prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — Utgifterna för försäkringskassornasadministration finansieras pä samma sätt som sjukförsäkringens utgifter, dvs.till med statsbidrag och till med arbetsgivaravgifter ochegenavgifter. Fr.o.m. budgetåret1982/83 införs ett nytt budgetsystem för försäkringskassornas förvaltningsulgifter(prop. 1980/81:135, SfU 25, rskr 262). Anslag till dessa utgifier skall anvisaspä statsbudgeten enligl samma teknik som gäller för statliga myndigheter.Försäkringskassornas räkenskapsår ändras från kalenderår till statligtbudgetår. Anslaget till försäkringskassornas förvaltningsutgifter skall vidareges i form av en totalram för kassornas sammanlagda förvaltningsulgifter. År Förvaltningsut- Antalårsarbe'are gifter milj. kr. 1975 1976 1977 19781979 1980 1981 Prop.1981/82:100 Bilaga 8 68 1981/82 Beräknade belopp 1982/83 Förvaltningskostnader 2166 927 000 2054 900 000 Lokalkostnader 350638 000 349600 000 Pensionskostnader 25622 000 25600 000 Summa utgifter 187 000 2 430 100 000 pensionsfonden 130000 000 130000 000 8812 000 8800 000 verksamhet 100(1000 1 000 000 Arbetsgivaravgifter m. m. 2043 375 000 1947 000 000 Nettoutgift 330000 000 360000 000 343000 000 Budgetförslaget bygger påuppgifter som inhämtat från försäkringskassorna. Deschablonberäkningar rambudgetsyslemet delvis slutligen skall bygga på har ännuinte kunnat tas fram, varför beräkningarna baserats pä de redovisningsdala somfinns tillgängliga i nuvarande syslem. Den beräknade nedskärningen avförvaltningsutgifterna enligt huvudförslaget uppgår till i förhållandetill fastställda budget - efter pris- och löneomräkningar. Vid beräkningen avförsäkringskassornas förvaltningskostnader vid oförändrad verksamhet /83 har jag i huvudsak utgått från den anslagsframställningriksförsäkringsverket har lämnat på grundval av uppgifter frånförsäkringskassorna. Jag har dock räknat med att det skall vara möjligt altbegränsa kostnaderna väsentligt som en följd av minskad arbelsvolym och ändradeulbetalningsruliner m.m. Denna begränsning av kostnaderna bör till vissa delarkunna komma till stånd redan under innevarande budgetår. För nästa budgetår börmedel för försäkringskassornas förvaltningskostnader således beräknas medutgångspunkt i huvudförslag med viss justering avberäknad löne- och prisomräkning m. m. Jag beräknar medelsbehovet, före deytterligare kostnadsbesparingar jag här kommer all redovisa, lill 2 512 milj.kr. för nästa budgetår. Jag räknar vidare med att slopandet avstatskommunala bostadsbidrag till 1981/82:100 Bilaga 8 69 folkpensionärer vid utgången av är 1981 skallreducera administrationskostnaderna hos försäkringskassorna med ca 9 milj. kr.(prop. 1980/81:30, CU:3, rskr 30). harpå regeringens uppdrag redovisat konsekvenserna av dels ändringar avutbelalningssyslemet för sjukpenning och andra dagersättningar och dels ändraderegler för omräkning av vissa inkomstprövade förmåner vid basbeloppsändring.Av redovisningen framgår att det är möjligt alt åstadkomma besparingar ochförbättringar genom vissa ändringar pä båda dessa områden. När det gällerulbetalningssystemel för dagersättningar avser jag alt senare denna dag föreslåregeringen besluta att försäkringskassornas utbetalning av dagersättningarfr.o.m. skall ske genom kontoinsättning eller poslanvisning.Därmed kan försäkringskassornas kontantutbetalningar i stort sett upphöra.Samtidigt bör utbetalningsintervallerna för dagersättningar begränsas så attutbetalning av löpande ersättning sker högst en gång per 14-dagarsperiod. Ianslutning till ändringen av ulbetalningsrutinerna bör ökadeinformationsinsatser göras för att öka andelen utbetalningar genomkontoinsättning. När det gäller omräkningav kommunala bostadstillägg och andra inkomstprövade förmåner kommer jag vidmin anmälan av anslaget B 6 att föreslå att regler om en automatisk omräkningvid basbeloppsändring införs. De här nämnda ändringarnaav utbetalningsreglerna och omräkningsreg-lerna kommer att innebära enbetydande arbetsavlastning för försäkringskassorna. På grundval avriksförsäkringsverkets utredningsrapport beräknar jag alt dessa åtgärder skallkunna leda till en reducering avförsäkringskassornas kostnader under /83 med 58 milj. kr. Härutöverbör det finnas möjligheter att genom fortsatta rationaliserings- ochbesparingsåtgärder samt till följd av minskning av arbetsvolymen uppnåytterligare kostnadsbesparingar i storleksordningen 30 milj. kr. Hälften av detta belopp bör beaktas vid anslagsberäkningenför /83. Den sammanlagdareduceringen av försäkringskassornas förvaltningskostnader utöver detgenerella huvudförslaget uppgår därmed lill 82 milj. kr. under budgetåret1982/83. Personalmässigt kan delta beräknas innebära en minskning avpersonalbehovet med 700-800 årsarbetare. Med hänvisning lillsammanställningen beräknar jag del totala medelsbehovet förförsäkringskassornas förvaltningsulgifter under nästa budgetår till 2 430,1milj. och anslagsbehovet till 343milj. Del är av flera skäl -bl. a. hänsynen lill den anställda personalen -angelägel att få underlag för enmera långsiktig bedömning av resursbehov och besparingsmöjligheter inomförsäkringsadministrationen. Det ankommer på attfortlöpande följa socialförsäkringarnas administration och föranstalta om deutredningar på området som verket 1981/82:100 Bilaga 8 70 Vid redovisningen av tidigarenämnda rapport om ändringar av ulbetalningsruliner m. m. har verket anmält sinavsikt att i samverkan med företrädare för försäkringskassorna och berördapersonalorganisationer åstadkomma underlag för en samlad effektiviseringsplanför hela verksamhetsområdet. Jag avser att föreslå regeringen att även uppdraåt verket att i anslutning till nyssnämnda arbete i nära kontakt medförsäkringskassorna och försäkringskasséförbundet utarbeta och till regeringenredovisa en samlad rationaliseringsplan för verkets och försäkringskassornasverksamhet med inriktning på att räknat fr. o. /83 successivt minska administrationen sä att personalbehovetreduceras med 2 500 tjänster (alt. 1)respektive 4 000 tjänster (alt. 2). En redovisning av planen bör lämnas till regeringen . Jag vill här också la uppfrågan om vissa fondmedel som finns bokförda hos de allmännaförsäkringskassorna. Kassorna har dels fonder för den obligatoriskasjukförsäkringen, dels fonder för den frivilliga försäkringen, dels s.k.frislående fonder. Vad beträffar fondernaför den obligatoriska försäkringen har dessa i huvudsak byggts upp av deförsäkrades medlemsavgifter och av avkastning på statliga förskott tillförsäkringskassorna. Fonderna omfattade 1 359 milj.kr.redovisade enligt följande Fordran på statsverket Fastigheter ochbostadsrätter Övriga fillgångar Ifrågavarande fonderskapital och avkastning får enligt 18 kap. 15 § lagen (1962:381) om allmänförsäkring tas i anspråk endast i den män kassans inkomster avseendeförsäkringen inte förslär till läckande av löpande utgifter. Förvaltningen avfonderna sker enligt reglemente (1962:401) angående förvaltningen av deallmänna försäkringskassornas fonder för den obligatoriska och den frivilligasjukförsäkringen. I reglementet anges den art av tillgångar vari fondmedel fårplaceras. Den 1 januari 1975ändrades finansieringen av den allmänna sjukförsäkringen. Avgifterna från deförsäkrade upphörde och sedan nämnda tidpunkt finansieras sjukförsäkringen heltgenom arbetsgivaravgifter och statsbidrag. Fondering sker genom den allmännasjukförsäkringsfonden som är bokförd hos . 1974:132 om bl.a.den ändrade finansieringen av sjukförsäkringen anförde dåvarande chefen försocialdepartementet att det inle torde vara nödvändigt med annanfondering för den obligatoriska sjukförsäkringens behov än genom allmännasjukförsäkringsfonden. I samband härmed uppdrog Kungl. Maj:l åtriksförsäkringsverket all i 1981/82:100 Bilaga 8 71 samråd med ochförsäkringskasseförbundet man skulle förfara med de fonder avseendeden obligatoriska sjukförsäkringen som fanns bokförda hos de allmännaförsäkringskassorna. harmed skrivelse överlämnat den S.k. fondutredningens rapport. 1 fondutredningen har ingått representanter för verketoch de båda samrådsorganen. I rapporten tarfondutredningen upp frägan om det vid sidan av fonderna för den frivilligaförsäkringen och de s.k. frislåendefonderna finns behov av ytterligare fonder. Utredningen framhåller härvid attsamband tidigare förelåg i två avseenden mellan försäkringskassornas fonder ochrörelsemedel. För det första hade de banker, där försäkrigskassornaslokalkontor hämtade medel för sina utbetalningar, i flera fall framställtönskemål eller krav pä alt kassorna som ersättning för lämnad service vidinlösen av annan banks checkar, hade elt visst belopp placerat som inlåning hosbanken. För sådan placering kunde endast kassornas fondmedel komma ifråga. Fördet andra hade försäkringskassorna av anmodats att hållaen viss mindre del av fondmedlen kortfristigt placerade för alt utgöra reserv ide fall erhållet förskott inte skulle täcka kassans utbetalningar. En övergånglill nya former för medelsförsörjning hos försäkringskassorna har skett den 1juli 1979, vilket innebär att försäkringskassorna genom dragningsrätt påstatsverkels checkräkning direkt täcker sina utgifter. nämnda sambandhar därmed helt fallit bort. I fråga omförsäkringskassornas fastighetsförvaltning konstaterar utredningen all av de26 kassorna har 13 ingen egen fastighet. Av samtliga arbetsställen finns iförhyrda lokaler. Från synpunkten att garantera kassornas lokalförsörjning ärsåledes enligt utredningen fondmedlen utan betydelse. Något annat behov avifrågavarande fonder finner utredningen inte heller. Utredningen föreslårdärför alt fonderna upplöses och att tillgångarna överförs till staten för attanvändas för sjukförsäkringsändamål. Fondulredningens förslagär dock inte enhälligt. Reservation har lämnats av försäkringskasseförbundelsrepresentanter, vilka anser alt ifrågavarande fonder skall finnas kvar hoskassorna. Man anser bl.a. alt fonderna är ett uttryck för och en del avgrundvalen för kassornas självständiga fria ställning, all fonderna harbetydelse i rambudgeteringssystemet för kassorna samt i fråga omlokalförsörjning och framtida ADB-utrustning, Vidare anser man all fondernaskulle ge kassorna en möjlighet att lokalt stödja upplysningsverksamhet förfriskvård och allmän hälsovård samt att göra rehabiliteringsinsatser. Oavsettvad som kan komma att beslutas om fonderna motsätter sig reservanterna bestämtatt kassornas lokalförsörjning överlåts på . hari skrivelse i samband med överlämnandet av utredningens förslag anslutit sig lill reservanternas mening. 1981/82:100 Bilaga 8 72 uppfattning förekom dock inomriksförsäkringsverkets styrelse till förmån för utredningens förslag. Deltatillstyrks vidare av riksrevisionsverkel i särskilt samrädsytlrande. Föregendel vill jaganföra följande. Det är staten som bär det ekonomiska ansvaret för den allmännasjukförsäkringen. Sjukförsäkringsförmånerna garanteras säledes helt avstatsmakterna. De löpande utgifterna för förmåner och förvaltning täcks överstatens checkräkning. För den slutliga finansieringen gäller särskilda regler,enligt vilka utgifterna för sjukförsäkringen och försäkringskassornasförvaltningsutgifter lill läcks av socialavgifter från arbetsgivare ochegenförelagare. medan läcks av statsbidrag. Beträffandeförsäkringskassornas förvaltningsutgifter införs en ekonomiskramstyrning av utgifterna. I samband därmed jämställs kassorna i princip medstatliga myndigheter såvitt avser finansiering av förvaltningskostnader. Något behov av fonder hosförsäkringskassorna för den obligatoriska sjukförsäkringen har sedan fiera ärinte funnits vare sig för utgifter avseende försäkringsförmåner ellerförvaltningen. 1980/81:135 om former för styrning avförsäkringskassornas förvaltningsutgifter m.m. anförde jag all del inle isamband med del nya budgeteringssystemet förelåg något behov av att användaifrågavarande fonder. Fondmedlen har varit låsta hos kassorna och ränteavkaslningm.m. har successivt lagts fill kapitalbehållningen. Jag finner därför all de avreservanterna i fondutredningen angivna skälen för alt behålla fonderna saknarförankring i del regelsystem som försäkringskassorna har till uppgift alladministrera. De angivna användningsområdena för fondmedlen ligger inte i linjemed de finansieringsregler och de beslutsbefogenheter som gäller inomförsäkringskassornas verksamhetsområde. Fonderna bör därföravvecklas och tillgångarna överföras till statsbudgeten för att användas försitt ursprungliga ändamål, dvs. finansiering av den obligatoriskasjukförsäkringen. Jag anser dock att fastigheter och bostadsrätter bör lämnasutanför den nu aktuella omläggningen. Det bokförda värdet av detillgångar som är placerade i fonderna för den obligatoriska sjukförsäkringenuppgår till följande belopp per . Fastigheter ochbostadsrätter 58 milj. kr. Fordran på statsverket 827 " - Kassa och bankräkningar 472 " - Div. fordringar ./. (inkl. skalleavdrag) - 108 " - Obligationer 59 " - Lån mol inteckning 8 " - Kommunlän 43 " - 1359 milj. kr. 1981/82:100 Bilaga 8 73 Det praktiska förfarandetvid fondavvecklingen bör enligt min mening lämpligen utformas enligt följande. Den hosförsäkringskassorna bokförda fordran på statsverket motsvaras inte av någrabokförda skulder hos staten och bör därför avskrivas. Övriga tillgångaröverförs till staten. Förvaltning och bokföring av dessa bör övergångsvisskötas av . Lämplig tidpunkt för överföringen avtillgångarna är . Riksförsäkringsverketsuppgift bör vara att möjligt upplösa de överförda tillgångarna. Allteftersom bankmedlen kan lyftas bör de sättas in på statsverkets checkräkning.Värdepapper likvideras och beloppen tillförs statsverket. De medel som tillföisstatsbudgeten avräknas mot utgifterna för den allmänna sjukförsäkringen. Därmeduppkommer en minskning av anslagsbelastningen på statsbudgeten med ca 475milj. under / 83. Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagenatt 1. godkännavad jag anfört om avveckling av försäkringskassornas fonder för denobligatoriska sjukförsäkringen, 2. tillAllmänna försäkringskassor för /83 anvisa ett förslagsanslag av343 . 1980/81 . Utgift 31884 174 475 1981/82 Anslag 34630 000 000 1982/83 Förslag 37 320 000 000 Från detta anslagbekostas folkpension i form av ålderspension, förtidspension, änkepension ochbarnpension samt hustrutillägg och barntillägg till den som uppbär ålders-eller förtidspension. Härifrän bekostas också handikappersättning samtvårdbidrag för handikappade barn. Folkpensionssystemetomfattar hela befolkningen. Ålderspension utgår frän 65 ärs ålder. Den enskildehar dock möjlighet att mellan 60 och 70 åts ålder själv bestämma tidpunkten försin pensionering. Vid uttag av ålderspension före 65 ärs ålder reduceras denutgående pensionen livsvarigt och vid uppskjutet uttag efter skeri stället en höjning. Det är även möjligt att ta ut halv ålderspension. Förtidspension utgår tillden som fält sin arbetsförmåga varaktigt nedsatt med minst hälften. Änkepensionutgår till änka fram till den allmänna pensionsåldern. Barnpension utgår till barn om den ena eller båda föräldrarnaavlider.Vårdbidrag ulgår till förälder med handikappat barn som är under 16 år.Hustrutillägg, som är inkonistprövat. utgår till gift kvinna mellan 60 och 65års ålder vars make har ålders- ellerförtidspension. 1981/82:100 Bilaga 8 74 Folkpensionsförmånerna ärindexreglerade, vilket innebär att pensionsbeloppen automatiskt ändras i taktmed basbeloppets utveckling. har sedan beslutat omändring av tidpunkten för uppräkning av basbeloppsindex. för år i stället för som tidigare för månad. Beräkningensker på grundval av ett nettoprisindex och frånsett ändringar av energipriserna.Basbeloppet för är 1982 är . Ålderspension liksom helförtidspension, änkepension eller vårdbidrag utgår för år räknat avfastställt basbelopp för ensam pensionär och med sammanlagt för tvåpensionsberättigade makar. För den som inte har ATP eller har lågt ATP-beloppkompletteras folkpensionen med pensionstillskott, som innevarande budgetårutgår av basbeloppet för ensam ålderspensionär och för makargemensamt. För en förtidspensionär och för förälder med vårdbidrag utgårpensionstillskott av basbeloppet. Bestämmelserna omfolkpensionsförmånerna återfinns i lagen (1962:381) om allmän försäkring(omtryckt 1977:630), lagen (1962:392) om hustrutillägg och kommunaltbostadstillägg till folkpension och lagen (1969:205) om pensionstillskott. Frän anslaget bekostasäven vissa läkarundersökningar m.m. för den allmänna försäkringens behov främstvid sjukhus i och . Vid beräkningen avfolkpensionskostnaderna för /83 har utgåttfrån ett uppskattat antal pensionstagare . vilken månad ansettsrepresentativ för hela budgetåret. Verket har därvid gjort följandeuppskattning beträffande antalet pensionärer med olika slag avpensionsförmåner. 315 00(1 80 00(1 79 80(1 8(1 000 2 60(1 - 4(10 40 20(1 40 5(10 Vårdbidrag (an'al barn) 13 60(1 13 70(1 + 10(1 42 (10(1 Barntillägg (antal barn) 1981/82:100 Bilaga 8 75 På grundval av gällandelagstiftning och vid basbeloppet . beräknar riksförsäkringsverketanslagsbehovet för /83 till 34 690 milj. kr. Vid basbeloppet 17 800kr. är folkpensionens grundbelopp (exkl. pensionstillskott) . per ärför en ensam pensionär och . för ett pensionärspar. För den som saknarATP eller har lågt ATP-belopp kompletteras folkpensionen med pensionstillskottsom uppgår till . för en ålderspensionär och till . Härtill kommer kommunalt bostadstillägg. Pensionstillskottenhöjdes senast den av basbeloppet för en ålderspensionäroch till av basbeloppet för en förtidspensionär. Därmed är detutbyggnadsprogram för årliga standardförbättringar genom pensionstillskottensom fastställde slutfört. harATP-pensionen fått allt större betydelse inom pensionssystemet. AntaletATP-pensionärer ökar successivt och pensionsförmånerna förbättras genom att depensionärer som kommer in i ATP-systemet har högre ATP-poäng. ärdet dock ca 900 000 eller av antalet folkpensionärer som saknar eller harså låg ATP-pension att pensionstillskott utgår. 1 takt med att allt fler av detillkommande pensionärerna uppbär ATP minskar antalet pensionärer medpensionstillskott. I ett läge då olikaåtgärder måste genomföras för alt begränsa ökningstakten i de offentligautgifterna är det av stor betydelse att de ekonomiskt svaga grupperna isamhället sä långt möjligt skyddas. fattade sedan beslutom ändring av tidpunkten för uppräkning av basbeloppet fr. o. m. årl982 och omändrade regler för kommunalt bostadstillägg till folkpension fr.o.m. den 1april 1982. Mot denna bakgrund anser jag det angeläget att höjapensionstillskotten under nästa budgetår för att förbättra villkoren för depensionärer som har de lägsta pensionerna. Jag förordar därför altförslag nu läggs fram om en utbyggnad av pensionstillskotten för budgetåret1982/83. Mot bakgrund av det ansträngda statsfinansiella läget bör dennautbyggnad omfatta av basbeloppet för ålderspensionärer och änkor.Pensionstillskottet blir därmed av basbeloppet fr.o.m. den 1 juli 1982.Detta innebären höjning med . för ensam pensionär och med 712 kr.för makar tillsammans. I det nu genomfördaprogrammet för utbyggnad av pensionstillskotten ulgår dubbelt pensionstillskotttill förtidspensionärer. Det innebär att en förtidspensionär fr.o.m. den I juli1981 har tillförsäkrats en garantinivn på av basbeloppet utövergrundpensionen. En förtidspensionär med fullt pensionstillskott har därmed enpension som med närmare 1/3 överstiger motsvarande pensionsnivä för enålderspensionär. Det finns starka motiv för att förtidspensionärernatillförsäkrats en högre garantinivå än t.ex. ålders- 1981/82:100 Bilaga 8 76 Jag är dock inte beredd att i dettasammanhang förorda någon ytterligare skillnad i pensionsnivån mellan dessapensionärskategorier. Pensionstillskottshöjningen för förtidspensionärer börvara lika stor som för ålderspensionärer, dvs. En förtidspensionär färdärmed av basbeloppet i pensionstillskott fr.o.m. den 1 juli 1982.Dessutom tillkommer i förekommande fall också kommunalt bostadstillägg. Den föreslagna höjningenav pensionstillskotten innebär att pensionstillskotten därmeduppgår till . förensam ålderspensionär och . För enförtidspensionär kommer pensionstillskotten att uppgå till . per år.Kostnaderna för denna höjning av pensionstillskotten beräknar jag till 200milj. för nästa budgetår. Utöver de grupper som fårdel av de förbättrade pensionstillskotten bör åtgärder vidtas för att särskiltvärna om de handikappade. Handikappersättning utgår lill handikappad som har behovav fortlöpande hjälp av annan eller eljest betydande merutgifter fill följd avsitt handikapp. Ersättningen utgår för år räknat , eller avbasbeloppet beroende på hjälpbehovets eller merkostnadens omfattning.Handikappersättning utgår f.n. till 12 000 personer av basbeloppet,till 6 500 personer av basbeloppet och lill 21 500 personer med 31 %av basbeloppet. För alt ge kompensationför den långsammare ärliga utvecklingen av handikappersättningen, som blirföljden av övergången till fastställande av basbeloppet för år. börersättningens nivä höjas. Jag förordar att ersättningsnivåerna höjs med tvåresp. två och en procentenhet till 63 resp. 48 och av basbeloppet.Kostnaderna för denna höjning kan beräknas till ca 10 milj. kr. Dehögre förmånsnivåerna bör gälla fr.o.m. . Jag vill i dettasammanhang erinra om att vårdbidraget till föräldrar med svårt handikappadebarn motsvarar hel eller halv förtidspension till ensamstående, inkl. pensionstillskott.Värdbidraget höjs alltså genom den föreslagna höjningen av pensionstillskottetined av basbeloppet den . Jag räknar med att efterremissbehandling av anhörigvårdskommitténs betänkande återkomma ined förslagangående utformningen av vårdbidraget. Vad jag här har anförtföranleder ändring av lagen (1969:205) om pensionstillskott samt av 9 kap, 3 iilagen (1962:381) om allmän försäkring. Inom upprättadelagförslag bör bifogas protokollet i detta ärende som bilaga 8,2 och 8,3, För /83beräknar jag statens sammanlagda folkpensionskostnader till 37 320 milj. kr.Det innebär en ökning med 2 690 milj. kr. i förhållande till innevarandebudgetär. Därav hänför sig 210 milj. kr. till ett ökat antal pensionärer, ochåterstoden till värdesäkringen avpensionsförmånerna. Kostnaderna för de olikapensionsförmånerna framgår av följande saminanställnine. 1981/82:100 Bilaga 8 77 Pensionsförmån Beräknadekostnader, milj. kr. 1982/83 Förändring Övergångsfall Handikappersättning Vårdbidrag BarnpensionBarntillägg Vissa undersökningar m.m. 37 320 +2 690 Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagenalt 1. antagaförslaget till lag om ändring i lagen (1969:205) om pensionstillskoil, 2. antagaförslaget till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring, 3. till Folkpensioner /83 anvisa ett förslagsanslag av 37 . Bidrag till kommunala bostadstillägg tillfolkpension 1980/81 Utgift 672894 750 1981/82 Anslag 1390 000 000 1982/83 Förslag 1050 000 000 Fr.o.m. den 1 januari1980 utgår statsbidrag till kommunernas kostnader för kommunala bostadstilläggtill folkpension (KBT). Statsbidrag utgår under förutsättning att kommunen föreavdrag på grund av inkomst täcker av bostadskostnaden /mån. för ogift och /mån. Statsbidrag utgår av kommunens kostnader förbostadstillägg upp till nämnda bostadskostnader . höjsbosladskostnadsgränserna för statsbidrag till /mån. för ogift och /mån.för makar. 1 enlighet med förslag iprop. 1981/82:30. bil. 2, har sedan beslutat altstatsbidrag lill KBT fr.o.m. skall utgå avkostnaderna med hänsyn till ändradestatsbidragsregler inom KBT-systemel. Dessa innebär att bostadskostnader upp(ill /mån. inte är bidragsgrundande. KBT betalas ut avriksförsäkringsverket gemensamt med folkpension. Kostnadernaförskotteras av staten och påförs kommunerna 1981/82:100 Bilaga 8 78 följande år genom avräkning motkommunalskaltemedel som betalas ut . Därvid sker ocksåberäkning av statsbidraget. Anslaget för /83 avser halvastatsbidragsbeloppen för vardera kalenderåren 1981 och 1982.