prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — 1976/77:122 om ändring i byggnadslagen (1974:385) m.m. beslutaderiksdagen (CU 1976/77:35, rskr 1976/77:310) att avskaffa kommunens ansvar förden fördjupade delen. Föredragande statsrådet motiverade förslaget med attkommunens förlustansvar på fördjupningsdelen hade medfört vissa olägenheter iområden där 1981/82:100 Bilaga 16 56 lånesökanden inte kunde få underiiggande kredit.Eftersom det kommunala ansvaret i sådana fall blev större än i områden därfördjupning inte behövdes var det enligt föredraganden en onödigt betungandeuppgift som lades på kommuner med områden där försörjningsmöjligheterna ärotillfredsställande och befolkningsutvecklingen ogynnsam. anfördemed anledning av förslaget bl.a. alt denprimära förutsättningen för bostadslån är alt byggnadslov ges - något som i sintur förutsäller all byggandet har godtagits frän allmän synpunkt enligtbyggnadslagstiftningen. Kommunerna har att göra denna bedömning. Endifferentiering av ansvarsgränserna med hänsyn ytterst till kreditinstitutensbedömningar skulle enligt utskottet kunna uppfattas som ett misstroende motkommunens förmåga alt handlägga planfrågorna. Bostadsslyrelsen harredovisat i huvudsak följande omständigheter som slöd för sill förslag. Underde har efterfrågan på både nya och äldre småhus varit vikande.Åven om den minskade efterfrågan delvis kan vara av tillfällig natur bedömer styrelsen mol bakgrund av bl.a. ökadeenergipriser och en stark strukturomvandling i vissa orter att statens riskersom kreditgivare till småhus har ökat väsentligt och kan väntas öka ytteriigarei framtiden. Inte minst gäller delta sådant byggande som sker utanfördelaljplanelagda områden där ökade energipriser har den största betydelsen ochdär kommunernas kostnader för service och kommunikationer är störst.Kommunernas ansträngda ekonomiska situation kan således leda till en sänkningav servicenivån inom kommunerna, vilket i sin tur minskar efterfrågan på småhusutanför kommunernas centrala delar. ert'arenheler frånexekutiva auktioner bekräftar såväl den allmänna trenden som de speciellaförhållandena i glesbygden. haryttrat sig över förslaget och avstyrkt det. Förbundet konstaterar att ettgenomförande av förslaget skulle innebära en övervältring av kostnader frånstaten till kommunerna för denhändelse att åtagandet skulle utlösas. Även näringslivs- och regionalpolitiskaskäl talar enligt man inle bör ändra på den nuvaranderiskfördelningen mellan staten och kommunerna. För egen del vill jaganföra följande. Syftet med förslagen i prop. 1976/ 77:122 var att åstadkommaen önskvärd bebyggelseutveckling pä landsbygden och i övrigi i glest bebyggdaområden av landet. Särskilt i glesbygdsområden där betydande fördjupningar avdet statliga bostadslånet nu görs skulle styrelsens förslag kunna försvåratillkomsten av sådan bebyggelse som kommunen anser angelägen alt få lillslånd. t. ex. för all förstärka underlaget för viss service i en mindre ortutanför centralorten. Jag är av denna anledning inte beredd att biträdastyrelsens förslag. föreslårockså att man skall slopa bestämmelsen om att pantvärdel vid statlig belåning inte får sättas högre än att pantbrev inom100% av detta värde kan antas utgöra en tillfredsställande säkerhet för lånet.Bestämmelsen återfinns i 20 § förordningen (1978:394) om beräkning avlåneunderlag och pantvärde för bostadslån (BLP). 1981/82:100 Bilaga 16 57 Styrelsen harbeträffande nybyggnadsfallen anfört följande. Prövningen enligt 20 § BLP tordei praktiken helt sammanfalla med prövningen enligt 15 § första stycket 2bostadsfinansieringsförordningen. I sistnämnda bestämmelse anges attbostadslån inte kan beviljas om de hyror och årsavgifter som behövs för att täcka deåriiga kostnaderna för fastigheten beräknas bli så höga att del finns en påtaglig risk förföriust. Om del föreligger föriustrisk eller om säkerheten är tillfredsställandemåste avgöras med samma kostnads/intäklsberäkning. Vid nybyggnad är således den nu berördabestämmelsen i 20 § BLP enligt styrelsens mening obehövlig. Beträffandeombyggnadsfallen har styrelsen bl.a. anfört att den nu aktuella bestämmelsen i 20 § BLP tidigare tillämpades på ett sätt somstår i strid med uttalanden avstatsmakterna (prop. 1977/78: 100 bil. 16 s. 158, CU 1977/78:27 s.25) angående bestämmande av pantvärdet med utgångspunkt i den förväntade avkastningen. DeUa har också påpekats av vid en granskning avbostadsverkets prövning och bevakningav kreditrisker vid långivningen avseende flerbostadshus. Styrelsen anser attifrågavarande bestämmelse i 20 § BLP bör slopas även för ombyggnad. Prövningen enligt 15§ första stycket 2 bostadsfinansieringsförordningen innebär även förombyggnadsfallen att bostadslån inte kan beviljas om de hyror och årsavgifter som behövs för alt täcka deärliga kostnaderna för fastighetenberäknas bli så höga att det finns en påtaglig risk för förlust. Del ankommer påregeringen att besluta om den av styrelsen föreslagna ändringen. Jag villdock för anmäla att jag i ell annat sammanhang kommer alt föreslåregeringen en ändring i enlighet med förslag. Hyresförluster i det slalsbelånade bostadsbeståndet m.m. Styrelsen föreslåratt ett särskilt lån för hyresföriusler skall kunna ges till bostadsföretagi kommuner med bostadsbrist. Lånet skall avse förluster som uppkommerdärför att nybyggda hyres- och bostadsrättslägenheler inte blir upplåtna. Ett sådant slöd skulle enligt styrelsen i många fallkunna undanröja den tveksamhet attpåbörja nya bostadsprojekt som finns på grund av risken föravsättningssvårigheter. Krav på attåterinföra ett direkt statligt stöd för all täcka hyresföriusler pä grund avuthyrningssvårigheter har också framförts i en skrivelse från . I skrivelsen anför förbundet bl.a. att bostadsföretagen på vissa orter hardrabbats av ett ökat antal tomma lägenheteroch att ökningen kommer i en lid dä problemen i landet som helhet är de motsatta. Allt lyder enligl förbundet också påatt lägel kommer att förvärras ominle staten vidtar åtgärder både för alt få igång ett bostadsbyggandemed socialt godtagbara hyror på orter där bostadsbehovet är stort och för allklara de ekonomiska svårigheter som drabbar orter med uthyrningssvårigheter. Från allmännyttiga bostadsföretag. 1981/82:100 Bilaga 16 58 , har inkommit en skrivelse i vilken manunder hänvisning till att antalet lomma lägenheter har ökat på vissa orterhemställer om snara åtgärder för att bemästra de ekonomiska problem som uppstårhos berörda företag. För egen del vill jaganföra följande. Den av föreslagna lånemöjlighelen liknar ivissa avseenden de lån som beviljades för hyresförluster ,de s.k. hyresförlustlånen. När lånen infördes betonades att ansvaret förbostadsförsörjningen på lokal nivå ligger på kommunen och att den därföransvarar för att bostadsbyggandet anpassas till efterfrågan pä bostäder (prop.1972:124, CU 1972:32, rskr 1972:306). Vidare betonades det ansvar som varjebostadsföretag har i detta avseende och för det ekonomiska utfallet avverksamheten. Trots detta ansåg man all del fanns skäl för staten att medverkatill en lösning av problemen med de oulhyrda lägenheterna. Utgångspunkten förstatens medverkan angavs vara att stödåtgärderna skulle ha formen av en tidsbegränsadinsats för att överbrygga sådana svårigheter som i framliden måste mötas medåtgärder på det lokala planet. Mol bakgrund av delta ocheftersom antalet outhyrda lägenheter successivt hade minskat, föreslog jag i1980 års budgetproposition (prop. 1979/ 80:100 bil. 16) en ändrad inriktning avstatens slöd till områden med outhyrda lägenheter. Jag framhöll att stödetborde koncentreras till åtgärder som förbättrar boendemiljön. Förslaget om alländra inriktningen av statens stöd föranledde ingen erinran från riksdagenssida (CU 1979/80:22, rskr 1979/80:240). Styrelsens förslag lill lånför hyresförluster avviker från de tidigare hyresförlustlånen framför alltgenom sin inriktning på nybyggda lägenheter i kommuner med bostadsbrist. Den avstyrelsen valda inriktningen av lånen har otvivelaktigt vissa fördelar jämförtmed de tidigare hyresförlustlånen, i första hand därför att de underlättarnybyggandet. Dessa fördelar bör dock ställas mot de nackdelar som vidlåderdenna typ av stödåtgärder, framför allt i fräga om återverkningarna påansvarsfördelningen för bostadsförsörjningen mellan staten och kommunerna.Även med hänsyn lagen till alt den föreslagna lånemöjlighelen, i likhet med vadsom gällde för hyresföriusllånen, är att betrakta som en tidsbegränsad insatsär nackdelarna så betydande att jag i nuvarande situation inte är beredd attbiträda styrelsens förslag. Jag är inte heller beredd alt biträda de avHyresgästernas och framförda kraven. Krav har också rests påstatliga medel för att täcka nya hyresförluster i studentbosladshus. I enskrivelse från konstaleras bl.a. allsludentbosladsförelagen uppfyller del grundkrav som ställs pä allmännyttigabostadsföretag - att verksamheten bedrivs utan enskilt vinstsyfte - och att detinnebär att studenlbostadsföretaget arbetar med samma förutsättningar som detallmännylliga bostadsföretaget. 1 fråga om bl. a. ersättning för uppkomnahyresförluster faller dock studenlbostadsföretaget utanför de ramar som angesi prop. 1979/80:100 bil. 1981/82:100 Bilaga 16 59 Studentkårerna anser att det även ifortsättningen skall vara möjligt för studenlbostadsföretag att erhålla medelför att täcka hyresförluster. Samma krav har också framställts i en skrivelsefrän studentkår. Inle heller dessa kravärjag beredd att biträda. De uthyrningsproblem som de framförda kraven grundarsig på beror, enligt vad jag har erfarit, till väsentliga delar på attbostadsbeståndet är dåligt anpassat till dagens efterfrågan. Man har för mångaenkelrum och för få familjelägenheter. Det är därför i första hand åtgärder förall anpassa beståndet till efterfrågan som behöver vidtas. Ett arbete i dettasyfte har också påbörjats. 1 och pågår ombyggnader avsammanlagt ca I 400 enkelrum till familjelägenheier. I har 100 enkelrum byggts om. och enytteriigare ombyggnad av 300 enkelrum planeras. Ombyggnaderna har möjliggjortsbl.a. genom de av beslutade förbättringarna avlånemöjligheterna för ombyggnad av studentbostäder (prop. 1978/ 79:100 bil. 16,CU 1978/79:26, rskr 1978/79:250) och de beslut som regeringen senare harfaltal om vissa föriängningar av ränte- och amorterings-frihet på berördaföretags tilläggslän och om eftergift av hyresföriustlån. Vid de överläggningarmellan företrädare för och berörda studenlbostadsföretag somföregick regeringsbesluten förutsattes att yllerligare ombyggnader kunde bliaktuella och att även dessa skulle genomföras inom den ram som riksdags- ochregeringsbesluten innebär. Del bör således i första hand ankomma pästudentbostadsförelagen själva alt vidta de ytterligare åtgärder som kanbehövas med hänsyn till uthyrningssitua-lionen. Enligt gällande reglerför bostadslån får i låneunderlaget inräknas lokaler som kan anses fylla ettnormalt behov av boendeservice och som i huvudsak är avsedda för dem som bor iområdet. Detsamma gäller för andra lokaler om de är av ringa omfattning eller om det föreligger särskilda skäl förall låta lokalerna ingå i låneunderlaget. De lokaler som ingår i låneunderlagetbeaktas när pantvärdel fastställs. 1 vissa fall får dock sådana lokaler sominte är låneunderlagslokaler ingå i pantvärdet. I de fall lokalerna ingår ipantvärdet men inte i låneunderiaget kan varken bostadslån eller prioriteradelån beviljas för lokalerna. Styrelsen föreslår attmöjligheten att räkna in lokaler i pantvärdet utvidgas till all omfatta ävenlokaler som tillkommer i samband med nybyggnad i saneringsområden. Jag biträderstyrelsens förslag. Den nya regeln bör träda i kraft den Ijuli 1982. Den böräven tillämpas i sädana ärenden i vilka preliminärt men inle slutligt beslut omlån har meddelats före ikraftträdandet. Vidare föreslår styrelsenatt de priorileringsregler som gäller för bottenlån skall ändras så attprioriterade bottenlån kan beviljas för lokalerna. Det ankommer pä riksbankenalt pröva denna typ av frågor. Jag vill dock för 1981/82:100 Bilaga 16 60 egen del framhålla att den typ av lokaler somdet här är fråga om inte har en sådan angelägenhetsgrad all det f. n. motiveraren ändring från bostadspolitisksynpunkt. Bostadslån till integrerade skollokaler Skollokaler som medhänsyn till belägenhet och samordning med andra lokaler utgör en integrerad delav en anläggning för boendeservice fär räknas in i låneunderlaget förbostadslån, om de är utformade så all de ger möjlighet till ett samutnyttjandesom är till påtaglig nytta för dem som bor i området. Som en ytterligareförutsättning gäller att andelen sådana lokaler är betydande. F. n. prövarbostadsstyrelsen frågan om skollokaler skall få räknas in i läneunderlaget.Styrelsen föreslår alt prövningsrätten flyttas över på länsbostadsnämnderna. Det ankommer påregeringen att besluta om en decentralisering av beslutanderätten i hithörandefrågor. För sammanhangets skull vill jag dock framhålla att även jag anser atten decentralisering av beslutanderätten till nämnderna i denna fråga nu ärmöjlig och alt jag avser att i ett annat sammanhang förelägga regeringen ettförslag om en sådan ändring. Del finns f.n. inte nägraramar fastställda för det statligt belånade bostadsbyggandet. Detta gäller ifråga om såväl nybyggnad som ombyggnad. Inle heller har del fastställts någonram för avseende beslut om byggnadstillstånd för nybyggnad av bostädersom inte är statligt finansierade. Regeringen beslutade den 24 september 1981att inga ramar skall gälla för beviljande av byggnadstillstånd under år 1982.Åven det tidigare systemet med all fördela ramar på län har slopats.Länsstyrelserna har dock getts rätt alt fastställa ramar för en eller flerakommuner om det behövs med hänsyn lill regionalpolitiska eller liknande intressen. Däremot finns förbudgetåren 1981/82 och 1982/83 fastställda ramar för beslut om bostadslån försådana förbättringar av boendemiljön som inte berättigar till bidrag enligtförordningen (1975:129) om bidrag avstatsmedel till förbättring av boendemiljöer. Ramen är för vart och ett avbudgetåren 35 milj. kr. Bostadsstyrelsenförutsätter med hänsyn till det låga bostadsbyggandet och angelägenheten av altbyggandet ökar all några ramar för ny- och ombyggnadslångivningen intefastställs. Styrelsen föreslär också att någon särskild ram inte fastställs förbeslut om bostadslån för sådana förbättringar av boendemiljön för vilka bidraginte lämnas. 1 likhet med styrelsenanser jag att det inle finns anledning att fastställa några ramar förbostadsbyggandet. Detta gäller för säväl statligt belånade ny- och ombyggnadersom byggnadstillstånd för nybyggnad av bostäder som inte finansieras statligt. 1981/82:100 Bilaga 16 61 Däremot kan jag intebiträda styrelsens förslag att slopa den särskilda ramen för beslut ombostadslän för miljöförbättrande åtgärder. Jag förordar här en oförändrad ramom 35 milj. kr. för vart och ett av budgetåren 1982/83 och 1983/84. Anslaget för /83 Under /81utgjorde anslaget och behållningen från föregående budgetår tillsammans 8 361 milj.kr. Anslagsbelastningen det budgetåret blev t 487 milj. kr. lägre, dvs. Ett anslag på 5700 milj. kr. har anvisats för innevarande budgetår.För detta budgetår beräknarjag anslagsbelastningen till 6860 milj. kr. Vidutgången av /82 kommer det således enligl dessa beräkningar allfinnas en reservation på anslaget om 327 milj. kr. För /83beräknarjag utbetalningarna på anslaget till ca 6545 milj. kr. Vid beräkningenhar hänsyn tagits till att tomträttslångivningen enligt beslutnyligen (prop. 1981/82:30 bil. 8, CU 1981/ 82:3, rskr 1981/82:30) skall upphöravid utgången av och till den nya lånemöjligheten för köpare av statligabostadshus för permanent bruk (prop. 1980/81:1.58. CU 1980/81:35, rskr1980/81:361). Med hänsyn lill detberäknade utbetalningsbehovet och medelsbehållningen beräknarjaganslagsbehovet för /83 till 6250 milj. kr. Jag hemställer alt regeringen föreslår riksdagenatt 1. godkännavad jag har förordat i fräga om temporära stimulansåtgärder förbostadsbyggandet. 2. godkänna vad jag harförordat i fråga om ytgräns för bostadslån lill småhus, 3. godkänna vad jag harförordat i fräga om markprisprövningen i exploateringsområden. 4. godkänna de av migförordade ändringarna i fråga om lokalbelåningen i saneringsområden. 5. medge att bostadslån försådana boendemiljöförbättringar för vilka boendemiljöbidrag inte lämnas får beviljas intill ett beloppav . under /83 och preliminärt intill ett belopp av35 . under /84. 6. till Lån tittbostadsbyggande för /83 anvisa ett reservationsanslag av6250000000 kr. 1981/82:100 Bilaga 16 62 Räntebidrag m. m. 1980/81 Utgift 5026767162 1981/82 Anslag 7100000000 1982/83 Förslag 7900000000 Regeringen avser all behandla frågor om statensstöd till bostadsbyggandet i en särskild proposition . 1avvaktan härpå bör anslaget Räntebidrag m. m. tas upp med ett preliminärtbelopp i statsbudgeten. Jag föreslår alt beloppet fastställs till 7900milj.kr. Beloppet är beräknat pä grundval av nu gällande regler och med hänsyntagen till ändringarna av den s. k. långa räntan och bosladslåneräntan somvidtogs . Jag hemställer alt, regeringen föreslår alt i avvaktan på ensärskild proposition i ämnet, för Räntebidrag m.m. för /83beräkna ett förslagsanslag av . 1980/81 Utgift 97530716 1981/82 Anslag 100000000 1982/83 Förslag 100000000 Frän anslaget bekostasutgifter för eftergift av hyresförlustlån enligt förordningen (1976:260) omhyresförlustlån (ändrad : 190). Ansökningar om eftergiftm.m. prövas i normalfallen av länsbostadsnämnden. Regeringen beslutar i defall då låntagaren gör anspråk pä avvikelser från normalvillkoren. I vissa fallkan vidare regeringen, efter ansökan av kommunen, medge att det lånebelopp sominte efterges får övertas av kommunen som ett särskilt hyresföriustlån. Under /81beviljades ansökningar om eftergift av hyresförlustlån till ett belopp av 85milj. Totalt har intill utgången av nämnda budgetår beviljats 451 milj. kr.i sådana eftergifter. Beslut om hyresföriustlånhar t.o.m. /81meddelats till ett totalt belopp av 1 586 milj. kr., varav 63 milj. kr. i s. k.särskilda hyresföriustlån. Amorteringar och inlösen av lån har redovisats tillett belopp av 408 milj. kr. Vid utgången av /81 utestodhyresförlustlån på sammanlagt 702 milj. kr. En omständighet som görberäkningen av utgifterna osäker är svårigheten att bedöma i vilkenutsträckning låntagarna kommer att t. v. föredra 1981/82:100 Bilaga 16 63 ränte- och amorteringsfrihet därför alleftergifter är förknippade med en inlösen av återstoden av lånet. Styrelsen uppskattarutgifterna till IOO milj.kr. för vartoch ett av budgetåren 1981/82 och 1982/83. Hyresförlustlångivningenhar i enlighet med beslut (prop. 1979/80: IOO bil. 16, CU1979/80:22, rskr 1979/80: 240) upphört i och med utgången av . Eftersomansökan om lån får ges in från utgången av del kalenderår ellerräkenskapsår som lånet avser kommer dock utlåningen i praktiken all upphöraförst . Därefter kommer verksamheten att avse enbart förvaltningav utestående län. Bestämmelserna om eftergift av hyresföriustlån gälleremellertid fortfarande dessa lån. Medel för eftergifter kommer därför attbehövas ytterligare . Bostadsslyrelsen harföreslagit att IOO milj.kr. anvisas för detta ändamål under /83.Jag biträder förslaget. Jag hemställer all regeringen föreslår all lill Eftergift avhyresföriustlån för /83 anvisa ett förslagsanslag av 100000000kr. Tilläggslån till kulturhistoriskt värdefullbostadsbebyggelse 1980/81 Utgift 4263000 Reservation 5738000 1981/82 Anslag 12000000 1982/83 Förslag 15000000 Från anslaget betalas utlån enligt bestämmelserna i kungörelsen (1974:255) om tilläggslån tillkulturhistoriskt värdefull bebyggelse (ändrad : 331). Förlångivningen fastställer en gemensam ram för de antikvariskamyndigheternas tillstyrkan av ombyggnader som bör komma i fråga för förhöjtlåneunderlag och/eller tilläggslån. Denna ram uppgår lill 30 milj.kr. för vartoch ett av . Ramen för beslut om förhöjt låneunderlag ochtilläggslån är avskaffad . Vidare gäller att beslut om förhöjtlåneunderlag och tilläggslån avseende projekt som har fått preliminärt beslutom bostadslån får tas utanför ramarna. Från anslaget betalasäven ut eventuella ränte- och amorteringsfria lån för ombyggnad avstudentbostäder. fastställderiksdagen en beslutsram på 32 milj.kr.och medgav en ramvidgning med 15 milj. kr. Av denna ram disponerades drygt 1981/82:100 Bilaga 16 64 46 milj. kr. genom beslut av regeringen,bostadsslyrelsen och länsboslads-nämnderna. har t.o.m.den 30 juni genom lånemyndigheternas beslut 12.7 milj.kr. avräknats mot deantikvariska myndighetert\as lillslyrkan-deram. Dessa beslut utgörs avtilläggslån till ett belopp av 4.7 milj. kr. och förhöjt låneunderlag lill ettbelopp av 8 milj. kr. har för medstöd av uppgifter från länsantikvarierna uppskattat behovet av förhöjtlåneunderlag och tilläggslän till ca 20-25 milj. kr. Bostadsslyrelsen bedömeratt lånebehovet kommer alt öka . I sammanhangetnämner styrelsen bl.a. de anspråk som och kommuner kankomma att ställa . 1 produktionsplanerna har behovet avtilläggslån och förhöjt låneunderlag tagits upp till drygt IOO resp. 60 milj.kr. De ramar inom vilkaåtgärder får tillstyrkas av de antikvariska myndighelerna föreslås motbakgrund av det ökande behovet av förhöjt låneunderlag och tilläggslån blifastställda till 50 milj. kr. Fr.o.m. den I juli 1980meddelas beslut om förhöjt låneunderlag av länsbostadsnämnderna och beslut omtilläggslån samt förhöjt låneunderlag i samband med tilläggslån avbostadsstyrelsen. Styrelsen anser det numöjligt att decentralisera beslutanderätten till länsbostadsnämnderna ävenbeträffande tilläggslän och föreslår att så sker. Enligt styrelsen innebärförslaget en förenkling som handläggningstiden förkortas. Tilläggslån kan beviljasför ombyggnad av sådana hus som har förklarats för eller är av sådanbeskaffenhet alt de kan förklaras för byggnadsminnen. Enligt förordningen (1981:447) om statsbidrag till vård avkulturhistoriskt värdefull bebyggelse kan ett högre bidrag lämnas till vård avsåväl byggnadsminne som annan bebyggelse med sådant kulturhistoriskt värde attdess bevarande är ett riksintresse. anser att en samordningmellan dessa former av statligt stöd skulle underlätta handläggningen.Bostadsstyrelsen föreslär därtor efter samråd med atttilläggslän skall kunna beviljas tillombyggnad av elt hus med sådant kulturhistoriskt värde att dess bevarande ärett riksintresse. beräknarbehovet av anslag för /83 till 20 milj.kr. Styrelsens beräkning har gjorts med utgångspunkt ifastställda resp. föreslagna ramar . Tilläggslån för ombyggnadav bostadshus lämnas bl.a. under förutsättning att huset har förklarats för eller är av sådan beskaffenhet att del kanförklaras för byggnadsminne enligt lagen (1960:690) om byggnadsminnen.Bostadsstyrelsen föreslår att tilläggslån skall lämnas även till sådana bygg- 1981/82:100 Bilaga 16 65 nåder som ulan all vara av byggnadsminnesklassär av sådan kulturhistorisk betydelse att deras bevarande är ett riksintresse.Tilläggslån är en låneform som är förenad med betydande kapilalsubvenlioner.Styrelsens förslag innebär en utökning av del anlal byggnader som kan komma ifråga för denna stödform. Med hänsyn tilldel statsfinansiella läget anser jag mig inle kunna biträda styrelsens förslag. Bostadsslyrelsen harockså tagit upp frågan om ändrad beslutsordning för stödet lillkulturhistoriskt värdefull bostadsbebyggelse. Fram t.o.m. den 30 juni 1980meddelades beslut om förhöjt låneunderiag och tilläggslån lill sådan bebyggelseav regeringen. Efter denna tidpunkt meddelas beslut om förhöjt låneunderlag avlänsbostadsnämnderna och beslut om tilläggslån saml förhöjt låneunderlag isamband med tilläggslån av bostadsslyrelsen. Styrelsen anser del nu möjligtall decentralisera även beslutanderätten beträffande lilläggslånen lilllänsbostadsnämnderna. Jag delar styrelsens uppfattning all en sådan ändring avbeslutsordningen innebär en förenkling som handläggningstiden förkortas.Del ankommer på regeringen all besluta om den av styrelsen föreslagnaändringen.