prop · G503135 · 1981-12-31 00:00:00 — Som skäl för sin ståndpunkt har utredningen i huvudsakanfört alt det f. n. finns få stiftelser som står under utländskt inflytandesamt att ett hänförande av de svenska sfiflelserna lill kretsen avkontrollsubjekt skulle få till konsekvens att det inte längre skulle varamöjligt att från konlrollsynpunkl acceptera de udänningsförbehåll som finns iflertalet aktiebolags bolagsordningar och som har utformats i överensstämmelsemed 2 8 andra slycket lag. Vidare har utredningen ansett att enslutlig bedömning av hithörande frågor bör anstå till dess sliftelseutredningen(Ju 1975:01) har slutfört sill arbete. Föregen del kan jag inte ansluta mig till ulredningens uppfattning om behandlingenav svenska stiftelser. Till en början vill jag framhålla att det inle åliggerstiflelseutredningen enligt dess direkfiv att överväga särskilda kontrollreglerför att undvika utländsKl inflytande i eller genom stiftelser. Jag anser därföratl del är naturligt och lämpligt atl frågan om de svensKa stiftelserna sKallhänföras lill Kretsen av KontrollsubjeKl i stället får sin lösning iförevarande lagstiftningsärende. bildas av ett utländsKl rättssubjekt. Om utländskaintressen också har inflytande i stiftelsens styrelse, blir det även möjligtför dessa intressen att fortlöpande utöva inflytande över stiftelsen och desstillgångar. Härtill kommer atl det inle föreligger något principiellt hindermot att en svensk stiftelses avkastning används för att stödja verksamhetutomlands. Pågrund av del anförda kan det inle uteslutas att svenska stiftelser, om degenerellt undantas från förevarande lagstiftning, blir ett medel för utländskaintressen atl på ell okontrollerat sätt utöva inflytande över svensktnäringsliv och förvärva fast egendom i . Jag förordar därför att ävensvenska stiftelser i princip görs till kontrollsubjekt i den nyalagsfiftningen. Iåtskilliga fall lorde emellertid innehållet i en stiftelses stadgar utgöra entillräcklig garanti för att stiftelsen inle skall komma under utländskt inflytande.Det bör i sådana fall enligl min mening vara möjligt all genom elt särskillbeslul medge att en svensk stiftelse inte skall anses som kontroll-subjekt.Beslutet bör kunna återkallas, exempelvis om stiftelsens stadgar genompermulalion undergår en sådan ändring alt fömtsättningarna för beslutet inlelängre föreligger. Görsstiftelser till kontrollsubjekt, får det betydelse för utformningen av 1981/82:135 33 utlänningsförbehålleni aktiebolagens bolagsordningar. Förbehållen bör sålunda i princip omfatta ävensvenska stiftelser. Det sagda bör utan inskränkningar gälla då del är fråga ometl ullänningsförbehåll som införs efter den nya lagstiftningensikraftträdande. Ett generellt krav på skärpning av redan existerandeutlänningsförbehåll skulle däremot medföra avsevärda praktiska olägenheter. Jagvill här framhålla att 17 kap. 7 8 aktiebolagslagen innebär att varjeaktiebolag efter beslut om övergång lill ett skärpt ullänningsförbehåll måsteinfordra breven lill alla de aktier som skall vara bundna och förse dessa medpåleckning om det nya utlänningsförbehållet. bör beaktas att endaslett fåtal svenska stiftelser f. n. torde slå under utländskt inflytande. Vadjag här har anfört har föranlett mig att inta den ståndpunkten att ettutlänningsförbehåll som har införts före den nya lagstiftningens ikraftträdandebör godtas vid tillämpning av den lagstiftningen, även om förbehållet inleomfattar svenska stiftelser. Dennuvarande förvärvskontrollen enligt lag täcker f. n. alla svenskaaktiebolag som har ullänningsförbehåll i bolagsordningen saml förvärv avrörelser. lag skyddar de svenska handelsbolagen. Jaghar i del föregående förordat en i princip fullständig övertagandekontroll (seavsnitt 2.2). När det gäller den närmare utformningen av denna kontroll ärflera lösningar i och för sig länkbara. Enlösning kunde vara alt bygga ul systemet med ullänningsförbehåll (se avsnitt2.3.2). Denna lösning antyddes redan i förarbetena till ändringar i1916 års lag (se prop. 1973:72 s. 9). Den skulle i så fall gå ut på alt allasvenska aktiebolag tvingades atl införa utlänningsförbehåll i bolagsordningenmed möjlighet för regeringen atl medge dispens. Jagdelar emellertid ulredningens uppfattning att flera skäl talar emot en sådanlösning. Allvarligast är att en del av de brister som är förenade med nuvarandeordning (se avsnill 2.1) skulle bevaras om övertagandekonlrol-len enbart byggdepå systemet med utlänningsförbehåll. Prövningen skulle alltså även ifortsättningen inriktas inle på förvärvaren utan på det svenska företag somförvärvet avsåg. Praktiska problem skulle också uppstå i samband med införandetav utlänningsförbehåll i bolagsordningarna. Iöverensstämmelse med vad utredningen enhälligt har föreslagit bör i ställetövertagandekontrollen inriktas på själva transaktionen mellan aktie-ellerandelsägaren och förvärvaren. Rätten att förvärva aktier i svenska akfiebolageller andelar i svenska handelsbolag bör alltså i princip göras beroende avtillstånd, s.k. förvärvstillstånd. Detsamma bör gälla förvärv av rörelser ellerdelar av rörelser. Närdet gäller kretsen av tillslåndspliktiga förvärvare delar jag ulredningensuppfattning all alla kontrollsubjekl bör vara skyldiga att söka 3 Riksdagen1981/82. Prop, 1981/82:135 34 förvärvsfillstånd.Kretsen av kontrollsubjekt har jag redan behandlat (se avsnitt 2.3.3). Jagförordar alltså i överensstämmelse med utredningens förslag en ordning sominnebär att förvärvstillstånd i princip behövs när ett kontrollsubjekt villförvärva aktier eller andelar i svenska bolag eller rörelser eller delar avrörelser. 2.4.2Förvärv av aktier i svenska aktiebolag Företrädarnaför kontroll- och förhandlingslinjerna i utredningen har föreslagit att etlkontrollsubjekl inte utan tillstånd i varje särskill fall skall få förvärva såmånga aktier i svenska aktiebolag alt, om förvärvaren inle har aktieri bolaget, aktierna svarar mot av aktiekapitalet ellerröstetalet för samtliga aktier i bolaget saml, om förvärvaren haraktier i bolaget, med förvärvet ökar sin andel av aktiekapitalet eller röstetaletför samtliga aktier i bolaget så atl den överskrider 5, 10, 20, 40 eller 50procent. Företrädarnaför likabehandlingslinjen har lill en början föreslagil att tillslåndspliklenbara skall omfatta svenska aktiebolag som inte har ullänningsförbehåll ibolagsordningen. I fråga om dessa bolag föreslås att ett kontrollsubjekl inteutan fillstånd i varje särskilt fall får förvärva så många aktier alt, omförvärvaren inte har aktier i bolaget, aktierna svarar mot mer än 10procent av aktiekapitalet eller röstetalet för samtliga akfier i bolaget, ombolaget är etl aktiemarknadsbolag, och i andra bolag samt, omförvärvaren har aktier i bolaget, med förvärvet ökar sin andel avakfiekapitalet eller röstetalet för samtliga aktier i bolaget så att denöverskrider för aktiemarknadsbolagen 10, och för andrabolag . Deolika linjernas förslag skiljer sig alltså åt huvudsakligen i tre avseenden,nämligen dels i fråga om behovet av lillståndsplikt vid förvärv av aktier ibolag som har udänningsförbehåll i bolagsordningen, dels i fråga omkontrollgränserna för tillståndsplikten, dels också i fråga om behovel avskilda konlrollgränser för akliemarknadsbolagen och för de övriga aktiebolagen. Självakonstruktionen av tillståndsplikten har allmänl godtagits av remissinstanserna.Också jag kan ansluta mig till den av ulredningen föreslagna ordningen. Närdet sedan gäller frågan om kontrollen bör omfatta fömtom aktier i bolag utanudänningsförbehåll även de fria akfierna i ett bolag med udänningsförbehållanser jag det principiellt riktigast alt i princip låta alla akfieförvärvprövas, om förvärvaren är elt kontrollsubjekl. Det kan visserligen invändas,som också har gjorts av förespråkarna för likabehandlingslinjen, alt detsaknas möjlighet för utländska rättssubjekt att uppnå en dominerande ställningi bolag med utlänningsförbehåll. Om man emellertid, som jag harförordat, behåller ullänningsförbehållens nuvaran- Prop,1981/82:135 35 degränsvärden (av röstetalet resp. aktiekapitalet), blirramarna så pass vida atl del finns ett allmänl intresse atl kunna granska ävensådana förändringar i ägarstmkturen som äger rum innanför dem. Åtminstonegäller delta om förändringarna inte har alltför liten omfattning. På grund avdet sagda förordar jag att tillslåndspliklen vid förvärv av aktier skall gällaoberoende av om bolaget har udänningsförbehåll eller ej. Deangivna konlrollgränserna för fillståndsplikten (kontroll- och förhandlingslinjernavid 5, 10, , likabehandlingslinjen vid 10, 20 och 50procent för akliemarknadsbolagen och för andra bolag) har iallmänhet inte berörts under remissbehandlingen. Del har emellertid satts ifråga om det inle kunde vara tillräckligt med en lägsta kontrollgräns vid 10procent för aktiemarknadsbolagen. Självfalletanser jag inle alt alla akfieförvärv oberoende av storlek bör falla under denifrågavarande lagstiftningen. Enligl min mening bör den fria aklieomsätlningeninte inskränkas i vidare mån än som behövs för att uppnå syftel medförvärvskontrollen. Först när förvärvaren får så slor andel av bolagets aktieratt han har någon reell makt i bolaget bör förvärvet enligl min meningunderkastas kontroll. Om förvärvaren exempelvis kan genomdriva elt samgåendeeller en samverkan med ell annal företag finns det enligl min mening anledningför samhället att intressera sig för förvärvet med hänsyn fill deåterverkningar det kan få på allmänna intressen. Förvärv som däremot inte skerför att utöva någon direkl företagarfunk-tion eller för att påverka företagelskommande verksamhel utan i syfte att placera visst kapital, s. k.portföljinvesteringar, finns det i och för sig inle anledning alltillståndsbelägga. Ipraktiken lorde del emellertid vara förenat med stora svårigheter att skiljamellan aktieköp som syftar fill kontroll över ett företag och sådana som sker ikapitalplaceringssyfte. Frågan måste rimligen lösas genom någon form avschablonregel som anger de aktieförvärv som skall utlösa samhälletskonlrollapparal. Jagkan för egen del godta den konstmkfion som utredningen har föreslagit och sominnebär alt tillslåndsplikl inträder om vissa ur inflytandesynpunkt viktigagränser överskrids. Närdet gäller atl avgöra var dessa gränser bör dras kan jag, för atl börja med denöversta gränsen, ansluta mig till förslaget att gränsen sätts vid 50 procent.Om förvärvaren redan har en absolut majoritet finns del inget skäl att prövahans ytterligare förvärv. När del sedan gäller de lägre gränserna har man ikontroll- och förhandlingslinjernas förslag funnit del naturligt atl knyta antill 40- resp. 20-procentregeln lag. Jag kan ansluta mig fill dettasynsätt. Udänningsförbehållens kontrollgränser, som har angettgränsen mellan fria och bundna akder, bör enligl min mening rimligen få slåigenom också i den nya förvärvsprövningen. Närman kommer ner lill lägre procenttal ökar rimligtvis sannolikheten för attaktieförvärven är portföljinvesleringar. 1981/82:135 36 harockså påpekats av att man kan utgå från atlförvärv av svenska aktier som sker vid normalt har sådankaraktär. Man har vidare förklarat atl det är osannolikt att enportföljinveslerare placerar så stort belopp som av aktiekapitalet iett och samma bolag. Detär uppenbarligen inle möjligt all generelll ange vilken aktieandel som medföralt en förvärvare av andelen kan fatta beslut som har ingripande verkningarför företagel. Om akfierna har en stor spridning torde aktieinnehav sommolsvarar mellan av röstetalet kunna ge ett kontrollerandeinflytande. De fakfiska förhållandena på bolagsstämman blir också avgörande.Koncentrationsutredningen (SOU 1968:7) räknade för sin del med att elt s. k.dominerande minoritetsintresse förelåg, när störste ägaren - ägargmppeninnehade största andelen av totala röstetalet (dock ), hadeabsolut majoritet på stämman och var representerad i styrelsen. Uppfylldesalla dessa tre villkor var enligt ulredningen fömtsättningarna stora för altägaren - ägargmppen skulle ha en prakfisk majoritet i bolaget. Enligtulredningen var det endast elt förelag (ASEA) där lägre andel än 10 procenträckte för atl ge elt dominerande minoritetsintresse. Deuppgifter som jag nu har återgett talar för alt del är tillräckligt altbestämma den lägsta konlrollgränsen till . Jag förordar alltså attgränsen bestäms lill delta procenttal. Bestämsden lägsta kontrollgränsen fill , saknas enligl min mening anledningatt införa skilda konlrollgränser för aktiemarknadsbolagen och övriga bolag.Bestämmelser om skilda konlrollgränser för olika typer av bolag kan lättframstå som onödigt byråkratiska och komplicerade alt tillämpa. De kan därmedutgöra ett hinder för aktieomsällningen utan att för den skull ge någraväsentliga fördelar ur kontrollsynpunkt. Sammanfattningsvisföreslår jag alltså en ordning av innebörd alt ett kontrollsubjekl inte utanförvärvstillstånd i varje särskilt fall får förvärva så många aktier i svenskaaktiebolag att förvärvaren därmed får en sådan andel eller ökar sin andel avakfiekapitalet eller röstetalet för samtliga aktier i bolaget så atl denöverskrider 10, 20, . Föratt försvåra all lagsfiftningen kringgås genom atl aktieförvärven delas upp ochsprids fill förvärvaren närslående fysiska och juridiska personer harutredningen enhälligt föreslagil bestämmelser om sammanräkning av förvärven. Ävenjaganser att gränserna för tillslåndspliklen bör kompletteras med sådanabestämmelser om sammanräkning av aktieinnehav. Jag kommer att ispecialmotiveringen närmare behandla hur beslämrhelserna bör utformas. 1981/82:135 37 2.4.3 Förvärv av andelar i svenska handelsbolag Utredningen har föreslagit fillståndplikt förkontrollsubjekl vid förvärv av andelar i svenska handelsbolag. Förslaget harallmänt godtagits under remissbehandlingen. Jag skall senare (se avsnitt 2.5) behandla frågan om tillståndatt sluta avtal om handelsbolag. I fråga om den del av skyddet förhandelsbolagen som avser prövningen av rätten alt ingå i ett redan existerandehandelsbolag vill jag framhålla följande. Några regler om gränsvärden molsvarande dem jag harförordat för aktieförvärven (se avsnitt 2.4.2) är knappast påkallade när detgäller handelsbolagen. För dessa bolag bör enligt min mening liksom f. n.gälla alt tillslåndspliklen utlöses vid varje andelsförvärv som görs av ettkontrollsubjekt. Jag är medveten om att det finns handelsbolag med mångadelägare, kanske främst kommanditbolag, där det förekommer en handel medkommanditlotler som kan påminna om handeln med akfier. Jag anser del emellertidföga meningsfullt alt komplicera systemet ytteriigare genom alt skilja melllanolika transakfioner i kommandidoller beroende på om de har belydelse förägarstmkturen eller ej. Mot bakgmnd av del anförda tillstyrker jagutredningsförslaget. Jag förordar alltså en ordning av innebörd atlkontrollsubjekl skall ha tillstånd för varje andelsförvärv i svenskahandelsbolag. 2.4.4 Förvärv av rörelser En förvärvskonlroll som endasl skyddar svenska företag somjuridiska personer kan lätt kringgås. I stället för att förvärva aktierna i eltaktiebolag eller andelarna i ell handelsbolag kan förvärvaren inrikta sig påden rörelse som bolaget driver eller delar av rörelsen. Detta problem äruppmärksammat i 5 a 6 lag. Bestämmelserna i 5 a 8 innebär att, om ett kontrollsubjektvill förvärva äganderätten eller nyttjanderätten lill en rörelse som drivs häri landet eller en del av en sådan rörelse från någon som fritt får förvärvafast egendom, så fordras särskilt tillstånd för att förvärvet skall gälla.Enligt den nuvarande ordningen inträder inte tillståndplikt om säljaren ellerupplåtaren är kontrollsubjekt. Behov av tillståndsplikl fanns enligt moliveninte i fråga om rörelser som redan var eller utan svårighet kunde komma iutländsk ägo (se prop. 1973:72 s. 9). Företrädarna för kontroll- och förhandlingslinjen harföreslagit bestämmelser om en generell fillståndsphkl för kontrollsubjekl närdet gäller förvärv av äganderätt eller nytQanderätt till rörelser som drivs häri landet eller delar av sädana rörelser. Något undantag för det fallet attsäljaren eller upplåtaren är kontrollsubjekl görs inte främst med hänsyn tillatt man har utformat tillslåndspliklen för akfie- och andelsförvärven oberoendeav om säljaren är kontrollsubjekt eller inle. I det förslag till förvärvskontroll somlikabehandlingslinjens företrädare 1981/82:135 38 harlagt fram finns rörelseförvärven inte med. Som skäl åberopas hänsynen tillsäkerheten i den allmänna omsättningen. Jaghar i och för sig förståelse för de skäl som har fått företrädarna förlikabehandlingsUnjen alt utesluta rörelseförvärven från förvärvskonlrol-len. Åandra sidan är det viktigt atl effekfivt hindra möjligheterna lill kringgåendeav den nya kontrollagsfiftningen. Utesluts rörelseförvärven frånfillståndsplikten är det enligt min mening uppenbart att det öppnas möjlighetertill kringgående. Dessutom har det sedan nästan elt decennium här i landetfunnits en kontroll av rörelseförvärven. Såvitt jag har kunnat utröna har dennaförvärvskontroll inle givit några negativa erfarenheter. Jaghar mot bakgrund av del anförda övertygats om atl fillståndsplikt bör gällaockså för rörelseförvärven. Tillslåndspliklenvid förvärv av akfier skall enligt vad jag har förordat (se avsnitt2.4.2) inträda oberoende av om bolaget har utlänningsförbehåll. Enligt minmening är det naturligt alt även i fråga om rörelseförvärven skapa möjligheterfill kontroll av förändringar i ägarstmkturen oberoende av om förvärvet skerfrån etl kontrollsubjekl eller inte. Jag förordar alltså att den nu gällandebegränsningen till företag som inte är kontrollsubjekt slopas. Sammanfattningsvisförordar jag alltså en ordning av innebörd all kontrollsubjekt inte utantillstånd får förvärva äganderätt eller nytQanderätt fill rörelser som drivshär i landet eller delar av sådana rörelser. Inskränkningarnai rätlen atl förvärva fast egendom m m. gäller enligt huvudregeln i 1916 årslag för alla former av förvärv. 118 6 första stycket görs emellertid undantagför vissa förvärvsformer, nämligen förvärv ge- . nom bodelning, arv, testamenteeller fusion enligt 14 kap. 8 6 aktiebolagslagen (1975:1385). Enligtulredningen bör de förvärv som undantas enligt lag undantas fråntillståndsplikten även i den nya lagstiftningen. Förvärvstillslånd behövsenligt utredningen inte heller om aktier förvärvas vid nyemission medföreträdesrätt i förhållande lill del antal aktier som förvärvaren tidigareäger. Underremissbehandlingen har utredningens förslag i denna del allmänt godtagits. Ävenjag Kan ansluta mig till förslagel. Om de nyemitterade aKtierna ges ul iproportion lill de gamla aktieägarnas tidigare aktieinnehav ökas inte del påinnehavet grundade utländska inflytandet genom emissionen. Förutom det avutredningen föreslagna undantaget för nyemission bör främst i klarhetens intressemotsvarande undantag göras för förvärv vid fondemission. Jag förordar alltsåatl en sådan ordning införs. Utredningenhar vidare föreslagit att förvärvstillstånd inte skall behövas om förvärvetavser aktier som förvärvaren har rätl atl lösa på grund av förbehåll enligt 3kap. 3 8 akfiebolagslagen (s.k. hembudsskyldighel) un- 1981/82:135 39 derfömtsättning all förvärvaren har fåll tillåtelse all utan hinder avreglerna om tillståndslvång förvärva aktier i bolaget på gmnd av förbehållet. lar undanlaget sikte på den form för utländsk företagselableringsom kallas "joint venture". Utredningen har med undanlaget velathindra atl intresset minskar för denna i och för sig önskvärda form förutländsk etablering. Fråganom förvärvstillslånd bör krävas i fråga om aktier som omfattas avhembudsskyldighel får ses mot ulredningens uppgift alt det fanns 21akfiebolag här i landet med exakt utländskt aktiekapital. Görs inle någolundanlag från tillständspliklen med tanke på den nu berörda situationen, kanden utländske parten inle vara säker på alt han i sin egenskap avkontrollsubjekl kan begagna sin lösningsrätt enligt förbehållet för denhändelse den inhemske intressenten skulle vilja avyttra sina aktier framöver. Medden positiva grundinställning till utländska investerare här i landet som jagredan tidigare har gett uttryck för kunde del i och för sig vara naturligt omvarje förbehåll om lösningsrätt enligt aktiebolagslagen som tagits in ibolagsordningen också befriade från förvärvstillståndsplikten. Med hänsyn lillrisken för kringgående av konlrollagstiflningen bör dock en sådan ordning inteinföras. Om lösenför]?ehållet emellertid efter särskild prövning godtas avtillståndsmyndigheten finns enligt min mening inget att erinra. Samhällets kravpå möjligheter alt påverka ägarstmkturen får därmed anses tillgodosedda. Föregen del kan jag alltså i likhet med remissinstanserna godta den av utredningenföreslagna ordningen. Enligt18 6 första stycket lag utgör lagen inte någol hinder för förvärv avfondandel enligt aktiefondslagen (1974:931). En motsvarighet till det angivnaundantaget bör enligt min mening införas i den nya lagstiftningen. Undantagetbör därvid gälla inle bara förvärv av fondandelar utan också förvärv av akfiertill en aktiefond enligl aktiefondslagen. Sammanfattningsvisförordar jag alltså atl förvärvsfillstånd inte skall behövas för förvärv genombodelning, arv, testamente eller fusion enligt 14 kap. 8 6 akfiebolagslagen.Förvärvsfillstånd skall inte heller behövas för förvärv av aktier till enaktiefond enligl aktiefondslagen eller av andelar i en sådan fond eller avaktier som vid nyemission eller fondemission förvärvas med företrädesrätt iförhållande till det antal aktier förvärvaren tidigare äger eller för förvärvav aktier som förvärvaren har rätt att lösa på grund av förbehåll enligt 3 kap.3 6 akfiebolagslagen, om förvärvaren har fåll tillstånd atl ulan hinder avförvärvstillståndsplikten förvärva aktier i bolaget på gmnd av lösenförbehållet. 2.4.6Påföljd vid brott mot tillståndsplikten Sanktionenvid brott mot tillståndskravet är enligl gällande ordning alt den ifrågavaranderättshandlingen blir ogiltig. 1981/82:135 40 fastegendom m. m. blir sålunda ogiltiga, om fillstånd till förvärvet inte söksenligt lag. Iaktiebolagslagen (1975:1385) ges inte någon uttrycklig anvisning om vad somgäller för den händelse aktieteckning eller överlåtelse av aktier sker i stridmot ell förbehåll om bundna aktier enligt 17 kap. 1 8 aktiebolagslagen. Ilagens motiv framhålls emellertid all en sådan teckning eller överlåtelse ärutan verkan (prop. 1975; 103 s. 549). Ifråga om aktieförvärven gäller enligl lag den huvudregeln alt förvärvetär ogiltigt, om det har skett i strid mot ett utlänningsförbehåll. Enligt sammalag blir ett kontrollsubjekls förvärv av rörelse eller delar av en rörelse inlegällande förrän förvärvet har godkänts. I fråga om handelsbolagen sludigenföreskrivs lag atl avtal i strid mot lagen är ogiltiga. bör den nuvarande ordningen behållas också i den nyakonlrollagstiflningen. I fråga om transaktioner som kräver förvärvstillslåndhar utredningen sålunda som huvudregel föreslagil att de skall vara ogilliga,om ansökan om förvärvstillstånd inte görs i rätl fid eller på föreskrivet sätt.Ell förvärv är också ogiltigt, om tillstånd vägras genom elt beslul som harvunnit laga kraft. Ogiltighelsregeln är emellerfid inte undantagslös. För förvärvav fria aktier som sker på fondbörs bör ogillighetspå-följden inle användas. Isådanl fall bör enligt utredningen tillståndsmyndighelen ha möjlighet alt istället förelägga förvärvaren alt avhända sig aktierna. Underremissbehandlingen har ulredningens förslag allmänt godtagils. Föregen del anser jag det naturligt att ogiltighelspåföljden kommer tillanvändning också i den nya lagstiftningen. Om man för del första ser på derenodlade faslighelsförvärven är ogiltighetspåföljden enligl min mening närmasigiven. Denna påföljd används också i annan näraliggande lagsliflning. JaglänKer närmast på jordförvärvslagen (1979:230) och lagen (1975: 1132) omförvärv av hyresfastighet m. m. Samma påföljd bör användas när eltrörelseförvärv sker med åsidosättande av lillslåndsreglerna.