prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — Vid varje fakuhet finns en dekanus, en kollegienämnd, ettfakullelskollegium, en ijänsleförslagsnämndsaml planerings- och ledningsorgan för den programbundna forskningen ochförsöksverksamheten. Vid den lantbruksvetenskapliga fakulteten sker liksomtidigare planeringen av försöksverksamheten i försökskol-legiel med dess sektioner saml lokall idistriklsförsöksnämnderna. Vid de skogsvelenskapliga och veterinärmedicinskafakulteterna har forskningsnämnder inrättats. För planering ochledning av den grundläggande utbildningen vid lantbruksuniversitetethar införts en linjenämndsorganisalion. Styrelsen har inrättat sjulinjenämnder för de nio utbildningslinjerna vid , nämligen föragronom- och hortonomlinjerna, landskapsarkilekllinjen, lantmäslar- och irädgäidsteknikerlinjerna,jägmäslarlinjen, skogsmästar-linjen,skogsleknikeriinjen och velerinäriinjen. I sinanslagsframställning för /83 sammanfattar lantbruksuniversitetethuvudlinjerna i verksamheten vid och ger en översiktöver de delar av verksamheten som kommer lill ullryck i budgetförslaget. Anslagen lillverksamheten vid uppgår innevarande budgetår lilldrygl 435 milj. kr. Antalet anställda är totalt ca 3000. Avde sammanlagda resurserna vid beräknas ca Prop.1981/82:100 Bilaga 13 83 18%disponeras för utbildning och för forskning och försök. Ärligen antas till grundutbildning vidlantbruksuniversitetet sammanlagt ca 600 studerande. Anlalel studerande,inberäknal bl.a. forskarstuderande och specialsluderande, uppgår lill drygl 2100. Anslagsökningarbegärs bl.a. för fortsatt upprustning av utbildningsresurserna för velerinärutbildningen med utgångspunkti beslut om ökad antagningtill veterinärlinjen. Förstärkning begärs för fortsatt satsning pä grundläggande forskning ochinformation rörande miljökonsekvenser av användning av kemiska medel i jord-och skogsbruk, forskning rörandeskogsföryngring, skogsproduktion och djurhälsa. Vidare föreslås allmedel för viss verksamhet vid inslilulionen för skogs-taxering skall anvisas över ell särskillanslag. Jag vill i dettasammanhang ta upp frågor om forskning och försök inom trädgårdsnäringen.1974 års trädgårdsnäringsutredning har avgell betänkandet (Ds Jo1981:7) Svensk trädgårdsnäring - Forskning och försök. I betänkandetredovisas bl.a. utredningens bedömningar av verksamhels-områden som f.n. är av särskild betydelse för forskning och försök på trädgärdsområdel.Säväl tekniska som biologiska aspekter på energifrågan kräver enligl utredningen fortsatta insatser inomforsknings- och försöksverksamheten. Bland övriga områden nämnsväxlskyddsfrägor, arbetsvetenskapoch marknadsfrägor. Utredningen ger förslag lill förändring av organisationen av forsknings- och försöksverksamheten påträdgärdsområdel vid . Därvid framhållerutredningen att del är av synnerlig vikt altden framtida trädgärdsforskningen i större utsträckning än organiseras så all en helhetssyn och elttvärvetenskapligt samarbetestimuleras. Utredningen föreslår därför en samförläggning av olika verksamheter för all underlättaett nära samarbete kring olikafrågeställningar. Enligt utredningen bör forsknings- och försöksverksamheten vara så organiserad all den lätt kananpassas till de snabbaförändringarna inom näringslivet och berörda vetenskaper. Tekniker, biologer och ekonomer måste samarbeta iförsöksarbetet. För alt underiätta tvärvetenskapliga insatser föreslårutredningen att all teknisk forskning ochalla försök på Irädgärdsomrädet bildar en irädgårdsleknisk avdelning som skalltillhöra inslilulionen för irädgårdsvelenskap och förläggas lill . Utredningenföreslår vidare en ny indelning av avdelningar pä del odlingsinriktade området.Planeringen av och förslag lill kommande för-söksuppgifler och prioriteringen mellanutarbetade förslag bör enligl utredningen ske med utgångspunkt i produkterna. Utredningenföreslär därför alt fem produktgrupper med ansvar för hela landet inrättas i slällel förde nuvarandedistriklsförsöksnämnderna. En professur i Irädgårdsleknik med särskildinriktning på energifrågor bör enligt utredningen inrättas vid den föreslagnaIrädgårdslekniska avdelningen i . Utredningen betonar viklen avinformation i forsknings- och försöksarbelel. För alt bl. Prop.1981/82:100 Bilaga 13 84 bevaka de stora satsningar som sker utomlands päenergiområdet föreslår utredningen alt en tjänst som stalskonsulent i teknikmed särskild inriktning pä energifrågor inrättas. Den pä övergångsstat fördaprofessuren i prydnadsväxtodling föreslås omvandlad till en fasl tjänst i ämnetväxtma-leriallära vid den föreslagna avdelningen för växtmaleriallära ochproduktion av planlskoleväxler. Utredningen framhåller vidare behovet av enprofessur pä del trädgårdstekniska området. Den personliga professuren iträdgårdsodlingens förelagsekonomi föresläs bli en fasl tjänst genom ändringav en vakant tjänst som universitetslektor. Remissyttranden.Yttranden över utredningens förslag har avgells av lantbruksslyrelsen efterhörande av vissa lantbruksnämnder, statens jordbruksnämnd, Sverigeslantbruksuniversitet, skogs- och jordbrukets forskningsråd. , , frukt- och grönsaksdislribulörer och kemiskainduslrikontor. Remissinstanserna tillstyrker i huvudsak utredningens förslag. Vissa remissinstanserpåpekar emellertid all utredningen framför en väl optimistisk syn på näringensförutsättningar. De framhåller därvid att för vissa delar av produkfionen harvårt land ett oförmånligt klimat och allmänt sell ell högt kostnadsläge.Internationaliseringen av produktion och handel m. m. kan också ge negativaeffekter på vissa sektorer inom svensk odling. Med hänsyn bl.a. till attträdgårdsnäringen karaktäriseras av små produktionsenheter som inle själva istörre utsträckning kan svara för forsknings- och försöksinsatser är delangeläget all näringen beträffande försök och forskning tills vidare behandlasliberalare frän finansieringssynpunkt än jämförbara näringar.Remissinstanserna finner det angelägel all forskning och försök tillförs resurserså all den av utredningen föreslagna helhetssynen och det tvärvetenskapligaarbetet främjas. Flera remissinstanser pekar pä behovel av ökad satsning påforskning rörande energifrågor. par remissinstanser framhåller vikten avatt allernaliva odlingsmetoder följs upp samt påpekar all forskning omminimerad användning av kemiska medel är en angelägen uppgift. Några remissinstansermenar att en resursförstärkning inte enbart bör bindas vidlanlbruksuniversiletel utan alt även andra forskningsinstitutioner skall hamöjlighet all erhålla anslag. De av utredningen föreslagna olikaorganisatoriska förändringarna rörande avdelningsindelningen och inrättande avproduktgrupper finner remissinstanserna i huvudsak ändamålsenliga. Ett parinstanser anser dock all utredningen bort ytteriigare överväga tanken på ensamlad institution på odlingsomrädel ulan formella avdelningsgränser.Lantbrukarnas riksförbund anser alt den föreslagna nya avdelningen för teknikbör kunna ersättas av ell organiserat samråd mellan Lantbrukels byggnadsteknik.Arbetsmetodik och teknik samt odlingsavdelningarna i . organiseratsamrädsförtarande dem emellan bör enligl förbundet kunna utnyttja tillgängligaresurser på området. Prop.1981/82:100 Bilaga 13 85 liva förbundet framför liknande synpunkter. Ävenförslaget att inrätta produktgrupper tillstyrks i huvudsak. Någraremissinstanser framför dock synpunkterbeträffande gruppernas sammansättning. Sverigeslantbruksuniversitet framhåller all utredningens förslag lill organisatoriskaförändringar är frågor som enligt förordningen för avgörsav styrelsen. Inom lanlbruksuniversilelet pågår f.n. arbete med samtligaorganisationsfrågor. De förslag som framförts av utredningen kommer att behandlas i samband därmed. Slutligen framhåller en del remissinstanser viklen av ell nordisktsamarbete pä förevarande område samlall problemen kring den norrländska trädgårdsodlingen uppmärksammas. Skogs- och jordbrukets forskningsråd Skogs- ochjordbrukels forskningsråd som omorganiserades har lilluppgift all främja och stödja sådan forskning som gagnar skogsbruket, jordbruket och trädgårdsnäringen.Rädel skall uppmärksamma behovet avforskning som är angelägen frän samhällelig synpunkt och som har sambandmed utvecklingen inom dessa näringar. Rådet skall verka för alt information om forskning och forskningsresultat sprids. Skogs- och jordbrukets forskningsråd I sinanslagsframställning för /83 framhåller rådet all de allmännaanvisningarna för myndigheternas anslagsframställningar om en starkreslriktivilet i fråga om utgifier inle är relevanta när del gällerforskningsrådens totala kostnadsvolym. Anslagens storlek måste hänföras lill enren forskningspolitisk bedömning. Den reslrikfivitel som anbefalls iakttas givetvis när del gäller rådelsadministration och beträffande utformningen av de projekt som understöds.Forskningsprojekten inom rådels ansvarsområdeär oftast fieräriga. Vid i genomsnitt treåriga projekt och oförändradresurstillgång blir ca en tredjedel av resurserna tillgängligför nya projekt. Rådet begär enuppräkning av anslaget lill 47 milj. kr. Av beloppet avser 2,4 milj. kr. enöverföring lill avseende kostnader för försöksverksamhet av permanentkaraktär. Slöd lill kolleklivjordbruksleknisk forskning regleras genom avtal mellan staten och StiftelsenSvensk jordbruksteknisk forskning. Avtalet avser perioden den 1 juni 1981-den 30 juni1984. Staten medverkar i finansieringen av forsknings- och utvecklingsarbetetpå det jordbrukstekniska området genom att tillskjuta 6,9 milj. kr., varav 2,3 milj. kr.under vart och ell avbudgetåren 1981/82-1983/84. Stiftelsen ålar sig all under avtals- Prop.1981/82:100 Bilaga 13 86 perioden tillskjuta lägst motsvarande belopp. Ansvaretför programmets genomförande skall liksom åvila . Staten ochjordbrukels föreningsrörelse har åtagit sig att anslåmedel för all en för jordbrukels och trädgårdsnäringens utveckling eller avandra samhälleliga skäl angelägen växlförädlingsverk-samhel skall kunnabedrivas. En särskild växlförädlingsnämnd har inrättats för ändamåletmed uppgift all stödja forsknings- och utvecklingsarbete på växlförädlingsonirådel. Staten ochnäringarna samverkar vid finansieringen av viss, företrädesvis fillämpad,forskning inom jord- och skogsbruket. Delta gäller bl.a.den forskning och utveckling som bedrivs genom och vid dessa områden gäller /82 avtal som träffats mellan stat och näring. Nytt avtalavseende perioden 30 juni 1985, har träffals mellan staten och StiftelsenSkogsförbätlring om den fortsatta gemensamma finansieringen av forsknings- ochutvecklingsverksamhet rörande skogsirädsförädling och skogsgödsling. Enligldetta avtal åtar sig staten all medverka i finansieringen av forsknings- ochutvecklingsarbetet rörande skogsträdsförädling och skogsgödsling genom alttillskjuta 15,1 milj. kr., varav 5 milj. kr. under vardera /83och 1983/84 samt 5,1 milj. kr. Stiftelsen ålar sig att tillskjuta 15,1 milj. kr. Statentillskjuter därutöver under avtalsperioden3 milj. kr. som skall användas lill bl.a. ökat klonurval och bättreutvärdering av detta material. Ansvaret för den avtalade verksamhetensbedrivande åvilar . Nytt avtal för sammaperiod har även träffats mellan staten och Stiftelsen om denfortsalla gemensamma finansieringen av forsknings- och utvecklingsverksamhet pä detskogslekniska området. Enligl avtalet ålar sig staten att medverka ifinansieringen av forsknings- och utvecklingsarbetet på del skogslekniska området genom alltillskjuta 28,5 milj. kr., varav 8,8 milj. kr. under /83,9,6 milj. kr. under budgetåret1983/84 och 10,1 milj. kr. under /85. Stiftelsen åtar sig allunder avtalsperioden tillskjuta 28,5 milj. kr. Härtill kommer en extra satsningfrån statens sida av 3,6 milj. kr. för att därigenommöjliggöra en ökad satsning på s. k. perspeklivsludier och på analyser av framtida syslem för skogsvärd,avverkning och transport. Ansvaretför den avtalade verksamhetens bedrivande åvilar . Skogs- ochlantbruksakademien är en statsunderstödd stiftelse. stadgar fastställs avregeringen. Ledningenutövas av en preses och en vice preses, vilka på förslag av 1981/82:100 Bilaga 13 87 förordnas av regeringen. Till akademiensförfogande finns ell kansli under ledning av sekreterare, tillikaverkställande direktör. Från det statligaanslaget bestrids bl. a. kostnader för ordinarie tjänstemän,bidrag lill bibliotek och vissa kostnader för utländskt forskarutbyte. Problemen inomsvensk ekonomi berör även svenskt jord- och skogsbruk samlträdgårdsnäringen. Kraftfulla koslnadssänkande åtgärder måste därför vidtas. Vidsidan av besparingar behövs offensiva satsningar bl.a. för all skapa nya produkter och ökad sysselsättning. Fortsall tillväxt inom de biologiskanäringarna måste i ökande grad baseras påförbättrad och effektivare styrning av den biologiska produktionsprocessen i syfte all minskaavkaslningsvarialionerna, öka avkastningen och produktkvaliteten ochför all utveckla nya produkter. De problemsom denna utveckling kan medföra för miljö och resurshushållning måste följas med skärptuppmärksamhet. I detta perspektiv blirbehoven av kunskap om de grundläggande produktionsprocesserna i de biologiskasystemen och deras omgivning av stor betydelse. Jag lägger i minaförslag särskild vikt vid forskning och kunskapsuppbyggande som har betydelseför utveckling av de biologiska näringarnas konkurrenskraft både pä kort och längsikt. Forskning och utvecklingsarbete som syftar lill all vidmakthålla ochförbättra del svenska jord- och skogsbrukels långsikliga produktionsförmåga är därvid avavgörande betydelse. Lantbruksuniversitetetsstyrelse har antagit en långsiktsplan saml presenterat en verksamhetsplan förperioden fram l.o. Planerna innehåller beskrivningar av deproblemområden som enligl behöver belysas medforsknings- och utvecklingsarbete. Jag återkommer lill de i planerna uppställda målen ochriktlinjerna i den forskningspoliliska proposition som regeringen avser attförelägga senare i vår. Jag vill emellertid redan nu understrykabetydelsen av en samordningav de samlade resurserna vid och nödvändighetenav att genom omfördelning av befintliga resurser skapa utrymme för nya, angelägna insatser. Genom det besparingsförslag,som redovisas i verksamhetsplanen, kan en sådan omfördelning av resurserske. Trots denåterhållsamhet som måste prägla statsverksamheten har jag likväl bedömt del somangeläget att förstärka forskningsresurserna inom jordbruksdepartementetsverksamhetsområde. Huvuddelen av dessa medel föreslår jag skall disponeras av skogs- ochjordbrukets forskningsråd. Det är emellerfid också nödvändigt all Sverigeslantbruksuniversitet tilldelasmedel för all förslärka basresurserna inom vissa forskningsområden. Prop.1981/82:100 Bilaga 13 88 Vidareär del angeläget all en förbättring sker av forskarutbildningens villkor. Basresurser för långsikliga försök måsteockså säkerställas. Jag avser här särskill områdena skogsproduktion ochskogsföryngring saml olika specialiteter inom det markvetenskapligaområdet. Jag vill också peka pä behovel avsamhällsekonomisk forskning som avser utnyttjande av naturresurserna. Inomanimalieproduklionen har de direkta och indirekta förluster som orsakas av sjukdom blivit större. En förstärkning avforskningsresurserna inomdjurhälsoomrädel är därför nödvändig. Jag ulgår från all lantbruksuniversitetettillvaratar möjligheterna all genomsamordning göra besparingar inom utbildningsområdet. De behov av yllerligare resurser som pä sikt behövs förden ökade intagningen pä velerinäriinjen får tillgodoses genom omfördelning. Iavvaktan på ell slutligtställningstagande i fråga om legitimation och AT-verksamhet för veterinärer föreslår jag en tillfällig förstärkning avutbildningsresurserna på veterinärlinjen. Den förväntadeökningen av efterfrågan på utbildningsplatser under 1980-lalel aktualiserardimensioneringen av den grundläggande högskoleutbildningen. Det ankommer pälanlbruksuniversilelet all fortlöpande följa och redovisa behovel av nybörjarplatser. Med hänsyn till vadjag har anfört tidigare måste dock deltabehov tillgodoses inom oförändrade ramar och möjliggöras genom omfördelning av befintliga resurser. Jag går överlill alt behandla vissa frågor som berör trädgårdsnäringen. I betänkandetSvensk trädgårdsnäring - Forskning och försök, som tidigare redovisats,föreslär 1974 ärs Irädgårdsnäringsuiredning bl.a. förstärkning avresurserna för forskning och försök på trädgårdsomrädet. Utredningen ger ävenförslag lill organisatoriskaförändringar av forsknings- ochförsöksverksamheten vid . Förslagen häri huvudsaktillstyrkts av remissinstanserna. I likhet med utredningen har jag funnit del angelägel att förslärkaforskningsresurserna pä del Irädgårdslekniska området. Jag har för avsikt allsenare överlämna betänkandet och remissyttrandena till lantbruksuniversiteteti de delar som berör organisatoriskaförändringar för vidare överväganden. Jag vill i deltasammanhang la upp vissa frågor rörande riksskogslaxe-ringen. I Sverigehar vi genom riksskogslaxeringar kontinueriigl kunnat följa skogarnas utvecklingsedan 1920-talel. Genom denna verksamhet förses myndigheter och organisationer inom skogssektornmed nödvändiga uppgifter för strategisk planering och kontroll av skogsresurserna päriksnivåoch regional nivå. Den kontinuerliga registrering av skogarnas lill-sländ och utveckling som sker genomriksskogslaxeringen är bl.a. ell viktigtled i den prognosverksamhel som bedriver. Riks-skogslaxeringens dala används också inom denskogliga forskningen. Den framlidahushållningen med skogsresurser kommer alt kännetecknas av svåra avvägningar.Efterfrågan på virke torde komma att översliga den långsiktiga virkestillgången. Prop.1981/82:100 Bilaga 13 89 ligga pä en sådan nivå all skogsmarkensproduktionsförmåga utnyttjas väl. Effekterna av olika handlingsprogram börfortlöpande följas för att därmed få underlag för förbällringar av dem. I denna situationär del av stor vikt all skogarnas fillstånd och utveckling följs med uppmärksamhetgenom en väl fungeranderiksskogslaxering. av areella dala utvecklas fortlöpande. kan vi räkna med alls. k. fjärranalys via satellit kommer att underlätta riks-skogslaxeringensdalainsamling. För kommande decennium måste vi dock ulgä frän attriksskogslaxeringen så gott som helt kommer all baseras pä dala insamlade ifäll. Riksskogslaxeringen planeras för tioårsperioder. I planeringen inför näsla period har delvisat sig nödvändigt all ersätta viss föråldrad utrustning och göra vissametodförändringar för att möjliggöra mer precisa uppskattningar av förändringar iskogslillslåndel. Jag finner lämpligt att viss ny utrustning anskaffas ochföreslär i del följande en engångsanvisning för detta ändamål saml förerforderiiga melodförändringar i anslutning härtill. Ambifionsnivån förriksskogslaxeringen bör ligga fasl på 1973-1982 årsnivä. I delta sammanhang vill jag betona viklen av långsiklighel ochkontinuitet i riksskogslaxeringen. Frågan om medel som behövs för alt upprätthållaambitionsnivån för riksskogslaxe-ringens fältarbete med tillhörande databearbetningbehandlar jag i det följande. Slutligen vill jagför kännedom något beröra vissa jämställdhétsfrågor. harsökande till den veterinärautbildningen i huvudsak varit män. Emellertid har enförändring ägt rum som lelltill att f. n. flertalet antagna lillutbildningen är kvinnor. Även om dennautveckling bidrar lill all främja jämställdheten kan den medföra problemmed hänsyn lill rekryteringen lill distriklsveterinärorganisa-tionen, eftersom fä kvinnor hillills sökt tjänster inom denna organisation. Inom de skogliga utbildningarna är flertaletstuderande män. Del övervägande anlalel sysselsatta inom skogsbruket är män.Det är bl.a. frånrekryleringssynpunkl önskvärt alt skogsbruket inkl. forskningen kommer all betraktas som ell naturligt arbetsfält förbåde män och kvinnor. Den särskilde utredare som jag avser alt tillkalla, meduppdrag all se över den eftergymnasialaskogliga utbildningen, har därför bl. a. lill uppgift att överväga lämpliga åtgärder som främjar en ökadrekrytering av kvinnor lill de skogliga utbildningarna. Prop.1981/82:100 Bilaga 13 90 1980/81 Utgift 285 595475 1981/82 Anslag 291963000 1982/83 Förslag 326905000 Från anslaget bestridslönekostnader, lokalkostnader m. m. för den centrala förvaltningen,biblioleksorganisalionen och konsulentavdelningen samt för delanlbruksvelenskapliga, veterinärmedicinska och skogsvelenskapligafakulteterna. Biblioleksorganisalionen,som har ell riksansvar för lilleralurförsörj-ningen inom lantbruksuniversitetetsämnesområden, är uppdelad på ell huvudbibliotek i Ulluna och filialbibliolek iAlnarp, , och Umeä. Filialbibliolekel i Umeä har ställning somskogsbibliolek av rikskaraktär. Vid finns enkonsulentavdelning för forskningsinformation. Vid denlanlbruksvelenskapliga fakulteten bedrivs forskning, försöksverksamhet ochrådgivning på jordbrukels och trädgårdsnäringens områden. Försöksverksamhetenomfattar även renskötseln. Den till fakulteten knutna grundläggande högskoleutbildningenutgörs av agronom-, hor-lonom- och landskapsarkilektlinjerna. Utbildningen avagronomer, hor-lonomer och landskapsarkitekter är femårig. antas 175studerande, varav 130 lill agronomlinjen, 15 tillhortonomlinjen och 30 lill landskapsarkilekllinjen. Vid inslilulionen förlantmästar- och Irädgårdslekni-kerutbildning antas ärligen 140 studerande lilllantmäslarlinjen och 38 studerande lill trädgårdsleknikerlinjen.Försöksverksamheten, som följer elt program som fastställs av universitetelsstyrelse (riksförsöksprogram-mel), bedrivs inom institutionernasförsöksavdelningar och vid försöksstationer i skilda delar av landet. Vid denveterinärmedicinska fakulteten bedrivs utbildning, forskning ochförsöksverksamhet på det veterinärmedicinska området saml djursjukvård.Utbildningen på veterinärlinjen är femårig. Varje är antas 75 studerande. Vid denskogsvelenskapliga fakulteten bedrivs programbunden forskning på skogsbruketsområde. Den till fakulteten knutnagrundläggande högskoleutbildningen utgörs av jägmäslar-, skogsmäslar- ochskogsleknikeriinjen. antas 60 studerande lill jägmäslarlinjen, 45lill skogs-mäslariinjen och 90 lill skogsleknikeriinjen. Verksamheten inomlanlbruksuniversilelet bedrivs vid 51 institutioner, elva försöksdistrikt, entill Skara förlagd försöksgård, fem försöksparker samt ell anlaljordbruksegendomar och fältslalioner. Prop.1981/82:100 Bilaga 13 1981 /82 Beräknad ändring 1982/83 Utbildning, forskning och personal m. fl. Lärare m. fl. -(-19172 000 + 16 397 000 + 17 453 000 Bidrag till driften av 1981/82:100 Bilaga 13 1981/82 Beräknad ändring 1982/83 Ersättninglill domänverkels fond för upplåten mark Pedagogisktutvecklingsarbete och internationalisering avutbildning ErsäUninglill ledamöter i tjänsteförslagsnämnder m. m. - 1371000 + 82000 Pris och löneomräkning35 . Därvid har överioring avmedel från punkten G 2. : Driftkostnadermedräknats samt överföring av medel lill punkten G 2 och engångsanvisning /82 frånräknats. Huvudförslag ( +28966000 kr. Effekterna päverksamheten vid ett genomförande av huvudförslaget blir att verksamhet meddjurförsök, jordbruksförsök, assistentledd undervisning saml allmäntforskningsarbete, mäsle begränsas. Befintlig fasl personal kan i ett fåtal fallutbildas för nya arbetsuppgifter och omplaceras lill andra verksamhetsfält. flesta fall måste myndigheten dock avvakta med omfördelning av resurser lilldess denna personal slutar till följd av pensionering. Nya arbetstillfällen ochpraklikplatser kommer att utebli under läng lid framöver. En nedskärning avanslagen till administration,bibliotek, resor och expenser kan medföra sämre service till utbildnings- och forskningsverksamheten, som är splittradpå flera orter. Besluten om ökadeantagningar lill skilda linjer måsteeventuellt omprövas. En nedskärning avanslagen för forskningsändamål måste med hänsyn lill den ringa omsättningen avhögre Ijänster drabba lägre sådana. Verksamheter som bedrivs med anlitande avexterna försöksulläggare, exempelvis hushållningssällskap, skulle drabbas ochden fältmässigt bedrivna försöksverksamheten mäsle inskränkas.