prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — samt -inom sitt verksamhetsområde - pro-duklkonlrollsliflningen. Inspektionensvarar även för tillsyn enligt vägar-belstidslagsliflningen. Yrkesinspekfionen är organiserad på 19 distrikt. I varjedistrikt finns en yrkesinspeklionsnämndsom består av dislriklschef och åtta ledamöter som bl. a. representerarparterna på arbetsmarknaden. Beräknad ändring 1982/83 (därav lönekostnader) Lokalkostnader Engångsanvisning (84 866000) ( + 7040000) Trots minskningen avmedelstilldelning lill yrkesinspektionen har en relativt hög nivå uppnåtts förlillsynsarbelel i arbetslivet. En viss minskning av lillsynsfrekvensen harinträffat men den bedöms vara av tillfällig art och under senarelid har äter en viss uppgång noterats. Följdverkningarna avbudgelreslriklionerna har hitfills i stort sett kunnat bemästras genom rationaliseringar och omprioriteringar. En fortsall minskning av medelsfilldelningen underkommande är bedöms emellertid alt medföra en uppbromsning eller ell avbrott iden önskade utvecklingen av tillsynsarbetet. Styrelsen framhåller alldel redan i dagslägel finns ett betydligtstarkare tryck på yrkesinspektionen än vad man kan leva upp lill. Pris- och löneomräkning . Efterfrågan på yrkesinspektionenstjänster är stor och förväntas öka både vadavser tillsynsinsatsernas kvantitet och kvalitet. Trots de omfattandeförstärkningar som hitfills tillförts inspektionen har del inle varit möjligt all tillgodose den efterfrågan på tjänstersom kommer från arbetslivet. Utbyggnaden av yrkesinspektionen har medförtvissa påfrestningar på organisationen med hänsyn bl.a. lillarbetsfördelning och upplärning av 1981/82:100 Bilaga 15 126 Tillsynsfrekvensen har emellertidkunnat hållas på i stort sett oförändrad nivå trots att genomgången påarbetsplatserna är grundligareän tidigare. Den långsikliga prioriteringen föryrkesinspektionens tillsyn innebär bl.a. allfortsall stor vikt kommer att läggas vid all stödja lokal skyddsverksamhet ochfrämja utvecklingen av en effektiv företagshälsovård. Myndighetsinsatsen bör i ökadomfattning inriktas mol principiella, styrande och kontrollerandeinsatser. Det är en allmänsträvan alt besöken på arbetsplatserna skall ske så ofta all det i praktikenfinns en kontinuerlig kontakt mellan distriktet och arbelslället. Degenomsnittliga intervallen mellan arbelsställebesöken är dock fortfarandealltför långa. Distriktens interna planering för /83 innehåller bl.a.en reellt utökad fillsynsverksamhet som skall kunna leda till enförkortning av besöksintervallen. Antalet arbetsslällebe-sök var under ca 52500 medananlalel besök under budgetåret1982/83 planeras bli ca 61 000. Den ökade insatsen beräknas bli möjlig på grund av all den under senare äranställda personalen skall ha fått erforderliggrundläggande praktisk och teoretisk intern utbildning. Tillsynen av sädanaarbetslällen där risker och belastningar för arbetstagare bedömssärskill allvarliga prioriteras medan arbetsställen med problem av främstkomfortkaraklär får slå tillbaka. Målsättningen är att arbetslällenmed en miljö som påtagligt kan befaras orsaka eller medverka tillarbetsskada skall kunna besökas . Bland sådana arbetsställen återfinns t.ex. fabriker och verkstäderdär bl.a. buller, fariiga maskiner, ensidiga arbetsställningar, risker förfall och ras saml hantering av kemikalier medför särskildaarbetsmiljöproblem. Produktionsmetodernasutformning har stor betydelse för arbetsmiljön och utgör i själva verket en avutgångspunkterna för denna. För all yrkesinspektionen skall kunna göra erforderliga insatser ilillsynsarbelel vad gäller bl.a. produktionssystemens utformning krävs speciellakunskaper och erfarenheter samlkvalificerad teknisk kompetens i övrigt. Utvecklingen har gjort del nödvändigt all inspektörer harfördjupade kunskaper om problem inom vissa branscher. är ocksåvissa arbetsställen sammanförda lillgrupper där inspektörerna har särskild branschkännedom. Tillsynsarbetet har efter hand blivitalltmera krävande. Förväntningarnaoch kraven på tillsynsinsalserna ökar sålunda. Angelägna resursförstärkningar med anledning av de ökade kravenkommer att genom omprioriteringaroch omdisponeringar inom ramen för tillgängliga resurser samt genom speciella utbildningsinsatser förbefintlig personal. De storabefogenheter som tillsynsmyndigheterna fåll genom arbelsmiljölagen har ökatkraven pä rättssäkerhet vid lagtillämpningen. Del gäller inle minst kraven påett gediget underlag för bedömning av arbetsgivares och andrasskyldigheter i ärenden som förs upp i yrkesinspektionsnämn- 1981/82:100 Bilaga 15 127 derna och i vissa fall blir föremål för domstolsprövning.Ärenden av denna art har visat sig vara myckel resurskrävande. Detta gäller såväl detekniska synpunkterna på miljöns utformning som de juridiska aspekterna. Inom styrelsen pågår f.n. ell arbete som syftar lill all man skall uppnå större enhetlighet i delregionala lillsynsarbelel. Hit hör sådana frågor som all skilja tydligtmellan anvisningar och allmänna råd i inspeklionsmeddelan-den tillarbetsgivare och all göra preciserade hänvisningar lill åberopade bestämmelseri meddelanden och granskningsullålanden med krav på åtgärder. I detta sammanhangär det angelägel att distrikten har fortlöpande tillgång till personalmed juridisk kompetens. Nuvarande syslem med en byrådireklörsljänst perdistrikt leder till all sådan tillgång inte kan säkras. Del uppslår problem vid vakanser, tjänstledigheteretc. För all eliminera sårbarhetenvad gäller tillgången till juridisk kompelens bör en dubblering av denna kompetens ske vid några distrikt.Eftersom nya tjänster f. n. inle kan tillföras yrkesinspektionen fär behovettillfälligt täckas genom omvandling av befintliga tjänster. Arbetet med allförbättra underiagel för distriktens planeringsverksamhet fortsätter. Ettbra hjälpmedel att ta fram information som kan läggas till grundför arbetet är de informations- och registersystem som är under uppbyggnad eller förbereds. Arbelslälleregislrenkommer all läggas om, vilket medför en detaljgenomgång och aktualisering avbeståndet. Omläggningsarbetet utgöräven en förberedelse för ett samordnat arbelsställeregister inomarbelarskyddsverkel (). Genom informationssystemet om arbetsskador ()får yrkesinspektionen möjligheter att identifiera riskområden och därmed förbättrat underlag för planeringen. Utredningsarbetet för elt samordnat informationssystemför och beräknas fortsätta under /83. En viktig fråga fördistrikten är den kommunala tillsynen, som omfattar ungefär hälften avlandets arbetsställen. fortsätter ansträngningarna att genombl.a. ökad kontaktverksamhet fä lillslånd en bättre tillsyninom existerande ramar än den som hillills bedrivits. Styrelsen villhär erinra om att på vissa villkor uttalat atthuvudmannaskapet för tillsynen av arbetsmiljön på de mindre arbetsställena bör föras från kommunerna lillyrkesinspektionen. I detta sammanhangkan nämnas alt de kommunala tillsynsmännens arbelslälleregisler skall rustasupp. Samtliga distrikt kommer all inventera beståndet av arbetsställen därkommunal tillsynsman skall sköta tillsynen. Dessa arbetsställen och dekommunala tillsynsmannen kommer att pä ell enhetligt sätt tillställas komplettaregisterkorl för de anställda som omfattas av den kommunala tillsynen.Yrkesinspektionsdistriklen skall behålla ett registerkorl för egen del. Därigenom kommer inomvarje distrikt att finnas fillgång till ett heltäckande register över allaarbetsställen där den kommunalatillsynen sköter tillsynen. Prop.1981/82:100 Bilaga 15 128 skei anslutning lill upprustningen av registren över arbetsställen däryrkesinspektionen sköter tillsynen. Femyrkesinspektionsdislrikl beräknas få nya lokaler under /83.Kostnaderna för flyttningen uppskattas av styrelsen till800000 kr. I samband med att jag behandladearbelarskyddsslyrelsen anförde jag allstyrelsen liksom måste räkna med all inte få någraresursförstärkningar annat än inom vissa mindre, begränsade områden och då genom omprioriteringar. Kravet på sparsamhetoch omprioriteringar gällernaturligtvis i lika hög grad beträffande yrkesinspekfionen som böranslagsberäknas enligl huvudförslaget. Däremot bör de utvecklingsarbeten som pågår inom inspektionen fortsätta ochintensifieras. Jag anser nämligen all del finns en betydandeutvecklingspotential hos inspektionen som kan las tillvara inom ramen för degivna resurserna och som kan utnyttjas föratt öka effektiviteten i verksamheten. Jag vill här peka på bl. a. de nya arbetsformer som sedan elt anlal år prövas vadgäller inspeklionsarbelels organisationsamt uppbyggnaden av nya arbelsställeregister osv. Erfarenheterna av deca 3 1/som arbelsmiljölagen varit i kraft har även för yrkesinspektionensdel i huvudsak varit goda. Kontakterna med arbetsmarknadens parter har fördjupalsoch inspeklionsarbelel givils en mer heltäckande karaktär. Emellertid har erfarenheternavisat alt yrkesinspektionens umgänge med arbetsgivarn? skyddsombuden och de lokala fackföreningarnafrån formell synpunkt inte varit helt fillfredsställande. Jag anser därför attutvecklingen av yrkesinspektionens verksamhet också måste innefattaformerna för dess kontakter med dessa grupper i samband med inspektionsverksamheten. Frågan haraktualiserats såväl i den allmänna arbelsmiljödebatlen som med anledning avvissa uppmärksammade ärenden. Enligt min mening är det synnerligen angelägelalt åstadkomma större formell tydlighet i handläggningen vidyrkesinspektionen. Arbelsmiljölagens karaktär av ramlag innebär alt lagensregler måste tolkas innan de kan tjäna till ledning för allmänheten. Denna handledning förmedlas dels via arbelarskyddsstyrelsensförfattningar, dels i samband med det praktiska tillsynsarbetet via yrkesinspektionens tjänstemän. I del senarefallet tolkar tjänstemännen lageneller föreskrifterna om sådana finns, med avseende på en viss situation eller ell visst arbelslälle. Tolkningen skerantingen muntligt eller skriftligtgenom inspeklionsmeddelanden eller jämställda handlingar. Dessa kan innehålla synpunkter, observationer,allmänna råd och anvisningar menäven förelägganden och förbud. De berörda arbetsgivarna, skyddsombuden och fackföreningarna är emellertid i mångafall inte införslådda med skillnaden i rättsverkningar mellan dessa olikabesked. I vissa fall framgår detheller inle klart vilken rättslig innebörd skriftliga besked från yrkesin- 1981/82:100 Bilaga 15 129 spektionenär avsedda all ha. Inspeklionsmeddelanden innehåller uppgifter om åtgärder som skall vidtas i enlighetmed arbetsmiljölagens krav eller p.g. a. något stadgande i arbetarskyddsstyrelsens författningssamling. förekommer allinspeklionsmeddelanden innehåller allmännaråd och synpunkter. Ofta framgår inte de formella skillnaderna mellan dessa olika typer av information medtillräcklig tydlighet. Såväl arbetsgivarensom de anställdas företrädare i arbetsmiljöfrågor kan då få uppfattningen att hela inspektionsmeddelandet ärgrundat på arbelsmiljölagens krav och känna sig tvingade att handladärefter, något som kan medföra storaekonomiska konsekvenser. Jag anser därför att man måste ställa högre formella krav än f.n. på innehållet i inspeklionsmeddelanden ochjämställda handlingar frän yrkesinspektionen lill arbetsgivare, skyddsombud, fackföreningar osv. Förutom att del härrör sig om en beaktansvärdrällssäkerhelsfråga som är viktig för yrkesinspektionens trovärdighet på längresikt skulle elt bibehållande av den nuvarande ordningen försvåra ansträngningarna all styra in de tillgängligaresurserna mol de områden där insatser är mest angelägna frånskyddssynpunkt. Om inspektionensåledes gör påpekanden måste del stä klart vilka ställningstaganden som ärdirekt baserade pä bestämmelser i arbetsmiljölagen, arbelsmiljöförordningen ellerarbelarskyddsstyrelsens föreskrifter och vilkasom utgör allmänna råd och synpunkter. Detta är ocksä nödvändigt för att manfrån verkels sida skall kunna inta en konsekvent hållning i de fall behandlade arbetsmiljöproblem sedermera börföljas upp med direkta tvångsåtgärder i form av förelägganden eller förbud. Jaganser all en mer konsekvent ochenhetlig handläggning är möjlig all åstadkomma genom en ändrad handläggningsordning på yrkesinspektionen.Enligl min mening bör distriklschefens ansvar för verksamheten vidyrkesinspektionen ges ell mera konkretullryck genom all denne slutligt svarar för all utgående inspeklionsmeddelandenoch därmed jämställda handlingar är formellt korrekta och står iöverensstämmelse med gällande lagstiftning eller därpå grundad författning.Dislriktschefen bör kunna överlåta denna granskning lill annanbefattningshavare. Härigenom skulle yllerligare garantier skapas för all yrkesinspektionens verksamhet kankoncentreras på de mest relevantaarbelsmiljöproblemen. Åtgärderna syftar således inte till någon inskränkning i yrkesinspektionens befogenheter eller sänkning av ambitionsnivån beträffande arbetsmiljön. Del är tvärtomfråga om att skapa förutsättningarför en effektivare tillämpning av lagstiftningen med bibehållen ambitionbeträffande arbetsmiljön men med högre krav på rättssäkerhet. Arbelarskyddsslyrelsen bör som chefsmyndighet föryrkesinspektionen föreskriva en handläggningsordning i överensstämmelse med vadjag nu har anfört. Genom de anvisadeåtgärderna uppkommer självfallet också besparingar inom såväl näringslivet som inom denoffentliga sektorn. 1981/82:100 Bilaga 15 130 besparingarna inom den offentliga sektorn harjag redovisat i det föregående. Med anledning av vadriksdagen har anfört om huvudmannaskapet för tillsynen avarbetsmiljön pä de mindre arbetsställena bereds denna fråga inomregeringskansliet. Med hänvisning lill vad jag nu har anförthemställer jag att regeringen 1. låterriksdagen ta del av vad jag har anfört om handläggningen vid yrkesinspektionen, 2. föreslär all lill för /83 anvisa ett förslagsanslag om121043000 kr. Särskilda åtgärder för arbetsanpassning och sysselsättning 1533 316000 I 529030000 1632965000 1980/81 Utgift 1981/82 Anslag 1982/83 Förslag Anslaget omfattarprogrammet Särskilda åtgärder för arbetsanpassning och sysselsättning, variingår delprogrammen Arbetshjälpmedel åt handikappade, Näringshjälp, Anställningmed lönebidrag saml Förvaltningskostnader. + 11700000 + 600000 + 237 100000 + 13670000 - 13 500 000 + 115 215 000 + 2 220000 Arbetshjälpmedel ålhandikappade omfattar bidrag till arbetsbiträde, särskilda anordningar påarbetsplatsen, speciella arbetslekniska hjälpmedel saml bidrag och lån lillmotorfordon. Bidrag lill arbetsbiträde skall göra det möjligt för arbetshandikappadeall med hjälp av biträde kunna utföra i stort sell normala arbetsinsatser. Tillarbetsgivare som anställer arbetshandikappade utgår bidrag för särskildaanordningar pä arbetsplatsen som möjliggör och underiättar arbetet förhandikappade. Om särskilda skäl föreligger kan bidrag lämnas även för personersom blivit arbetshandikappade sedan de anställts. Bidrag utgår även lillarbetshandikappade företa- 1981/82:100 Bilaga 15 131 gare eller fria yrkesutövare saml i samband med praktiskyrkesorientering för handikappade ungdomar. Bidrag kan lämnas lillarbetshandikappad för inköp av speciella och nödvändiga arbetslekniskahjälpmedel som arbetsgivaren normall inle tillhandahåller. För all möjliggöra förarbetshandikappade att få sin utkomst av arbete eller förvärva yrkesutbildning lämnasbidragoch lån till anskaffning av motorfordon för färd mellan bostad och arbetsplats eller skola. Näringshjälp i formav bidrag eller lån skall ge handikappad, medelålders eller äldrearbetstagare, för vilken det inle finns någon annan lämpligare arbets vårdsåtgärd,möjlighet all starta ett företag, eller beträffande handikappad, all på vissavillkor fortsätta sådan verksamhet. Som förulsällning gäller all personeni fråga inle kan erhålla lämpligt arbete på den reguljära arbetsmarknaden menkan driva sin egen verksamhet och därigenom helt eller delvis få sin utkomst. Anställning medlönebidrag är en stödform, som syftar lill att stimulera arbetsgivare attbereda anställning ål arbetshandikappad för vilken andra åtgärder inlelämpligen kan vidtas för alt underlätta en arbetsplacering. Stödformen ersättersedan den 1 juli 1980 de tidigare stödformerna arkivarbele/musikerhjälp och halvskyddadsysselsättning. ProgrammetSärskilda åtgärder för arbetsanpassningoch sysselsättning Utvecklingen päarbetsmarknaden ställer fortfarande höga krav på särskilda insatser förall främja de arbetshandikappades sysselsättning. även under /81 prioriterat placeringen av äldreoch handikappade på den öppna marknaden har dessa grupper haft svårtatt hävda sig i konkurrensen. Den minskade efterfrågan på personal har somvanligt slagit snabbast och hårdast mot grupper med svag ställning på arbetsmarknaden. Viddriftinskränkningar har mänga äldre ochhandikappade inle lyckats få nytt arbete. fanns närmare28000 handikappade arbetssökande hos arbetsförmedlingen. Mindre än halva antalet kunde bliföremål för för någon åtgärd från förmedlingens sida. Ca 700 av dem fick undermånaden arbete på den reguljäraarbetsmarknaden, 200 gick lill arbete inom Samhällsföretag, 1 200 började i beredskap.sarbete, 450 gick till och1 000 till arbetsmarknadsutbildning. Då arbetsplacering av handikappadeofta kräver långa förberedandeinsatser måste man följa utvecklingen för att få en korrekt uppfattning av i vilken utsträckning de handikappade fårarbete. Under /81 lämnades 914 bidrag lill särskilda anordningarpå arbetsplatsen och 2735 bidrag lill speciella arbetslekniska hjälpmedel, vikel innebar enökning frän föregående budgetår med 21 resp. 646 bidrag. Av bidragen lillanordningar har ca 21,givils till jordbrukare. Antalet bidrag lillmotorfordon minskade 1981/82:100 Bilaga 15 132 med 196 till I 168 bidrag medan lånen minskade med 36 till140. Bidrag lill arbetsbiträdebeviljades för ca 760 personer, en ökning med 195. AMS beräknar altantalet bidrag lill särskilda anordningar skall öka till 1050 under innevarande budgetår. I fräga om arbetslekniska hjälpmedel beräknas antalet bidrag öka lill 2950. För /83 beräknas ökningenfortsätta. Bidragen till särskilda anordningar väntas uppgå till 1 200 och bidragen till arbetslekniska hjälpmedel till 3 150. Bidrag och lån tillmotorfordon beräknas öka till 1 300resp. 170 under /82och kvarstå på denna nivå under /83. Antalet arbetsbiträden beräknas öka lill ca900 innevarande budgetår och till 1000 under /83. AMS föreslår altnär en arbetsplats måste anpassas i förväg för att kunna ta emotarbetshandikappade skall bidrag kunna utgå utan all knytas tillviss person, men beräknas mol ellförväntat rekryteringsbehov av handikappade . Kostnaden beräknas lill . Styrelsen föreslår vidare all iregleringsbrev angivna ramar för antal beslutom arbetshjälpmedel över en viss kostnadsnivå skall höjas. Vidare bör bidraglill arbetsbiträde få kombineras med lönebidrag, oavsett den handikappades ålder i de fall den sökande är såhandikappad att en anställning annars är utesluten. En arbetsgivare somanställer flera svårt handikappade personer bör, enligl AMS, kunna få fullkostnadstäckning för att anställa socialkurativ personal som arbetsbiträde. Kostnaden beräknas till 2 milj.kr. Fortsatt bidrag tillinläsning pä ljudband av facklitteratur för anställd synskadad beräknaskosta 0,5 milj. kr. För utbildning av arbetsbiträden i teckenspråk beräknarAMS 0,4 milj. kr. Därav utgör 0,2 milj. kr. kostnad för att anordnautbildning för tolkar åt dövblinda personer. Bidrag lill teckenspråkstolkför döva vid nyanställning och utbildning i förelag beräknas kosta 0,7milj. Inkomstgränserna förbidrag och lån lill motorfordon kan, enligt AMS, fillsammans med höjda bilpriser och ökadedriftkostnader, ha bidragit till attstödet inte ökat i väntad omfattning. Styrelsen föreslår därför alt det maximala bidraget höjs från . Inkomslgränsen bör likaså höjas till . för helt bidrag. Övreinkomslgränsen för reducerat bidrag blir då . /81 lämnades inom ramen för näringshjälp 232 bidrag och 108lån. Anlalel personer som fick näringshjälp var 232, vilket innebär en minskningmed 72 jämfört med /80. AMS föreslår att bidraget höjs från 15000 lill . Enhöjning motiveras med bl.a.de ökade investeringskostnaderna. Övergången från tidigare anställningsformer arkivarbele resp.halvskyddad sysselsättning lill anställning med lönebidrag avslutades i och medutgången av . Arbetet med all föra 1981/82:100 Bilaga 15 133 över personer som sysselsattes i arkivarbete till dennya anställningsformen krävde betydande förmedlingsinsalser, varför nyaanvisningar fåll slå tillbaka. Antalet personer som fåll anställning medlönebidrag har dock ökat under budgetåret. Det förhöjda bidraget för svårthandikappade ungdomar har underlättat för dessa ungdomar all fä arbete. Underbudgetåret användes bidragsformen för 600 ungdomar. Totalt fanns 31 556 platser föranställningmed lönebidrag vid budgetårels slut, vilket är en ökning med 2133 platser jämfört med . Enökning med ca 2000 personer väntas skeunder 1981/82, så att 33500 personer har anställning med lönebidrag vidutgången av budgetåret. Det finns enligtAMS behov av en ökning under /83 med 5000 platser lill38500. Antalet platser hos arbetsgivare som får full kostnadstäckning -lill övervägande delenstatliga myndigheter- bör öka med 1000 lill 7 200. AMS förutsätter all möjligheterna ökarall föra över lönebidragsanställdainom denna sektor lill reguljära tjänster. AMS föreslår altstyrelsen under en övergångslid, tills berörda arbetsplatser får egna medel, skall kunna fortsätta all bestrida kostnader förarbetsledning, rese- ochtraktamentsersältning för vissa arbetsplatser där ell större anlal personersysselsätts med lönebidrag, företrädesvis arkivvårdare. Kostnadernaberäknar AMS lill 5 milj. kr. AMS delar denallmänna uppfattningen i samhället att arbete i öppna marknaden oftast äratt föredra framför skyddat arbete. Om en större del av dem som anvisasarbete vid verkstäder för skyddat arbete i stället skall kunna erbjudas anställning på denreguljära arbetsmarknaden behövs, enligl AMSbedömning, förbättrade villkor för lönebidrag. AMS förslag all inle förorda utökning av platserna inomSamhällsföretag är direkt kopplat till styrelsens förslag om förbättradelönebidrag. av dem somanställs med lönebidrag är redan anställda som överförs inom företaget. I dessafall lämnas bidrag av lönekostnadenför den överförde. Arbetsgivaren måste nyanställa en annan arbetshandikappad, som arbetsförmedlingenanvisar.Enligl AMS kan överföringenses som en höjning av bidraget för den nyanställde. Det vore bättre all höja bidraget för denne. AMS anserdock all överföringsmöjligheten börfinnas kvar beträffande företag, som varslat enligl främjandelagen. Bidragsnivån -- - bedöms varatillfyllest i flertalet fall. För de mest svårplacerade -för vilka alternativetär skyddat arbete eller förtidspension- bör dock möjlighet finnas atttillämpa en högre bidragsnivå. AMS föreslår att bidrag skall kunna lämnas med 90%under första anställningsåret och under de tre därpå följande åren för följande grupper: - svårthandikappade ungdomar (850 platser /82) 1981/82:100 Bilaga 15 134 - anställda inom Samhällsföretag, somövergår fill öppna marknaden (300 platser /82) personermed återkommande placeringar i beredskapsarbete personerdär alternativet är sjukbidrag/förtidspension - psykiskt utvecklingsstörda inomomsorgsverksamhelen. Möjligheten all ligga kvar på i lönebidrag efter del andra året föreslås kunna användas i fler fall än ,när nedsättningen i arbetsförmågan mofiverar delta. Vidare bör AMS få beslutaom fortsatt bidrag på 50%-nivån för svårt handikappade ungdomar efter del alldessa uppnått . Detta är särskilt motiverat för de psykiskt utvecklingsstörda,vars skolplikt upphör sent. Vidare bör enligl AMS bidraget kunna höjas från25% till , när arbetsförmågan försämrats. Den särskildautbildningen av arbetsledare vid arbetsplatser med personer anställda medlönebidrag bör få fortsätta. Medelsbehovel beräknas lill 0,8 milj. kr. Styrelsen föreslårockså viss reformering av utbildningen inom förelag för äldre ochhandikappade, bl. a. den s. k. praktikanställningen, för vilken medel anvisas underanslaget B 2.