prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — Blanddessa kan nämnas telefonapparater med knappsals, nya tjänster iAXE-slalionerna (väckning/påminnelse, uppkoppling utan nummertagning m.fl.),nya typer av telefonautomater, hänvisningsdatorer för större abonnenlväxlar,lexllelefonförmedling, konferens-TV. Experiment med bl. a. data- ochvideoljänsler planeras för telesaleUilen Tele-X. 1981/82:100 Bilaga 9 11 Flera nya produkteroch tjänster när det gäller lexlkommunikalion införs också efter hand.Dit hör elektroniska telexlerminaler, telefax- och tele-texljänsler. Denallmänna lelefaxljänslen innebär all man med hjälp av särskilda apparater somteleverket fillhandahåller kan överföra text och bilder. Teletex kan ses som enavancerad telexljänsl försedd med ordbe-handlingsfunklion. Textöverföringen ärmyckel snabb. Samlrafik med le-lexabonnenternaär möjlig. Den svenska delenav del nordiska mobiltelefonnätet (NMT) invigdes I98I. Med NMTkan man från en bil ringa automafiskt koppladesamtal inom hela . För överföring avdala, exempelvis kommunikation mellan och med datorer, tillhandahåUerteleverket modemulmslningar jämte förbindelser. Dalaöverföring kan skesåväl över det allmänna telefonnätet som över hyrda ledningar. I framliden förväntas en stordel av dalakom-munikafionen komma att ske över del allmänna dalanät som logs i drifthösten 1981. En nydataöverföringsljänsl i telefonnätet - kallad Telepak - ger svenska användaremöjligheter lill informafionssökning i ufiändska dalabaser. Inom den närmastefiden introduceras också i begränsad omfattning en leledalaljänsl förföretagssektorn. Tjänsten innebär alt information från datorbaseradeinformationscentraler kan las fram på en vanlig TV-mla. I följandesammanställning visas utvecklingen för de viktigaste tjänsterna på teleområdet. Antal telefonapparater, milj. Antal markeringar,miljarder därav i utländsk trafik, miljarder Antaltelexånslutningar, I OOO-tal Antal installerade modemer, 1 OOO-tal Aktuella frågor inom kommunikationsområdet Det stafiigavägnätet utökades med lill väg. Därav är 37 500 kmgmsvägar, oljegrusade vägar och vägar belagda påannat sätt. Slalsvägnälel omfattar även 70 färje- och båtleder. Detbelagda vägnätet har ökat med . I vägverkelsdriftåtgärder inräknas bl.a. snöröjning, halkbekämpning, beläggningsarbetenoch trafiksäkerhetshöjande åtgärder. Driftälgärder utfördes för sammanlagt 2,2 miljarderkr. Ca 30 milj. m slillager-beläggningar utfördes väg.Under åren 1979 och 1980 försågs 3500 kmväg med sammanlagt 150000 kantstolpar. Med bered-_ skapsmedel utfördes städnings-, röjnings- ochpraklikarbeten för 28 milj. kr. prop.1981/82:100 Bilaga 9 12 Kostnaderna förvägverkets ordinarie vägbyggnads verksamhet uppgick fill 992 milj.kr. I vägverkels regi byggdes dessutom vägar som beredskapsarbeten för 76 milj. kr.Verksamheten resulterade i all - väg öppnades för trafik, - arbete pågick med väg som öppnas för trafik1981 eller senare, - objekt med total våglängd påbörjades. Fyra stora brobyggenhar avslutats ; i (I 394 m), iJämtlands län (1 323 m). i (1 162 m) samt den nya Tjörnbroni (645 m). Detstatsbidragsberättigade kommunala vägnätet omfattar väg i 107 kommuner. Avett sammanlagt bidrag lill dessa vägar på 635 milj. kr. avsåg 19,8 milj. kr.bidrag tiU byggande av cykelleder enligl av länsstyrelserna fastställda årsprogram. Statsbidrag utgårliU drift av drygl enskilda vägar (bidragsbelopp 215 milj. kr.år 1980). påbörjades 63 byggnadsobjekl på del enskilda vägnätet. 90äldre objekt pågick och 99 objekt färdigställdes . Förslag omriktlinjer för del framlida trafiksäkerhelsarbelel har förelagtsriksdagen. I propositionen behandlas särskilt de oskyddade trafikanternassituation. Barn och ungdomar föreslås få en sammanhållen trafikutbildningi förskola och skola. Utbildningen anpassas lill Irafi-kantrollerna i olika åldrar. För alt höjamopedislernas säkerhet föreslås obligatorisk registrering av nya mopeder samlfrivillig registrering av de mopeder som i bruk. Vidare föreslås altmopedislutbildningen i skolan utvecklas, och all behörighetskrav någon form av mopedkort ställs för alt ungdomar skaU få köra moped. I proposifionenföreslås vidare all all körkortsutbildning obligatoriskt skall inledas vidtrafikskola. Den automatiska behörighetsökningen vid förmolorcyklisler föreslås slopad. För all få köra tung motorcykel bör föraren hagenomgått utbildning och avlagi särskill prov. För all få köra de störstamotorcyklarna måste föraren vara . Krav på högre behörighet för attfå köra tung lastbil utan släp föreslås. Samordningen av delgemensamma trafiksäkerhelsarbelel för myndigheter och organisationer föreslåsfå en fastare form. Detta kan åstadkommas genom alt ett råd för samordning ochplanering knyts lill Irafiksäkerhetsverket.Förbättringar görs av olycks- och Irafikslalisliken. De nordiskakommunikationsministrarna beslutade om ett nordiskt trafiksäkerhelsår1983. Gemensamma nordiska aktiviteter blir informationskampanjer ochseminarieserier med särskild inriktning på de oskyddade trafikanterna. ISverige kommer irafiksäkerhelsorganisalioner, bildningsförbund och en rad andraorganisationer att engageras i arbetet. 1981/82:100 Bilaga 9 13 Trafiksäkerhelsverkelstartade en stor informationskampanj angående barns trafiksäkerhet.Kampanjen är planerad att pågå under hela 1980-lalet med speciella insatseråren 1981, 1985 och 1988. Trafikmiljön, vuxna trafikanters attityder ochbeteenden saml barnens utbildning och träning är de tre områden man särskilllar fasta på. Enligl den slmklurplanför SJ som antog skall SJ senast /84 uppnåfull kostnadsläckning och uppfyUa förräntningskravet. En rad åtgärder harvidtagits i syfte all förbättra SJ:s ekonomi. Regeringen beslutade iseptember 1981 om en ny och mer produklinrik-lad organisafion för SJ. I del nyahuvudkontoret bildas avdelningar för person- resp. godslrafik samt för gemensamtransportproduktion. SJ Resebyrå, busstrafiken och SJ Färjetrafik blirsärskilda enheter med eget resultatansvar. I fråga om den lokala och regionalaorganisationen har SJ redovisat vissa planerade förändringar. SJ:s strävan allförbättra kapacitetsutnyttjandel i persontågen fortsätter, bl.a. genomytteriigare prisdifferentiering. Den s.k. jubileumsbiljellen som såldes underperioden 2 juni10 är ell exempel på detta. En beställning omfattande150 sill vagnar håller på all slullevereras. Ytterligare 50 vagnar harbeställts. Leveransen av 100 motorvägnar, som ersätter äldre fordon påtrafiksvaga linjer, har slutförts. Regeringen har givit SJ i uppdragall undersöka möjligheterna all i fortsättningen beställa nya motorvägnar vidsvensk industri. I samarbete med Verkstad håller SJ också på all lafram en ny sovvagnslyp som skall kunna levereras 1984. Även när det gällergodstrafiken satsar SJ på ett effektivare utnyttjande av vagnparken. Syslem medlidlabellsbundna transporter saml kombinerade väg-järnvägslransporlerprioriteras. SJ undersöker även möjligheten all införa någon typ avplatsbokning i godståg för all därigenom förbättra resursulnylljandet ochlönsamheten. I samarbete med har SJ konstruerat en specialvagn för transport av stålämnen. Del är enfyraxlig öppen vagn som kan lasta 68 lon och framföras med /h. 126 vagnarär beställda med slutleverans . För färjeledenTrelleborgSassnitz har SJ låtit bygga en ny lågfärja vid Öresundsvarvel iLandskrona. Den nya färjan, som döpts till , har sammanlagt 680 mnyttig spårlängd, bildäck med plats för omkring 20 lastbilar samt utrymme för 800passagerare. SJ har i april 1981redovisat uppgifter om godslrafiken på vissa trafik-svaga bandelar. Regeringenbeslutade att godslrafiken t. v. skall bibehållas på elva avbanorna. I fråga om återstående elva banor har 1981/82:100 Bilaga 9 14 SJ:s undersökningsmaterial remitterats liU berördalänsstyrelser för yttrandeoch komplettering. Som underlag för regeringens ställningstagande skaU länsstyrelserna bl. a. bedöma möjlighelemaall öka godslrafiken på banorna. SJ har fållregeringens medgivande att upphandla tre prototyper av motorvagnståg medlutande vagnkorgar, som medger högre medelhastig-heter på befintliga banor. Prototyperna skaU prövas undernågot eller . snabblågssystem kanvara utbyggt på linjerna , ,och Slockholm-SundsvaU imitten av 1990-talel. Även andra relationer kan därefter komma ifråga. Ett beslut om införande av snabbtågenavses kombineras med att SJ dels utvecklar trafiken på mälarbanorna, dels genomolika åtgärder höjer attraktiviteten hos de trafiksvagare bandelarna. Svenska fartyg harf. n. svårt all hävda sig i den internationella konkurrensen. Svårigheternaförstärks av en matt utrikeshandel och av att många rederiers ekonomiska ställning är svag.Sjöfartsnäringens problem har under hösten1981 tagits upp i överläggningar mellan , de ombordanslälldas organisationer ochkommunikationsdepartementet. Överläggningarna beräknas fortsätta under vintern1982. Utredningen omsjöfartens roll i trafikpolitiken avlämnade sitl betänkande i december 1981.Utredningen behandlar närsjöfartens konkurrensbe-lingelser och framtidsmöjligheter.Ändringar i dels partrederilagsliftning-en, dels sjömansskalleskalorna föreslås. Förslag medanledning av utredningens belänkande kommer all föreläggas våren1982. kommer då även all föreläggas förslag om hamnpoliliken med utgångspunkt isjöfartsverkets rapport för hamn väsendet. harett program för miljösäkrare sjötransporter redovisats för . Programmet är inriktat på såvälförebyggande åtgärder som åtgärder för att minska skadeverkningarna på miljönnär utsläpp väl inträffat. Bl.a. ingår i programmet en utbyggnad av olika system för trafikinformation i särskillmiljökänsliga eller hårt trafikerade farleder. Sjöfartsverketredovisar positiva erfarenheter av den verksamhet med trafikinformationsom bedrivits bl. a. i . Trafikinformationen byggs nu ulenligt verkels planer. Verksamheten med tafikinforma-lion i , sombedrivs i ett samarbete mellan hamnen och , harsuccessivt startat. log över den kommunalahamnlotsningen i . En omfattande personalutbildning har genomförts inför dessa förändringar. I pågåräven den tidigare beslutade upprustningen av Böllöle-den. Arbetena härmedberäknas vara avslutade . Även i genomförs farledsförbällringar. 1981/82:100 Bilaga 9 15 beslutmed anledning av propositionen om miljösäkrare sjötransporter innebär alt del fullaansvaret för utformningen av lolstvång-el överförs lill . Verketskall vid tillämpningen av lolslvång utgå från en bedömning avfarledsförhållanden, fartygens utrustning och bemanning saml lastens miljöfarlighet.Arbetet med all utforma del nya lotssystemetpågår f. n. inom verket. I propositionen ommiljösäkrare sjötransporter föreslogs även ett särskill avgiftssystemför alt stimulera utnyttjandet av miljösäkrare fartyg i särskill känsligafarvatten. Avgifterna skall enligl beslut börja tillämpas den Ijuli 1984 och utformas på ell sådant sätt all de inte medför någon snedvridning ikonkurrensförhållandena mellan fartygs- och land-transporter. Regeringenuppdrog ål all utarbeta förslag lillavgiftssystem i enlighet med beslut. Regeringen har även följt uppde tidigare förslagen genom all uppdra ål sjöfartsverketalt i samarbete med chefen för marinen och generallullslyrelsen undersökatillgången på bärgningsresurser i . I anslutning tillårets budgetproposition föreslås ändringar i sjömanslagen som innebär attsamma åldersgräns för liUlräde till fartygsarbele skall gäUa för bådeflickor och pojkar. Pojkar får börja arbeta till sjöss del år de fyller 16år. Flickor behöver däremot dispens - som bara kan ges på vissa villkor - omde viU arbeta lill sjöss innan de fyllt . Lufttransportutredningenöverlämnade betänkandet Inrikesflygel under 1980-talet.Utredningens belänkande har remissbehandlats. En proposition omluftfartspolifiska riktlinjer kommer senare all föreläggas . I proposifionenkommer bl.a. följande frågor all behandlas - luftfartspolitikensanpassning till trafikpolitiska beslut - utflyttningenav Linjeflygs jellrafik till Arianda i - luftfartsverketsorganisation, ekonomi, m.m. Enligl riksdagensbeslut skall Fokkertrafiken på flyttas lill .. Målsättningen är altverksamheten skall vara i operaliv drift senastunder . För att utreda konsekvenserna för inrikesflygel av beslut tillkalladeregeringen en särskildutredare (inrikesflygulredningen). Utredningen redovisade bedömningen all Linjeflygs trafik i alltväsentligt kommer all kunna bedrivasenligt samma program på som på . I en skrivelse lillriksdagen har regeringen redovisat luftfartsverketsförslag lUl lösning av terminalfrågan på Arianda. Förslaget innebär attinrikesflygel placeras i en ny inrikeslerminal söder om den nuvarande utrikeshallen. 1981/82:100 Bilaga 9 16 infördeden ett nytt laxesyslem för inrikes brevförsändelser. Det nyasystemet gör att posten kan rationalisera sorteringsarbetet och ge säkrare service.Försändelserna laxeras inte längre efter innehållulan endast efter poslbehandlingslid och vikt. Trycksaker, varu-prov och varukorsband har upphört som inrikesförsändelseslag. Försändelserna indelas nu i normalbrev och ekonomibrev. Förideella föreningar finns särskilda föreningsbrev. undersökereffekterna av del nya portosyslemet. Resultatet av undersökningenberäknas föreligga . Efterfrågan påkassaljänster vid postkontoren har stagnerat. Inom postverketskonlorsrörelse pågår därför ett intensivt arbete med all finna nya uppdrag. Samarbetetmed byggs ut så att postkontoren kan ge utvidgad bankservice ålprivatpersoner. Kommuner och statliga myndigheter får möjligheter att lämna samhällsinformationgenom postkontoren. Postkassamaskinerna kommer att utnyttjas även för nyatjänster, l.ex.biljellbokning och tjänster för turister. Omkring 90 kommunerutnyttjar postverkels sociala service via lantbrevbärare. Servicen innebär altlantbrevbäraren bislår gamla och handikappade som bor längs linjen med t. ex. inköp ochkontakter med kommunens socialförvahning. Sammanlagt berörs omkring 1 100 avtotalt 2700 lanlbrevbäringslinjer. Postgirot harutökat marknadsföringen av förelagsljänster. Den centrala och regionalaförsäljningsorganisationen har byggts ul. En ny tjänst -postverketsfaktureringstjänsl - som innebär all postgirot skriver ul och distribuerar fakturor har utvecklats. Till följd avriksdagsbeslutet om vissa åtgärder på teleområdet genomförs fleraorganisatoriska förändringar vid . inrättades som etthelägt dotterbolag lill medhuvudsaklig uppgift alt förvalta aktierna i . Televerketslarmdivision ombiklas till bolag den . Induslridivi-sionen, vars verksamhet redan samordnats med dentillverkning som sker i bolagsform (Tefab), blir bolag den 1 juli1983. I enlighet medriksdagsbeslutet har fåll en rörlig kredit iriksgäldskontorel på högst 800 milj. kr. Krediten ger möjligheter atterbjuda sina kunder bättre betalningsvillkor för abonnentulrustningar. En ny ordning förhandläggningen av provnings- och fillståndsärenden vid har beslutatsav regeringen . Ett särskill kontor för alt tekniskt pröva omprivatägd utrustning kan få anslutas till telenätet har inrättats vidteleverkels tekniska avdelning. Regeringen har även tillsatt en särskild leleanslutningsnämnd.Nämndens uppgift är att la Prop.1981/82:100 Bilaga 9 17 ställninglill överklaganden från privata leverantörer vilkas ansökningar om anslulningsfillslånd har avslagils avteleverket med hänvisning lill tekniska förhållanden. nyttlelefonlaxesyslem införs under nästa budgetår enligl elt tidigare regeringsbeslut. nya systemet införs upprepad markering för lokalsamtal samldifferentierade avgifter med bl.a. lägre taxa och , särskillför rikssamtal. Transportforskningsulredningensbelänkande Transportforskning - organisation och samverkan överlämndes . Pågmndval av utredningens betänkande saml inkomna remissyttranden föreslås under avsnittet Särskilda frågorbl. a. former för en förbättrad samordning inom irans-portforskningsområdel. Under avsnittetSärskilda frågor behandlas vidare frågan om laxesamordning mellan låg-och busstrafik. Utgångspunkten är därvid all en samordning i förstahand bör åstadkommas genom överenskommelser mellan SJ och berörda länshuvudmän. Regeringen harnyligen genom filläggsdirektiv givit kollektivtrafikberedningen i uppdragalt genomföra och utvärdera försöksverksamhet med nya Irafikformer pålandsbygden. Beredningens verksamhet har varit inriktad på den kolleklivatätortstrafiken. antogvåren 1981 ell program för energihushållning . Tyngdpunkten iprogrammet ligger på åtgärder som sparar olja och som verkar på kort och medellångsikt. av oljeanvändningen i landet avser transportområdet. Del åliggertransporträdet all genomföra programmet vad avser transportsektorn. I samband med nya myn-dighetsorganisalionen på energiområdet genomförs kommer transporträdet all få elt ökat ansvar förenergisparinformalion. Transporträdet harunder utarbetat riktlinjer för hur kollektiva transportmedelskall handikappanpassas. Rådet föreslår att nya färdmedel anpassas från . omorganiserassuccessivt i enlighet med beslut . Kostnadernaför SMHLs verksamhet skall i fortsättningen i ökad utsträckning läckasav inkomster från uppdrag. Institutet kommer all ledas av en styrelse. Delmeteorologiska och avvecklas. undersöker f.n. i samarbete med svensk industri förulsällningarna för att uppföraen pilotanläggning för ell nytt vädertjänslsyslem. Resultatet av arbetetkommer all rapporteras till regeringen . Inom (CEMT) deltar akfivt i arbetet medt. ex. ökad liberalisering av den internationella laslbils-2 1981182. 1981/82:100 Bilaga 9 18 och busstrafiken, höjd trafiksäkerhet samt energi- ochmiljöfrågor. Organisationen är ett internationellt transportpolifiskl fommför kontakter mellan länder som är medlemmar i gemenskapen (EG)och länder som slår utanför. Förhandlingarna omelt busstrafikavtal mellan EG och de CEMT-länder som inte är anslutna till EG har avslutals. Kontakter harlagils från EG med bl. a. angåendeell avtal om viss liberalisering av kombinerade transporter. Landlransportkommilléninom FN:s ekonomiska kommission för (ECE) fortsätter sitt arbete med frågor om trafik-och bilsäkerhel och med harmonisering av de nationella reglerna förlandtransporter. Landsvägslransportavlalhar ingåtts med , och FörbundsrepublikenTyskland. Centralbyrån för internationellajärnvägstransporter (OCTI) fortsätter bl.a. översynenav reglerna om transport av farligt gods i samarbete med ECE. harfortsall sill aktiva agerande inom Organisafionen för ekonomiskt samarbete ochutveckling () för all få till stånd en gemensam sjöfartspolitikbaserad på största möjliga frihet för den internationella sjöfarten.Diskussionerna inom har lell fram lill vissasjöfartspoliliska riktlinjer som bör gälla i förhållande fill icke . Arbetetfortsätter nu med diskussioner om de sjöfartspolitiska relationerna meUanOECD-länderna. Även arbetet i den s. k. ()har haft den fria sjöfarten som mål. fortsätter diskussionerna om de s. k. öppna registren ochom reglering av bulksjöfarten. Förberedande lagstiftningsarbete för svenskanslutning lill FN:s kod för linjekonferenser pågår. Informellaöverläggningar har ägt rum med företrädare för EG-kommis-sionen rörande sjöfart, luftfart ochlandlransporler. har liksomtidigare aklivi deltagit i del arbete som bedrivs inom Mellanstatligarådgivande sjöfartsorganisationen (IMCO), för tekniska sjöfartsfrågor. och1981 har vidare lillträtt en rad internationellaöverenskommelser som har fillkommit inom IMCO:s ram, bl. protokoll till1973 års internafionella konvention till förhindrande av förorening från fartyg(MARPOL-prolokollel), internationella konvention om säkra containraroch internationella konvention angående normer för utbildning, certifiering ochvakthållning för sjöfolk (STCW-konvenlionen). På IMCO:s tolfteförsamlingsmöle, som hölls , antogs ett stort anlal resolutioner inom . Bland dessaresolutioner märks en som avser ändringar konvention ominternationeUa sjöfarlsregler. En annan resolution avser inrättande av ell internationeUt universitet i Malmö ellvärldssjöfarlsuniversilel - Prop.1981/82:100 Bilaga 9 19 för avancerad utbildning av befattningshavare vidsjöfarlsadminislralioner och ulbildningsanslaller i utvecklingsländer. Iresolutionen ullrycks starkt stöd för universiletsprojeklel, och IMCO:sgeneralsekreterare uppmanas alt fullfölja sina ansträngningar, särskillgentemot utvecklingsprogram (UNDP), för all förverkliga planerna.Sverige har vid församlingsmölelförklarat sig berett all vara värdland för med den föreslagna förläggningen till ,under förutsättning att utvecklingsländernastöder projektet och accepterar lokalisering lill ell industrialiserat land.Finansieringen av projektet är ännu inte löst i alla delar. deltar ocksåaktivt i ett arbete som pågår på initiativ av Frankrike.Arbetet syftar liU all genom förbättrad samverkan mellan tretton västeuropeiskastater i fråga om kontrollen av främmande fartyg i hamnarna öka möjligheternaalt motverka förekomsten av undermåliga fartyg. Meningen är att en överenskommelse skallundertecknas i samband med en västeuropeisk i januari1982 och att överenskommelsen skall träda i kraft ijuli eller . och1981 har luflfartsförhandlingar av större betydelse förts med omluftfarlsavtal, med om libanesiska bolags trafikrätligheler iSkandinavien, med om huvudsakligen prissättningen på , medCanada om landningsrälfigheler för SAS i Toron-to och med om SAS trafik påpolar- och Sibirienlinjerna. Samverkan mellan affärsverken och vissa myndigheter På grundval avförslag från utredningen om samverkansmöjligheterna hos affärsverkensoch vissa myndigheters verkstadsrörelser (SAMVERK-ulredningen) ochsynpunkter från remissinstanserna har regeringen i november 1981beslutat att en organiserad samverkan mellan affärsverken och vissamyndigheter skall komma till stånd. Samverkan skall syfta till elt effektivtutnyttjande av resurserna i de statliga verkstäderna. En av regeringen särskillutsedd person skall i ell inledningsskede bistå verken. Resultatet av arbetetskall rapporteras fill regeringen. Målsättningen attminska slalsutgiflerna har präglat arbetet . I propositionen omvissa ekonomisk-politiska åtgärder m.m. redovisas förkommunikationsdepartementets område besparingar på sammanlagt 110 milj. kr. Efter beslut avregeringen har reglerna för studerande- ochpensionärsraballer på tåg ändrats från . Studerande ochpensionärer har möjlighet all köpa ett särskilt rabattkort som berättigartill lågprisresor . De ändrade reglerna beräknas ge SJ eninkomstförstärkning pä i storleksordningen 60 milj. kr. 1981/82:100 Bilaga 9 20 Ändrade regler förtransportstödet lill beräknas ge besparingar på minst 50 milj. kr. Denya stödreglerna innebär att de nordligaste och inre delarna av landetprioriteras. Vissa justeringar av indelningen i Irans-portslödszoner ochvarugrupper genomförs. beslutade ocksåhösten 1981 om en höjning av registerhållningsavgiflen med . Dessutombeslutade om ändrad laxe-konslmktion för Gollandslrafiken. Åtgärdernaberäknas tillsammans ge en inkomstförstärkning för staten på omkring 45 milj.kr. under nästa budgetår. I förslaget lill budget för nästa budgetär föreslåsytterligare besparingar på sammanlagt omkring 123 milj. kr. Besparingarna inomdepartementets område uppgår därmed (exkl. besparingar m.a.a. prop. 1981/82:30)till totalt omkring 168 milj. kr., varav knappt 24 milj. kr. Nedan lämnas en sammanfattande redogörelse förbesparingsförslagen. Ändrade regler för transportstöd och för stödet till kollektivtrafiken 30,6 a. ändras taxekonstruktion och tidtabell för Gotlandstrafiken. Nominellt oförändradvägmilersättning tillkollektivtrafiken föreslås. Minskad ersättning till postverket för befordran - Kommunala och landslingskommunala sjukvårdsinrätt ningar har förlorat sin tjänstebrevsrätt från den . Utbetalningskort, inbetalningskort och postanvisningar skall inte längre kunna skickas som tjänsteförsändelser. - Bidragen till drift av kommunala vägar och gator och till enskilda vägarutbetalas efter bidragsårets utgång. Bidraget till national föreningen för trafiksäkerhetensfrämjande (NTF) utbetalas kvartalsvis. - Postförskottsförsändelser vid uppbörd av väg trafikskatt slopas. Fordonsskatt och kilometer skatt aviseras på samma blankett.