prop · G50314 · 1981-12-31 00:00:00 — En besparingåstadkoms däremol genom förslagel att totallimtalen för årskurs 1 skall vara 30och inte 34 som i dagens timplaner enligl Lgy 70. Under /84 kan demer samordnade limplanerna lillämpas också i årskurs 2, där spareffekternagenom samläsning är större, som totaltimtalen för årskurserna 1 och 2fortfarande ligger under dem i dagens timplaner (30-1-32 resp.34-1-32). /85, då timplanerna bör vara helt genomförda, ärtotallimtalen för de tre årskurserna av de aktuella linjerna åter desamma som (96). Besparingar görs genom ökad samläsning i främst årskurs 3, där delsdet genomsnittliga elevantalet per klass regelmässigt minskat sedan årskurs 1,dels antalet grupper på olika studievägar och i olika kurser är större änlidigare. Beräkningar av hur de mer samordnade timplanerna kan antas påverkalärartimunderlaget i olika ämnen dels övergångsvis / 83, dels fulltgenomförda fr. o. m. /85 görs i bilaga 6, punkt 3. 9.2.4 Eltannorlunda utnyttjande av gymnasieskolans förstärkningsre surser samt möjUghet tiU viss självstudietid föregående (avsnitt 3) har jag föreslagil en möjlighet till lokala beslutom användningen av vissa extraresurser som är bundna till särskildaändamål på vissa bestämda studievägar och i vissa årskurser. Enligt min meningbör skolstyrelser och skolor själva få besluta om användningen av vad som är öronmärkta resurser för slöd- och samordnad specialundervisning, förfrivillig undervisning, för ttf och för delning av klass vid bl. a.studieleknisk träning, laborationer och konstruktionsövningar samtundervisning i nyböijarspråk. Jaghar tidigare beskrivit hur en sådan friare resursanvändning kan komma att tasig uttryck i att vad som är halvklasslimmar görs om till helklasstimmar.För eleverna blir timtalen desamma, för lärarna minskar timtalet med 1veckotimme för varje halvklasslimme som förvandlas till en helklasstimme. Effekterpå lärartimunderlaget av sådana förändringar kan helt naturligt inle beräknas iförväg, eftersom ju i den fria resursanvändningen ligger atl beslut omförändringar skall tas lokall, kommun för kommun, skola för skola. Vissaantaganden kan i och för sig göras om att en del halvklassresurser mer änandra kommer all överföras till nya ändamål, såsom delning Prop.1981/82:14 49 avklass i svenska på yrkesinriktade linjer och lärarinsatser på självstudielid.Så kan jag l.ex. föreställa mig att flertalet timmar för studieteknisk träning,liksom delar av ttf-resursen, ofta kommer att överföras lill andra ändamål,medan kanske på många skolor ingen halvklasslimme för laborationer berörs. Härkommer t. ex. elevtal och lokalförhållanden att spela en viktig roll. Vidsidan av de icke ämnesbundna resurserna för stöd- och samordnadspecialundervisning samt ttf finns extraresurser, som bör få en friareanvändning. Främsi hör dessa resurser till de s. k. allmänna ämnena. Somjag har framhållit är vidare dessa extraresurser främst knutnalill de tre- och fyraåriga linjerna. Någonexakl analys av en friare resursanvändnings effekler på lärartimunderlaget kansom jag har sagt inte göras. Vad som dock kan beräknas är de maximalaeffekterna av om man generellt skulle slopa de sex extraresurser jag tidigareangav. Någon fri, lokalt beslutad resursanvändning skulle delta dock inte innebära.En beräkning av detta slag ger likväl besked om resursernas totala omfattningpå gymnasieskolans samtliga linjer (för specialkurserna kan endast görasberäkningar) samt av hur resurserna fördelar sig på ämnen. Förde sex resurser som jag nämnde i inledningen lill detta avsnitt har jagberäknat totalt ca 38 500 veckolimmar. En närmare redovisning ges i bilaga 6,punkt 4. Jaghar i det föregående (avsnitt 6) föreslagit en möjlighet atl lägga vissalektionstimmar i främst de högre årskurserna som självstudietimmar, dvs. utaneller med minskad lärarhandledning. Omfattningen och dispositionen av sådansjälvstudietid bör få avgöras lokalt på varje skola. Skolan bör själv fådisponera möjliga lärarinsatser utifrån bl.a. utbildningsinnehåll, olika riskmomentinom utbildningarna, lokalförhållanden och behov av andra stödinsatser. I linjemed mitt förslag (avsnitt 5) om viss timreduktion vid små grupper kan jagvidare tänka mig att elevtalen i klasser och grupper kan komma att spela enroll för fördelningen av lärarinsatser under självstudietid. Meddenna möjlighet lill lokala beslut om den för varje skola bästa fördelningen avresurser följer atl man inte på förhand kan göra en detaljerad analys avsjälvstudiernas effekter på lärartimunderlaget. Liksom beträffande den friareresursanvändningen kan man emellertid beräkna de teoretiska, maximalaeffekterna av om aU självstudietid skulle läggas ut och om ingen del av skolansextraresurser skulle användas till lärartimmar under självstudier. Dessaextraresurser uppgår, som beskrivits i bilaga 6, punkt 4, till ca 38500veckolimmar (vtr). Bara för halvklasstimmar lill studieleknisk träning ochundervisning i nybörjarspråk finns cirka 8700 vtr. Om till dessa läggs, säg,hälften av ttf-resursen (eller drygl 3 500 vtr), får man en sam-4 1981/82. Prop.1981/82:14 50 manlagdresurs om över 12000 vtr. Redan denna resurs motsvarar av den totaltmöjliga självstudieliden (ca 31000 vtr). Omde nyssnämnda extraresurserna skulle användas till lärarinsatser undersjälvstudier, skulle alltså från början de maximala limtalen för självstudierkunna minskas med nästan hälften. Till de nämnda resurserna skall också läggasde som enligt mitt förslag bör få tillgodoräknas skolorna i de fall de anserdel möjligt att lillsälla färre korltidsvikarier. Fören redovisning av timeffekler vid en tänkt, maximal utläggning avsjälvstudietid hänvisar jag till bilaga 6, punkt 5. 10 Vissa allmänna frågor Ilinje med beslut med anledning av besparingspropositionen 1980 börde förändringar som jag har föreslagit i det föregående gälla fr.o.m. läsåret1982/83 med de övergångsanordningar som kan visa sig erforderliga på enstakapunkter. Vadgäller avskaffande av specialarbete i gymnasieskolan och i ochstatlig vuxenutbildning vill jag som min mening anföra att specialarbete intebör förekomma efter utgången av . Elever som har utförtspecialarbete enligl då ännu gällande beslämmelser bör få en uppgifl om deltainförd i avgångsbetyg som utfärdas efter . Minaförslag föranleder vissa ändringar i gällande föreskrifter uiöver vad somdireki framgår av vad jag har anfört. Det gäller bl. a. vissa andra delar avläroplanen för gymnasieskolan än timplanerna. Där måsle en anpassning ske. Beträffandeläroplanen för gymnasieskolan gäller, inte bara på grund av mina förslag i detföregående utan över huvud taget, att en anpassning måsle ske lill vad somenligt redan fattade eller kommande riksdagsbeslut skall gälla. På enslakapunkter kan det röra sig om sådana till sitt sakliga innehåll riksdagsbundnadelar av läroplanen, för vilka behovet av följdändringar inte särskill harpåpekats. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen atl 1.godkänna vad jag har förordat om mer samordnade timplaner för de treårigaekonomiska, humanistiska, samhällsvetenskapliga och naturvetenskapliga linjernasamt den fyraåriga tekniska linjen i gymnasieskolan, 1981/82:14 51 2. godkänna vad jag har förordatom att länsskolnämnderna inte längre skall få ge tillstånd till mindre och flergrupper i gymnasieskolan än bestämmelserna medger, 3. godkänna vad jag har förordatom limreduktioner vid små undervisningsgrupper i gymnasieskolan, 4. godkänna vad jag har förordatom möjlighet att anordna självstudietimmar i gymnasieskolan, 5. godkänna mitt förslag omavskaffande av specialarbete inom gymnasieskolan, 6. godkänna mitt förslag om ensärskild handledarresurs och en friare resursanvändning i gymnasieskolan, 7. godkänna vad jag har förordalom möjlighet att inte anlita ersättare vid kortare tjänstledighet för lärareoch om användningen av på så sätt inbesparade lärartimmar i gymnasieskolan, 8. godkänna vad jag har förordatom förändringar för riksinlernalskolorna och andra privata skolor, 9. godkänna mitt förslag omavskaffande av specialarbete inom och statlig vuxenutbildning, 10. godkännavad jag har förordat om förändringarnas ikraftträ dande, 11. bemyndigaregeringen eller myndighet som regeringen bestäm mer alt även i övrigt fastställa de ändringar som krävs i läropla nen för gymnasieskolan. Regeringenansluler sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå alt antaga de förslag som föredraganden har lagtfram. 1981/82:14 52 Gymnasieskolanslinjer namn och namnförkortningar Teknisk linje (fyraårig) T Bygg-och anläggningsteknisk linje Ba Drift-och underhållsteknisk linje (försöksverksamhet) Du Socialservicelinje (försöksverksamhet) Ss Prop.1981/82:14 53 Gruppstorlekar och gruppdelningar samt allmänt om resurseri gymnasieskolan Vadsom gäller i fråga om gruppstorlekar och delning av gmpp i gymnasieskolan harsammanfattats så här i SSK:s betänkande Skolan, staten och kommunerna (SOU1974:36 s. 62 och 65): "Ivaije ämne förs elever till gmpper, i den mån de enligt läroplanen kansamundervisas helt eller delvis. På grund av timplanernas konstruktion med eltstort inslag av tillvalsämnen, obligatoriska eller frivilliga kommerklassenheten vid denna undervisning att upplösas. För vatje sådant ämne utgör istället det sammanlagda antalet elever i ämnel och årskursen utgångspunkt förorganisationen av undervisningsgrupper. Gmpp får anordnas för varje påbörjattrettiotal elever om elevantalet är lägst åtta vid undervisningens början. Vidundervisning i arbelsteknik och annan undervisning med samma syfte anordnasgmpp för vaije påbörjat sextontal elever. Om särskilda skäl föreligger, fårlänsskolnämnden medge undantag från ovanstående regler." Ävenminimilalen fem och tolv förekommer i vissa fall. "Uttrycketresurstimmar återfinns inte i gymnasieskolans timplaner. Däremot finns liksom igmndskolan överskjutande lärartimmar genom bestämmelser om alt klass får delasi gmpper. Sådan delning sker bl. a. i klass som är sammansatt av elever fråntvå årskurser i ämnel fackteori. Den förekommer även vid vissl lägstaelevantal, ofta 17, i ämnen med laborativ eller yrkesteknisk karaktär. Ävenandra delningar kan företas enligt timplanerna." Meddet sista avses främsi delning av klass för studieteknisk träning i årskurs 1.Extra lärarveckotimmar för laborationer och studieteknik fördelar sig så härper klass på de tre- och fyraåriga linjerna: T (årskurserna 1-3) Studieteknik Laborationer m. m. *Byggteknisk gren har 10,5 resp. 14,5 vtr Härtillkommer vissa delningar av gmpp i nybörjarspråk i årskurs 1 samt i praktik iskolverkstad. Påde tvååriga linjerna är tilläggsresurserna för studieteknisk träning belydliglmindre. 1981/82:14 54 Detvååriga linjernas resurser för laborationer m.m. är också blygsammare än detre- och fyraåriga linjernas. På So-linjen finns en veckotimme i varderaårskurs 1 och 2 för laborationer i naturkunskap. På Ek-linjen finns över huvudtagel inga laboralionstimmar. På Te-linjen finns, om elevantalet är lägst 17,1,för laboration i fysik och 0,5 alt. förlaborationer i kemi. För konstmktionsövningar m. m. finns på Te-linjen eltrelativt stort antal delningstimmar, om gmpperna omfatlar minsl 17 elever.Detta gäller särskilt årskurs 2, där dock elevantalet i genomsnitt endast ärjust över 17. Delningsresursernaför Te-linjen (liksom f. ö. även för T-linjen, se tabellen tidigare i dettaavsnitt) är som synes ganska stora. Bakgrunden är behovel av handledning i delekniska färdighetsämnena så att lärarna vid konstmktionsövningar ochlaborafioner kan arbeta under samma villkor som lärarna på de utpräglatyrkesinriktade linjerna. I rit- och konstruktionsövningar är lokalernadessutom avpassade för 16-grupper. (Samma gäller givetvis även flertaletlaborationer m. m. på andra linjer.) Storiekenpå T-linjens delningsresurser skall också ses mol bakgrunden av atl dettidigare fanns över 20 olika specialiseringar på denna linje mot 6 (4grenar, 2 varianter). De specialiseringar som dragils in får nu inom ennågot vidare ram för delningstimmar. Höjdaminimital för grupp slår ensidigt mot vissa ämnen på mindre orter men ger ändåinle alltid besparing Manskulle kunna höja nuvarande gräns för att starta en undervisningsgrupp från 8till exempelvis 12 eller 15. En sådan metod drabbar framför alll språkutbudet ochde estetiska variantämnena. Metoden skulle medföra stark regional orättvisa.Det blir i sådana fall i stort sett bara i de större städerna som eleverna kanstudera språk sOjm ryska, latin, italienska eller tyskt och fransktaffärsspråk. Besparingseffekten är ringa, konsekvenserna förinternationaliseringsmålen stora. Det kan också hända atl nya grupper måslebildas i de "siörre" språken. Besparingen uleblir i sådana fall heh. Vidareskulle vissa valämnen, där eleverna i snitt inte är fler än 12, försvinnai vissa årskurser. gäller t. ex. ämnen som maskinskrivning ochstenografi. Eleversom av organisatoriska skäl inte kan läsa t. ex. ett önskat C-språk,tillvals- eller varianlämne i gymnasieskolan kan i stället göra delta ikommunal vuxenutbildning (se SÖ:s föreskrifter till 35 § vuxenutbildningsförordningen(Vf) SÖ-FS 1979:31, s. 29). Ämnet/ämnena måste då finnas Prop.1981/82:14 55 inomkomvux just på de orter och vid de tillfällen de genom skärptagruppslorleksbestämmelser inte finge anordnas i gymnasieskolan. Innan manöverlämnar eleverna till en sådan lösning behövs en analys av utbildningsutbudeti gymnasieskolan och komvux. Ett sådant regionalt projekt har startats avlänsskolnämnden i (RSG, den regionala samordningsgmppen). Minskadlärartäthet kan fås också med en skärpning av reglerna för gruppdelning. Minskaderesurser för gruppdelning minskar den prakliska verksamheten Omrätten lill gruppdelning minskas eller tas bort, beskärs elevernas möjlighetertill praktiskt betonad verksamhet inom den yrkesinriktade utbildningen och ilaborativa ämnen. Besparingspropositionen utgick ifrån att inle generelltföreskriva högre delningstal för exempelvis laborationer i fysik, kemi ochbiologi eller för arbete i grupper inom vårdutbildning. Samma gäller för denutpräglat yrkesinriktade utbildningen, t.ex. verkstadsarbete, där renasäkerhetsskäl motiverar mindre grupper. Ingaöverväganden om risker skulle däremot hindra t.ex. en föreskrift om alt enC-språksgrupp med fler än 20 elever inte längre finge delas under en veckotimmei årskurs 1. 4.1Begreppet "resurs" Idenna PM avses med "resurs" de statsbidrag till lärarlöner (inkl.timmar lill förfogande), som ställs till kommunernas förfogande för undervisningen. Ienlighet med SIA- och SSK-utredningarnas terminologi kan man skilja mellanbasresurs och olika förstärkningsresurser. Basresursenkan enklast beskrivas som den limtilldelning för lärare som finns uttryckt iantalet elevveckotimmar för undervisningsgrupper som får anordnas enligtskolförordningen (SO 8: 18. Varje timme inom basresursen är specialdestineradför visst ändamål. Hela basresursen planeras därför på förhand in i olikalärartjänster genom den tjänslgöringsplan ("tjänsle-fördelning") somrektor upprättar. 1981/82:14 56 Resursertill förstärkningsanordningar är i regel direkt uttryckta i lärarveckotimmaroch bundna till ämnen, klasser eller lösande av vissa problem Ofr Sf 8: 19). Följandeförstärkningsresurser finns i gymnasieskolan: - stödundervisning och samordnadspecialundervisning (samtliga studievägar) - särskild undervisning (samlligastudievägar) - frivillig undervisning(samlliga studievägar med undantag för specialkurser som är kortare än ell år) - delning av klass vidundervisning i nybörjarspråk (årskurs 1 av tre- och fyraåriga linjer) - delning av klass förstudietekniska övningar (årskurs 1 på samtliga hnjer samt vissa minsl tvåårigaspecialkurser) - delning av klass vid laborationeroch konstruktionsövningar (naturvetenskapliga och tekniska ämnen) - delning av klass i varierandeutsträckning i främsi vissa yrkesbetonade ämnen (tvååriga utpräglatyrkesinriktade linjer, vissa specialkurser saml musikämnen på tvåårig musiklinje) - hemspråksundervisning ochstudiehandledning på hemspråket för invandrarelever (samlliga studievägar) - stödundervisning förinvandrarelever (samlliga studievägar) - timmar till förfogande, ttf(samtliga linjer och vissa specialkurser). Ttfintar i detta sammanhang en särställning, eftersom den inle kan ansesuteslutande tillhöra förstärkningsresursen. I den utsträckning eleverna skallha ttf på schemat och vissl obligatoriskt innehåll i ttf finns enliglläroplanen tillhör ttf basresursen. Andra delar av ttf är av typisk förstärkningskaraktär.Del måste ankomma på beslutsfattarna på den enskilda skolan att avgöra hur stordel av ttf-resursen som skall betraktas som basresurs. Av praktiska skälhänförs i det följande ttf-resursen lill förstärkningsresurserna. Deflesta av förstärkningsresurserna planeras på förhand in i olika lärartjänsteri ijänstefördelningen. Undantag utgör särskild undervisning samt i regel siörredelen av timme till förfogande samt stödundervisning och samordnadspecialundervisning, vilka resurser följaktligen disponeras efter behov underläsåret. Del är naturligt att resursuttaget växlar mellan olika skolor ocholika kommuner. Genomsärskilt beslut av Kungl. Maj:l tillämpades en friare resursanvändning vidExperimentgymnasiei (EG) i . SÖskulle därvid bestämma högsta anlal lektioner per ämne med utgångspunkl itotallimtalen i Lgy 70. Bestämmelsen om delning i grupper i Prop.1981/82:14 57 Sf8:19 skulle inte ulgöra hinder mot att grupp delades i annal fall än som avsesi beslämmelsen. PåEG gjordes fingerade planeringsrapporter, och statsbidrag tilllärarlöner utgick följaklligen som om man organiserat klasser och grupper påtraditionellt sätl enligt läroplanens och skolförordningens bestämmelser. Iverkligheten arbetade man i mindre grupper, och dessa fick då dela påtillgänglig lärarresurs. Endast vissa lektioner var därför lärariedda och iövrigl bedrev eleverna självstudier eller sludier i gmpp. Denstora friheten atl utnyttja tillgängliga resurser var en av de viktigasteförutsättningarna för den förnyelse av undervisningen i riktning mot merelevaktiva arbetssätt som försöksverksamheten syftade till. Enfriare resursanvändning tillämpas ännu i försöket med långtgåendekoncentralionsläsning vid Norra Latins gymnasium i . Resurslimmar fårdär användas för annal än redovisning i grupp med en lärare, l.ex. medverkan avannan personal och användande av lärarersällande läromedel. Statsbidrag utgårtill resurstimmar enligl beslämmelserna i ämbetsskrivelse angåendebemyndigande för SÖ atl disponera driftbidrag i samband med vissförsöksverksamhet (det s. k. Finnskoga-Dalby-bemyndigandel). Medstöd av detta bemyndigande har Norra Latins gymnasium fått utnyttja resursersom insparats genom t. ex. utebliven delning eller arbele i slorklass lill attanställa lärar- och språkassistenler. Påinitiativ av bedrevs i elt projekt , i vilkel en friare resursanvändning ingick. Denna skulle bidralill att öka personalens och elevernas inflytande på och ansvar förverksamheten i skolan. Ibeslut meddelade regeringen vissa föreskrifter för försöksverksamhelen.En inskränkning i friheten att använda olika förstärkningsresurser utgjorde härvidföreskriften att "resurser som enligt gällande beslämmelseranvänls för undervisningsändamål skall även under försöksverksamheten användasför lärarledd undervisning". I huvudsak har stöd- och ttf-resursernaanvänls. Som exempel på användningsområden kan nämnas ferieläsning,klassdelning, utökning av frivillig undervisning samt röst- och talvård. Inomförsöksverksamhelen med särskild samordnad gymnasieskola, B-form (SSG-B) medgerdet elevbaserade resurslilldelningssystemet en fri användning av tillgängligaresurser. Resurser i ämnen med 21 veckotimmars undervisningsskyldighetberäknas där enligt en schablon. För vaije årskurs ges en grundresurs samt enlilläggsresurs som är beroende av elevantalet. Resurserna för de olikaårskurserna summeras, och summan ulgör den totala resurs skolan disponerar förvisst läsår. Den kan användas tämligen fritt men endasi för undervisning i s.k.21-timmarsämnen. Viss del av resursen kan sparas från etl läsår till ett annat.I timplanerna för SSG-B anges elevernas limtal i de olika ämnena. I de falltotalresursen inte räcker till lärarledd undervisning får eleverna bedrivasjälvstudier. 1981/82:14 58 Resursberäkningssystemel har på de olika SSG-B-enheternainom den jämförelsevis begränsade ramen medfört en lokal frihet att sätta intillgängliga resurser där de anses behövas bäst. Man har t. ex. i en skola påandra ämnens bekostnad förstärkt lärarinsatserna i fysik, som allmänt ansettsha fått en besvärlig undervisningssituation i SSG-B. I orienteringskursen Studievägar och arbetsliv (den sk.SA-kursen) utgör ämnet sludie- och yrkesorientering ett blockämne med friresursanvändning. Kursen, som omfattar , hade före tillkomsten avintro-duktionsprogram för ulbildning en slor betydelse som elt inslrumenl ikommunens uppföljning av de 16-18-åringar som är obestämda i sitt studie-och/eller yrkesval. Detta underlättas av att statsbidrag lill ämnel sludie-och yrksorientering utgår enligt den s.k. ttf-paragrafen (9§ förordningen1966:115, ändrad 1977:490, om slatsbidrag till driftkostnader för viss kommunalutbildning), om ämnet handhas av annan än lärare. Genom all ttf-paragrafen är tillämplig blir timtalet iSA-kursen en beräkningsgrund för etl statsbidrag som kan användas för attersätta olika typer av personal och verksamhet. Timtalet ger den resursmässigaramen, liksom ämnet studie- och yrkesorientering utgör ramen för en verksamhetmed skiftande innehåll. Detta ger möjlighet atl möta individuella behov och gerkommunerna största möjliga handlingsfrihet. Introduktionskurs och kompletterande sommarkurs förinvandrarungdom har ramtimplaner som medger slora variationer i ämnet svenskaoch i de valfria kompletteringsämnena. För att individuella anpassningar skallkunna göras i de mycket heterogena klasserna har en förstärkningsresursmedgivils, uttryckt i lärarveckotimmar. Den utgörs av differensen mellanantalet elevveckolimmar och högsta medgivna antal lärarveckotimmar (46). Ingacentralt utfärdade bestämmelser om användningen av denna resurs finns. Vid gymnasieskolan i bedrivs försöksverksamhet medändrad gymiiasieskolorganisalion, innebärande bl.a. samläsning i årskurs 1 mellanSo-, E-, H- och S-linjerna. Vid denna integration frigörs timresurser förallmän kurs i engelska och B-språk som får utnyttjas fritt i skolan. ingår också bland de fem kommuner som i beslut1979-03-15 medgivits försök med fri resursanvändning. Övriga kommuner som nuingår i försöket är , , (gymnasium) ochStrömsund. Slagneliusskolan i prövar också enligt särskilt beslut enfriare resursanvändning. På en av försöksorlerna har prövats möjligheterna altunder längre eller bilda mindre undervisningsgrupper. Fastareservlärare har anställts för kortfidsvikariat. På en annan skola harresurserna använts lill behovsgruppering i engelska och matematik samt en s.k. preparandvecka för blivande elever. En flexibel elevgruppering med bl.a.storgrupper för vissa uppgifter har frigjort ytterligare resurser. 1981/82:14 59 Förförsöksskolorna gäller allmänt att vissa resurser använts försill urspmngliga syfle, t.ex. gruppdelningar för laborationer, sludietekniskaövningar och frivillig undervisning. Ttf- och stödresursen, som inte utnyttjatsfullt ul, har kunnat användas helt. Enfriare resursanvändning innebär att en resurs kan utnyttjas på annal sätt ändet ursprungligen avsedda. Efter en schablon beräknas i stället den resurs somsedan får användas fritt efler lokall bestämmande. Generelltkan en friare resursanvändning för varje ämne eller aktivitet som hillills haftspecialdestinerade resurser medföra atl dessa minskas, förblir oförändradeeller ökas. Detär naturligt atl företrädare för enskilda ämnen kan känna oro inför en friareresursanvändning. Speciellt kan detta gälla i de fall lärare upplever ettslarkl behov av att behålla en för visst ämne eller aktivitet specialdestineradresurs för att kunna bedriva undervisningen utan standardsänkning.