prop · G503189 · 1981-12-31 00:00:00 — KF anser att det inte finns anledning att befara att det ökadeansvar för de registeransvariga, som förslaget innebär, kommer att medföranågra nackdelar. KF vill därför i allt väsentligt ställa sig bakom DALK:sförslag. () anför: LRF delar DALK:s uppfattning att den nya utformningen av datalagenbör ta sikte på en koncentration av Datainspektionens arbete på de mycketintegritetskänsliga registren. Nuvarande krav på tillstånd för alla registersom kan betecknas som personregister utgör en belastning för både företagen ochdatainspektionen. För de vanligaste registren - kund-, reskontra-,anställnings- och medlemsregistren - utgör den formella proceduren medtillståndsansökan en onödig process. Förslaget att ge en generell licens tillföretagen för denna typ av register är därför ett steg i rätt riktning. Behovet avoch värdet av denna licensgivning har emellertid enligt LRF:s uppfattning ejdokumenterats på ett övertygande sätt, men LRF kan trots detta accepteraförslaget härom. Statens humanistiskt-samhällsvetenskapliga forskningsrådförklarar att man tillstyrker att det nuvarande tillståndskravet enligt 2 §datalagen endast kommer att omfatta register som innebär särskilda risker förotillbörligt intrång i enskilds personliga integritet. 1981/82:189 122 konstaterar att förslagen tillåtgärder bl. a. syftar till att förenkla det administrativa arbetet med ansökanom tillstånd från datainspektionen då förändringar skall göras i kundregister.Detta är enligt föreningen en positiv förändring som föreningen stöder. SEBRO påminner att proceduren med ansökan för varjeenskilt register har ifrågasatts av SEBRO vid upprepade tillfällen när detgäller området för förenklat förfarande. SEBRO välkomnar DALK:s förslag omslopande av ansökningsförfarande för register inom detta område. Utgångspunkten för ändringsförslaget är dels attrationalisera verksamheten vid datainspektionen, dels alt i datalagen inarbetavissa bestämmelser föranledda av internationella konventioner. För sparbankernasdel är det främst de lagändringar som föreslås för att åstadkommarationaliseringar hos datainspektionen som tilldrar sig intresse.Sparbanksföreningen - som därför inskränker sig till att endast yttra sig överdenna del av promemorieförslaget - konstaterar med tillfredsställelse att detföreslagna nya licens- och tillståndsförfarandet vid datainspektionen innebären klar förenkling för avnämarna - de registeransvariga. Det torde nämligen försparbankernas/SPADAB:s del medföra alt det mer säUan blir nödvändigt attinhämta särskilt fillstånd att få inrätta och föra personregister. tillstyrker därför ändringsförslaget iden nu berörda delen, Styrelsen tillstyrker det tredje alternativet,licensalternativet, som DALK själv valt. Licensalternativet innebäradministrativa förenklingar för kommuner och landsting. Deremissinstanser som avs ty r k e r eller åberopar skäl mot DALK:s förslag ärhovrätten för , kammarrätten i SundsvaU, ledamöterna i datainspektionensstyrelse (reservation), trafiksäkerhetsverket, ledamoten av bankinspektionensstyrelse (reservation), , , juridiskafakultetsnämnderna vid och , tekniska högskolan iStockholm, kommun, LO, TCO och . Hovrätten för anger sammanfattningsvis atthovrätten avstyrker de framlagda förslagen till författningsändringar utom vadavser anpassningen till de internationella överenskommelserna. Hovrätten förordari andra hand en grundlig överarbetning av de föreslagna författningstexternainnan de antas. Som skäl för sitt ställningstagande anför hovrätten: Hovrätten ifrågasätter om det av kommittén föreslagnalicens- och tillståndsförfarandet är ägnat att ens på kort sikl avhjälpa desvårigheter som uppkommit för datainspektionen vid fullgörandet av desshuvuduppgifter, I promemorian demonstreras tydligt vilken omfattande verksamhetsom blivit följden av de stora ambitionerna. Mot bakgrund härav kan det befarasatt även de nu föreslagna åtgärderna, som ändock får anses som provisoriska. 1981/82:189 123 blir alltför resurskrävande. Hanteringen avlicensansökningar från redan existerande registeransvariga, utarbetandet av nyatillämpningsföreskrifter () och nya rutiner för registrerings- ochlicensförfarandet samt arbetet med att informera registeransvariga ochregistrerade kommer sannolikt att kräva avsevärdaarbetsinsatser. Den egentliga tillståndsprövningen och tillsynsverksamheten kandärför ej heller i fortsättningen antagas bli fillräckligt effekfiv. Hovrätten ifrågasätter även värdet överhuvudtaget av detföreslagna licensförfarandet som inte innefattar vare sig prövning ellerfillsyn utan endast en registrering av registeransvariga. Den snabbautvecklingen inom datatekniken kan förväntas medföra en stark ökning av antaletpersonregister. Det stora flertalet av dem, i huvudsak inrättade inom den enskildasektorn, kommer inte att innehålla känsliga personuppgifter. Möjligheterna fördatainspektionen att på detta område hindra lagstridig registrering avpersonuppgifter och illojal användning i övrigt av sådana uppgifter torde irealiteten vara mycket små. Hovrätten anser det därför mest ändamålsenligt attkoncentrera verksamheten till särskilt känsliga register och helt sloparegistrering av övriga personregister. Att motivera en heltäckande registreringmed aUmänna översikts- eller statistikskäl torde ej vara tillfyllest. Behovetav tillsyn över de typiskt sett mindre känsliga registertyperna torde kunnainskränkas till de fall där klagomål anföres. Den meringripande ändring av datalagens systematik, som hovrätten sålunda förordar,bör emellertid inte göras innan kommittén lagt fram sitt förslag angående engenerell personregisterlag. Det framstår inte heller som oundgängligennödvändigt att nu tillgripa kortsiktiga ändringar i datalagen föratt förbättraarbetssituationen hos datainspektionen. De lättnader som införts vidhandläggningen i det förenklade ansökningsförfarandet bör redan ha lett tillatt viss handläggningskapacitet frigjorts. Motsvarande gäller andra redaninförda eller prövade rationaliseringsrutiner. Även om vissa ärenden på grundav balanserna måste tas med förtur - vilket påpekats inverka negativt påarbetssituationen i övrigt - torde ett sådant arbetssätt tills vidare fåaccepteras. Om prioriteringen sköts på rätt sätt, torde någon större skada frånintegritetssynpunkt ej heller uppkomma. Kammarrätten i delar uppfattningen att det ärotillfredsställande att datainspektionens tillsynsverksamhet på grund avbristande personalresurser alltsedan datalagens tillkomst inte kunnat bedrivasi den omfattning som förutsattes då lagen kom till. Kammarrätten anser dock helst bör awakta tillkomsten av en generell personregisterlag innan sådanaomfattande ändringar som de av DALK föreslagna vidtas på kort sikt i detnuvarande tillståndstvånget och att man i vart fall inte bör genomföra dessaåtgärder innan DALK skyndsamt utrett frågan om inte en utökadtillsynsverksamhet skulle kunna finansieras genom höjda avgifter. Om det skullevisa sig att en utökad tillsynsverksamhet kan finansieras på detta sättförutsätter kammarrätten att den ytterligare rationalisering avtillståndsverksamheten genomförs, som - enligt vad DALK visat - är möjlig.Kammarrätten yttrar vidare: Om förslaget att upphäva den nuvarande huvudregeln omtillståndstvång för personregister genomförs och det skulle bli så att icketillståndspliktiga personregister inrättas som innebär risk för otillbörligtintrång i personlig Prop.1981/82:189 124 integritet är enligt kammarrättens mening faran stor attdetta inte kommer fill datainspektionens kännedom, eftersom desstiUsynsverksamhet ändå inte kan få karaktären av annat än stickprovskontroll ikombination med prövning av klagomål som riktas mot ett register. Härtillkommer att tillståndsprövningen och de kontakter med registeransvariga, som denmedför, innefattar även ett visst mått av tillsyn samt informafion ochrådgivning. Någon skarp gräns mellan den ena och den andra verksamheten äralltså inte möjligt att dra. Såsom DALK påpekar (sid. 101) har man anledningutgå från att datalagen och datainspekfionens verksamhet haft stor betydelseför att antalet fall av integritetsintrång hittUls varit begränsat. Att i ensådan situation på kort sikt upphäva huvudregeln om tillståndstvång förpersonregister som förs med ADB för att frigöra personalresurser förefaller enligtkammarrättens mening betänkUgt. och anför i sinreservation till datainspektionens yttrande följande: Vi delar inte majoritetens uppfattning att åtgärder påkort sikt bör genomföras i enlighet med alternativet licens- ochtillståndsförfarande som DALK:s majoritet föreslår i sitt delbetänkande, DS Ju1981:15. Vi anser vidare att den bakgmndsbeskrivning som redovisas imajoritetens förslag tiU remissvar inte är rättvisande utan tillrättalagt föratt svara upp mot arbetsgruppens intentioner. Så sent som ändrades datalagen efterförslag från DALK, förslag som var väl förankrade i datainspektionens styrelseoch svarade mot de önskemål som inspektionen framfört såväl lill kommittén somtill . Något väsentligt nytt som föranleder förändringar idatalagen har enligt vårt förmenande icke inträffat sedan förra riksdagsbeslutet.Däremot har DALK av regeringen fått tilläggsdirektiv för att utredamöjligheterna av en mera generell personregisterlagstiftning. Detta arbetepågår nu och beräknas avslutas . Att i detta lägekortsiktigt göra stora förändringar i datalagen synes mindre välbetänkt. Det ärmöjligt att man ska ersätta det generella tillståndssystemet som ärgrunden i nuvarande datalag men sådana principiella frågor bör enligt vårmening övervägas i anslutning till arbetet inom DÄLK med en generellpersonregisterlagstiftning. Vi vill vidare erinra om att den framställninginspektionen gjorde 1980 om förändringar i dalalagen ska ses mol bakgrund avatt inspektionen inte tilldelats de ekonomiska och personella resurser som denkraftiga ökningen av tillståndsärendena uppvisat . Det är därförnödvändigt att inspektionen får de resurser som erfordras för att fullgöra sinaåliggande enligt gällande lagstiftning och att tillsyns- och informationssidanförstärks med ett antal handläggare. I detta sammanhang bör vidare erinras omatt beslutat att datainspektionens verksamhet skall totalfinansierasgenom ett heltäckande avgiftssystem. Någon belastning på statsbudgeten kommerdärför inspektionens verksamhet icke direkt att innebära . DALK harnyligen presenterat ett avgiftssystem som enkelt kan anpassas till nuvarandedatalag. anför i sin reservation tillinspektionens yttrande: Jag anser att DALK, innan några ytterligare förändringargörs i datalagen, bör få avsluta sitt arbete med att undersökaförutsättningarna att ersätta nuvarande datalag med en personregisterlag.En sådan lag skulle 1981/82:189 125 kunnamedföra att integriteten bedömdes med hänsyn till registreringen som sådan utanavseende vid den teknik med vilken registreringen sker. Innan arbetet med enpersonregisterlag slutförts är det enligt min mening helt olämpligt attgenomföra de fundamentala förändringar av datalagen som föreslagits. Trafiksäkerhetsverketställer sig kritiskt till kommitténs förslag i huvudsaken. Enligt verketsmening är det olämpligt att på kort sikt införa ett komplicerat system medlicensskyldighet som enligt verket med största sannolikhet kommer att behövaändras om en generell lag om personregister införs. Ledamoteni bankinspektionens styrelse anför i sin reservation tillbankinspektionens yttrande: Antaletärenden vid datainspektionen har ökat kraftigt . Huvudparten avhandläggarresurserna har därför fått tas i anspråk för tillståndsärendena ochsom en följd härav har tillsynssidan fått minskade resurser. Datainspektionenhar därför krävt resursförstärkning men har icke fått detta. Detär mot denna bakgrund man ska se datainspektionens skrivelse till regeringen, ivilken man krävt förändringar i gällande lagstiftning, eftersom inspektionen ejnu kan fullgöra av lagstiftningen föreskrivna uppgifter. Datalagens skydd för denpersonliga integriteten får ej eftersättas. Detta skulle bli följden omgrundvalen för datalagen, nämligen den individuella tillståndsgivningen skulleupphöra. Även ur psykologisk synpunkt torde det vara svårt att få förståelseför en sådan åtgärd bland allmänheten, vars oro för dataregistren enligt ennyligen genomförd utredning av ökat under senare år.Till detta kommer att lagen ändrats och då fastslagit att denfungerat bra. Att i nuvarande läge på nytt göra en förändring när utredningpågår om en generell personregisterlagstiftning synes icke motiverad. Beträffande denkostnadsbesparing majoritetens förslag skulle innebära bör det noteras attriksdagen beslutat om att verksamheten vid datainspektionen skalltotalfinansieras via avgifter. Ett förslag till avgiftssystem kommer attpresenteras av DALK . Den föreslagna "besparingen"påverkar således icke statsbudgeten utan endast avgiftsstorleken. Under hänvisning till vadsom ovan anförts anser jag att bankinspektionen i sitt yttrande bör avvisa DALK:s förslag och ansluta sig till den uppfattning som återfinns i denreservation som fogats till DALK;s förslag. () instämmer i DALK:s bedömning att en rafionalisering avtillståndsprövningen bör ske och att ökade resurser förs över filltillsynsverksamheten. RRV ifrågasätter dock om inte DALK:s förslag i alltväsentligt kan tillgodoses inom ramen för nuvarande lagstiftning och tilldeladeresurser (nollalternativet). Verket föreslår ett "utvecklat"nollalternativ (se avsnitt 4,2). Skulledet visa sig vid den fortsatta beredningen av ärendet att hinder föreligger attgenomföra ett utvecklat noUalternativ vill RRV inte motsätta sig att datalagenändras , DALK:s förslag innebär dock inte bara åtgärder 1981/82:189 126 på kort sikt, utan ett genomförande av förslaget innebäratt man binder sig för de grundläggande principerna i en framtida lagstiftning,RRV har emellertid ingen erinran mot att det framlagda förslagets huvudlinjerläggs till grund för ny lagstiftning. Men RRV anser att vissa delar i förslagetmåste belysas mera utförligt. I fortsattberedning av ärendet måste bl. a. följande frågor klarläggas:Tillsynsverksamhetens omfattning i samband med kontroll av inkomnaförteckningar - i vilkenutsträckning skall DI pröva om de register som upptagits i förteckningen bordevara tillståndspliktiga - i vilken månskall DI kontrollera om förteckningarna är fullständiga och innehåller korrektinformation. - vilkanärmare kriterier skall gälla vid prövning av licensansökningar. Innebörden av den föreslagna 18 § -undervilka förutsättningar skall licensen kunna dras in. Genom att Ucenshavare fär föra personregister som inte ärtillståndspliktiga kommer registeransvariga att på eget ansvar pröva om ettpersonregister är tillståndspliktigt och därigenom få ett ökat ansvar förlagens efterlevnad - är detta rimligt från rättssäkerhetssynpunkt. -vilka indirekta kostnader har nuvarande datalag medfört -i DALK:s nuvarande kartläggning saknas en samlad bedömning av datalagensekonomiska konsekvenser - i sitt kommande betänkande med förslag till nydatalagstiftning bör DALK redovisa vilka direkta och indirekta kostnader som den nya lagstiftningen beräknas medföra. Med beaktande av att DALK enligt tilläggsdirektiv erhållituppdraget att pröva huruvida datalagen i ett längre perspektiv bör ersättas aven genereU personregisterlag, är det UHÄ:s uppfattning, att ur såvälprincipiell som praktisk synpunkt, revision av datalagens tillståndssystem ochallmänna konstruktion bör undvikas i avvaktan på att frågan har avgjorts om engenerell personregisterlag ska ersätta datalagen. UHÄ erinrar om att reservanterna i DALK har anfört, attdet är tveksamt om man bör anförtro ett väsentligt ökat ansvar för lagenstillämpning åt de registeransvariga. UHÄ delar denna uppfattning ochunderstryker, att det självklart ligger i sakens natur att datainspektionen istället förstärker sin karaktär av tillsynsmyndighet och reellt och effektivtbevakar integritetsaspekterna. Även om ändringarna i datalagen är alt betrakta somåtgärder på kort sikt, ställer sig dock UHÄ tveksamt till denna metod att sökamöjliggöra för 1981/82:189 127 datainspektionen att inom ramen för sina nuvarandepersonella resurser fullgöra sina uppgifter på ett tillfredsställande sätt. Somreservanterna noterat, berör DALK:s promemoria och förslag ytterst ömtåligapartier av personlighetsrätten, vilka föga lämpar sig för besparingsåtgärdermed hjälp av författningsreformer. vid , finneranledning att hysa betänkligheter mot ett förverkligande av kommittémajoritetensintentioner åtminstone . I yttrandet anförs till skäl för dennaståndpunkt: För det första har i skilda sammanhang fastslagits, attdatalagen i dess nuvarande gestaltning i stort sett har befunnits fungeratillfredsställande. (Jfr Promemorian s. 98 ff, s. 115 f, s. 269 och passim. )Vissa justeringar av densamma har vidtagits med ikraftträdande den 1 juli 1979.Det rör sig följaktligen om en relativt färsk lagstiftningsprodukt, som inomden ej utan tvingande skäl bör underkastas förnyade ingrepp. Deav datainspektionen förebragta och av DALK accepterade argumenten tordehärvidlag näppeligen framstå som fullt övertygande. (Se närmare a. a. s. 123ff, 249 ff.) För det andra har DALK enligt tilläggsdirektiv i mars 1980erhållit uppdraget att pröva, huruvida datalagen i ett längre perspektiv börersättas av en generell personregisterlag, (A. a. s, 35.) Det förefaller ursåväl principiell som praktisk synvinkel äventyrligt att i ett dylikt lägevilja rekommendera revision av datalagen "på kort sikt" i ett flertalbetydelsefulla hänseenden. Betänkligheter reser sig mot ett sådantförfaringssätt, icke minst med hänsyn till stabililetssynpunkten. För det tredje synes den svenska datalagenstillståndssystem och allmänna konstruktion ha varit förebildliga vid utformningav datalagar i andra länder (jfr s. 271) samt synes även i huvudsak stå i godöverensstämmelse med en av numera antagen konvention till skydd förenskilda vid automatisk databehandling av personuppgifter. (Jfr s. 206 ff och266 ff.) Givetvis bör den svenska lagstiftningen bringas i fuUgod harmoni medkonventionen i fråga om de detaljer, där bristande överensstämmelse f. n. kankonstateras föreligga. (Jfr a. a. s. 208 och 266 f.) I övrigt bör emellertidförsiktighet och återhållsamhet iakttagas samt revisioner i görligaste månundvikas i avvaktan på förslaget till generell personregisterlag. För detfjärde kan ytterligare spörsmål av lagskrivningsteknisk natur vara föremål fördelade meningar och följaktligen förtjäna ytterligare överväganden. Fråndatainspektionens och DALK:s sida göres gällande, att ett bibehållande av dennuvarande huvudregeln (tillstånd) i kombination med införande av ytterligareundantag från densamma skulle medföra avgräns-nings- och tolkningssvårigheter. (Jfr s. 143 och 147 f.) Det torde dock kunna ifrågasättas, huruvida ickemotsvarande problem inställer sig även med den av DALK förordadekonstruktionen, enligt vilken, som i det föregående antytts, kravet påtillstånd reserveras för vissa (stundom tämligen vagt beskrivna) typer avkänsliga register. (Jfr s. 214 ff och 261.) För det femte innebär DALK:s förslag, allmänt betraktat,att ansvaret för den sålunda reformerade lagsfiftningens efterlevnad i ökadomfattning övervältras på de registeransvariga. (Se s. 167 ff samtsammanfattningen å s. Skall icke integritetsskyddet äventyras till följdav de sistnämndas 1981/82:189 128 måhändabristfälliga författningskännedom, måste kontroll- och tillsynsverksamheten iväsentlig mån vidgas och intensifieras; enstaka "stickprov" tordeknappast kunna anses erbjuda fillräcklig kompensation. Det gives anledning filldubier huruvida genom DALK:s ifrågavarande förslag några egentliga vinster ståratt inhösta i fråga om rättssäkerhet och effekfivitet. Fördet sjätte skall förvisso icke bestridas kostnadsaspektens vikt i det rådandestatsfinansiella läget. DALK:s promemoria och förslag berör emellertid, somreservanterna noterat, väl att besinna ytterst ömtåliga partier avpersonlighetsrätten, som föga lämpar sig för besparingsåtgärder med hjälp avförfattningsreformer av en i vissa avseenden diskutabel natur. (Jfr s. 270 f.) Sammanfattningsvisavstyrkes på de ovan redovisade grunderna kommittémajoritetens förslag tilländringar i datalagen. vid hänför sig till DALK:s uttalande"Med de syften som ligger bakom licens- och förteckningsskyldigheten börden registeransvariges uppgifter kunna godtas utan någon närmare granskning.Kontrollen bör i stället i huvudsak ske genom stickprov i samband medtillsynsverksamheten eller eljest när särskilda omständigheter föranledernärmare granskning" och anför: Fakultetsnämndenställer sig tveksam till om en sådan radikal förändring av datalagenskontrollsystem bör införas på nuvarande stadium, när utredningen om införandeav en särskild personregisterlag pågår. befarar, att denenskUdes nuvarande integritetsskydd kan komma att äventyras, om den föreslagnareformen genomföres. Tydligt är, att kommittén varit mycket splittrad i frågan.Således har ledamöter reserverat sig mot det i promemorianframlagda förslaget. Reservanterna tycks mena, att man bör avvakta med attgenomföra reformen. anser, att en så viktig lagändring som dethär är fråga om helst bör ha en bred förankring, inte minst bland kommitténsegna ledamöter. Tekniskahögskolan i finner det otillfredsställande med kortsiktigalagändringar. Högskolan hade hellre sett en totallösning i samband med lagsfiftningenom personregister. Erfarenheterfrån kommunens egen ökande verksamhet inom dataområdet talar för önskvärdhetenav enklare och effektivare administrativt förfarande i samband med prövning avtillstånd för dataanläggningar. Till följd av den snabba tekniska utvecklingeninom dataområdet kan man förvänta sig att antaletpersonregister kommer att öka avsevärt. Inom kommunen planerar man att såsomterminal använda en mikrodator med lokal möjlighet att lagra avsevärda mängderav information (personregister). av kommer kommuntroligen att ha ca 500 sådana terminaler (datorer) utplacerade hos de olikaförvaltningarna. Kommunstyrelsenanser emellertid, i enlighet med vad m. fl. framhåller ireservation i utredningen, att starka skäl finns för att i avbidan på arbetetmed en generell personregisterlag inte nu skall göras stora och principiellt viktiga ändringar i datalagen. I väntan på den nya Prop.1981/82:189 129 lagsfiftningen är det då av vikt att, såsom reservanternaäven uttalar, datainspektionen tilldelas ökade resurser för att med oförändraderegler tills vidare kunna fullgöra sina uppgifter på ett tillfredsställandesätt. Mot bakgrund av att datalagen skall ersättas av engenerell personregisterlag ifrågasätter samfundet lämpligheten av att på kortsikt genomföra principiella ändringar i datalagen. Ett licens- ochtiUståndsförfarande i enlighet med förslaget kommer enligt samfundets mening -trots den tveksamhet DALK uttrycker på denna punkt - att innebära en bindningför DALK:s fortsatta arbete med utformande av en generell personregisterlag. Det ärockså av vikt att man undviker ofta återkommande ändringar i datalagen, på sättDALK också framhåUer i promemorian med tanke på att lagen innehåller regler avmycket stor betydelse för alla enskilda medborgare och för hela den enskildaoch offentliga sektorn. Att i avvaktan på en ny genereU personregisterlaggenomföra omfattande ändringar i datalagen - i förening med tämligensvåröverskådliga övergångsbestämmelser - väcker betänkligheter och torde påinget sätt främja registrerades och registeransvarigas berättigade krav påkontinuitet i lagstiftningen och ett lättöverskåd-ligt regelsystem. Från deregistrerades och registeransvarigas synvinkel torde för övrigt datalagen i dennuvarande utformningen fungera fullt tillfredsställande. tillsattes 1976 och har bl. a.tiU uppgift alt utreda möjligheterna att förändra den nuvarande datalagen generell personregisterlag. Detta arbete anser sig kommittén kunna fullföljainom . Trots detta kommer kommittén nu med ett förslag om engrundläggande ändring i datalagen från nuvarande tillståndsförfarande tUl ettlicenssystem.