prop · G503167 · 1981-12-31 00:00:00 — Till de särskilt angivna frågorna hör för såvälskolstyrelsernas som ulbUdningsnämnder-nas del fråga om att förvägra en elevbefrielse från morgonsamling eller religionsundervisning samt fråga om attförvägra någon inträde i skola på grand av skollagens föreskrifter omelevområden. 1981/82:167 13 Andrabeslut enligt skollagen av en skolstyrelse eller utbildningsnämnd fåröverklagas endast genom kommunalbesvär. Beslutav lokal styrelse för specialskolan överklagas hos länsskolnämnden. Länsskolnämndensbeslut om tvångsmedel mot tredskande föräldrar överklagas hos kammarrätten.Detsamma gäller länsskolnämndens beslut med anledning av besvär överskolstyrelsens beslut enligt 35 § skollagen. Hos kammarrätten överklagas ocksåbeslut av statlig myndighet att förbjuda verksamhet vid skola med stöd av 51 §skollagen. Talanmot andra beslut av länsskolnämnden eUer enligt skollagenförs hos regeringen genom besvär. Särskildabestämmelser gäller om överklagande av kammarrättens avgöranden. Riksdagensbeslut om förenklad instansordning inom skoladministrationen Pågrundval av bl. a. förslag från skoladministrativa kommittén i betänkandet (SOU1980:5) Förenklad skoladministration - principer för en ny organisationframlades propositionen (1980/81:107) om den statliga skoladministrationenm. a. förslag om riktlinjer för en förenkhng av instansordningen förbesvär över beslut av skolmyndighet (prop. s. 53 ff). Riktlinjema avsåg det påskolans område mycket omfattande regelsystemet i allmänhet och tog alltså inlesikte särskih på skollagen. Riktiinjerna innebar sammanfattningsvis följande. LänsskolnämndemaskuUe avlastas samtliga besvärsärenden. Sådana beslut av bl. a. skolstyrelsensom enligt nuvarande regler överklagas hos länsskolnämnden med kammarrätt somtredje instans skulle överklagas direkt hos kammarrätten. Andra beslut avskolstyrelsen, utbildningsnämnden eller lokal styrelse för specialskolanskulle överklagas hos i stället för hos länsskolnämnden. såsom första instans skuUe överklagas hos skolöverstyrelsenoch inte som hos regeringen. Beslutav såsom första instans skulle som få överklagas hosregeringen. Däremot skulle beslut av såsom besvärsinstans iregel inte få överklagas. Undantag skulle gälla för beslut med anledning avbesvär över länsskolnämnds beslut om bl. a. basresurser enligtstatsbidragssystemet för grandskolan, gymnasieskolans årliga organisation ochskolenheter. Propositioneninnehöll inte något lagförslag. Föredraganden anförde all det borde få ankommapå regeringen att bestämma lämplig tidpunkt för ikraftträdande av andraförfattningsändringar än lag. Riksdagengodkände vad som i propositionen förordats om förenklad instansordning (UbU1980/81:38, rskr 1980/81:395). 1981/82:167 14 Förordningsändringarmed anledning av riksdagsbeslutet Regeringenhar utfärdat förordningen (1981:1371) med inslraktion förden statliga skoladministrationen. Förordningen träder i kraft den 1 juli 1982och ersätter de nuvarande instruktionerna för och länsskolnämnderna. I62 och 63 §§ i den nya förordningen finns föreskrifter om besvär över länsskolnämndensresp. Föreskrifternai 62 § innebär i korthet alt länsskolnämndens beslut får överklagas hosskolöverstyrelsen, om inle annat följer av särskUda bestämmelser i 62 § elleri andra författningar. TUl undantagen hör bl. a. vissa beslut som överklagashos kammarrätten. Föreskrifternai 63 § innebär i huvuddrag följande. Beslut som har meddelatsom första instans får överklagas hos regeringen, om inle annat följer avsärskilda bestämmelser i 63 § eller i andra författningar. Till undantagen hörbl. a. vissa beslut som överklagas hos kammar-rätlen. Beslut somskolöverstyrelsen har meddelat som andra instans får Överklagas endast när detgäller beslut om tillsättning av en tjänst eller vikariat på en tjänst, om inteannat följer av särskilda föreskrifter. Föreskrifterom förvaltningsbesvär brakar finnas i den författning där frågan materielltregleras. Som exempel kan nämnas besvärsreglerna i skolförordningen (1971:235)och i förordningen (1978: 345) om statsbidrag till driftkostnader förgrandskolan, m. m. Besvärsreglerna i de särskilda författningarna tar överföreskrifterna i 62 och 63 §§ instruktionen för den statiiga skoladministrationen. Påskolområdet finns del emellertid förhållandevis många förordningar som inteinnehåller besvärsregler. I sådana fall är föreskrifterna i 62 och 63 §§instruktionen för den statliga skoladministrationen tillämpliga på beslut av länsskolnämndenoch . Föratt de nya principema om inslansordningen skall fullföljas och erforderligaundantag säkerställas behövs en genomgång av såväl skolförfattningar medbesvärsregler som skolförfattningar ulan sådana regler. En sådan genomgång avförordningar sker nu inom med sikte på atterforderliga ändringar i förordningarna skall träda i kraft den 1 juli 1982.Jag avser alt senare i vår återkomma till regeringen med förslag tUl sådanaändringar. VadgäUer skollagen bör besvärsbestämmelserna ändras i enlighet med vad jagredovisar i det följande. Jag lar i det sammanhanget även upp frågan omslutinstans i fall där länsskolnämnden såsom första instans har fattat beslutom basresurser, gymnasieskolans årliga organisation eller skolenheter. 1981/82:167 15 Övervägandenoch förslag om ändringar i skollagens besvärsbestämmelser m.m. Enav riktiinjema i beslut om förenklad inslansordning var alt länsskolnämndernaskulle avlastas samtliga besvärsärenden. Jag föreslår att detta genomförs fuUtut vad gäller beslut som skolstyrelser, utbildningsnämnder och lokalastyrelser för specialskolan fattar enligt skollagen. Ienlighet med riktiinjerna bör sådana beslut av bl. a. skolstyrelsen som enligtnuvarande regler överklagas hos länsskolnämnden med kammarrätten som tredjeinstans överklagas direkt hos kammarrätten, medan i övrigafall får bli andra instans i stället för länsskolnämnden. Vadjag nu har förordat föranleder ändringar i 53 § och 54 § första stycket skoUagen.Samtidigt bör vissa ändringar av redaktionell natur göras i 53 § för attunderlätta läsningen av paragrafen, Det överflödiga nuvarande andra stycket i53 § bör tas bort. Enligtriktiinjema skulle beslut av länsskolnämnden såsom första instans överklagashos och inle som hos regeringen. Detta bör genomföras fuUtut även vad gäller beslut som länsskolnämnden fattar enligt skollagen. Vissabeslut som länsskolnämnden eUer enligt skollagen fattarsåsom första instans överklagas med nuvarande regler hos kammarrätten. Dettabör gälla även i fortsättningen. Andra beslut avskolöverstyrelsen såsom första instans skulle enligt riktlinjema som fåöverklagas hos regeringen. Däremot skuUe beslut av såsombesvärsinstans i regel inle få överklagas. Enligt min mening bör detta kunnagenomföras även vad gäller beslut som fattar enligt skoUagen.Från principen alt beslut av såsom andra instans inle fåröverklagas bör dock göras två undanlag som inle har redovisats i samband med riktiinjema. Detförsta undantaget gäller beslut i ärenden om godkännande av enskild skola för skolpliktensfullgörande eller om återkallande av sådant godkännande. I sådana ärenden ärden första instansen skolstyrelsen eUer, om det skulle röra en skolasom motsvarar specialskola, den lokala styrelsen för specialskolan. Enligt mittförslag i det föregående blir i stället för som riu länsskolnämndenandra instans. Nuvarande bestämmelser innebär alt länsskolnämndens beslutsåsom andra instans får överklagas hos regeringen. Jag anser att lalan skallkunna fuUföljas till regeringen även när blir andra instans. Skälentill detta är följande. Ärendenav detta slag är ofta svårbedömda och av principiell betydelse. Utgången spelari regel roll inle bara för den som klagar utan för en större krets av enskUdapersoner. Det finns alltså särskilda skäl att låta regeringen få pröva sådanaärenden som sista instans även i fortsättningen. 1 varje fall bör någon ändringi detta avseende inte göras i nu rådande läge. Prop.1981/82:167 16 Inomutbildningsdepartementet bereds frågor om enskUda skolor ochenskild undervisning med anledning av förslag från kommU-tén (U 1979:13)angående skolor med enskUd huvudman () i betänkandet (SOU 1981:34)Frislående skolor för skolpUkliga elever och i betänkandet (Ds U 1980:3)Enskild undervisning enligt 35 § skollagen. Jag vill i sammanhanget erinra omall kommittén har föreslagit all regeringen skaU pröva fråga om godkännande avvissa slag av enskilda skolor eller, som kommittén kallar dem, friståendeskolor. Inslansordningen för beslut i ärenden om enskilda skolor och enskildundervisning bör övervägas närmare i samband med den pågående beredningen. Närdet gäller enskild undervisning vill jag också påpeka alt i ärenden enligt 35 §instansordningen är skolstyrelsen - länsskolnämnden -kammarrätten - regeringsrätten. faller bort enligt mitt förslagi det föregående. Eftersom alltså beslut i ärenden om enskUd undervisning skallkunna överprövas av kammarrätten och regeringsrätten, skulle del inte vararimligt om beslut i motsvarande ärenden om enskilda skolor skulle kunnaöverprövas bara av . Mhtandra förslag om undantag från principen att beslut av såsomandra instans inte får överklagas avser ärenden om befrielse från deltagande imorgonsamling och undervisning i religionskunskap. Enligt27 § skollagen får elev i grandskolan på föräldramas begäran befrias från all deltai morgonsamling, om skäl till befrielse föreligger. Vidare skall elev på föräldramasbegäran befrias från att delta i undervisning i religionskunskap, om eleven tiUhörtrossamfund, som har fått regeringens tUlstånd att i skolans ställe ombesörjareligionsundervisning. Motsvarande gäller för elev i specialskolan och elev igymnasieskolan genom att 28 a och 29 §§ hänvisar tUl 27 §. Beroendepå vilken skola eleven går i skall fråga om alt förvägra befrielse prövas avskolstyrelsen eller utbildningsnämnden, om inle regeringen föreskriver annat,eller av den lokala styrelsen för specialskolan. Enligt nuvarande bestämmelserär länsskolnämnden andra instans och regeringen tredje instans. Av mina förslagi del föregående följer att blir andra instans. Medhänsyn tiU ärendenas ömtåliga natur anser jag att beslutbör få överklagas hos regeringen. Enligt41 § första stycket och 47 a § tredje stycket skollagen är del normalt länssskolnämndensom fattar beslut om elevområden. Av mina förslag i det föregående följer attskolöverstyrelsen i stället för som regeringen blir andra instans. Somjag tidigare redovisat har del vid beslutet om riktlinjer för en förenkladinstansordning förutsatts att beslut som såsom andra instansfattar om basresurser enhgt statsbidragssystemet för grandskolan samt omgymnasieskolans årliga organisation och om skolenheter skall kunna överklagashos regeringen. Det finns vissa sakliga samband 1981/82:167 17 meUandessa frågor och beslut om elevområden. Instansordningen bör därför varadensamma. Enligt min mening finns det inte tillräckliga skäl att ha en tredjeinstans - regeringen - i dessa fyra frågor. Jag föreslår därför att länsskolnämndensbeslut i dessa frågor får överklagas hos som slutinstans.Bl. a. mot bakgrand av att regeringen inte behålls som slutinstans kan delfinnas anledning att överväga om vissa av de regler som länsskolnämnderna ochskolöverstyrelsen skall tillämpa i dessa frågor behöver preciseras närmare. Jagavser att vid behov återkomma till regeringen om detta. Detförekommer att enskilda överklagar beslut om elevområden. Sådana beslut avserfrågan om det i upptagningsområdet för en kommuns eller landstingskom.munsskola skall ingå även en eller flera andra kommuner eller landstingskommunereller delar därav. Del är alltså en fråga om förhåUandel meUan olika kommuner eUerlandstingskommuner. Enligt min mening finns det inte anledning all tillerkännaenskilda besvärsrält. Jag föreslår att det i skoUagen förs in en bestämmelse omatt enskilda inte får föra talan mot beslut av detta slag. Vadjag har förordat beträffande besvär över länsskolnämndens och skolöverstyrelsensbeslut enligt skoUagen föranleder ändringar i 54 § och två nya paragrafer, 54aoch 54b §§. Denya besvärsreglerna bör tillämpas endast i fråga om beslut som i första instansfattas efter ändringarnas ikraftträdande. a. skolförordningen och förordningen om och statiigvuxenutbildning finns bestämmelser som anknyter tiU eller motsvarar de bestämmelseri skollagen som jag nu har berört. Ändringar i bestämmelserna om besvär överbeslut enligt skollagen bör enligt min mening normall föranleda motsvarandeändringar i förordningarnas besvärsbeslämmelser. Jag har i denna fråga samråttmed chefen för . Vi avser att var och en för sittansvarsområde i förekommande fall föreslå regeringen alt besluta om sådanaändringar. 6 Överenskommelse om gemensam nordisk arbetsmarknad för klasslärare i Denordiska skol- och undervisningsministrarna har 1 Helsingforsundertecknat en överenskommelse mellan , , , ochNorge om gemensam nordisk arbetsmarknad för klasslärare i grandskolan.Överenskommelsen träder i kraft efler del att samtliga partersratifikationsinstrument har deponerats. Den innebär bl. a. att den som har enför grandskolan officiellt godkänd klasslärarutbildning i ettav de anslutna länderna skaU, under vissa föratsättningar, vara godkänd somlärare i de övriga anslutna länderna och ha rätt att tjänstgöra som sådan.Överenskommelsen innebär vidare alt den 1981/82:167 18 somhar en officiellt godkänd klasslärarutbUdning med kompelens att undervisa igrundskolans tre eUer fyra första årskurser i ett av de anslutna länderna kan,under vissa föratsättningar, få rätt alt i vart och ett av de anslutna ländernaundervisa spm klasslärare i fgrsta fyra årskurser. Det bör ankommapå regeringen eUer den myndighet som regeringen bestämmer att meddela debestämmelser som överenskommelsen kräver. Ienlighet med vacl jag nu anfört har inom upprättalsförslag till lag pm ändring i skoUagen (1962:319). Förslaget har i vad avser6a§ upprättats i samråd nied chefen för . Del bör fogas tjU protokpUeti detta ärende. Lagförslagetrör I vissa delar sådana ämnen som avses i 8 kap. 18 § andra stycket regeringsformen.Ändringarna i dessa ämnen är en följd av redan fattade riksdagsheslut pch är isak av mindre vikt från de synpunkter som utgör motiven för regeringsformensföreskrifter om lagrådels granskning av lagförslag, HärtiU kommer attändringarna är ett provisorium i avvaktan på den nya skollagen, Jag anserdärför alt det inte är erforderligt all inhämta lagrådets yttrande. Jaghemställgr att regeringen föreslår alt 1. antaförs\a|ettiUlagomändring! skoUagen (1962;319), 2. godkänna vad jag har förordatom alt skall vara sista instans i fråga om beslut som länsskolnämndenfattar om basresurser, gymnasieskolans årliga organisation och skolenheter, 3. bemyndiga regeringen eller denmyndighet som regeringen bestämmer att meddela de bestämmelser somöverenskommelsen om gemensam nordisk arbetsmarknad för klasslärare igrandskolan kräver. Regeringenansluter sig tiU föredragandens överväganden och beslutar att genom propositionföreslå att anta de förslag som föredraganden har lagt fram. Tryckeri, Stockholrri 1982