prop · G50330 · 1981-12-31 00:00:00 — Följande instanser har tillstyrkt förslaget,nämligen REV, RRV, RSV, länsstyrelserna i och , Östergötlandsoch , LRF, /SR saml äldrearbetskommit-tén. , som är tveksam förslaget, anför bl.a. följande. Som kommittén påpekar är det inte möjligt - i alla fallinte inom ramen för avdragssyslemet - alt åstadkomma en lösning av båda dessaproblem . Kommitténs lösning, och förslag, har en tydlig prägel av kompromissmellan dessa två oförenliga mål. Resultatet har blivit att båda har uppnåtts imyckel blygsam grad. Och delta har skett till priset av inte oväsentligaskattehöjningar för foikpensionärer med låga eller måttliga sidoinkomsler.Denna effekt har motiverat förslaget all sprida införandet av de nyaavtrappningsreglerna för del extra avdraget . Enligt tabell 15 ibetänkandet uppgår skallehöjningen exempelvis till i runt tal för dem medårsinkomster på utöver folkpensionens grundförmåner när detföreslagna avlrappningssystemet trätt i kraft Prop.1981/82:30 40 Den totala omfattningen av effekterna framgår av beräkningen allskatteintäkterna ökar med totalt , huvudsakligen från demmed små eller måttliga sidoinkomster utöver folkpensioneringens gmndförmåner.De fördelningspoliliska aspekterna härpå har kommittén inte närmare behandlat.Härtill kommer alt de föreslagna förändringarna i avdragssyslemet, och i allsynnerhet reglerna för avtrappningen, blir svåröverskådliga för den enskildeoch synes bli invecklade alt administrera. finner del därförtveksamt om de myckel begränsade posiUva effekter den föreslagna ändringen avavdragssyslemet medför skall Ullmälas störte tyngd än de "nya"ölägenheter de medför; detta inte minsl med tanke på aft de innebär ytteriigareett provisorium i avvaktan på en mer långsiktig lösning av problemen. SPV,som begränsat sill yttrande till frågor som rör uträkningen av preliminärskall, avstyrker förslaget och förordar ytterligare utredning, närmast på gmndav svårigheterna att uppnå överenslämmelse mellan preliminär och slutlig skatt. Länsstyrelseni delar inte kommitténs uppfattning alt del inte finns utrymme förskatteuttag för de pensionärer som enbart uppbär grundförmåner. Länsstyrelsenanser all förslaget har så många negativa sidor beträffande bl. a.marginaleffekter och disponibel inkomst för pensionärer i jämförelse medinkomsttagare i aktiv ålder aft det inte kan accepteras. Länsstyrelseni anser alt förslaget har flera inte önskvärda effekterbl.a. genom att det ger mindre möjligheter att använda dator för beräkning avextra avdrag, att det blir svårare för de skallskyldiga alt själva räkna utsitt extra avdrag, att det blir ökade felrisker vid tillämpningen och enfelakUg användning av resurser som tillskapats för all komma ål det väsentligaskalteundandragandel. Länsstyrelseni pekar framför allt på de ökade marginaleffekter som blirresultatet om man skärper avtrappningen och menar att dessa marginaleffekter ärhöga . LOmenar all förslaget drabbar dem som redan har måttliga ATP-inkomster. RFVhar från administrativa synpunkter inget all erinra mot förslaget. RRVtillstyrker i princip en lösniing enligt förslaget men anser alt det börbegränsas till all gälla . RSV har inget att erinra motavtrappningsreglernas utformning men föreslår alt avdraget i stället skallreduceras av överskjutande taxerad inkomst. Tabellinlervallet skulledärmed bli . i stället för . Majoritetenav de remissinstanser som yttrat sig i frågan om hänsynslagande lillskattesatsen i hemortskommunen är negativa lill förslaget i denna del.Förslaget avstyrks av RRV, RSV, SPV, kammarrätten i , länsstyrelsernai , , , och saml ,LO och lokala skattemyndigheten i . Förslaget tillstyrks av RFV. LRF.SACO/SR och . Prop.1981/82:30 41 Kammarrätteni ifrågasätter allvariigt om de administrativa merkostnader, somskulle uppkomma genom del föreslagna systemet med ett flertal olika tabeller,står i rimlig proportion lill de fördelar som skulle uppkomma. RSVunderstryker också den ytterligare särbehandling av folkpensionärer somförslaget leder lill och del administrativa merarbelel som uppkommer och anförbl.a. Kommitténsförslag innebär alt man, i syfte all få till stånd en sorts millimelertältvisamellan folkpensionärer i olika kommuner, i stället åstadkommer ensärbehandling av folkpensionärer i förhållande lill övriga skattskyldigabeträffande effekten av den särskilda skattereduktionen. Detta kan knappast havarit avsikten dä den särskilda skattereduktionen infördes för folkpensionärer.Departementschefen uttalade i prop. 1977/78:49 sid. 39 följande: "1 frågaom folkpensionärerna bör skalleomläggningen för sikta mol att närmaskattereglerna för denna kategori lill dem som gäller för inkomsttagare i aktivålder. Del sker genom att även pensionärerna får del av den tidigare berördaskaltereduktionen som del extra avdraget reduceras något." Fördelenmed likformiga regler för samtliga skattskyldiga är all del underiättar denjämförelse som alltid förekommer mellan olika grupper i vårt samhälle. Del ärbåde ett samhällsintresse och ett rällvisekrav all reglerna utformas så att varoch en kan bedöma vilka förmåner som ges till olika gmpper. Enutökning av labellanlalet gör inte reglerna om extra avdrag mera tillgängligaför den enskilde pensionären eller för granskaren även om den senare vid valetav tabell har tillgång lill datorstöd. Vissa svagheter i datorstödet kan inteundvikas. kommer labellangivelsen på taxeringsavin inte alt slå iöverensstämmelse med den skattesats som anges på deklarationsblanketten för demsom utträtt ur . Ökningen av labellanlalet blir dessutomsvårhanterligt ur informationssynpunkt. Ävenlänsstyrelsen i är negativ och anför att del inte finnstillräckliga skäl alt frångå nuvarande konstmktion. En differentiering av extraavdraget på grund av kommunalskattens storlek skulle yllerligare försvåra detpraktiska laxeringsarbelel. Länsstyrelseni kan inte finna något bärande skäl för att införa förslaget.Länsstyrelsen anser att den ökade komplexiteten i skattesystemet som skullebli följden av förslagels genomförande inte står i någon rimlig proportion tillde förhållandevis obetydliga konsekvenser förslaget skulle få för den enskildefolkpensionären. Länsstyrelseni menar att visserligen kan rällvisekrav tala för ell sådanthänsynstagande men att sådana krav också gör sig gällande för andraskattskyldiga än folkpensionärer. Om inte skattesystemet ändras så att allaskallskyldiga kompenseras för högre kommunalskal-lesals, bör intefolkpensionärer särbehandlas. Länsstyrelseni anser all förslaget bör genomföras un- Prop.1981/82:30 42 der förutsättning alt beräkningarna kan ske heltmaskinellt och om informationsproblemen kan lösas enkelt. Om hanteringen intekan lösas ADB-mässigt, bör förslagets belastning på skatteadministrationenberäknas. /SRtillstyrker förslaget och har heller inget aft erinra häremot. 2 Sidoinkomst (4.3) Arbetsinkomst (4.3.1) Kommittén föreslår alt den pensionär, som förebeskattningsåret fyllt och som har inkomster av eget arbete, bör erhållaett särskilt avdrag som skall motsvara inkomstens storlek men vara maximerattill . Majoriteten av remissinstanserna avstyrker förslaget,nämligen RRV. RSV, SPV, länsstyrelserna i , , Gävleborgsoch . , , , , TCO och lokalaskattemyndigheten i . Följande remissinstanser tillstyrker:.vo-cialstyrelsen, RFV. kammarrätten i , länsstyrelserna i Malmöhusoch , /SR. SFRF, och äldrear-betskommittén. RRV avstyrker förslaget och menar att särbehandlingen avpensionärer förstärks och anför bl. Förslaget om ett särskilt avdrag för arbetsinkomster kandessutom befaras medföra en ökad belastning på skatteadministrationen. Denföreslagna utformningen av detta avdrag liknar förvärvsavdraget. RRV har i enaktuell undersökning konstaterat, att förvärvsavdraget är en av de vanligasteförfrågnings- och avvikelsepunkterna vid taxeringen. Enligt en uppskattningfrån en urvalsundersökning taxering gjordes i fråga omförvärvsavdraget 128000 avvikelser eller förfrågningar med korrigeringar på 77milj. kr till nackdel och 106 milj. kr lill fördel för de skattskyldiga. RSV menar alt förslaget innebär att avsteg måste görasdels från den skatterättsliga principen om en rättvis och likformig beskattningoch dels från skalleförmågeprincipen. R51V anför vidare bl.a. Förslaget får sannolikt dessutom en del mindre acceptablaeffekter. Risken är stor att det uppmuntrar till "skentransaktioner"i sådana situationer där utbelalaren har avdragsrält. Förslaget är med andraord ett "brott" mot reciprocitetsprincipen. Riskerna för missbruk ärav förklarliga skäl störst i de fall där intressegemenskap råder mellanutbelalare och mottagare. Del kan exempelvis gälla delägare i fåmansföreiag.Även om "brottet" får anses ringa torde del ändå vara tillräckligtför att del skall uppfattas som oacceptabelt. 1981/82:30 43 i betvivlar inte att ettsådant avdrag kan få vissa positiva effekter på arbetsutbudet frånfolkpensionärerna. Detta mås-le dock vägas mot det ökade adminstrativakrånglet. ser därför helst all man söker nå den tilltänktaeffekten genom den allmänna justeringen av marginalskatterna som aviserats. i anser all avdragsfloranredan är tillräcklig och att ett sådant avdrag troligen endast skulle gynnarelativt få pensionärer, l.ex. pensionärer som innehar jordbmksfastighel. i anför bl. Förslaget är märkligt eftersom i direktiven sägs attfolkpensionärer i störte utsträckning ska behandlas enligt samma skattereglersom gäller för andra inkomsttagare. Förslaget strider dessutom motgrundläggande beskattningsprinciper. De avdrag som medges inombeskattningsrätten motsvaras antingen av verkliga ellerschabloniserade kostnader. befintligt avdrag som närmast kan jämföras meddet nu föreslagna är förvärvsavdrag som medges skattskyldig med hemmavarandebarn och A-inkomst. För denna kategori kan avdraget ses som en schabloniseradkostnad som förvärvsarbete medför för föräldrar med minderåriga barn. Del nuföreslagna avdraget för folkpensionärer har inte förankring i några kostnader. LRF anser inte heller att förslaget bör genomföras då delstrider mol grundprinciperna i taxeringslagen om likformig och rättvistaxering. Enligt LRF:s mening kan förslaget länkas medföra missbruk i fall därintressegemenskap föreligger mellan utbelalaren och mollagaren. LO anser alt det inte heller framstår som rimligt altfolkpensionärer med måttlig ATP skall drabbas av ytterligare försämringar föralt finansiera ett särskilt avdrag på . Det skulle så som påpekas av flera reservanter kunna utnyttjasbara av en mycket begränsad grupp ålderspensionärer. För de pensionärer som haren arbetsinkomst av någon omfattning kvarstår dessutom marginalskatteproblemeli all huvudsak. PRO konstaterar att skattefria arbetsinkomster endast kanutnyttjas av en synnerligen begränsad del av pensionärskollektivet. De som avolika skäl inte kan utnyttja förmånen tillhör i hög grad den grupp som genomskärpta regler får betala högre skatt. PRO finner det orimligt att en sådaneffekt skall slå igenom i skattesystemet. tillstyrker förslaget trots denprincipiella inställningen att man bör vara restriktiv med att utökaavdragsfloran i beskaltningssys-lemet och anför bl. Skälet härför är alt de nuvarande marginaleffekterna förde ålderspensionärer som önskar arbeta, och härför erhåller inkomst, är direktavskräckande, genom kombinationen progressivilelen i den statliga inkomstbeskattningen avtrappningen av del kommunala bostadstillägget - avtrappningen av del extraavdraget. Delta i kombination med vetskapen om 1981/82:30 44 vadaktivitet, alldeles speciellt i form av meningsfullt arbete (i stället försysselsätlningslerapi av olika slag) betyder för att skjuta upp åldrandeprocessenmotiverar enligt styrelsens uppfattning alt man stimulerar sådant arbete förålderspensionärerna. Förutom del rent mänskligt och socialt positiva i attfler ålderspensionärer, som önskar och förmår det, arbetar kan det i fleraavseenden få gynnsamma resultat för samhällsekonomin, dels all minska vård- ochomvårdnadskostnaderna, dels alt bättre utnyttja de kunskaper och erfarenheteroch den arbetsförmåga som finns som outnyttjad resurs hos många äldremänniskor. - Det föreslagna avdraget synes vara det enklaste sättet ali! uppnåen sådan stimulans. Socialstyrelseninstämmer i del förslag som framförts i särskilt yttrande av en av desakkunniga, , att förvärvsinkomstavdragel på 2000 kronorvärdesäkras genom anknytning lill basbeloppet. Om inte avdraget skall urholkas,genom den sannolika penningvärdesutvecklingen åren framöver, torde detta varadet enklaste sättet alt tillgodose skyddet av avdragels reala värde. Del bör iså fall övervägas om inte den allra enklaste konstmktionen vore att uttryckaavdraget i procent av basbeloppet. I förhållande till de basbelopp som gälldeför marsmaj 1981 (kommitténs belänkande kom ) skulle avdragetkunna preciseras som av basbeloppet. Ävenkammarrätten i tillstyrker förslaget och anför. Fråganom behandlingen av pensionärernas arbetsinkomster aktualiserar ånyo problemmed marginaleffekter. Såsom framgår av betänkandet finns del blandpensionärerna ett långt ifrån obetydligt intresse för skilda former av fortsattförvärvsverksamhet. Pensionärernas lust för en fortsatt arbetsinsats torde hafrämst två bevekelsegmnder, en av ekonomisk natur och en av ideell/socialnatur. Den ekonomiska bevekelsegmnden kan kort beskrivas som en önskan ellerett behov all dryga ul pensionen. Den ideella/sociala bevekelsegmnden beslår aven önskan alt "hålla i gång", vilken kan ha flera komponenter, såsomökat välbefinnande av en efter åldern anpassad arbetsinsats, rädsla att förlorasociala kontakter, behov av en lagom blandning av arbetstid och fritid etc.Båda slagen av bevekelsegmnder kan givetvis vara av betydelse förden enskilde pensionären. Även om en pensionär huvudsakligen har ett ellerflera ideella skäl för sin önskan all göra en fortsall arbetsinsats måsteluslen lill en sådan kraftigt minska om den ekonomiska behållningen blir ringaeller ingen. Enligt kammartältens bedömning är del främst av sociala skäl ellsamhällsintresse att underlätta fortsatta arbetsinsatser av godo förhälsotillstånd, social samhörighet och trivsel i fall då pensionärens kraftergör dem möjliga. Delta samhällsintresse kan inte tillgodoses ulan allmarginaleffekterna angrips. För många pensionärer måste del bli fråga om altvid återkommande tillfällen rycka in som vikarie eller arbelsförslärkning påden tidigare arbetsplatsen. Bl.a. med hänsyn härtill finner kammartällenkommitténs förslag om ett fast avdrag från arbetsinkomst med . vara otillräckligt.Om man i stället väljer ett procentuellt avdrag skulle minskningen avmarginaleffekten likväl bli tillräcklig samt den övre avdragsgränsen kunnasällas högre än . Kammartällen har den uppfattningen att avdrag medexempelvis av arbetsinkomsten, maximerat lill förslagsvis 5000 kr.och således av betydelse för beskattningen upp lill en arbetsinkomst av 20000kr., bättre skulle tillgodose 1981/82:30 45 syftet med denna form av skaltelindring. Del börobserveras alt lösningen av detta problem kan bli avhängig av vilken form de ovan angivna avlrappningsbestämmelserna. anser att del bör övervägas om inteutrymme finns alt medge avdrag med större belopp än som föreslagils. 3 Förmögenhetens betydelse för storleken av extra avdrag(4.4) Beloppsgränser (4.4.1) Enligt kommitténs förslag bör den övre förmögenhelsgränsenhöjas till . Förmögenhet, som uppgår lill belopp mellan . och225000 kr., kommer då att reducera del extra avdraget, medan förmögenhet somär störte än . medför att något extra avdrag inte kommer alt utgå. Följande remissinstanser tillstyrker: RFV, RRV,länsstyrelserna i , och och , LRF,/SR. Avstyrker gör däremotRSV, SPV, i . , LO och lokalaskattemyndigheten i . RRV har inga invändningar mot förslaget men anser alt detbör gälla bara för . RRV framhåller också att del finnsförmögenhelsregler inom bostadsstödet, för inkomstprövade avgifter och inomförmånssidan i övrigt som berör pensionärer. RRV efterlyser en samlad bedömningav de olika förmögenhelsreglerna. /?5 V avstyrker förslaget och uttalar att en ytterligarehöjning av den övre gränsen torde slå i strid med departementschefensuttalanden i direktiven om att förmånsbehandlingen av folkpensionärer inte börutvidgas ytterligare. Värderingsregler (4.4.2) Kommittén föreslår att de förmånliga värderingsregler somvid förmö-genhelsberäkningen får tillämpas på schablontaxerad fastighet ochsådan jordbruksfastighet som i huvudsak används för bostadsändamål skall fåUllämpas på endast sådant bostadshus med tillhörande tomt på jordbruksfastighet,som används som bostad av den skatlskyldige. Flertalet remissinstanser tillstyrker förslaget. RFV, RRV,RSV, länsstyrelserna i och , LRF, /SR, FöreningenSveriges fögderitjänstemän och tillstyrker förslaget. SPV, iGöteborgs och län och LO avstyrker däremot förslaget. RSV är positivt lill förslaget och anför. Prop.1981/82:30 46 Värderingsreglerna för jordbruksfastighet vid 1981 årsfastighetstaxering har lett till att kommittén kunnat föreslå mera hanterligaregler vid den förmånliga förmögenhetsvärderingen av jordbmksfastighel. Alt begreppet "jordbruksfastighet som i huvudsakanvänds för bostadsändamål" utmönstras ur lagtexten och ersätts med delmera lältolkade "sådan bostadsbyggnad med tillhörande tomt på jordbmksfastighelsom används som bostad av den skaUskyldige" innebär enligt RSVs mening atttillämpande myndigheter och domstolar avlastas ett stort bekymmer och tordedessutom leda lill en mera likformig tillämpning än nuvarande regler. i Maltnöhus län tillstyrker i principförslaget men påpekar. har i princip inget annat att erinra motkommitténs förslag (jämför dock vad som anföres under schablontaxeradfastighet) än alt viss ändring bör ske i föreslagen lydelse till anvisningarnalill 50 S kommunalskattelagen. Meningen "Vid beräkning av hur stort lånatkapital, som lagts ner i bostadsbyggnaden och tomten, skall det i helajordbruksfastigheten nedlagda lånade kapitalet fördelas i proportion lillstorieken av åsatia delvärden" bör ändras lill "På bostadsbyggnadenoch tomten skall anses belöpa så stor del av låneskulderna i förvärvskällan sombyggnadens och tomtens taxeringsvärde utgör av det sammanlagda värdet avtillgångarna i förvärvskällan inklusive byggnaden och tomlen." i anser det inte motiveratmed förmånligare värdering av förmögenhet som beslår av fritidshus. Däremotbör enligt uppfattning, den förmånligare värderingen behållasför förmögenhet i jordbruksfastighet och schablontaxerad fastighet som är denskaltskyldiges permanenlbostad. LRF tillstyrker förslaget. Det blir enligtderas mening lätt att Ullämpa och det passar väl in på de nya reglerna omförmögenhetsvärdering av förelagsförmögenhet. Däremot avstyrker i och lände föreslagna reglerna. Enligt föreligger det stor risk lillmisstag vid framför allt proportioneringen av fastighetsskulden på bostadsdeloch övrig del. Eftersom skulderna förändras är detta en beräkningsom måste göras för folkpensionärer som innehar jordbruksfastighet.Beräkningen synes inte heller möjlig all ulföra med skatledalorn. Äkta makars förmögenhet (4.4.3) Kommittén har föreslagit all, vid beräkning av extraavdrag för en av makarna eller för båda, vardera maken skall anses innehahälften av den gemensamma förmögenheten. Följande remissinstanser var positiva, nämligen RFV, RRV,i , LRF, /SR, Föreningen lokala skattemyndigheten i . Däremot var RSV, SPV. länsstyrelseni och LO negativa. Föreningen är i princip positivtill förslaget Prop.1981/82:30 47 men påpekar att förekomsten av flera olikaförmögenhetsbegrepp betyder ytterligare en komplikation vid den praktiskatillämpningen av beskattningsreglerna. anför liknande synpunkter. RSV ärnegativt till förslaget och anför. Kommittén föreslår att vardera maken vid beräkning avextra avdrag för var och en av dem eller för båda skall anses inneha hälften avden gemensamma förmögenheten. Här skapas återigen särtegler för en grupp sominnebär avsteg från gällande principer om sambeskattning av förmögenhet och isamband därmed även avsteg från skatteförmågeprincipen enligt gällandeskattesystem. Förslaget innebär alt makar med en sammanlagd förmögenhet omexempelvis , dvs. en beskattningsbar förmögenhet, kan komma attmedges extra avdrag om inte avkastningen lägger hinder i vägen.Skattebortfallet till följd av defta förslag torde enligt utredningen varaförsumbart. Det torde således vara få pensionärer som berörs av denna regel.Detta är enligt RSVs mening ett avgörande skäl att inte införa en sådanbestämmelse som skulle ytterligare försvåra tillämpningen av de redan idagkrångliga reglerna om extra avdrag. Förslaget innebar att granskaren ochgivetvis den enskilde pensionären, som vill beräkna sin skall, i en och sammadeklaration kan få tre olika förmögenhelsbegrepp att arbeta med, dvs.skattepliktig förmögenhet enligt lagen om statlig förmögenhetsskatt,förmögenhet med hänsyn lill särskilda beräkningsgrunder för förmögenhet i fastegendom vid beräkning av extra avdrag och förmögenhet enligt särskildaberäkningsgrunder för makar vid beräkning av extra avdrag. i biträder inte förslagetulan anser att del strider mot principen att makar skall sambeskatlas förförmögenhet. Hemmavarande barns förmögenhet (4.4.4) Hemmavarande barns förmögenhet skall enligt förslaget intelängre i något fall kunna påverka storleken av del extra avdrag som kan medgesföräldrarna. Förslaget tillstyrks av i . LRF ochSACO/SR. Flertalet remissinstanser uttalar sig inte i frågan. 1981/82:30 49 Lag om ändring i lagen (1968:430) om mervärdeskatt Härigenom föreskrivs all 13 och 59 §§ lagen (1968:430) ommervärdeskatt' skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 13 §- Skallen utgår med nitton procent Skatten utgår med sexton och två tredjedels procent av beskattnings- 59 e Mervärdeskall utgår med nitton Mervärdeskatt utgår med sexton procent av beskattningsvärdet. För och två tredjedelsprocent av be- monteringsfärdigl hus utgår dock skallningsvärdet. För monterings skatten med elva och fyra tiondels färdigt hus utgår dock skatten med procent av beskattningsvärdet. tio procentav beskattningsvärdet. Beskattningsvärdet är lika med varans värde, beräknatenligt 6 § tullförordningen (1973:979), med tillägg av tull saml annan statligavgift eller skall, mervärdeskatten inbegripen. Vid bestämmande av beskattningsvärdet i fall som avses i13 § tullförordningen iakttages all, om varan reparerats i utlandet, beskattningsvärdet är lika med detbelopp som betingals för reparationen med tillägg som i andra stycket sägs, bearbetats på annat sätt eller tillverkats av svenskteller i förtul-lal material, avdrag får medges för vad som i annanordning belagts med mervärdeskall, Ullverkats med utnyttjande av svenskt konstruktionsarbeteeller annan hknande svensk prestation, avdrag får medges för värdet av sådantarbete eller sådan prestation. Denna lag träder i kraft . ' Lagen omtryckt 1979: 304. Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:885. Senaste lydelse 1980:676. 4 1981/82. Prop.1981/82:30 50 Lagom särskilt investeringsitvdrag vid redovisningen av mervärdeskatt 1 § Särskilt investeringsavdragvid redovisningen av mervärdeskatt medges enligt denna lag. 2 § Avdrag medges vid anskaffningav döda inventarier avsedda för stadigvarande bruk i verksamheten. Medinventarier förstås tillgångar som vid inkomsttaxeringen behandlas enligt debestämmelser som gäller för maskiner och andra för stadigvarande bruk avseddainventarier. Som inventarier anses dock inte nyttigheter som avses i punkt 11av anvisningarna lill 22 § kommunalskattelagen (1928: 370) och inte hellertillgångar som avses i punkt 6 av anvisningarna till 29 § nämnda lag. Avdragmedges inte för sådan del av anskaffningsvärdet av inventarier för vilken utgårstatsbidrag sorn avses i åttonde stycket av anvisningarna till 19 §kommunalskaltelagen. Avdrag medges inte heller för sådan del avanskaffningsvärdet för vilken investeringsfond enligt lagen (1979:609) omallmän investeringsfond eller motsvarande äldre författning las i anspråk. 3 § Avdrag medges inte för 1. inventariermed en beräkriad varaklighelstid av högst tre är. 2. begagnade inventarier,