prop · G503112 · 1981-12-31 00:00:00 — Enligllänsstyrelsens uppfattning krävs del därför en mer omfattandeförsöksverksamhet för att man ska få ett bättre underiag för all bedöma vilkaeffekterna varit av de offentliga slyrelserepresentanlernas insatser. Systemelmed offentliga styrelserepresentanter utgör alltså elt värdefullt komplementtill andra informationskanaler som byggts upp mellan näringsliv och samhällepå senare år. Det gäller dels Etableringsdelegalionens verksamhet, dels den nu gäUandemedbestämmandelagsliflningen. Etableringsdelegalionens verksamhet som ärknuten fill industridepartementet innebär elt informellt informationsutbytemellan samhället och de 170 största industriföretagen i landet. Härigenom ochgenom medbestämman-delagsliftningeti får samhället och de fackligaorganisationerna viss information om förcLugens planer. Den informationenavser emellertid endast förelag över en viss storlek eller förelag som i mångafall redan befinner sig i ell krisiäge. Systemel med offentliga styrelserepresentantermedger emellertid all företagen får bättre möjligheter all tillgodosesamhällets synpunkter på ett mer konfinuerligt sätl, vilket kan leda till enutveckling av förelagen som bättre tillgodoser såväl samhällets som företagensintressen på . Del skuUe dessutom kunna omfatta ett störte anlalförelag än vad Elableringsdelegalionen har möjlighet alt hålla kontakt med. Länsstyrelsendelar utredningens uppfattning all behovel av alt få samhälleliga intressentillgodosedda sannolikt är större då det gäller stora rörelsedrivande bolag äni fråga om de investmentbolag försöksverksamheten omfattat. Pågrund av vad således anförts anser all lagstiftningen om offenlligslyrelserepresenlalion i aktiebolag och sfiflelser bör förlängas då den utlöperden . Sexav ledamöterna är skiljaktiga och anför bl.a.: Föreliggande utredning harfrämst haft till uppgift alt utvärdera den hitfillsvarande försöksverksamheten.Utredningsarbetet har tiU väsentlig del bestått av en intervjuundersökning medsamtliga ordinarie offentliga ledamöter per och samfiiga verkstäUandedirektörer eller motsvarande i de i systemet ingående investmentbolagen ochstiftelserna. Intervjuundersökningen visar, alt de praktiska fördelar somskulle ha kunnat uppnås med den offentliga styrelserepresenlationen iinvestmentbolag är sådana all de i alll 1981/82:112 32 väsentligtkan uppnås även på annat säll. stöder undersökningen uppfattningenatt systemet har principiella olägenheter vUka sammanhänger både med oklarheti ansvarsfördelningen mellan förelag och samhäUe och med svårigheterna attenligt försöksmodellen konstruera system på elt från demokratisk synpunkttillfredsställande sätt. Utredningen föreslår därför all den offentliga styrelserepresenlationeni aktiebolag upphör när den nuvarande lagstiftningen löper ul. Systemetmed offenllig slyrelserepresenlalion härjämte annan lagstiftning lill syfteatt förbättra informationsutbytet meUan förelag och samhälle m. m.Länsstyrelsen som i och för sig viU vitsorda behovel av öppna ochförtroendefulla kontakter mellan myndigheter och näringsUv är emellertid av denuppfattningen att ifrågavarande syslem ej i någon avgörande mån bidragit till ellökat konlaklulbyte. framstår de principiella problem som en enskildstyrelseledamot inom systemel kan ställas inför som klart besvärande. Vadlänsstyrelsen här anför bekräftas till icke oväsenfiig del i denintervjuundersökning varpå utredningen bygger sitl förslag. Av vad nu sagtsföljer alt kan tillstyrka utredningens förslag om upphörande avsystemet såvitt gäller akfiebolagen. visat, all den offentliga styrelserepresenlationen, som denfungerat i ett anlal investmentbolag, inte medfört några påtagliga fördelar,som inle lika väl kunnat uppnås ulan lagstiftning, tUlstyrker länsstyrelsenförslaget, all den lagreglerade försöksverksamheten upphör. Ibetänkandet föreslår utredningen all "ingen ytterligare lagstiftning om offentligslyrelserepresenlalion i akfiebolag sker, då den nuvarande lagstiftningenupphör all gälla ". Somskäl anges all systemel med offenllig styrelserepresenlafion har principiellaolägenheter samt att svårigheter föreligger all konstruera systemel på eltfrån demokratisk synpunkt liilfredsslällande säll. Så vill man kan se i belänkandelfinns del inle myckel som lalar för denna slutsats. Delsyslem det här är fråga om skulle ingå i en samlad reform och föraisatle enfortsall utbyggnad, då fler företag avses anslutas. Offentliga ledamöter iinvestmentbolag kan myckel väl påverka styrelsearbetet och ulan tvekanär delta ett sätt att få samhällsintressena bättre bevakade i dessa styrelser. Enutvärdering av systemet har i tidigare skede gjorts av en särskild arbetsgruppoch denna har funnit erfarenheterna posifiva. Ordförandenoch fyra ledamöter är skiljakfiga och anför bl.a.: Utredningen har föreslagitatt den offenfiiga styrelserepresentationen skall upp- Prop.1981/82:112 33 höra,när den nuvarande lagsfiftningen löper ul . Motiveringen till dettaär att de praktiska vinster som uppnåtts genom den offentliga styrelserepresenlationenär sådana all de kan uppnås på annat sätt saml all systemet har principiellaölägenheter som sammanhänger med oklarheter i de offentliga slyrelserepresentanlernasställning och uppgifter. Denutvidgade represenlationsrätt, som lagstiftning innebar, haremellertid inle utnyttjats. Inle heller har försöksverksamhel med offentlig slyrelserepresenlalioni ell industriföretags styrelse bedrivits. saknar därför underlagför bedömning i denna del. Undersenare år har samarbetet mellan olika samhällsorgan och näringslivet ökats ochfördjupats. Detla sammanhänger med att planer och beslut måste grudnas på sågod kännedom som möjligt om utvecklingen inom andra sektorer än den egna. Medanledning härav vill framhålla sin positiva syn på alla åtgärdersom kan leda lill att samarbetet mellan förelag och samhälle yllerligareförbättras. Yllerligaretvå ledamöter är skiljakfiga och tillstyrker utredningens förslag. Länsstyrelsendelar utredningens slutsatser vad gäller systemets brister och olägenheter.Styrelsen förordar däremot en förlängd försöksverksamhel under vilken deoffentliga styrelseledamöternas uppgifter och ansvar preciseras närmare.Länsstyrelsen menar vidare all den offentliga styrelserepresenlationenstarkare borde knytas till uppgifter som överensstämmer med övergripandesamhällsmål. Länsstyrelsenkonstaterar all nuvarande modell dåligt svarat mot syftet, men alt utredningenej heller förmått presentera hur syftet med styrelserepresenlationen kan nås iandra former. En fortsall försöksverksamhel med höjd ambitionsnivå bör därförgenomföras. Sexledamöter är skiljaktiga och anför bl. a.: delar utredningensslutsatser vad gäUer systemets brister och ölägenheter. Bland annat blir den offentligerepresentantens roll myckel svårdefinierbar. Del kan också ifrågasättas om intesystemet leder fill alt s. k. "skuggslyrelser" växer fram. Dessutomfinns del en risk för all den offentlige representanten i vissa fall kan kommaalt användas som "gisslan". De fördelar som systemet har är av denkaraktären all de kan uppnås på annat säll. Bland annat har medbestämmandeförfarandeloch löntagarrepresentationen i vissa bolagsstyrelser indirekt ökat insynen iförelagen. Länsstyrelsenansluter sig fill utredningens slutsatser och konstaterar alt offentlig slyrelserepresenlalionenligl nuvarande modell inle svarar mot syftet. Prop.1981/82:112 34 Del särskilda informationssystemet mellan förelag ochsamhälle (DIS-syslemet) fick aldrig den betydelse för samhällsplaneringen påregional och lokal nivå som avsågs. Systemet har därför avvecklats. Behovel avinformation och samråd mellan företag och samhälle kvarstår dock och för denskull anser styrelsen att systemet med offenllig slyrelserepresenlalion börvara kvar såvida del inle har visat sig innebära väsentliga nackdelar ellervarit betydelselöst. Under liden har sammanlagt 67 personer fungeratsom offentliga ledamöter eller suppleanter. Av dessa har utredningenintervjuat 28. Samtliga intervjuade anser all systemet har fördelar medanendast sju anser alt del också har nackdelar. En ledamot vill avskaffa systemetoch sju andra är tveksamma till del i dess nuvarande form. Fyra av dessa villall systemel vidgas alt omfatta de stora rörelsedrivande bolagen. Aktiviteten från de offentligt valda ledamöterna har varitgod. En myckel hög närvaro vid styrelsemötena och kontakter med verkställandedirektören utanför styrelsearbetets ram redovisas av utredningen. 1 elva bolaguppger den offentlige ledamoten all han eller hon motsatt sig enstaka slyrelsebeslut.I åtta av de elva bolagen har den offentliga ledamoten reserveratsig till protokollet. Vid förbundskansliets kontakter med kommunalaförtroendevalda som fungerat som offentliga styrelseledamöter har inget framkommitsom ändrar den bild intervjuerna ger. Eftersom endasi en av de intervjuadevill all systemet skall avskaffas medan fyra anser att del i slällel bör vidgasså ger enligt styrelsens mening inte ledamöternas erfarenheter något stöd förett beslut att avveckla verksamheten. Inte heller en majoritet av de berördaförelagens verkställande direktör anser att verksamheten bör avvecklas. Utredningen ger således inget svar på frågan vilkenbetydelse systemel med offentliga styrelserepresentanter haft. Värdet avverksamheten beror i viss mån på vilken roll man vill ge samhället och dessorgan inom näringslivs- och sysselsättningspolitiken. Med hänsyn lill all desom bäsl känner verksamheten, nämligen de offentliga ledamöterna, ansererfarenheterna övervägande positiva så föreslår styrelsen all verksamheten får forlsällaoch att den med hänvisning såväl lill ledamöternas som utredarens erfarenheterutvidgas all även omfatta förelag med egen produktion. Tio borgerliga ledamöter reserverar sig och tillstyrkerutredningens förslag. Styrelsen har i sak inget all invända mot utredarnasbedömning, att de praktiska vinster som uppnåtts med de offentliga slyrelserepresenlanlernai investmentbolag är sådana all de i alll väsentligt även kan uppnås på 1981/82:112 35 Styrelsen har inle heller något all invända mol bedömningen att systemelhar pricipiella ölägenheter, vilka beror både på oklarheter i ansvarsfördelningmellan förelag och samhälle och på svårigheter alt kon-straera systemet på ettdemokratiskt riktigt säll. Styrelsen anser dock inleatt ovanslående bedömning självklart leder till slutsatsen att offentlig slyrelserepresenlalionbör upphöra. Del ekonomiska systemel i bygger på idén att olikaparters intressen balanserar varandra på ett sådant säll, att ell vidaresamhällsintresse blir tillgodosett. All en styrelse i ell aktiebolag har attbevaka aktieägarnas intressen, och all dessa nödvändigtvis ej överensstämmermed samhällets intressen ligger sålunda i systemets natur. Del ligger även isystemets natur all olika parter har olika uppfattning om hur väl elt förelagsagerande överensstämmer med ell vidare samhällsintresse. Månglydigheten i begreppet"samhällsintresse" har medfört all de offentliga slyrelserepresenlanlernahar tolkat sin uppgift all företräda samhällets intressen något oUka, ochutifrån sina egna ståndpunkter. Sannolikt finns ell samband mellan deltaförhållande, och det förhållandet all försöksverksamheten ej givit upphov lillnågon balansförskjulning, som ur landstingsförbundets synvinkel medfört altsamhällsintresset tillgodosells bättre. 1kommittédirektiven ingick uppgiften all belysa om syftet med styrelserepresenlationenkan nås i andra former. Utredningen har endast i korthet beskrivit denutbyggnad av kontaktnätet mellan företag och samhälle som ägt mm under 70-lalet.Någon analys av humvida denna utbyggnad verkligen utgör elt substitut föroffentlig slyrelserepresenlalion presenteras dock ej i utredningen. Iegenskap av politiskt ansvariga huvudmän för viktiga delar av samhälletsinsatser på näringslivsområdet, har intresse av sådana kontaktermed företagen som stärker möjligheterna för del allmänna alt påverka näringslivsulvecklingenregionall. Utredarna konstaterar all de offentliga slyrelserepresentanlernaspåverkan genom verklig och förväntad argumentation kan ha varit av betydelse,men alt inflytandet lill väsenlUg del saknat "samhällelig" karaktär.Styrelsen förordar en förlängd försöksverksamhet, under vilken de offentligastyrelseledamöternas uppgifter och ansvar preciseras närmare och relateras lillde övergripande samhällsmålen. Först därefter är del möjligt all bedöma om delprincipiella problemet alt en styrelseledamot inle endasi är ansvarig införaktieägarna även är elt reellt problem. Åttastyrelseledamöter reserverar sig och anser alt försöksverksamheten inle börfortsätta. 1981/82:112 36 3.12Sveriges m. fl. nu företagna utredningen ställs den i sammanhanget synnerligen berättigadefrågan; finns elt övergripande över partierna slående samhällsintresse vilketskulle vara tillräckligt precist för att ge vägledning inför enskilda beslut iförelagsstyrelser? Av utredningen framgår all den grund på vilken helalagstiftningen bygger, nämligen begreppet "samhällsintresse", är såvagt och mångskiftande att svaret på frågan blir helt beroende av denpersonliga och politiska inställningen hos den som tillfrågas. En lagsiiftningsom vilar på en så odefinierad grand kan knappast väl tillgodose demokratinskrav. 1en demokrati måste samhällsorganens maktutövning alllid vara lagbunden. Deltainnebär att den skall vara förutsebar och innebära stabilitet ochrättssäkerhet. Garantier måste uppställas mot godtycke och maktmissbruk frånmyndigheternas sida. 1 sin verksamhet är emellertid de offentliga styrelseledamöternaundandragna den aUmänna insyn och politiska kontroll som bör vara del normalai offenllig verksamhet. Huvudkritiken mol lagen har från näringslivels sidaalllid varit all den utgör en form av statlig maktutövning utan demokratiskkontroll. De finns inte uttryckta i några rättsregler. Med tillfredsställelsekan organisationerna konstatera all också utredningen kommit lill denslutsatsen all offentliga styrelserepresentanter är en olämplig metod fördemokratiseringen av verksamheten i akfiebolag. Destörre förelagens styrelsearbete präglas dels av arbele med strategi ochlångsikliga planeringsfrågor, dels av ekonomisk uppföljning och kontroU. Genomökad företagsstorlek, genom att konkurrensen på etablerade exportmarknader ökaroch att nya marknader blir alltmera avlägsna och svårbearbelade och inle minstgenom den ökade lagstiftningen ökar kraven på förelagens ledningsfunktion.Förelagels styrelse är i första hand ell beslutsorgan som måste kunna arbetasmidigt och effektivt. Organisationerna har tidigare varnat för alltför mycketexperimenterande med sammansättningen av företagens styrelser. Styrelsen kankomma all betraktas som ett förhandUngsforum där frågor av de mest skilda slaginterna såväl som externa skall bli föremål för diskussion. Elt sådant sysleminnebär risker för gruppbildningar, låsningar och onödigt ulredningsarbele. Ettfritt och därmed effektivt beslutsfattande i företagen ulan onödig politisk inblandningär en av grundvalarna för vårt ekonomiska liv och även för vårt samhällssystem.Detta är granden också för näringslivet i flertalet av de länder med vUka vibåde konkurrerar och samarbetar. Såtillvida har försöksverksamheten med offenlligslyrelserepresenlalion haft ell positivt värde att den skingrat fördomar omföretagens styrelsearbete. Den företagna utvärderingen ugör ell för framlidentillfredsställande referensmaterial i delta hänseende. Delär organisationernas förhoppning all den nu avslutade utredningen undanröjtmyten all slalligl dellagande i företagens inre arbete skulle leda fill ökadeffektivitet och demokrati. För framliden önskar vi all förelagens Prop.1981/82:112 37 styrelser utan yllerligare ingrepp från samhällets sida om hur deras sammansättning börvara - får ägna sig ål del svåra och vikliga värv som är deras huvuduppgiftnämligen all driva lönsamma och konkurrenskraftiga förelag och därmed bidra lillvårt lands välstånd. Organisationernafillstyrker utredningens förslag att ingen ytterligare lagstiftning om offenlligslyrelserepresenlalion i akfiebolagen sker när den nuvarande lagstiftningenupphör all gälla . Iyttrande såväl 1970 över samarbetsulredningens belänkande "Företag ochsamhälle" som 1976 över departementspromemorian "Slyrelserepresenlalionför samhället" intog LRF en bestämt avvisande hållning till förslagen om slyrelserepresenlalionför del allmänna. Granskningen av aktuellt betänkande har medfört att LRFvidhåller en negaliv insläUning lill denna representationsfråga och atttidigare anförda såväl grundläggande principiella synpunkter som praktiskaargument är giltiga. LRFssynsätt har vidare angivils i det 1979 antagna lantbrukskooperativahandlingsprogrammet, varvid anges att principerna för ett konstruktivt och frikfionsfriltsamarbete mellan stat och organisationer kan sammanfattas i följande punkter: StatenfaststäUer ramarna för organisationernas verksamhet; Arbetsfördelningoch ansvarsförhållanden måste vara klara; Ingenorganisatorisk sammanblandning bör förekomma. LRFfinner att dessa principer bör gälla för alla förelag ulan offentligt ägarinlresse. Statenhar emellertid berättigade krav på viss form av insyn i alla förelag. Deltamåste dock ta sig uttryck i andra fördjupade samarbelsformer än slyrelserepresenlalion.Från lanlbmkskooperalionens sida har man också ställt sig posifiv lill enutveckling av informationssystem i smidiga och rafionella former. I belänkandelanges helt rikfigt sysselsättningspolitiken som del tydligaste exemplet påbehov av informationsutbyte. finns ett system förlokaliseringssamråd genom avtal mellan å ena sidan regeringen och å andra sidanSveriges , och Lantbrukarnas Riksförbundom att till dessa organisationer anslutna industriföretag av en viss storlekårligen skall överlägga med den av regeringen fillsalta elableringsdelegalionenom lokalisering av respektive förelags nyinvesteringar m. m. har1980 beslutat att systemel för lokaliseringssamråd skall utsträckas tiU störreförelag inom privata tjänste- och servicesektorn. LRFfinner att nämnda samråd fungerar på ett tillfredsställande sätt. Samrådet böremellertid ske i så enkla former som möjligt och i slor utsträckning bygga på munfiigaöverläggningar om planerade sysselsättnings- och organisationsförändringar m. m.Utöver dessa överenskom- Prop.1981/82:112 38 melser sker även ell mer fortlöpande informellt samrådmellan förelag och myndigheter, vilket leder lill alt något behov av offentlig slyrelserepresenlalioninle finns för all underlätta samordningen mellan samhällets och förelagelsåtgärder. Då den intervjuundersökning som ingår i betänkandet inlehar påvisat några egentliga samhällsdemokraliska vinster med offentligstyrelserepresentation i berörda investmentbolag, finner LRF, i enlighet medtidigare gjorda ställningstaganden, all myckel starka skäl finns för all ingen ytteriigarelagstiftning sker om offentlig slyrelserepresenlalion i aktiebolag. Inom ramen för enmansulredningen av hur systemel med offenlligslyrelserepresenlalion fungerat, har en intervjuundersökning genomförts. Dennaundersökning visar att systemet, trots de bristande förutsättningar som gettsfrån bl.a. industridepartementels sida, har fungerat förvånansvärt bra.Undersökningen kan inte påvisa några nackdelar med systmet eller någon negativpåverkan på styrelsearbetet. Både de intervjuade offentligastyrelseledamöterna och de intervjuade verkställande direktörerna ellermotsvarande är positiva till systemet. Enligt vad som går att utläsa avbetänkandet finns del i den delen av utredningen inle några som helst beläggför att systemet bör avskaffas. Argumenten för all avskaffa systemet med offentlig slyrelserepresenlalionär istället enbart av principiell och teoretisk natur. Ideologiska och intressebevakandemotiv förs i utredningen fram mol tillämpning av offenllig slyrelserepresenlalion.Dessa motiv kan givelvis se olika ul för olika intressegrupper. Utredningensslutsatser är i den delen helt en följd av de ideologiska utgångspunkterna förutredningen. De förslagsom utredningen lägger fram är således inle baserade på den genomfördautvärderingen, ulan bygger på elt principiellt resonemang mot vilket ellflertal invändningar kan resas. Här ska inle någon utförlig redovisning avinvändningar göras. TCO vill bara med ett exempel visa på den typ avbristfällig argumentering som utredningen ger prov på. Bl.a. sägs, angåendeinformationsutbytet mellan företag och samhälle, att förhållandena nu är heltannorlunda än då den offentliga styrelserepresenlationen infördes. Som bevispekas bl. a. på att förhandlings- och informafionsskyl-dighelen enliglmedbestämmandelagen lorde väl så effektivt som offentlig slyrelserepresenlalionsäkerställa all olika intressenter informeras. Utredaren förefaller här hagjort en sammanblandning av syftena med den offenliga styrelserepresenlationen,som avser förhållandel samhälle-förelag, och MBL, som avser förhållandetmellan anställda och arbetsgivare. Bortsett från denna principiella felsyn, harutredaren inle heller beaktat skillnaden mellan att de anställda blirinformerade och att samhället får information. Vidare har MBLs informalionsreglerbrister när del gäller 1981/82:112 39 l.ex.koncernförhållanden, en företagsstruktur som är nog så viktig ur samhällssynpunkt. Ingaandra åtgärder föreslås istället för offentlig slyrelserepresenlalion. Utredarenpekar istället vagt på de många formella och informella kanaler som finnsmellan förelag och samhälle. Det är således utredarens mening all de oklarheteri ansvarsfördelning och de svårigheter all konstruera ett från demokratisk synvineklliilfredsslällande syslem som utredaren menar finns för den offentliga slyrelsrepresenlationen,inte föreUgger här. TCO ansåg redan när systemelmed offenllig slyrelserepresenlalion föreslogs av Samarbelsulredningen 1970 attdel var ell värdefullt komplement lill andra näringspolitiska åtgärder frånsamhälles sida. Erfarenheterna av försöksverksamheten är positiva. TCO anserdärför alt systemet med offenllig slyrelserepresenlalion bör behållas ochbyggas ul enligt intentionerna i den lag som antogs 1979. Systemel bör ses somen del i elt samlat reformarbete för att förbättra samarbetet mellan företagoch samhälle. De förutsättningar som angetts i tidigare lagstiftning börtillskapas, l.ex. avseende slöd från bl.a. induslrideparlemenlel till de offenlUgastyrelseledamöterna. 3.15Landsorgst jisationen (LO) 1 belänkandelföreslås alt "ingen ytterligare lagsfiftning om offenllig styrelserepresentationi aktiebolag sker, då den nuvarande lagsfiftningen upphör all gälla den 30 juni1982". Skälet anges vara att systemet med offenllig slyrelserepresenlalionhar principiella ölägenheter saml alt svårigheter föreligger alt konstruerasystemet på ell från demokrafisk synpunkt tillfredsställande sätl. Trots altknappast något i belänkandel styrker dessa slutsatser. Alleliminera ett system som, dels avsågs ingå i en samlad reform och dels redanvid tUlkomslen förutsatte utbyggnad i form av en utvidgning av antalet förelag,synes betänkligt. Landsorganisationenvill för sin del avvisa betänkandets slutsats om att avveckla systemet.Istället bör de förutsättningar som angavs lagsiiftning komma tillullryck. all den offentlige styrelseledamoten kontinuerligt förses medmaterial som visar samhällets näringspolitiska strävanden, att särskilda konlaklkonferensermellan de offentliga styrelseledamöterna och företrädare för samhälletgenomförs. Ianslutning härtill vill upprepa vad man sade i denna del i sitlyttrande över samarbelsulredningen. "Behovel av en samordning härvidlagunderstryks av det faktiska samband som ofta råder mellan banker -investmentbolag - producerande förelag. För all en sådan samordning skall kunnakomma lill stånd och för all förslagen skall få något reellt innehåll fordras enliglLO att någon form av basroganisalion 1981/82:112 40 förde olika offentliga representanterna upprättas. En sådan basorganisation börutformas på elt sätl som effektivt bidrager lill alt de långsikliga näringspolitiskaambitionerna i samhället kan uppnås."