prop · G50370 · 1981-12-31 00:00:00 — Det tidigare exemplet ger då att om företaget lyckas blirdet statliga stödet , om ej . Detta medför också att de rent bokföringsmässigaproblem som utredningens förslag skulle innebära, undanröjs och nuvarandepraxis för bokföring av statligt stöd med villkorlig återbetalning kanbibehållas. 3 Utgifter för FoL' i utlandet Enligt nuvarande regler får bidrag och kostnader avseende FoU-arbetei utlandet som sammanlagt överstiger . räknas in i underlaget endastom regeringen medger det. Enligt kommittén synes erfarenheterna fråntillämpningen visa att en motsvarande föreskrift inte fyller något behov i ettframtida system. 1 kommitténs förslag har därför någon motsvarande föreskriftinte tagits in. Kommitténs förslag tillstyrks av RSV, STU ochNäringslivets skattedelegation. RSVs förslag till särskilt forskningsavdrag innehöll intenågon begränsningsregel utan den tillkom på senare stadium avlagstiftningsarbetet. Både enligt det nu gällande systemet och enligt förslagetbetonas att det givetvis ankommer på de företag som yrkar forskningsstöd attvisa att det utgivits bidrag och hafts kostnader med de belopp som yrkas. RSVvill därför instämma med kommittén att någon beloppsmässig begränsning avbidrag till och kostnader för FoU-arbete i utlandet inte kan anses erforderlig. STU anför att bl. a. den (ikade möjligheten att förvärvautländska kunskaper, licenser m. m. medför en avsevärd förbättring av detgenerella FoU-stödet. Den nu gällande bestämmelsen om att kostnader för FoU-arbetei utlandet överstigande . får räknas in i underlaget endast omregeringen medger det har i praktiken knappast inneburit annat än en onödigomgång. Kommitténs förslag att denna dispensregel slopas medför ett förenklandei förfarandet och bör genomföras. Kommitténs förslag att slopa beloppsgrånsen kritiseras av AO,lånsslyrelserna i . samt och län.kammar-rätlen i Slockholm och LO. På sid 70 anförs, beträffande det nuvarande kravet på tillståndfrån regeringen för att kostnader för FoU i utlandet överstigande 250 000kronor skall få inräknas i underlaget, att erfarenheterna från tillämpningenvisar att föreskriften inte skulle fylla något behov i ett framtida system. Detfraingår inte närmare hur dessa erfarenheter förvärvats. 1981/82:70 51 har kunnat iakttas att allt fler internationelltverksamma företag med koncernbolag i flera länder etablerar olikasamarbetsorgan för koncenigemensamma angelägenheter, där forskningsverksamheteni regel intar den dominerande stållniiigen. Kostnaderna för dessa uppgifterfördelas enligt olika mer eller mindre sofistikerade metoder (cost sharing. mellan de samverkande företagen. Ibhind kan forskningenbedrivas av visst eller vissa specialiserade företag. I andra fall liggerforskningen i resp. produktionsföretag. Forskningsresultaten ställs till deandra företagens förfogande mot ersättning av årliga avgifter, royalties. servicefees och dylikt. För att undvika ett alltför komplicerat nätverk av betalningsströmmarkan avgifterna samlas upp i ett företag i egenskap av innehavare av know-how-rättighetereller endast betalningsförmedlare. Det ligger i öppen dag att risken för skatteundandragandeni sådana fall kan vara stor genom att vissa länders koncernföretag påförsoskäligt hög andel av forskningskostnaderna utan att detta kan klarläggas.Svårigheterna att kontrollera underlaget är uppenbara. Det kan för övrigtdiskuteras om faktiska kostnader utgör övre gräns för det belopp som kaiifördelas ut på företagen, eller om det forskande eller know-how-ågande företagethar rått att ta ut marknadsmässig ersättning enligt principen om armslängdsavstånd från varje företag. Ersättningen (service-fee-avgiften) inkluderar oftabåde forskning och utveckling samt andra koncerngemensamma kostnader, vilket ytterligarekomplicerar bilden. Ett problem uppkommer då att vid bidragsberäkningenfastställa hur slor del av en service-fee-avgift eller royalty som avser bidragsgrundandeforskningskostnader. Kostnaderna för forskning i internationellt verksammaföretag uppgår ofta till flera tiotals miljoner kronor- i mycket storakoncerner till hundratals miljoner. Hår kan mycket små relativa förskjutningari grunderna tören cost-sharing-modell åstadkomma variationer i service-fee-avgifterför ett enskilt företag med . Risken för att mindre seriösaföretag kan utnyttja internationell kostnadsfördelning i skatteflyktssyfte måsteanses mycket stor. Om kostnaden dessutom berättigar till ett skattefrittbidrag ökar risken. Det kan framhållas att kontroll av forskningsunderhiget iutländska företag torde kräva långtgående bistånd från dessa företag. Till dessa synpunkter kan läggas att det knappast kan varaett svenskt intresse att stödja forskningsverksamhet i utlandet på detföreslagna sättet, även om utnyttjandet av utländska forskningsresultat kanleda till sysselsättningseffekter och industriellt framåtskridande även inomSverige. Vidare redovisar koniniittén att många industriländer stöder sininhemska forskning på olika sått. Med hänsyn till de uppenbara riskerna för missbruk avreglerna och de stora kraven på kontrollresurser förslaget reser får jag på detbestämdaste avstyrka förslaget i denna del. [ fråga om FoU-ersättningar till utlandet pekardepartementschefen bl. a. på kontrollproblemen i direktiven och anför:"Det år under alla omständigheter angeläget att reglerna utformas så attmissbruk förhindras t. ex. just i samband rned utlandsbetalningarna.Kontrollproblemen bör därför ägnas siirskild uppmärksamhet". Utredningenhar helt ignorerat kontrollaspekterna när den föreslår att nuvarande beloppsgränspå . för förvärv av FoU-resultat från utlandet slopas. Det år ettvälbekant förhållande att 1981/82:70 52 betalningar för tjänster av skilda slag som uppges haförvärvats från företag i utlandet, speciellt s. k. lågskatleläiider. utgör ettallt allvarligare skatteflykts- och valutaproblem, som pä allt sått börmotverkas. Den skatteflykt som äger rum i internationella förhållanden rör istor utsträckning kostnader för tjänster som svenskt företag uppger sig ha hafttill utlandet, t. ex. för utnvttjande av patent, varumärken, marknadsföring,forskning eller liknande.' Förslaget öppnar möjligheter till missbruk i stor skalaoch motsätter sig bestämt att det genomförs. En relativt snävbeloppsspärr bör behållas för FoU-ersättningar till utlandet. Länsstyrelsenvill i anslutning härtill anmärka att förslaget kan få till följd att FoU-verksamhetskårs ned i , dvs. effekter rakt motsatta dem man vill uppnå. Rent principielltär det också t\eksamt om forskningsverksamhet i utlandet bör stödjas i dennaform. Länssiyrelscn i Malniöliiis län: är tveksam till förslaget i denna del. Detår framför allt kontrollfrågan som synes svårlöst. Om man helt släpper bidragoch kostnader till FoU-arbetet i utlandet, innebår detta ett starkt incitamentför företag att förlägga forskning utomlands. I vissa s. k. "lågskattelånder"år det praktiskt omöjligt att kontrollera om det finns ett sambandmellan det utländska och det svenska företaget. Man kan även ifrågasätta om detkan vara ett svenskt intresse att lämna bidrag till obegränsad forskningsverksamheti utlandet. Lånsstyrelsen anser därför att den gamla regeln bör stå kvar. vilkeninnebär att FoU-arbete i utlandet överstigande . får inräknas iunderlaget endast om regeringen medger detta. I detta sammanhang vill kammarrätten erinra om att enligt direktivenkontrollproblemen vid betalningar för forsknings- och utvecklingsarbete tillutlandet hör ägnas sårskild uppmåiksamhet. Kommittén har funnit att några särskildaregler härutinnan inte år påkallade med hänsvn till att erfarenheterna fråntillämpningen av de provisoriska bestämmelserna svnes ge vid handen att någotbehov av sådana regler inte föreligger. Kammanåtten sätter i fråga om vadkommittén har åberopat i denna del utgör tillräcklig grund för att helt avståfrån särskilda kontrollregler när beloppsmässigt mer betydande betalningar förforsknings- och utvecklingsarbete går till utlandet. Det kan ju förhålla sig såatt den nuvarande spärregeln har gett effekt genom sin blotta existens. Vidarebör beaktas att kontrollfrågan torde bli mera betydelsefull om en övergång skertill ett bidrags- i stället för ett avdragssystem. Problemet bör ägnasuppmärksamhet under den fortsatta behandlingen av lagstiftningsärendet. i anser att utgifter för FoUi utlandet över huvud taget inte skall omfattas av stimulansen. Kommittén föreslår att bidrag till och kostnader för FoU-arbetei utlandet skall i sin helhet få inräknas i underlaget och att nuvarandebegränsning till . således tas bort. Enligt kommitténs mening talarerfarenheterna från forskningsavdraget för en sådan ändring. Någon som helstredovisning av de kontrolltekniska erfarenheterna av forskningsavdraget haremellertid inte lämnats. Såvitt länsstvrelsen kan finna har kommittén hår intebeaktat 1981/82:70 53 direktiven, där det sägs att effekterna av nu gällandebestämmelser skall undersökas. Hade en sådan undersökning företagits tordelånsstyrelsen utifrån sina erfarenheter vid arbetet i främst de s. k. mellankommunalataxeringsnämnderna kunnat redovisa exempel på att möjligheterna till kontrollpå den här punkten är ytterst små. Hur skall man t. ex. i ett internationelltverksamt företag kunna kontrollera om uppgivna kostnader för inköpt FoU frånett utländskt koncernbolag verkligen avser sådana kostnader? Någon tillgångtill det utländska företagets räkenskaper har man inte. Andra gemensammakostnader kan mycket väl ha lagts in i beloppet. Vidare kan det råda delademeningar om prissättningen på FoU-inköpet. Förutom motivet att rent allmäntsöka föra ut vinster till utlandet skulle, om förslaget genomfördes,ytterligare ett skål finnas att debitera det svenska företaget höga kostnader.En sådan lucka i lagstiftningen får inte finnas. avstyrkerförslaget att kostnader för förvärv av FoU i utlandet skall få inräknas iunderlaget. 12.4 Vissa övriga frågor rörande bestämningen av deexterna utgifterna Det är inte helt klart huruvida enligt nuvarande regler royaltyersåttningarär avdragspåverkande transaktioner eller om med förvärv resp. avyttring avforskningsresultat skall avses överlåtelse av själva rättigheten som sådan.Detta bör entydigt slås fast i den nya lagstiftningen. Föreningen vill understryka vad utredningen framhåller påsid. 58, att förvärv av FoU-resultat, bl. a. från konsultföretag, måstejämställas med den i företagen internt bedrivna FoU-verksamheten. Helst börfullständig neutralitet råda mellan de båda formerna. Vid köp av FoU-insatsenfrån ett konsultföretag bör helt naturligt hela kostnaden bli bidragsgrundandeoch arvode och ersättningar till konsultföretagen bör sålunda inräknas i vadsom i författningsförslagets 4 § betecknas såsom ""kostnader för förvärvav resultat av sådant (forsknings- och utvecklingsarbete) arbete". Förtydlighetens skull borde lämpligen i anvisningarna till det nu citeradeavsnittet i den föreslagna författningen anges att härmed bl. a. avses arvodenoch ersättningar till konsultföretag som för uppdragsgivares räkning bedriver FoU-arbete. 13 Maximi- och minimibelopp I det nuvarande systemet finns det inte någon begränsninguppåt av storleken av forskningsavdraget (bortsett från den särskildabestämmelsen rörande FoU i utlandet). Däremot anges ett minsta belopp förunderlaget för basavdrag och ökningsavdrag. Underlaget för resp. avdrag måstesåledes uppgå till . för att avdraget skall medges. Kommittén anser inte att det finns anledning att införa enregel om något högsta stödbelopp. Enligt kommittén bör dock minimibeloppethöjas till . Kommitténs ställningstagande att inte införa någonbestämmelse om högsta stödbelopp har inte mött någon erinran avremissinstanserna. i vill dock peka på att detårliga stödet för 1981/82:70 54 vissa större företag kan komma att röra sig istorleksordningen 10-15 milj. kr. Höjningen av minimibeloppet till . kritiserasav Näringslivels skanedelegaiion, SHIO-Familjeföretagen och . Enligt kommitténs förslag skall stöd utgå endast ombasunderlaget uppgår till . Detta förslag innebär enligt vårmening en allför kraftig skärpning av det nuvarande minimiunderiaget på 5 000kr. Vi förordar att minimibeloppet inte sätts högre än . För att det administrativa förfarandet inte skall belastasmed sniåbelopp föreslås dessutom att det skall finnas en minimiregel knutentill storleken av basunderlaget. I betänkandet föreslås att gränsen bestämstill 2(, en höjning från nuvarande . Vi förordar attminimibeloppet istället sätts till . Ett stort antal mindre ochmedelstora foretag köper FoU-tjänster till kostnader melllan . per år.Enligt organisationens uppfiittiiiiig är det väsentligt att även dessa företagfår del av stimulansen. Även anser att gränsenskall sättas vid . 14 Regler mot obehöriga förfaranden Har ett företag vidtagit åtgärd som kan antas ha kommittill uteslutande eller så gott som uteslutande i syfte att erhållaforskningsstöd eller stöd med högre belopp än som eljest skulle ha utgått ochkan åtgärden anses obehörig skall, enligt kommitténs förslag, stödetfastställas som om åtgärden inte vidtagits. Förslaget har kommenterats av RSV.länsstyrelsen i . AO och kammarrätten i . RSV vill understryka vikten av att kontrollaspektenbeaktas. Det föreslagna systemet medför risker för missbruk från företagenssida i syfte att uppnå ett mera omfattande stöd än vad som annars skulle varamöjligt. Motsvarande synpunkt framfördes av företagsskatteberedningen i sambandmed införandet av det nuvarande systemet. Därvid påpekade beredningen att maninom koncerner och i andra former av intressegemenskap förhållandevis enkeltkan kringgå reglerna i syfte att nä större stimulans än som reglerna avsett.För att förhindra sådana ej avsedda verkningar av bestämmelserna borde enligtberedningen övervägas att införa en tilläggs-föreskrift av innebörd attkoncern- och andra intresseföretag betraktades som en enhet i avdragshånseende. RSV bedömer det som värdefullt att det införs en regel motobehöriga förfaranden som kommittén föreslår. RSV förutsätter därvid att de 1981/82:70 55 situationer som företagsskatteberedningen fästeuppmärksamheten på i samband med lagstiftning skall omfattas avkommitténs förslag. Enligt mening år det nödvändigt att införabestämmelser mot obehöriga förfaranden. Riskerna för missbruk är stora i detföreslagna systemet. Inom koncerner och andra företag, med intressegemenskapfinns möjlighet att kringgå reglerna och uppnå större stöd och stimulans än somavsetts. Förslaget innehåller en regel mot obehöriga förfaranden.Det är troligt att en sådan regel kommer att vara behövlig. Ovan har redovisatsexempel på kringgåendearrangemang. Det torde dock vara lätt att ge skenbartvälmotiverade förklaringar till arrangemangen med hänvisning till företagsekonomiska,konkurrensbetingade och andra omständigheter. Erfarenheterna visar attskattemyndigheterna har mycket svårt att hävda sig mot sådan argumentering.Stora anspråk bör därför ställas på de förklaringar företagen anför för attarrangemangen skall behöva accepteras. Kammarrällen i Slockholm: Den reglering som har upptagits i 10 § i syfte attförebygga obehöriga förfaranden iir oklar till sin innebörd och har inteutvecklats närmare i motiven. Det remedium som har föreslagits torde knappastvara ägnat att effektivt förebygga missbruk. 15 Vissa frågor rörande förfarandet 15,1 Tidsfrist föransökan Det är från processuell synpunkt nödvändigt att företageninte i efterhand ändrar sina yrkanden om forskningsavdrag. Detsanuiin torde iän högre grad galla i ett system med ökningsunderlag baserat påkostnadsutvecklingen . Kommittén föreslåratt ansökan som inkommerunder juni året efter taxeringsåret skall kunna prövas om taxeringsintendenten tillstyrkerden. Eftersom sambandet med inkomsttaxeringen är avklippt saknas enligt minmening anledning att godtaga en så lång ansökansfrist som ett och ett halvt årefter utgången av det räkenskapsår som ansökan avser. bruteträkenskapsår kan tidsfristen bli . En kort ansökansfrist är sårskiltmotiverad av att forskningsstimulansen omfattar ett ökningsunderlag. Om forskningsstödet utformas som ett statsbidrag bör - ienlighet med vad kammarrätten har anfört i det föregående - taxeringsnämndernainte vara beslutsmyiidighet och inte heller den övriga taxeringsorganisationentas i anspråk för handläggningen. Därmed torde anledning saknas att anknytaansökningsförfarandet till deklarationsförfarandet. 1981/82:70 56 Om emellertid kommitténs förslag skulle följas i deiuiadel bör tiden för ansökan om forskningsstöd helt samnianfalla med den tid inomvilken självdeklaration skall avges. Kammarrätten kan nämligen inte finna attdet föreligger några bårande skål för att utsträcka tiden till att gälki hela taxeringsperiodenoch i eii del fall t. o. ni. I fråga om handelsbolag ges särskilda föreskrifter ianvisningarna till 6 S. Lånsstyrelsen i det l;in dar handelsbolaget iirregistrerat skall a\göra vilken taxeringsnämnd som skall pröva ansökan. Mot tleiinaföreskrift bör anmärkas att handelsbolag inte behöver registreras när det rör sigom sådan verksamhet som avses i 1 S bokföringslag. I det provisoriska systemet, i? 5. ställs krav på tillfietlsställaiKleutredning för bedömning av frågan om rätt till avdraget. Denna bestämmelse finnsej med i kommitténs förslag. Den av kommittén föreslagna bestämmelsen för attförhindra missbruk (§ 10) kan sågas vända på bevisbördan. 15.4 Beräkningsunderlaget bör granskas av de fackligaorganisationerna Det anförs i betänkandet oeh även i och att ett forskningsstöd av den föreslagna typen kan bli föremål förmanipulationer från företagens sida. En viss spärr har visserligen inbyggts såtillvidaatt ökningsstödet endast skall avseen varaktig ökning av FoU-insatscrnaöver en tidsrymdav . Det föreslagna utvidgade stödet som speciellt riktar sig till mindreoch medelstora foretag med personal som till sysslar med FoU-arbetekan också i vissa fiill leda til! manipulationer eller skönsmässigauppskattningar som granskiiingsmyndigheterna har svårt att bedöma. TCO föreslårdärför att beräkningsunderlaget för företagen forskningsstöd underställs defackliga organisationerna vid respektive förelag för granskning. Därigenomtorde risken för ett otillbörligt utnyttjande av stödet i väsentligutsträckning minska. ges de fackliga organisationerna insyn i ochmöjligheter till inflytande på företagens FoU-inriktning. Deras granskning avföretagens beräkningsunderlag för erhållande av forskningsstöd skulle förövrigt komplettera deras redan nu lagstadgade skyldighet att godkännaföretagens ansökningar att få använda vissa investeringsfonds- och arbetsmiljöfondsmedel. 15.5 Påföljd för oriktiga uppgifter Kamniarrälien i Slockholm: Frågan om påföljden för oriktiga uppgifter bör undersökasnärmare. Det synes sålunda inte godtagbart att endast hånvisa till den allmännaöversyn av lagstiftningen mot den ekonomiska brottsligheten som pågår inombrottsförebyggande rådet. 1981/82:70 57 15.6 Skattelängd;Instansordningen En särskild fråga är om beslutet om forskningsbidrag skallvara en del av taxeringsnämndens beslut som skall föras in i skattelängd. Häromsågs ingenting i förslaget. Inte heller framgår om beslut angående forskningsbidragi en instans påverkar instansordiiingen för taxeringsbesvär och vice versa.eller helt frikopplade fiån varandra. Kommittén har-- avvikit från taxeringslagens bestämmelser i det hänseendet att man inte föreslagit att 100 S TL skall fånågon motsvarande tillämpning i fråga om forskningsstöd. Vi anser i motsats tillkommittén att en sådan bestämmelse om besvärsrått i särskild ordning ärnödvändig. I annat fiill kan en rad ursäktliga fel. t ex felaktig periodiseringav FoU-utgift. medföra ett omotiverat bortfall av stöd. 15.8 Tidpunkten för utbetalning Tidigaste utbetalningstidpunkt efter beslut av TN har avkommittén angivits till under taxeringsåret. Tidpunkten från det TNskall ha avslutat sitt arbete. (f. n. ) till 15 decemberär avsedd som rådrum för TI att anmäla hinder mot utbetalning. Det torde vara heltuteslutet att TI före skall kunna ta ställning till dessa frågor. Allmännaombudet för mellankommunala mål torde för sin del inte ha någon som helst möjlighetatt få in aktuellt material från TN. Kommittén förutsätter att bidrag skall utbetalas föreutgången av mars månad året efter taxeringsåret. Utbetalas stöd senare skallenligt 9 § utgå ränta från den tidpunkt som har sagts nu och till utgången avden månad då återbetalning sker. Kammarrättenfinner att den ordning som sålunda har föreslagits inte år invändningsfri.Frågan om når beslut kan fattas och utbetalning ske beror bl. a. av när enfullständig ansökan från sökanden ges in. Enligt kommitténs förslag sträckersig ansökningstiden från den tidpunkt då allmän sjiilvdekla-ration skall avliimnastill utgången av februari eller i vissa fall ända till året eftertaxeringsåret. Det kan alltså tänkas att ansökan om stöd ges in efter dentidpunkt från vilken riinta skall riiknas. Denna ordning år inte lämplig.Kammarrätten sätter i fråga om ränta alls böi' utgå på statsbidrag av aktuelltslag. I vart fiill bör riinteaiispråk iiile kunna göras giillande nåransökningen har getts in efter utgången av mars månad året efter taxeringsåret. 1981/82:70 58 Bestämmelsen bör utformas på följande sätt. Beteckningar som används i denna lag har samma innebördsom i kommunalskaiielugen (1928:370) och uixeriiigslagcn (1956:623) om ej annalsägs. RSV anser att paragrafens sista mening - med hiinsyn tilllagförslagets uppbyggnad med lagparagrafer och anvisningstext - bor utgå och istället tas in i anvisningarna. Paragrafens andra mening synes inte helt motsvara vad koinmitténavser skall giilla (jfr vad som föreskrivs i anvisningarna till 5 S). RSV anseratt stvcket kan ges följande lydelse. Ökningsuiiderlaget utgör suniinan av ökningarna avbasunderlagen avseende det senaste beskattningsåret oeh de två nårmastcföregående beskattningsåren (fördclningspcriodcn). för vart och ettbeskattningsår i förhållande till basunderlaget beskattningsåret före. Om detunder fördelningsperioden inträffar alt basunderlagel ett beskattningsårminskar i förhållande lill underlaget närmasi föregående år skall ökningsunderlagelreduceras med skillnaden mellan basiinderlagen. RSV anser att det skulle vara att föredra att det i 6 Suttryckligen anges vilka regler i taxeringslagen som avses. För det fall ensådan uppräkning inte kan göras föreslår RSV att 6 S får följande utformning. I fråga om ansökan och beslut om forskningsstöd gäller itillämpliga delar reglerna i taxeringslagen (1956:623) om taxering för inkomstom ej annat sägs. Ansökan skall avges på heder och samvete och avfattas påblankett enligt formulär som fastställts av . (Se vidare anvisningarna.) andra stycket av anvisningarna lill 5 § Andra stycket av anvisningarna till 5 S bör ha följandelydelse. Vid beräkning ... 5. Ökningen mellan beskattningsåren Ioch 2 ligger däremot för limgt tillbaka / liden för an kunna bcaklas. 1981/82:70 59 anvisningarna lill 6 § Följande åndring bör företas i första stycket. Ansökan om forskningsstöd . . . inriittat. Ansökan avjuridisk person som år hell frikallad från skailskyldighei enligt lagen(1947:576) om statlig inkomsiskali görs hos taxeringsnämnd som besiämis avlänsstyrelsen i del län där förelaget skulle ha taxerats till siailig inkomsiskaliom del varil skatlskyldigl för inkomst. Motsvarande gäller för sådant dödsbosom skull behandlas som handelsbolag i beskattningshänseende. Företag . . .före utgången av den tid som avses i 71 § taxeringslagen . . . nämnden. Sådan .. . ärendet. Har ansökan kommit in till taxeringsnämnd inom föreskriventid men senare än ivå månader före den lidpiinkt då laxeringsnämndcns arbcleskall vara avsliiiai får nämnden, om skål därtill föreligger, genom siirskiltbeslut lämna över ärendet till lånsrätten för prövning. RSV anser att detta stycke bör ha följande lydelse (jfrdock huvudan-märkningen mot 6§). Underrättelse om beslut rörande forskningsstöd skallalllid sändas lill förelaget.