prop · G503102 · 1981-12-31 00:00:00 — Flygplanetsyttre form bygger på samma gmndprinciper som gäller för flygplan Viggen.Utvecklingen av förutsätts kosta mindre än utvecklingen avflygplan . Tillverkningskostnaden fömtsätts bli avsevärt lägre. Deviktigaste steg i den tekniska utvecklingen som måste las av IndustrigmppenJAS för att projektet skall lyckas är utnyttjandet av kompositmaterial(kolfiberarmerad plast) saml införandel av elektriska styrsystem.Fömlsätlningarna för alt dessa steg skall kunna las är gynnsamma. Överbefälhavarenanmäler att försvarels materielverk i sill underlag för ett svensktJAS-flygplan har pekat på vissa tekniska förhållanden som kan medföra kostnadsökningar.För alt möta evenlueUa kostnadsökningar har överbefälhavaren planerat inreserver. Sammantaget bedömer överbefäl-havaren-med utgångspunkt i försvaretsmaterielverks underiag-aU ett svenskt är tekniskt realiserbart ochall osäkerheterna i del ekonomiska underlaget täcks av de avsatta reserverna. Denu offererade utländska alternativen bygger på konslmktioner som har genomgåttutvecklingsfasen. Några flygplanssyslem är redan i tjänst, varför den tekniskaosäkerheten är liten. Delamerikanska försvarsdepartementet har gett prisuppgifter på de amerikanskaalternafiven. Kostnaderna har beräknats med utgångspunkt i att leveransernapåbörjas med en leveranstakt av 36 eller 18 flygplan per år.Överbefälhavaren framhåller att del tillgängliga ekonomis- Prop.1981/82:102 Bilaga 2 Försvarsdepartementet 99 kautrymmet inte medger den högre leveranstaklen och en första leverans 1988, om försvarsmakten skall kunna utvecklas på ell balanserat sätt.Mot denna bakgrund bedömer överbefälhavaren all flygplansanskaffningen böruppdelas i två serier vid ett direktköp i ufiandet. En första serie avses för1990-lalets ersällningsbehov och en andra för ersättning . Dettakan innebära olika versioner av samma flygplanssystem eller olika system.Överbefälhavaren bedömer alt ett beslut om val av vilket utländsktflygplanssystem som bör anskaffas kan fallas försvarsbeslut, om eltprincipbeslut fallas om anskaffning av flygplan från ufiandet i 1982 årsförsvarsbeslut. Videlt beslut om licenstillverkning av ett utländskt flygplan rekommenderaröverbefälhavaren alt JA 37-serien förlängs med tre divisioner flygplan JA 37 Boch all en första delleverans av utländska flygplan påbörjas . Överbefälhavarenframhåller all det torde bli radikala förändringar i nuvarande principer förförsvarels materielanskaffning, om detta alternativ förverkligas. Vidareframhåller överbefälhavaren alt de försvarsindusl-riella konsekvenserna kan blistora. Överbefälhavarenredovisar sina beräkningar av kostnaderna för de olika flygplanssyslemen. Ikostnaderna ingår utveckling, anskaffning, drift och underhåll av 16divisioner. Driflkoslnaderna gmndas på ell fördubblat bränslepris i förhållandetill dagens. För de utländska alternativen anger överbefälhavaren altkostnaderna för omställning fiU svenska krav har inräknats. Överbefälhavarenanmäler vidare att stora osäkerheter föreligger i alternativen medlicenslillverkning av ett utländskt flygplan, eftersom dessa alternativ enbartbygger på uppskattade kostnader. Överbefälhavarensberäkningar framgår av följande sammanställning av kostnaden per division(prisläge febmari 1981; milj. Kostnad för en di- 'Avser 16 flygplan per division. Övriga alternativ avser 18 flygplan perdivision. Prop.1981/82:102 Bilaga 2 Försvarsdepartementet 100 Överbefälhavaren redovisar all de hot från en tänkbarangripare, som har legal liU gmnd för värderingen av de olika alternativen,visar all angriparen även har stort behov av operativhandlingsfrihet för sina flygstridskrafter, och all graden av sådan handlingsfrihetkan bli direkt avgörande för hela krigsförloppel. Med hänsyn lill del nyaflygplanssysle-mels långa operafiva användningstid måste denna värderinggenomföras mot bakgrund av mycket varierade hot från en tänkbar angripare. Med slöd av genomförda operativa studier bedömeröverbefälhavaren att flygslridskrafler av den kvalitet som förutsätts för ellsvenskt tvingar angriparen lill en omfattande bekämpning av våraflygstridskrafter. Angriparen kan mötas och åsamkas kännbara förluster redanunder tUltransporterna över havet och genom luften. Vid en invasion överlandgränsen kan han mötas och fördröjas . Överbefälhavaren konstaterar att del svenska JAS-projekletryms inom tilldelade ramar med en bibehållen balans inom både försvarsmaktenoch flygvapnet. Överbefälhavaren föreslår mot denna bakgrund all beslut omUtveckUng av ett svenskt fattas 1982.Överbefälhavaren förutsäller därvid all nuvarande reella köpkraft för försvarsmakteni huvudsak bibehålls, all fortsatta koniraklsförhandlingar leder lill attkvarstående frågor av teknisk, ekonomisk och juridisk natur löses på elt sällsom är godtagbart för försvarsmakten, samt all projektet fortlöpande styrs ochkontrolleras på ell fasl sätt. Försvarskommitlén är enig om att luftförsvaret kommer attfå ökad betydelse mol bakgrund av den militärtekniska utvecklingen och vårtläge i del nordiska området. Svenskt luftrum får vid en konflikt i vår omvärldinte kunna utnyttjas av någondera parlen ulan all vi kan vidta motåtgärder.Enligl kommitténs mening skall luflförsvarsförbanden kunna försvära enangripares flygkrigföring mol vårt land. De skall därvid skydda våra övrigastridskrafter och sådana områden och anläggningar som är vikliga förtotalförsvaret. Jaktflyget och luftvärnet bildar tillsammans medslridslednings- och luftbevakningsförbanden ett sammanhängandeluflförsvarssyslem. Majorilelen av kommittén har uppfattningen all jaktflygmed robotar även bör utgöra huvudkomponenten i luftförsvaret. Det faktum all elt angrepp kan sällas in mol oss medkortare varsel än tidigare ökar enligt kommitténs mening kravet på en välfungerande under-rättelsetjänsl. Flygspaningsförbanden ingår som en väsenfiigkomponent för att förse riksledningen, överbefälhavaren m. fl. chefer mederforderliga underrättelser. En enig kommitté har därför funnit allflygspaningsresurser för undertättelseinhämlning är nödvändiga under enöverblickbar framlid. Prop.1981/82:102 Bilaga 2 Försvarsdepartementet 101 mening måste vi även i framliden kunna bekämpa en angriparesinvasionsslyrkor utanför eller i anslutning lill våra gränser och kuster.Attackflygförbanden spelar i detta avseende en betydelsefull roll, inte minst iförsvaret mol elt övertaskande angrepp. Viggensystemelmåste enligt överbefälhavaren börja ersättas omkring . Kommittén är enigom all ell nytt flygplanssyslem behövs efter . Försvarskommillénsmajoritet förordar all planering och utvecklingsarbete inriktas mot ellsvenskt . Arbetet bör ha som mål att Viggensystemel skall kunnaböija ersättas i början av 1990-lalel, om del svenska visar siglämpligt. Majoriteten framhåller allvåra möjligheter alt inom landet utveckla, tillverka och underhållaförsvarsmateriel har betydelse för vår säkerhelspoUtiska trovärdighet och förförsvarsmaktens utformning och ulnylljande. Man konstaterar all viinle helt kan göra oss oberoende av anskaffning från ullandel av kvalificeradmateriel. Egen utvecklings- och produktionskapacitet inom vissa områden kandock enligt kommittén förhindra att vi blir i avgörande grad beroende avutlandet. Mot denna bakgmnd framhålls att en anskaffning av ell svenskt flygplankan bidra lill alt bevara omvärldens tilltro lUl och respekt för vår säkerhels-och för-svarspolifik. Majoriteten konstaterar vidare att en anskaffning avflygplan kan ske på olika sätt, men att en sammanhåUen utveckling ochproduktion av ell svenskt flygplanssystem möjliggör en i stort bibehållenindustri-stmklur. Den flygtekniska kompetensen för all utveckla och fillverkacivila och militära flygplan kan således säkras genom att elt svensktJAS-flygplan väljs. Man konstaterar också att en anskaffning i form avlicenstillverkning innebär en avsevärd fördyring jämfört med endireklan-skaffning. anser således all ell svenskt ur induslripolifisk ocharbelsmarknadspolilisk synvinkel är en viktig förutsättning för att teknologisktkunnande och förmåga att hålla samman ell avancerat induslriprojekl skall kunnabibehållas. Utvecklingen av ell svenskt ger möjlighet allmedutgångspunkt i en långsiktig målsättningi god tid dimensionera och slmklureraresurserna mot den nya situation som inträder sedan huvuddelen avutvecklingsarbetet på har avslutats. Vidareanförs all ett induslriprojekl av en sådan omfattning som elt svensktJAS-flygplan måste styras och kontrolleras med kraft. Projektet bör prövas avslalsmaklerna under utvecklingsarbetet. Man ulgår från attregeringen vidtar särskilda åtgärder för all regeringens och myndigheternaskontroU av projektet skall säkerställas. Kommitténsmajoritet fömtsälter att fortsatta koniraklsförhandlingar med IndustrigmppenJAS och andra berörda förelag leder lill all kvarstående frågor av teknisk,juridisk och ekonomisk natur löses på ell för statsmakterna godtagbart säll såatt ell färdigt kontrakt föreligger mellan säljare och köpare föreförsvarsbeslutet . 1981/82:102 Bilaga2 Försvarsdepartementet 102 Desocialdemokrafiska ledamöterna framhåUer all del begränsade ekonomiskautrymmet gör del angeläget all undersöka lösningar som med minskadetotalkostnader kan erbjuda en god försvarseffekl. Vidare framhåUs att enutvecklings- och produktionskapacitet inom den mUitära flyginduslrin kan varaett verksamt stöd vid omstruktureringen av industrin med syfte att få enväsenfiigt ökad andel civila arbelsliUfällen. Del bör också vara möjligt all isamband med anskaffningen av ell nytt flygplanssystem få utfästelser avmedverkande industrier om nya satsningar inom näringslivet. Enligtde socialdemokrafiska ledamöterna behövs ytterligare underlag före ett slutligtställningstagande. Dessa ledamöter kunde därför inle i samband medförsvarskommUténs slutbetänkande ge något förord för del ena eller andraflygplanssystemel. Försvarskommitlénhar anmodat överbefälhavaren all granska möjligheterna att dels ytterligareförlänga användningstiden för flygplanen 35 (Draken) och 37 (), delsanskaffa fler divisioner av jaktversion (JA37) än som f.n. planläggs.Dämlöver skulle belysas möjligheterna till och konsekvenserna av att helt ellerdelvis ersätta JAS-syslemel med andra mUitära system. Överbefälhavarenframhåller i sill svar all krigsorganisationens avvägning och inriktning förfiden fram lill har studerats i arbetet med perspektivplanen.Naturligen råder för slutet av 1990-talel och början på nästa sekel osäkerheterom hotbilden, om vilka möjligheter den tekniska utvecklingen ger Uksom omvilka uppgifter försvarsmakten då kommer alt ställas inför. Studierna visardock alt försvarsmakten också på lång sikt måste innehålla flygslridskrafler,främst för luflförsvarsuppgifler. Del bör eftersträvas att även kunna utnyttjadessa enheter för attack- och spaningsuppgifter. Den inriktning som harföreslagils i perspektivplanen för 1990-talel är enligl överbefälhavarenlämplig och bör behållas. Något alternativ som med säkerhet kan ersättaallackflygel under liden närmast och som skuUe ge sammaberedskap, flexibilitet och operafiva handlingsfrihet kan f. n. inte påvisas.Nya syslem kan efterhand komma all komplettera attackflygel och på lång sikt möjligenutgöra alternativ lill delta syslem eller delar av del. Ikommande studier och planering kommer aUernativa syslem all studeras liksomavvägningen mellan olika syslem. Även om ell inhemskt JAS-projekl utvecklas,finns frihet att genomföra en sådan prövning genom att variera antaletdivisioner. Enligtöverbefälhavaren har det hUlUls inle kommU fram någonting som föranleder enomprövning av den inriktning för flygslridskraflerna som överbefälhavaren harangett i sin perspeklivplan, dvs. anskaffning av ell aUsidigl användbartJAS-system. Överbefälhavaren bedömer all denna inriktning gör del möjligt altåstadkomma en balanserad försvarsmakt även , fömtsatt alt enrimlig utveckling av försvarsmaktens ekonomiska resurser erhålls. 1981/82:102 Bilaga2 Försvarsdepartementet 103 Överbefälhavarenanger vidare alt del inle är möjligt all förlänga användningstiden förflygplan 35 (Draken) utöver vad som redan planeras. För flygplan 37 ()kan en begränsad förlängning av användningstiden vara möjlig, men denberäknade haverifrekvensen medför all flygplanet under alla förhållanden måstebörja ersättas i början av 1990-lalel. Det är enligl överbefälhavaren möjUgtalt anskaffa yllerligare upp till fyra divisioner av jaktversion (JA37) utöver de nu beställda åtta divisionerna. Försvarskommitléndelar överbefälhavarens uppfattning all del är betydelsefullt att även iframtiden kunna bekämpa en angripares invasionsslyrkor utanför och ianslutning fiU vår gräns och kust. Attackflygförbanden spelar i detta avseendeen viktig roll inte minst i försvaret mol elt övertaskande anfall. 1.5.31979 års militära flygindustrikommitté 1979års miUtära flygindustrikommillé (MFK-79)' har haft i uppdrag att utreda vUkaresurser som erfordras för utveckUng, tillverkning, underhåll ochdrift av militära flygplanssystem inom landet samt hur dessa resurser lämpligenbör fördelas och organiseras. Avbetänkandet (DsFö 1981:2) Framlida militär flygindustri i framgår attca 12600 anstäUda f.n. sysselsätts i företag, affärsdrivande verk, myndigheteroch instUutioner med arbete för miUtära stridsflygplans-system. Merparten av deanstäUda finns i , , , och . Motbakgmnd av de tre anskaffningsalternaliven utveckUng och tillverkning av eltsvenskt , direktköp av ett utländskt JAS- flygplan samtslutmontering i av elt utländskt beskrivs länkbaraalternativa induslrislmklurer saml konsekvenser för de enskilda företagen, deaffärsdrivande verken och myndigheterna. Vid en inhemsk utvecklingoch liUverkning av ett kommer en betydande verksamhet förförsvaret att pågå inom svensk flygindustri. Därvid bUr inle någongenomgripande slmkturförändring på kort sikt nödvändig. På är detemellertid nödvändigt med ökad samordning av utveckling, tUlverkning ochunderhåll av flygmotorer. Kommittén pekar på behovet av en anpassning avkapaciteten inom underhållsområdet. Viddireklköp av ett utländskt kommer den flygmililära verksamhetenvid svensk industri att starkt begränsas. För att lösa större tekniska problemförutser kommittén ett behov av assistans från utländska industrier ochmyndigheter. Pågående civila projekt avseende flygplan och 'Landshövding , ordförande, ombudsman , riksdagsledamöternaOlle och , statssekreterare och direktörBrivio Thömer. 1981/82:102 Bilaga2 Försvarsdepartementet 104 motorerbedöms kunna fullföljas, medan nya projekt inte bedöms kunna inledas. mening är genomgripande strukturförändringar nödvändiga i dettaalternativ. Härvid måste skapas en ny industriell organisation som på etteffektivt och ekonomiskt säll kan klara driften av befinfiiga och framtidaflygplan. All föra över underhållsverksamheten liU den tillverkande industrinför all stödja civil verksamhet löser i detta fall inte några problem. mening är del i stället rimligt alt nuvarande underhållsorganisationfår utgöra grunden för en ny industriell organisafion. Ävenvid alternafivet slulmonlering i av ell ufiändskt måsteenligl kommitténs mening förutses ell behov av kvalificerad hjälp frånutländska industrier och myndigheter för all lösa större tekniska problem.Kommittén anför all syftet med slulmonleringen måste vara all ge syslemteknisktkunnande om del nya flygplanet. Även om slulmonleringen tidsmässigt kananpassas lill slutet pä produktionen av flygplan JA37 och visst underhåU av detslutmonterade flygplanet uppdras ål den svenska flygplanstillverkaren är delkommitténs uppfattning all detta inle skulle erbjuda en tillräcklig bas för enlivskraftig verksamhet med civila flygplansprojekl. Vidanskaffningsformerna direklköp och slutmonlering bedöms den personalstyrka somi f. n. är verksam med utveckling, tillverkning och underhåU avmilitära flygplan komma att minska med inemot 6000 anställda. Ibetänkandet pekar kommittén på alt köparlandel kräver kompensa-fionsaffärermotsvarande en viss andel av värdet på del anskaffade vapensystemet vidpraktiskt taget alla större inlernalionella vapenaffärer. Kommittén anför attkompensalionsaffärerna kan ha större förutsättningar att bli framgångsrika, omde avser andra varor och tjänster än sådana som direkt hänger samman medvapensystemet. Del kan därvid bli tal om att öppna större marknader förindustribranscher som har gynnsammare fram-tidsförulsällningar änflyginduslrin. På utvecklingssidan är del inte troligt alt kompensationsaffäreroch civila produkter påtagligt kan minska behovet av en snabb omställning. Kommittén anser allyllerligare personalminskningar inom försvarels materielverk, utöver detidigare planerade, måste förutsättas på grund av den ekonomiska situationeninom försvarsmakten. Dessa minskningar förutsätts kunna genomföras inomavdelningarna för provning och granskning, underhåll samt inomflygplanavdelningen. Som en inriktning för ell internt organisationsarbete vidmaterielverket pekar kommittén på möjligheten att vid fortsall anskaffning avstridsflygplan inom landet åstadkomma en personalminskning inom verkelshuvudavdelning för flygmateriel på mellan 200 och 250 anställda. Vidanskaffning av ell ufiändskt bedöms personalen kunna minskasytterligare. Kommittén föreslår att del skall finnas två projektledningar försystem 37 resp. J AS-syslemet med 1981/82:102 Bilaga2 Försvarsdepartementet 105 enformell stäUning i Unjeorganisalionen direkt under chefen för huvudavdelningenför flygmateriel. Verkels styrning av industrin måste enligl kommittén i högregrad inriktas på en övergripande ledning med målstyrning. Huvuddelenav remissinstanserna bUräder kommitténs överväganden och förslag. Kommitténs redovisning avnuvarande resurser för utveckling, produktion och vidmaklhåUande av miUtäraflygplan saml av försvarels framlida anspråk på svensk flyginduslri bejakas avflertalet remissinstanser. Flertalet remissinstanserbiträder de industristrukturer som kommittén har arbetat med och anför altredovisningen ger en god bild av den indu siriproblematik som de nyaanskaffningsformerna inrymmer. Sedan beslut har fallals omanskaffningsallernaliv måste emellertid enligl flera remissinstanser underlagetytterligare fördjupas för det alternativ som väljs. Kommittén anför all någragenomgripande strukturförändringar inle är nödvändiga på kort sikt vidanskaffning av elt svenskt men att del på ärnödvändigt med ökad samordning av utveckling, tillverkning och underhåll avflygmotorer. En sådan samordning behövs för all säkerställa ell högtkapacUelsulnytljande. Enligt kommittén skulle ekonomiska fördelar kunna vinnasredan under 1980-t;alet vid en fördjupad samverkan mellan de delar av industrinsom svarar för tillverkning och underhåll av flygmotorer. Förenadefabriksverken anför att kommittén borde ha redovisat på vilka områden som delfinns en överkapacitet. Fabriksverken anser all kommitténs motiv församordning av utveckling, tUlverkning och underhåU inte är filkäckligtutvecklade i betänkandet. En viss överkapacitet av verksladsresursernapåverkar enligl förenade fabriksverken endast obetydligt de totalaunderhållskostnaderna. i biträder dennauppfattning. Förenade fabriksverken anför vidare att teknisk samverkan mellanunderhållsföretag och fillverkare regleras av bl.a. luftfartslagen och all enväl definierad gräns mellan underhållsförelag och fillverkare har etableratsunder 1970-lalel. anser att molorunderhållel inle redovisats tillräckligt klart ibetänkandet. Detta avser särskiU molomnderhållel i alternativet med direktköpfrån utlandet. Flygmotor anför vidare alt del inle är rationellt all hatvå konkurrerande instanser, Flygmotor och förenade fabriksverken, infören krympande beläggning med underhållsarbete inom motorområdet. VolvoFlygmotors strävan är därför att båda skall få en gemensam, men var för sigdefinierad roll, samfidigt som underhåUskoslnaderna för kunden minskar.Trollhättans kommun biträder denna uppfattning. Ibetänkandet anför kommittén all forskningsmyndigheterna vid en in- 1981/82:102 Bilaga2 Försvarsdepartementet 106 hemskanskaffning av ett kommer all spela i stort sell samma roll som f.n. KommUtén föreslår att uppdragsverksamheten vid flygtekniska institutionenvid tekniska högskolan förs över tUl flygtekniska försöksanstalten. Flygtekniskaförsöksanstalten har i princip inle något all erinra mol den föreslagnasamorganisalionen men framhåller all de urspmngliga förhållandena kan haändrats under den lid som har förflutit sedan förslaget urspmngligen ladesfram. Såväl tekniska högskolan som Centralorganisationen SACOISR bUräderkommitténs ställningslagande. FörsvaretsforskningsanstaU framhåller alt verksamheten vid inslilu-fionen för flygteknikvid tekniska högskolan innefattar två skilda kom-pelensgmpper, varav endast denaerodynamiskl inriktade synes ha naturlig hemvist vid flygtekniska försöksanstalten. Beträffande kommitténsförslag om försvarels materielverks organisation och personal understrykeröverbefälhavaren viklen av all de personalmål, som uppsatts för materielverkettotalt och i delta sammanhang för huvudavdelningen för flygmateriel (FMV-F),verkligen medger anskaffning, vidmakthållande m. m. av materiel för försvarelsbehov. anser det ytterst tveksamt om de föreslagnapersonalminskningarna kan genomföras utan allvarliga återverkningar påmaterielverkets förmåga alt lösa sina uppgifter. Tjänstemännens Centralorganisationanser all kommitténs förslag fill personalreduceringar är mycket löstunderbyggda och att materielverkels organisafion inte bör bestämmas förrän deövergripande besluten har fattats i flygplansfrågan. Såväl SACOISR som TelefonAB och anser all del blir mycket svårt attomstrukturera och genomföra de föreslagnapersonalminskningarna med bibehållande av nödvändig kompetens inom verket. Jagkommer i det följande all behandla den långsikliga inriktningen avflygplansanskaffningen. Flygstridskrafternas inriktning och utformning kommerunder flera decennier att styras härav. Flygslridskraflernautgör en väsentlig del av vårt militära försvar. Vi har tUlbakainom landet utvecklat och anskaffat stridsflygplan, som är anpassade till våraoperativa krav. Detta har haft stor betydelse för den svenska säkerhels- ochförsvarspolitiken. Försvarskommitténhar anfört all luftförsvaret kommer att få ökad betydelse mol bakgmnd av denmilitärtekniska utvecklingen och lägel i del nordiska området. Del svenskaluftrummet får vid en konflikt i vår omvärld inte kunna utnyttjas av någonderaparten ulan all vi kan vidta motåtgärder. Jag delar denna uppfattning. Prop.1981/82:102 Bilaga 2 Försvarsdepartementet 107 Luftförsvarsförbandenskall enligl försvarskommitlén försvåra en angripares flygkrigföring mol värtland. De skall därvid skydda våra övriga stridskrafter och sådana områden ochanläggningar som är vikfiga för totalförsvaret saml skydda vår mobilisering ochandra försvarsförberedelser. De skaU vidare fillsammans med andra delar avtotalförsvaret bidra till att befolkningen skyddas. Jaktförbanden skall åvenmedverka i övervakningen av vårt territorium och i incidentberedskapen.Jaktflyget och luftvärnet bUdar tillsammans med slridsledning och luftbevakningell sammanhängande luftförsvarssystem, i vilket de stridande delarna kompletteraroch understöder varandra. Ett starkt luftförsvar fordrar både ett effektivtfungerande jaktflyg och olika slag av luflvärnsförband. Överbefälhavarenhar studerat krigsorganisafionens avvägning och inriktning för tiden fram molsekelsktflel. Studierna visar att försvarsmakten också på lång sikt måsteinnehålla flygslridskrafler, främst för luftförsvar. Jag delaröverbefälhavarens uppfattning att jaktflyg med robotar även i framliden börutgöra huvudkomponenten i luftförsvaret. Överbefälhavaren har påförsvarskommilléns uppdrag studerat möjUgheterna att utnyttja alternativasyslem i slällel för flygplan för all lösa framtida attack- ochspaningsuppgifler. Flygspaning framstår somnödvändig för undertällelseljänsten under en överblickbar framtid. DärtiUkommer att kostnaderna för underrätlelse-ulmslningen inom ramen för ellflygplanssystem är förhållandevis små.