvesteringar. Enligt bankernas erfarenheter har frekvensenav förfrågningar från utlandet rörande förutsättningarna för etablering i mattats avbetydligt. Däremot synes det, bl a i samband medrekonstruktioner av krisdrabbade företag, blivit vanligare att man från svensksida söker utländska köpare till företag eller utländska partners för samgåendeeller samarbete. Orsakernatill denna utveckling får sökas såväl utom. Till de som ligger utomlandet hör konjunkturella faktorer och de strukturkriserson drabbat nyckel-industrier ute i . Kampen mellan länder ochregioner om sysselsättningen har hårdnat. Detta har tenderat att skärpanackdelar som Sveri-ge har vid en internationell jämförelse -ett avlägset land med liten marknad, ett litet språkområde ochunder stor del av året ogästvänligt klimat. För utländsk nyckelpersonal,såsom, företagsledare och tekniker, är vidarede höga svenska inkomstskatterna, för många även skolsystemet, en starkt tillbakahållandefaktor. Styrelsenanser att lagregler som gör det möjligt att skydda svenska naturtillgångar ochföretag mot icke önskvärt utländskt inflytande bör finnas, men anser att här anförda omständigheterborde mana till försiktighet när det gäller ny lagstiftning som kan minska Sverigesattraktivitet som land att investera och arbeta i. I ett hårdnande näringspolitisktklimat måste vidare risken för att skärptaregleringar mot utländska företag i utlöser motåtgärder motsvenska företag utomlands beaktas. är i större utsträckningursprungsland för internationellt verksamma Prop.1981/82:135 76 företag än värdland för sådana.Sverige har intet att vinna på en protektionistisk kapplöpningmellan nationerna. Styrelsenfinner inte anledning att i detalj granska framlagda förslagtill koncessionssystem för utländska företag innebärande kontroll av nyetablering, kontroll av övertagandeav företag, verksamhetskontroll m m utan inskränker sigtill följande synpunkter. Detäranmärkningsvärt att utredningen (kontrollinjen) föreslår skärptaregler för kontroll av utländska företagsetablering och en långtgående kontroll av verksamheten efter detetableringen skett utan att det visats att utländska företaguppträtt på ett sådant sätt att det finns anledning förlagstiftaren att reagera. Tvärtom uttrycker utredningen som sin uppfattning attde utländska företagen med ytterst £å undantag utgjort värdefullatillskott till det svenska företagsbeståndet och att de uppfört sig korrekt. Mot dennabakgrund är det sakliga underlaget för enkonces-sicnslagstiftning, innebärande att utländska företag i vissa stycken behandlas på annat sätt änsvenska, mycket svagt. UtredningensCkontrollinjens) argumentering att ett koncessionsförfarandei själva verket skulle möjliggöra "reell likabehandling" är hellerinte övertygande. i har samma skyldigheter som svenskägda att följasvensk lag. Som parter i avtal, t ex på arbetsmarknaden, är de i samma grad bundna somsvenska företag. Det har heller inte gjorts gällande avutredningen att de utländska företagen skulle vara mindre laglydiga och hålla avtalsämre än svenska företag. Sommotiv för införande av koncessionstvång för utländska företag harvidare anförts önskvärdheten av att svenska myndigheter får en förstärkt förhandlingspositioni förhållande till de utländska företagen. Prop.1981/82:135 77 cipgälla såväl företag som. redan befinner sig i , somnytillkomna sådana. Detäremellertid ingalunda säkert att följden av de föreslagna reglerna skulle bli en förstärkt förhandlingspositionför de svenska myndigheterna. Som utredningen själv säger, är de utländska företagensom regel goda medborgare, nyttiga och önskvärda för värdlandet. Missbruk är sällsynta.Situationen kan mycket väl bli den att det blir de svenska myndigheterna sommåste göra allehanda eftergifter för attlocka hit utländska företag respektive behålla dem som redan är här. En sådansituation kan uppstå om villkoren för verksamheten här är förhandlingsbaraför utländska företag. De stora multinationella företagen är välutrustade med expertis, van vid att ha att göra med regimer, ekonomiskasystem, rättssystem och reala ekonomiska förhållandenav mycket skiftande slag. Risk finns att svenska företag kanbli diskriminerade. Styrelsenifrågasätter om den föreslagna lagstiftningen är förenligmed de internationella åtaganden gjort, bl a genom anslutningentillOECDrs kapitalliberaliseringsstadga. Även om utbudet av riskkapital från svenskakällor avsevärt kan förstärkas om lönsamheten stiger och ätgärdervidtas som förbättrar villkoren för sparande i aktier finnsdet ändå anledning att hålla kanalerna till utländskaaktiemarknader öppna. Motivet för ett svenskt företag attgöra nyemissioner på utländska marknader behöver inte nödvändigtvis(enbart) vara trängsel på den inhemska marknaden. Det kan också med hänsyn tillmarknadsföring eller utländsk upplåning vara till fördel för företagetatt dess aktier förekommer på utländska kapitalmarknader. En nyemission underlättas omredan tidigare handel i dess aktier förekommit påutländska marknader. En politiksom går ut på att svenska företag i viss omfattning bör fä dra tillsig utländskt Prop.1981/82:135 78 riskkapitalfrån utländska kapitalmarknader förutsätter enbetydligt mera liberal valutareglering än den som tillämpats och vidare attliberalare regler för portfölj investeringar enligt valutaregleringen ickemotverkas av andra lagregler. Enutlänning eller ett utländskt företag som vill överta ett svenskt företageller skaffa sig en aktiepost som ger ett inflytande gör i regelförvärvet från ägare eller ägargrupper som har sä stora poster att syftet medförvärvet uppnås. Upphandling via börsen, vilket endast kan skei småposter, torde betraktas såsom allt för tidsödande och har endast förekommiti ytterst få fall. Därtill kommer att ca 4/5 av börsföretagenhar bolagsordningar med utlänningsklausul som går ut på att högst avaktiekapitalet eller av rösträtten för samtliga aktier kan förvärvas avutlänning. Man kan utgå från att utländska förvärv av aktier.i svenska börsbolag är portföljinvesteringar. börsbolag som har utlänningsförbehåll i sin bolagsordning är för överväg-andeflertalet det utrymme för utländskt ägande som utlänningsklausulen anger endast till någonmindre del ianspråktaget. Detbör observeras att under en lång följd av år utlänningar netto varit säljare avsvenska aktier. var beloppen följande. Prop.1981/82:135 79 Tabell Handeln med utlandet i svenska aktier (Mkr) Netto Anm.: Dessa uppgifter inkluderar switch-affärer men sannolikt ej alla återköp frånemigranter. Huruvidautländska placerare i fortsättningen blir villiga att investera i svenskaaktier beror givetvis ytterst av hur avkastningsutsikterna bedöms i förhållandetill andra alternativ.