prop · G503169 · 1981-12-31 00:00:00 — a.inte, om ell förvärv av bostadsrättsföreningen skulle vara oskäligt med hänsyntill förhållandel mellan överlålaren och en annan förvärvare än bostadsrättsföreningeneller villkoren för eller omständigheterna vid en sådan överlåtelse. Även om ett hembud har förfalUl därför alt del inle harantagits får en överiålelse genom köp eller byte lill någon annan änbostadsrättsföreningen inte ske av från hembudel, omköpeskillingen är lägre eller villkoren för överlåtelsen sammantagna äravsevärt ogynnsammare för fastighetsägaren än som angivits vid hembudel. En överiålelse är ogiltig om den strider motbestämmelserna om hembudsskyldighel eller bestämmelserna om villkoren för enöverlåtelse efler del att hembudet har förfallit. Kommitténs förslag: Överensstämmer i huvudsak meddepartementsförslaget utom såtillvida all undanlag när del gällerhembudsskyldighelen även görs för förvärv som endast avser andel i fastighet(se betänkandet s. 188-196). Remissinstanserna: Förslagen har i huvudsak lämnats ulanerinran av remissinstanserna. Flera remissinstanser, bl. a. bostadsdomslolen,är dock kritiska mot alt undantag görs för andelsförvärv. anser all en försäljning lill annan änbostadsrättsföreningen sedan hembudet har förfallit bör få ske, om intesamtiiga villkor (alltså även priset) avsevärt avviker från hembudel.Synpunkter på denna regel har också framförts av bl. a. advokatsamfundoch Svenska . Skäl för departementsförslaget: Även om en intresseanmälangäller finns del vissa situationer då fastighetsägaren inle bör behöva göranågot hem- 1981/82:169 51 budtill den bostadsrättsförening som har gjort intresseanmälan. Så bör enligt minmening vara fallet om bostadsrättsföreningen godkänner all försäljning skerlill någon annan (se avsnitt 2.4.4). Kommitténhar även föreslagit vissa andra undanlag när del gäller fastighetsägarensskyldighet att hembjuda fastigheten innan den får säljas till någon annan. Jagansluter mig till kommitténs förslag med ell undanlag som jag strax återkommerlill. Undantag bör alltså göras när staten är förvärvare samt när förvärvetsker genom inrop på exekutiv auktion. Undanlag bör också göras när förvärvarenär en nära anhörig till fastighetsägaren. Kommitténhar även föreslagit all undanlag skall göras för förvärv som endast avser andeli fastighet. Detta undanlag har kritiserats av flera remissinstanser, bl. Jag anser del med hänsyn till risken för kringgående avlagstiftningen inle lämpligt med ell undanlag för andelsförvärv och vill alltsåinte förorda något sådant undanlag. Denu föreslagna undantagen är av den karaktären all de läll kan kontrolleras avinskrivningsmyndigheten när lagfart söks för förvärvet. Somundanlag har kommittén också föreslagit all ell hembud inte skall behövas omett förvärv av bostadsrättsföreningen skulle vara obilligl med hänsyn lillförhållandel mellan överlålaren och en annan förvärvare änbostadsrättsföreningen eller villkoren för eller omständigheterna vid en sådanöveriålelse. Bestämmelsen har utformats efler mönster av 9 § förköpslagen.Även jag anser alt ett sådant undanlag är lämpligt. Jag förordar dock all ordetobilligt byts ut mot oskäligt, som används i sådana sammanhang. 1specialmotiveringen kommer jag all la upp de situationer som främst bör varaaktuella vid regelns tillämpning. Fråganom oskälighel bör prövas av hyresnämnden på begäran av fastighetsägaren. Föratt inskrivningsmyndigheten skall kunna beakta ifrågavarande undanlag i elllagfartsärende krävs del alltså ett beslut av hyresnämnden. Jagövergår nu lill att behandla situationen när ett hembud har förfallit därförall del inte har anlagils av bostadsrättsföreningen. Fastighetsägaren bör dågivetvis ha rätt att sälja fastigheten lill någon annan än bostadsrättsföreningen.I hyresgästernas intresse bör del emellertid ställas upp vissa restriktionerbeträffande villkoren för en sådan försäljning. Faslighels-ägaren skulle annarskunna hembjuda fasligheten på sådana villkor all bostadsrättsföreningen inlehar någon möjlighet att anta hembudel och därefter sälja fastigheten lill någonannan på vUlkor som är förmånligare för köparen exempelvis genom alt priset ärlägre. Kommitténsförslag i denna del innebär att hyresgästerna frånhembudel skall ha möjlighet att begära hyresnämndens prövning avöverlåldsevillkoren. Om hyresnämnden finner att priset på fastigheten är lägreeller villkoren sammantagna är avsevärt ogynnsammare för fastighetsägaren änhembudel, skall hyresnämnden förklara förvärvet ogiltigt. 1981/82:169 52 Jagvill först ta upp frågan om utformningen av själva villkorsregeln ochåterkommer sedan till hur prövningen skall gå till. Allraförst är det emellertid angelägel all understryka all de undanlag som jag nysshar föreslagit i fråga om hembudsskyldighelen givetvis bör gälla även i den nuaktuella situationen. Detta innebär bl. a. att fastighetsägaren alltid kanbegära hyresnämndens prövning av frågan om ett förvärv avbostadsrättsföreningen skulle vara oskäligt med hänsyn lill förhållandel mellanöverlåtaren och en annan förvärvare än bostadsrättsföreningen eller med hänsyntill villkoren för eller omständigheterna vid en sådan överiålelse. Närdet gäller villkorsregeln innebär kommitténs förslag till all börja med altöverlåtelsen inle får ske om priset är lägre än det som angivits vid hembudet.I denna del är regeln helt entydig. Hembudsreglerna skulle enligt min meningföriora avsevärt i effektivitet om avsteg gjordes från denna regel. Fastighetsägareförbundethar föreslagit all priset jämte övriga köpevillkor skall få avvika frånhembudel, bara inle avvikelsen är avsevärd. Enligt min mening är en sådanordning inle lämplig. Inom ramen för den angivna oskälighetsprövningen bördet emellertid finnas möjlighet att beakta specieUa omständigheter som medförtatt fastigheten efler hembudel har förioral i värde. Man kan exempelvis länkasig all fastigheten har utsatts för brand och att del då kan framstå somoskäligt att faslighets-ägaren skall behöva la upp nya förhandlingar medhyresgästerna. Ävenom priset vid en överiålelse är delsamma eller högre än som angivits vidhembudel, kan övriga villkor avvika så myckel från hembudet all köpevillkorensom helhet kan anses vara förmånligare för den nye köparen än hembudel.Kommittén har utformat sill förslag så all överiåldsen inte får ske omvillkoren sammantagna är avsevärt ogynnsammare för fastighetsägaren änhembudel. En sådan regel kan visserligen medföra vissa gränsdragningsproblem.Enligt min mening är del emellertid när del gäller andra köpevillkor än prisetnödvändigt att ge fastighetsägaren och den nye köparen viss frihet all avtalaom nya eller ändrade villkor. Om priset i hembudel är väl avvägt i förhållandetill övriga villkor torde man endast undanlagsvis behöva räkna med allfastighetsägaren tvingas acceptera sådana övriga villkor att köpevillkorensammantagna blir avsevärt ogynnsammare för fastighetsägaren än hembudel. Iullrycket avsevärt ligger all del bör vara fråga om en mera uppseendeväckandeavvikelse från hembudet. Det bör alltså finnas en tämligen god marginal förfastighetsägaren all inom ramen för samma köpeskilling ändra olika villkor ochanpassa dessa till del nya förhandlingsläge som uppslår mellan honom och dennye köparen. Man får alltså i allmänhet godta all fastighetsägaren gör vissajusteringar i de ränle- och amorteringsvillkor som gäller för föratsällasäljarreverser. Fastighetsägaren bör inte heller generellt sett vara förhindradall utfärda en säljarrevers som inle funnits 1981/82:169 53 medbland villkoren vid hembudel. Om del nya priset är högre än priset vid hembudelökar utrymmet för sådana reverser och för andra villkor som är förmånliga förden nya köparen. Vidbedömningen av om de nya villkoren avsevärt avviker från de som tagits upp ihembudel kan det dock vara befogal all göra en jämförelse mellan denkontantinsats som föreskrivs i hembudel och den som föreskrivs i de nyavillkoren. För bostadsrättsföreningen är det ofi:i väsentligt alt erhålla lånåtminstone lill av faslighetens s. k. uppskaltningsvärde. Systemet medkapitalmarknadsreverser syftar lill att möjliggöra en sådan belåning (seavsnitt 2.6.1). Fastighetsägaren är dock inle tvungen all acceptera systemetmed kapilalmarknadsreverser. Denne kan därför kräva en betydligt högrekontantinsats än vad som förutsätts i detta system. Om kontantinsatsen vid enöverlåtelse lill någon annan än bostadsrättsföreningen i så fall sätts tillett avsevärt lägre belopp än vad som föreskrivits vid hembudel fårfastighetsägaren dock räkna med all överlåtelsen kan bli ogiltig. Sammanfattningsvisbiträder jag alltså kommitténs förslag om all köpeskillingen inte får varalägre eller villkoren för överlåtelsen sammantagna avsevärt ogynnsammare förfastighetsägaren än som angivils vid hembudel. Jaghar tidigare föreslagit alt en intresseanmälans giltighet automatiskt skallförlängas om hembud sker och härvid föreslagit all förlängning skall ske tillden inskrivningsdag som inträffar närmast från det hembud skedde(se avsnitt 2.4.3). Enligt min mening bör den nu föreslagna villkorsregeln gesgiltighet så länge som bostadsrättsföreningens intresseanmälan gäller eflerförlängning. Delta överensstämmer i huvudsak med den av kommittén föreslagnatvåårsliden. Nären intresseanmälan har upphört att gälla kan alltså fastighetsägaren säljafastigheten oberoende av de villkor som angavs vid hembudel. gör en ny intresseanmälan för lid efler det all dentidigare intresseanmälan har upphört all gälla bör dock hembudsskyldigheleninträda på nytt (se avsnitt 2.4.3). Jagdelar kommitténs uppfattning att frågor om tillämpning av villkorsregeln börprövas av hyresnämnden. Kommitténs förslag om hur denna prövning skulleåstadkommas förutsätter bl. a. en samordning med förfarandet enligt lagen(1975: 1132) om förvärv av hyresfastighet m. m. Förslaget är enligt min meningalltför komplicerat. Jag förordar därför i stället en ordning som innebär altfastighetsägaren blir skyldig att begära hyresnämndens tillstånd lillöverlåtelsen. Överlåtelsen blir alltså i detta avseende beroende avhyresnämndens tillstånd. Enligtmin mening bör del särskilt föreskrivas all överlåtelser i strid med hembudsskyldigheleneller villkorsregeln är ogiltiga. anser all del är angelägel att faslighels-ägaren harrätt all sälja fasligheten lill någon annan än bosladsrällsföre- Prop.1981/82:169 54 ningen med villkor om att föreningen har rätt lill hembud.Försäljningen blir alltså giltig endast om bostadsrättsföreningen inle antarhembudel (se belänkandet s. 189). Sådana villkorade köp torde inle i och försig behöva slå i strid med jordabalken. Av 4 kap. 4 § jordabalken följer att ettköps fullbordan eller bestånd får göras beroende av villkor under högst ,men att hinder inle föreligger all uppställa villkor som grundas på bestämmelsei lag. Den villkorade försäljningen strider inte heller mot bestämmelserna omfastighetsägarens hembudsskyldighel, eftersom avsikten är all fastigheten skallhembjudas. Även om jag inle delar fastighetsägareförbundets syn på behovet avvillkorade försäljningar kan jag alltså inte finna att det föreligger någothinder mot detta förfarande. Enligt min mening behövs del inte någon särskUdlagregel härom. 2.4.7 Förhållandet till den kommunala förköpsrättenDepartementsförslaget: Alt en bostadsrättsförening förvärvar en fastighet genomatt anta ell hembud påverkar i princip inle kommunens rätt lill förköp. Ellkommunalt förköp torde emellertid i allmänhet var obilligt och regeringen kandärför vägra tillstånd lill förköpet. Kommitténs förslag: Överensstämmer meddepartementsförslaget (se betänkandet s. 171-173) Remissinstanserna: Förslaget har i allmänhet lämnats utanerinran av remissinstanserna. Några remissinstanser, t. ex. och , anser dock att kommunensmöjligheter till förköp bör förslärkas i förhållande lillbostadsrättsföreningen. Skäl för departementsförslaget: fastigheisförvärv somsker genom att ett hembud antas bör i princip anses som ett vanligtfastigheisförvärv när del gäller tillämpningen av den kommunala förköpslagen.Kommunen kan därför i den ordning som anges i förköpslagen besluta att förköpafastigheten på de villkor som har avtalats mellan fastighetsägaren ochbostadsrättsföreningen. Som grund för förköp kan kommunen åberopa antingen allfasligheten behövs för,tätbebyggelse eller alt fastigheten behöver rustas upp(se 1 § förköpslagen). Kommittén har ullalat att del i allmänhet får ansesobilligl mot en bostadsrättsförening om kommunen skulle utöva sin förköpsräll.Regeringen torde därför kunna vägra tillstånd till förköp med slöd av 9 §förköpslagen. Jag delar kommitténs syn på förhållandet mellan denkommunala för-köpsrälten och bostadsrättsföreningens rätt att förvärvafastigheten efter hembud. Bedömningen bör alltså göras på samma sätt som om delvar fråga om ell frivilligt förvärv. Enligt praxis vid tillämpning av förköpslagen(se betänkandet s. 161) tas emellertid hänsyn lill de förberedelser och del 1981/82:169 55 arbetesom hyresgästerna har lagt ner på ombildningen och till hyresgästernas starkaintresse av att ta över förvaltningen av den faslighet de bor i. Även ombostadsrättsföreningen inte tillerkänns någon företrädesrätt framför kommunentorde därför en ansökan av kommunen om förköp i allmänhet komma att avslås medslöd av obillighelsregdn i 9 § förköpslagen. Vadjag nu sagt avser framför allt fastigheter som är i behov av upprustning. Omkommunen däremot åberopar all fastigheten behövs för lälbe-byggelseändamåltorde omständigheterna kunna vara sådana att bostadsrättsföreningens förvärvfår vika för de kommunala intressena. Om föreningen har genomfört ett förvärvi strid med de kommunala intentionerna, fastigheten skall l.ex. rivas, kommerdelta givelvis alt inverka på obillig-hetsprövningen. Jagvill avslutningsvis understryka att vad jag nu anfört avser den principieUafrågan om förhållandel mellan bostadsrättsföreningens fastigheisförvärv ochden kommunala förköpsrätlen. I praktiken torde det i de allra flesta fall varaså att föreningen redan före förvärvet kan få besked från kommunen om allförköp inte kommer att ske. 2.5Prisföreskrifter vid överlåtelse av bostadsrätt m. m. Departementsförslaget:Några föreskrifter om hembudsskyldighet vid överlåtelse av bostadsrätt ellerrätt för kommun alt påkalla prisföreskrifler införs inle. Huvudregeln skallfortfarande vara all en bostadsrätt kan överlåtas fritt. Sådana villkor förmedlemskap som i praktiken innebär en hembudsskyldighel för bosladsrätlshavarenförhindras. Kommitténsförslag: En bostadsrättsförening skall i sina stadgar förutom prisföreskrifler,som är möjliga all införa i stadgarna redan med gällande lagstiftning, ocksåkunna införa en s. k. hembudsklausul. Efter hembud lill bostadsrältföreningenföre en överlåtelse skall föreningen, rikskooperaliva organisationer,allmännyttiga bostadsföretag eller kommunen kunna lösa bostadsrätten.Länsbostadsnämnden skall i vissa fall efter kommunens yttrande som villkor förbostadslån kunna kräva att prisföreskrifler och hembudsklausul las in ibostadsrättsföreningens stadgar (se belänkandet s. 287-299). Remissinstanserna:Åtskilliga remissinstanser är kritiska mot kommitténs förslag. Argument somanförs mot förslaget är bl. a. all spekulation inte förekommer, att höga priserär begränsade till främst , all med förslaget ensplittring skulle uppstå på bosladsrätlsmarknaden och att andra åtgärderverkar i prisdämpande riktning, bl. a. boendekostnadsutvecklingen, kommanderealisationsvinstbeskattning och begränsningar i underskollsavdragen. 1981/82:169 56 Avstyrkerhelt gör , , . , ,saml hyresnämnderna i , och . HSBär positiv lill regler om hembud och prisföreskrifter men anser i motsats lillkommittén all organisationen bör få del av värdestegringen på bostadsrätter närdessa försäljs efler ell hembud. HSB hänvisar lill en särskUd skrivelse lillregeringen där organisationen kräver en särskild parlamentarisk utredning ombl. a. prisfrågan. KommUlénsförslag tillstyrks av bl. a. länsstyrelserna i saml län. SABOanser alt de av kommittén föreslagna reglerna inle får så stor effekt.Länsstyrelsen i anser det viktigt all lokala lösningar undviksnär det gäller att motverka höga överlåtelsevärden. Enligt ärkommitténs förslag otillräckliga för all komma tillrätta med de problem somfinns på bostadsmarknaden i . Skälför departementsförslaget: 1 kommitténs uppdrag har ingått att belysaprisutvecklingen på bostadsrätter saml all överväga omutvecklingen ger anledning lill åtgärder från statens sida. Kommittén har ianledning härav låtit utföra en särskild studie av prisutvecklingen under1970-lalet (Priser och omsättning på bosladsrältslägenheler. Ds Bo 1981: 2)saml föreslagit vissa åtgärder i syfte all dämpa priserna på bostadsrätter påvissa lokala marknader. En sammanfattning av prisulvecklingssludiens resultatfinns i kommitténs belänkande (s. 273-277). funnit all prisbildningen på bostadsrätter genomgått vissakaraktäristiska förändringar sedan den allmänna priskontrollen på bostadsrätterupphörde att gälla vid utgången av . Skillnaderna i prisnivåer förlikvärdiga lägenheter inom och mellan orterna var inle påtagligt stora 1970.Överlåtelseprisel för en lägenhet på tre rum och kök översteg normall inle10000-15000 kr. Prisnivåerna har därefter utvecklats myckel olika. På vissaorter har priserna stigit kraftigt och i t.o.m. myckelkraftigt efter en allmän stagnation under första hälften av 1970-lalet, främstpå grund av lägenhelsöverskoll. Kommittén har dock efter 1979 kunnat förmärkaen viss stagnation på priserna, främst på orter där prisnivån redan är hög. Kommitténhar anseti alt prisutvecklingen på bostadsrätter under det senaste decennietpekar på all det finns behov av all på vissa, lokall avgränsade marknader inomenskilda kommuner kunna vidta åtgärder i prisdämpande syfte. Enligt kommitténbör kommunerna och de rikskooperaliva bostadsföretagen ges ökade möjligheteratt påverka priserna genom att tillämpa prisföreskrifler. Enligtkommilléförslagel skall en bostadsrättsförening i sina stadgar. 1981/82:169 57 föralomprisföreskrifter som är möjliga redan enligt gällande lagstiftning, också kunnainföra en klausul om skyldighet för bosladsrältshavarna all före en överiålelsehembjuda bostadsrätten lill bostadsrättsföreningen, rikskooperativaorganisationer, allmännyttigt förelag eller kommunen. Dessutom skall en kommuni samband med den statliga bosladslångivning-en kunna påkalla hoslänsbostadsnämnden all en bostadsrättsförening tar in prisföreskrifler jämtehembudsklausul i sina stadgar under en lid av högst . Tanken är altsådana villkor för de statliga lånen skall kunna föreskrivas på orter därproblem med höga överlålelsepriser föreligger. Kommunens möjligheter altpåkalla villkoren begränsar sig huvudsakligen till nybildadebostadsrättsföreningar. Jagdelar kommitténs uppfattning alt del finns problem med alltför högaöverlåldsevärden på bostadsrätter. På sina håll, kanske framförallt iStockholms innerstad, är del inle möjligt för en stor del av befolkningen allförvärva en bostadsrätt i ett äldre hus. Bostadsrätterna förbehålls de hushållsom redan innehar en bostadsrätt eller ell småhus som kan säljas lill ell höglpris eller de hushåll som annars är ekonomiskt starka. Ellannat problem är att risken för spekulation ökar med höga överiåld-sepriser påbostadsrätter. Denna risk upplevs ibland som särskilt påtaglig vid nyproduktionoch vid ombildning till bostadsrätt där grundavgifterna kan vara ganskamåttliga i förhållande lill överlålelsepriserna. Enligt kommittén har delemellertid inte framkommit något som tyder på en systematisk spekulation medbostadsrätter i den betydelsen all bostadsrättshavare i någon större omfattningför egen medvetet utnyttjar stigande prisnivåer. Det är också minuppfattning all människor i del alldeles övervägande antalet fall förvärvarbostadsrätt för all få en god bostad och inte för att säljabostadsrätten med ekonomisk vinst. Jagvill emellertid betona alt det finns en stor splittring av prisnivåerna påolika orter och även inom orterna. På de flesta håll är prisnivåerna definitivtinle sådana att del finns någon anledning till speciella åtgärder från statenssida. Mot bakgrund av förhållandena på vissa orter - och speciellt då iStockholms innerstad - har jag dock förståelse för kommitténs ambition altsöka nå en lösning som ger möjligheter lill all på vissa lokala marknader kunnavidta åtgärder i prisdämpande syfte. Del förefaller emellertid tveksamt omförslaget skulle få någon större effekt på de marknader där prisnivåerna redanär höga. Detta hänger samman med all förslaget endast avser nybildadeföreningar. Det är självfallet inle heller möjligt att utsträcka ell förslag avförevarande slag lill äldre föreningar, i vilka bosladsrältshavarna redanförvärvat sina bostadsrätter. Bortsett från den eventuellt prisdämpande effektsom förslaget skulle kunna få är dess genomförande också förenat med betydandenackdelar. Omförslaget genomförs som del är tänkt kommer det att uppslå flera oUka typer avbostadsrättsföreningar på bostadsmarknaden. Även inom samma ort kan del kommaatt finnas olika typer av bostadsrättsföreningar. 1981/82:169 58 Deflesta föreningar kommer inte alls att ha några prisföreskrifler ellerhembudsklausuler. I sådana nybildade föreningar som tillhör de rikskooperalivabostadsorganisationerna kan man förvänta sig att prisföreskrifter ochhembudsklausuler gäller för mycket medan del i andra föreningar kanfinnas föreskrifter som är begränsade alt gälla under fem år.Hembudsklausulerna och prisföreskriflerna kan sinsemellan också vara mycketolika utformade. Situationen torde bli mycket svår all överblicka för denenskilde. Prissplillringen på en och samma marknad kan bli markant. Ettförslag om hembudsskyldighel måsle rimligen göra undanlag för överlåtelsergenom byte. Annars skulle bosladsrättshayarna bli sämre ställda änhyresgästerna som har en laglig rätt lill byte. Med detta undantag frånförslaget torde emellertid frestelsen bli stor att anordnaskenbyten i syfte all komma runt prisbeslämmelserna. Kommitténs förslaginnehåller naturligen också undanlag som betingas av de familjerätlsligaförvärvsprinciper som gäller för bostadsrätter. Undanlagssiluationerna äralltså många. Vadjag framför allt vänder mig mot när del gäller kommittén förslag är emellertidall del på ett betänkligt sätt naggar bostadsrätten som upplålelseform ikanten. I denna del vill jag anföra följande. Dengrundläggande principen i bosladsrättslagen är alt en bostadsrätt skall kunnaöverlåtas till en ny innehavare ulan att föreningen kan lägga sig i självaövergången. Den prövning som föreningen kan göra begränsas lill denefterföljande frågan om medlemskap för den nye innehavaren. Rätten till friöverlåtelse hänger samman med att en bostadsrättshavare, lill skillnad frånandelshavare i andra ekonomiska föreningar, inle kan utträda ur föreningen ochbegära ersättning för bostadsrätten hos föreningen. En sådan rätt skulle kunnaäventyra hela föreningens ekonomi, eftersom insatserna är bunda i fasligheten.Del är därför endast genom överiålelse av bostadsrätten som ersättning kanerhåUas. Vissainskränkningar i den fria överlåtelserätten är möjliga att göra med stöd avbostadsrällslagen. Beträffande lokaler är del sålunda möjligt alt i stadgarnala in föreskrifter om lösningsrätt i den meningen all föreningen eller dessmedlemmar efter en överlåtelse får lösa bostadsrätten hos förvärvaren.Bostadsrättsföreningen kan också ställa upp särskilda villkor för medlemskap iföreningen. I förarbetena nämns som exempel all den medlemssökande måsletillhöra en viss sammanslutning eller uppfylla annat villkor av liknandebeskaffenhet (se SOU 1969:4 s. 180). En inskränkning i rätten till friöverlåtelse kan också sägas föreligga om en bostadsrättsförening med slöd av44 § 8 bostadsrällslagen inför särskilda prisföreskrifter i stadgarna. Däremotfinns del i bostadsrällslagen inga bestämmelser som tillåter stadgeföreskrifterom hembudsskyldighel före en överiålelse.