prop · G503168 · 1981-12-31 00:00:00 — - Socialkontoretstödjer utredningens principiella och konkreta förslag om barnombud, men saknarmotsvarande bestämmelser i samhällsvårdsären-den. -Förutsättningarna för att utse s.k. kontaktperson äralltför vagt formulerade. 1981/82:168 40 - Barnombudsmanbör inrättas men utredningen bör utveckla frågan om Bilaga 3 antal,arbetsuppgifter, organisatorisk tillhörighet och huvudmannaskap. - Även om del lersig svårt all heltäckande överblicka de olika lagförslagens effekter innebär deändrade bestämmelserna icke obetydliga kostnadsökningar för kommunen. 1.22 kommuns sociala centralnämnd ' Vårdnadsgruppen vid Kommuns socialförvaltning harmed intresse och tillfredsställelse tagit del av utredningen. Vårdnadsgruppenbeslår av 4 socialassistenter, 1 familjerättsassislenl, 1 familjeterapeut och 2familjerådgivare, vilka alla i sina olika funktioner medverkat i utredningar,samarbetssamtal och handledning vid vårdnadskonfiikler. Vårdnadsgruppen har iuppdrag att svara för socialförvaltningens yttrande och önskar beträffandeutredningen anföra följande synpunkter: Det är positivt att utredningen tagit fasta på dagenskunskap om barns grundläggande behov och att de tankegångar som genomsyrarutredningen så starkt betonar nödvändigheten av att stärka barnels rättsligaställning och intressen i frågor som rör föräldraansvar och umgängesräll m. m. Utredningens förslag innebär allmänt en kraftigförstärkning av barnens rättsliga ställning i förhållande till föräldrarnasamtidigt som de senares ansvar för att barnet får omsorg, trygghet, fostranoch utbildning markeras. Denna förstärkning av barnets rättsliga ställning ochsamhällets skyldighet att bevaka den kan ej genomföras utan en försvagning avföräldrarnas/ familjens integritet. För att ta vara på de goda idéer som framläggs ibetänkandet rörande barns behov och föräldraansvarels innebörd bör samhällelgöra en omfattande satsning på föräldrautbildning för alla blivande föräldrar.Föräldrautbildningen kunde på lämpligt sätt knytas till mödravårdscentralerna. Föreliggande lagförslag synes vara påfallande löst kopplattill förslaget orn socialtjänstlag. Man önskar att det senare lagförslaget voregenomsyrat av samma anda alt hävda barnels rätt som det lagförslag som härbehandlats. 1.24 sociala centralnämnd-' Enligt direktiven är utredningens uppgift att undersöka ivilka fall och på vilka sätt barns rättsliga ställningar bör tillgodosesbättre. ' har som yttrande avgett ett avsocialförvaltningens vårdnadsgrupp utarbetat förslag till yttrande. - Vid utarbetandet av yttrandet har personal vid berördaenheter inom medverkat. Sociala centralnämndens yttrande har beslutats efterförslag utarbetat av avdelningschefen ochfamiljerättsassistenterna . 1981/82:168 41 Utredningen har i delbetänkandel tagit upp reglerna iföräldrabalken om Bilaga 3 vårdnad, umgängesräll och överfiyttning av barn. Utredningen framhåller att reglerna på ovannämnda områdenbör anpassas till de förändringar som skett i samhällel och i familjemönslrel.Genom en omsorgsfull diskussion kring bestämmelserna, som rör förhållandetmellan föräldrar och barn, kan enligt utredningen föräldrars och andra vuxnasattityder till barn påverkas, vilket behövs om barnels ställning skallförslärkas. Vi delar denna uppfattning. Reglerna bör i högre grad änf. n. utgå från barnels bästa. Barnen är samhällets viktigaste resurs.Utredningens förslag om namnändring till "Barn- och "är befogad och synes kunna bidra till den altitydförskjutning som eftersträvas. För all uppnå förändringar i attityder etc. synes delviktigt med omsorgsfull information om kommande lagändringar samt barns behovoch reaktioner vid konfliklfyllda situationer mellan föräldrarna och risker förskadeverkningar hos barnen i samband därmed. Sådan information bör bl. a.innefattas i föräldrautbildning. Vidare bör ökad information ges i grundskolanoch följas upp på gymnasienivå. Skolans insatser på detta område bör också stödjas utifrångenom information och diskussion exempelvis inom föreningen och Skola. 1.25 , förvaltningsutskottet' 1 föreliggande betänkande tar utredningen om barns rättupp och föreslår ändrade regler för vårdnad, umgängesrätt och överflyttning avbarn i syfte att anpassa reglerna på dessa områden till förändringarna isamhället och i familjemönstren. Frågan om taleräll och ombud för barnetbehandlades också. Ärendet har remitterats till hälso- och sjukvårdsnämnden,omsorgsnämnden och sociala nämnden. har vid sammanträde den 12februari 1980 beslutat ulan eget ställningstagande överlämna ett av bitr.sjukvärdsdirek-lören avgivet tjänsteutlåtande. sjukvårdsdireklören anser i tjänsleutlåtandel all deföreslagna ändringarna i lagstiftningen utgör en välkommen förbättring förbarns rätt och säkerhet. Förvaltningen delar i allt väsentligt sålunda detankegångar som kommer till uttryck i utredningens förslag. Beträffande ombudoch taleräll för barnet ansluter sig hälso- och sjukvårdsförvaltningen tillutredningens alternativa förslag om barnassislenl. ' har som yttrande åberopat enskrivelse från ordförandeberedningen, som i detta avsnitt återges i sin helhetunder rubriken . De till skrivelsen bilagda utlåtandenafrån skilda nämnder återges också här och i följande avsnitt under respektivenämndnamn. Mot förvaltningsutskottets yttrande har anförts två reservationer, idet följande återgivna under underrubrikerna Reservation till förmån förförslag från resp. från . Till förvaltningsutskottetsbeslut har anslutit sig suppleanterna . och samt landstingsråden . prop.1981/82:168 42 har beslutat uppdra åtordföranden 3 alt såsom remissvar till förvallningsutskoltet inge avförvaltningen överarbetat tjänsteutlålande nr 3 av ,reviderat , med anmälan till nämnden vid nästa sammanträde. Av tjänsleutlåtandel framgår alt omsorgskontoret anslutersig till utredningens grundtankar. Kontoret trycker särskilt på vadutredningen framhåller om barns behov av en mot insyn skyddad sfär. har beslutatöverlämna och åberopa ett av förvaltningskontoret avgivettjänsteutlålande. Ledamöterna i den socialdemokratiska gruppen lät tillprotokollet anteckna alt de ej deltog i beslutet. Förvaltningskontoret delar de grundläggande synpunkternasom utredningen redovisar. Kontoret finner det angeläget all särskilt framhållade handikappade barnens speciella situation och understryker alt barnels behovav rehabilitering inte får eftersättas i samband med en kris i familjen. Närdet gäller reglerna för umgängesräll förordnar förvaltningenallernativförslagel, där föräldrar och barn ges ömsesidig rätt till umgänge medvarandra. Föredragande landstingsrådet har anfört följande: Vid remissbehandlingen inom harremissinstanserna genomgående ställt sig positiva till utredningensgrundläggande synpunkter. På ett par punkter har utredningens s. k.alternativförslag tillstyrkts framför huvudförslaget. När del gäller frågan omombud och talerätt för barnet förordnas förslaget om s. k. barnassislenter ochifråga om umgängesrätlen tillstyrks förslaget där barn och föräldrar gesömsesidig rätt till umgänge med varandra. Jag ansluter mig mot den här bakgrunden till vadremissinstanserna anfört. Jag kan också instämma i de förord som i två falllämnats för utredningens alternativförslag. Jag hemställer att ordförandeberedningen måtte föreslåförvaltningsutskottet besluta föreslå besluta all som svar på remissen överlämna och åberopa dennaskrivelse. Ordförandeberedningen biträder föredragandelandstingsrådets förslag. Reservation till förmån för förslag från ' 1 sitt andra belänkande lar utredningen om barnens rättupp reglerna om vårdnad, umgängesräll och överflyttning av barn. Vi delar utredningens uppfattning att inleändrats i takt med den samhällsförändring som sketl och därför inte helleranknutits till den förändrade synen på barns behov och villkor. En förändringav lagstiftningen skall medföra att barnens rätt lyfts fram. Flera avutredningens förslag är här rikliga. Utredningen pekar dock själv på de begränsningar en ändradlagstiftning innebär för att reell stärka barns ställning. Vi är medvetna omdetta och vill därför understryka behovet av att olika samhällsinsatser förbarnfamiljer som barnomsorg, föräldraförsäkring, ekonomiskt stöd av typ barn-och I Reservation av s-ledamöterna med instämmande avsuppleanterna , Farm. Rinsholm och Slrömberg. Prop.1981/82:168 43 bostadsbidrag byggs ut för att stärka barnen och derasföräldrar. Då ökar Bilaga 3 möjligheterna för båda föräldrarna attpraktiskt dela ansvaret för försörjning och barnens uppfostran. När lagstiftningen om vårdnad, umgängesrätt ochöverflyttning av barn förändras måste utgångspunkten vara att lagen ska varaett slöd i kritiska situationer. Inte minst i situationer där föräldrarna inlekan talas vid om barnens situation eller i familjer där förhållandel mellanföräldrarna inte är jämställt och där familjemönstret är djupttraditionellt. Lagstiftningen skall också fungera för alla de familjer sominte har för vana alt tala om problem. Det batteri av olika former av samtalsom utredningen förespråkar kan inle bli det enda sätt pä vilket samhället kanställa upp för att stödja barnfamiljer i kris. Lagstiftningen fär inle hellerutformas så att de föräldrar som genom brist på utbildning, kulturell bakgrundoch liknande har svårigheter alt genomföra olika former av krissamtal skariskera starkare ingrepp från samhällets sida än om lagen inte erbjudit sådanamöjligheter. Utredningen har inle analyserat detta tillräckligt. Underlaget kandärför leda till att en ny klasslag införs. Utredningen presenterar sina förslag som den nyasocialtjänstlagen är föremål för riskdagsbehandling. Bärande tankar i denreformen är dels en helhetssyn på de problem ska möta dels ettökat utbud av samhällets stödåtgärder i syfte att erbjuda människor sådan hjälpi kritiska situationer som de själva finner meningsfulla. Erfarenheterna från de sociala centralnämnderna tyder påatt barnavårdsärenden fått större utrymme nu i en samlad nämndorganisalion ände haft i de tidigare barnavårdsnämnderna. Delvis har detta skett pä bekostnad av nykterhetsvärden.Mot bakgrund av de begränsade resurser som finns för utbyggnad av den nyasocialtjänsten vill vi peka på behovet av en utbyggd nyklerhetsvård. Den kommerockså att förbättra situationen för barn som lever i mycket utsattasituationer. Utredningens förslag kräver en omfattande förstärkning avresurserna för familjerådgivning, kristerapi och speciella tjänstemän meduppgift alt bevaka barnens situation. Förstärkningarna måste bli omfattande omde i lagförslagen angivna stödåtgärderna ska bli meningsfulla och inte enbartformella förordnanden såsom var fallet med de tidigarebarnavårdsmännen. Delta måste analyseras närmare innan lagen förändras. 1 annatfall kommer människor i konflikt bara all möta mer byråkrati och utdragenhandläggning än ett verkligt slöd. Kostnaderna för en utbyggnad blir betydande.Vi motsätter oss all lagen ändras om inle riskdagen garanterar att en rejälutbyggnad av stödåtgärderna kan genomföras. En föreslagen ny bestämmelse är att föräldraansvaret ivissa situationer ska kunna flyttas över frän en förälder till annan personutan att föråldern sig är olämplig alt ha föräldraansvaret.Utredningen nämner bam i fosterhem där en överflvltning inte är förenligt medbarnets bästa. Detta kan medföra ökade svårigheter all komma överens omönskvärda frivilliga placeringar i fosterhem. Det måste finnas bättremöjligheter än all skydda barn mot hämtningar från fosterhem. Men innan man ökar möjligheterna till överflyttning avföräldraansvaret måste man göra klart för sig vilket stöd samhällel i så fallär skyldigt ge föräldrar som frivilligt placerar sina bam i fosterhem för attde ska kunna ha en god kontakt med barnen under fosterhemsplaceringen. Dessainsatser blir betydande och ställer ökade krav pä fosterhemmen. harvi i stora svårigheter att rekrvtera fosterhem. Prop.1981/82:168 44 Reservation till förmån för förslag från MargöIngvardsson Bilaga 3 Se avsnitt 3.3.27. Barnets rätt förefaller kanske självklar för de flestavuxna i vårt samhälle där alla i princip har rätt till trygghet beträffandearbete, bostad, rättshjälp, socialhjälp, vård vid sjukdom och ålderdom,jämlikhet m. m. Beträffande barns rätt är en vanlig tolkning attföräldrarnas skyldigheter är delsamma som barnets rättigheter, vilket också harsin giltighet i flera avseenden. För alt tillgodose barnels rätt i den delenmåste föräldrars och andra fostrares liksom samhällets skyldigheter klargörasoch läggas fast i lagar och föreskrifter. Gällande lagar och föreskrifter kan inle anses varatillfredsställande utformade i detta hänseende. Inte heller barnavårdslagen kansägas skydda barnet och tillgodose barnets rätt i alla delar. Utredningens synpä barns rätt innebär en vidgning av barnens skydd och rättigheter iförhållande till vad som finns reglerat i ochbarnavårdslagen. Föräldrarnas rätt till umgänge med sina barn bör uttryckassom barnels rätt till umgänge med sina föräldrar och utredningens förslagpräglas här av en perspektiv förskjutning till barnels förmån. För alla som arbetar med barn utgör förslagen tilländringar i lagen en välkommen förbättring för barns rätt och säkerhet. Omlagändringarna ska fä genomslagskraft och bli verkningsfulla krävs framför allten bearbetning och förändring av attityder på alla nivåer, såväl hoshandläggare av värdnadsfrågor som hos allmänheten. starkt uttryck för enönskad attitydförändring ligger redan i förslaget att benämningen"föräldrabalk" och "vårdnad" byts ut mot "barn- ochföräldrabalk" och "föräldraansvar". De kategorier inom hälso- och sjukvårdsnämnden som närmastberörs av frågor som gäller barn är barnhälsovårdens och barnsjukvårdenspersonal. Vårdnadsmälsutredningar, omhändertaganden och fosterbarnsärenden ärundantagslöst känsliga och svåra för alla inblandade. Särskilt svåra är falldär det gäller att skilja föräldrar och barn ät samt bedömningar och åtgärdervid misstänkt barnmisshandel. Utredningen betonar när del gäller förstärkning av barnsrätt, att barnets intressen ska tillförsäkras bevakning i någon form. Fleramöjliga lösningar härtill presenteras. Förvaltningen delar i allt väsentligt de tankegångar somkommer till uttryck i utredningens förslag. Den lagstiftning som finns påområdet motsvarar inte de krav man med dagens synpunkter på barns behov harrätt att ställa. Det är angeläget all barnens rättsliga ställning stärks ochatt deras intressen bättre las tillvara i konflikter mellan föräldrar, barn ochsamhälle. Det är förvaltningens förhoppning alt den kommandeföräldrautbildningen skall kunna bidraga till en ökad förståelse för barnsgrundläggande behov: behov som i första hand bör tillgodoses av föräldrarna. ' Nämnden har utan eget ställningstagande överlämnat ettav bitr. sjukvårdsdirektören avgivet tjänsteutlålande. Prop.1981/82:168 45 samhällets företrädare som har att ta ställning i frågorsom gäller barns Bilaga 3 framlid måste emellertid ha barnens intressen iförgrunden vid sina överväganden och beslut. Konflikter mellan föräldrarinnebär ofta en påfrestning för barnet och kan även inverka negativt på dessutveckling. Det ligger därför i barnets intresse att föräldrarna när så behövsfår hjälp all lösa sina konflikter genom slöd av andra människor i sinomgivning och av samhällel. Vi delar utredningens mening all inteändrats i takt med den samhällsförändring som skett och därför inle heller anknylilstill den förändrade synen på barns behov och villkor. Själva namnetföräldrabalk betonar alltför starkt föräldrarnas rätt och skjuter barnets rätti bakgrunden. Vi stöder utredningens förslag all balkens namn ändras till barn-och (BFB). 1 remitterade delbetänkande tas särskilt reglerna omvårdnad, umgängesräll och överflyttning av barn upp till prövning. Allaförslag till ändring och komplettering av dessa syftar till all stärka barnetsrättsliga ställning, liksom förslaget att barnet får oinskränkt talerätl i deflesta domstolsärenden via ett barnombud. Inte minst i rällslvister kan barnetvara i behov av ytterligare stöd och hjälp från någon utomstående som kankoncentrera sig uteslutande på barnets intresse och i förekommande fall varaförmedlande länk mellan barnet och barnombudel. Vi delar utredningensuppfattning alt detta lämpligen kan ske genom att bygga ut den avsocialulredningen föreslagna kontaktmannafunktionen. Vidare anser vi attutredningens förslag om en särskild tjänsteman, som har till uppgift att geallmänheten råd i olika barnfrågor och handleder kommunens kontaktpersoner, påett bra sätt knyter ihop samhällets och den enskilde samhällsmedborgarensintresse av all skydda barnen. Utredningen framhåller vad gäller bestridandel avkostnaderna för betänkandets förslag, alt eftersom del enligt gällande lagåligger kommunerna att verka för all barn växer upp under trygga och godaförhållanden är del naturligt alt merparten av kostnaderna läggs på kommunerna.Vi instämmer helt i detta. svarar inom landstingsområdet förbarnhemsvård, familjerådgivning, vård och behandling av rörelsehindrade barnoch ungdomar, psykiskt barn- och ungdomsvård (PBU) samt rehabilitering ocharbetsanpassning. Verksamheten omfattar främst vård och behandling av barn ochungdomar i åldern med psykiska och/eller sociala problem ellerrörelsehinder saml familjer med samlevnadsproblem. Inom verksamheten finnsbåde öppen och institutionell verksamhet. Förvaltningen delar de grundläggande synpunkter somkommittén redovisar i betänkandet beträffande barns rättsliga ställning.Förvaltningen har i det följande begränsat sig till frågor som bedöms vara avsärskild betydelse för sociala nämndens verksamheter. Kommittén lar i följande nio punkter upp barnelsgrundläggande behov. Prop.1981/82:168 46 - Barn behöveromvårdnad och skydd Bilaga 3 - Barn behövermänniskor som de kan ta emot kärlek av och ge kärlek till - Barn behöverett stabilt och varaktigt förhållande till föräldrar - Barn behöver utvecklas i en miljö som tillgodoser dess behov av stimulans - Barn behöverföräldrars hjälp med all sätta gränser för sill handlande - Barn måste fäkänna att de behövs och all de får ta ansvar - Barn behöver fåpåverka sin situation - Barn behöverefter hand frigöra sig från sitt beroende av föräldrarna - Barn har behovav samhörighet med båda föräldrarna även om dessa är i konfiikl med varandra Redovisningen av barns grundläggande behov finnerförvaltningen mycket värdefull. I likhet med kommittén anser förvaltningen alt en lagstiftning om barns rättigheter bör utgår från dessa behov. Del bör dock framhållas att innebörden i olika begrepp kan tolkas olika beroende på läsarens kunskaper, kulturmönster, emotionella förutsättningar m. m. Så t. ex. kan sannolikt frågor som gränssättning i barnuppfostran uppfattas olika liksom barns rätt att själv få la ansvar med hänsyn till ålder, utvecklingsnivå, allmänna förmåga m.m. i Som framgår av ovanstående anges i första punkten barnsbehov av omvårdnad och skydd. Förvaltningen finner det angeläget all man förden stora gruppen barn med olika former av handikapp beaktar den speciellasituation dessa barn lever i. Barnets behov av habilitering får inleeftersättas i samband med en kris i familjen. Av avgörande betydelse är vilka resurser samhället kommerall ställa till förfogande för all hjälpa barn och föräldrar att förverkligainnehållet i lagförslaget. Enligt förvaltningen kan den i annat sammanhangbeslutade föräldrautbildningen bli ett värdefullt instrument.Föräldrautbildning och annan allmän upplysning om barnets biologiska ochpsykosociala utveckling och allmänna känslomässiga behov måste utformas så alllagförslagets intentioner förverkligas. Härutöver vill förvaltningen dockframhålla att ökade resurser även erfordras för enskild rådgivning om syftetmed föreslagen lagändring i verkligheten skall uppnås. Vår nuvarande föräldrabalk präglas av en starkföräldrarätl och av ett materiellt tänkande när del gäller barns behov.Utredningens principiella synsätt innebär att barnets rätt och barnspsykologiska behov skjuts i förgrunden, vilket styrelsen också ser somangeläget. 1.27 i (LO) Utredningen har haft till uppgift att undersöka i vilkafall och på vilket sätt barns rättsliga ställning bör stärkas. I betänkandethar förslag framlagts, som innebär en anpassning av reglerna om vårdnad,umgängesrätt och överflyttning av barn, till de förändringar som skett isamhällel och i familjemönslrel och med utgångspunkt i att barnets bästa skalltillgodoses. LO ställer sig positiv till grundtankarna iulredningsbelänkandel. Det finns dock anledning att vara tveksam inför deförhoppningar som utredningen ställer till möjligheterna aft påverka attitydergenom att byta ord och uttryck i Prop.1981/82:168 47 Attityder utvecklas inle som resultat avformuleringar i Bilaga 3 lagtext utan ur de livsvillkor människor leverunder. Det innebär i detta fall att barns och föräldrars ekonomiska, socialaoch kulturella livsvillkor måste förändras för alt attityderna skall kunnaändras. Debatten om barnens rätt har i en del sammanhang fått enslagsida på så vis all barnen ses alltför skilda från de sociala sammanhang delever under. Detta lyser till vissa delar igenom även i denna utredning. Idénom barnen som självständiga individer får inte drivas för långt. Då kan manhamna i en situation där del ställs orimliga krav pä ställningstaganden frånbarnen till hur de vill alt relationerna till föräldrar och andravårdnadshavare skall utformas. Delta problem kan i sin tur lätt leda till attvad som är bäst för barnen skall avgöras av utomstående sociala ochpsykologiska experter och där beslut alltför ofta fattas i rättsliga och andramyndighetssammanhang. Utgångspunkten måsle ändå vara att samhälle och enskildai första hand skall stödja den sociala enhet där barnen vistas så att barnenslegitima behov kan tillgodoses där. Ett flertal utredningar om barns och i viss mån föräldrarssituation, har initierats från regering och riksdag.Vissa förändringar har också genomförts, men trots delta far många barn illa.Hos barnen visar sig delta i psykiska problem, störningar etc, som ocksåuppmärksammats i utredningar och undersökningar. En stor del av de barn som harproblem har också föräldrar med problem. Detta innebär alt man inle på allvarkan förbättra barnens situation, ulan att angripa föräldrasituationen. Utredningen om Barnels rätt har i detta delbetänkandetagit upp frågor rörande vårdnad, umgängesräll, barnels talerätt, kontaktpersonför barnet m. m. TCO anser del helt riktigt att dessa frågor las upp medutgångspunkt från rätt och behov. TCO ifrågasätter dock hur stor effektde olika förslagen kommer att få för barnen. 1.29 Centralorganisationen /SR I gavs förslag till lagtexländringar ombarns rätt till en trygg och utvecklingsbefrämjande uppväxt. Som mångaremissinstanser framhållit, utgick man där ifrån föräldrarnas och familjenssituation och betonade viklen av all familjen fick slöd och hjälp. 1propositionen om (1979/80:1) har man också i stor utsträckninghaft hela familjens bästa för ögonen, även om en del ändringar gjorts vadbeträffar barnets specifika situation. Dock har man i inget av dessa förslagsett problemen ur barnels synpunkt och det finns risker att barnels rättdärigenom inle tillräckligt tillvaratas. I utredningen om Barnets rätt utgår man konsekvent frånvad som är del bästa för barnet. /SR anser det lovvärt, att man i takt medförändringar i familj och samhälle börjat uppmärksamma barns rått och behov päett sätt, som tidigare ej sketl, då lagstiftning beträffande barn endast fannsi med självklar betoning på föräldrars rätt gentemot barnet. Prop.1981/82:168 48 Genom att i stället utgå från barnens grundläggande behov,mognadsgrad Bilaga 3 och intressen och betrakta barnen som självständigaindivider med rättskapacitet innebär del en klar brytning med tidigarerättssilualion. Del är positivt att delta synsätt förs in i barn- ochföräldrabalken genom 6 kap. 1 §: "Barn har rätt till omsorg, trygghet ochförståelse". Sådana tankar och med förslag till åtgärder för också /SRfram i sitt av kongressen antagna familjepolitiska program.