prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — Är 1985 tas delar avsyslemavsnill för mervärdeskallekontroll i drift. I avsnillet ingårregistrering av deklarationer via terminal och registreringsutrustning. Deregistrerade deklarationerna kontrolleras och jämförs med tidigareredovisningar, vissa uppgifter för aktuell bransch, övriga uppgifter om företaget fränandra skatte- och avgifisfunklioner. Vidare tas systemavsnitt som harsamband med det ADB-baserade redovisningssystemet för exekutionsväsendet, , i drift. Är 1986 las ytterligare syslemavsnill förmervärdeskattekontroll i drift. Utvecklingen av nyaADB-system sker normalt enligl en särskild syslemulvecklingsprocess. Dennaprocess skall innehåUa bl.a. förstudie och huvudstudie. De analyser och förslagtiU nytt ADB-system som lämnas i rapporten uppfyller inle lill aUa delar kravenpå en huvudstudie. Rapporten bedöms ändå kunna utgöra underlag för beslut om nyttADB-system för mervärdeskatten. För alt slalsmaklerna skall ges bättre möjligheter allöverblicka,följa och påverka användningen av ADB krävs inle enbart beslutsunderlag i formav huvudstudie. Beslutsfattarna bör löpande erhålla information omutvecklingen för att kunna styra och påverka utformning och ambitionsnivå. UtveckUngen av delnya mervärdeskattesystemet föresläs ske enUgt följande modell för varje etapp av genomförandet: 8 1981/82. Prop.1981/82:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 114 - en fördjupadutredning och förslag lill ADB-lösning med detaljerad fidsplan - löpande kontakter medanvändare I rapportendiskuteras utformningen av den inre organisationen inom mervärdeskatleenhelerna.Därvid förordas all den omläggning till arbete i grupp som har påbörjats inomskatteförvaltningen även skall gälla inom mervärdeskatteenheterna. I rapporten diskuteras olika former förindelning i och sammansättning avarbetsgrupper. Någon formell förändring av organisationen föreslås inte förandra länsstyrelser än länsstyrelserna i , samt . I fråga om dessa länföreslår projektet att mervärdeskatteenheterna delas in i sektioner. Projektet föreslåringen förändring avseende mervärdeskalleenheternas ansvar inommervärdeskalleomrädet. Behovel av ökat samarbete mellan mervärdeskatleenhelernaoch övriga enheter kan ske inom ramen för en oförändrad principiell arbetsfördelning. I rapportenredovisas ett förslag till hjälpmedel för bemanningsberäkning (bemanningsmodell)och elt förslag till bemanning av varje enskild mervärdeskatteenhet. Med hjälp avbemanningsmodellen kan samtliga mervärdeskatteenheter jämställas ibemanningshänseende. Modellen anger denbemanning som bedöms vara erforderlig för alt under normala förutsättningar driva verksamheten. Ibemanningsförslagen har hänsyn lagils till förväntaderationaliseringseffekter. Flertaletlänsstyrelser har under utredningsarbetet i stort accepterat den föreslagnaberäkningsmetoden och bemanningsresullatet. Länsstyrelserna understryker dockatt osäkerhet föreligger med hänsyn lill att konsekvenserna för förändradearbetsformer och utökat ADB-stöd i verksamheten inte till fullo kanöverblickas. Länsstyrelsernas synpunkter medför inle all bedömningen avresursbehov m. m. nu kan göras säkrare ulan betonar fastmeranödvändigheten av uppföljning och utvärdering. En uppföljning av förslagen börgenomföras. avser bl.a. att till regeringen lämna över rapporter avseende utvärdering avförsöksverksamhet m. m. I rapportenredovisas förslag lill bemanning för varje enskild mervärdeskatleenhet.Projektet föreslår att denna bemanningsberäkning fär ligga till grund för att fastställapersonalplaner. Bemanningsförslagelinnebär alt mervärdeskatleenhetens personal ökar från 639 tjänster till 797 tjänster.Anlalel handläggare ökar från 362 () fill535 (). Förslaget lill nyll ADB-system för mervärdeskattberäknas ge ett årligt Prop.1981/82:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 115 överskott på ca . Utöver dessamonetärt beräknade effekter medför ell nyll ADB-system även andra icke mätbaraeffekter, l.ex. ökat stöd och ökade förutsättningar för en effektiv kontroll,snabbare och säkrare handläggning. Beträffande övrigaförändringar är det omfattningen av mervärdeskatlekontrollen som har denavgörande ekonomiska betydelsen. En direkt jämförelse mellan kostnader ochintäkter bedöms härvid inte vara möjlig eftersom intäkterna eller nyttan avökad kontrollverksamhet endast fill viss del kan mätas i kronor. Den årligakostnaden för personalförstärkningar inom kontrollen beräknas till ca 28,5miljoner kr. Härutöver tillkommer engångskostnader för inköp av inventarier ochmaskiner på . Kostnaden för vidareutveckling av arbetsformer ochförberedelser för genomförandet av förändrade arbetsformer bedöms underperioden / 82 - 1984/85 uppgå lill ca . Intäkternaeller nyttan av ökad kontrollverksamhet utgörs av dels direkta intäkler genombeslut på grundval av kontrollen, dels den preventiva effekten, delskontrollens viktiga roll all bevara skattens konkurrensneutralitet. Den direktmätbara inkomstökningen genom den ökade kontrollinsatsen beräknas vidaöversliga kostnaderna. Projektet föreslår alt deförändringar som redovisas i rapporten genomförs successivt . Genomförandet av nya arbetsformer kommer i stor utsträckning all ske itakt med all ADB-systemet genomförs. Omläggningen av den inreorganisafionen sker redan under /83. Nya personalplaner behöverhärvid fastställas. Personalstyrkan bör successivt anpassas fill den föreslagnanivån. Den första etappen bör genomföras under /83. påpekari missivskrivelsen fill rapporten med förslagen att dessa i vissa avseendenendast är beskrivna på principiell nivå. Detta gäller bl.a. det nyaADB-systemet för mervärdeskatt, metoder och hjälpmedel imervärdeskatlekontrollen och informationsutbyte mervärdeskatt- inkomstskatt. Idessa avseenden förutsätts ett fortsalt utredningsarbete som omfattar bl.a.försöksverksamhet. I rapporten påtalas dessutom behovel av kontinuerliguppföljning och utvärdering under genomförandel av föreslagna förändringar.Riksskatteverket avser alt bedriva fortsatt utveckling m. m. i enlighet medrapportens förslag saml löpande följa upp och utvärdera de förändringar somförslaget kan leda lill. Prop.1981/82:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 116 Sammanställningav remissyttranden över av länsstyrelsernasmervärdeskatteenheters organisation Remissammanställningen följer i huvudsak uppställningeni rapporten. Statskontoret anseratt det hade varit värdefullt om utredningen mer förutsättningslöst hade utrett var iskalleadminislralionen olika arbetsuppgifterborde förläggas. () anser alt mervärdeskatlekontrollen behöver förbättras. RRV är dock inle övertygat om altskatteförvaltningen i nuvarandearbetssituafion mäktar med ytterligare genomgripande förändringar avarbetsformer, bemanning och ADB-rutiner. Erfarenheter från hitfills genomförda förändringar av taxering,uppbörd och revisionsverksamhetvisar alt skattemyndigheterna har problem med alt genomföra planlagda höjningarav ambitionsnivå och att reaUsera förväntade rationaliseringsvinster. RRVkonstaterar dessutom all lill regeringen angett all del inom verkets drifttekniska avdelning förnärvarande finns resurser endast fördet löpande arbetet avseende befintligt ADB-system. genomförande av ell ADB-system enligt alternafiv 1 skulleenligl förslaget kräva 45 årsarbetskraftervarav fem skulle kunna tillgodoses med konsultinsatser. Mot denna bakgrund ifrågasätter RRV om del ärmöjligt all planlägga och genomföraförslaget enligt angiven tidsplan. Vissa av de föreslagna arbetsformerna för mervärdeskatlekontrollen somfinns angivna i förslaget saml i mervärdeskatteutredningens delbetänkande börkunna prövas bl. a. i oUkaförsöksprojekt. Det gäller även de förslag till förenklingar av insamling, registrering och avisering av förelagsskattedatainom skatteförvaltningen som enprojektgrupp inom har lagt fram. RRV ser det vidare som angelägel all försöksverksamhetsätts igång och all fillräckliga resurseravdelas för delta. Resultatet av försöksverksamheten bör ställas samman och analyseras och utgöra grund förkravanalys. I kravanalysen bör personalsom deltagit i försöken få fillfälle att framföra önskemål om arbetsformer,ADB-stöd, utdata från datasystemet m. m. Först därefter bör förslaget till ADB-system utformas och för- ochhuvudstudie presenteras för statsmakterna.Med detta som grund bör säväl ambitionsnivå, bemanningsberäkningar, kostnads-och intäktsbedömningar samt kalkylerade rationaliseringsvinster kunnaanges säkrare än i nuvarande rapport. Flertaletlänsstyrelser tillstyrker i allt väsentligt de i rapporten framlagda principförslagenoch de föreslagna riktlinjerna för det fortsatta utredningsarbetet.Länsstyrelsernas organisationsnämnd anser att rapporten inle ger 1981/82:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 117 fillräckligt underlag för en bedömning av olikasystemalternativ. Det saknas enligt nämnden en fördjupad utredning bl. a. vadgäller de administrafiva konsekvenserna beträffande bl. a. arbetsmiljön. Vidareär överlalighetspro-blemen samt kostnaderna härför ofillräckligl belysta. TCÖsstatstjänstemannasektion instämmer i behovet av en förstärkning avmervärdeskatlekontrollen. Den indirekta skatten har blivit alltmer betydelsefulloch därmed också försöken all undgå beskattning på detta område. Sådanaresursförstärkningar är försvarbara rent ekonomiskt - också i fider dåbudgetdiskussionen i första hand koncentreras pä besparingar. CentralorganisationenSACOISR fillstyrker förslaget. Mervärdeskatteutredningenmenar all erfarenheterna från administrationen av mervärdeskatten ställer kravpå en bättre organisation. Älgärder i syfte att effeklivera denna organisationgenom bättre resurser i förening med rationaliseringar bör genomföras . Statskontoret anser attutredningen borde ha övervägt alt lägga regislreringsfunklionen på lokalskattemyndighet. Den förstärkning som utredningen föreslår skulle enligtverket även kunna gagna andra verksamheter vid exempelvis utfärdande avB-skatlsedel och debitering av preliminära arbetsgivaravgifter. Länsstyrelserna iKronobergs och län delar uppfattningen attregistreringskonlrollen bör tillmätas större vikt än vad som för närvarandegörs. i anser alt registreringen även bör gesrättsverkan med innebörden all den blir styrande även för andra slag av skatteroch avgifter. Detta förutsätter elt direkt stöd i författning. iGöteborgs och län framhåller att prövningen av regislreringsfrägan måsteankomma på mervärdeskalleenheten eftersom regislreringsbeslulet innebär enprövning av frågor om skattskyldighet fill mervärdeskatt, eventuell tillämpningav reduceringsreglerna m. m. i Älvsborgslän år tveksam fill all ansvaret för en samordnad registerföring läggs ul på deolika lokala skattemyndigheterna. Bättre samordning och större enhetlighet ihanteringen kan troligen erhållas om en för hela länet gemensamregislreringsfunklion inrättas hos . i Västernorrlandslän framhåller all oavsett hur frågan om registreringens rättsverkan löses börgiltighetstiden för registreringsbeviset tidsbegränsas. På så sätt förhindraseller i vart fall försvåras att gamla, icke gällande registreringsbevis användsi syfte att vilseleda uppdragsgivare. I fråga om utredningensförslag om införande av ell nytt besöksinsfilul, mervärdeskatlebesök, godtasdetta av de flesta remissinstanserna. finner delvärdefullt att ges fillfälle lill personliga sammanträffanden medden skatlskyldige för diskussioner på Prop.1981/82:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 118 platsen i vissa frågor som har aktualiserats i sambandmed den skallskyldiges redovisning av skall. villdock betona vikten av att det av kommande lagstiftning klart framgår all delinte är fråga om skatlerevision. anseralt besök i många fall kan vara befogat men i vissa fall torde en personliginformation utan anknytning till en kontrollverksamhet vara tillfyllest. Deltaskapar troligtvis elt bättreförhållande mellan den skatlskyldige och myndigheten. iStockholms län ser det som nästan uteslutet alt vid den löpande granskningen avmervärdeskatt fillämpa ett insfitut som motsvarar taxeringsbesök. Så snart enkomplettering behövs och skriftväxling inte är tillräcklig bör skatterevisiontillämpas. i lån framhåller attmervärdeskattebesöket, oavsett om det har föregåtts av någon förfrågan, bör vidregistreringskonlroll få avse samtliga uppgifter i registreringsanmälan. Vid löpande kontroll bör besöket fäavse samtliga uppgifter i deklarafionen, ivart fall för senste redovisningsperiod. i vill starkt understryka attmöjligheterna lill en mera allmän användningav mervärdeskatlebesök i samband med deklarafionskontroll bör undersökas. i länifrågasätter om besöken regelmässigt bör registreras i det nyaADB-systemet. i länframhåller att del bör räcka om besöken dokumenteras genom någon form avenklare anteckningar. Annars förlorar besöket den smidighet ochinformella karaktär som avses. Förslaget attinbetalning av skatt skall kunna ske såväl över post/postgiro som bank/bankgirotillstyrks av bl. a. statskontoret. Bankgirocentralen framhåller all denserviceförbättring som föreslås för inbetalare av mervärdeskall också välkomnas av allabank/bankgirobelalande förelag och företagare. Praktiskt taget aUa skattskyldiga tillmervärdeskall är kunder i bankgirol och bankerna.Dessa kunder drabbas av betydande besvär, merkostnader och ränteförlustergenom alt de måste använda en från deras ordinarie betalningsrutin avvikandesärrutin för inbetalningar av mervärdeskatt. Centralen anser att en snabbare leverans av skallemedlen tillstatsverket skulle kunna erhållas omBankgirocentralen fick rätt att sälta in beloppen direkt på myndighetens konto i medredovisning direkt till myndigheten. En skatteinbetalning gjord en måndagskulle då i normalfallet kunnasältas in på myndighetens konto i . Direkt redovisning av penningmedlen fill riksbankskonlonskulle inle bara nedbringa dentotala administrafiva processen från den enskilde skattebetalaren tUlstatsverket utan skulle också enligl Bankgirocenlralen medverka till en väsentlig reducering av del statliga uppläningsbehovet. Prop.1981/82:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 119 Postverketframhåller del för verket väsentliga i att postgirot får svara för hanteringen av mervärdeskalleuppbörden.Detta, liksom uppbörden av övriga skatter och avgifter, är av väsentligbetydelse för postverkets ekonomi. Verketmenar all det redan i nuvarande syslem finns möjlighet att betala mervärdeskallvia bank även om metoden inle är nämnd i RSV:s föreskrifter ommervärdeskall. Inbetalning avmervärdeskatt på bankkontor kan enligl postverket vidarebefordras lill postgirot på tvåolika sätt. - Direkt till postgirotfrån bankkontoret i s. k. bankmissiv den dag betalningengörs. En enkel och snabb rufin som innebär all betalningarna redovisas avpostgirot lika snabbi som om de gjorts pä postkontor, hos lantbrevbärare eller hade girerats frånpostgirokonto. Bankmissivrulinen användsi dag av ell stort anlal bankkontor för insändning av mottagna postgiroinbetalningskorltill postgirot. - Frånbankkontoret till bankgirot, som vidarebefordrar betalningarna lill postgirot. Baserat på erfarenhet fråninbetalning av direkt skatt, kan sistnämndaalternativ komma all innebära all redovisningen till postgirot fördröjs en dagför en del av betalningarna varvid statsverket åsamkas ränteförluster. Enföljdkonsekvens skulle bli att vissa sista dag-betalningar kommer lillpostgirot för bokföring senare än som är fillåtet i nu gällanderegler för betalning av mervärdeskatt. anser attRSV:s nuvarande föreskrifter för inbetalning av mervärdeskatt är fillräckliga. Omändring av föfeskrifterna ändå skulle genomföras föreslår postverket, att bankerna på 'lämpligtsäll uppmanas sända mervärdeskalteinbelalningar fill postgirot i den särskildabankmissiv-rufinen. Postverketframhåller vidare att postgirot skulle kunna utföra följande arbetsuppgifter för uppbörden avmervärdeskatt i det nya systemet. - utskriftoch disiribufion av påminnelser - redovisningav inte förkodade inbetalningskort i dalamedium. anser attlänsstyrelserna i första hand bör koncentrera sina resurser på kontroll avmervärdeskalleuppbörden och lämna över de ovan angivna rutinmässiga arbetsuppgifternapå postgirot som har utrustning, kapacitet och tidigare erfarenhet av uppdragsom innehåller mycket stora datavolymer. Stalskontoret menarall den inriktning av kontrollverksamheten som utredningen föreslår förefaller varavälmotiverad. Prop.1981/82:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 120 måste enligt verket utforma en kontrollstrategi somanpassas lill befintliga resurser i länet och de konlrollbehov som föreligger.Större ansträngningar kan också behöva göras för all la vara på de erfarenhetersom finns, för all löpande förändra inriktningen av kontrollverksamheten såatt bästa effekt erhålls avinsatta resurser. iStockholms län framhåller att ansvaret för den övergripande kontrollen av destörre företagen skall åvila revisionsenhelen. Denna kontroll bör sålångt möjligt ske genom integrerad revision. i länmenar att mervärdeskattekontrollen utgör en del av den totala skalle- ochavgiftskonlrollen och därför inte får ses isolerad från kontrollen av andraskatter och avgifter. Därför måste kontrollresurserna riktas in på attsystematiskt och med flexibel metodik spåra upp väsentliga fall av oredovisade underlag för debiteringav skatter och avgifter. iKristianstads län biträder förslaget om kraftigt utökad bemanning påkontrollfunktionen jämte effekfivare maskinell kontroll. Länsstyrelsenframhåller dock viklen av alt mervärdeskatleenhelerna tUidelas egna revisionsresurser för korta, snabba skallerevisioner.Länsstyrelsen i län anser attmervärdeskattekontrollen inte har fått någon tillfredsställande lösning i utredningen. Man är synnerligen tveksamlill om den uppställdaambitionsnivån för kontrollverksamheten skall kunna uppnås. Del mesta talar för attmervärdeskattekontrollen kommer att försämras yllerligare under denärmaste åren. Mervärdeskatteutredningendelar utredningens uppfattning att kontrollen av redovisningen från de störstaföretagen måste bygga på planenliga revisioner. Svenska byggnadsentreprenörföreningeninstämmer i kravet på en effektiv skattekontroll. För byggnads- ochanläggningsbranschen är del nämligen elt allvarligt problem all oseriösaförelag med hjälp av skatteundandragande kan konkurrera ut seriösa företag videxempelvis anbudsgivning. Iförsta hand bör därför tiUgängliga resurser koncentreras på kontroll avoseriösa företag. Informationsutbyte mervärdeskatt - inkomstskatt Statskontoretfillstyrker alt en avslämningsrutin mellan mervärdeskall och inkomstskattfillskapas. Man föreslår att i föreslagen försöksverksamhet noga prövas omansvaret för denna rutin kan läggas på mervärdeskalleenheten. Verketstöder också förslaget om all en frivillig avslämningsrutin för de skattskyldiga bör prövas. iStockholms län ifrågasätter om del är lämpligt att föra över uppgifter frånsamtliga mervärdeskattedeklarationer till inkomstskalle-granskningen.Länsstyrelsens tveksamhet avser skattskyldiga som redovisar mervärdeskall hel- resp. halvårsvis dvs.med en omsättning som inte överstiger . För denna kategori torde det bli fråga om en relativt 1981/82:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 121 iKronobergs län framhåller all i nuvarande utformning är inkomstdeklaralionensuppgifter inte tillräckliga för mervärdeskaltekonlrollen. En i vissa avseendenmera detaljerad redovisning och i vissa fall en utökning avuppgiftsskyldigheten i inkomst-deklarationen är önskvärd fränmervärdeskallesynpunkt. uttalar även sin tveksamhet beträffandemöjligheterna att tillföra taxeringsnämnderna ytterligare arbetsuppgifter iden omfattning som elt avslämnings-förfarande innebär. iGöteborgs och län anser all del är av ulomordenfiig vikt att eltvälutvecklat informafionssyslem finns mellan skalleslagen. Den generellainformafion som granskaren av inkomsttaxeringen skulle få genom överföring avmervärdeskallens deklaralionsdata kan vara av stor betydelse som urvalsgrund ielt framfida syslem med varvad granskning. Man vill vidare förorda all ställningredan nu tas så alt inle ytterligare fid går till spillo för försöksverksamhet.Länsstyrelsen i anser att vid utvecklingen av del nyaADB-systemet för mervärdeskall bör man bygga upp elt system för ökat maskinelltinformafionsutbyte som ger säväl mervärdeskalleenheten som taxeringsenhetengranskningssignaler på ett bättre säll än . Dessa signaler bör ocksä påett enkelt sätt kunna ändras från lid lill annan. Därigenom kan granskningengöras mer differentierad och i större utsträckning även branschinriktad.Länsstyrelsen är tveksam till överföring av s. k. avgiftsinformation frånmervärdeskalleenheten lill taxeringsnämnderna. Tveksamheten grundar sig påfarhågor all elt alltför ohämmat informationsflöde kan upplevas som betungandei stället för alt vara elt värdefullt hjälpmedel vid granskningen. Mervärdeskatteutredningenframhåller som sin bestämda uppfattning att, med det starka samband somföreligger mellan mervärdeskall och inkomstskatt rent redovisningstekniskt,måste en generell informationsöverföring av mervärdeskatleredovisningen vara avgrundläggande betydelse för en meningsfull skattekontroll totalt sell.Registreringen, som sker av uppgifterna i mervärdeskatledeklarationerna börbyggas ul lill all generellt omfatta även av meddelade beslut omfastställelse av skatt. Dessa uppgifter borde sedan för helt beskattningsårskrivas ul på en särskild avi, som sorleras in i den skallskyldigesinkomstdeklaration och i fortsättningen följer deklarationen. ,som tillstyrker utredningsförslaget, vill starkt understryka nödvändigheten avall utvecklingen av ADB-systemet för arbetsgivaravgifter integreras medföretagsskatteregistrel i enlighet med vad som ursprungligen planerades. Statskontoretanser att med hänsyn fill att belastningen på centraldatorn är större än vadutredningen räknat med bör 1981/82:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 122 alla möjligheter tas tillvara att förläggasalsvisa bearbetningar regionall. Verket anser vidare att avsteget från normalhandläggningsordning i delta fall kan motiveras av praktiska och tidsmässigaskäl. anser alt utredningen inle uppfyller kraven påunderlag för beslut om investeringar i statliga ADB-system enligl gällandebestämmelser. a. saknas en beskrivning av ett handlingsalternativ som ulgårfrån befintliga resurser och nuvarande ambifionsnivå i verksamheten (s. k.nollallerna-fiv). Utredningens förslag omett centralt ADB-system godtas av nästan samliga länsstyrelser. Endast trelänsstyrelser är tveksamma. i anser all värdetav ökad ADB-användning i själva kontrollarbetet inle skall överskallas.Beträffande värdet av ADB i den mera kvalificerade skallekonlrollen råderfortfarande viss osäkerhet. Eftersom del finns en medveten och allvarligt menadsträvan all decentralisera den statliga dalordriften i framliden mäsle del varaav väsentlig betydelse hur de under 80-lalel tillkommande ADB-systemenutformas. En decentralisering av ADB-systerriet inom folkbokföring ochbeskattning måste försvåras i samma mån som centraliseringen drivs vidare.Länsstyrelsen i framhåller alt sårbarheten i elt centralt sysleminle har beaktats tillräckligt. Störningar i ell centralt syslem drabbarsamtliga län med dyrbara avbrott som följd. Vid ell regionall syslem skullelänen kunna hjälpa varandra om problem skulle uppstå i något län. Man kan inteheller bortse frän sabotage eller liknande där ell centralt syslem ärkänsligare. i anser all frågan om systemalternativbör utredas vidare. Därvid bör kostnadssidan ytterUgare studeras och kopplassamman med frågan om den eventuella nödvändigheten all regionaiiseraADB-systemet på inkomslskaltesidan. Enligt länsstyrelsernas organisations-nämndger rapporten inle tillräckligt underlag för en bedömning av de olikasystemalternativen. Det saknas bl. a. en fördjupad utredning om deadministrativa konsekvenserna för bl. a. arbetsmiljön. Elt eventuellt utvecklingsarbeteav ADB-systemet bör ske i nära samarbete med länsstyrelserna ochlänsstyrelsepersonal inlånas i så stor utsträckning som möjligt.