prop · G50312 · 1981-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1981/82:12 om kyrklig beredskap; beslutad den 22 oklober 1981. Regeringen föreslår att anta del förslag som hartagits upp i bifogade uldrag av regeringsprotokoll. I propositionen föreslås alt det genom en lag om kyrkligberedskap införs en skyldighel för de kyrkliga kommunerna atl redan underfredstid planera och vidta andra förberedelser för den kyrkliga verksamhetenunder beredskap och krig. De nya beslämmelserna motsvarar i huvudsak denplaneringsskyldighet som redan finns för kommuner och landstingskommunerenligt lagen om beredskap. Det föreslås att domkapitlen skall följatillämpningen av den nya lagen och ha lillsyn över de kyrkliga kommunernasberedskapsplanering. Lagen föreslås träda i krafl . 1 1981/82. Prop.1981/82:12 2 Lag om kyrklig beredskap Härigenom föreskrivs följande. 1 § Denna lag gäller de kyrkligakommunernas beredskap. Med kyrklig kommun avses i lagen församling och kyrklig samfällighetenligl lagen (1961:436) om församlingsstyrelse. I fråga om de icke-lerritoriellaförsamlingarna gäller denna lags beslämmelser om kyrkliga kommuner itillämpliga delar. 2 § De kyrkliga kommunerna skallunder fredstid vidta de förberedelser som behövs för atl de under beredskapslillslåndoch krig skall kunna fullgöra de uppgifter som enligt lag eller annanförfattning ankommer pä dem eller eljesl handhas av dem. 3 § Vid förberedelsearbetet skall denkyrkliga kommunen samverka med den borgerliga kommunen och andra kyrkligakommuner som är belägna inom denna. Den kyrkliga kommunen skall också samråda med övriga kristnatrossamfund som är verksamma inom den borgerliga kommunen. 4 § Inom varje stift åligger detdomkapitlet alt följa tillämpningen av denna lag. skall se till attförberedelsearbetet ocb de kyrkliga kommunernas verksamhel under beredskapstillständoch krig bedrivs på elt ändamålsenligl sätt och samordnas med annanberedskapsplanläggning och försvarsverksamhel. I samordningsfrågor skalldomkapitlet samråda med . 5 § Om , med hänsyn tillberedskapsuppgifternas omfattning eller betydelse, anser alt en kyrklig kommunsförberedelser bör redovisas i en särskild plan, får beslula att ensådan plan skall upprättas. Om beslut enligt första slycket meddelas i fråga om 1. en kyrklig samfällighetsom ulgör pastorat och som inte ingår i en samfällighet enligl 2, 2. en kyrklig samfällighetsom avser alla ekonomiska församlingsangelägenheter eller skall den särskilda beredskapsplanen omfalla även dekyrkliga kommuner som ingår i samfälligheten. får beslula om revision av särskildaberedskapsplaner, när det påkallas av iindrade förhållanden. Prop.1981/82:12 3 6 § Den särskilda beredskapsplanen upprättas och antas avden kyrkliga kommunen. I fall som avses i 5 § andra stycket upprättas och antas planen av samfälligheten. När den särskilda beredskapsplanen har antagits, skall densändas in till . 7 § En kyrklig kommun är underberedskapstillstånd och krig skyldig all, i de hänseenden i vilka den ärverksam för dem som är kyrkobokförda inom den kyrkliga kommunen, ulöva verksamhetäven till förmån för andra personer som vistas inom den kyrkliga kommunen lillföljd av krigsskada, utrymning eller andra med krig eller krigsfarasammanhängande utomordentliga förhållanden. 8 § Under beredskapstillstånd ochkrig får en kyrklig kommun övergå lill krigsorganisation. Om domkapitletbeslutar om del, skall den kyrkliga kommunen övergå lill krigsorganisation.Domkapitlet skall genasl underrättas om beslut, varigenom en kyrklig kommunhar övergått till krigsorganisation eller återgått till fredslidaorganisation. leder verksamheten, när en kyrklig kommun harövergått lill krigsorganisation. får därvid besluta om hur övriganämnder och andra organ i den kyrkliga kommunen än fullmäktige och församlingsdele-geradeskall inrikta och bedriva sin verksamhel. får också beslula omfördelning av personal och utrustning mellan de organ som ingår ikrigsorganisationen allt efter uppkommande behov. 9 § En kyrklig kommun har rätt lill ersällning från statenför koslnader som under beredskapstillstånd eller krig har uppkommit för den kyrkliga kommunen lill följd av verksamhet enligl 7 §. Ersättningen beslutas av . Den kyrkliga kommunen har rätt att få förskott pä sådan ersättning av . 10 § beslut enligt denna lag fåröverklagas hos regeringen genom besvär. beslut enligt 9 § får också överklagas hos regeringen genom besvär. Under beredskapslillslåndeller krig får besluta atl dess beslut enligt denna lag skall gällamed omedelbar verkan. Denna lag träder i kraft . 1981/82:12 4 Närvarande: statsrådet , ordförande, ochstatsråden , , , , , , , Elmstedt,Ahrland, Föredragande: statsrådet . För kommuner och landstingskommuner gäller lagen (1964:63)om beredskap (omtryckt 1977:417, ändrad senast 1981:294). Kommunernaoch landstingskommunerna är enligt denna skyldiga att i fredstid vidta deförberedelser som behövs för att de skall kunna fullgöra sina uppgifter under beredskapslillslånd.Uiöver de fredslida kommunala uppgifterna åläggs kommunerna enligt lagensärskilda uppgifter under beredskapslillslånd. Kompletterande bestämmelser omden kommunala beredskapen finns i kommunala beredskapskungörelsen (1964:722,ändrad senast 1981:889). Föreskrifter om kommunala uppgifter av vikt förtotalförsvaret finns också i flera andra författningar. Lagbestämmelserom de kyrkliga kommunerna finns huvudsakligen i lagen (1961:436) omförsamlingsstyrelse (omtryckt 1976:500, ändrad senasi 1981:558). Varken i församlingsslyrelselageneller annorstädes finns uttryckliga bestämmelser om skyldighet atl planera ochvidta andra förberedelser för beredskap och krig. Någon motsvarighet till denförfattningsreglering som gäller för kommuner och landstingskommuner finnsalltså inte pä det kyrkokommunaJa området. Frågan omplanering för den kyrkliga verksamhelen vid krig eller krigsfara har övervägtsoch utretts i skilda sammanhang. Efter framställning av ärkebiskopentillkallades är 1960 en utredningsman med uppdrag att utreda svenska kyrkansoch de fria trossamfundens själavårdande verksamhel under krig (kyrkoberedskapsutredningen).Ulredningen avgav betänkandet (SOU Prop.1981/82:12 5 1965:59) Kyrklig beredskap. I delta behandlades utöver densjälavårdande verksamhelen olika frågor, som utredningen bedömde vara vikligaför den kyrkliga verksamheten under krig. Vidremissbehandlingen av betänkandet restes bl. a. från kyrkliga remissinstanserstarka principiella invändningar mot de föreslagna organisatoriskalösningarna. Förslagen i betänkandet överarbetades därför inomutbildningsdepartementet. Resultatet av översynen redovisades ipromemorian (Ds U 1970:7 del I) angående den fortsalla behandlingen av kyrkoberedskapsutredningensbetänkande. Idepartementspromemorian systematiserades utredningens olika förslag. Enligt vadsom framhålls i promemorian borde vissa riktlinjer av grundläggande artfastställas för det fortsatta utrednings- och planeringsarbetet. Sådanaallmänna riktlinjer angavs också i promemorian. Enligt dessa rikllinjer bordede kyrkokommunala uppgifterna i princip handläggas av de kyrkokommunala organenoch de statliga beredskapsuppgiflerna av slalliga myndigheler. I promemorianangavs att det av beredskapsskäl var synnerligen angelägel alt utrednings- ochplaneringsarbetet kom i gång ulan ytterligare dröjsmål. I promemorian föreslogsdärför atl som centralt organ under Kungl. Maj:t för handläggning av kyrkligaberedskapsfrågor skulle tillsättas en mindre kommitté. Denna skulle bl. a. fåtill uppgifl alt initiera en planläggning på hela det kyrkliga området, altfungera som rådgivande och samordnande organ i kyrkoberedskapsfrågor samt altinom området utreda de grundläggande frågor som inte lämpligen borde ankomma pånågot annat centralt organ. Sedan promemorian hade remissbehandlats, bemyndigaderegeringen den dåvarande kyrkominislern att tillkalla enkommitté, kyrkoberedskapskommiltén (U 1976:09), med uppdrag att fortsätta atlutreda och planlägga själavården och övriga kyrkliga beredskapsfrågor vid krigeller krigsfara. Kommittén'har lill regeringen avgelt en promemoria med förslag lill lagom kyrklig beredskap. Promemorian har remissbehandlats. Motvissa delar av kommitténs förslag har invändningar riktals vidremissbehandlingen. Förslaget har därför överarbetats inom kommundepartementet.Resultatet av överarbetningen har redovisals i departemenlspromemorian (Ds Kn1980:5) Kyrklig beredskap. Promemorian bör fogas till regeringsprolokollet i dellaärende som bilaga 1. Promemorian har remissbehandlats. En inom kommundepartementelupprättad sammanslällning över remissinstanser och remissyttranden bör fogastill regeringsprotokollet i detta ärende som bilaga 2. ' , ordförande, biskopenLars Carlzon, missionsföreståndaren , förbundsdirektören , krigsrådet , stiflssekreteraren . ,kyrkoherden . 1981/82:12 6 2 Allmän motivering 2.1 Nuvarande ordning En administrativ beredskap finns genom alt statsmakternaredan under fred utfärdar lagar, förordningar och andra föreskrifter somreglerar samhällets omställning från fred lill krig. Den administrativaberedskapen kommer också till uttryck genom planering i fredstid för dennaomställning och genom planering för att samhället även under krig skall kunnafungera i ordnade former. Denna planläggning, som görs inom skilda samhällsområden,brukar kallas beredskapsplanläggning. En grundläggande princip inomtotalförsvaret är atl den myndighel eller det organ som svarar för viss verksamheli fred skall svara för verksamheten också i krig, om verksamheten då skallfortgå. Härav följer alt den myndighet eller del organ, som har ansvaret för enviss verksamhet i fred, i regel också har elt ansvar för planläggning och andraförberedelser för verksamheten i krig. Genom fullmaktslagstiftning för krig och krigsfara skapas möjlighelerför regeringen alt snabbt lämna de föreskrifter som kan krävas under sådanaförhållanden. Fullmaklslagarna är utfärdade redan i fred, men de lillämpas dåendast som underlag för krigsplanläggningen och andra förberedelser. För Ullämpningi övrigt av fullmaklslagarna under krig eller vid krigsfara m. m. fordras iregel särskill förordnande av regeringen och i många fall även alt förordnandetunderställs prövning. En av fullmaktslagarna är lagen (1942:87) medsärskilda-bestämmelser angående stats- och kommunalmyndigheterna och derasverksamhet vid krig eller krigsfara m. m. (ändrad senast 1953:51). den s. k.administrativa fullmaktslagen. Lagen, som har tillkommit med kyrkomötetssamtycke, gäller med vissa undanlag för "'statsmyndigheter" och"kommunalmyndigheter". Med "kommunalmyndigheter" avses bl.a. de kommunala, landsiingskommunala och kyrkokommunala beslutandeförsamlingarna och nämnderna. Lagen gör det möjligt för regeringen att vid krigeller krigsfara bestämma bl. a. att en uppgift som tillkommer regeringen skall övertasav en underordnad myndighel samt alt de uppgifter som tillkommer en statligmyndighet helt eller delvis skall överläs av en annan slallig myndighel ellerav en "kommunalmyndighet". Enlig lagen kan regeringen vidare beslämmaall vissa beslut av statliga myndigheter inte får överklagas, atl de uppgiftersom tillkommer en "kommunalmyndighet" helt eller delvis skall överläsav en annan "kommunalmyndighet" eller av en statlig myndighet saml atlen myndighet får fatta beslut i annan sammansättning, med färre ledamöter elleri annan ordning än som annars är föreskrivet (2 §). Lagen gör del möjligt medväsentliga förenkligar i myndigheternas arbetssätt under krigsförhållanden. Beslämmelser om tillämpningen av lagen finns i enanslutande kungörelse (1943:137). Enligl denna är myndigheterna redan ifredstid skyldiga alt vidta Prop.1981/82:12 7 vissa förberedande åtgärder. Del åligger bl. a. enmyndighet att planlägga de ändringar eller inskränkningar i verksamhelen samlde övriga åtgärder som kan antas bli nödvändiga under krig eller krigsfara (2 §).Vid krig eller krigsfara skall myndigheterna anpassa sin verksamhet efter detrådande lägel. Organisationen, arbetsformerna och förfarandel i övrigl skallförenklas i största möjliga utsträckning. För det fall att sammanträde med detbeslutande organet inte kan hållas under krig eller krigsfara anges i 11 §beträffande det kommunala och kyrkokommunala området vilka organ som skallutöva beslutanderätten i det ordinarie organets ställe. 1 församling, pastorateller kyrklig samfällighet utövas i sådant fall beslutanderätten av kyrkorådet. För atl stärka rikels försvarsberedskap vid krigsfara fårregeringen förordna om beredskapslillslånd. Grundläggande beslämmelser om dellafinns i lagen (1960:513) om beredskapslillslånd. Kompletterande beslämmelserom vad som skall iakttas vid beredskapstillstånd ges i beredskapskungörelsen(1960:515). I denna har fastställts vissa beredskapsgrader som skall intas vid beredskapslillslånd.I 8 § anges vilka beredskapsåtgärder som skall vidtas vid de olika beredskapsgraderna.De särskilda beredskapsgraderna gäller också för kommunala myndigheter ochorganisationer för vilka har utfärdats föreskrifter om förberedelser för verksamheli krig. Enligt 9 § innebär s. k. beredskapslarm att elt stort antalberedskapsförfattningar skall lillämpas, om inte regeringen beslämmer annat. För flertalet statliga myndigheter, bl. a. domkapitel ochstiftsnämnder, gäller förordningen (1977:55) om vissa statliga myndighetersberedskap m. m. Enligt 2 § bestämmer regeringen i vad mån en myndighet skallupprätthålla sin verksamhet under krig eller vid krigsfara. De myndighetervilkas verksamhel skall upprälthällas skall under fredslid planera för atlunder krig eller vid krigsfara kunna inta krigsorganisation och vidla övriga anordningarför den egna beredskapen saml kunna bedriva avsedd verksamhet (4 §). Planeringenskall enligt 6 ft samordnas med planeringen vid andra civila och militäramyndigheter inom totalförsvaret. Med hänsyn lill kommunernas betydelse för totalförsvaretär det av stor vikl att kommunerna redan i fredstid planlägger verksamhelen ochvidtar andra förberedelser som behövs för all de skall kunna fullgöra sinauppgifter under beredskap och krig. Föreskrifter härom finns i lagen omkommunal beredskap och i kommunala beredskapskungörelsen. Lagen om kommunalberedskap är tillämplig också på landstingskommunerna. Föreskrifter omkommunala uppgifter av vikl för totalförsvaret finns också i flera andra förfatiningar. Kommunerna och landstingskommunerna är enligl 6 § lagen omkommunal beredskap skyldiga att i fredstid vidta de förberedelser som behövsför att de skall kunna fullgöra sina uppgifter under beredskapslillslånd.Enligt 7 § kan länsslyrelsen, om det med hänsyn lill beredskapsuppgifternas omfall- Prop.1981/82:12 8 ning eller betydelse i en viss kommun fordras att dennasförberedelser redovisas i sårskild plan. förordna att kommunen ellerlandstingskommunen skall upprätta och anta sådan plan. Vid planläggningen skallsamråd ske med länsslyrelsen. När planen har antagits, skall den insändas lilllänsstyrelsen. Den förutvarande underställningsskyldighelen för kommunerna harnyligen upphävts (prop. 1980/81:80. KU 1980/81:13, rskr 1980/81:149). Om en kommun eller landstingskommun enligt 7 § harupprättat en särskild plan. utgår statsbidrag eller den större del avplanläggningskostnadens belopp som regeringen medger (16 §). Planläggningskostnadenskall i princip beräknas efler grunder som regeringen fastställer. Länsslyrelsenfär förordna om revision av kommunala och landstingskonimunalaberedskapsplaner, når del påkallas av ändrade förhållanden. Enligt 1 § är en kommun under beredskapstillstånd iprincip skyldig atl i de hänseenden i vilka kommunen är verksam för sina egnamedlemmar utöva verksamhet till förmån för sådan befolkning från andra kommunersom till följd av krigsskada, utrymning e. d. har tagit uppehåll inom kommunen.Delsamma gäller för landstingskommunerna. I 18 § finns bestämmelser omersättning från staten till kommuner och landstingskommuner för kostnader tillföljd av bl. a. verksamhel för inkvarterad befolkning frän andra kommuner ochlandstingskommuner. 15 § finns bestämmelserom skyldighet för kommuner och landstingskommuneralt under vissa förutsättningar lämna andra kommuner och landstingskommuner visslbistånd. Uppgifter som en kommun skall fullgöra under beredskapslillslåndoch som saknar motsvarighet i fredslid skall enligl 9 § i princip handhas av enberedskapsnämnd. En sådan nämnd får tillsättas redan i fredslid. Under beredskapslillslåndfår en kommun eller landstingskommun övergå till krigsorganisation (11 §). Nären kommun eller landstingskommun har övergått lill krigsorganisation, ankommerledningen av beredskapsverksamheten på kommunstyrelsen resp.förvaltningsutskottet. Regeringen eller länsslyrelsen får under beredskapslillslåndförordna alt en kommun eller landstingskommun skall övergå lillkrigsorganisation (12 S lagen om beredskap och 7§ kommunalaberedskapskungörelsen). Kommunstyrelsen resp. förvaltningsutskottet skall övervakaalt erforderlig planläggning sker och alt övriga nödvändiga förberedelservidtas för verksamheten i krig eller vid krigsfara (13 § lagen om kommunalberedskap). Enligt 14 § lagen om beredskap åligger del länsslyrelsenalt följa tillämpningen av lagen. skall därvid se till att såvälförberedelsearbetet som själva verksamheten bedrivs på etl ändamålsenligl sätl samlsamordnas med annan beredskapsplanläggning och försvarsverksamhet. I 20 §föreskrivs bl.a. alt , om en kommun eller landstingskommununderlåter att fullgöra skyldighet som åvilar kommunen Prop.1981/82:12 9 eller landstingskommunen enligt lagen eller föreskrift sommeddelas med stöd av denna, kan förelägga kommunen eller landstingskommunenlämpligt vite eller också själv vidta den åtgärd som skyldigheten avser. En särskild nämnd, , harinrättats med uppgift alt handha vissa centrala samordningsuppgifter rörandeden kommunala beredskapsplanläggningen. Riksnåmnden ger ut allmänna anvisningarom . F. n. har så gott som samtliga kommuner ochlandstingskommuner upprättat beredskapsplaner. Enligt riksnämnden beräknas denlandstingskommunala nyplanläggningen bli slutförd under /82.Landstingskommunerna är fr. o. m. skyldiga att också planlägga hälso-och sjukvården under beredskap och krig, eftersom ledningen av sjukvården ikrig och därmed sammanhängande frågor då överflyttades från lånsstyrelsernatill sjukvårdshuvudmännen (prop. 1980/81:57, SoU 1980/81:23, rskr1980/81:216). 2.2 och de övriga trossamfundensberedskapsplanering Samhället och dess olika organ måsle i belydandeutsträckning kunna fullgöra sina uppgifter också under beredskap och krig. Ävenunder krigsförhållanden måsle samhället kunna fungera i ordnade former. För altdetta skall vara möjligt måsle samhället ha en försvarsberedskap för krig ochkrigsfara. En god beredskap kräver planering och andra förberedelser redan ifredslid. Som jag har redovisat tidigare skall enligt förordningenom vissa statliga myndigheters beredskap m. m. de myndigheter vilkas verksamhetskall upprätthållas under krig eller vid krigsfara redan under fredstid planeraför alt under beredskap och krig kunna inta krigsorganisation och vidta övrigaanordningar för den egna beredskapen (organisationsberedskap). De skall ocksåplanera för att kunna bedriva avsedd verksamhet (verksamhelsbered-skap). Vidareskall de planera för att i förekommande fall kunna flytta verksamheten tillsärskild krigsuppehållsplats. Dessa bestämmelser om beredskapsplanering gällerbl. a. domkapitel och sliftsnämnder. För dessa organ inom finnssålunda grundläggande bestämmelser om beredskapsplanering. Enligl lagen om beredskap är kommunerna ochlandstingskommunerna skyldiga att i fredstid vidta de förberedelser som behövsför atl kommunerna skall kunna fullgöra sina uppgifter under beredskap ochkrig. Lagen gäller emellertid inte de kyrkliga kommunerna. I fråga om dessasaknas föreskrifter i lag om deras skyldighet atl planera och vidla andraförberedelser för beredskap och krig. Någon motsvarighet till den författningsregleringsom gäller för del statliga och det borgerligt kommunala området finns alltsåinte på del kyrkokoinmunala området. I tillämpnings-kungörelsen lilladministrativa fullniaktslagen finns visserligen en generell Prop.1981/82:12 10 bestämmelse, som också gäller de kyrkliga kommunerna, atl myndighelernaskall planlägga de ändringar eller inskränkningar i verksamhelen samt de övrigaåtgärder som kan antas bli erforderliga under krig eller vid krigsfara. Enenstaka beslämmelse av detta slag år enligt min mening inte tillräcklig somgrund för en kvalificerad kyrklig beredskapsplanläggning. Härtill kommer atlföreskrifter om bl. a. de kyrkliga kommunernas åligganden i princip skallmeddelas i lag (8 kap. 5 § regeringsformen och punkt 9 övergångsbestämmelsernatill regeringsformen). Ett omfatlandeutredningsmaterial har tagils fram i fråga om den kyrkligaberedskapen. Detta material visar klart att det behövs en kyrkligberedskapsplanering och att det är mycket angeläget atl det skapasförutsättningar för att en sådan också kan komma till stånd. Del har emellertidlidigare inle gått alt nå enighet om i vilka organisatoriska former skall handlägga beredskapsfrågorna. En av orsakerna lill detta ärsvenska kyrkans uppbyggnad och det förhållandel all både statliga ochkyrkokommunala myndigheter svarar för verksamhel. Som jaghar nämnt inledningsvis föreslog kyrkoberedskapskommiltén en lag om kyrkligberedskap. Kommiilén ansåg atl del fordras en lagstadgad skyldighel för dekyrkliga kommunerna att vidta förberedelser i beredskapssyfte för alt entillfredsställande kyrklig beredskap skall uppnås. Kommitténs lagförslag byggdepå att organisationen av den kyrkliga beredskapen så långt möjligl borde knytaslill redan befintliga organ. Organisationen på lokal nivå borde enligl kommitténomfalla samma territoriella område som den borgerliga kommunen. Dennautgångspunkt mötte enligt kommittén svårigheter i de fall församling ochkommun inte sammanfaller eller när samtliga församlingar i en kommun intebildar en samfällighet. För att lösa denna komplikation föreslog kommittén attsärskilda samfälligheter för beredskapsfrågor skulle inrällas i dessa fall.Alla församlingar inom kommunen skulle ingå i samfälligheten. Enligt kommitténskulle samfällighetens kyrkoråd vara beredskapsnämnd. Församlingarnasskyldigheter att vidta förberedelseålgärder för beredskap och krig skulleenligt kommitténs förslag fullgöras genom den särskilda samfällighetensförsorg. Kyrkoberedskapskommilléns förslag alt den kyrkligaberedskapen skulle regleras i lag mottogs på det hela laget positivt. Förslagetatl särskilda samfälligheter för beredskapsfrågor skulle inrättas, närförsamling eller kyrklig samfällighet inte sammanfaller med den borgerligakommunen, föranledde emellertid betydande kritik. 1 departementspromemorianföreslås därför atl församlingarna resp. de redan befintliga samfällighelernai princip själva svarar för beredskapsuppgiflerna. 1 del överarbetade lagförslagetföreskrivs en skyldighet förde kyrkliga kommunerna, vari inbegrips de redan befintigasamfällighelerna, all vidta de förberedelseåtgärder som behövs för atl de skallkunna fullgöra sina uppgifter under beredskap och krig. Prop.1981/82:12 11 Remissbehandlingen av departementspromemorian ger vidhanden att förslaget om en särskild beredskapslag för de kyrkliga kommunerna ihuvudsak tillstyrks eller lämnas ulan erinran. Flertalet remissinstanserställer sig positiva lill alt beredskapsplaneringen skall göras av befintligakyrkliga organ. Idirektiven för kyrkoberedskapskommiltén anges atl de fria trossamfundensberedskapsfrågor bör lösas så alt frivilliga överenskommelser mellantrossamfunden kommer till stånd. Kommittén har emellertid stannat för allföreslå en lagstadgad planläggningsskyldighet också för de fria trossamfundensdel. Kommittén har motiverat delta med atl det skulle föreligga starka önskemålhärom, inte minst från de ledamöter av kommittén som represenierar de friasamfunden. Kommitténs förslag på denna punkl har kritiserats vidremissbehandlingen.