prop · G503135 · 1981-12-31 00:00:00 — Emellertid påverkas företag - såväl somenskilda - av att deras handlande styrs av hot och långsiktigtsöker man naturligen undvika att vara styrd under sådana förutsättningar.Investeringsklimatet kommer att framstå som negativt och företagens engagemang måstetendera att bli mer passivt. Stagnation och tillbakagång blir dä detnaturliga händelseförloppet som inte kommer att kunna hindras medaldrig så kraftfulla förelägganden. I de sammanhang som äraktuella kan viten endast användas för skenlösningar. Prop.1981/82:135 179 Somalternativ till återkallelse av verksamhetstillstånd somyttersta sanktionsmedel föreslår kontrolllinjen föreläggande för den utländske ägaren attavyttra sina aktier eller andelar i företaget. Sådana förelägganden har företagen, särskilt sådana som investerat i ,erfarenhet av. De används då inte som sanktionsmedel utan som instrument för attgenomföra en nationaliseringspolitik. Om ett på den utlandsägdasektorn generellt tillämpligt nationali-seringsinstrument införs iSverige är det mycket troligt att - med hänsyn tillföretagens kunskap om hur sådana regleringar brukar verka - såväl företag somandra stater uppfattar att gör en väsentlig kursändring i sin politik rörandeinternationell? En sådan tolkning av innebörden ligger nära tillhands eftersom ett uttalat huvudsyfte med den föreslagna lagstiftningen är atttillförsäkra samhället möjligheter att bestämma den utlandsägda företagssektornsstorlek. Ett naturligt medel att justera storleken ärlagregler som direkt riktas mot det utländska ägandet. Den omständigheten att enligt förslagetregeringen skall vara prövningsmyndighet i avyttringsärendenframstår inte som någon rättssäkerhetsgaranti. Regeringen är ju ettpolitiskt organ, inte en opartisk domstol. Även om man inte har skäl antaatt en vid ett visst tillfälle sittande regering skall stå för en visskursändring vet företag med internationell erfarenhet att nyaregeringar kan använda gamla lagar för att utan att väckauppseende genomföra väsentliga politiska nydaningar. Detta gäller särskiltlagar som har den allmänna utformning som det nu framlagda förslaget.Avyttringsregeln kan därför medföra att företag bedömer de politiska riskerna med investeringar iSverige som större än . Att detta har investeringshämmandeeffekter är för organisationerna uppenbart. Negativaeffekter kan också antas följa av kontroll-och förhandlingslinjernas förslag omtillsyn. Organisationerna skall här inte upprepa näringslivets invändningarmot förslaget om offentliga revisorer utan vill i den delen hänvisatill tidigare remissyttranden bl a över betänkande Företag ochSamhälle. Vad som i detta sammanhang bör kommenteras är de diskriminerande insyns-och övervakningsregler som föreslås. För moderna industriföretag är detinte främmande att olika länders myndigheter till sitt förfogandehar insyns- och kontrollmöjligheter för att de skall kunna fullgöra sina författningsenligauppgifter. I de avancerade industristaterna är dock huvudprincipen att företagen åtnjuterett integritetsskydd och myndigheternas rätt att bryta igenom detta skydd är på olika sätt begränsad.Dessa begränsningar är även i samhällets intresse exempelvis så attmisstanke inte skall kunna uppstå att affärs- Prop.1981/82:135 180 hemligheter påett otillbörligt sätt förs över till statligt ägda företag. Med hänsyn till den av kontroll- och förhandlingslinjerna föreslagna verksamhetskontrollens generella omfattning framstår de särskildatillsynsreglerna i form av upplysningsplikt för företagen, inspektion avindustriverket och förordnande av offentligutredningsman som ingrepp gentemot vilka företagenskulla vara i en rättslös position. Skulle tillsyn enligt den framlagda modellen föreslås gälla för alla företag i skulle näringslivet tveklöstavstyrka ett sådant förslag. Införsen mot de utlandsägda företagen diskriminerande tillsyn med långtgående insyn är det sannolikt att koncernerna i vilka de ingår söker skyddaaffärshemligheter genom att tillse attskyddsvärda uppgifter inte kommer in ilandet. Detta skulle minska de svenska dotterföretagens möjligheter att fullgöra avancerade uppgifter, särskilt i form av utvecklingsinsatser. Insynsreglernakan antas få en negativ effekt på teknologiflödetfrån utlandet till . Redan enligt gällandelagstiftning finns en kontroll av utländskaövertaganden av svenska företag. Viktigast därvid är inskränkningslag.Genom att aktiebolag utan fullständigt utlänningsförbehåll i bolagsordningen faller utanför kontrollen enligt den lagen är lagstiftningen inte heltäckande. Detta behöverdock inte föranleda att det särskilda kontrollområdet för utländska företagsförvärv utvidgas.Organisationerna delar den tveksamhet som företrädarna förlikabehandlingslinjen uttalat härvidlag. Utredningen om utländskaövertaganden av svenska företag har utförtsitt uppdrag parallellt med konkurrensutredningen som framlagt förslag om en ickediskriminerande fusionskontroll.Sedan båda utredningarna nu framlagt sinabetänkanden uppkommer fråga om samordning mellan dessa lagförslag. Näringslivets organisationer har ioch för sig avstyrktkonkurrensutredningens förslag. Skulle den utredningens förslag ändockläggas till grund för lagstiftning bortfaller enligt organisationernahelt skälen för en gentemot utländska rättssubjekt diskriminerande förvärvskontroll.Samhällsintressena skulle kunna väl tillgodoses inom ramen för den generella kontrollen även om förvärvaren skulle vara ett utländskt företag. Prop.1981/82:135 181 Skulleåandra sidan någon generell fusionskontroll icke genomföraskvarstår frågan om kompletterande regler till lag.Av väsentlig betydelse för organisationernas ställningstagandeäräveni denna fråga att framför allt är ettursprungsland för internationella investeringar och att därför har ettintresse av att de olika staternas nationella regler och de internationellareglerna om utländska företagsförvärv är liberala. Organisationerna vill särskiltframhålla betydelsen i detta hänseende för tillväxtföretag. I det kostnads- och konkurrensläge som råder iindustriländerna är det svårare för nya företag att skapa och hålla en internationellmarknadsposition genom att så att säga växa steg för steg. I-länderna som är de viktigaste för svensk exportindustri är s k"mature märkets" med en väletablerad struktur ochrelativt ringa expansion. Expansiva exportsatsningar på dessamarknader måste för att lyckas ofta ske "språngvis"dvs det är nödvändigt att skapa en färdig distributions- ochserviceorganisation. Företagsförvärv spelar då en väsentlig roll för att snabbt uppnä en marknadstäckning. Därför är det ettmarkerat svenskt exportindustrielit intresse att regler och praxis rörande utländska företagsförvärv ärliberala framför allt i i-länderna och att verkar för enliberalisering. Organisationerna avstyrker därför enutvidgning av den mot utländska företag restriktiva lagstiftningen om förvärv av företag. Omen sådan utvidgning ändock skulle komma till stånd är detangeläget att dess diskriminerande karaktär begränsas ochatt det direkt av reglerna framgår att de inte syftar till någon ändring ipraxis av hittillsvarande liberala politik. Reglerna bör återspeglaSveriges internationella åtaganden, framför allt OECDskapitalliberaliseringsstadga. Förvärvskontrollen bör då utformasenligt grunderna för likabehandlingslinjens förslag.Detta innebär sålunda att av lagtexten uttryckligen bör framgå att ettförvärv skall kunna hindras endast om det skulle åsamkarikets intressen utomordentlig skada. Utöver dessakommentarer till de grundläggande frågorna vill organisationerna ta upp vissa tekniskafrågor rörande kontrollens utformning. Prop.1981/82:135 182 redningensoch utredningens om utländska övertaganden av svenska företag förslag omfusionskontroll skiljer sig så att det första förslaget innebär en efterhandsprövning medan de senare förslageninnebär en förhandsprövning där underlåtenhet att göra ansökan på föreskrivet sätt sanktioneras med förvärvetsogiltighet. Av hänsyn till omsättningens säkerhet, och dånågon ändring av hittillsvarande liberala politik inte är avsedd,anser organisationerna att en ogiltighets-sanktionerad förhandsprövninginnebär en alltför restriktiv reglering. Beträffandeomsättningens säkerhet bör erinras om att kontrollsubjekt enligt den föreslagnalagstiftningen är inte blott utlandsägda företagutan även en stor grupp svenskägda aktiebolag utan utlänningsförbehåll i sinabolagsordningar. Det finns goda skäl anta att i praktiken på grund avbristande kunskaper om rättsreglerna eller bristande noggrannhet de formellaansökningsreglerna i ett flertal fall inte skulle komma att iakttas. Detsynes vara en alltför allvarlig icke avsedd bieffekt av reglerna att isådana fall avtal som skulle falla utanför lagens primära syfteskulle bli ogiltiga. Därför bör en eventuell komplettering av inskränkningslaglämpligast byggas som en efterhandskontroll enligt den modellkonkurrensutredningen lagt fram. Undantagför förvärv genom konvertering av värdepapper Denföreslagna förvärvskontrollen omfattar i och för siginte förvärv av skuldebrev. Om däremotborgenären på grund av konvertibelt skuldebrev vill byta ut detm.ot aktier i bolaget eller på grund av skuldebrev med optionsrätt villdelta i nyteckning av aktier i bolaget, är detta att betrakta som tillståndpliktigtförvärv. Kontroll-och förhandlingslinjen har i betänkandet (sid 435) som skäl för attinte undanta ifrågavarande förvärv från tillståndsplikten angivit att risken för kringgående avlagstiftningen därigenom skulle bli alltför stor. Enmotsvarande intressekonflikt behandlades i samband med tillkomsten av lagen omkonvertibla skuldebrev. Departementschefen uttalade i samband härmed: "Settfrån förvärvarens synpunkt skulle emellertid en ogiltighetspåföljd varahelt orimlig, eftersom förvärvaren endast gjort gällande den rätt att få en friaktie som tillkommer honom enligt skuldebrev eller optionsbevis. Man kan inteheller rikta någon anmärkning mot bolaget för att det infriat sin utfästelseenligt skuldebrevet eller optionsbeviset. Det är som framhölls tvärtomangeläget att placerare kan lita på att bolagen uppfyller sina åtaganden." Ipropositionen föreslogs därför en jämkning av 3§ lag så att aktieförvärv i den beskrivna situationen skulle bli giltiga.Denna jämkning genomfördes också vid lagstiftningens antagande. 1981/82:135 183 Likaså harkonkurrensutredningen i sitt förslag till fusionskontroll kommit till enmotsvarande ståndpunkt. Från prövningsområdet har sålunda undantagits utbyte av fordran enligtkonvertibelt skuldebrev mot aktie eller utövande av optionsrätt enligt skuldebrev tillnyteckning av aktie. anförde: "Vid en samlad bedömning harutredningen funnit övervägande skäl tala för att inte föreslå åtgärder somkan rubba infriandet av de rättigheter vilka utgjort förutsättning förprestationer som bolaget redan har tillgodogjort sig." Motbakgrund av det ovan anförda förordar organisationerna att aktieförvärv genomkonvertering av konvertibelt värdepapper eller utnyttjande av optionsrätt tillnyteckning undantas från lagens tillämpningsområde. Begränsningmed hänsyn till företagsstorlek Konkurrensutredningenhar i sitt lämnade lagförslag till fusionskontroll föreslagitatt från prövningsområdet undanta förvärv när det företag eller den rörelse eller del av rörelse somförvärvet avser understiger vissa storleksgränser. Konkurrensutredningensval av storleksgränser kan kritiseras i sig. Enligt organisationernasuppfattning är dock den visade önskan att söka avgränsa prövningsområdet tillfall där beaktansvärda allmänna intressen kan motivera en prövningsynnerligen lovvärd. Än starkare gör sig samma skäl gällande i avseende på en övertagandekontrollinom ramen för en diskriminerande lagstiftning. Enligtorganisationernas uppfattning får det anses som uteslutet att direktinvesteringari mindre företag skulle åsamka intressen utomordentlig skada. Motbakgrund av det anförda förordar organisationerna en regel korresponderandetill konkurrensutredningens förslag. Organisationernadelar likabehandlingslinjens uppfattning att i aktiebolag vars bolagsordninghar fullständigt utlänningsförbehåll saknar utländska rättssubjekt möjlighet till bestämmande inflytande och attutlänningars förvärv av aktier i sådana bolag ej bör Prop.1981/82:135 184 omfattasav någon särskild kontroll. Därföravstyrker organisationerna kontroll- och förhandlingslinjernas förslag i denna del. Enligtorganisationerna bör även i övrigt kontrollgränserna bestämmasenligt likabehandlingslinjens förslag, dvs 10, av aktiekapitaleteller röstetalet i aktiemarknadsbolag och i övrigabolag. Organisationernavill erinra mot utformningen av den föreslagna "släktkatalogen". framhållit i sitt remissyttrande bör reglerav detta slag utformas med beaktande av aktieförvärvarenslegala möjligheter att tillförsäkra sigde erforderliga uppgifterna från närstående. Släktkatalogen bör därför begränsas till omyndiga barn under aktieförvärvarens vårdnad ochbör i vart fall inte därutöver omfatta fler än make. Svensktnäringsliv hämtar i synnerligen begränsad omfattningriskvilligt kapital från den internationella kapitalmarknaden. Ett litetantal stora exportföretag, vissa med och andra utan fullständiga utlänningsförbehåll i sinabolagsordningar, är dock introducerade med sina aktier på utländska börser. Medhänsyn till dessa företags intressen och det freimtida intresset avtillgång till de utländska aktiemarknaderna är det avvikt att sådan lagstiftning inte genomförs som är ägnad atthindra utländsk börsintroduktion eller hämma utlänningarsintresse att förvärva svenska aktier och konvertibla skuldebrev såsom portföljinvesteringar. Beträffande denärmare synpunkterna härvidlag vill organisationerna hänvisatill vad som i denna del anföres i remissyttrandet frånstyrelsen för . Internationellakapitalförsörjningsaspekter talar sålundamot den föreslagna lagstiftningen. I vart fall är det nödvändigt attminimera de risker som lagstiftning skulle innebära. En väg skullekunna vara att för enskilda företag som vänder sig till den internationella kapitalmarknadenmedge sådana undantag som är erforderliga för att tillgodose de krav somfinns från utländska börser eller eljest från marknaden. I samtligalinjers lagförslag (40, 21 resp 37 §§) finnsen regel enligt vilken regeringen skall kunna medge undantag från sådan bestämmelse ilagen vars upprätthållande i visst fall icke behövs med hänsyn Prop.1981/82:135 185 Det är angeläget att av lagtexten och motiven klart framgår att sådanaundantag kan medges för de fall som angivits. Organisationernainstämmer i likabehandlingslinjens förslag till 7. enligt vilken aktieförvärv somsker med åberopande av hembudsklausul som tillkommit före1978-10-01 inte skall omfattas av lagens tillämpningsområde . Kontroll-och förhandlingslinjerna i utredningen omut-ländska övertagandenav svenska företag har föreslagit diskriminerande system förkontroll av utlandsägda företags etablering och verksamhet i . Denyttersta rätten att fatta väsentliga företagsekonomiskabeslut lyfts över från företagen till myndigheter som ej har någotekonomiskt ansvar för företagens kostnader. Kontrollen skall upprätthållas medkraftiga sanktioner. Diskriminerandeåtgärder motutländska företag i kan föranleda internationella motåtgärderriktade mot de svenska utlandsinvesteringarna. Det är också fullt tänkbartatt åtgärder riktas direkt mot exporten. Därför kan förslagen få negativahandelspolitiska effekter. Allvarligast är dock de direkta effekterna påinvesteringar, sysselsättning och teknologisk utveckling vid de utlandsägda företagen iSverige. Utredningsuppdragetsyftar uttalat till att åstadkomma direkta investeringshinder. Mot dettaskall ställas att ett av de allvarligaste inslagen i denekonomiska krisen i är nedgången i industriinvesteringarna. Det är helt nödvändigt för att de övergripandesamhällsmålen skall uppnås att den ekonomiska politiken och näringspolitikenärinvesteringsfrämjande. Det är nu särskilt angeläget att investeringshämmande åtgärderundvikes. Prop.1981/82:135 186 De framlagda förslagenär inte grundade på konstaterade missförhållanden utan på teoretiska risker. Redan detta är skäl för en negativ hållningtill en restriktiv investeringslagstiftning. uppfattar kontroll- och förhandlingslinjernasförslag som en väsentlig försämring av investeringsförutsättningarna för utländska företag i . Den sannolika effekten kan i första hand antas bli att utländska företagsnyetableringar - som redan är alltför ringa - påverkasdrastiskt. De redan etablerade företagen kanantas hämmas främst såvitt avser långsiktiga investeringar, inte minst sådana investeringar som innebär forsknings- och utvecklingssatsningar . Förslagen motverkar investeringar ochflödet till av internationell teknologi.De slår negativt på internationella konkurrenskraft och därmed ocksåpå sysselsättningen. Det skulle vara oförsvarligt att läggadessa förslag till grund för lagstiftning. Organisationerna har genom sina kontakter med företag inom och utom landet kunnat konstatera attredan förslagen har lett till en rubbningav förtroendet för som värdlandför internationella investeringar.Det är angeläget att detta förtroendeåterställs. Organisationerna kan därför inte stanna vid att avstyrka förslagen om. etablerings- och verksamhetskontrollutan måste hemställa att regeringen ger till känna att förslageninte kommer att föranleda lagstiftning. De utlandsägda företagens direktinvesteringar i koncentrerastill en relativt liten men mycket betydelsefull industrisektor, nämligen verkstadsindustrin, kemiska industrin ochlivsmedelsindustrin. För liksom för övriga länder i värl- Prop.1981/82:135 187 denär det av utomordentligt stor vikt att hälla gränserna öppna förinternationellt utbyte av kapital, tekniskt kunnande ochinnovationsverksamhet. Det härda företagareklimat som de senare årensutveckling inom lagstiftningsomrädet skapat har bl a resulterat dels i attnyetableringen av företag kraftigt minskat och dels medfört en tendens tillökad utvandring av tekniskt know-how från . Den kraftigt sjunkande investeringsviljanSr också en mycket oroande faktor i detta samnnanhang. Enfullständig verksamhets- och etableringskontroll för utländska företag iSverige skulle enligt föreningens mening allvarligt hämma den fortsattautvecklingen mot ett ökat industriellt samarbete och utbyte mellan nationerna. Det finns i liksom i många andra länder en tendens till ökadprotek-tionism och därnned viss isolering från övriga industrivärlden. Denhårdnande konkurrensen från främst men även frän andra snabbtutvecklande i-länder har tyvärr negativt påverkat vår vilja och förmåga att seden industriella utvecklingen i ett vidare globalt sammanhang. £nutjämning av de stora skillnaderna i industriellt sammanhang mellan olikaländer i världen måste utan tvekan ske. En alltför stark kontroll frånSveriges sida av inkomnnande kapital, kunnande och företagaranda kan inte varatill gagn för utveckling . Föreningen är helt ense medlikabehandlingslinjens uppfattning att med hänsyn till att är framförallt ett värdland för internationella investeringar är det en angelägenhandelspolitisk uppgift att motverka restriktioner för internationelletablering och .utlandsägda. 'företags direktinvesteringar i . Detär även ett starkt exportindustriellt intresse att hävdar inte minstav genom beslut framhållna principer om nationell behandling avutlandsägda företag. Utgår man från demrätts skydds standard som är önskvärdför svenska Prop.1981/82:135 188 företagsutlandsinvesteringar framstår ståndpunkten att utlandsägda företags verksamheti skall kontrolleras med stöd av särskild lagstiftning som djupt-.otillfredsställande. Diskriminerande åtgärder mot utländska företag iSverige kan föranleda internationella niotåtgärder riktade mot de svenskautlandsinvesteringarna. Det är också fullt tänkbart att åtgärder kan komma attriktas direkt mot exporten med de negativa handelspolitiska effekter detta förmed sig. Kontrollinjenhar framhållit vissa områden som särskilt skulle vara i behov av speciellakontrollmöjligheter genom att möjligheterna till insyn för samhället och deanställda kan anses begränsade i det multinationella dotterföretaget, bl asysselsättning, konkurrensbegränsning, prissättning m m. Inte inom någotav de uppräknade områdena kan speciella negativa effekter påvisas föranleddaav att just ett utländskt företag haft inflytande över ett svenskt företag. Kontrollinjen har här grundat sina konstateranden endast på rent teoretiskarisker. Hittillsvarande erfarenheter ger inga som helst belägg för attutlandsägda företag i krissituationer skulle handla på annat sätt än inhemskaföretag. Däremot finns anledning att tro att de drastiska nedläggningaroch/eller inskränkningar som ofta krävs i olönsamma företag inte skulle varalika oundvikliga för ett dotterbolag med en internationell koncern bakom sig, eftersom samarbetet med en sådan koncern ofta ger spridning av teknisktkunnande och marknadskunnande med en möjlighet att tidigt förutse och anpassasig till en ändrad produktions- och marknadsbild. Detär väsentligt att för en likabehandlingslinje när det gäller reglernaför utländska direktinvesteringar i . De regler som gäller för svensktnäringsliv och den svenska aktiemarknaden ger enligt föreningen tillräckligamöjligheter för samhället och de anställda, att hävda sina intressen gentemotsåväl svenska som utlandsägda företag. De kollektivavtal som kan komma attslutas på medbe-stämmandelagens grund kommer att ytterligare stärka dennamöjlighet. Prop.1981/82:135 189 Föreningenställer sig således helt avvisande till kontroll-och förhandlingslinjernasförslag om fullständig verksamhets-och nyetableringskontroll. i likabehandlingslinjens tanke att genom en utbyggnad av1916 och 1 lagar göra det möjligt att pröva utländska förvärv av svenskaaktiebolag och handelsbolag inklusive tillståndsgivning. Det är emellertidväsentligt att då anknyta till gällande lagstiftning och Sverigesinternationella åtaganden. Denna tillstånds-plikt bör omfatta endastaktiebolag som saknar utlänjiings-förbehåll. Prop.1981/82:135 190 Enligt detta förslagskall ett långtgående koncessionssystem reglera den utlandsägda företagsenheteni , såväl nyetablering som verksamhet i redaoi befintliga företag. Hatten att bedriva rörelse i görsberoende av ett särskilt verksamhetstillstånd. Myndigheterna skall kunna sätta villkor försin tillståndsgi-vning, och tillstånd skall xinder vissa förutsättningarockså kunna återkallas. Förbundet vill inledningsvis framhålla vikten av att vi i behandlar utländska företagpa ett sätt som för vårt land gör det möjligtatt hävda principen om ickediskriminering av svenska företag iutlandet. Som framhålls i utredningens betänkande kan såledesSverige sägas vara mera ett hemland för multinationella företag än ett värdland förutländska företag. Detta framgår bl a av att de utgåendedirektinvesteringarna uppgick till medan de ingående direkt-investeringarna var 6U3 . Det bör dessutom framhållas att den utländskaföretagsetableringen här i landet i sig medför flera fördelar. De utlandsägda företagen haren stor betydelse för sysselsättningen i . uppgick antalet anställdai utlandsägda företag, om därmed förstås företag som till är i utländskägo, till 155.000 personer, eller7,6 av det totala antalet anställda inomdet svenska näringslivet. Vidare bör erinras om det tekniska kunnande som införs till genom många utländskaföretags etableringar här. Redan av nu angivna principiella skäl avvisar Förbundetkonti-ollinjen. Den innebär en särreglering förutlandsägda företag som otvetydigt diskriminerar dessa i förhållande tillsvenska företag. Det finns emellertid fleraandra skäl mot kontrollinjen som i dettasammanhang bör redovisas. När ett utländsktföretag övervägeretablering i undersöker manregelmässigt vilka förhållanden sområder här. Det utländska företaget gördärvid en Jämförelse mellanförutsättningarna i och dem i alternativa länder.