prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — har i sinbehandling av frågan om lokalisering av energimyndigheterna ulgåll främst från de krav i olikaavseenden på lokaliseringsorten sommyndigheternas verksamhet och uppgifter inom ramen för den av statsmakterna beslutade energipolitiken bedömsställa. För att få underlag för enbedömning av konsekvenserna vid val av olika lokaliseringsorter har erfarenheter av tidigare gjorda överväganden omlokaUsering av statlig verksamhetutnyttjats. En särskUd studie rörande energimyndigheternas kontaktbehovhar genomförts. Av del material somOKE har redovisat i lokaliseringsfrågan framgår sammanfattningsvis följande. beslutmed anledning av prop. 1980/81:90 innebär krav på en kraftsamling inomdel energipolitiska området och att energimyndigheternadärvid skall spela en nyckelroll på en rad områden av energipolifiken. Dehar i detta sammanhang bl. a. ell myckel stort behov av nära och löpandesamverkan dels inbördes, dels med regeringskansUet och centrala myndigheter ochorganisationer m.fl. Den verksamhet de skallbedriva är i betydande utsträckning inte ny ulan övertas från andra i Stockholmbelägna organ, av vilka en del upphör i samband med omorganisationen. Av dessa skäl är det angelägel allde nya myndighelerna kan påbörjasill arbete och med minsta möjliga avbrott eller störning i samband medorganisationsförändringen. De nyamyndigheternas viktigaste resurs kommer att vara deras personal. Den personalsom redan finns vid de organ som omfattas av omorganisationen är lillrelafivt stor del ung och har rekryterats och byggt upp en bred och generellkompetens . Del är självfalletangeläget att kunna behålla denna kompelens i energimyndig-helsorganisalionen. De nämndaförhållandena innebär att stora delar av denbefintliga personalen torde ha förhållandevis lätt aft finna annan sysselsättningi om en omlokalisering fill annan ort skulle bli aktueU. redovisar enbedömning av konsekvenserna av en lokalisering av myndighelerna lill annan ort änStockholm. Härvid formuleras även de kravsom med utgångspunkt i främst verksamhetens mål bör ställas på en lokalisering. I materialetkonstateras att om energimyndigheterna lokaliseras till en annan ort änStockholm eller lill en plats som inle är kommunikalionsmäs-sigt väl belägeninom kommer den för verksamhetenmest avgörande konsekvensen bli en betydande omsätt- 1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 83 ning av personal. På grundval av tidigare erfarenheterav omlokalisering kanförutses aft minst hälften av personalen vid de befinfiiga organen skulle sökasig till annan verksamhet. Delta skulle självfallet i sin lur inverka klart negativt på de nya myndigheternaseffektivitet samt möjlighet attspela avsedd roll i energipolitiken. Denna inverkan kommer inledningsvis all vara avsevärd och kommer all vara märkbarunder en period av tre till ,under vilka nyrekrytering och kompetensuppbyggnad sker. En omlokalisering skulle också orsaka merkostnader avolika slag. Konsekvenserna pålängre sikt för verksamheten och för den roll energimyndigheterna kanspela beror i hög grad på vilken annan ort än som väljs.Krav bör därvid ställas på myckel goda kommunikationer med såväl centralaStockholm som övriga större orter i och med utlandet, på en varieradarbetsmarknad som kan både tjäna som rekryteringsbas för personal lill de nya myndigheterna och erbjudaarbete ål anhöriga och på närhet tillhögskolor och universitet m.fl. forskningsutförande organ. a. den konlaklstudie som låtit genomföra framgårall den konlaktmässiga bundenhetenlill Slockhoim är myckel stark och all delförstnämnda kravet därför bör lillmälas avgörande betydelse från effektivitetssynpunkt. De krav på lokaliseringsortsom måste ställas för att verksamheten på lång sikt skall kunna drivaseffektivt bedöms i godtagbar gradkunna uppfyllas endast av , , /och . Ett av grunddrageni OKE:s organisationsförslag är en myckel nära och löpande samverkanmellan och oljeersättningsfonden av en art som i praktikentorde förutsätta föriäggning i näraliggande eller angränsande lokaler. Enviktig förutsättning för en effektiv verksamhet är vidare all ochenergiforskningsnämnden är lokaliserade fill samma ort och helst i näraanslutning fill varandra så all de inbördes kontakterna kan löpa smidigt ochså att onödig dubblering av kompelens kan undvikas. En samlokalisering gerockså goda möjligheter lill administrafiva rationaliseringsvinster. OKEhar i sitt förslag till organisation och resurstilldelning utgått från altdessa rationaliseringsmöjligheter las tillvara. OKE:s bedömning ärall en lokalisering av energimyndigheterna till annan ort änStockholm skulle få betydande negativa konsekvenser. Sålunda förutses eneffektiviletsnedgång i verksamheten mellan ett omlokaliseringsbeslut och själva flyttningenlill annan ort. Denna nedgångfortsätter under ett anlal år därefter innan myndigheternas nyrekry-terade personal hunnit bygga upp kompelens ochkapacitet i olika avseenden. Del ärOKE:s uppfattning all detta skulle kunna få bl.a. följande synnerUgen allvarliga konsekvenser: statsmakternaskulle få ett starkt försämrat underlag för energipolitiska beslut under 1980-talel, - möjligheterna all genomföraenergihushållnings- och oljeersällnings- programmen skulle bliavsevärt sämre. 1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 84 - arbetet påplanering för kärnkraftens avveckling skulle allvarligt försvåras. Särskill bör enligtOKE framhållas att effektiviletsnedgången således skulle drabbaverksamheten i ett skede när de av statsmakterna uttalade energipolitiskaambitionerna kräver en kraftsamling på den statliga myn-dighetssidan. Dettagäller enligl OKE:s bedömning även om lokalisering sker lill någon av detidigare nämnda orterna som pä erbjuder godtagbara förutsättningar förverksamheten. Mot bakgrund av deanalyser som har låtit genomföra finner all de tre energimyndigheterna samtligabör lokaliseras till . Kommunikationsmöjligheter, lokaltillgång ochnärheten fill styrelsen för teknisk utveckling och statens industriverk talar föratt i första hand i Slockhoim, där dessa myndigheter har sinalokaler, därvid bör komma ifråga. Om statsmakternalikväl skulle besluta om lokalisering utanför , bör i förstahand eller väljas. I andra hand kan /eller Linköpingkomma i fråga. Särskilda resurstillskott skulle i så fall erfordras för självaomställningen och för ökade driftkostnader i ell fortvarighetstillstånd. En lokalisering tillannan ort än dessa skulle enligt OKE:s bedömning medföra så stora nackdelar frånenergipolitisk synpunkt att en sådan inle börkomma i fråga. förordar därföralt de nya energimyndigheterna samtliga lokaliseras lill kommunikationsmässigt välbelägen plats i . Med hänsyn till den tid som erfordras förall ställa i ordning lokaler m. m. och till all del är ett uttalat krav allenergimyndigheterna kan påbörja sinverksamhet föreslår vidare all regeringen, i avvaktan på slutligabeslut i lokaliseringsfrågan, snarastmöjligt beslutar om en åtminstone tillfällig förläggning av de nya energimyndigheternatill tillgängliga lokaler iStockholm. Det innebär att energiverketoch oljeersällningsfonden placeras i anslutning lill industriverkels lokalerpå och energiforskningsnämnden i delegationens förenergiforskning nuvarande lokaler. En sådanförläggning är enligl OKE:s mening nödvändig även för den händelsestatsmakterna skulle besluta om slutlig lokalisering tillannan ort än Slockhoim. Jag har inget atterinra mot huvudinriktningen i ;s organisationsförslag. När det gällerfrågan om energimyndigheternas lokalisering vill jag anföra följande. Sedan lämnade sitl förslag har ellstort antal framställningar i denna frågainkommit, bl. a. från länsstyrelser, kommuner och företrädare Prop.1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 85 för personalen vid berörda myndigheter. I samband meddessa framställningar harmaterial överlämnats som enligl min mening bör analyseras noga innan ett slutligt beslut fattas. I avvaktanpå att beredningen inom slutförs ärjag inle beredd all nu taställning i denna fråga. Jag räknar med alt återkomma med förslag ilokaliseringsfrågan . Jaghar i denna fråga samrått med statsrådet . Energimyndigheternaskall enligl riksdagsbeslutet påbörja sin verksamhet den 1 juli1982. En eventuell utflyttning från Slockhoim kan, med hänsyn lill deförberedelser som krävs saml av personalpolitiska skäl, inte genomföras lill denna tidpunkt. Jag avserdärför att, i avvaktan på att StäUning kantas i lokaliseringsfrågan, föreslå regeringen all vidta åtgärder i enlighet med OKE:s förslag lill tillfälliglokalisering av energimyndigheternai de delar detta befinns nödvändigt. Förslaget innebär att dessa myndigheter bör förläggas lilltillgängliga lokaler i ankommer på regeringen all besluta i denna fråga. Jag hemställer att regeringen bereder tillfälle all ta del av vadjag nu har anfört om lokalisering av energimyndigheterna. Nytt anslag (förslag) 21357000 har våren1981 beslutat all en central myndighet med uppgifter inom del energipolitiskaområdet, i fortsättningen benämnd statens energiverk, SkaU inrättas den Ijuli1982 (prop. 1980/81:90 bU. 1,NU 1980/81:60, rskr 1980/81:381). Iriksdagens beslut ingår riktlinjer för en omorganisation av förvaltningsmyndigheter och vissa andra organ inom energiområdet. Jag har i del föregående redovisat deriktlinjer som bör gälla för energiverketsverksamhet. Jag har vidare behandlat vissa av organisationskommitténs (I1981:04) för statens energiverk m.fl. organ inom energiområdet () meraövergripande organisationsförslag saml frägan om lokalisering av de nya energimyndigheterna. Här tarjag upp organisations- och anslagsfrågor för statens energiverk. 1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet Förslag 1982/83 Medel som tillförs anslagetfrån a) anslagetE 4. Utbildning och rådgivning m. m. för att spara energi c) anslagetF 13. Energiforskning Avgifter för handläggning av ärenden enligt lagen(1976:838) om allmänförklaring av fjärrvärmeanläggningar Avgifter för koncessions-och behörighetsärenden för statens energiverkm.fi. organ inom energiområdet Organisationoch uppgifter Inför valet avorganisation för statens energiverk har diskuterat två olika modeller,nämligen en sakområdesmodell och en funktionsmodell. I sakområdesmodellenbyggs organisationen upp efter de sakfrågor som organisationen har ansvar för,t. ex. el, värme, bränslen. Vid val av denna modell kan frågor som har storenergipolitisk betydelse ges en framskjuten plats i organisationen. Sådanafrågor är l.ex. frågor om el och värme -särskill i kommunerna - och frågor ombränslen. Inom varje enhet skulle idenna modell i princip handläggas planerings-och utredningsuppgifter, bl. a.när det gäller introduktion och kommersialisering av ny teknik, forsknings-och utvecklingsfrågor samt myndighels-utövning i övrigi. När det gäller övrigauppgifter som verket har att ulföra kan man välja all antingen samla dessa iell stabsorgan eller i en särskild enhet. Argumentet för all samla dem i enstab skulle vara all de har en övergripande inriktning och berör flertalet avsakenheterna. Principen förfunklionsmodellen är all likartade uppgifter, l.ex. planering,utredningsverksamhet, myndighetsutövning, slödgivning, vardera hålls ihoporganisatoriskt. En sådan modell skulle t. ex. kunna innebära all allaplanerings- och utredningsuppgifter samlades lill en enhet. Prop.1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 87 Fördelen med enfunktionell organisation brukar enligt anses vara alt man samlar enviss typ av kompetens på ett ställe. Däremot splittras kunskaperna inomsakområden på flera enheter i organisationen. Del omvända gäller försakområdesmodellen. En annan fördel med funklionsmodellen är att den sannoliktskulle medföra begränsade omställningssvårigheter eftersom den nuvarande organisationen harbetydande funktionella inslag. Om organisationen byggs upp efter dennaprincip finns del alltså goda utsikter alt den snabbt skulle komma i fullverksamhet. En invändning, somkan riktas mot funklionsmodellen, är alt det kan bli svårt all samla planeringoch verkställighet i enlighet med den huvudprincip som gäller för OKE:s arbete. Erfarenheter fråntidigare omorganisationer visar all om befintliga organ slås samman i en nyorganisafion ulan all nägra förändringar vidtas risk finns för att denavsedda integrationen inle kommer lill slånd på grund av all dessa organfortsätter att fungera som de har gjort. Det innebär enligl attexisterande kontaktmönster och rutiner konserveras så all den kreafivilet ochuppfinningsrikedom går förlorad som kontakter med annorlundafrågeställningar, synsätt och arbetssätt kan befrämja. En omorganisationmedför i sådana fall inga större fördelar. I ogynnsamma fall kan de delarsom ingår i den nya organisationen komma alt bli praktiskt taget heltisolerade från varandra eller t. o. m. motverka varandra. En kritik som harriktats mol både en sakområdesmodell och en funk-tionsmodeU är att organisationensavnämare fär vända sig till olika enheter i olika frågor. Denna svårighet uppkommer i båda modellerna, även om denär av olika karaktär i resp. modell. har funnit alldet är väsentligt att organisationen byggs upp med utgångspunkt i all energipolifikenbedrivs i en dynamisk omgivning. Mänga avenergipolitikens styrmedel är förhållandevis nya. Effekterna av dem är därförlill stor del okända. Utvärderingar kan komma all leda lill all vissa mål ochmedel behöver omprövas, vilket medför också all organisationsförändringar blir nödvändiga. Detta innebäratt organisationen måste ges en sådan utformning all den någorlunda snabbi kananpassas till förändringar. Detinnebär också att ingen organisationslösning kan ses som slutgiltig. En beredskap all ändraorganisationsstrukturen måste ständigt finnas, anser . anser också attde arbetsuppgifter som utförs av olika organ och de nyaarbelsuppgtfter som kommer all åläggas myndighelerna har utomordentligt storbetydelse för att verkställa de energipolitiska intentionerna. Med hänsynhärtill är del väsentligt att den nya organisationen kommer i gång så snart sommöjligt, så all omställningssvårigheterna begränsas. har funnit allvarken sakområdesmodellen eller funklionsmodellen i renodlad form kanuppfyUa kravet på både stor flexibilitet och snabb omställning lill dennya organisafionen. föreslär därför en organisation som grundas ien sakområdesindelning men med starka funktionella inslag. 1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 88 En förutsättningför att den nya myndighelsorganisalionen skall fungera effektivt ärändamålsenliga samverkansformer både mellan de tre organen och mellanorganisationen och dess omvärld. En betydande del av denna samverkan kommernaturligtvis att successivt komma lill slånd på informella vägar. När det gällerfrågor om handläggning av ärenden om stöd lill åtgärder för all ersätta olja m.m. är delväsentligt att effektiva samarbetsformer mellanoljeersätlningsfonden och etableras. föreslår därför altenergiverket ställer personalresurser till oljeersätlningsfondens förfogande för handläggning av fondens slödärendenoch alt oljeersällningsfonden i samråd med förordnar tjänstemäninom verket att delta i beredningen av fondens ärenden. Vidare föreslårOKE alt företrädare för skallingå i oljeersättningsfondens styrelse. Mellan ochenergiforskningsnämnden föreligger enligl OKEett behov av nära löpande samverkan i fråga om planering av energiforskningsprogrammets program Allmännaenergisyslemstudier. Energiverketbör därför vara representerat i det planeringsråd för detta program som enligl OKE:s mening bör finnas videnergiforskningsnämnden. Behov avnära samverkan föreligger också i fråga om planering av verksamheten inom programmet Energitillförsel. Genom sam- ellernärlokalisering av verket och nämnden skapas goda förutsättningar för samverkanmellan berörda handläggare inom debåda myndighelerna. Någon institutionaliserad samverkan mellan och energiforskningsnämnden utöver vadsom förordas i fråga om det nämnda planeringsrådel torde enligl OKE:s meninginle behövas. Behovel avavnämarinflylande och kontakter med myndigheternas intressenter bör iviss utsträckning tillgodoses genom representation i styrelser, råd och nämnder. För energiverkelsvidkommande anser all del bör vara värdefullt om dess styrelsekunde ges elt visst parlamentariskt inslag. Därutöver bör styrelsen bestå avrepresentanter för väsentliga intressegrupper, l.ex. kommuner, energi- och industriföretag. Inom verket börbeslut i löpande ärenden rörande energiforskning inte fattas av verkelsstyrelse ulan av en särskild nämnd, ulvecklingsnämnden. Utvecklingsnämndenssammansättning bör i stort motsvara den sammansättning som nämnden förenergiproduktionsforskning f. n. har. Inom energihushållningsområdetoch när del gäller statistik och prognoser är ell stort anlal myndigheter och organ verksamma.Ett stort behov av samordningföreligger inom detta omräde. Vid bör därför enligl finnas elt energihushållningsråd meduppgift all bistå med dels information mellan myndigheter somarbetar med energihushållnings- ochenergianvändningsfrågor, dels överläggningar mellan berörda organ i frågor rörande energistalislik ochprognoser, dels samordning mellan myndigheter och organ i frågor rörandeenergiinriktad infor- Prop.1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 89 mation, särskiU lill kommunerna, och utbildning, delssamordning av ener-girådgivningsverksamheleninom de olika sektorerna. Rådet bör bestå av ledamöter från berördamyndigheter. I rådet bör kunna ingå också företrädare för vissa berördaorganisationer, l.ex. För att bistå i kontakternaför samverkan med berörda statliga organ,kraflförelag och intresseorganisationer m.fi. i eldistributionsfrågor bör vid verket inrättas ell särskillråd motsvarande det eldislri-bufionsrådsom nu är knutet till statens industriverk (SIND). I rådet bör ingå företrädare för elkraftföretag,arbetstagarorganisationer samt kommunalaoch enskilda intresseföreningar som är berörda av eldislribulionsfrå-gorna. Energiverketföreslås av få fem enheter med elva underenheter samt ett planeringskansli med följande arbetsområden. Planeringskansli:inifiering av tvärprojekt, avvägningar mellan olika en-helersverksamhetsområden m. m. Enhet 1: frågor om bränslen m.m.; en underenhet förstöd till forskning och utveckling och förberedning av ärenden för oljeersättningsfonden, en underenhet för myndighets-och utredningsuppgifter Enhet 2: frågor om el och värme m. m.; en underenhetför stöd lill forskning och utveckling och för beredning av ärenden föroljeersällningsfonden, en underenhetför myndighels- och utredningsuppgifter vad gäller kommunalenergiplanering, en underenhet för övrigamyndighets- och utredningsuppgifter inom området Enhet 3: frågor omeldistribution m. m. och elsäkerhet; en underenhet för eldistribution m. m., en underenhet för elsäkerhelsfrågor Enhet 4: frågoromenergianvändning, stafistik och prognoser, information och utbildning m.m.; en underenhet för bevakning av energianvändning samt analyser och prognoser, en underenhet förinformation och utbildning Enhet 5:administrativ enhet; en underenhet för ekonomi och administrativ service, enunderenhet för personalfrågor. konstaterar att krigsskyddsnämnden förkraftanläggningar, nämnden förvärdering av eldistributionsanläggning m. m. och statens prisregleringsnämndför elektrisk ström har uppgifter som hänger nära samman med energiverketsuppgifter. Enligt ler det sig därför naturligt att knyta dem lUl verket.Samtidigt måste beaktas alt nämnderna delvis har karaktär av specielladomstolar med uppgift all slita vissa slag av tvister mellan enskilda parter eller göra vissa rättsliga bedömningar.Uppgifterna avspeglas i nämndernas sammansättning; ordföranden ärlagfaren och i övrigi ingår experter ochföreträdare för olika intressen. Anknytningen fill verket föreslås ske på ettsådant sätt alt administrativa vinster görs utan all nämndemas oberoende ställning kan ifrågasättas.Delta kan ske genom all nämnderna med principieUt samma uppgifter ochsammansättning får Prop.1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 90 självständigbeslutsrätt inom verket. Formellt flyttas nämndernas uppgifter över på verket. Nämnderna upphör somsjälvständiga myndigheter men återuppstår i principiellt oförändrad form inomverkets organisation och utövar verkels beslutsrätt i alla sådana ärenden somde tidigare handlagt. Enligl börenergiverket ställa resurser för sekrelariatsuppgifler, erforderligautredningar m.m. till nämndernas förfogande. föreslår också all - istället för SIND - blir chefsmyndighet för statens elektriska inspektion. Iorganisationsförslaget ingår vidare att biträder med vissaadministrativa uppgifter åt energiforskningsnämnden, oljeersällningsfonden och kärnbränslenämnden. Den av OKEföreslagna organisationsmodellen saml förslag fill precisering avpersonalresurser och arbetsuppgifter för enheter och underenheter framgår av bihang 2. Verksamheten videnergiverket skall tiUsammans med energiforskningsnämndens ocholjeersätlningsfondens verksamhet enligl OKE:s direkfiv byggas upp inomramen för de resurser som disponeras för motsvarande uppgifter. Encentral utgångspunkt i OKE:s arbete har därvid varit antalet tjänster. Kostnaderna förövriga resurser - medel för resor och expenser - har beräknats med utgångspunkti vad som innevarande budgetår disponeras för reseersättningar och expenser vid ,energisparkommittén, oljeersättningsdelegationen, huvuddelen av nämnden förenergiproduktionsforskningoch en mindre del av oljeersätlningsfonden saml vad som har uppskattatsför gemensam central administration för samtliga av omorganisationen . Lönekostnaderna förde 166 tjänster som av föreslås ingå i samt kostnaderna förbl. a. arvoden lill ledamöter i styrelser etc. har beräknatsschablonmässigt och översiktligt. pekar på all dessa kostnader kan preciserasförst efter det att förhandlingar om anställnings- och arbetsvillkor förtjänster i den nya organisationen har slutförts. Beträffandelokaliseringen av har , som jag har redovisat i delföregående, föreslagit gemensam lokalisering av verket och oljeersällningsfondeni i . Beräkningen av lokalkostnaderna och förslag tillengångsanvisning för kostnader för erforderlig ny utrustning och för flyttning är preliminär. De sammanlagdautgifterna för energiverkels förvaltningskostnader /83 beräknar lill . Som inkomst under anslaget bör enligt OKEföras upp medel som motsvararadministrationskostnader för stödet tUl utbildningsåtgärder (jfr anslagetE 4). Prop.1981/82:100 Bilaga 17 Industridepartementet 91 Vidare föreslår OKEatt som inkomster förs upp medel från oljeersällningsfonden och anslaget F 13.Energiforskning motsvarande kostnaderna för de föreslagna enheterna lA och 2A. Slöd lillforskning och utveckling och till oljeersättning m. m. bör vid dessa enheterses som integrerade verksamheter. anser del därför motiverat att medelmotsvarande kostnaderna för dessa enheter schablonmässigt belastar resp.stödsystem . När förhandlingar om anställnings- och arbetsvillkor förIjänster iden nya organisationen har slutförts och lönekostnaderna kan beräknas mera exakt kan ävendenna inkomstberäkning behöva justeras. Som inkomsl avallmänförklaring av ijärrvärmeanläggningar föreslår ett i förhållande tillinnevarande budgetår oförändrat belopp. Systemet medexpeditionsavgifter på elområdet bör enligl uttalanden i prop. 1980/81:90(bil. 1 s. 303) ersättas med ell syslem med särskilda avgifter för atttäcka kostnaderna för handläggningen. Inkomsterna från sådana avgifter börenligt OKE:s mening tas upp under detta anslag. beräknar preliminärt attinkomsterna av sådana avgifter för nästa budgetär uppgår fill 4,8 milj. kr. De sammanlagdainkomsterna beräknar lUl . föreslår mot bakgrund därav all . anvisas under ell nytt anslag förförvaltningskostnader vid statens energiverk. Krigsskyddsnämndenför kraftanläggningar, m. m. ochstatens ström saml har den 26oktober resp. kommit in med skrivelser med anledning avOKE:s förslagom inordnande av nämnderna i statens energiverk. En offensivenergipolitik är, enligt beslut om riktlinjer förenergipolitiken, nödvändig för all bl.