prop · G50348 · 1981-12-31 00:00:00 — Remissbehandlingenhar inte givit anledning till någon annan bedömning än den som miljödatanämndengjort av berörda samordningsbehov. Jag utgår från att berörda fackmyndigheteroch statskontoret fortlöpande bevakar det behov av ADB-samordning som kanföreligga inom miljöinformationsområdet. Isamband med riksdagsbeslutet om utveckling av ett informationssystemför miljövården uttalades att en löpande statistikproduktion påmiljövårdsområdet var ett betydelsefullt hjälpmedel för att följa miljöförhållandena.Det bedömdes därför angeläget att stafistiken skulle presenteras officiellt ilikhet med annan för samhället viktigt stafistik. En miljösta-tisfisk årsbokborde därför utges. Efterinrättandet av miljödatanämnden har arbetet med miljöstatistisk årsbokbedrivits i projektform, varvid haft nämndens uppdragatt utarbeta en sådan publikation. En provutgåva av en miljöstafisfisk årsbokförelåg och remissbehandlades av miljödatanämnden. Nämndenbeslöt därefter att den miljösta-tisfiska årsboken skulle publicerasi två delar, en del med information om den yttre miljön, naturmiljön, och endel med informafion om arbetsmiljön. Naturmiljödelen av den miljöstatistiskaårsboken har utkommit i två utgåvor, . Arbetsmiljödelen harutkommit i en provutgåva vilken remissbehandlats av miljödatanämnden. Nämndenföreslår att det tidigare principbeslutet om en officiell miljö- 1981/82:48 11 statistikligger fast och att statisfiska centralbyrån nu får det formella ansvaret förverksamheten. Det förutsätts härvid att miljövårdsmyndigheter och andra bidrarmed underlag till statistikredovisningar inom ramen för ;,ina resurser. Ingetremissorgan har uttalat sig mot förslagen att miljöstatistik skall ingå i denofficiella stafistiken och att får ansvaret förstatistikproduktionen. Efter samråd med chefen för ekonomidepartementet kanjag också för egen del biträda nämndens förslag när del gäller ansvaret för denframtida miljöstatistiken. Jag vill därvid framhålla betydelsen av ett närafortsatt samråd mellan slafistiska centralbyrån och berörda fackmyndigheter ifråga om bl. a. statistikproduktionens inriktning. Sådana projekt somstartats eller vidareutvecklats av miljödatanämnden och som speciellt berör rufinernai någon myndighets verksamhet bör enligt nämnden helt övergå till dennamyndighet . Såsom jag tidigare nämnt har så skett när detgäller användningen av ADB i tillsynen enligt miljöskyddslagen, samt i fråga omprojekt rörande information om arbetsmiljön och om livsmedel. Nämnden harockså tidigare biträtt produktkontrollnämnden och medsystemutvecklingsarbetet för produktregistret liksom med den registrering sommed stöd av författning sker när det gäller miljöfarligt avfall. Något behov avbiträde från eller samråd med annat organ i dessa frågor när miljödatanämndenupphör föreligger enligt nämnden knappast. tar också uppfrågan om fullföljandet av sådana projekt där det finns flera registrerandeintressenter. Enligt nämnden bör parterna även här, om verksamheten inte klartkan hänföras till mera allmän extern informationsservice, ta över ansvaret ochdärvid vid behov gemensamt besluta om förläggning av driftansvar, erforderligastyrgrupper m. m. Detta gäller exempelvis för ett av miljödatanämnden utvecklatmindre program för registrering av tidskrifter i biblioteken hos någramiljövårdsmyndigheter och för en numera väl etablerad verksamhet medregistrering av visst material i myndigheters akter. När det gäller den sedanflera år pågående registreringen av svensk miljöforskning föreslår nämnden attden i fortsättningen skall bedrivas i permanenta organisatoriska former.Nämnden anger därvid att verksamheten skulle kunna läggas till den föreslagnaorganisationen för toxikologisk informationsservice eller alternativt tillnågon annan myndighet eller organisation förutsatt att denna får tillräckligaresurser härför. anser i sitt yttrande att ansvaret lämpligenbör åläggas verket som självt leder en stor del av forskningsarbetet. Jag delar nämndensuppfattning att det fortsatta ansvaret för sådana projekt som syftar till attmed hjälp av 1. ex. ADB-teknik effekfivisera vissa rutiner hos myndighetereller att på annat sätt förbättra myndigheternas informationshantering börligga på resp. myndighet. Endast därigenom ges möjlighet att fortlöpande vägainsatser när det gäller informationshantering mot andra krav på effektiviseringav myndigheternas verksamhet. 1981/82:48 12 gällerarbetet med registrering av svensk miljövårdsforskning berörs en rad olikaorgan i egenskap av såväl uppgiflslämnare som användare av registreradeuppgifter. Med hänsyn till att redan har omfattande uppgifterinom detta område anser jag det emellertid lämpligt att verket nu färhuvudansvaret för det fortsatta arbetet med denna registrering. Jagförutsätter därvid att verket i samråd med främst arbetarskyddsstyrelsen och arbetsskyddsfondenprövar lämpliga former för framfida samarbete när det gäller regisirering avforskning om den yttre och den inre miljön. Miljödatanämndenhar vidare haft som särskild uppgift att vara kontaktenhet i detinternationella referenssystemet för miljöinformation, INFO-terra, inom FN:smiljöprogram (). Nämnden framhåller att något annat organ bör övertanämndens uppgift beträffande INFO-terra när nämnden upphör. Jag delar miljödatanämndensuppfattning att också i fortsättningen bör medverka i det samarbete somsker inom ramen för INFO-terra. Jag anser därför att böröverta också ansvaret som svensk kontaktenhet för INFO-terra. På motsvarandesätt bör naturvärdsverket också överta miljödatanämndens uppgift som svensk kontaktpunktnär det gäller en annan UNEP-aktivitet på informationsområdet, nämligen det s.k.internationella registret för farliga kemikalier, IRPTC. Miljödatanämndenhar påbörjat en försöksverksamhet med att utveckla en svenskmiljökvalitetsredovisning. Syftet är att ge en bred översikt när det gällermiljösituationen och miljöutvecklingen i landet. En provutgåva av en svenskmiljökvalitetsredovisning är f.n. under utarbetande och väntas föreligga underhösten 1981. Enligt miljödatanämnden bör någon organisation fristående från deför miljövårdsarbetet ansvariga organen få i uppdrag att bevaka frågan om ensammanhållen svensk miljökvalitetsredovisning. Vissaremissorgan har tagit upp frågan om förhällandet mellan en sådan redovisningoch andra publikationer och betonat vikten av att undvika dubbelarbete. Någrahar understrukit vikten av att de som utarbetar redovisningen är friståendefrän ansvariga myndigheter. anser att beskrivningen avmiljökvaliteten bör ses som ett naturligt led i den miljövärdande verksamhetenoch att ansvaret därför bör åvila verket. Föregen del ser jag det som värdefullt att ett försök till miljökvalitetsredovisninginitierats av nämnden. Innan redovisningen lagts fram och utvärderats anserjag det dock inte möjligt att ta ställning till frågorna om behovet av enfortsatt verksamhet med en särskild svensk miljökvalitetsredovisning, dennärmare utformningen av verksamheten eller förhällandet mellan en sådanredovisning och myndigheternas normala informationsverksamhet. Dessa frågorbör därför tas upp i ett senare sammanhang. Miljödatanämndenhar också tagit upp frågan om en epidemiologisk övervaknings- och undersökningsverksamhetoch dess betydelse som in- 1981/82:48 13 Liknande frågor har berörts bl. a. i samband medinrättandet av statens miljömedicinska laboratorium och omorganisationen avsocialstyrelsen. Det är i första hand en uppgift för dessa organ att bevakabehovet av insatser inom detta område. Vid sidan av de särskildainformationsuppgifter som jag i det föregående berört har inommiljödatanämndens ram utvecklats en viss allmän bevaknings- ochservicefunktion inom miljövårdsområdet i form av projekt med allmänreferensservice eller hänvisningsservice, vissa hänvisningspublikationer samten allmän bevakning av behovet av publikationer. Vidare har viss kursverksamhetoch rådgivning om informafionssökning på miljöområdet bedrivits avmiljödatanämnden. förslag innebär att en allmänbevakningsfunktion när det gäller informationsservice inom miljövårdsområdet istort bör läggas på något lämpligt organ. Enligt nämnden talar flera skäl föratt nu angivna uppgifter anknyts till den föreslagna toxikologiskainformationsservicen. Med hänsyn bl. a. till denorganistoriska lösning när det gäller den toxikologiska informationsservicensom jag i det föregående förordat ser jag det som naturiigt att pånaturvårdsverket lägga uppgiften att i fortsättningen bevaka det allmännabehovet av informationsservice när det gäller frågor som rör skyddet av denyttre miljön. För att genomföra de projekt som kan bli aktuella bör i förstahand bibliotek och informationscentral anlitas. Jagvill i detta sammanhang framhålla att enligt vad jag erfarit har visstsamarbete på biblioteks- och dokumentationsområdet inletts mellan naturvårdsverketoch arbetarskyddsstyrelsen för att effektivisera och rafionali-seraverksamheten. Det är värdefullt att sådant samarbete fortsätter och kan vidgasockså till andra myndigheter och organ med verksamhet inom miljövårdsområdet.Därvid bör det också vara av intresse att ta till vara de möjligheter som kanfinnas till ytterligare framtida samarbete mellan berörda myndigheter ochkarolinska institutets bibliotek och informafionscen-tral så att tillgängligaresurser kan utnyttjas så effektivt som möjligt. 2.4Anslagsfrågor m. m. Jaghar i det föregående redovisat en rad förslag till olika åtgärder för enförbättrad informationsverksamhet pä miljövårdsområdet. Tyngdpunkten iförslagen ligger på inrättandet av en särskild toxikologisk informafionsservice.Jag tar nu upp vissa frågor om anslag m.m. som föranleds av förslagen. Förden verksamhet som miljödatanämnden nu svarar för har för /82under anslaget Kommittér m.m. under tionde huvudtiteln beräknats en ram av6453000 kr. har i sitt betänkande redovisatkostnadsberäkningar för olika delar av nämndens förslag men inte något beloppför den totala årskostnaden för ett genomförande av de 1981/82:48 14 Förslagen innebär dock sammantagna ett kraftigt ökat anslagsbehov.Med hänsyn till bl.a. den begränsning av uppgifterna för den toxikologiskainformationsservicen som mitt förslag innebär jämfört med det som nämnden lagtfram bedömer jag det som möjligt att genomföra mina förslag till kostnader somryms inom nuvarande kostnadsram för informationsverksamheten påmiljövårdsområdet. Jag har därvid bl.a. utgått frän att personalbehovet för deuppgifter som samt bibliotek och informafionscentralfår, i huvudsak motsvarar den storlek som miljödatanämndens kansli nu har. Medhänsyn bl.a. fill den kunskap och erfarenhet på miljöinformationsområdet som samlatsinom miljödatanämnden ser jag det också som naturligt att nämndens personal istörsta möjliga utsträckning kan beredas anställning inom ramen för den nyaverksamhet som jag har angivit. Enligtvad jag tidigare förordat skall ta över ansvaret förmiljöstatistiken. För innevarande är har av de medel som står fill förfogandeför miljövårdens informationssystem anvisats . till centralbyrån förarbetet med miljöstatisfiken. För nästa budgetår bör medel för detta arbeteanvisas direkt till centralbyrån över sjunde huvudfiteln. Någraav de informationsprojekt som miljödatanämnden arbetat med skall enligt minaförslag fullföljas direkt av . Medel för dessa projekt liksomför den toxikologiska informationsservicen och allmän miljöinformafion böranvisas samlat under ett anslag under tionde huvudfiteln. Som jag tidigareuttalat bör den allmänna miljöinformationsservicen och den toxikologiskainformationsservicen samordnas så långt det erfordras. Mina förslag innebär ettsamlat organisatoriskt ansvar i dessa avseenden. En samlad prioritering avbehovet av insatser inom det toxikologiska området resp. miljöområdet i stortbehövs också. Av vad jag fidigare anfört om det starka behovet av enförbättring av den toxikologiska informationsservicen följer att en koncentrationav insatserna till detta område bör ske . Jagvill i detta sammanhang ta upp frågan om avgiftsbeläggning av de tjänster somden föreslagna informationsservicen skall tillhandahälla. Vid insfitutetsbibliotek och informationscentral tas f.n. ut vissa avgifter för olika slag avinformationstjänster. Motsvarande avgiftsbeläggning bör ske också när detgäller den nytillkommande informationsservice som jag här har behandlat.Självfallet måste därvid beaktas de särskilda förutsättningar som föreliggerunder uppbyggnadsskedet. Pä sikt bör dock möjligheterna att i störreutsträckning göra verksamheten ekonomiskt självbärande beaktas. Jagförutsätter att de avgifter som inledningsvis tas ut ses över i detta syfte.Eventuella senare utvidgningar av informationsservicen bör i princip ocksåfinansieras genom avgifter. Deförslag om upphörande av miljödatanämndens verksamhet och överflyttning avansvar för olika projekt m. m. som jag redovisat bör i princip genomföras fr.o.m.den 1 januari 1982. Av praktiska skäl kan emellertid 1981/82:48 15 vissaövergångsåtgärder bli nödvändiga för att en smidig anpassning till en nyorganisation och nya uppgifter skall kunna genomföras. Det bör ankomma påregeringen att vidta de övergångsåtgärder som blir nödvändiga och därvid ocksåfastställa den exakta tidpunkt dä miljödatanämnden skall upphöra. Jagräknar med att kostnaderna den 1 januari-den 30 juni 1982 förarbetet med uppbyggnad av den nya verksamheten samt för miljödatanämndensarbete fram till dess den upphör skall bestridas av de medel för miljövärdensinformationssystem som enligt vad jag fidigare nämnt har anvisats förinnevarande budgetär under tionde huvudtitelns kommittéanslag. Frågan om medelför den fortsatta verksamheten efter får tas upp i kommandebudgetproposition. Medhänvisning till vad jag har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen attgodkänna de rikfiinjer för upprättande av en toxikologisk informationsserviceoch för utveckling av informationsverksamhet i övrigt inom miljövårdsområdetsom jag har angett i det föregående. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att antaga det förslag som föredraganden harlagt fram. 1981/82:48 16 Sammanfattning och slutsatser ur rapporten (SOU 1980:24) Bättre miljöinformation proposition till riksdag (prop 1974:46) föreslogs att riksdagenskulle godkänna riktlinjerna för utvecklingen av ett informationssystem förmiljövården. Syftet med detta system var enligt propositionen att med hjälp avbl a ADB-teknik ge myndigheter, organisationer och enskilda tillgång till förreformarbetet på miljöområdet erforderliga data rörande såväl den yttre miljönsom arbetsmiljön. Utvecklingsarbetet föreslogs ledas av en miljödatanämnd inomramen för olika projekt som successivt utvärderas. Sedanriksdagen bifallit förslaget tillkallade regeringen en grupp personer somtillsammans skulle utgöra miljödatanämnden. Antalet ledamöter är f n 16 ochrepresenterar olika intressenter inklusive myndigheter och annan sakkunskap påmiljöområdet. har till sitt förfogande ett särskilt kanslisom svarar för det löpande arbetet. Statskontoret och statistiska centralbyrånhar vidare genom regeringens föreskrifter ålagts att biträda miljödatanämnden.Detta har skett i första hand genom att dessa myndigheter ansvarat för ledningav projekt i vissa fall. Nämnden får medel för sin verksamhet frånjordbruksdepartements kommittéanslag, även om behovet av medel förutvecklingen av miljövårdens informationssystem har behandlatssärskilt i respektive års budgetproposition. För nämndens verksamhet harutbetalats ca tom /79. Regeringenhar föreskrivit att miljödatanämnden nu skall inkornma med en samladredovisning av verksamheten inom miljövårdens informationssystem och därvidockså lämna förslag om inriktning, omfattning och organisation av den framtidaverksamheten. 1981/82:48 17 Iföreliggande rapport lägger miljödatanämnden fram förslag om hur olikadelaktiviteter, utvecklade genom nämndens projekt, bör fortleva samt hurbehoven i övrigt av infonnationsservice och samordning av miljöinformation börmötas. Som en följd härav förutskickas också i det följande attmiljödatanämnden som särskilt organ senare kan avvecklas. Ettförsta samlat grepp på frågan om informationsunderlag i miljövårdsarbetet ochdatabehandling i miljökontrollen m m togs av statsmakterna för ungefär tio årsedan, då en särskild utredning, miljökontroilutredningen (MKU) tillsattes.Utredningen redovisade sina förslag i betänkandet (SOU 1973:36 och 37)"Miljövårdens informationssystem (Ml)". Det blev också dessa förslagsom enligt den nämnda propositionen kom att utgöra grunden för ett vidareutvecklingsarbete med Ml. Mlborde enligt MKU uppfylla vissa preciserade krav, nämligen dels medverka tillhög effektivitet i det av myndigheter och andra organ bedrivna hälso- ochmiljövårdsarbetet, dels medge en rationell hantering av information påmiljövårdsområdet. Utredningen talade därvid om en samordnad hantering av sådaninformation som har betydelse från miljökontrollsynpunkt. Det nämndes specielltatt Ml även skall ge näringslivet, allmänheten, forskare och andra intressentermöjlighet till information om miljöförhållandena och deras förändringar. Deninternationella anknytningen betonades också. MKUhade relativt ingående inventerat och diskuterat ett antal sakområden som bordeomfattas av Ml. Med hjälp av i första hand statskontoret hade utredningen iflera fall också fört utvecklingsarbetet ett steg längre - genom förstudierfram till nya rutiner att hantera information, i regel med hjälp av ADB-teknik.Detta kunde gälla data som redan togs in manuellt, på papper, t ex mätuppgifteri författningsenligt fastställda kontrollprogram från miljöfarligaanläggningar. Det kunde också innebära förslag till "ny information",t ex att man i Ml borde registrera referenser till svenska forsknings- ochundersökningsprojekt på miljövårdsområdet. Motbakgrunden av de närmare rilitlinjer som getts i propositionen 1974:46 förutvecklingen av miljövårdens informationssystem inklusive hänvisningar tillmiljökontrollutredningens förslag kan miljödatanämndens uppdrag i dessa delarsammanfattas på följande sätt - att konkret utreda förutsättningarna för ensamordnad insamling av s k basdata för att följa de långsiktiga förändringarna i miljön2 1981/82.1 saml. Nr 48 ,; 1981/82:48 18 - att pröva och i förekommandefall arbeta vidare med de delprojekt som MKU föreslagit för utvecklingen av Ml - att följa utvecklingen och tainitiativ till nya projekt, bl a vad gäller informationsservicen på området,för att främja de allmänna intentionerna bakom Ml. Enkort redovisning av miljödatanämndens verksamhet i dessa hänseenden lämnas iavd I i denna rapport. Härav framgår också hur långt olika delaktiviteter harförts, vilka som redan avrapporterats och i förekommande fall lett tillresultat, samt vilka som fortsätter tills vidare. Det hänvisas även till entidigare rapport från miljödatanämnden till regeringen (1977) med rubrikensamtremissyttranden häröver. Det skall vidare nämnas att miljödatanämnden isamband med rapporten också hemställde att en särskild utredning borde kommatill stånd avseende toxikologisk informationsservice med inriktning påmiljöfrågor och hälsoaspekter. Ett uppdrag inom denna ram lades påmiljödatanämnden genom beslut av regeringen att redovisastillsammans med övriga förslag om miljövårdens informationssystem. därefter i avd lägger fram förslagbeträffande miljöinformationen sker det mot bakgrunden av bl aföljande - att en samordning av basdatabeträffande den yttre miljön kommit till stånd efter förslag från nämnden genometablering av programmet för miljökvalitetsövervakning med statens naturvårdsverksom ansvarig organisation - att ett grundläggandeutvecklingsarbete beträffande hanteringsrutiner m m fullgjorts i fråga omflera av de av MKU skisserade, mera omfattande administrativa ADB-systemen förmiljödata - att de större centralamyndigheterna på miljövårdsområdet är mera medvetna än tidigare om såväl demöjligheter som de problem ADB-tekniken kan medföra i verksamheten och strävarefter att bygga upp en egen kompetens på området - att frågan om ADB istatsförvaltningen, allmänt sett, gåtts igenom av statsmakterna somockså här givit principiella riktlinjer om ansvar och ansvarsfördelning - att den i MKUs förslagskisserade informationen inom olika delområden i Ml i den fortsattaprojektverksamheten kunnat brytas ner i mindre, sinsemellan ofta olikartadedelar och analyseras för sig med hänsyn till bl a samordningsbehovet - att även i övrigt värdefullaerfarenheter och idéer framkommit såväl i den direkta försöksverksamheten somgenom impulser utifrån 1981/82:48 19 -att den av miljödatanämnden tidigare särskilt påtalade frågan om behovet avtoxikologisk informationsservice numera kunnat utredas mera ingående avnämnden. Miljödatanämndensförslag innebär ett antal dellösningar som tillsammans bedöms möta rimligabehov av samverkan och samordning av rutiner för hantering och redovisning avmiljödata samt av informationsservice i övrigt på miljöområdet. Det bör docktilläggas att kvalificerad informationsanalys inom det toxikologiska området(riskutvärderingar av kemiska ämnen) kommer att begränsasav brist på tillgänglig expertis trots att sådan verksamhet framstår som ettangeläget samhällsintresse. Detväsentligt nya i miljödatanämndens förslag i övrigt är en skisserad statligorganisation "Toxikologisk informationstjänst", som också avsesinnefatta den nuvarande giftinformationscentralen. Förslaget innebär en samladsatsning på informationsunderlag för bl a beslut om åtgärder mot de s k kemiskariskerna. kan verksamheten till vissa delar bygga vidare på projektsom utvecklats av miljödatanämnden. Mer om förslaget beträffande denna informationsserviceom kemiska ämnens egenskaper och effekter m m kommer längre fram i texten. Bildenpå nästa sida åskådliggör miljödatanämndens samlade förslag. Den visar ettantal verksamheter av betydelse för vad som benämnts miljövårdensinformationssystem (Ml), men med fördelning på olika ansvariga organisationer.Samma verksamheter eller delar därav kan också tänkas utgöra komponenter iandra informationssystem. Förslaget innebär följande (jfr staplarna påbilden). Vissafrågor om samordning inom området miljöinformation bör enligt miljödatanämndensmening kunna innefattas i de allmänna uppgifter som ligger på centrala statljgarationaliseringsorgan, dvs i detta fall statskontoret. Denna myndighet harsålunda ansvar för övergripande frågor om samordning av ADB inom(den civila) statsförvaltningen i stort. Frågan om rationalisering och ADB istatsförvaltningen vad gäller det samlade myndighetsansvaret kommer även attaktualiseras hos genom en proposition . Miljödatanämndengrundar sina förslag på nu gällande instruktioner för myndigheterna. Närmiljödatanänmdens verksamhet upphör, finns knappast behov av något organ med särskiltsektorsansvar för ADB-samordning samordning av ADB, MDN-projekt med an; knytning till viss(a) niyndighet(er) ; SNV, Ist jppfoljn. S och vidare utveckling resp myndighet framtida verksamheter betr miljöinfor-malion inom cn organisation r "Ch vidare- myndighet utveckling LpPel motsv (uiredning) to.xikologiskinfonnationsservice inkl vissa MDN-projékt allmän miljöinformåtionsservicc baserad på vissa MDN-projékt' MI-01:1 dala i tillsynen enl miljöskyddslagen PMK programmet för miljökvalitelsövervakning EpP el motsv syftar p<ä ett övervaknings- ochundersökningsprogram betr miljöfaktorer och människors hälsa TOXlT den föreslagna statligaorganisationen .4/iHi. Fvllda staplar visar var beslut erfordras omverksamheten som sädan och/eller om ansvarig organisation. 1981/82:48 21 specielltför området miljöinformation, som också i fråga om sakinnehåll är bådeomfattande och olikartat. har inte heller underlag för att nuföreslå någon formell reglering, t ex en särskild förordning med regler förinformationsbehandling inom nämndens ansvarsområde.