prop · G503150 · 1981-12-31 00:00:00 — banktillgodohavanden (ochsitt innehav av spar- och premieobligationer) i takt med 2 SOU 1982: 14 Tillväxteller stagnation? (Alternativ I). ' Beräkning baserad påriksgäldskontorets verksamhetsberättelse 1980/81. 1981/82:150 Bilaga1.1 Reviderad nationalbudget 204 Nedgångeni inflationstakten tillsammans med den långsiktiga bindningen av räntan kanmedföra betydande reala räntesatser på statsskulden '. Hur storden reala räntesatsen blir beror i första hand på hur kraftig dämpningen avinflationstakten blir. Detta kommer i sin tur att vara beroende avambitionsnivån i den ekonomiska politiken när det gäller atl nedbringainflationstakten. Vid den dämpning man räknar med i avstämningen av 1980 årlångtidsutredning kommer realräntan på statsskulden att överstiga denärmaste åren. Med5% realränta 1983 blir den reala räntekostnaden ca . detta åratt jämföra med nominella räntekostnader i. storleksordningen . (prisnivå). De reala räntekostnaderna ökar därefter för vatje årstatsbudgeten uppvisar etl inflationsrensat underskott. Endämpning av inflationstakten lill per är kommer sålunda all innebärabetydande reala överföringar till de sektorer som har placerat sina tillgångari statsobligationer. Delvis sker dessa överföringar till andra delar av denoffentliga sektorn (främst och ) och delvis till utlandet.Men en stor del går till den inhemska privata sektorn. Hushållen kommerexempelvis att få en bättre avkastning på sina spar- och premieobligationer.Bankernas räntenetto kommer troligen atl öka lill följd av att gapet mellanräntesatserna på stocken av statsobligationer och på inlåningen vidgas.Försäkringsbolagens fonder kommer all få betydande positiva bidrag frånränteinkomsterna på statspapper osv. Dessareala överföringar kan tänkas få en expansiv inverkan pä ekonomin, en inverkansom kan utgöra ell problem för möjligheterna alt dämpa inflationstakten. Denökande statsskulden och den långsikliga bindningen av räntesatsen påstatsobligationer kan därmed bli en faktor som försvårar en dämpning avinflationslakten. Serman problemet med stalsskuldsränlorna pä är del rimligl attfillämpa en lägre real räntesals. I följande räkneexempel tillämpas en realräntesals på . Det motsvarar dels en prognosticerad real genomsnittsränta pästatsskulden , dels (vilket är mer väsentligt) en räntesats som det kanvara rimligt att räkna med för en långsiktig utveckling under balanseradeförhållanden. Räkneexemplet avser prisnivå. Meden real räntesats på blir den årliga reala räntekostnaden för en statsskuldpå ca . (vilket motsvarar lägel ) 6 miljarderkr. Det inflationsrensade budgetunderskottet 1982 på . medföratt de långsiktiga realränteutgifterna ökar med . Motsvarandeökning av de reala ränteutgifterna kommer all ske vatje år etl underskott avdenna slorlek kvarstår. 'Tendensen till stigande realränta kan delvis utgöra en direkt följd av attinflationen avtar. Det är nämligen mindre troligt atl en negativ realränta kanförekomma vid en låg inflationstakt. IAlternativ I räknar man i avstämningien med en real nyupplåningsränta på 2 ä 1983-1985 och genomsnittlig realränta på statsskulden . 1981/82:150 Bilaga1.1 Reviderad nationalbudget 205 Vidgarman slutligen perspektivet till hela den offentliga sektom kan man påmotsvarande sätt beräkna den årliga reala kostnaden för försämringen av denoffenfiiga finansiella förmögenheten (.) Årets inflafionsrensade underskott i den offentligasektoms finansiella sparande (.) ökar de reala ränteutgifternanetto med . Prop.1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 206 Delprognoseroch arbetsfördelning rörande den reviderade nationalbudgeten 1982 Avinledningen framgår vilka kapitel och avsnitt som sammanställs inomekonomidepartementet (E) resp. (Kl). Nedan redovisasdetta i tablåform. Härutöver framgår E:s och KI:s bedömningar av utvecklingen1982 inom olika delsektorer. Export av varor och tjänster Import av varor och tjänster Produktion inom gruvor, mineralbrott. De enskilda konsumenternas ekonomi Lönsamhet, kostnader och priser Lagerförändringi % av föregående års BNP. Prop.1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 207 Innehåll 1 Sammanfattande översikt ..................................... 2 1.1 Den intemationeUa utvecklingen ........................... 2 1.2 Utvecklingen i 1981-1983 ........................... 12 2 Det internationella läget ........................................ 39 2.1 Sammanfattandeöversikt ..................................... ... 39 2.2 Länderöversikter ..................................................... 46 3 Utrikeshandeln ................................. ................. 60 3.1 Exporten ................................................................ 60 3.2 Importen ................................................................ 66 3.3 Betalningsbalansen ............................................... 73 4 Produktionen .......................................................... 76 4.1 Sammanfattningav industriproduktionens ulveckling 76 4.2 Utvecklingeninom olika delbranscher .................... 77 4.3 Övriganäringsgrenar och den totala produktionen ....... 89 5 Arbetsmarknaden .................................................. 92 5.1 Sammanfattning ...................................................... 92 5.2 Läget påarbetsmarknaden och början av 1982 ... 92 5.3 Arbetsmarknadenunder och utblick 100 6 De enskilda konsumenternas ekonomi .................. 104 6.1 Sammanfattning ...................................................... 104 6.2 Löner ...................................................................... 108 6.3 Hushållensdisponibla inkomster ............................ 110 6.4 Konsumentpriserna ............................................... 116 6.5 Den privatakonsumtionen .................................... 120 7 Investeringarna ..................................................... 126 7.1 Sammanfattningav invesleringsulvecklingen samt prognos 126 7.2 Investeringsutvecklingeninom olika områden ....... 129 7.3 Lagerinvesteringarna ............................................ 139 8 Lönsamhet, kostnader och priser ............................ 143 8.1 Näringslivetsvinstutveckling .................................. 143 8.2 Tillverkningsindustrinslönsamhet, kostnader och priser .... 148 9 Den offentliga verksamheten ................................ 157 9.1 Allmänt ................................................................... 157 9.2 Staten ................................................................... 157 9.3 Kommunerna .......................................................... 163 9.4 Socialförsäkringssektorn ........................................ 166 9.5 Den totalaoffentliga sektorn ................................. 169 9.6 Beräkning avfinanspolitiska effekter ..................... 173 10 Kreditmarknaden ................................................... 177 lO.I Likviditetsutvecklingen .......................................... 181 Prop.1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 208 10.2 Kredifinsfitutens utlåning ............................ . 186 10.3 Den sektorvisa upplåningen ......................... . 190 10.4 Utblick mol 1982 ........................................ . 193 AppendixStatsskuld och realekonomiska effekter av statens 1 Inledning .................................................. . 194 2 Statsskuld och offentligförmögenhet ............ . 195 3 Ränta på statsskulden .................................. 198 4 Realekonomiska effekter av statensränteutgifter 201 Delprognoser ocharbetsfördelning rörande den reviderade national budgeten 1982 ................................................. 206 1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad ilatlonalbudget 209 Tabellförteckning 1:1 Förändring i BNP-komponenterna i procent av BNP föregåen de år 1978-1983 ............. ............... 13 2 Kostnadsutveckling och inflation 1983 ........... .. 16 3 Förändring av handelsbalansen --1983 :... 18 4 Bytesbalans 1981-1983 ................... ........ 21 5 Industrins utveckhng ...................... 23 6 Den offenfiiga sektorns utveckling -1983 30 7 Finansiellt sparande 1980-1983 ..................... 31 8 Försörjningsbalans 1980-1983 ....................... 36 2:1 Bmttonationalproduklens utveckling i vissa 1979-1982.................................. ..... ... 39 2 Konsumentprisernas utveckling ......... 45 3 BNP-tillväxt inom OECD-området och väridshandel1982 och 1983 46 3:1 export av bearbetade varor till OECD-områdét 1975- 2 export av bearbetade varor till olikaländerområden 64 3 Världsmarknadspriserna för bearbetade varor1973-1982 ... 64 4 Exportutvecklingen för olika vamgmpper 1980-1982 65 5 Importutvecklingen för olika vamgmpper 1980-1982 .; 67 6 Nettoimport av råolja och petroleumprodukter1974-1982 69 7 Betalningsbalans 1978-1982 ......................... .. 73 4:1 Industriproduktionens utveckling 76 2 Försöijningsbalans för mndvirke 1980-1982 ....... 83 3 Försöijningsbalans för verkstadsprodukter1980-1982 86 4 Försörjningsbalans för övrig industrisektor1980-1982 ...... 88 5:1 Relativa arbetskraftstal , 1975-1981 ..... 93 2 Sysselsättningsutvecklingenenligt , 1975-1981 94 3 Sysselsättningen inom olika näringsgrenar1979-1981 95 4 som uppgivit brist på arbetskraft1980-1982 97 5 Arbetslösheten 1979-1982 ......................... .. 98 6 Antal personer i arbetsmarknadspolitiska åtgärder1976-1981 99 7 Antal personer berörda av varsel omdriftsinskränkning 1980 1982 100 8 Antal personer berörda av varsel om uppsägningaroch permitteringar 1976-1982 100 9 Produktivitetsutvecklingen inom olikanäringsgrenar 1974- 10 Produktion, produktivitet och sysselsättning 1982 101 6:1 Hushållssektorns inkomster och utgifter 104 2 Lönekostnadsutveckling samt arbetskraftskostnader för industriarbetare 109 3 Inkomstöverföringar till hushåll från offentligasektom 1978- 4 Hushållensdirekta skatter, avgifter m. m. 1981/82:150 Bilaga1.1 Reviderad nationalbudget 210 5 Realinkomstutveckling efter skatt 1979-1982 ... 115 7 Konsumentprisförändringen 1975-1982 uppdelad påkomponenter 117 8 Konsumentprisernas uppgång, årsgenomsnitt19791982 118 9 Hushållens konsumtionsutveckling .. 121 7:1 Fasta bmttoinvesteringar 1978-1982 efter kapitaltyp och nä ringsgren .................................................. 127 2 Fasta bmttoinvesteringar 1978-1982 inom privat ochoffenfiig sektor 129 3 Lägenheter i påböijade och inflytlningsfärdigabostadshus 1978-1982 131 4 Ombyggnadsinvesteringar för bostäder 1980-1982 132 5 Planerade och faktiska förändringar av industrinstotala investeringar 1972-1982 133 6 Stafiiga investeringar 1979-1982 ................... 136 7 Kommunala investeringar 1980-1982 .............. 138 8 Planerade och faktiska förändringar i kommunernasoch landstingskommunernas totala investeringar 1973-1982 ............................................... 138 9 Lagervolymförändringar totalt och efternäringsgrenar 1978- 8:1 Driftsöverskott i vissa delar av näringshvet samt i hela ekono min 1976-1982 ......................................... 145 2 Produktpriser och rörliga produktionskostnader perenhet i vissa delar av näringslivet 1976-1982 147 3 Priser, kostnader och marknadsandelar förbearbetade varor 1976-1982 150 4 Produktpriser och rörliga produktionskostnader perenhet i tillverkningsindustrin 1976-1982 152 5 Lönekostnader och produktivitet i vissaindustribranscher 1976-1982 154 6 Priser på olika insatsprodukter 1976-1982 ........ 156 9:1 Statens inkomster och utgifter ... 159 2 Industripolitiska ätgärder 1976-1982 ............. 162 3 Kommunemas inkomster och utgifter 164 4 Socialförsäkringssektoms inkomster och utgifter 167 5 Den offenfiiga sektoms konsumtion och investeringar1980- 6 Den totala offentliga sektorns inkomster ochutgifter 170 7 Finanspolitiska effekter 1975-1983 ................ 174 8 Finanspolitiska effekter 1980-1983 ................ 175 10:1................................................................. Penningmängden 182 2 Inlåningen i bankema från vissa sektorer1980-1981 184 3 Bankemas likvida tillgångar 1980-1981............... 185 4 Kreditmarknaden och 1981...................... 186 5 Bankernas utestående krediter till andra ändamål änbostadsbyggande 1980-I98I 189 6 Statens budgetutfall samt upplåningsformer1980-1981 190 1981/82:150 Bilaga1.1 Reviderad nationalbudget 211 7 Kommunernas finansiella sparande 1980-I98I ... 191 8 Bostadssektoms upplåning på kreditmarknaden samthos staten 1980 och 1981 191 9 Företagens upplåning på kredilmarknaden samt hosstaten 1980 och I98I 192 1981/82:150 Bilaga 1.1 Reviderad nationalbudget 212 1:1 Räntor utomlands .... 2 2 Dollarns utveckling gentemot D-marken och yenenokt. 3 Oljemarknaden .. ..................... 6 4 Realpriset på svensk oljeimport 1970 1983 ...... 8 5 BNP och import av bearbetade varöf i OECD-området1963- 1981 .......................... :........................ 10 6 BNP kvartalsvis 1970-1981 . 7 Industriproduklionsindex 1972-febr. 1982 samtprognos för årsgenomsnitten 1982-1983 23 8 Industriinvesteringarnas och driftsöverskottelsandel av industrins förädlingsvärde 1970-1983 24 9 Sparkvoten1971-1982 ................................ 28 2:1 Penningmängden samt olika räntor i okt. 2 Oljeefterfrågan i 1970-1981 .... 42 3 Utvecklingen av genomsnittligt sportmarkiiadsprisresp. officiellt råoljepris för OPEC-länderna ................................................ .. 43 4 Dollarns utveckling gentemot D-marken och yenenokt. 3:1 Marknadsandelar och realariva priser för export av bearbetadevaror till OECD-ländema 1970-1982 61 2 Importpris- och volymutvecklingen totaltoch för vissa vamgrupper 68 3 Import av bearbetade varor 1969-1981 enligtimportekvation samt beräknat utfall och prognos ................................................................. 71 5:1 Arbetskraft och sysselsättning 1976-1982 .... 94 2 Vidarbetsförmedlingama kvarstående lediga platser 1976- 3............................................................... Arbetslösaenligt , arbetslösa kassamedlemmar och kvar stående lediga platser ................. 99 6:1 Sparkvoten 1971-1982 ............................. 105 2 Disponibel inkomst och privat konsumtion per capita1970-1982 107 3 Hushållens disponibla inkomster och konsumfionsutgifter1973-1982 121 7:1 Byggnads- och maskininvesteringar, totalt och uppdelat på nä ringsgrenar 1973-1982 ................................ 128 2 Industrins investeringskvot 1970-1982 ........... 133 3 Investeringar inom industrin, totalt och uppdelatpå branscher 1975-1982 135 4 Totala industrins lagervolymförändring 1969-1982 141 8:1 Driftsöverskottets andel av förädlingsvärdet i olika delar av 2 Driftsöverskottets andel av förädlingsvärdet i olika industri branscher 1971-1982 .................................. 149 1981/82:150 Bilaga1.1 Reviderad nationalbudget 213 3 Rörliga produkfionskostnader och arbetsprodukfivitet i till verkningsindustrin exkl. varv 1964-1982 ...... ,.. 155 10:1 Räntor utomlands ..................... 177 2 Diskontot för samt emissionsvillkor förlänga statslån 1979-1982 ,.,, 178 3 Korta räntor i 1979-1982 .............. ,... 179 4 Statens budgetunderskott 1978-1982 ....... ,.,. 5 Penningmängden samt dess påverkande faktorer1978-1982 . 6 Real likviditet 1967-1981 ........................... ,183 7 Olika sektorers reala likviditet 1976-1981 .......: 184 8 Bankemas utestående krediter till andra ändamål änbostadsbyggande , 188 Långtidsbudget för perioden /83-1986/87 1981/82:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget 1 Långtidsbudgetför perioden /83-1986/87 1 Inledning....................................................... 3 1.1 Den svenska långtidsbudgeten - inriktning, syfteoch läsanvisning 3 1.2 Långtidsbudgetar i andra länder ................... 5 2 Densamhällsekonomiska bakgrunden ................. 9 2.1 Inledning ................................................. 9 2.2 Strukturproblem och balansbrister i den svenskaekonomin . 2.3 kalkyler ...................... 10 2.4 Sambandet mellan långtidsutredningen ochlångtidsbudgeten 13 3 Beräkningsmetodiken ....................................... .. 14 3.1 Antaganden.............................................. ... 14 3.2 Beräkningsteknik ........................................ 15 4.................................................................. Statsutgifternasfördelning på ändamål - redovisning av statsut gifterna i oförändrad pris- och lönenivå ............. 16 Folkpensioner,sjukförsäkring m.m..................... 17 Utbildningoch forskning ................................ 20- Totalförsvar .............................................. .. 24 Arbetsmarknads-och regionalpolitik .................. 31 Stödtill barnfamiljer ...................................... .. 35 Skatteutjämningsbidragtill den kommunala sektorn 39 Hälso-,sjuk- och socialvård ......................... 42 Rätts-och polisväsende .............................. 44 Internationelltutvecklingssamarbete m. m.......... 48 Energiförsörjning ......................................... .. 48 5 Statsutgifterna ............................................. .. 51 5.1 Sammanfattning av statsulgifternas utveckling 51 5.2 Statsutgiftemas uppdelning på realekonomiskakategorier .. 53 6 Statsinkomsterna............................................ .. 61 6.1 Regelsystem som styr statsinkomsterna ........ .. 61 6.2 Resultat av beräkningarna över statsbudgetensinkomster 71 6.3 Stabiliteten i skatteunderlagen .................... 72 7 Statensbudgetsaldo ...................................... 76 7.1 Statens budgetsaldo och finansiella sparande .. .. 76 7.2 Effekter på budgetutvecklingen av andraförutsättningar .... 78 7.3 Budgetunderskottets finansiering ................. .. 81 8 Automatikeni stalsutgifterna ........................... 84 8.1 Begreppet automatik .................................. .. 84 8.2 Automatikens omfattning ............................ 85 8.3 Automafik och real resursförbmkning .............. 90 8.4 Samhällsekonomiska fömtsätlningar .............. 90 1 1981/82. 1981/82:150 Bilaga2.1 Långtidsbudget 2 8.5 Vidtagna åtgärder mot existerandeautomatikbindningar .... 93 8.6 Metoder som tillämpas i andra länder ............ 95 9Statsfinansiella konsekvenser av beslutade besparingar under långtidsbudgelperioden ................................... .. 95 9.1 Avgränsningar .................................... - -- 95 9.2 Val av referensnivå ................................... .. 97 9.3 Resultat av kalkylerna ................................ .. 97 9.4 Besparingarnas realekonomiska fördelning ........ .. 99 9.5 Besparingarna och automatiken...................... 101 9.6 Indirekta effekter av besparingarna .............. 102 10.1 Allmänt .................................................. 103 10.2 Skalleulgifter ........................................... 106 10.3 Statliga lån och kreditgarantier .................. 108 10.4 Statlig reglering och normgivning ................ 109 10.5 Stadigt företagande ................................. 113 10.6 Offentliga fonder utanför statsbudgeten ...... 114 10.7 Slutsatser och kommentarer ...................... 115 11 Sammanfattningoch slutsatser 118 Prop.1981/82:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget 3 1982/83-1986/87 Undersenare år har långtidsbudgeten successivt fåll én ändrad karaktär. Urspmngligensyftade långtidsbudgeten enbart fill atl kartlägga de statsfinansiellakonsekvenserna pä av redan fattade beslut och gjorda åtaganden. Desamhällsekonomiska fömtsättningarna med begränsat utrymme för fortsattutbyggnad av offentlig sektor har emellertid medfört att kraven pälångtidsbudgeten att ge en mer fullständig bild av hela den offentligaverksamheten har ökal. Den fortgående ökningen av budgetunderskottet har ocksålett till att det blivit alh mer viktigt all analysera de faktorer som styrinkomst- och utgiftsutvecklingen. Den mekaniska framräkningen avbudgelulvecklingen i volymlermer intar därför inle samma cenlrala plats somtidigare. Syftet med förändringarna i långtidsbudgetens uppläggning är alt geett bättre underlag för överväganden om budgetpolitikens inriktning framöver.Det samhällsekonomiska perspektiv som tecknas i årets långtidsbudget utgår frånutvecklingen enligl alternativ I i avstämningen av långtidsutredning. Liksomtidigare år omfattar den egenlliga långlidsbudgetberäkningen statsbudgetensinkomster och utgifter. Som underlag för en bedömning av utvecklingen av deverksamheter som direkl styrs genom statliga beslut ger statsbudgetenemellertid en ofullständig bild. Beslut som fattas av riksdag, regering ellerstatliga myndigheter kan leda till alt utgifter uppkommer i samhället utan attdessa kommer till direkl uttryck på statsbudgeten. Dessa utgifter kanbetecknas som utombudgelära utgifter (eng. off-budget expenditure).Ulombudgetära utgifter kan i detta sammanhang delas in i följande huvudgmpper: - statliga lån och kreditgarantier - statlig reglering och normgivning - utgifter i statligt företagande - offentliga fonder utanför statsbudgeten. Utgifiernai socialförsäkringssystemet och i viss utsträckning den kommunala sektorn kandärvid räknas in i en eller flera av huvudgmpperna av utombudgelära utgifter. Iårets långtidsbudget görs en översiktlig beskrivning av de ulombudgetärautgifternas orsaker och i viss mån omfattning, varvid även de problem som ärförknippade med en analys av de ulombudgetära utgifterna behand- 1981/82:150 Bilaga 2.1 Långtidsbudget 4 Vidare görs en uppföljning av den analys avutgiflsaulomatiken i statsbudgeten som presenterades i föregående årslångtidsbudget. En nyhet i årets långtidsbudget är den beskrivning ochanalys som görs av effeklema av de besparingsåtgärder som regering och riksdagbeslutat om i syfte atl hålla fillbaka den offentliga utgiftsutvecklingen. Långtidsbudgetens utgiftssida är en kalkyl överomfattningen av de resurser som krävs för alt av statsmakterna gjorda åtagandenskall kunna infrias. Statsinkomsterna beräknas i huvudsak med ulgångspunkt ioförändrade skatte- och avgiftssatser eller, i tillämpliga fall, redanföreslagna eller beslutade förändringar. I princip görs inga försök att förutse vilka nya beslutsom kan komma att fattas eller effekterna av dessa. Det måsteunderstrykas att långtidsbudgeten således varken är en plan för den framtidautvecklingen eller en prognos för den mest sannolika utvecklingen. Avsikten medlångtidsbudgetkalkylen är endast att redovisa vUken budgetutveckling som blirföljden om inga nya utgiftsåtaganden görs och inga nya beslut fattas om ändradeskatte- och avgiftsregler. Långtidsbudgeten är således i allt väsenUigt enkonsekvensberäkning. De slutsatser som dras av dessa konsekvensbeskrivningar ärpartiella och utvecklas inle lill en samhällsekonomisk analys. Sådana analyseråterfinns i den reviderade finansplanen och den reviderade nationalbudgeten. långtidsbudget har utarbetats inombudgeldepartementets budgetavdelning pä grundval av material från myndigheteroch departement. Underlaget till avsnitt 2 om den samhällsekonomiska bakgrundenhar tagits fram inom ekonomidepartemenlet. Långtidsbudgeten är att betrakta som en sammanhållenhelhet. Omfånget på materialet gör dock all några ord bör sägas omavsnillsindelningen. I avsnitt 2 behandlas den samhällsekonomiska bakgrundenlill beräkningarna i långtidsbudgeten. Sambandet mellan långtidsbudgeten ochlångtidsutredningens olika alternativ diskuteras. leder fram lill deantaganden om centrala ekonomiska variabler som ligger lill grund för beräkningarna.Dessa antaganden behandlas i avsnitt 3. Här görs också en mer ingåenderedovisning av olika tekniska aspekter på beräkningarna av statsbudgetensutgifter och inkomster. Avsnitt 4 innehåller en detaljerad genomgång avstatsutgifterna uppdelade efter ändamål. Denna redovisning sker i princip isamma pris- och lönenivå som tillämpas i budgetpropositionen för budgetåret1982/83. Detta innebär all en bild ges av de olika volymfaktorer som påverkarutvecklingen inom olika-områden. I detta avsnill redovisas också utvecklingeninom socialförsäkringssektorn. Statsutgifterna redovisas därefter samlat iavsnitt 5.