prop · G503130 · 1981-12-31 00:00:00 — Somulredningen framhåller bör med utrivning liksom enligt VL förstås borttagandeav en valtenanläggning utan atl någon annan sätts i stället. Omvatlenanläggningen skall ersättas med en ny anläggning, kommer ansökningen attfå utföra den nya vatlenanläggningen att utgöra huvudsaken och borttagandet avden befintliga anläggningen endast elt led i del nya byggnadsarbetet. Vidtillståndsgivningen för det nya förelaget skall också avgöras hur den gamlavatlenanläggningen får rivas ut och skaderegleringen skall avse ävenutrivningen. Paragrafen avser endast vattenanläggningar iytvatten. 156 regleras rätten att ta anläggningar för bortledande avgrundvatten ur bruk. Bestämmelserna om lillståndsplikt i 4 kap. gäller ävenutrivning. Delta innebär enligt 4 kap. 2 8 första slycket att tillstånd intebehövs, om det är uppenbarl atl varken allmänna eller enskilda intressen skadasgenom utrivningens inverkan på vattenförhållandena. Enligl 4 kap. I 8 tredjestycket får tillstånd sökas även om del inte behövs. Frågan om utrivninghandläggs enligt 13 kap. 13 8 första stycket punkt 7 som ett ansökningsmål. Behörigaatt ansöka om tillstånd lill utrivning är anläggningens ägare och den som iövrigt svarar för anläggningens underhäll. Enligt 15 kap. 5 6 kankammarkollegiet begära att ett tillstånd till ett vatlenföretag skall förklarasförverkat. I samband härmed kan kammarkollegiet enligl 68 i samma kapitel ävenansöka om utrivning av anläggningar som ingår i vattenföretagel. Särskildabestämmelser om ersättning vid utrivning finns i 9 kap. 11 6. Somframgår av vad jag anfört i den allmänna mofiveringen (avsnitt 2.6.2) kantillstånd till utrivning endast vägras om någon annan får överta Prop,1981/82:130 632 Som utredningen framhåller kan dock anläggningar i vattenvara skyddade enligt lagen (1960:690) om byggnadsminnen. Etl tillstånd lillutrivning kan sålunda inle verkställas till den del det strider mot skyddsföreskriftersom har meddelats enligl 2 8 i nämnda lag. Enligt 2 kap. 34 8 andra slycket sista meningen VLkan föreskriva alt någon annan får ulföra arbetena på sökandensbekostnad, om sökanden inte genomför utrivningen. Utredningen har föreslagil enmolsvarande bestämmelse i den nya lagen (17 kap. 3 8 andra meningen iulredningens förslag). anser att det inte finns något behovav en sådan bestämmelse. Enligt hovrätten har bestämmelsen sällan eller aldrigutnylQats. Den som ansöker om tillstånd till utrivning får enligt hovrättenförutsättas också komma atl genomföra utrivningen om han inte kommer påobestånd. Enligt hovrättens mening är det bäitre atl vid underiåtenhel frånägarens sida låta kammarkollegiet ansöka om förverkande av del ursprungligatillståndet. Jag delar hovrättens uppfattning i denna fråga ochförevarande paragraf innehåller alltså inle någon motsvarighet tillbestämmelsen om rätt för någon annan alt verkställa utrivningen. Om sökandenriver ut anläggningen men underlåter att utföra föreskrivnaåterställningsåtgärder, kan handräckning ske enligt 21 kap. 2 6. Bestämmelserna i 13 kap. 47 8 on-i vad entillslåndsdom skall innehålla är tillämpliga även i förevarande fall. Enligtdessa beslämmelser skall domstolen föreskriva erforderliga villkor förföretagets utförande. Sådana villkor kan också avse behövligaåterslällningsåtgärder. Beträffande sättet för utförande av utrivningen gäller3 kap. 1 8 men däremot inle övriga bestämmelser i 3 kap. (se 3 kap. 12 8). 28 I stället för att lämna tillstånd atl riva ut en vattenanläggning i ytvattenfår på begäran av ägaren av en fastighet som skulle skadas avutrivningen förordna alt skyldigheten atl underhålla anläggningen och allfullgöra vad som i övrigt åligger anläggningens ägare skall för framtiden, tilldess någol annat bestäms, övergå på fastighetsägaren. Till skydd för allmänna inlressen kan sådanlförordnande också meddelas för staten, en kommun eller ett vattenförbund efteråtagande. Förordnande får inte meddelas, om det kan antas attfastighetsägaren inle kan fullgöra skyldigheterna eller om del med hänsyn tillsökandens eller allmänna intressen kan anses mera angeläget att anläggningenrivs ut. Om ägaren vållas skada av att anläggningenbibehålls, skall den som övertar ansvaret för anläggningen utge skäligersättning för skadan. Paragrafen molsvarar 17 kap. 48 i ulredningensförslag men avser endast anläggningar i ytvatten. Motsvarande beslämmelserfinns nu i 2 kap. 348 andra stycket andra och tredje meningarna VL. Paragrafenhar behandlats i den allmänna motiveringen (avsnitt 2.6.2). Prop, 1981/82:130 633 Som framgår av vad som anförts i den allmännamotiveringen får vid bedömningen av om utrivningen medför skada för enfastighet hänsyn tas även till annal än inverkan på vallenförhållandena,exempelvis försämrade kommunikationer av all en bro rivs ut. Densom får överta underhållsskyldigheten enligt förevarande paragraf är ävenskyldig atl i övrigl fullgöra vad som åligger anläggningens ägare enligl dennalag. Han skall alltså sköta dammluckor o.d. i enlighet med beslämmelser i lageller tillståndsbeslut. Om kompensation för skada som vållas av anläggningenutgår i form av en årlig avgäld, är han också för framtiden skyldig att betaladenna. Etl beslul enligt förevarande paragraf innebär inleatt äganderätten till anläggningarna övergår på den som blir underhållsskyldigmen han har givetvis rätt att disponera anläggningarna i den mån det behövs föratl han skall kunna fullgöra sina skyldigheter. Med beslutet följer inte hellernågon rätt alt tillgodogöra sig vattnet vid anläggningen, t. ex. förkraftproduktion. Den som har övertagit underhållsskyldigheten äransvarig för anläggningarna till dess han själv ansöker om utrivning. Härvidkan givetvis någon som vill förhindra utrivningen begära att få övertaansvaret. Av 4 8 andra stycket framgår all ansvaret iförekommande fall är förenat med fastigheten och alltså åvilar nya ägare avdenna. Enligttredje stycket kan en begäran alt få överta en anläggning i vissa fall avslås.En gmnd för avslag är att fastighetsägaren på gmnd av sina ekonomiskaförhållanden eller annat inle kan antas vara i stånd atl fullgöra deskyldigheter som följer med övertagandel. Enligl utredningsförslaget skall en begäran av enfastighetsägare atl få överta underhållsansvaret vidare kunna avslås då detfrån sökandens eller det allmännas synpunkt är angeläget att anläggningen rivsut. Bestämmelsen synes innebära att en ansökan om överlagande skall avslås ivarje fall där sökandens begäran att riva ut anläggningen inte enbart har singrund i atl han vill bli kvitt sill underhållsansvar. Enligt min mening böremellertid vid sin prövning av övertagandefrågan kunna vägaintresset av atl någon övertar anläggningen rnol intresset av att anläggningenrivs ut. Bestämmelsen har därför fält en utformning som innebär att övertagandeinte skall medges i de fall det kan anses mera angeläget från sökandens ellerdet allmännas sida atl anläggningen rivs ut. I motsats till vad ulredningen har föreslagit bördenna inlresseavvägning i princip kunna ske även om det är staten, en kommuneller ett vattenförbund som vill överta underhållsansvaret. Detta innebär attsökandens intresse av alt riva ut anläggningen kan ställas mot ett allmäntintresse av att anläggningen bibehålls eller alt ett allmänt intresse av attanläggningen rivs ut anläggningen utgör exempelvis ett hinder förvandringsfisk ställs mot elt allmänt bevarandeinlresse. Bestämmelsen harutformats så att den möjliggör även sådana avvägningar. Vidbestämmande av skälig ersättning enligl fiärde stycket bör som 1981/82:130 634 utredningenframhåller beaktas att anläggningens ägare befrias från koslnaderna förunderhåll och utrivning. 38 Anläggningar för en allmän flottled som är avlyst får bortskaffas eftertillstånd av . Sådant tillstånd får ges till 1. slaten, en kommun eller ett vattenförbund, 2. förvaltare som avses i 82 aijlagen (1919:426) om flottning i allmän flottled saml 3. den som kan lida men av altanläggningarna bibehålls. Den som får tillstånd att bortskaffa en anläggningfår fritt förfoga över denna. Om det är uppenbart alt varken allmänna ellerenskilda inlressen skadas av anläggningarnas bortskaffande, behövs inte någottillstånd av . Om en förvaltare har utsetts enligt 82 a 6 lagenom flottning i allmän flottled, fordras dennes medgivande till åtgärden. Vill en fastighetsägare, vars fastighet skulleskadas av alt anläggningen bortskaffas, överta anläggningen kan vattendomstolenförordna härom. Etl sådant förordnande kan meddelas också för den som villanvända anläggningen för ett valtenförelag eller för staten, en kommun ellerell vallenförbund lill skydd för allmänna intressen. Paragrafen molsvarar 17 kap. 6 och 7 88 iutredningens förslag samt 6 kap. 28 8 VL (se prop. Första och andra styckena innehåller bestämmelserom rätt att efter tillstånd bortskaffa anläggningar i avlystaflottleder. Bestämmelserna avser inte bara vattenanläggningar utan allaanläggningar som har uppförts för flotlleden (se 6 kap. 48 VL). Rätt atlbortskaffa en flottledsanläggning kan ges bl. a. till den som kan lida men avatt anläggningen bibehålls. Formuleringen innebär att förutom fastighetsägareäven nytQanderättshavare kan ges en sådan rätt. Den som får rätt alt bortskaffaen anläggning får fritt förfoga över denna - han får äganderätten tillanläggningen. En begäran om bortskaffande avflottledsanläggningar behandlas som ansökningsmål (se 13 kap. 13 6 förstastycket punkl 8). I 13 kap. 47 8 finns beslämmelser om vad en dom i ett sådantmål skall innehålla. a. skall enligt första stycket punkt 3 anges devillkor som behövs för att tillgodose allmänna och enskilda intressen.Vattendomstolen har enligl denna beslämmelse atl ange hur bortskaffandet skallske och föreskriva erforderliga återställningsålgärder. Någon särslkildbestämmelse härom behövs därför inte. Vid prövningen av frågor om bortskaffandeär 3 kap. 1 8 tillämplig (se 3 kap. 12 8), om bortskaffandet utgör ettvattenföretag. En särskild beslämmelse om ersättning vidbortskaffande av flottledsanläggningar finns i 9 kap. 11 8 tredje stycket. Tredje stycket första meningen innehåller enbestämmelse om undantag från skyldigheten atl söka tillstånd lill bortskaffandeav flottledsanläggningar. Bestämmelsen har utformats i överensstämmelse med 4kap. I de fall flottledsanläggningen är en anläggning i vaiten blirbortskaffandet Prop, 1981/82:130 635 attanse som etl vattenföretag, varvid de allmänna bestämmelserna i 4 kap. omtillståndsplikl blir tillämpliga. Förevarande bestämmelse får alltså betydelseendast när flottledsanläggningen inle är en anläggning i vatten ochbortskaffandet alltså inle utgör ell vattenföretag. Enligt andra meningen iförevarande stycke skall, när tillstånd inte behövs, medgivande till åtgärdeninhämlas hos flotdedsförvaltaren, om sådan finns. Utredningenhar föreslagit en särskild bestämmelse om alt den som har bortskaffat enflottledsanläggning utan tillstånd blir bevisningsskyldig beträffande de föreåtgärden rådande vattenförhållandena (se 17 kap. 68 andra stycket tredjemeningen i utredningens förslag). Bestämmelsen i 4 kap. 66 nya vattenlagen ombevisningsskyldighet gäller emellertid också bortskaffande avflottledsanläggningar i . Någon särskild bestämmelse härom har därförinte upptagits i förevarande paragraf Fjärdestycket innehåller bestämmelser om rätt att överta anläggningar i avlystaflottleder. Enligt första meningen kan förordna att enfastighetsägare vars fasfighet skulle skadas av att en sådan anläggning lasbort får överta anläggningen, om han begär del. Övertagandet kan avse ävenanläggningar som är belägna på annans faslighet. Enligt andra meningen kanvidare den som vill använda anläggningen för ett vattenföretag ges rätt altöverta den. Bestämmelsen innebär en viss utvidgning i förhållande till gällanderätt och till ulredningens förslag som endast medger övertagande för den somvill använda anläggningen för tillgodogörande av vattnet. Berättigade attöverta en anläggning är slutligen enligt andra meningen staten, kommuner ochvaltenförbund. Enbegäran om övertagande kan göras i en fristående ansökan eller i samband medbehandlingen av en ansökan om tillstånd enligt första styckel (se 13 kap. 13 8första styckel punkt 8). 4 §Om ett förordnande enligl 2 8 eller 3 8 Qärde stycket avser fastighets ägare, skall genast anmäla del till inskrivningsmyndighe ten för anteckning i fastighetsboken. Övergåren faslighet till en ny ägare, svarar den nye ägaren för de skyldigheter somföljer av förordnandet. Paragrafen motsvarar 17 kap. 5 6 och 78 andrastycket i utredningens förslag samt 2 kap. 34 8 andra stycket andra meningenoch tredje stycket och 6 kap. 28 8 Qärde stycket VL. 5 8Om fara för allmänna eller enskilda inlressen kan uppkomma genom alt en anläggning för bortledande av gmndvatten tas ur bmk, skall anlägg ningens ägare inhämta besked på vilka villkor det får ske. Paragrafen, som motsvarar 2 kap. 59 8 andra stycketVL, har behandlats i den allmänna motiveringen (avsnitt 2.6.2). Den har ingendirekt molsvarighet i utredningens förslag. Prop,1981/82:130 636 Bestämmelsen i förevarande paragrafgäller inte bara grundvattenläkter utan också anläggningar för bortledande avskadligt grundvatten. Paragrafen blir fillämplig inte bara närvattenbortledandet helt upphör utan också när det minskas sladigvarande ochminskningen kan medföra fara för allmän eller enskild rätt. Frågor enligt förevarande parag;rafhandläggs enligt 13 kap. 13 8 första stycket punkl 7 som ansökningsmiil. Om det inte är möjligt all genomskadeförebyggande åtgärder helt eliminera skadorna av alt engrundvatlenanläggning tas ur bruk, kan ersättning ulgå enligl 9 kap. 11 8 Qärdestycket. 15 kap. Tillstånds giltighet, omprövning m. m. Kapitlet motsvarar i huvudsak 15kap. 12-23 86 i utredningens förslag samt 2 kap. 22-24 88 och 10 kap. 75, 77och 78 58 VL. Kapitlet innehåller med särskilda underrubriker bestämmelser omverkan av domar i ansökningsmål (1-13 86), verkan av dllståndsbeslul vidförrättning m.m. (14 8), ändrade förhållanden i samfälligheter (15-19 88),oförutsedda skador (20 och 21 55) och ändrade bestämmelser om vattentappningoch vattentäkter (22 8). Frågor om tillståndsbesluls rätlsKrafthar behandlats i den allmänna motiveringen (avsnitt 2.5). Verkan av domar i ansökningsmål 1 8 Tillstånd lill vattenförelag eller andra åtgätderenligt denna lag gäller mot var och en sedan tillståndsdonien har vunnit lagakraft, om inte målet har handlagts som slämningsmål enligt 13 kap. 13 8 andrastycket. Den som har fått tillstånd kan inteåläggas begränsningar i lillståndet och därmed förenade rätfigheter och villkoreller åläggas ytterligare villkor, om inte någol annat följer av tillslåndsdomen,2 kap. 4 6 eller bestämmelserna i detta kapitel. Med tillstånd i detta kapitelavsei; även godkännande av arbeten enligt 4 kap. 4 8 och lagligförklaring avett vallenföretag enligl 4 kap. 5 8. Paragrafen motsvarar 15 kap. 12 6 iutredningens förslag Qfr 22 8 ML) saml 2 kap. 22 6 första stycket VL. Frågan omtillståndsbesluls rättskraft och lidsbegränsning av tillstånd har behandlats iden allmänna motiveringen (avsnitt 2.5.1). Enligt första stycket gallertillståndet, sedan domen har vunnit laga kraft, mot var och en. undantaggörs dock för mål som har handlagts som slämningsmål, vilka i stället följer derättskraflsregler som enligt 17 kap. gäller för tvistemål iallmänhel. I dessa fall gäller domen endast mot parterna i målet. All den lagakraftvunna domen gällermot var och en innebär alt den också gäller mot den som inte har varit part iansökningsmålet. Domen kan dock angripas med extraordinära rättsmedel enligträttegångsbalken, dvs. Prop, 1981/82:130 637 begäranom resning eller återställande av försutten tid eller domvillobesvär. Om domenupphävs eller ändras enligt bestämmelserna om extraordinära rättsmedel, blirdess rättskrafts verkan i molsvarande mån inskränkt. Sålunda kan t. ex. enfastighetsägare, som inle har blivit i vederbörlig ordning kallad i målet ochsom inte heller har fört talan i delta, anföra domvillobesvär med påföljd alldomen undanröjs såvitt gäller honom. Vattendomstolensdom gäller i princip också mot myndigheter. Den vattenrättsliga prövningenersätter emellertid inte tillståndsprövningen enligt annan lagsliflning, t.ex. bygglovprövningen enligt byggnadslagen, om del inle uttryckligen stadgas idenna (se t. ex. 16, 18 och 20 88 naturvårdslagen). domhindrar inte heller ingripanden av myndigheter enligt t. ex. brand- ellerarbetarskyddslagstiftningen och inte heller enligl hälsovårdsstadgan i andrafall än som avses 1316 andra slycket hälovårdsstadgan. På gmnd av den allsidigaprövningen som föregår ett vattenrättsligt tillstånd, bör emellertidvattendomstolens dom fillmätas stor vikl vid överväganden av om ingripandenskall behöva ske mot ett vallenföretag med slöd av sådan lagsfiftning. Jagvill i likhel med utredningen i detta sammanhang betona att genomtillståndsdomen inte avgörs frågor huruvida äganderätten till mark ellervattenområden som tas i anspråk för förelaget tillhör förelagaren eller någonannan. Även om det antagande som har utgått ifrån är oriktigt,kan något yrkande orn utrivning eller ändring av byggnaden eller annaninskränkning inte framställas av den rätte ägaren eller någon annan. I de falldå rätten atl utföra företaget enligt tillslåndsdomen är förenad med enfastighet, kan emellertid lillslåndshavarens rätt enligt domen övergå till densom efter klandertalan har vunnit rätt till fastigheten, varvid bl. a.ersättningsreglerna i 5 kap. jordabalken om verKan av att fast egendomfrånvinns någon efter m. m. kan bli ti.llämpliga. I jordabalken finnsemellertid också regler om hävd till fast egendom (16 kap.) och godtrosförvärvpå grund av inskrivning m. m. (18 kap.). Utredningenförordar att vattenlagens ersättningsregler och reglerna om ofömtsedd skadaskall kunna tillämpas för del fall att den vattenrältsligatillståndsmyndighetens beslut har vilat på det felaktiga antagandet att ettmark- eller vattenområde som har tagits i anspråk för företaget tillhördesökanden, medan det i stället tillhörde någon annan. I motsats lill utredningenhävdar att en sådan ersättningstalan blir att jämställa med varjeannan klandertalan rörande fast egendom och ifrågasätter om inte frågan börhandläggas vid allmän domstol i samband med frågan om ersättning enligt 5 kap.jordabalken, .lag anser att den av hovrätten förordade ordningen kan varalämplig då ersättningsfrågan uppkommer i samband med en klandertalan vidallmän domstol. I andra fall bör den av ulredningen anvisade vägen kunnatillgripas. Somframgår av paragrafens andra stycke får lillståndet och därmed 1981/82:130 638 förenadevillkor i princip inte inskränkas eller ändras på något annal säll.Tillståndshavaren är alltså fri från i fråga om rätten atl utföra ochför framfiden bibehålla vattenföretagel med tillhörande anordningar. Tillståndetinnefattar också en ovillkoriig rätl för tillståndshavaren alt tillgodogöravatten i enlighet med tillståndet. Jag delar i likhel med remissinstansernautredningens uppfattning all del inte behövs någon motsvarighet i den nya lagenlill 2 kap. 23 6 1 mom. VL om en begränsad rätlskraftsver-kan av ett beslul omtillgodogörande av vatten och inte heller lill 2 mom. i samma paragraf omulvidgning i ell visst fall av beslutets rältskraftsver-Kan. I förevarande stycKe anges docK viKtigainsKränkningar i tillståndet. En sådan inskränkning kan följa av självatillståndsdomen genom föreskrifter om uppskov enligl 13 kap. 49 8. Vidarehänvisas lill 2 kap. 4 6 om skyldig-hel för ägaren av en vattentäkt atl avståvatten vid torka m. m. Slutligen hänvisas lill bestämmelserna i det följande idetta kapitel om omprövning och förverkande m. m. Den omständigheten att elt fillstånd föreliggerhindrar naturligtvis inle att tillståndet och därmed förenade rättigheter kanfå vika hell eller delvis fill följd av tvångsförfoganden enligt denna lageller t. ex. expropriationslagen. Enligl tredje stycket gäller sammarätlskraftsregler som för tillstånd för ett godkännande av ändrings- ellerreparationsarbeten eller en lagligförklaring av elt vattenföretag. 2§ Tillståndet förfaller, om tillståndshavaren inte iakttar de bestämmelser omarbetstid som har meddelats i tillslåndsdomen. Om tillståndshavaren visar att han har giltigt skälför dröjsmålet eller att synnerliga olägenheter skulle uppstå om fillståndetförfaller, kan förlänga tiden . Ansökan omförlängning skall göras innan den föreskrivna tiden har gått ut. Paragrafen molsvarar delvis 15 kap. 23 6 iutredningens förslag samt 2 kap. 22 8 Iredje slycket och 50 8 andra stycket, 3kap. 11 8 Qärde styckel, 5 kap. 6 6,6 kap. 13 8 andra stycket och 7 kap. 58 6första stycket VL. Första styckel innehåller bestämmelser om verkan avatt föreskriven arbetstid inle iakttas. skall enligl 13 kap. 476 andra stycket nya vattenlagen alltid ange inom vilken arbetena skallvara utförda (arbetsfid). På skäl som har anförts vid 13 kap. 47 8 andrastycket har utredningens förslag om en särskild igångsättningsfid inle fållnågon molsvarighel i den nya vattenlagen. F. n. gäller atl tillständsbeslut enligl 3 och 7kap. VL förfaller i sin helhet om någon del av företaget inte har- utförts inomföreskriven fid medan fillståndsbeslut beträffande andra vallenförelagförfaller endasl såvitt avser sådana delar av företagel som inte har utförts.Ulredningen anser efter en diskussion av dessa aUernativ atl förstnämndaordning bör gälla Prop, 1981/82:130 639 föralla typer av vattenföretag. Jag delar i likhet med remissinstanserna dennauppfattning. Förevarande bestämmelse har alltså utformats så atl tillståndetförfaller i sin helhet. Denna påföljd skall naturligtvis inte inträda, omendast obetydliga delar av företaget kvarstår att utföra. Verkan av att tillståndet förfaller ävenbeträffande redan utförda delar av företagel blir atl de med tillståndetförenade rättigheterna av servituls natur förfaller medan egendom som hartagits i anspråk med äganderätt allQämt tillkommer tillståndshavaren. Omtillståndshavaren inte begagnar sig av möjligheten enligt 4 kap. 5 8 tilllagligförklaring, kan de utförda anläggningarna vara att betrakta som olagliga.I 21 kap. 3 8 nya lagen ges möjlighet att vid vite föreliiggafillslåndshavaren all riva ut en anläggning som kan skada allmänna ellerenskilda intressen. I fråga om tillstånd som har meddelats enligt VLgäller den lagens bestämmelser om verkan av alt förelagel inte har fullbordatsinom föreskriven tid (se 20 6 i promulgationslagen). I 7 kap. 58 6 andra stycket VL regleras en fråga omkostnadsansvaret för elt delvis ulfört förelag, vartill tillståndet harförfallit. En motsvarighet fill detta stadgande har lagils in i 17 8 iförevarande kapitel. Möjligheterna enligt andra stycket alt medgeanstånd överensstämmer med gällande rätt. Frågan handläggs som ansökningsmål(se 13 kap. 13 6 första slycket punkt 9). Som giltigt skäl för dröjsmål har ihittillsvarande praxis brukat godtas svårigheter att utverka andra erforderiigatillstånd eller att få fram arbetsmaskiner eller personal. Enligt förarbetenatill gällande VL skall synnerligt men i allmänhet antas uppslå om företagethar utförts lill en del. Vid bedömningen måste naturligtvis hänsyn tas tilllillslåndshavarens motparter. Utredningen har föreslagil alt isamband med ett beslut om förlängning även skall kunna föreskriva en ny tidefter vars utgång omprövning (enligl 3 6 i förevarande kapitel) får påkallas.Detta är naturligt med hänsyn till att utredningen föreslagit att denna tidskall beräknas med utgångspunkt i utgången av arbets- och igångsättningsliden.Enligt 13 kap. 47 8 Iredje stycket nya lagen skall emellerlid omprövningslideni stället räknas från det tillständsdomen vinner laga kraft. Med denna utgångspunktfinns det inle någon anledning atl förlänga omprövningsfiden i samband med enförlängning av arbetstiden. Förevarande paragraf innehåller alltså inte någonmotsvarighet till utredningens förslag i denna del.