prop · G503106 · 1981-12-31 00:00:00 — Kommitténsarbete har inriktats på all utforma förslag rörande verksamhetsformer, servicefunktioner,organisation och bestämmelser i olika avseenden, som kan förbättra högskolansförulsätlningar att bedriva främst inomvetenskapligt motiveradforskning saml industriell och sekloriell FoU. En utbyggd forskningssamverkanskulle accentuerade olägenheter som redan nu följer av denna typ avverksamhet. Den i del nämnda riksdagsbeslutet förutsedda utvecklingen är därförenligt kommitténs uppfattning knappast realistisk om man inte vidtar åtgärderav det slag som redovisas i betänkandet. Förden fortsatta utvecklingen av forskningssamverkan är del viktigt all preciserainnebörden av riksdagsbeslutet om sektorsforskningen. I formellt avseendeutgör del i första hand ett uttalande från om alt den - ochregeringen kommer att följa de angivna riktlinjerna i sin fortsallabehandling av olika forskningsfrågor. För all del skall kunna tUlämpaspraktiskt på myndighetsnivå fordras en ytterligare konkretisering. Kommitténföreslår därför i kapitel 8 en tolkning som innebär all en 1981/82:106 302 ordningdär sekloriell FoU i princip utförs inom högskolan förenas med möjligheter försåväl högskolemyndigheter som sektorsorgan all besluta, att ett visstFoU-projekl inte skaU ulföras inom högskolan. I realiteten innebär det systemkommittén förordar närmast en skyldighet för seklorsorgan och högskoleenheterall begära in och pröva resp. att lämna "anbud". Kommitténpreciserar också de förhållanden som enligt dess mening skall kunna motiveraavsteg från huvudregeln, all sekloriell FoU skall ulföras inom högskolan. Kommitténs överväganden omriksdagsbeslutets innebörd leder fram lill förslag om alt ett nyll förstastycke skall föras in i 14 § högskolelagen (1977:218). I detta anges allforskningen inom högskolan omfattar såväl forskning, som motiveras av en allmänsträvan all vinna ny kunskap, som forskning, som motiveras av samhällets behovoch som kan utnyttjas av myndigheter, företag och organisationer. Kommitténföreslår också, att statsmyndigheternas skyldighet all i första hand sökautnyttja högskolans forskningsorganisation skall regleras i en sårskildförfattning. AU forskningssamverkanbygger på, all del inom högskolan finns eller utan omfattande insatser kanutvecklas erforderlig kompetens och att det finns forskare, som är beredda attåla sig den aktueUa uppgiften. Detta gäller i princip också främstinomvetenskapligt mofiverad forskning. Del krav på balans som utgör en avkommitténs utgångspunkter har sin grund i alt det är samma forskare, som las ianspråk för såväl forskningssamverkan som den främst inomvetenskapligtmotiverade forskningen. Detta balansproblem är inle av normaliv karaktär. Detär i slällel fråga om en avvägning, som ständigt måste uppmärksammas av deorgan som har ansvar för planering och uppföljning av FoU-verksamheten inomhögskolan. I praktiskt arbele inom högskolan kommer balansproblemen oftast altge sig liUkänna som resursproblem. Enligl kommitténs uppfattning kan 1979 årsriksdagsbeslut om sektorsforskningen inle ges en reell innebörd och den nämndabalansen inle upprätthållas ulan all högskolan tillförs fasla resurser för densektoriella forskningen. Vid sidan om frågan omformer, organisation och finansiering har forskarnas intressen och attityderlill de olika verksamhetsgrenarna inom högskolan och till forskning med olikainriktning avgörande betydelse för utvecklingen av forskningssamverkan. Ingetforskningsprojekt kan komma till stånd inom högskolan om där inte finnsåtminstone en forskare, som är villig alt äta sig del. Policy beslut om ökadsamverkan blir således verkningslösa om de inte motsvaras av en positivinställning hos dem som skall förverkliga samarbetet inom och utanförhögskolan. Högskoleorganisafionenhar iradifionellt fillförls personal, lokaler och utrustning för att kunna fuUgörasina uppgifter inom främst inomvetenskapligt motiverad forskning och inomutbildningen. Den vidgning av högskolans forskningsuppgift som följer av 1979års riksdagsbeslut innebär, enligt kommitténs uppfattning, att högskolan delsmåste tillföras re- 1981/82:106 303 sursersom bas för de tillkommande uppgifterna, dels måste utveckla kompelens inomområden som är av betydelse bl. a. för sektorsorgan och förelag. Kommitténföreslår i kapitel 9, att högskolans forskningssamverkan skall vara förankrad ien fast personalresurs - forskare och teknisk-administrativ personal förvilka externt motiverad FoU ingår i tjänsteåliggandena.Lärartjänslutredningens förslag i betänkandet (SOU 1980:3) Lärare i högskolanatt externa medel skall kunna utgöra underlag för fasta tjänster och althögskolelärarnas tjänsteåligganden skall vidgas till att omfatta ocksåsekloriell, industriell och annan exlernfinansierad forskning skulle i hög gradbidra tiU lösningen av denna fråga. Om förslagen förverkligas, kan denbreddning av basorganisalionen som kommittén förordar, ske genom attytterligare fasta tjänster på olika nivåer inrättas. Delta innebär all andelenanställda med projektanställning minskar. Föratt motverka den minskade flexibUitet som kan följa av att en större andel avhögskolans personal är fasl anställd förordar kommittén, alt varjehögskoleenhet med fasta resurser för forskning skall disponera medel attanvändas för att brygga över variationer i lUlflödel av externa medel. Syftetär att ge berörda institufioner möjligheter all utvidga eller komplettera sinkompetensprofil, l.ex. genom fort- och vidareutbUdning av den forskandepersonalen. De erforderliga resurserna föreslås skapas genom en avgift, sombelastar exlernfinansierade forskningsprojekt. Denexternt motiverade verksamhetens behov måste beaktas även vid planering avlokaler, utrustning och servicefunktioner. Kommittén föreslår bl.a., attstatsmakterna skaU uttala, all dessa behov skall beaktas vid planeringen avnybyggnader för högskolan. Kommittén pekar också på, all ett snabbare sätt attpåverka lokalsituationen för sekloriell och industriell FoU kan vara all vidtaförändringar av systemet för högskoleenheternas lokalhållning, som innebär på lokal nivå kan tillgodogöra sig besparingar på lokalsidan. Uppgiftenatt fungera som forskningsresurs bl. a. för olika samhällssektorers behovställer, som nämnts, krav på breddning av högskolans kompelens. Del gäller iförsta hand långsiktig kunskapsutveckling med inriktning mol områden som är avbetydelse för seklorsorgan, företag och organisationer. För all detta skallkunna ske ulan att den främst inomvetenskapligt motiverade forskningenåsidosätts måste högskolan tillföras resurser för ändamålet. Kommittén föreslårall sektorsorganens FoU-ansvar vidgas till att omfatta finansiering av vissafasta resurser för långsiktig, sektoriellt motiverad forskning inomhögskoleorganisationen. Syftet med denna långsiktiga kompetensutveckling ochkunskapsuppbyggnad skall vara all skapa en kunskapsbas för att sektorsorganenpå sikt skall kunna få sina FoU-behov tillgodosedda inom högskolans ram. Kommitténsöverväganden i fråga om sekloriell finansiering av vissa forskningsresurserinom högskolan kan i princip föras över på industrieU 1981/82:106 304 har väckts förslag dels om industriell medverkan vidfinansiering av särskilda insatser för kunskapsutveckling inom avgränsadeforskningsområden av betydelse för näringslivet, dels en forskningsavgift, somär konstruerad så alt den stimulerar förelag all salsa på FoU. Kommittén harinte tagit ställning lill dessa förslag men föreslår, all frågan om former förnäringslivets medverkan vid finansiering av långsiktig kunskapsutveckling inomhögskolan utreds. Kommittén pekar också på möjligheten alt stimulerahögskolans engagemang i industriell FoU genom all över statsbudgeten anvisasärskilda medel, som fördelas mellan högskoleenheter och institutioner medutgångspunkt t. ex. i ökningen av forskningssamverkan med förelag från ettbudgetår till ell annat. Iavsnitt 9.4 diskuterar kommittén formerna för sektorsorganens finansiering avvissa fasta resurser inom högskolan. De frågor som belyses närmare är huromfattningen av de medel som skall ställas fill förfogande av seklorsorganenskall bestämmas, hur sektorsorganens inflytande över dessa medel skall utövasoch förenas med högskolemyndigheternas planering av högskoleorganisationensutveckling saml i vilka former medlen skall kunna användas. Kommitténföreslår, all seklorsorganen skall utöva ett programansvar genom att preciserade krav på kompetensutveckling som den sektoriellt motiverade forskningen inomresp. 1 programansvaret skall också ingå ansvar för attresultaten nyttiggörs i del mer kortsiktigt inriktade FoU-arbelel inomsektorn. De av seklorsorganen preciserade behoven skall av berördafakullels-/seklionsnämnder och UHÄ vägas in i arbetet med förslag lill mål ochrikfiinjer för forskningen och i arbetet med anslagsframställningar.Sektorsorganen skall också tillställa berörda fackdeparle-menl sinabedömningar. En slutlig avvägning mellan seklorsorganens ochhögskolemyndigheternas bedömningar kommer sålunda all kunna ske pådepartementsnivå. Kommitténsförslag innebär mer konkret, all regeringen på grundval av förslag från resp.sektorsorgan i budgetproposition och regleringsbrev för varje FoU-anslag angersom en delpost del belopp som skall användas för sektoriellt motiverad,långsiktig kompetensuppbyggnad. Dessa delposter kredileras elt s. k. lusenkronorsanslagunder utbildningshuvudtiteln. Detta sistnämnda anslag skall disponeras avberörda högskoleenheter enligl föreskrifter i regleringsbrev. Som styrmedelskall utnyttjas dels föreskrifter i regleringsbrev, dels mål och riktlinjer avdet slag, som UHÄ utvecklar på regeringens uppdrag med anledning av prop.1978/79: 119. KommUténerinrar om all del i direkfiven till kommittén betonas, all en ökad samverkanmellan högskolan och bl.a. förelag och myndigheter förutsätter, att man kännerlill konsekvenserna av en sådan ökning för högskolans övriga verksamhet.Ytterst innebär delta, all de organ som har ansvar för planering och ledning avverksamheten inom högskolan måste ha överblick över hur sektoriellt ellerindustriellt motiverad forskning 1981/82:106 305 påverkarövrig forskning och utbildningen inom resp. ansvarsområde. Kommittén föreslårdärför att högskolans planeringsfunklioner på lokal nivå utvecklas i syfte attöka högskolemyndigheternas handlingsberedskap och möjligheter att niötaförändringar och nya krav. Försåväl högskolestyrelser som fakultets-Zsekfionsnämnder och institufionsstyrelserinnebär kommitténs förslag alt planeringsarbetet måste omfatta all verksamhetinom ansvarsområdet. Kravet på utveckladekonomisk planering och verksamhetsplanering på instUutionsnivå innebär, attinstitutionen skall klargöra den tolala omfattningen av de resurser mandisponerar eller räknar med att disponera under verksamhetsåret. Dessa resurserskall relateras liU den verksamhet man avser att bedriva, En sådan enkelsammanställning gör del möjhgt att bedöma i vad mån den fastaforskningsorganisationen tas i anspråk för sektoriellt eller industrielltmotiverad FoU, i vad mån det finns utrymme för samfinansiering av projekt, sominifieras av externa organ, saml de totala kostnaderna för varje projekt ochdärmed resursernas fördelning t. ex. mellan olika forskningsområden. Påfakultets-/seklipnsnämndsnivå kan material av detta slag för de institutionersom fillhör fakulteten/sektionen utgöra underlag dels för förslag tillanslagsframställningar, dels för bedömning av balansen mellan främstinomvetenskapligt motiverad forskning och sekloriell och industriell FoU inomolika institutioner. Denna förbättradeplanering inom högskoleenheterna förutsätter all det ekonomiadministrativa(EA-) systemel vidareutvecklas. Arbele har inletts inom UHÄ och RRV allutveckla detta system med utgångspunkt i beslut med anledning avprop. 1978/79:119. KommUtén har hemstäUt, att de båda ämbetsverken skall beaktaockså de krav en vidgad forskningssamverkan ställer på EA-syslemet. 1 en bUagaliU betänkandet preciseras de krav som med utgångspunkt i forskningssamverkanbör ställas på detta syslem. Ellväsentligt led i utveckhngen av högskoleenheternas planeringsfunk-fioner är enförbättrad personalplanering. Med hänsyn lill att personalfunktionerna måsteanpassas till aU verksamhet inom högskolan faller del utanför kommitténsuppdrag att utarbeta konkreta förslag lill förändringar. Kommittén redovisar ien bilaga, med utgångspunkt i de krav forskningssamverkan ställer, en skisslUl en utveckling av personalfunktionerna vid högskoleenheterna. Enförbättrad verksamhetsplanering och ekonomisk planering är en förutsättningockså för den friare behandling av frågorna om kostnadstäckning ochkostnadsfördelning som kommittén förordar. Kommittén föreslår sålunda, att denhittills gäUande principen om s.k. full kostnadstäckning skall ersättas med enny, mer flexibel ordning. Denna innebär, att de lokala högskolemyndigheternaskall ges frihet att med utgångspunkt i budget och en kalkyl över de totalakostnaderna för ell projekt, avgöra hur stor del av 20 1981182. 1981/82:106 306 kostnadernasom skall täckas med externa medel och hur slor del som skall täckas genom altden fasla basorganisalionen tas i anspråk. Somledning för beräkningen av totalkostnaderna för projekt anges vissa riktlinjer.Kommittén föreslår sålunda, all till de direkta kostnaderna i form avlönekostnader och kostnader för material, utrustning och lokaler, skall läggaserfarenhetsmässigt beräknade pålägg för dels den allmänna ökning avverksamhetsvolymen som följer av den externa finansieringen, dels kostnader somföljer av de sk. trygghetslagarna och arbetsgivarinlrä-del inom sjuk- ochföräldraförsäkringarna. Vidare föreslår kommittén, all UHÄ skall svara för alten enhetlig beräkningsmetodik tiUämpas inom högskoleorganisationen i fråga omde nämnda påläggen. De stora skUlnaderna mellan fakulteter ochhcigskoleenheter bl.a. vad gäller personal-strukturen motiverar att påläggenkan differenfieras. Kommittén föreslår även, all forskningsråden och STU,liksom , skaU särbehandlas när del gäller fördelning av kostnaderna förprojekt som de finansierar. Denföreslagna ordningen innebär sålunda, att ingen del av den fastabasorganisationen som primärt är avsedd för främst inomvetenskapligt motiveradforskning las i anspråk för sekloriell eller industriell FoU ulan att detta ärresultatet av elt medvetet beslut inom högskoleenheten. Närdet gäller fördelningen av ansvar och befogenheter föreslår kommittén, alt delskall åligga fakultels-/seklionsnämnd att bevaka all en rimlig balans mellan detvå slagen av forskning upprätthålls. Nämnderna förutsätts normalt utöva deltaansvar genom att i anslutning till verksamhels-plan och budget ange rikfiinjerför verksamhetens utveckling. Mol detta ansvar föreslås svara befogenhet all,som en yttersta utväg - om de allmänna riktlinjerna inte leder tUl önskadeförändringar hindra en institution från all la emot ytterligare medel försekloriell och industriell FoU. Denna uppgift förutsätter förändringar såväl iarbetsformer och rutiner som i beredskapen att fatta "obehagliga"beslut inom nämnderna. Kommitténsförslag rörande ansvarsfördelning och befogenheter innebär också, altinsfilutionsslyrelsema måste lägga ökad vikt vid planering av verksamhet,ekonomi och personal. Sålunda förutsätts bl. a., att instilufionsstyrelsen -eller på dess vägnar prefekten - beslutar om hur stor del av kostnaderna förett projekt som kan täckas genom att den fasta basorganisalionen tas ianspråk. Detta kan ske genom all styrelsen/prefekten fastställer budget förvarje projekt. En preliminär budget kan - vad gäller den sektoriellaforskningen - utgöra underlag för del "anbud" insfitutionen skalllämna vid förfrågan från ell seklorsorgan. Medutgångspunkt i uppdraget att utveckla högskolans möjligheter till samverkan medsamhäUet i övrigi har kommittén tagit upp högskolans informationsverksamhet,beställarnas kompetens och personalutbyle mellan högskolan och samhället iövrigi. Avsnilletom informafionsverksamheten är lill övervägande del av resonerande karaktär.Ett omfattande översynsarbele pågår eller har nyss 1981/82:106 307 avslutats,varför kommittén med ell par undanlag avslår från all lägga fram förslag pådelta område. Sålunda föreslår kommittén, alt kontaktsekretariaten tillförsytteriigare resurser för insatser av uppsökande karaktär riktade mol s.k.forskningssvaga områden i samhället. Kommittén förordar också, attnylljarinformafion riktad lUl näringslivet i form av ett abonnemangssystemutvecklas. Ett arbete med denna inriktning pågår f n. vid universUelen i Lundoch . Avsnittetom beställarnas kompetens behandlar de förutsättningar som måste vara uppfylldaför alt ell företag, en myndighel eller en organisafion skall kunna utnyttjahögskolans . Kommittén pekar sålunda på att man för att kunnautnyttja högskolan genom forskningssamverkan måste ha insikt om möjlighetenalt utnyttja FoU liU slöd för utvecklingen av den egna verksamheten saml omhögskolan som en resurs för detta. Man måste vidare ha förmåga eller få hjälpatt bedöma vilka problem som är forskningsbara. Man måste också ha förmåga atttiUsammans med forskare analysera problem samt formulera och planera ettFoU-projekt. Företagel (motsv.) måste slutligen ha resurser för finansi-eringav problemanalys och FoU-arbele saml fömaga alt la del av och nyttiggöraFoU-resultal i prakfisk verksamhet. Avsnittetom personalutbyle tar upp förslag rörande tjänsterna som adjungerad professor,möjligheterna för högskoleanställda forskare all medverka i FoU-arbetet utanförhögskolan saml meritvärderingen inom högskolan. KommUténsförslag om de adjungerade professorerna bygger på rapporten 1979:13 medutvärdering av tjänstetypen och på remissbehandlingen av denna rapport.Kommittén föreslår all Ijänster som adjungerad professor införs som ellreguljärt inslag i högskolans tjänsteorganisation. Tjänsterna skaU normallinrättas och tillsättas av resp. högskolestyrelse. Förordnande på tjänst somadjungerad professor bör även fortsättningsvis meddelas tills vidare, dock förhögst i sänder. Ifråga om de högskoleanställdas möjlighet att medverka i FoU utanför högskolanför kommittén fram förslag om en motsvarighet till systemet med adjungeradeprofessorer. Förslaget innebär, att högskoleforskare skall kunna tjänstgöraexempelvis inom myndigheter eUer företag. Denna tjänstgöringskall kunna ske inom ramen för vederbörande forskares tjänstgöringsskyldighet.Därvid förutsätts all högskolan ersätts av myndigheten/företagel som vid annanforskningssamverkan. Ifråga om meritvärderingen inom högskoleorganisationen menar kommittén, alt denföreslagna förändringen av högskolelagen ger lillräckligl slöd för enmodifiering av praxis. Lagändringen stryker under all vid meritvärdering hänsynskall tas endast till forskningens kvalitet oavsett hur den inifierats,motiverats eller finansierats eller var den bedrivits. En sådan modifiering börfrämja rörligheten av forskare från FoU inom företag, myndigheter ochorganisafioner till högskolan. 1981/82:106 308 Inomvissa delar av högskolan har man, enligt kommittén, gjort bedömningen, attverksamheten inom en högskoleenhet alllid, oavsett regelsystem och yttre ramari övrigi, kommer all vara förenad med restriktioner, som hämmar samverkan medfrämst näringslivet. Man har också önskat alt högskolan skall kunna medverka iden industriella utvecklingen på ett säll som sträcker sig utanför utbildnings-och forskningsuppgifterna. Mol bakgrund härav har kommittén tagit upp frågan omsärskilda organisatoriska lösningar för viss forskningssamverkan. Vad somåsyftas med en "särorganisalion" är, enligl kommittén, möjlighetenatt inom eller vid sidan av högskoleenheterna bilda mer eller mindre frislåendeorgan, som i formellt avseende skall svara för en del av forskningssamverkan.En viktig förebild i den svenska diskussionen har varit Selskapel forindustriell og teknisk forskning i (SINTEF). En särorganisalion kanemellertid, enligt kommittén, också utnyttjas för alt tillförsäkra externaintressen ett vidgat inflytande t. ex. över seklorieU FoU, som bedrivs inomhögskolan. Kommitténlar upp flera länkbara verksamhetsformer för en särorganisalion. Gemensamt fördem är., all de avses vara ett instrument för ett effektivare utnyttjande avhögskolans samlade resurser i form av personal, utrustning och lokaler.Verksamheten avses därför bedrivas i högskolans lokaler, så långt möjligtintegrerad med övrig FoU-verksamhel och med utbildningen. Kommitténföreslår all särorganisalioner under vissa villkor skaU kunna inrättas vidhögskoleenheter som önskar det. Bland villkoren märks att verksamheten iekonomiskt avseende är fullständigt separerad från högskolan, althögskolestyrelsen har insyn i och visst inflytande över organisationen, attberörda fakultets- och sektionsnämnder lar på sig ett vetenskapligt ansvar förverksamheten saml all en kommande utbyggnad sker under hänsynstagande fillverksamhet och resurser vid andra statliga och statsunderstöddaforskningsinrättningar. Blandde motiv som påverkat kommitténs ställningstagande nämns möjligheterna attfinna reglerade former för den omfattande verksamhet som f n. formellt bedrivsinom ramen för en rad enskilda institut, bolag och andra inrättningar. Dennaverksamhet, som sällan är klart avgränsad från högskolans, kan enligtkommitténs uppfattning bidra lill alt högskolans och högskoleforskarnasverksamhet sätts i fråga. Deverksamhetsformer som enligt kommitténs mening bör kunna komma i fråga ärstiftelse, långtgående samarbetsavtal med t.ex. kollekfiv-forskningsinslitul,som innebär gemensamt ulnylljande av personal och utrustning, särskildinrättning enligl 16 kap. högskoleförordningen saml program för utveckling inomhögskoleenheten. Forskningsrådenintar en särställning när del gäller relationerna fill högskolan. Eftersomforskningsrådens anslagsgivning innebär extern finansiering av forskning inomhögskolan har även denna definitionsmässigt förts till forskningssamverkan. Prop.1981/82:106 309 Isyfte all underlätta högskoleenheternas planering och begränsa omfattningen avvissa administrativa rutiner lägger kommittén fram några förslag som avserrådens verksamhet. Kommittén föreslår sålunda, att elt syslem med flerårigaramanslag skall tillämpas för rådsorganisationen. Vidare föreslår kommittén attråden skall lidgarelägga sina beslut om tilldelning av anslag, så alt dessalättare skall kunna beaktas i högskoleenheternas budgetarbete. Kommitténföreslår också att den övergång till ett syslem med s.k. definifiva anslag sominletts inom rådsorganisalionen skall fullföljas. Det innebär all råden vidanslagstilldelning skall beakta förväntade löne-och kostnadsökningar inkl.kostnader som följer av arbetsgivarinträdel inom sjuk- ochföräldraförsäkringarna. Slutligen föreslår kommittén att arbetsgivaransvaretför de forskare som är anställda direkt av forskningsråden i sin helhet skallåvila dessa. Belänkandetlar slutligen upp frågor rörande arbetsformer, avtalskonstruktion ochansvarsfördelning vid forskningssamverkan. Kommitténredovisar en del av den krifik som riktats från förelag och myndigheter mothögskolans säll alt fullgöra FoU, som finansierats utifrån. Orsakerna tUldenna kritik kan hänföras till de skilda mål som gäller för främstinomvetenskapligt motiverad forskning å ena sidan och sekloriell ochindustrieU FoU å den andra. Enligl kommUténs bedömning är del angelägel allhögskolan vinner tilltro som en FoU-resurs för näringsliv, myndigheter ochorganisationer. Forskare och övrig personal som deltar i samverkansprojekl bördärför sträva efter all tillmötesgå avnämarnas önskemål bl. a. när del gällerall presentera resultat inom överenskomna lider och att redovisa ulfört arbelei former som lämpar sig som underlag för beslut. Kommitténtar vidare upp formerna för avtal vid externfinansiering av forskning inomhögskolan. 1 denna fråga föreslår kommittén, all avtal skall slutas vid allextern finansiering av FoU inom högskolan.