prop · G503169 · 1981-12-31 00:00:00 — Det synes kunnaifrägöLsättas om inte de kvarboende hyresgästemas förhållanden förtjänar ytterligare uppmärksamhet av följande skäl. Den scm hyr en bostadslägenhetmäste visserligen alltid rälcna med att fastigheten kan kcnma att överlåtas och atten ny ägare därefter inträderi hyresförhållandet. Prop.1981/82:169 69 För den enskilde hyresgästen är detemsllertid inte likgiltigt om de övrigai huset boende grundar sin nyttjanderättenbart på hyresrätt eller cm en majoritet bor i huset med bostadsrätt. I det senare fallet kcnmer för hyresgästenatt som hyresvärd inträda en bostadsrättsförening i vilken de i huset med bostadsrätt boende ärmedlenmar. Bostadsrättshavarna komer att utgöra en majoritet av de boende. Den nuvarandehyreslagstiftningen innebär bland annat att hyresgästerna har fåttbetydande möjligheter att kollektivt tatillvara sina intressen i förhållande till fastighetsägaren. I det nu ifrågavarandefallet med hyresgäster, vilka bor kvar msd en bostadsrättsförening somhyresvärd, koitmer dessa hyresgäster att utgöraen minoritet bland de boende. Det synes täiikbartatt den majoritet av tidigare hyresgästersom har bildat bostadsrättsförening och sedermera innehar sina lägenheterned bostadsrätt understundom kcnner att se nedvisst o-gillande pä det förhällandet attde kvarboende hyresgästerna har inte funnit det förenligt med sina intressen att övergå till boendemed bostadsrätt. Risken för ett mindre gott förhållande mellan bostadsrättshavare och kvarboende hyresgäster synes påtaglig.- Det förhåller sig även så att notsatsförhällande kan tippkcnma mellan skötsaitmaoch mindre skötsanna hyresgäster. I sådanafall behöver de sköt-sanna hyresgästernafastighetsägarens stöd. De kan i ett hyreshus normalt också påräkna sådant stöd. De kvarboende hyresgästerna i en faistighet som har förvärvats av enbostadsrättsförening kan rimligen inte räknamed sanna stöd cm en konflikt uppstår ned exeirpelvisen bostadsrättshavare som stör sina grannar. Vad nu har anförtshar föranlett hyresnännden att överväga att som förutsättning förövergäng till bostadsrätt skulle gälla även följande. De hyresgästersom inte är villiga att gå över tillbostadsrätt skulle ha rätt att från det bostadsrättsföreningen föcvärvcir faisticfieten få sinaflyttningskostnader betalda av bostadsrättsföreningen fördet fall att hyresgästerna flyttar 1981/82:169 70 till annan lägenheti oirten. Hyresnännden är emellertid inte beredd att nu lägga fram ett sådantförslag. Enligt hyresnämndens mening förtjänar dock de kvarboende hyresgästemas förhållanden att noga uppnärksannas. Avaiittet £ Förvärvay_aiskil.t_ä2d_fastighet vill för sin del inte bestrida att det är möjligt attanordna en förköpsrätt för hyresgästerna på det sättsom kcnmittén föreslär. Enligt hyresnämndens mening ärnackdelarna ned den föreslagna ordningen dock betydande.Utövandet av förköpsrätten innebärett betydande antal olika rättshandlingarsåscm bildande av en bostadsrättsförening ellerannan förening, intresseanmälan till inskrivnings-nyndigheten, henbud avfastighetsägaren till förening som har lämnatin intresseanmälan, bevaloiing av förköpsrätten, antagande av hembud samt eventuellt prövning av hyresnänndenav tvist mellan fastighetsägaren och hyresgästerna i förkcpsfrågan. Förfarandetrynner så många mcnent och så mänga tidsfrister att det rimligen måsteantagas bli svårt att hantera för partema. Föromsättningen av fastigheter kan förfarandet kanna att bli t>,Tigande och i vissafall förorsaka fastighetsägare betydande olägenheter och eventuellt förlust. är givetvis medveten cm att det föredragande statsrådethar i sina direktiv till kcnmittén frantiållit att det ärangeläget att de enskilda människornas inflytande över sitt boende okas och att bättre möjligheterför den enskilde att äga sin bostad skall skapas genan att underlätta för hyresgäster att i bostadsrättsföreningens form överta ägandet.Hyresnännden beaktar emellertid att experternaArne Näverfelt och Per Tornée gör gällande i sitt särskildayttrande, sidan 316, att ingenting tyder påatt faistighetsägarsidan bax förhindrat övergångcir, son )san anses önskvärda fränsanhällets synpunkt, eller attfastighetsägare har för- 1981/82:169 71 svarat för de boendeatt förvärva fastiieten gencm försäljningar till tredje man. Hyresnännden kan för sin del instännai den av ledamoten anfördareservationen under rubriken på sidan 308. Det av Yngvesscnangivna sättet för tillgodoseende av hyresgästemas önskemål att fäöverta fastiieten genom neäverkan av kartmunen innebär ett betydligt snabbare förfarande beträffandefastighetsförvärvet. förfarandet synes även i övrigtstanna överens såväl med konmunensansvar för bostadsförsörjningen sommed i övrigt gällande bestänmelser.Hyresnämnden förordar alltsåYngvessons reservation i detta hänseende. För den händelse det av kcnmittén framförda förslaget under detta avsnitt ..likvälgenomföres har hyresnännden försin del ingen erinran mot att de av utredningen angivna uppgifterna anförtros hyresnämnden. Aysiitt Förvärv ay_säliimYttx2t_ä_fast)st Kdnmitt&i visctr enligt hyresnämndens mening påett övertygande sätt att särskildaprcblem är förknippade med att hyresgästermed bostäder i allmännyttig ägoönskar bilda bostadsrättsförening.Kbnmittén framhåller pa goda grunder att kotmunen har ett övergripande ansvar för bostadsförsörjningen inan hela konnunen och att det därför skulle stå i strid med den konmunala representativademokratins principer att alltid medge onbildning till bostadsrätt därför att de boende uttrycker önskemålcm att gå över till bostadsrätt. Det bör följaktligenankotna på konmunfull-mäktige att draga upp riktlinjer och principer för övergångar fördet fall att en okad öveirgäng från hyresrätt till bostadsrättskall vara en bostadspolitisk målsättning. Hyresnänndenansluter sig alltså till kcnmitténs slutsats att eventuella CDbildningar i cdlmännyttigt ägdafcistigheter bör ske först när cmbild- 1981/82:169 72 ningarna grundar sig påett handlingsprogram från konnunens sida. Avsnittet £Fi5isiering_av fastighetsföryärv Kaimitténs förslag i detta avsnitt synes vara av begränsad räcJcvidd.Hyresnämnden har för sin del inte furmit anledning till erinran motkormdtténs förslag i detta avsnitt. Alttet J7 Finansi.e!ring_av totadsrättsförvärv Föredragande statsrådet uttalar not slutet av sina direktiv för utredningsarbetet att det är hennes förhcppningatt utredningsarbetet skall ge förutsättningar fören övergång från hyresrätt till bostadsrätti betydande omfattning. Mot bakgrund häravhar hyresnämnden förståelse för att kcnmitténfurmit anledning att framlägga förslag scm inte överensstänmer ned direktiven till samtliga statliga kcnmittéer cm att eilla reformförslag skall kunna genomföras incm ramen föroförändrade resurser incm det onrådescm förslagen avser. Enligt hyresnämndens mening ärden av kcnmittén föreslagna länenöj ligheten till kontantinsats vid övergång frän hyresrätt till bostadsrättdock förenad med avsevärda kostnader förprövning och förvaltning av lånen.Det synes hyresnännden naturligt att även tillgodoseendet av behov av nu ifrågavarande låni första hand ankamer på respektive konmun. Kcnmitténs redogörelseunder avsnittet kaimunala läni visar hur sädana lånkan ordnas och handhas på ett sätt som synes besnämndenlämpligt. Frågan an statliga utgifter för den av kcnmitténföreslagna lånemöjlighetenkan givetvis avgöras först efter en prioritering påpolitiska grunder. Hyresnännden vill för sin del dock ifrågasätta huruvida tillräckliga skälför ett statligt engagemang även i nu ifrågavarandehänseende verkligen har påvisats. 1981/82:169 73 Avsnittet 8 överlåtelse av_bostadsrätt Kcnmittén erinrar cmatt hcir vid olika tillfällenställt sig avvisande till en allmän statlig priskcntroll på bostadsrätter.Kcnmittén är inte heller beredd att förordaen återgång till en allmän statlig priskcntroll pä bostadsrätter.Däremot föreslås åtgärder avselektiv karaktär. finnerdet för sin del tveksamt huruvida det avkonmittén framlagda materialet är tillräckliggrund för de föreslagna åtgärderna. Priserna har enligt den på sidan 274 redovisade rapporten realt sett sjunkitmellan på de flesta mindre tätorterna, varit imgefär oförändrade på de störretätorterna och stigit istorstadscrarådena. Många bostadsrättshavarekan visserligen tillgodogöra sigobeskattade vinster vid försäljning av sin bostadsrätt efterscmskattefrihet på realisationsvinst råder efter fem årsinnehav av bostadsrätten. Qnellertid kan en evigbeskattning av realisationsvinster påbostadsrätter koma att införas incm kort. Som ledamoten frantiåller i sin reservaticn på sidan 304 kan sådanaändrade regler för realisationsvinstbeskattningen koma att medföra, i de fall högaöverlätelsepriser förekommer, att dessa blirbeskattade. Vidare kamer sänkta margiricilskatter och minskademöjligheter till imderskottsavdragsannolikt att som franhåller påverka priserna pä bostadsrätter. De redan nu höga räntorna konmer att bli ännu mera betungande för bostadsrättshavarna cm margincilskattema särks och avdragsmöjlighetemabeskärs. Qiligt hyresnämndens mening har ejqjerten ocksågoda skäl då han framhåller att en lösning enligt kcnmitténs förslag skulle göra bostadsrättsmarknadensplittrad och svaröverblickbar och medföra ytterligare olika negativa effekter, (sidan 323). Hyresnännden finnerdärför för sin del att kcnmittén har inte påvisattillräckliga skäl för förslaget att en bostadsrättsförening skalli sina stadgar kunna införa 1981/82:169 74 en klausul an skyldighet för bostadsrättshavare att före överlåtelse heitbjuda bostadsrätten till lösen. Vid bedömningen avde bostadssociala konsekvenserna av utredningens förslag vad avser övergång från hyresrätt till bostadsrättintar finansieringen och därmed sammanhängande frågoren central plats. Kommittén har föreslagit införandetav en lånemöjlighet till viss del av grundavgiften vid en ombildning av hyresrätt till bostadsrätt.För att påverka prisbildningen vid överlåtelse avbostadsrätt föreslås vidare att bostadsrättsförening skallkunna föreskriva hembudsskyldighet med istadgarna angivna prisföreskrifter. Som villkor för statligt bostadslän skall också länsbostadsnämnden efter kommunens yttrandekunna kräva att prisföreskrifter tas in i stadgarna för nybildade föreningarför av högst . Vid en omvandling av fastigheter från hyres-till bostadsrätt kommer de föreslagna lånemöjligheternatill viss del av grundavgiften att möjliggöra för fler hushåll att bli medlemmar i en bostadsrättsförening.Amorteringstiden föresläs bli med rak amortering och räntenivå3,över gällande diskonto. Detta innebärdock att det för mänga hushåll med låg inkomst ändå kommer att vara svårt eller omöjligt att klara sina boendeutgifteri en bostadsrätt. Särskilt uppenbart kommer detta att vara för dem, som bor med hyresrätt iattraktiva bostadsområden med höga fastighetspriser. Som kommittén beskrivitså leder en ombildning av hyreslägenheter till bostadsrätter till en förlust av skatteintäkter förstat och kommun. Prop.1981/82:169 75 Kommittén har dockendast beräknat det primära skattebortfallet, dvs det som uppstår genom räntekostnaderpä län av grundavgifter vid ombildning. Vid överlåtelser av bostadsrätter torde skattebortfallet väsentligen ökapga att överlåtelsepriserna överstiger grundavgifterna. Motdenna bakgrund anser att konunittén borde ha beräknatoch redovisat det fullständiga skattebortfallet. För övrigt anserstyrelsen att det f n finns betydligt mer angelägna områden än ytterligare subventioner till dem som äger sin bostad, t ex upprustning av torftiga förortsområden,stöd till ekonomiskt resurssvaga hushåll som ej har rådefterfråga en modern och rymlig bostad och åtgärder för att minska ungdomars bostadsproblem. Vid överlåtelse av bostadsrätt har utredningen uttryckt farhågor för att flerorter kommer att fåallt högre prisnivåer. De föreslagnaförändringarna i nuvarande skattesystem, som medför sänktamarginalskatter, samt ett införande avevig realisationsvinstbeskattning av bostadsrätter bör fä viss dämpande effekt pä den framtida prisutvecklingen för bostadsrätter.För att dämpa prisutvecklingen på bostadsrätter i nybildade föreningar har utredningen bl a föreslagit olika möjlighetertill henobudsskyldighet samt prisföreskrifter,kopplade till statliga lånebeslut, de senare för en period av högst5 år. Xven om prisutvecklingen kommeratt dämpas något genom dessa förändringar, kommer dock med stor sannolikhet prisnivåerna fortfarande att ligga mycket högt i attraktiva områden. konstaterar mot denna bakgrund att - även om utredningens förslag genomförs -överlåtelsepriserna kommer att utgöra ett avgörandehinder för hushåll med begränsadeekonomiska resurser att köpa en lägephet med bostadsrätt. Hur stor del av en lokal bostadsrättsmarknad som kommer att bestå av lägenheter medhembudsskyldighet i kombination med eller endast med prisföreskrifter ärosäkert, då det främstär föreningarna själva som skall besluta om detta. Därmed blir det också osäkert hur stor del av denna marknadsom kan bli tillgänglig för låginkomsthushåll. Ävenom ombildningen till bostadsrätt enligtkommittén får en relativt blygsam omfattningkommer ombildningen på att leda till att hyresrättslägenheternas andel av lägenhetsbeståndet sjunker. Därmed minskar valfriheten för de hushållsom av ekonomiska skäl endast Prop.1981/82:169 76 kan efterfråga lägenheter med hyresrätt. Särskilt allvarlig blir utvecklingenom resurssvaga hushåll främst utestängs från centralt belägnaeller av andra anledningar attraktiva lägenheter. förslag syftartill att främja ett ökat boendeinflytande i bostadsrättsform. Enligt direktiven är det knappast möjligtatt inom överskådlig tid uppnå samma inflytande för dem som hyr som för dem som bor med ägande-ellerbostadsrätt med hänsyn till de rättighetersom hör ihop med ägande. Vill man ökaboendeinflytandet utöver vad hyresrätten medger måstedet enligt direktiven ske genom att omfattningen av ägande- och bostadsrätt ökar. Direktiven andas en vissuppgivenhet inför möj- ' ligheten att boendeinflytande kan utsträckas till dem som hyr sin bostad. Enligt uppfattning är övergång till bostadsrättvarken en nödvändig eller tillräcklig förutsättning för ett ökatboendeinflytande . Det pågår ett tämligen omfattande utvecklingsarbeteför att hitta former och modeller för inflytande fördem som bor med hyreskontrakt. I det allmännyttigabostadsbeståndet sluts boendeinflytandeavtal.Det saknas dock erfarenheter av hur inflytandet för dem som hyr sin bostad utvecklas när goda formella möjligheter är för handen. Ännu är det alltså för tidigt attuttala sig om effekterna av dessa avtal. Det som karaktäriserarde modeller som diskuteras är just att desyftar till att förändra fördelningen av ansvar ochrisktagande mellan fastighetsägare ochhyresgäster genom att de boende får möjlighet/skyldighetatt ta ett ekonomiskt ansvar för de olikabeslut de fattar. Styrelsen önskar vidareaktualisera det behov som finns inom kommuner och landsting att säkerställa att deti olika bostadsområden finns ett tillräckligt antal lägenhetsdaghemsamt lägenheter och lokaler för olika typer av vård/serviceboende. Utredningen har ej belyst hur möjligheterna att genomföra dylika planer förändras vid övergång till bostadsrättoch ökad självförvaltning.Erfarenhetsmässigt är det dock sannolikt att svårigheterna ökar. I ett läge där det såväl inom hälso-och sjukvården som finns en allt starkare strävan att ökaolika former av när-vård och minska Prop.1981/82:169 77 institutionsboendet ärdet angeläget att finna former för att tillgodose dessa speciella behov av vård/serviceboende. Kommittén förordar att bostadsrättsföreningar ges möjlighet att i stadgarna föra in regler om hembud till exempelvis kommunen.Vidare föreslås att kommunerna i samband med att statliga lån tas upp eller tas över kan ställa krav på hembud. finner att ett sådant system med en förmodad ökningav bostadsrätter medför risker föratt de intressen samhället har för att garantera alla rätten till en god och ändamålsenlig bostad samt att tillgodose även de speciella bostadsbehoven i icke segregerademiljöer, kommer att få ökade svårigheter att görasig gällande. Situationen förbättras inteheller av att kommunerna inte har möjlighetatt tillämpa bostadsanvisningslagens bestämmelser vid överlåtelser av bostadsrättslägenheter. konstaterar att kommitténs målsättning om ökatboendeinflytande genom en mera omfattande övergäng från hyresrätt till bostadsrättkommer att beröra ett mindre antal ekonomisktstarka hushåll. Enligt uppfattning är övergäng till bostadsrättvarken en nödvändig eller tillräcklig förutsättning för ett ökatboendeinflytande. En ökad andel bostadsrätter påbostadsmarknaden innebär uppenbara risker för ökad socialsegregation och dess välkända negativa effekter. Styrelsen anser vidare att kommitténs förslagtillsammans med en förmodad ökning av andelen bostadsrätter påbostadsmarknaden sannolikt medför ökade svårigheteratt'tillgodose speciella bostadsbehov i icke segregerade miljöer. Sammanfattningsvis bedömersocialstyrelsen att konsekvenserna av kommitténs förslag inte är förenliga medde bostadssociala mål som bl a anges i socialtjänstlagen. Styrelsen kan mot denna bakgrund inte ställa sig bakom kommitténs förslag. 1981/82:169 78 Bankinspektionen åberopas på s 256 i betänkandetnär det gäller frägcUt offl bostadsrätts kredltsSkerhetsvärde. De synpunkter som inspektionenhar haft att lägga härpå är i det väsentliga riktigt . Inspektionen vill endasttillägga att vad som skall täckas med summan av bostadsrättshavarnas insatser är vad som i andra bostadsfastighetertäckes av fastighetsägarens egen Insats. Om denna del avfinansieringen i ett bostadsrättshus kan ske genom upplånade medel, låtvara med ett antal kredlttagare. Innebär detta att huset finansleras med medel som upplånats mot säkerhet 1 fastigheten till ett högre belopp än som annars accepteras. Av dettaskäl och även övriga son redovisas i betänkandet har bostadsrätt generellt sett inte ansettsuppfylla banklagstiftningens krav på betryggande säkerhet.Bankerna har också i sina kreditinstruktionerintagit bestämmelser om att bostadsrättsbeviset Inte får utgöra enda säkerheten för eh kredit. Har så ändå skett, t ex med hänsyn till kredlttagarens person, träder reglerna för blanko-kreditgivnlng in. Prop.1981/82:169 79 Den ovanstående jämförelsen nedandra bostadsfastigheter tar främst sikte på finansieringen i ett utgångsläge. Inte sällan bygger det reella värdet av en bostadsrätt/andelsrätt på substansvärdet i föreningen. De.nnas lån i fastigheten kan t ex vara slutbetalade eller kraftigtnedanorterade, vilket medför relativt sett mycket låga avgifter till föreningen. Föreningens redovisning kan ge en godgrund för beräkning av en bostadsrätts kreditvärde 1 sådanafall. I princip föreligger där li.khet med värderingenav "egen-Insatser" (risk:är ägnat att belysa komplexiteten i den aktualiserade frågeställningen ochsvårigheten att ange generella normer. I andra fall :ätter i eftersöktabostadslägen, ofta i förening med förhållanden av angiven natur, ha ett marknadsvärde som ävenförsiktigt beräknat medger en betydande säkerhetsmarginal i relation till kreditbeloppet. Attsärskilt beakta vid kreditprövningen kan vara med vilken fasthet i organisationendet ifrågavarande bostadsföretaget arbetar. Det har framgåttatt kreditfrägor avseende bostadsrätter kräverindividuell prövning. Det ankommer på vederbörandebank att själv verkställa sådan prövning. Därvidbör det av skäl som anförtsinte vara uteslutet att också bostadsrätt .kan vara betryggande säkerhet förett till dess beräknade värde lämpligt avvägt kreditbelopp, ävenom 1 regel förhållandena är sådana att kompletterande säkerhet,t ex eller annan säker borgen,erfordras. Bostadsrätts säkerhetsvärdereduceras av att fordran från bostadsrättsföreningen på bostadsrättshavarenalltid har företräde framför krav frän panthavaren. En skyldighet för bostadsrättsförening att underrättapjinthavare om brister i fullgörandet av förpliktelser gentemot föreningen ärdärför ägnad att förbättra oémt-havarens rätt.Inspektionen tillstyrker att en bestämmelseom sådan skyldighet införs i 37 §tredje stycket bostadsrättslagen. För att jänförbarhet i säkerhetsavseende skall uppnås med fast egendom erfordras att bostadsrätt kan individualiseras och registreras och därmed bilda en grund för panträtt. Prop.1981/82:169 80 från sina utgångspunkter i hög grad uppskatta om förslagfrän den sittande ägarlägenhetsutredningen leder till en sådan ordning.Därmed skulle säkeirheten åtminstone i princip kunna ges samma värde somsäkerhet i fast egendom. För innehavaren kan det vara en fördel att ha bostadsrättframför hyresrätt. Till fördelarna hör i mänga fall större möjligheter till inflytandeöver förvaftningen, bäde ifrSga om löpande underhäll och ombyggnad.Bostadsrättshavaren har genom sin bostadsrättsförening möjlighet att verka föratt boendekostnaderna blir sä laga som möjligt. Hyresgästerna har intesamma möjligheter att utöva päver-kan pä sitt boende. Men detta betyder inte att en övergäng frän hyresrätt tillbostadsrätt utan vidare ger sädana fördelar. Detta belyses av den expertrapport(Ds Bo 1981:4), Konsekvenser för boende vid övergång till bostadsrätt, somavgetts för bostadsrättskommittén. Det kan vara svårt för bostadsrättsinnehavarna(bostadsrättsföreningarna) att i praktiken påverka drifts- ochkapitalkostnaderna, och övergången till bostadsrätt medför inte alltid lägreboendekostnader. Särskilt i större bostadsrättsföreningar kan det också varasvårt för den enskilde bostadsrättshavaren att reellt påverka beslut omförvaltningen. Det kan visserligen vara en fördel ekonomiskt för en hyresgästatt fä hyresrätten förvandlad till bostadsrätt - bl a.om bostadsrätten ger envinst när den säljs. Men för den som senare förvärvar bostadsrätten av den f dhyresgästen är läget ett annat -genom att bostadsrätten då inköps till etthögre marknadspris ökar boendekostnaderna. Som rapporten belyser kan möjligheten att förvandla hyresrätttill bostadsrätt bl a av sådana skäl medföra att segregationen påbostadsområdet ökar. En förvandling av hyresrätt till bostadsrätt kan vidareleda till att de kvarboende hyresgästernas ställning försämras - enligtrapporten har dessa hyresgäster i de undersökta områdena "fått en andrarangens status både rättsligt och socialt" (sid 12). Förhållandenavarierar från ort till ort, från bostadsområde till bostadsområde och fränbyggnad till byggnad, och man kan därför inte säga att den ena upplätelseformenalltid är bättre än den andra. Som berörts inledningsvis kan det dock ibland vara tillfördel för de boende att fä hyresrätten förvandlad till bostadsrätt. Deförbehåll som har gjorts innebär därför inte att ställer sigavvisande till förslaget. Däremot sätter verket i fråga om den metod somanvisas för att få till stånd en övergång till bostadsrätt är tillräckligteffektiv. Denna fråga behandlas liksom ett par andra under följande rubriker. Utredningen föreslär att hyresgästerna skall fäförköps-rätt när fastighetsägaren är beredd att avhända sig fastigheten.Förköpsrätten är konstruerad som en hembudsskyldighet för fastighetsägaren nären intresseanmälan frän hyresgästerna är inlämnad till inskrivningsmyndigheten. Avsikten är således att hyresgäster som är intresseradeav en övergäng till bostadsrätt bildar en förening och lämnar in enintresseanmälan. Detta skall hyresgästerna göra innan en försäljning äraktuell. Vidare föreslås att intresseanmälan skall förnyas med två årsintervaller, vilket innebär att hyresgästerna mäste vidmakthålla sitt 6 1981/82. intresse och bevaka sin anmälan under kanske mycket långtid. ifrågasätter om den föreslagnaordningen är ändamålsenlig och i tillräcklig utsträckningbeaktar hyresgästernas möjligheter att reellt utnyttja sin rätt. Man kan knappast räkna med att hyresgäster i allmänhet kan uppbådaett sä konkret intresse för ombildning som en intresseanmälan förutsätter innan fastigheten är till salu och det sålunda föreligger en verklig möjlighet förombildning.