prop · G503150 · 1981-12-31 00:00:00 — Hushållensnegativa netto mellan inkomster från räntor och utdelningar m.m. och motsvararutgifter försämrades 1981 med ytterligare . Prognoserna för 1982utgår från alt diskontot förbhr oförändrat - och att hushållens upplåningblir återhållsam. Det genomsnittligt sett lägre ränteläget 1982 leder då tillatt räntenettot förbättras något. Ovan redovisade prognoser för utvecklingen 1981-1982resulterar sammantagna i en ökning av hushållens disponibla inkomster ilöpande priser med 6,. Eftersom prisuppgången enligt implicitprisindex harskattats till 9,sjunker inkomsterna i reala termer med 2,. Utvecklingen av de olika posterna i den realt disponiblainkomsten efter det att skatteinbetalningarna dragits från resp. inkomstslagredovisas i tabell 6:5. Det bör understrykas att de statistiskabristfälligheterna och de principiella svårigheterna i kalkylerna gör atlredovisningen i tabell 6:5 endasl ger en grov indikation på den realautvecklingen för olika inkomsttyper efter skatt och på inkomstposternasrelativa betydelse för den totala ökningen av realinkomsten. ' Begränsningen av reseavdraget förutsätts inte påverkapreliminärskatteinbetal- I Konjunkturläget (Reviderad nationalbudgetför 1981) kommenteras beräkningama närmare i en exkurs i kapitel 6, avsnitt 6.3. Prop.1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Tabell 6:5 Realinkomstutveckling efter skatt 1979-1982 Förändring i realinkom: Bidrag till disponibelinkomstut- . -4,5 -1,8 -6,4 -0,4 -0,3 Räntor och utdelningar, netto' -20,0 -11,0 -0,3 -0,2 -1,0 -0,2 -3,1 -0,1 -0,1 Övriga inkomstöverföringar, netto -2,2 -4,5 -0,1 -0,2 \ +2 + i + A + 5 + 6 -2,6 -1,3 -2,5 -10,4 -1,0 -0,4 Disponibel inkomst (7 4- 8) -2,5 -1,7 -2,5 ' Räntor och utdelningar har i tabellen inte korrigeratsför den faktiska skattebelastningen. - Sjukpenning och föräldrapenning,utbetalningar frän arbetslöshets- och arbetsskadeförsäkring och lönegarantifondsamt vissa bidrag i samband med arbetsmarknadsutbildning. Källor:Konjunkturinsfitulet, och stafisfiska centralbyrån. Reallönesumman beräknas 1981 ha sjunkit före skatt ochskatteuttaget (inkl. slutskattereglering) kalkyleras ha sjunkit ungefär likamyckel så att reallönen efter skatt minskade med . Tillväxten i driftsöverskolten 1981 beror på atlB-skatteinbelalningarna (inkl. slutskattereglering) realt sett sjönk mer änenskilda företagares inkomster och det tillräknade driftsöverskottet frånegnahem. Pensionsinkomsterna efter skatt beräknas ha ökal realt med 2 3/,knappt hälften så mycket som året innan. Om de gamla reglerna för basbeloppetfortfarande gällt, skulle ökningen uppgått lill ca 3 1/. Utbetalningarna avövriga sociala förmåner sjönk 1981 i fasta priser räknat. resulterar prognoserna över reallönesumman i enminskning med före skatt. Nedgången förstärks ytterligare genom attsumman av preliminär A-skatt och slutskattereglering beräknas sjunka mindre änlönesumman. Efter skatt kalkyleras reallönesumman minska med 4 1/2%.Pensionsinkomsterna väntas minska realt, både före och efter del atl skattendragits, med en procent. Hade basbeloppet fastställts enligt de regler somgällde , skulle pensionsinkomsterna ha ökat knappt I 1/'efter skatt. Övriga beskattade förmåner beräknas öka något realt efter skatt. ' Systemändringama slår speciellt pä 1982. För januari1983 innebär nu aktuella prisprognoser att basbeloppet ökar 7,(till 19200kr.). Skulle kompensationen ha utgått enligt höjningen av konsumentprisindexskulle basbeloppet höjas med 8,(. 1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 116 De icke beskattade inkomstöveiföringarna lill hushållen -t. ex. barn-och studiebidrag, socialhjälp samt skadeförsäkringsutfall - fömtsesminska . Hushållens inbetalningar av egenavgifler till socialförsäkringen,värdavgifter till kommunerna, skadeförsäkringspremier m.m. beräknas för 1982bli lika stora realt sett som 1981. Nettot mellan nämnda inkomstöverföringartill och från hushållen skulle därmed sjunka ca 4 1/. Driftsöverskoltenskattas 1982 öka något på gmnd av att det tillräknade driftsöverskottet frånegnahem förväntas stiga betydligt mer än implicitprisindex. En positiv tillväxtvisar också det för hushållen negativa nettot av räntor och utdelningar, somberäknas minska ca 500 milj. kr. Som framhållits i not 2till tabell 6:5 har denna post inte korrigerats för den faktiskaskattebelastningen. Tabell 6:5 visar också atl 1981 var det endastpensionsinkomsterna som gav etl påtagligt positivt bidrag till realinkomsten.Driftsöverskolten synes också ha givit ell visst positivt bidrag, vilketemellertid mer än uppväges av del negativa bidraget från tilläggsposlen. Såväl1981 som 1982 är det realvärdeminskningen av lönesumman som svarar för denstora nedgången i realinkomsten. lill stegkonsumentprisindex (KPI) med 9,enligl långlidsindex' (9,enligtkortlidsindex). Detta var en belydligt lägre ökningstakt än dåprisökningen uppgick till 13,. Nettoprisindex som visarkonsumentprisutvecklingen med avdrag för indirekta skatter och tillägg försubventioner steg med 11,. Prisökningen 1981 mätt enligl KPI exkl.bränsle, bensin och kokgas (avlalsindex) uppgick till 9,för atlsedan sjunka till , vilket varlägre än det pristak på 9,som satts i LO-S AF avtalet. Om prislakel hade överskridits skulle prisulvecklingsgarantin i avtalet ha ufiösts. Om inle statsmakterna vidtagit en diskonlosänkning () och en momssänkning (19 till 17,) så hade - enligt en mekanisk omräkning - prisökningen enligl avlalsindex uppgått till 9,och . Prisutvecklingen blevnågot lägre än vad förutsäg i PNB-82. Det svaga eflerfrågelägeltidigare fillsammans med prissloppet synes ' Längtidsindex utgör den ärslänk som ingår i denofficiella och där inverkar pä indexutslagen för sådana perioder somöverskrider minst ett årsskifte. I pressmeddelanden från SCB brukar emellertidutvecklingen av KPI för senaste 12-månadersperiod anges med avräkning avförekommande differens mellan kort- och långtidsindex för december. Detta hade inneburit att engångsbelopp på totalt 51 kr.betalas ut till de löntagare som omfattas av detta avtal. De hade dessutomerhållit ett extra lönepåslag löner med i genomsnitt 0,(ca 40kr./månad). Prop.1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Tabell 6:6 Konsumentprisindex december 1980december 1981 Övriga icke varaktiga varor Källor: och . ha medfört att den höjning av imporlpriserna som följde avden svenska kronans devalvering inte slog igenom i konsumentprisernasä snabbt som då antogs. Devalveringen beräknas höja KPI med 2,under loppetav . synes endasl ungefär en procentenhet ha slagit igenom ikonsumentpriserna. I tabell 6:6 redovisas prisutvecklingen för delgmpper ikonsumentprisindex. Livsmedel är den grupp som givit det största bidraget lillden totala ökningen av KPI , , vilket motsvarar enprisökning på . P.g.a. minskade subventioner har prisuppgången påbaslivsmedel (mjölk, kött, ost, bröd etc.) varit betydligt högre än för övrigalivmedel, eller . Av bostadspostens bidrag på kanungefär lika stor del hänföras lill flerbostadshusen som till egnahemmen.Liksom är det gruppen bränsle och bensin som ökat mest i pris,knappl . Tabell 6:7 Konsumentprisförändringen 19751982 uppdelad påkomponenter ella uppgång, totalt därav hänförs till: ändring i indirekta skatter -0,8 automatiska effekter av indi- ändring i diverse taxor irendavvikelse i prisema på -0,3 -0,1 -0,2 -0,3 1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 118 I tabell 6:7 redovisas prisökningarna 1981 liksom denprognoserade ökningen med uppdelning på olika komponenters betydelseför förändringarna i konsumentprisindex. i huvudsak lönekostnadernasgenomslag inom de från internationell konkurrens skyddade näringsgrenarna harbidragit , vilket är ca en procentenhet lägre ängenomsnittet under 1970-lalet. De internafionellt bestämda priserna - vilka ikalkylerna förutsätts i huvudsak följa importprisernas ulveckling - beräknasha bidragit lill konsumenlprisökningen . Om deimportprisökningar som framgått av utrikes-handelsslalistiken omgående slagitigenom lill fullo i konsumentpriserna så hade detta bidrag varit nästan enprocentenhet slörre. 1 föreliggande prognos har antagils atl dettaöverskjutande bidrag slår igenom i KPI först . Atl bidraget fränändring i indirekta skatter blev negativt beror på sänkningen avmervärdesskatten , vilken beräknas ha sänkt prisnivån med 1,0%.Jordbmksprisernas exceptionellt höga bidrag på beror delvispå atl subventionerna av jordbruksprodukter minskats med totalt 550 milj. kr.Tidigare år har man successivt ökal dessa subventioner år för år, vilket hållitnere jordbmksprisernas genomslag i KPI. Årsgenomsnittet för KPI 1981 låg 12,över genomsnittetför 1980 (tabell 6:8). Beräkningarna av implicitprisindex för den privatakonsumtionen enligl nationalräkenskaperna visar på en någol lägre ökningstakt,11,. 1982 harkonsumentprisindex stigit 3,. Molsvarande period 1981 var uppgången 4,3%.Jordbruksavtalet jämte den fortsatta nedtrappningen av livsmedelssubventiönernamed 500 milj. kr. beräknas ha dragil upp totalindex med drygt 0,5procentenheter. exkl. bränsle och lyse har bidragit med 1,0procentenheter varav 0,8 faller på flerbostadshusen. Den totala prisökningenmellan febru- Tabell 6:8 Konsumentprisernas uppgång, årsgenomsnitt1979-1982 Konsumentprisemas uppgång, totalt -0,3 Tabellen är härjedd ur tabell 6:7. Automatiskaeffekter av indirekta värdeskatter har förts till "Ändring avinternafionella priser" resp. "Övriga kostnadsfaktorer".Ändrade livsmedelssubventioner har sammanförts med ändrade indirekta skatter. Itabell 6:7 ingår ändrade livsmedelssubvenlioner i "Ändring av jordbrukspriser". Prop.1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 119 ari1981 och febmari 1982 var - enligl den officiella konsumentprisindexen - 9,. Bedömningenav prisutvecklingen har utgått från nu aktuella prognoser förimportpriser, arbetskraftskostnader samt beslutade höjningar av indirektaskatter och innefattar sålunda beräkningar av hur dessa faktorer kan väntaspåverka prisutvecklingen. Prognoserna förutsätter oförändrat diskonto och ihuvudsak oförändrade växelkurser. Med ulgångspunkt från den lönekalkyl somgjorts har arbetsgivarnas koslnader i genomsnitt för samtligaanställda antagits stiga med 6,1981 1982. Lönekostnadernas genomslag iprisema inom de för internationell konkurrens skyddade områdena (exkl.bostäder och jordbruk) har antagits få ett med hänsyn till kostnadsutvecklingenIrendmässigt värde. De priskomponenter som innefattas i restfaktorn väntasunder dessa förutsättningar påverka konsumentprisindex med 1,4 procentenheter.Delta skulle bli del lägsta bidrag denna faktor gett ,vilket återspeglar den relativt låga ökningen av arbetskraftskostnaderna för1982. Iprognosen för de internationellt bestämda priserna har förutsatts en sänkningav importpriserna på råolja och petroleumprodukter, med mellan fjärdekvartalet 1981 och fjärde kvartalet 1982. För övriga importvaror väntaspriserna stiga något mindre än , . En trolig eftersläpningi importprisernas genomslag lill konsumenlprisnivån i anslutning tilldevalveringen har föranlett en uppjustering med en procentenhet av deninternationella prisfaklorn . Faktorn skulle under dessa fömtsätlningarbidra till en ökning av KPI . Iprognosen över bosladspriserna har förutsatts atl kallhyrorna i flerbostadshusökar med i genomsnitt under loppet av året. pä gmnd av diskontosänkningen öka med endast ca 1,. Delta skulleinnebära ett KPI-tillskoll från bosladsposten . Prisutvecklingenför de inhemska jordbruksprodukterna väntas bli något lägre än 1981.Produklionsmedelsprisindex (PM-index) som visar prisutvecklingen förjordbmkels inköpta produktionsmedel väntas p.g. a. minskade räntekostnader ocholjekostnader endasl stiga med oktober 1981april 1982. Deprishöjningar som jordbrukel får la ut kan under sådanaförhållanden uppskattas till elt årsbelopp pä ungefär 800 milj. kr. och ge eltKPI-tillskoll pä . Tillsammans med bidraget från januariskulle jordbruksprisernas KPl-bidrag stanna vid (exkl. moms)trots den minskade subventioneringen. Totaltsett innebär dessa beräkningar en ökning av KPI med 7,från december 1981lill . Årsgenomsnittet beräknas ligga 8,över genomsnittet 1981.Implicitprisindex för total privat konsumtion beräknas fä en betydligt högreökning', 9,. 'Den stora skillnaden mellan implicitprisindex och konsumentprisindex förklarasfrämst av olika beräkningsprinciper för egnahemsposten. Prop.1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 120 Prisutvecklingen mätt enligl avlalsindex (se tablå)beräknas öka något mer än KPI - 8,() - eftersomprisökningarna på bränsle och bensin fömtses bli mindre än genomsnittet förövriga varor och tjänster som ingår i KPI. Om prisutvecklingen enligtavtalsindex följer mönstret som anges i tablån skulle prisulvecklingsgarantinutlösas . skulle därvid betalas ut förseptember, för och . Totaltsett skulle engångsbelopp på . belalas ut och dessutom skulle 1983 årslöner höjas med 1,. Avtalsindex utveckling () 19811982 (Prognos fr. o. m. ) JFMAMJJA S O N D 1981 2,3 4,2 4,8 5,6 6,1 6,3 7,0 7,5 8,4 8,8 9,3 8,5 1982 2,6 4,2 4,4 5,0 5,4 5,6 6,4 6,7 7,1* 7,5** 7,8** 8,0*** Avtalsindex (ATI) anger den prisutveckling som ligger tillgrund för prisutveck-lingsgaranfin i . ATI anger prisutvecklingenav konsumentprisindex (med långtidsindex december föregående år som bas) exkl.varorna eldningsolja, fjärrvärme, bensin och kokgas (dessa varor hade en viktav 7,i KPI 1981 och 7,i KPI 1982). Om prisutvecklingen enligt ATIöverstigit 9,skulle prisutvecklingsgarantin ha ufiösts. 1982 skall ATIöversliga 6,för att prisutveckhngs-garantin skall utlösas. Det börobser/eras att avtalsindex inte är något officiellt indextal, utan att detta ärkonjunkturinstitutets tolkning av hur avtalsindex skall beräknas. D = korttidsindex för december * = . i engångsbelopp** = . i engångsbelopp *** = . Basbeloppet som beror på prisutvecklingen t.o.m.november 1982 mätt enligl basbeloppsindex (KPIexkl. ändringar av energipriser, indirekta skatter och subventioner) skulleenligt dessa beräkningar uppgå till . Om KPI skullebestämma basbeloppet för 1983 skulle detta bli . högre,eller . 6.5 Den privata konsumtionen Den privata konsumtionen beräknas ha fallit med 0,ivolym 1981. Konsumtionsnedgången blev därmed mindre än vadsom fömtsågs i PNB-82. Del huvudsakliga skälet härtill står att finna i denovänlat positiva konsumtionsutvecklingen fjärde kvartalet 1981. Eftersomdisponibelinkomsten realt sett sjönk 1980-1981 minskade sparandetpåtagligt och sparkvoten föll till 4,(se diagram 6:1). lill sjönkhushållens reala disponibelinkomsl relativt kraftigt och betydligt mer än denprivata konsumtionen vilken endast minskade I 1/. sänkteshushällens köpkraft av såväl ökade indirekta skatter och minskade livsme- Prop.1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Tabell 6:9 Hushållens konsumtionsutveckling -1,7 -1,6 -16,3 -11,0 -1,9 -1,5 1.2 Delvis varaktiga varor 1.3 Icke varaktiga varor -2,6 -3,2 -1,5 -0,7 -3,9 -0,6 -1,7 Källor: och statisfiska centralbyrån. delssubventioner som ökad räntebörda. Från första tillandra noterades en uppgång i såväl disponibelinkomst som privatkonsumtion. För konsumtionens del blev ökningen ca 1/. Det förhållandevisgynnsamma utfallet, realt sett, av andra halvårets disponibelinkomsl fårdelvis återföras på den momssänkning som genomfördes . Diagram 6:3 Hushållens disponibla inkomster ochkonsumtionsutgifter Miljarder kr., priser. 1973 1974 1975 1976 1977 1978 1979 1980 1981 1982 Källor: ochstatistiska centralbyrån. Prop.1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 122 Mellan1980 och 1981 minskade de sammanlagda vaminköpen med 1,. Livsmedel, vilka harstigit mycket i pris , har fått vidkännas den störstavolymminskninger. De varaktiga varornas andel av hushållens totala konsumtionhar fortsatt minska trols en mycket måttfull prisutveckling. Den mest positivautvecklingen står precis som att finna inom gruppen delvis varaktigavaror, dvs. kläder, skor och textilier m. m. Vadbeträffar tjänstekonsumtionen märks en klart avtagande ökningstakt för gmppenövriga tjänster medan bostadskonsumlionens uppgång var fortsatt stabil. Totaltökade Ijänstekonsumtionen 1,mellan helåren 1980 och 1981. Hushållensköpkraft förutses falla med 2,1981-1982. Konsumtionen var påfallande högunder fjärde kvartalet 1981 och även under innevarande års första månader tyckskonsumfionen ha hållils väl uppe. Det förefaller under dessa omständighelertroligt att hushållens konsumtion faller relativt måttligt mellan helåren 1981och 1982. Här har valts all räkna med en nedgång om . En svag nedgång hardärvid antagits ske såväl mellan och första halvåret 1982som mellan de båda halvåren 1982. Sparkvoten som föll 1980-1981skulle i sä fall sjunka ytteriigare I 1/, till 3 1/, mellan1981 och 1982. avtalsberäkningar avses här en sammanställning av inominstitutet kalkylerade procentuella löneökningar enligt avtal.' Sädanaavlalskalkyler har institutet gjort under en följd av år dock ulan atlpresentera materialet i mer utförlig form. I första hand har dessa uppgifteranvänts i lönesummeberäkningar och avtalen har därför i möjligasle mångmpperats och samman vägts till de 15 sektorer (se tablå I) somingår i nafionalräkenskapernas lönesummekalkyler. Svårigheterna med att översältaavtalsuppgörelserna lill NR:s indelning är härvid betydande och till en vissdel har de omfördelningar som behövt göras fått bli relativt schematiska.Avtalskalkylema används bl. a. som grund vid lönesummans uppdelning på avtal,löneglidning samt sysselsättning. kalkyler användsvidare i betydande utsträckning av nationalräkenskaperna i de kvartalsvisalönesummeberäkningar som speciellt avser de avtalsområ- 'Med avtalsmässig löneökning förstås löneökningar enligt sådant avtal somträffas mellan partema på resp. avtalsområde. På LO-SAF-sidan innebär detta altden avtalsmässiga löneökningen inkluderat den s. k. förbundslöneglidningen.Däremot kommer eventuella avvikelser från förbundsuppgörelsema vid de lokalaförhand-lingama att räknas som löneglidning. Prop.1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 123 Indelningsom används i de kvartalsvisa lönesummeberäkningarna 71./.711 Hotell plus restaurang Bank plus försäkring Privat samfärdsel 72-711 Del av 9 Del av 9 Del av 9 Kommun (lärare med statligt avtal plus anställda med kommunalt Någonexakt avgränsning av avtalen i enlighet med ovanslående indelning är ej möjligall nä. De i beräkningarna använda värdena för avtalen är följaktligenapproximativa. denför vilka del inle finns någon statistik över utbetald lönesumma. För dessaområden byggs lönesumman upp med hjälp av statistik över sysselsättning,avtalsuppgifter samt anlaganden om löneglidningen. Om avtalsuppgörelserna ärkända vid prognosfillfället kan i huvudsak samma metod tillämpas vidlönesummeprognoserna. I detta fall görs dock kalkyler på mer aggregerad nivå. Ettannat viktigt användningsområde för avtalsberäkningarna i den systemafiskaavtalsredovisningen är KI:s lönekostnadskalkyler. Helårsstafi-sfik över kostnadför avtal och löneglidning för samtliga löntagare resp. för industriarbetarepubliceras regelmässigt i kapitlet rörande de enskilda konsumentemas ekonomi.Vidare fär Kl ofta förfrågningar från förelag, organisationer och enskildapersoner om lönekostnadsutvecklingen. I allmänhet efterfrågas då totalakostnaden inkl. löneglidningen och sociala avgifter. Vadgäller själva datainsamlingen så sker den i huvudsak direkl från de privataarbetsmarknadsorganisationerna, samt landstings- ochkommunförbunden. I några fall utgörs informationsunderlaget av officiellstatistik l.ex. den månatliga statistiken över sysselsättning och löner förarbetare inom industrin inkl. de särskilda undersökningarna över retroaktivalöneutbetalningar. Tillgängliga uppgifter om avlalsul-fallen omgmpperas, somfidigare nämnts, till de områden som används i lönesummeberäkningarna ochfördelas pä lidsperioder (kvartal och helår). I princip eftersträvas attutbetalningar av lön enligt nya avtal, av retroaktiv 1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget lönoch av engångsbelopp i förekommande fall redovisas inle blott eftergiltighetstid utan såvitt möjligt även med hänsyn lill den faktiska tiden förutbetalningarna i syfte atl belysa såväl kostnads- som inkomstutvecklingen. avtalskomponenler är beroende av löneglidningen och prisutvecklingen.Utfallna förtjänst-, löne- och prisutvecklingsgarantier måste därför iförekommande fall i en första omgång beräknas på basis av prognoser överlöneglidning och prisutveckling, för att sedan revideras när faktiska uppgifterkommer. Dessa revideringar, liksom revideringar på grund av de förbundsvisaavtalen i vissa fall blir klara med tämligen slor eftersläpning, innebär altdet "definitiva avlalsutfallet" ibland blir klart med förhållandevisslor fördröjning. Institutetsavtalsberäkningar utförs primärt särskilda kvartal. Beräkningarnaavser i första hand procentuell förändring jämfört med motsvarande kvartalföregående år. Avtalslöneökningar fördelas på höjningar enligl tidigare årsavtal (s.k. överhäng) och enligt årets avtal med särredovisning av retroaktivautbetalningar och engångsbelopp. Redovisningar härav för helår gesregelmässigt i kapitlet om hushållens ekonomi i Konjunkturläget. Treårsavtal , 1972, 1973 1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget Tabell 1Löntagarnas erhållna avtalsmässiga' löneökning kalenderåren 1971- ' De år engångsbelopp förekommer är dessa inräknade i denavtalsmässiga löneökningen. Inkl. femte semesterveckan. Procentuell förändring mellan kalenderår -0,1 -0,6 12,1" -0,7 10,7" -1,2 9,9" 10,4" 6,1' -0,2 ' Uppgifterna är hämtade från lönesummeberäkningama ochfår därmed betraktas som förhållandevis osäkra. Summa avtal och löneglidning iindexform multiplicerad med de sociala kostnaderna i indexform. ' Inkl. engångsbeloppsom ej ingår i SCB:s förtjänststatistik. " Inkl. effekten av införandet avden femte semesterveckan. Källor: och stafistiskacentralbyrån. 1981/82:150 Bilaga1.1 Reviderad nationalbudget 126 7.1Sammanfattning av investeringsutvecklingen samt prognos Defasta bruttoinvesteringarnas andel av bruttonationalprodukten (investeringskvoten)låg under 1974-1977 på en stabil nivå på . 1978 sjönk investeringskvolentill , en för efterkrigstiden rekordlåg nivå. En viss återhämtning skeddesedan till 1980 genom ökande investeringar i näringslivel och en litenuppgång i de offentliga myndigheternas investeringar. Därefter beräknasinvesteringarna ånyo ha fallit 1981. Den totala nedgången beräknas till 5,7 %och var ungefär lika slor för byggnads-som för maskininvesleringar. Frånräknasde starkt varierande investeringarna i handelsflottan blir dock minskningenslörre för byggnader än för maskiner. Byggkonjunkturen försvagades kraftigtunder och nedgången i byggnadsverksamheten omfattar ocksä bostadssektorn.Påbörjandet av nya lägenheter beräknas ha fallit ytteriigare från omkring50000 1980 till 44000 1981. Investeringarnainom näringslivet exkl. bostäder beräknas 1981 ha minskat med 6,, med enstarkare nedgång på byggnadssidan än pä maskinsidan. Den främst frånhemmamarknaden vikande efterfrågan har starkt försvagat industrikonjunkturenoch industriinvesteringarna minskade med 8,Investeringarna inom handeln, somgick ned kraftigt , förblev ungefär oförändrade 1981. Deoffentliga myndigheternas investeringar beräknas sammanlaget ha minskat med ca4%. Nedgången är hell hänföriig till de statliga myndighetema medan dekommunala investeringarna synes ha legat kvar nivå. Prognosenför innevarande år anger en fortsalt nedgång i investeringsaktiviteten.Sammanlagt beräknas investeringarna falla med 3,1981-1982. Då enökning av BNP förutses innebär kalkylerna att investeringskvoten sänks till enny bottennivå på något . Viden uppdelning på byggnader och maskiner totalt är del byggnadsinvesteringarnasom svarar för hela nedgången. Den kraftiga försvagningen av byggkonjunkturenväntas fortsätta och i konjunkturbarometern uppgav praktiskttaget samtliga företag inom byggbranschen att efterfrågan var det främstahindret för en ökning av produktionen. avspeglas i prognosen förbostadsbyggandet.