prop · G503130 · 1981-12-31 00:00:00 — Utredningen stryker särskilt underatt de väsentligt ändrade förhållandena skall vara av faktisk natur och attstadgandet måsle tillämpas restriktivt. Flertalet remissinstanser hargodtagit utredningens förslag. och anser det dockrimligt atl stadgandet kombineras med en föreskrift om en viss minimitid, inomvilken ändring i tillståndet inte bör få ske. Hovrätten för Nedre Norrlandhävdar att endast yttre fysiska förändringar i vattenförhållandena bör kunnaföranleda omprövning. Tillkomsten av nya företag bör inte räknas hit, eftersomsådana måsle anpassas efter befintliga förelag. framhåller alldet från företagarsynpunkt förefaller alltför osäkert om en omprövning av etteller flera förelag utefter ett vattendrag skulle kunna dra med sig enomprövning för samtliga kraftverk i en älv eller älvsträcka. Jag anser för min del attutredningens förslag innebär en lämplig avvägning mellan företagarintressetoch samhällets behov av en möjlighet att i undantagsfall pröva om villkoren förell tillstånd före den ordinarie tidsfristens utgång. Orn man skulle bestämmaen viss minsta tid för omprövning även i nu angivna fall, skulle syftet medbestämmelsen inte uppnås. Jag kan alltså inte biträda förslaget alt införa ensådan minimitid. Som utredningen har föreslagil bör omprövningen kunna skeendast vid faktiska förändringar i vattenförhållandena. En anledning lillomprövning kan vara tillkomsten av nya vatten- eller avloppsföretag, somförändrar vattensituationen, som en lämplig anpassning av de nyaförelagen av någon anledning inte har kunnat ske vid tillståndsprövningen avdessa företag. Utanför regelns tillämpning måste däremot falla t. ex.förändringar i samhällets uppfattning om vilka intressen som bör skyddas ellernya tekniska landvinningar. Jag biträder också utredningens ståndpunkt att enanledning till omprövning på denna grund kan vara att tillståndet beträffandeetl eller flera valtenförelag utefter ett vattendrag har omprövats efter dentidsbestämda omprövningsperiodens utgång och alt det härigenom uppkommerväsentligt förändrade förutsättningar för andra förelag i samma vattendrag. Påså sätt kan man vinna den fördelen att tillstånden beträffande samtligakraftverk i en älv eller en älvsträcka kan omprövas i anslutning till varandra. Som ett karakteristiskt exempel dåomprövning på grund av väsentligt ändrade förhållanden bör komma i fråga pekarutredningen på den situationen att flottningen läggs ned i ett vattendrag. Förägaren av etl kraftverk som har varit skyldig alt släppaflottningsvatten upphör denna skyldighet, fastän detta också har fillgodosettandra intressen än flottningen (se NJA 1974 s. 130). Även jag anser allomprövning pä angiven grund börkunna ske i sådana fall. Vid omprövningen får övriga allmänna intressens behovav vattnet omsorgsfullt vägas mot kraftverksägarens intresse av detta. Jag kandärför inte biträda ett förslag från att i sådana fall ingenförändring får ske i vattendraget, om inte företagaren själv begär omprövning. 2.5.3 Ersättning från det allmänna vid omprövning av nyatillstånd Som jag har anfört skalltillståndshavaren i samband med omprövningen kunna åläggas förpliktelser avolika slag. De kan bestå i åläggande att utföra skadeförebyggande ellerskadekompenserande åtgärder eller i skyldighet att avstå en viss vattenmängdeller att på något annal sätt underkasta sig en produktionsförlust vid enanläggning i vatten. I de flesta fall lorde en sådaninskränkning i ett tidigare vattenrättsligt tillstånd medföra en kostnad förtillståndshavaren. Kostnaden lorde mera sällan motsvaras av någon i ekonomiskatermer klart uppskattningsbar vinst för det allmänna. Frågan uppkommer då vem somslutligt skall bära de aktuella kostnaderna - tillståndshavaren eller detallmänna. Jag vill i detta sammanhang betona all de begränsningar som enliglvad jag har förordat skall gälla i fråga om lillslåndshavarensskyldighet atl underkasta sig förpliktelser av olika slag innebär en garantiför att hans kostnader under inga omständigheter skall kunna bli omöjliga attbära. Som jag skall redovisa senare(avsnitt 2.5.6) bör etl tillstånd i vissa fall kunna inskränkas även till förmånför ell enskilt intresse. Då bör full ersättning i princip tillfallatillståndshavaren för därigenom uppkommande föriuster, såvida det inte är frågaom vidtagande av skadeförebyggande åtgärder. För produktionsförluster o. d. böralllid full ersättning utgå. Man skulle kunna hävda all del fråntillständshavarens synpunkt inte finns någon anledning att han själv skall bäraförlusten, då ett motsvarande produktionshämmande ingrepp sker lill förmån förett allmänt intresse. Som näringslivets byggnadsdelegalionframhåller skulle även andra skäl kunna anföras för att tillståndshavaren skallfå full ersättning för föriusten. Om del allmänna står för kostnaderna, blirdel en synlig finansiering över samhällets budget i stället för enersältningsfri reglering. Därigenom skulle man kunna uppnå större säkerhet ochutrymme för en rationell avvägning. Kostnaderna skulle i fortsättningen kunnabetraktas som investeringar, som kan uppskattas till sitt värde och ersättas. Ivarje fall skulle detta synsätt kunna tillämpas beträffande sådana allmännaintressen som själva är av ekonomisk natur, främst farleds- ochfloltledsföretag. Jag anser emellertid, i likhet medutredningen, alt man inte under alla omständigheter kan tillämpa principen omfull ersättning ål tillståndshavaren, när omprövning sker till förmån förallmänna intressen. Skälen för min ståndpunkt är följande. Utan en viss ersättningsfrihet skulle det allmänna hasvårt att hävda sina En finansiering t. ex. genom vattenrättsligaavgifter torde, bortsett i viss mån frän fiskeavgifter, inte förslå föromprövningsåtgärder, eftersom avgifterna skall användas även till andra ändamålinom den av vattenförelaget drabbade bygden. Inte heller en anslagsgivning inomstatsbudgetens ram torde alltid vara en framkomlig väg. Det är också etl faktum alt mångavattenförelag, särskilt avskrivna vattenkraftverk, är mycket vinstgivande.Detta innebär atl ett sådant vattenföretag även med hänsyn tagen till dessroll vid finansieringen av andra företag - väl kan bära en del av förlusten pågrund av en omprövning. Som jag har anfört har denenskildes rätt atl råda över vattnet redan enligt vår äldre rätt varitbegränsad och till sitt innehåll bestämd av de allmänna ändamål somvattendragen har ansetts böra tillgodose. Kungs-ådre- och nyprövningsinstitutenmöjliggör att allmänna intressen kan hävdas utan alltför storakostnader för det allmänna. Jag delar utredningens uppfattningatt del invecklade regelsystem som kungsådrebestämmelserna nu bildar börersättas med enklare regler om begränsning i tillständshavarens rätt tillersättning för intrång i vattenrätten, när en omprövning sker i syfte atttillgodose allmänna intressen. Rätten till full ersättning bör falla bort, närpreciserade allmänna intressen av kvalificerad natur är i fråga. Jag biträderutredningens förslag att till de kvalificerade intressena hänföra allmänfarled, allmän hamn, allmän flollled, fiske och hälsovården saml den allmännamiljövården. Som utredningen anför bör däremot bland de nu berörda intressenainle räknas bevattning eller torrläggning, som visserligen ärkungsådreinlressen enligt gällande VL men som främst måsle betraktas somprivatekonomiska intressen. Som jag skall utveckla senare (se avsnitt 2.5.7)kan det dock finnas skäl att i en annan ersättningssiluation la hänsyn tillbevattnings- och torrläggningsintressenas egenskap av kungsådreinlressen enligtgällande VL. I fråga om skyldigheten att utanersättning avslå vatten i kungsådrevat-tendragen gäller den historisktbetingade huvudprincipen att skyldigheten omfattar endast viss del av denframrinnande vattenmängden. Även den nuvarande skyldigheten att utan ersättningvidkännas en produktionsförlust vid nyprövning är partiell. Som utredningenföreslår bör en motsvarande ordning gälla enligt den nya lagen, när det ärfråga om skyldighet för tillståndshavaren alt avslå vatten eller fallhöjd ellerpå annat sätt underkasta sig en produktionsförlust. Skyldigheten att avslåvatten utan full ersättning bör dock i enlighet med utredningsförslaget gällai alla vattenområden och beträffande alla typer av vatlenföretag. När man närmare skall ange i vilkenomfattning företagaren bör vara skyldig att utan ersättning underkasta siginskränkningar bör man lämpligen, som utredningen har föreslagit, utgå frånandelar av den rätt som omfattas av det tillstånd som omprövas. I en del fallkan man direkt knyta Prop.1981/82:130 117 antill produktionsvärdet av vattenföretaget, eftersom man som utredning- Lagrådsremiss en framhåller därigenomfår det mest adekvata uttrycket för företagarens allmän motivering belastning.Det gäller vattenkraftverk samt regleringar och överiedningar för kraftändamål.Företagaren bör alltså medges rätt till ersättning för det produktionsbortfallsom åsamkas honom genom nya villkor vid omprövningen till den del värdet avdetta bortfall överstiger en viss andel av produktionsvärdet vid anläggningen.För vattenkraftverk bör produktionsvärdet bestämmas lill värdet av denvattenkraft i tillgodogjort skick som kan utlas vid kraftverket. Avdrag bördärvid ske för den kraftökning som föranleds av förekommande regleringar elleröverledningar (jfr i fråga om nyprövningspliktiga företag 4 kap. 6 § I mom.andra stycket VL). Produktionsvärdet vid reglering och överledning förkraftändamål bör anges som det värde varmed lill följd av regleringen elleröverledningen den vid varje kraftverk uttagbara kraften blivit ökad eller, näråtgärden innebär all förut uttagbar vattenkraft kan utnyttjas på ettfördelaktigare säll, den därigenom uppkomna värdeförhöjningen. Beträffande andra vatlenföretag än de nu nämnda kandet vara svårt eller rent av omöjligt att objektivt uppskatta ettproduktionsvärde, t. ex. en vattentäkt för vattenförsörjning. Då fårman, som utredningen förordar, tillgripa andra metoder. Ersällningsfriheten fördel allmänna bör i sådana fall motsvara en viss del av den vattenmängd som fårtillgodogöras (t. ex. vid ytvattentäkt och vattenöverledning för annat änkraftändamål), av den fallhöjd som berörs (t. ex. vid rensning) eller en vissdel av det regleringsmagasin som får utnyttjas (vid vattenreglering för annatän kraftändamål). Utredningens förslag att den andel som inlekompenseras skall ligga inom gränserna 1/5-1/20 av produktionsvärdet resp.vattenmängden, fallhöjden eller magasinsvolymen och atl den skall närmarebestämmas av tillståndsmyndigheten i samband med tillståndsbeslutet har medendast något undantag lämnats utan erinran vid remissbehandlingen. Även jaganser förslaget vara lämpligt. Som utredningen anför bör lillslåndsmyndighetenvid sin prövning ta hänsyn lill bl. a. förelagets inverkan på vallenstånds-och avrinningsförhållandena, den fördel eller olägenhet som företaget väntasmedföra från allmän och även enskild synpunkt, graden av nytta förtillståndshavaren och innehavare av rätt lill andelskraft samt längden avtidsfristen för omprövning. Som jag har förordat bör produktionshämmandeinskränkningar också kunna föreskrivas före den ordinarie omprövningstidensutgång vid väsentligt ändrade förhållanden. I enlighet med vad utredningen harföreslagit bör i sådana fall den andel som inle kompenseras reduceras medhänsyn till den tid som återstår fram till den ordinarie omprövningstidpunkten. Företagaren kan också åsamkas kostnader av annatslag än de nu nämnda på grund av en omprövning till förmån för allmännaintressen. t. ex.ålägganden att ulföra skadeförebyggande eller skadekompenserande åtgärder.Exempel på sådana åtgärder är utförande av spegeldammar, erosionsskydd ochfisktrappor saml utsättning av fisk. Enligl utredningen bör företagaren isådana fall själv bekosta åtgärderna, eftersom kostnaderna bedöms bliförhållandevis måttliga. Jag biträder förslaget. 2.5.4 Omprövning av äldre tillstånd till förmån förallmänna intressen Mina redovisadeöverväganden i fråga om omprövning för att tillgodose allmänna intressen avservatlenföretag, vartill tillstånd meddelas efter den nya lagensikraftträdande.,De förordade bestämmelserna reglerar alltså villkoren förföretagaren vid nya ansökningar om tillstånd. Förelagaren, hans kreditgivareoch andra intressenter vet då på grund av föreskrifterna i samband medtillståndet vilka villkor som kommer att gälla för omprövning, periodens längdoch hur stor del av de tillkommande kostnaderna etc. som inte kompenseras. Dehar sålunda att göra sina ekonomiska och lekniska bedömningar rörandeförelagets utförande med kännedom om dessa förutsättningar. Annorlunda förhåller det sig medsådana vatlenföretag. vartill tillstånd har meddelats före den nya lagensikraftträdande. Elt införande av vidgade omprövningsmöjligheter beträffandesådana företag - alltså utöver de möjligheter som enligt gällande VL föreliggerpå grund av bl. a. kungsådre-och nyprövningsbeslämmelserna - strider motgrundsatsen att en företagare i förväg skall kunna bedöma de rättsligakonsekvenserna av sill handlande. Utredningen har efter eninventering utförd i samarbete med kammarkollegiet och funnitatt det föreligger behov av omprövning även av äldre tillstånd. Elt sådantbehov torde enligl utredningen vara särskilt uttalat när det gäller tillståndsom har kommit till då naturvårds- och miljöskyddsintressena intebeaktades på samma sätt som . Även med tanke på fiskets intresse är en vidgadomprövningsmöjlighel befogad. Utredningen föreslår att de nyaomprövningsreglerna, med vissa modifikationer av hänsyn till tillståndshavarnaoch kreditgivarna, skall tillämpas även på äldre företag.Omprövningsmöjligheten skall inträda först från den nya lagensikraftträdande. I fråga om kraftverk eller regleringar eller överledningarkrävs dessutom all har förflutit från arbetstidens utgång. Omprövningskall dock alltid få ske om väsentliga ändringar i vattenförhållandena skerefter den nya lagens ikraftträdande. Vissa särregler föreslås beträffandesådana vatlenföretag som är underkastade nyprövningsskyldighet. Även reglerna om skyldighet förföretagare att utan ersättning underkasta sig inskränkningar vid omprövninglill förmån för kvalificerade allmänna intressen föreslås i princip blitillämpliga på äldre företag. Eftersom den andel av kostnaderna som intekompenseras inte har kunnat bestämmas i samband med det gamlatillslåndsbeslutet, föreslår utredningen att denna Prop.1981/82:130 119 engång för alla fastställs till 1/20 av vattenmängden, magasinsvolymen eller fallhöjden resp. avproduktionsvärdet vid kraftverk och regleringar allmän motivering elleröverledningar för krafländamål. Förslaget att vidga omprövningsmöjlighelernabeträffande äldre vatlenföretag har fått ett övervägande positivt mottagande.Bl. a. kammarkollegiet, och tillstyrker detutan reserva- . Några remissinstanser förordar emellertidmodifikationer i förslaget, innebärande längre övergångstider eller oinskränktersättningsräll för tillståndshavaren. Hovrätten för Nedre Norrlandifrågasätter behovet av omprövningsbestämmelser för andra ännyprövningspliktiga företag. Helt negativa till förslaget är ,kraftverksföreningen, och näringslivets byggnadsdelegalion, som motsättersig en sådan lagstiftning av rättssäkerhetsskäl. och härvid en promemoria av professorn om rättskraften hosäldre lagakraftvunna tillstånd till vatlenföretag. Även jag anser atl det är etlrätlssäkerhelsinlresse alt en lagstiftning som möjliggör omprövning av etlvattenrättsligt tillstånd inte utan starka skäl görs tillämplig på äldretillstånd. Jag anser emellertid att sådana starka skäl föreligger i deltalagstiftningsärende. Som utredningen har visat är behovet av omprövning isjälva verket särskilt stort i fråga om äldre vattenförelag, som kan ha fåtttillstånd ulan all sådan hänsyn har tagits fill motstående allmänna intressensom skulle ha skett vid en senare bedömning. Jag förordar på grund av det anförda attomprövningsmöjlighelerna också skall omfatta tillstånd som har meddelats medstöd av äldre lag. Som utredningen framhåller är dock särskild hänsyn mottillståndshavarna och kreditgivarna påkallad beträffande sådana äldre tillstånd.Vissa övergångstider innan omprövning får påkallas bör bestämmas. Jag biträderutredningens förslag i fråga om de lider som därvid bör gälla. 2.5.5Ersättning från det allmänna vid omprövning av äldre tillstånd Utredningens förslag om skyldighet för innehavareav äldre vatlenföretag alt ulan ersättning underkasta sig inskränkningarinnebär en utvidgning i förhållande till gällande VL på del sättet attskyldigheten avses gälla alla vattenföretag oavsett storlek eller belägenhet.Samtidigt är den föreslagna andelen av kostnader etc. som inte kompenseras,1/20, mindre än vad tillståndshavaren i vissa fall skulle kunna få avslå enliglkungsådre- och nyprövningsbeslämmelserna. Som utredningen framhåller kan dennaandel grovt räknat antas motsvara i genomsnitt 1/3 av lågvattenmängden, dvs.den vattenkvantitet som en företagare enligl gällande kungsådrebe-stämmelser numåste avstå utan ersättning när en viss vattenmängd behövs för atttillgodose ett kungsådreintresse, t. ex. vid slussning. Som en jämförelse kannämnas att den tidigare förordade övre ersättnings-gränsen vid omprövning avnya förelag, 1/5, ungefär motsvarar lågvattenföringen, dvs. den genomsnittligavattenföring som krävs för att ekosystemet skall kunna fungera någorlundatillfredsställande. Även om den totala effekten av utredningsförslagetteoretiskt skulle kunna bli ungefär jämförbar med belastningen enligt gällandeVL, är det givet att förslaget skulle kunna innebära försämringar förtillståndshavare i det enskilda fallet. och kraflverksföreningen haruppgivit att enligt en inventering av kraftverk och regleringsföretag somtillhör föreningens medlemmar det finns ett stort antal sådana företag, i varjefall över 300, som inte är underkastade om vare sig nyprövningeller kungsådra. Enligt dessa remissinstanser kan del för många av de angivnaförelagen medföra svåra följder, om de skulle tvingas att utan ersättningavstå en del av anläggningens produktionsvärde. Enligt min mening kräver rättssäkerhetsskäl allfrågan om skyldighet att avstå vatten etc. utan ersättning görs avhängig av omdet företag som omprövas är underkastat de inskränkningar i ersättningsrättensom gällande VL uppställer genom kungsådre- och nyprövningsbeslämmelserna(jfr. 2 kap. 18 § regeringsformen). Jag förordar sålunda att innehavare av företag,vartill tillstånd har erhållits enligt VL eller äldre vattenrätlsliglagstiftning och som inte är underkastade vare sig kungsådre- ellernyprövningsbeslämmelserna, alltid skall vara berättigade till full ersättningför en förlust eller kostnad till följd av en omprövning, oavsett om avståendetsker för atl tillgodose kvalificerade allmänna intressen eller inte. När del däremot gäller förelag som ärunderkastade kungsådre-och/eller nyprövningsbeslämmelserna bör en vissersältningsfrihel för det allmänna föreligga. är emellerfid förhållandenaolika för de olika företag som är underkastade kungsådre- och/ellernyprövningsbeslämmelserna. För att uppnå en fullständig rättvisa skulle man iprincip ha en lagreglering som gick ut på att en fillståndshavare var skyldigatt vid omprövning utan ersättning avstå endast den andel som återstod för detallmänna atl ersältningsfritt tillgodogöra sig enligt de äldre bestämmelserna.Detta skulle alltså innebära att de omvittnat komplicerade kungsådrebestämmelsernaoch även nyprövningsbeslämmelserna skulle komma alt tillämpas för all framtideller i varje fall så länge någon andel som inte kompenserades fanns kvar. Enlagreglering av antytt slag skulle enligt min mening komplicera regelsystemetpå ett oacceptabelt sätt. Jag biträder därför utredningens förslag alt man istället schabloniserar ersällningsfriheten för del allmänna. Om denna ienlighet med utredningens förslag sätts så lågt som till 1/20 avproduktionsvärdet för vatlenkraftföretag och i övriga fall till 1/20 av fallhöjden,vattenmängden eller magasinsvolymen, bör man enligt min mening kunna accepteraatt andelen, tillsammans med vad tillståndshavaren har fått avstå,kanske i något enstaka fall kan överstiga vad företagaren skulle ha fått avståenbart på grund av kungsådre- eller nyprövningsbeslämmelserna i VL. Pågrund av det anförda förordar jag atl den som har elt tillstånd lill ett vattenföretag,varpå kungsådre- och/eller nyprövningsbeslämmelserna är tillämpliga, vidomprövningar som sker efter den nya vattenlagens ikraftträdande till förmånför tidigare angivna kvalificerade intressen skall vara tvungen alt ulanersättning avstå från sammanlagt 1/20 av produktionsvärdet förkraftverksföretag resp. av fallhöjden, vattenmängden eller magasinsvolymen förövriga företag. 2.5.6 Vissa andra omprövningsfrågor Jag övergår nu till alt behandlavissa andra omprövningsfrågor som har behandlats av utredningen och någraremissinstanser. Utredningen har föreslagit en motsvarighet till 2 kap. 31§ första stycket m.fl. stadganden i VL som möjliggör meddelande av ändradeeller nya beslämmelser om innehållande eller tappning av vatten, dvs. vad sommed hittillsvarande terminologi kallals vatlenhushållningsbestämmelser. Förslagethar utom i etl avseende godtagits vid remissbehandlingen. a. hovrättoch framhåller alt den nya lagens allmänna tillåtlighelsregler och inlebestämmelserna om förutsättningarna för omprövning bör gälla när ändrade ellernya bestämmelser begärs av den som vill bättre utnyttja vattenkraften ifallsträcka som fillkommer honom. Jag anser att de allmänna fillåtlighelsreglerna,liksom lagens övriga bestämmelser om bl. a. tvångsrätl, såsom i gällande VL börgöras tillämpliga i samtliga fall då nya lappningsbestämmelser begärs. Utredningsförslaget innebär att även staten skall kunnabegära ändrade tappningsbestämmelser till förmån för vissa allmänna intressen.Emellertid ges tillräckliga möjligheter för staten atl få äventappningsbestämmelser omprövade inom ramen för den av mig tidigare förordadeallmänna omprövningsbestämmelsen, varför något behov av en ytterligare omprövningsmöjlighetinte föreligger. I övrigt tillstyrker jag utredningens förslag. Principen om ersättningsfrihet för det allmänna vidomprövning till förmån för de tidigare nämnda kvalificerade intressena bör somutredningen har föreslagit gälla även vid tillämpningen av nu ifrågavarandemöjlighet atl utverka ändrade tappningsbeslämmelser. I fråga om äldre företagbör enligt vad jag har förordat en viss ersätlningsfrihet föreligga endastdå de nuvarande kungsådre- eller nyprövningsbeslämmelserna skulle ha varittillämpliga. I övriga fal| bör full ersättning utgå fill tillståndshavaren förproduktionsföriust m.m. Utredningen har vidare föreslagit att etl tillstånd attutnyttja yl- och grundvatten skall kunna omprövas lill förmån för en annanvatlentäkts-intressent. Förslaget har lämnats utan erinran vidremissbehandlingen. Ävenjag anser alt en sådan möjlighet är ändamålsenlig. Jagförordar därför atl förslaget genomförs. Jag vill här också erinra om denmöjlighet atl omfördela vatten inom ramen för en bevattningssamfällighet, somjag kommer att förorda i avsnitt 2.12. 2.5.7Vissa ytterligare frågor om avstående av vatten m. in. Det kan förekomma andra fall än vid omprövning, dåen vattenrättshavare kan åläggas all avslå vatten m. m. Enligtutredningsförslaget skall, på samma sätt som vid omprövning, del allmänna varabefriat från skyldigheten atl betala ersättning även i sådana fall när envattenrättshavare åläggs atl avstå vatten eller fallhöjd eller all underkastasig en minskning av ett regleringsmagasin till förmån kvalificeratallmänt intresse. Del är då fråga om elt avstående lill förmän för etlvattenföretag, vartill tillstånd meddelas enligl den nya lagen och som utförsav företrädare för ett sådant intresse. Som exempel kan nämnas alt staten, enkommun eller elt vattenförbund får tillstånd att ulföra ett valtenförelag, t.ex. en sjörestaurering, till förmån för den allmänna miljövården. Jaganser det viktigt atl man underiättar genomförandet av vatlenföretag som ärangelägna från allmän synpunkt.