prop · G503102 · 1981-12-31 00:00:00 — omsäkerhets- och försvarspolitiken samt totalförsvarets fortsatta utveckling; Regeringenförelägger vad som upptagits i bifogade utdrag av regeringsprolokollför den åtgärd eller det ändamål som framgår av föredragandenas hemställan. Pågrundval av bl.a. försvarskommiltés betänkanden Vår säkerhetspolitik,Säkerhetspolitiken och totalförsvaret saml Totalförsvaret 1982/1987 läggs ipropositionen fram förslag om vår säkerhets- och för-svarspolifik saml omtotalförsvarets fortsatta utveckling. Inriktningenav säkerhetspolitiken beskrivs mot bakgrund av de inlernalionellaförhållandena och förändringarna i dessa. Säkerhetspolifiken har sammainriktning som hittiUs. Del av statsmakterna fastlagda målet för vårsäkerhetspolitik gäller fortfarande. Riktlinjerför totalförsvarels fortsatta utveckling anges. Del mål för totalförsvaret somslalsmaklerna satte upp förtydligas. Deolika lotalförsvarsgrenarnas fortsatta utveckling behandlas i särskildabilagor. Delmilitära försvaret utvecklas pä den allmänna värnpliktens grund. Försvaretskall alltjämt kunna föras över hela vårt territorium och så allstridskrafterna kan utnyttjas med tyngdpunkt i kust- och gränsområdena. Ellförberett försvar skall finnas i särskill betydelsefulla områden. Dekvalificerade förbandens rörlighet och eldkrafl ökas. Vår beredskap saml vårförmåga all i fredslid upptäcka och tillbakavisa kränkningar av vårtterritorium förbättras. Elt nyU flygplanssystem anskaffas som ersäUning för på1990-talel. Omfattande rationaliseringar och besparingar genomförs i försvars-maklensfredsorganisation. Prop.1981/82:102 2 Förperioden /83 - 1986/87 utgör planeringsramen för del militära försvaret83050 milj.kr. För /83 ärutgiftsramen 16610 milj. kr. Huvudinriktningenför civilförsvaret är all ge befolkningen skydd mol verkningarna avkonventionella stridsmedel men ökad uppmärksamhet skall ägnas åt skyddet molkärnvapen och kemiska stridsmedel. Förmågan all möta verkningarna av ellöverraskande angrepp skall ökas. Ansvaret för ledningen på den lokala nivån avcivilförsvarsverksamhelen i krig förs över lill kommunerna. Enhemskyddsorganisalion införs och skyddsplaner upprättas för alla kommuner. Förperioden /83 - 1986/87 utgör planeringsramen 1 780 milj. kr. för verksamhetsom inte avser skyddsrum. För /83 är utgiftsramen 312,5milj.kr. för detta ändamål. För skyddsrum är beslällningsbemyndigandel 392milj.kr. och utgiftsramen 270,5 milj.kr. för /83. Delekonomiska försvaret skall säkerställa den för individens överlevnad ochsamhällets funktion viktigaste försörjningen genom att komplettera delfredslida samhällets resurser. Förberedelser för en omställning avnäringslivet lill krisproduklion och åtgärder som syftar till all förbättrahandlingsberedskapen får ökad vikt. Oljelagringen finansieras i stället överstatsbudgeten. /83 begärs anslag för del ekonomiska försvaret om ca 2250 milj.kr.Av beloppet avser ca 1390 milj.kr. sådana ulgifler som f. n. finansieras överoljelagringsfonden och ca 435 milj. kr. räntekostnader för beredskapslagringen. Psykologisktförsvars vikt betonas på grund av dess avgörande betydelse för vår molslåndsförmågaoch försvarsvilja. Forskningen inom psykologiskt försvar intensifieras. Dentekniska utvecklingen på massme-diaomrädet uppmärksammas, liksom viklen av allberedskapsplanläggning och lagring av vikliga förnödenheter fullföljs. Övrigitotalförsvar utvecklas efter samma grunder som del militära försvaret,civilförsvaret och del ekonomiska försvaret. Hälso- och sjukvården i krigförbättras genom all del otillfredsställande beredskapslägel inomsjukvårdssektorn avhjälps. Slutligaförslag läggs fram beträffande anslag som har lagils upp med beräknade belopp ibudgetproposifionen. Prop.1981/82:102 3 Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden , , , , Åsling, Söder, ,, , , , , , Elmstedt, Tilländer,Ahrland, Föredragande: statsministern, statsråden , ,, Ahrland, Elmstedt, , , , , Proposition om säkerhets- och försvarspolitiken samttotalförsvarets fortsatta utveckling Sedan föregående försvarsbeslut har del inlernalionellaklimatet präglats av tUltagande spänning och osäkerhet. Avspänningsprocessenmellan supermakterna har avstannat. Kapprustningen mellan maktblocken fortsätteri uppdriven takt. Den ekonomiska krisen i hela den industrialiserade världenhar fördjupals och följts av stagnerande ekonomi, hög inflation och ökandearbetslöshet. Många utvecklingsländer har drabbats allt hårdare av höjdaenergipriser och andra ekonomiska svårigheter. De politiska och ekonomiska problemen har också påverkatmänniskors uppfattning om framtiden. Osäkerhet, pessimism och tvivel om enfredlig utveckling har vuxit fram hos många. Medan slutsatsen för någras delblir krav på ökade rustningar, samlas andra åter kring nedruslningsparoller iprotest mol krigets vanvett. Mot denna bakgrund har 1978 ärs försvarskommitlé haft densvåra och vikliga uppgiften alt nå en bred samling kring inriktningen av vårtlands säkerhetspolitik och totalförsvarels fortsalla utveckling under perioden1982/83-1986/87. Den inlernalionella utvecklingen gör det inle möjligt allsänka kraven på vår samlade försvarsförmåga. sätter de samhällsekonomiskaförutsättningarna och kravet på återhållsamhet inom den offentliga sektorngränser för de resurser som kan tilldelas försvaret. Del är därför tillfredsställande all en bred politiskenighet har kunnat uppnås i försvarskommitlén i de grundläggande frägorna. 1981/82:102 4 Måletför säkerhetspolitiken formulerades försvarsbeslut och har därefterbekräftats i de följande försvarsbesluten: "säkerhetspolitik,liksom andra länders, syftar lill all bevara landels oberoende. Vårtsäkerhetspolifiska mål bör därför vara all i alla lägen och i former som visjälva väljer trygga en nationell handlingsfrihet för all inom våra gränserbevara och utveckla vårt samhälle i politiskt, ekonomiskt, socialt, kulturelltoch varje annat hänseende efter våra egna värderingar saml i samband därmedutåt verka för internationell avspänning och en fredlig utveckUng." I en orolig lid är detsärskUt angelägel alt framhäva fastheten och kontinuiteten saml den bredafolkliga förankringen i den svenska säkerhels- och försvarspolitiken.Säkerhetspolitiken syftar till all hindra att dras in i internationellakonflikter och till att värna våra demokratiska friheter och rättigheter i enoberoende stat. Den syftar lill all lindra verkningarna i vårt land av kriseroch krig i andra delar av världen. Säkerhetspolitiken har också del långsiktigamålet att i samarbete med andra länder bidra till en fredlig utveckling ivärlden, till minskade rustningar, till utjämning av motsättningar och lillstörre förståelse och mer jämlika förhållanden. Den skall vidare verka förinternationell solidaritet och för en värld, där även små stater kan hävda sinaintressen. Idessa syften bör vår säkerhetspolitik alltjämt formas genom samverkan mellanutrikespolitiken, försvarspolitiken, vår politik i internationella nedrustningsfrågor,handelspolitiken och biståndspolitiken. Säkerhetspolitiken arbetar således medolika medel och i olika tidsperspektiv. Dess olika delar måste anpassas lillvarandra i ell samspel. Vilken tonvikt som läggs vid skilda säkerhetspolitiskamedel är därför inte en gång för alla givet ulan måste bestämmas med hänsynlill rådande förhållanden. Vårtlands möjligheter all slå utanför krig och allvarligare konflikter medbibehållen frihet och självständighet bedöms även bäsl främjasgenom ett fasthållande vid den alliansfria politiken syftande lill neutraliteti händelse av krig i omvärlden. Denna politik har sedan lång fid en fasl förankringhos del svenska folkel. Våralliansfria politik ger oss särskilda möjligheter att i olikainternationella sammanhang främja en fredlig utveckling i väriden. Sverigeeftersträvar ökad respekt för varje nations frihet, folkens självbestämmanderättoch mänskliga rättigheter. Vi verkar även för social och ekonomisk rättvisa,politisk avspänning, militär nedrustning saml omfattande och förtroendefulltsamarbete över gränserna. Del är även naturligt att vi på alla sätt sökerstärka FN:s möjligheter att förebygga och lösa konflikter. Medverkan i och slödför FN:s arbete bör alltjämt vara en hörnslen i den svenska utrikespolitiken. Fredsaml balans och stabilitet i främjar vår egen säkerhet. Del är därförnaturiigt att medverkar i regionala förhandlingar om säkerhet. Prop.1981/82:102 5 alliansfria politik stödd på elt efter våraförhållanden starkt totalförsvar utgör en viktig del av del nordiskasäkerhetspolitiska mönstret. Detta har medverkat fill att lägel i sedanlång lid tillbaka kännetecknas av hög stabilitet och fredlig utveckling. DelUgger även i omvärldens intresse all denna alliansfria politikfullföljs. Utrikespolitiken måste bedrivas så att den inle leder liUvare sig misstro eller förväntningar hos någon av stormakterna. Allra minst fården ge stormakterna någon grund för misstankar all svenskt territorium kan ställaslill en annan makts förfogande och bilda ulgångsbas för angrepp.Inlernalionella bindningar, vilka gör del omöjligt för oss att iaktta neutralitet,kan inle godtas. Politiken måste stödjas av ell allsidigt uppbyggt och inriktattotalförsvar tillsammans med andra säkerhetspolitiska medel. Förberedelser och överläggningar som syftar till militärsamverkan med främmande länder i krig är uteslutna. Försvaret måste vara såutformat att dess uteslutande defensiva syfte - försvar av del egna landet -klart framgår. Del kan därigenom inte av någon uppfattas som ell hot. Totalförsvaret måste inge respekt och förtroende såväl iomvärlden som hos del svenska folkel. Omvärlden måste vara övertygad om attSverige i händelse av krig är berett all fullfölja den deklarerade politiken.Totalförsvaret bör utformas så all del är i vid mening fredsbevarande. Delfordrar all försvaret har sådan styrka, sammansättning och beredskap all delavhåller från angrepp eller hot om angrepp. Del bör också vara så utformat attdel kan motstå angrepp i skilda former från skilda riktningar saml kan verka iolika mililärpolitiska lägen. För att det svenska territoriets integritet skall blirespekterad i fred och under neutralitet krävs alt vi har förmåga all upptäckaoch avvisa kränkningar. Om dylika inträffar, måste vi med fasthet hävda vårarättigheter som suverän stat. Ett flertal grava kränkningar från främmandeubåtar visar nödvändigheten av all vi avsätter ökade resurser för all förhindraoch ingripa mot sådana överträdelser. I samband härmed skall reglerna för allhävda territoriets integritet ses över. Framlida krig och kriser kommer all på olika säll berörahela samhället och hela befolkningen. Vi använder begreppet totalförsvar som ensammanfattning av alla de åtgärder som är nödvändiga för att förbereda landelsförsvar mol yttre hot och ställa om samhället lill kris- och krigsförhållanden.I sådana situationer omfattar totalförsvaret strängt taget hela det omställdasamhället. Totalförsvaret måste därför vara så uppbyggt ochorganiserat all del är en hela folkels angelägenhet. Av största betydelse ärall varje medborgare allt efter sin förmåga bereds tillfälle att bidra lilllandels försvar. Delta tillgodoses bäst om vårt totalförsvar även ifortsättningen bygger på plikttjänstgöring såsom den allmänna värnplikten,civilförsvarspliklen och andra former för tjänstgöringsskyldighet. Därtill börframhållas de vikliga insatser som görs i de frivilUgaförsvarsorganisationerna. 1981/82:102 6 avstor betydelse när del gäller att förankra lolalförsvarsidén i samhället. Genomoffentlig debatt om säkerhets- och försvarspolitiken fär denna en bredförankring hos svenska folkel. DemiUtära maktblocken i , deras resurser och inbördes relationer, är avavgörande betydelse för den närmare utformningen av vårt militära försvar. Ihändelse av krig i kan ha intresse framför allt somgenomgångsomräde lill lands, till sjöss eller i luften. Den balans som rådermellan de båda militära blocken leder lill all den styrka en angripare kan varaberedd all använda mol oss begränsas av all huvuddelen av resurserna måsteavdelas mol del andra blocket. Del är därmed möjligt för oss all upprätthållaelt verkningsfullt försvar. Denmilitära slyrkeulvecklingen i omvärlden innebär all angrepp kan sältas in medkortare varsel än vad som har bedömts möjligt. Därmed ställs ökande kravpå vär beredskap och förmåga att snabbi öka vår styrka. Bedömningarav vilken karaktär ell eventuellt krig i kan få är alltid förknippademed stor osäkerhet. Troligen kommer det åtminstone inledningsvis att föras medkonventionella stridsmedel. Skulle en upp-trappning lill kärnvapenkrig skeminskas vårt lands strategiska betydelse. konventionellt försvar som kanhålla oss utanför ett krig i dess konventionella fas bidrar därmed väsentligtlill att minska riskerna för all vi blir utsatta för direkta anfall medkärnvapen. Trots detta kan vi utsättas för deras verkningar och måste därförägna ökad uppmärksamhet åt skyddet av befolkningen. Delnordiska områdets strategiska betydelse har ökat . Ett av tecknen på delta är all spanings- ochövningsverk-samhelen från båda maktblockens sida tilltagit i vårt närområde.Denna verksamhet bör framförallt ses som ett led i stormakternas strävan attbevaka sina globala intressen och bevara den strategiska maktbalansen. Men utvecklingenhar också direkta återverkningar för del. Den ställer krav på vår egenförmåga att upprällhålla respekten för vårt lands integritet. Denna respektberor både på våra försvarsresurser och på vår förmåga alt utnyttja dem. Förall inom rimliga ekonomiska ramar för del militära försvaret få lillräckliglutrymme för materielanskaffning och utbildning för krigsorganisationen måstekostnaderna för den fredslida driften skäras ned. Del fordras omfattanderationaliseringar och förbandsindragningar. Dessa kommer i vissa fall att fåstora konsekvenser för personalen och berörda kommuner. Delstörsta militära materielprojeklet gäller ersättning för flygplanet , närdel i början av 1990-lalel successivt börjar all utgå ur krigsorganisationen.Enighet uppnåddes i försvarskommitlén om behovel av ett nyll flygplanssyslemoch all delta borde utformas så ätt del kan lösa jakt-, attack- ochspaningsuppgifter (JAS). En svensk JAS kommer att ha stor Prop.1981/82:102 7 betydelsebåde för vår säkerhelspoUtiska trovärdighet och för försvarsmaktenseffektivitet. Tillverkning inom landet kommer ocksä att ge vikliga bidrag fillsysselsättning och teknisk utveckling. Civilförsvarsverksamhelenskall ges ökad vikt och främst inriktas pä all ge befolkningen skydd molverkningarna av konventionella stridsmedel insalta mot militära mål och molverkningarna av markslrider. Ökad uppmärksamhet måste dock ägnas ät skyddetmot kärnvapen och kemiska stridsmedel. Förmågan att möta verkningarna avöverraskande anfall måste förbättras, vilket får konsekvenser inomcivilförsvarels alla verksamhetsområden. Bl.a. är det önskvärt all föryngrapersonalen i krigsorganisationen och förbättra utbildningen. Kommunernaföresläs få ell ökat ansvar för befolkningens skydd i krig. Detekonomiska försvaret skall trygga nödvändig försörjning under krigsförhållandenoch i situationer när krig eller konflikter utanför hotar vårtoberoende och stör försörjningen. Den fredslida standarden måste då sänkasavsevärt. Stora uppoffringar blir nödvändiga för den enskilda människan, mensådana varor och tjänster som är nödvändiga för individens överlevnad ochsamhällets funktion måste finnas tillgängliga. Även om ell krig skulle få kortvaraktighet kan man räkna med all det leder till en sä omfattande förstörelseall del lar lång lid innan produkfion och handel åter fungerar. För all uppnåönskvärd uthållighet blir det för oss mera nödvändigt än att lila fillnäringslivets och olika samhällsorgans förmåga lill omställning och anpassninglill de krav en kris ställer. Påtagligarisker finns för all motsättningar inom och mellan råvaruproducerandeutvecklingsländer ger upphov lill krig och konflikter som kan leda lillallvarliga störningar i vår import av försörjningsvikliga varor. Konsekvensernaav sådana fredskriser måste pä olika sätt begränsas. Vårförsvarsvilja och motståndskraft mol främmande propaganda har avgörandebetydelse för omvärldens tilltro lill vår vilja och förmåga all fullföljaneulralitelspoliliken även i situationer med ell hårt yttre tryck. Denna viljaoch motståndskraft måste grundläggas redan i fred. Detta sker inle genom någonsärskild organisation med en sådan uppgift. Vi litar i stället på vårdemokratis inneboende styrka med fri åsiktsbildning, yttrandefrihet ochtryckfrihet i förening med fria massmedier. Hälso-och sjukvården kommer i krig att utsättas för en avsevärt ökad och förändradbelastning. 1 huvudsak måste den bygga på fredssamhällels resurser.Lagerhållningen är emellertid liten och ullandsberoendel omfattande. Åtgärderför all förbättra beredskapen är därför angelägna. TotaUföreslås ökade resurser för de civila delarna av totalförsvaret för altdärigenom åstadkomma en bättre balans inom ramen för våra samladeförsvarsansträngningar mol olika typer av hot. Förall bygga upp och vidmakthålla ett totalförsvar som stöd för vårsäkerhetspolitik krävs kontinuitet och långsiklighel i inriktningen. Vårafleråriga försvarsbeslut är ett uttryck för vår beslutsamhet alt värna vårt 1981/82:102 8 oberoendeoch vår fred. Vare sig spänning eller avspänning för tillfället sätter sinprägel på situationen i måste vi konsekvent fullfölja vårförsvarspolitik. Detta utesluter inle en successiv anpassning lill förändringari den internationella situationen. utvecklar senare de närmare riktlinjerna för säkerhetspolitiken ochför totalförsvarets fortsaUa utveckling. Han och statsråden , ,Ahrland, Elmstedt, , , , och redovisar desärskilda förslag inom resp. försvars-, handels-, justitie-, social-,kommunikations-, utbildnings-, jordbruks-, arbetsmarknads-, bostads- ochkommundeparlementens verksamhetsområden som föranleds av dessa riktlinjer.Statsrådens anföranden och förslag redovisas i underprolokollen för resp.departement. Medhänvisning lill vad jag och övriga statsråd har anfört hemställer jag attregeringen i en proposition delsbereder tillfälle all la del av vad jag nu har anfört om säkerhetspolitikenoch totalförsvaret, dels förelägger vad övriga föredraganden haranfört för de åtgärder eller ändamål de har hemställt om. Regeringenansluter sig lill föredragandenas överväganden och beslutar alt genomproposition förelägga vad som har anförts för de åtgärder ellerändamål som föredragandena har hemställt om. Regeringenbeslutar alt de anföranden och förslag som redovisas i underprolokollen skallbifogas propositionen som bilagorna 1 11. 1981/82:102 Bilaga 1 Försvarsdepartementet 1 Anmälantill proposition om säkerhets- och försvarspolitiken samt totalförsvaretsfortsatta utveckling såvitt avser säkerhetspolitiken och riktlinjer förtotalförsvarets fortsatta utveckling, m. m. Genombeslut av (prop. 1970:96, SU 203, rskr 420) infördes ett nyttplanerings- och budgeleringsssystem för det militära försvaret ochcivilförsvaret /73.1 samband med att behandladesystemets införande begärde den all Kungl. Maj:l skulle låta utreda riksdagensroll i det nya systemet. Denna utredning utfördes av för-svarsulredning.Utredningen föreslog att utrikes- och försvarsutskott fortlöpandeskulle informeras om studie- och planeringsarbetets inriktning och resultat.Förslaget låg lill grund för Kungl. Maj:ls redovisning tiU (prop.1972:103). (FöU 1972:23, rskr 309) hade inle något all erinra mol vadsom därvid anfördes. Planeringssystemetshuvudkomponenter utgörs av säkerhetspolitiska studier-varmed avses studier avutvecklingen internationellt och i det svenska samhällel-perspeklivplanering,programplanering, syslemplane-ring och programbudgetering. Genombeslut av (prop. 1977/78:100 bil. 14, FöU 20, rskr 241) infördes ellplaneringssystem för del ekonomiska försvaret. Detta omfattar bl.a.perspeklivsludier och programplanering enligt i huvudsak samma principer somtillämpas för perspeklivplanering och programplanering inom det militäraförsvaret och civilförsvaret. Chefen för förordar vid sinanmälan till denna proposition såvitt avser handelsdepartementetsverksamhetsområde vissa förenklingar i denna process. Planeringssystemenhar utformats för att tillgodose såväl statsmakternas som myndigheternas behovav underlag för beslut. De skall sålunda bl. a. medverka till all statsmakternafår underlag för all bedöma totalförsvarets behov av resurser och all ställadetta i relation till de säkerhetspolitiska ambifionerna. 1981/82:102 Bilaga 1 Försvarsdepartementet 2 Rikfiinjerför försvarsplaneringen utfärdas av regeringen i form av anvisningar förperspektivplanering, programplanering och programbudgetering. Idet följande beskrivs principerna för hur planeringen genomförs inom delmilitära försvaret och civilförsvaret. I tillämpliga delar genomförsplaneringen på ell likartal säll inom övriga delar av totalförsvaret. Nuvarandemetoder för perspeklivplaneringen innebär all arbetet genomförs i två faser.Fas 1 är planeringens idéskapande del. Under denna fas skall man utveckla ochpröva nya idéer lill försvarets utformning och sammansättning för all mötaolika framlida konfliktsituafioner. Man skall vidare ta fram alternafiv i frågaom vikfiga funktioners uppgifter, inbördes samband och innehåll i stort.Tidsperspektivet är härvid 15 ä . En viss sådan sammansättning avförsvaret och dess säll all verka kallas struktur. Perspektivplaneringens fas Iskall ge slalsmaklerna underiag att välja ett anlal försvarsstruklurer förfortsall analys. Underfas 2 i perspeklivplaneringen skall man med utgångspunkt i den befintligaorganisationen la fram allernaliva handlingsvägar i ell lidsperspektiv på 10år. Detta skall ske främst mol bakgrund av skilda ekonomiska förulsätlningar,varvid möjUgheterna att nå de olika strukturerna i perspektivet och konsekvensernaav delta karlläggs. Genom all allernaliva handlingsvägar utformas ochanalyseras säkerställs att slalsmaklerna får underlag för all inriktaprogramplaneringen. Förhandlandet på kort sikt upprättas konkreta handlingsprogram i form av femårigaprogramplaner, som rullas . Programplanerna utarbetas mol bakgrund avden befintliga krigsorganisationens styrka och svagheter. I planernakonkretiseras avvägningen mellan resurser för all upprätthålla resp.lolalförsvarsgrens styrka och resurser för alt nåstyrka på . I arbetet med programplanerna ingår alt klarlägga denverksamhet i form av bl. a. utbildning, byggnadsverksam-hel, forskning,studier, utveckling samt anskaffning av materiel som behöver genomföras underprogramplaneperioden. Systemplanerkan utarbetas som underlag för regeringens ställningstaganden lill exempelvissärskill resurskrävande vapensystem. De behandlar systemet under hela dessanvändningslid. Programbudgeleringenär ell viktigt hjälpmedel när inriktningen av den konkreta verksamheten på kortsikt skall anges. Systemet medger en hög grad av decentraUsering. Målen förverksamheten inom olika delar av försvarsorganisationen måste därför kunnaanges noga. I systemet ingår även en redovisning av prestationer och kostnadersom underlag för kontroll och analyser. Prop.1981/82:102 Bilaga 1 Försvarsdepartementet 3 I1977 års försvarsbeslut (prop. 1976/77:74, FöU 13, rskr 311) lades för förstagången fast gemensamma grunder för hela totalförsvarets fortsatta utveckling.Beslut fattades om all den fastställda målsättningen alltjämt skullegälla. Riktlinjer för de olika lotalförsvarsgrenarnas utveckUng lämnades. Riksdagenuttalade som sin mening att del finns starka skäl som lalar för att enparlamentarisk granskning bör ske tidigt i del föreslående arbetet med attskapa underlag för nästkommande försvarsbeslut. Granskningen borde ske i deformer och med de resurser som tillkommer en statlig kommitté. Detsäkerhetspolitiska underlagels relevans, de planerande myndigheternas säll attutnyttja underlaget och möjligheterna att presentera problemen var frågor somborde kunna behandlas. Genom att dela upp arbetet i etapper och genom ellremissförfarande borde möjligheter till allmän debatt kunna skapas.