prop · G503123 · 1981-12-31 00:00:00 — Av de företag som berört förslaget om facklig utbildningställer sig positivt medan och är mertveksamma. menar att del bästa sättet för utbildning av personal ochfackliga företrädare är atl koppla denna till konkreta projekt nära eller i delegna företaget. Företaget anser vidare att resurser i form av kompetentpersonal inte finns tillgänglig för utbildningssatsningarna med mindre-än attindustrin drabbas på kort sikt. Båda förelagen ser satsningen på fackligutbildning som orimligt stor i relation till övriga förslag. DEK:s förslag angående prioriterade studiecirklar har inteföranlett några mer omfattande kommentarer från remissinstanserna. Samtliga instansersom berört frågan ställer sig bakom förslaget. Det gäller således, förutom deremissinstanser som omnämns nedan, statskontoret. ,, /SR, KTH och . och TBV pekar båda på lämplighetenav att inräkna studiecirklar om datafrågor i den kategori av cirklar, medinriktning på samhällsfrågor, för vilka ett tilläggsbidrag utgår lill studieanordnare.TBV föreslär vidare atl de av nämnda konferens- och materialbidragen böringå i de medel som kan administreras av arbetarskyddsfonden till de fackligaorganisationerna. Prop.1981/82:123 Bilaga 5 54 ÄvenLO instämmer i förslaget om prioriterade studiecirklar men noterar att DEKinte anvisat några medel för dessa. Deremissinstanser som tagit upp frågor om utredningens arbete i ett störresammanhang är i allmänhet kritiska mot det sätt pä vilket del tptalautredningsarbetet inpm dala- och eleklronikområdet bedrivits, särskilt brislenpå helhetssyn och den dåliga samordningen mellan berörda utredningar. Andrafrågor som föranlett kommentarer i remissvaren är dels att förslagen tillåtgärder baserats på en partiell analys av data- och elektronikområdet, delsatt de måste knytas till politiken och till åtgärder inom andra områden.Förutom de remissorgan som citeras i det följande har synpunkter av delta slagframförts av främst statskontoret, STU och TCO. SINDframhåller beträffande det samlade utredningsarbetet inom data-och eleklronikområdetatt det i praktiken inte varit möjligt att förverkliga den uppläggning somangivits i direktiven lill de olika utredningarna. "föreliggerdärmed inte det samlade analysunderiag spm är en fömtsättning för attutforma en data- och elektronikpolitik som omfattar såväl näringslivel somarbetslivets framtida inriktning." SINDanser också atl man mot bakgrund av sambanden mellan utredningarnas olikaproblemområden "även principiellt sett kan ifrågasätta direktivensambitioner". RRV,som i sitt remissvar behandlar såväl data- och elektronikkommitténs betänkandesom dataeffektutredningens, tar bland annat upp de avgränsningar som gjorts iutredningsarbetet. RRV konstaterar att och avgränsat sinautredningsuppdrag till verkstads- och processindustrins användning avdatorstödd konstruktions- och tillverkningsteknik och anför vidare: "RRVhar i och för sig inget att erinra mpt att valt att presentera delar avutredningsmaterialet i fprm av delbetänkande. Därempt är det olyckligt attkommittén på grundval av ett - i förhållande till utredningsdirektiven -partiellt underlag utarbetat ulföriiga åtgärdsförslag. Kostnaden för ocheffekterna av föreslagna statliga åtgärder måste rimligtvis kunna ställas motalternativa åtgärder inom samma sakområde. Inte minst gäller detta i ettansträngt slatsfinansiellt läge." Beträffandesamarbetsformerna mellan och menar RRV att de båda utredningarna isjälva verket berör samma problemområden. De har därför "genom att inte islutfasen av arbetet med delbetänkandena samprdna sina utredningsresultatförsvårat analysen av problemområdet." 1981/82:123 Bilaga 5 55 RRV anser vidare att de förslag lagt fram måste fogasin i ett samlat industri- och FoU-politiskt sammanhang och att det fortsattautredningsarbetet bör inriktas på att åstadkomma detta. När det gäller sambandenmellan DEK:s och annat statligt utredningsarbete framhåller RRV vidare att: "RRV anser det väsentligt att det fortsattautredningsarbetet inom DEU och ger utrymme att relatera datatekniken tillsådana bredare analyser av industrisamhället och roll(er) som litenindustrination. I annat fall riskerar åtgärdsförslagen atl leda till suboplimeringareller endast få karaktären av legitimering av en spontan utveckling som längepågått. RRV menar att sådana bredare analyser är ett effektivare utnyttjande avutredningsresurserna än partiella ålgärdsprogram utformade på grundval avanalyserade delproblem. En sammanvägning av olika tänkbara åtgärder är juaviserad till kommande datapolitiska proposition, inför vilken också densärskilt inrättade datadelegationen har tilldelals en beredande roll." LO, som också valt att avge ett gemensamt yttrande över betänkande, motiverar detta på följande sätt: "Bakgrunden till arbetet i dessa utredningar är ensocialdemokratisk riksdagsmotion . I den krävdes alt en utredningskulle tillsättas för att ta fram förslag lill främjande åtgärder, en för attta fram förslag till styrande åtgärder. Effekten av detta ser vi nu.Utredningarna är inle i fas med varandra. Förslagen till främjande åtgärdermotsvaras inte alltid av förslag till styrande åtgärder. Förslagen från de bådautredningarna kan inte bedömas var för sig utan måste bedömas tillsammans. LOhar därför valt atl utforma ett remissvar till de båda utredningarna." LO understryker att de förslag till åtgärder som nuredovisats endast avser produktionen inom industrin och fortsätter: "Det är mycket viktigt att förslag till främjande ochstyrande åtgärder tas fram också för övriga sektorer. Om de delförslagsom föreslås i ovannämnda utredningar genomförs för en begränsad del avindustrin, så kommer detta utan tvekan att påverka och styra inriktningen avdatoranvändningen även inom andra sektorer - delta utan att möjligheter hargetts att påverka utformningen av datapolitiken i samma utsträckning. Det ärdärför viktigt att man inför den aviserade datapropositionen gör en bredareanalys av dalateknikens användning inom hela industrisamhället, så att man intelåser möjligheterna till påverkan på och samutnyttjande mellan olika branschernär det gäller FoU-resurser m. m. ." påpekar att i DEK:s direktiv ingåräven att bedöma vilka effekter på administration, produktion och produktivitetinom olika branscher och i olika regioner som ett ökat utnyttjande av deaktuella teknikerna kan få på fem, Uo och . "anser det otillfredsställande atl det regionalaperspektivet praktiskt taget helt försummats i DEK:s utredning. Prop, 1981/82:123 Bilaga 5 56 viktenav att detta perspektiv beaktas vid den närmare utformningen av de åtgärder somkommittén föreslagit." ÖEFkonstaterar att betänkandet inle behandlar de beredskapsmässiga konsekvensernaav datateknikens snabbt ökande användning inom industrin. Mot bakgrund avbehovet av beredskapsmässiga hänsyn i samhällsplaneringen då "därigenomeljest nödvändiga åtgärder och kostnader kan undvikas eller minskas,"föreslär ÖEF att: "deti direktiv för utredningar inom områden som har betydelse för den ekonomiska försvarsberedskapenföreskrivs att denna skall beaktas. Särskilt angelägel är alt så sker i deförslag till åtgärder som vederbörande utredning kan lämna." ÖEFföreslår vidare all de åtgärder som kan beslutas med anledning av betänkandetsamordnas med åtgärder som kan föreslås av den av chefen förförsvarsdepartementet tillsatta beredningen för "Information och rådgivningi frågor rörande säkerhet och sårbarhet pä dataområdet" (Dir 1981:48). ÄvenFOA förutsätter beträffande problemen med ökat ullandsberoende och sårbarhetatt dessa frågor beaktas av den utredning försvarsdepartementet tillsatt. Fleraandra remissinstanser pekar på behovet att sätta in DEK:s åtgärder i ettstörte sammanhang och atl samordna åtgärderna mellan olika utredningar inomdata- och eleklronikområdet. Det gäller bl. a. åtgärderna inom ramen för SIND:selektronikulredning, forsknings- och utbildningspolitiska överväganden samt dåden datapolitiska propositionen skall utarbetas.