prop · G503109 · 1981-12-31 00:00:00 — Övervägande skäl talardärför för alt vapnet alltjämt betraktas som en symbol inte bara för konungenulan också för den svenska staten och även används på detta sätl. Prop.1981/82:109 32 Delär emellertid uppenbart inle minst av praktiska skäl all användningenav stora riksvapnet bör var begränsad. Inom den stafiiga verksamheten börliksom hillills lilla riksvapnet i allmänhet användas. Utredningsmannensförslag innebär tUl en början att stora riksvapnet skall få användas avdepartementen, varmed lorde ha avselts även regeringen. I den delen lordeförslaget böra godtas. Vidare har i betänkandet förordats all även riksdagenskall få använda detta vapen. Mol förslaget i denna del kan möjligen riktasinvändningar från historisk synpunkt med hänsyn lill de dynasliska symbolerna ihjärtvapnet. Skall å andra sidan stora riksvapnet i enlighet med vad som fömlhar förordats behålla sin karaktär av statsvapen, måste dock självfallet ävenriksdagen kunna använda det. I enlighet med utredningsmannens förslag börvapnet även kunna användas inom försvarsmakten, där det f.n. ingår i fleraofficiellt fastställda fanor och standar. På gmnd härav förordas alt storariksvapnet skall få användas av , regeringen, departementen samt inom försvarsmakten.Det kan förutsättas att även dessa statsorgan som regel kommer att användalilla riksvapnet. Utredningsmannenhar föreslagU att dessutom högsta domstolen, regeringsrätten och Sverigesbeskickningar skaU få använda stora riksvapnet. Frågan om en reglering av dettaslag är behövlig lorde vara beroende på om man - som utredningsmannens förslagnärmast syftat till - bör förbjuda andra än särskilt angivna myndigheter allanvända vapnet. Det synes emellertid mindre ändamålsenligt att ställa upp eltuttryckligt förbud för svenska myndigheter att använda en erkänd symbol förlandet. Den reglering som är aktuell bör snarare ha karaktären avrekommendationer. Därvid bör utgångspunkten vara att myndigheterna både denyss angivna och övriga som regel bör använda lilla riksvapnet, när inlesärskilda skäl föranleder något annat. Ienlighet härmed förordas att en gmndläggande bestämmelse om användningen avSveriges riksvapen får följande innehåU. Sverigehar två riksvapen, stora riksvapnet, som också är statschefens personligavapen, samt lilla riksvapnet. Riksvapnen används som symboler för den svenskastaten. Storariksvapnet bör endast när det finns särskilda skäl användas av andra änstatschefen, , regeringen, departementen och försvarsmakten. Somexempel på särskilda skäl som bör kunna föranleda att stora riksvapnet användsav andra statsorgan än de särskUt angivna kan nämnas att vapnet ingår i en dekorafivutsmycknad av den byggnad där en myndighet är inrymd. Vid högtidliga tillfällenbör vapnet också kunna användas under fömtsättning att myndigheten har tillgångtUl en representativ återgivning. Övergångsvis bör särskilda skäl också kunnavara alt vapnet redan är anbragt på tjänstebil, sigill, brevpapper eller visUkort. 1981/82:109 33 Vidanvändning av lilla riksvapnet bör en myndighel liksom hiltills, i överensstämmelsemed utredningsmannens förslag, kunna lill vapnet foga ell emblem somsymboliserar myndighetens verksamhet. I så fall bör dock yttrande förstinhämtas från statens heraldiska nämnd. Utredningsmannenhar föreslagit all - med visst undantag - vapnen inle ulan särskilt tillstånd skaUfå användas offenfiigl utanför statsverksamheten. För användning av något avrikels vapen i näringsverksamhet finns emeUertid redan nu regler i lagen omskydd för vapen och vissa andra officiella beteckningar, varumärkeslagen ochmönsterskyddslagen (se avsnitt 2.2). Elt nytt förbud skulle därför i praktikenknappast få någon betydelse annat än möjligen för den ideellaföreningsverksamheten. Där har emellertid riksvapnen såvitt känt aldrig missbmkatsi modern lid. Med hänsyn fill detta bör ell nytt förbud och elt därtill kopplattillståndsförfarande kunna avvaras. Inle heller synes det erforderligt att iöverensstämmelse med utredningsmannens förslag behålla en straffsanktion förfall då något av vapnen används i ell utförande som inte stämmer överens med deriktiga vapenbeskrivningarna. 2.5.3Formen för en ny reglering Deändringar i bestämmelserna om riksvapen som har aktualiserats är såingripande att lag i ämnet bör ersättas av en ny författning. Somföml har anmärkts innehöll 79 § 1 mom. i den äldre regeringsformen en särskildbestämmelse om all ingen förändring av rikels vapen eller flagga fick görasulan samtycke. Bestämmelsen fick i enlighet med gmndlagberedningensförslag inte någon motsvarighet i den nuvarande regeringsformen, och del finnsinle heller någon annan bestämmelse i denna som påkallar att en reglering avSveriges riksvapen får lagform. Del bör emeUertid i sammanhanget beaktas att gmndlagberedningeni sin motivering uttalade att möjlighet att medverka vidförändringar i nu aktuella hänseende var garanterad ulan särskill gmndlagsslödmed hänsyn till att de nuvarande bestämmelserna har lagform och sålunda intekan upphävas eller ändras annat än genom ny lag (SOU 1972:15 s. 318). Någon erinranmot detta uttalande gjordes inle vare sig vid departemenlsbehandlingen eller iriksdagen. Detta tyder närmast på alt gmndlagsstiflaren har utgått från attbestämmelser om riksvapnen även i fortsättningen bör meddelas genom lag, enordning för vilken också principiella skäl lalar. Ienlighet med det anförda har inom upprättats elt förslagtill ny lag om riks vapen. Prop.1981/82:109 34 Deläldsta kända dokumentet angående nalionalflagga lorde vara GustavVasas vapenbrev för och del äldsta belägget för dessanvändande resa till . Enligl senare liders forskninganses alt riksvapenkomposilion -med huvudsköldens fyra blå fältåtskilda av ett gyllene kors - utgör en förebild tUl flaggan. Flaggningenvar i vårt land liksom i flertalet andra länder en angelägenhetfrämst för krigsmaklen lill sjöss. Från 1600-lalet har därvid den tretungadeflaggan använts. spred sig bruket av denna flagga även tiU handelsfartygen.Genom kungl. plakat förbjöds emellertid dessa fartyg allföra "Chronones Flaggor eller elliest sina egne gjorde medh tre spitzer".För privata skepp tillhörande svenska undersålar påbjöds flaggor med gult kors,"Fyrekantige och jämnt avskurne". Härmed blev skillnaden mellan "ChrononesFlagga" och de enskUdas flagglyper officiellt fastställd. Den förra avsåg aUtsåden tretungade flaggan, som från 1800-lalets början har benämnts örlogsflagga. Genomden nämnda författningen blev också huvuddragen av vår nuvarandeflaggas utseende, ett gult kors på blått fält, slutgiltigt tecknade. Eftersomdetaljutseendet inte angavs har korsets bredd, fältens proportioner ochfärgernas valörer varierat lopp, men det väsentliga harbestått. Under 1800-lalet föranledde unionen med bestämmelser all örlogs-och handelsflaggorna skulle förses med unions-märket. Del kan vidare anmärkasatt del under 1800-lalet även förekom en Ivålungad variant av flaggan, somursprungligen var avsedd för vissa postförande fartyg men under senare delen avårhundradet blev civil slalsflagga. Dess existens upphörde med tillkomsten avden ännu gällande lagen (1906:55 s. 1) angående rikets flagga (flagglagen).Unionsupplösningen medförde alt unionsmärket slopades, vilket ocksåskedde genom nämnda lag. Då gavs även åt flaggans färger ljusare nyanser änsom tidigare hade varit i bmk. Flaggningpå land och särskilt flaggning i den utsträckning som förekommer är enjämförelsevis sen företeelse i . Enskildas flaggning kan sägas habörjat på aUvar först senare hälft. En mera allmän enskildflaggning kan sålunda iakttas , sedan dettaår bestämt om flaggning på de dagar han befann sig där. Genominitiativ av beslyrelsen för kom i almanackanalt intas en förteckning över s.k. allmänna flaggdagar. På dessa förekommer,ulan att del har föreskrivits, i betydande utsträckning flaggning också av enskUda. Prop.1981/82:109 35 11 § flagglagen sägs att svenska flaggan är blå med gult kors. Korset skall delaflaggan i fyra rätvinkliga, lika höga fäll. Enligl 2 § skall flaggan vara Ivärskuren,utom när den används såsom öriogsflagga då den skall vara trelungad. Vidareanges i denna paragraf var örlogsflagga skall föras. I 3 § upptas bestämmelserom flaggans färger. Färgen på flaggans sidofäll skall vara ljust mellanblå ochpå korset guldgul. I denna paragraf föreskrivs vidare att s.k. likare påmönsterfärger skall tillhandahåUas på de ställen Konungen bestämmer. Enliglkungörelsen (1908:119 s. 1) angående likare å mönslerfärger för rikets flaggaskall sådana likare förvaras hos vissa angivna myndigheter, bl.a.länsstyrelserna. Om en likare genom blekning eller på annat säll försämraseller skadas, skall myndighelema hos "chefen för "göra framställning om all få en ny likare. Till kungörelsen är fogad enutförlig beskrivning på förfaringssättet vid färgningen av de likare som gavs uli anslutning till kungörelsen . Omflaggans proportioner finns bestämmelser i 4 § flagglagen. På tvärskurnaflaggor skaU flaggans längd förhålla sig till dess höjd som 16 fill 10. Påfälten skall längden förhålla sig lill höjden: för de inre fälten som 5 fiU 4och för de yttre som 9 tjll 4. På tretungade flaggor skall flaggans hela längd medtungor vara dubbelt så stor som höjden, och de yttre fälten skall, tungornaoräknade, vara lika stora som de inre fälten; fältens längd skall förhålla sigtill höjden som 5 fill 4. Tungorna skall vara lika långa. De yttre tungornasytterkanter får inte bilda vinkel med flaggans över- eller underkant. Korselsbredd skall på båda flagglyperna vara hälften så slor som fältens höjd. 15§ föreskrivs att konungen och, med hans tillstånd, medlemmar av det kungligahuset får använda trelungad flagga och all flaggan då kan förses med rikelsvapen. (F. n. har konungen ensam rätt att använda stora riksvapnet i flagganmedan del kungliga husets övriga medlemmar där använder lilla riksvapnet. )Vidare ges bestämmelser om att den Irelungade flaggan kan kompletteras med befälslecken.I denna paragraf sägs slufiigen alt flaggan i övrigi inle får förses medbokstäver, märken eller andra tecken. Straffbestämmelserför den som bmkar trelungad flagga där sådan inle får föras finns i 6 §. Det ärockså straffbelagt att använda flagga på vilken det obehörigen har anbragls ettmärke, en bokstav eller något annat tecken och alt saluhålla flaggor som tillfärgen uppenbariigen skiljer sig från vad som har föreskrivits eller som intehåller föreskrivna inbördes mått. Straffbestämmelserna tar enligt paragrafensikte på alla flaggor med vinkelrätt gult kors på blå botten. Utövervad nu nämnts innehåUer flagglagen inte några bestämmelser om hur den svenskaflaggan skaU användas. Vissa speciella regler har emellerfid meddelats omdetta. Av särskild vikt är de bestämmelser med syfte alt Prop.1981/82:109 36 hindra obehörig användning av svenska flaggan och Sverigesriksvapen i näringsverksamhet som finns i varumärkeslagen, i mönslerskyddslagenoch i lagen om skydd för vapen och vissa andra officiella beteckningar. Dessabestämmelser har redovisats i avsnitt 2.2. Vidare bör nämnas all det i tjänslereglemenlelför försvarsmakten finns bestämmelser beträffande flaggning. Som har nämnts är de s. k. allmänna flaggdagarnasedan år 1939 särskill angivna i den vanliga almanackan. Dessa flaggdagar -numera femton lill anlalel - är enligl almanacka följande: (nyårsdagen), (konungens namnsdag),(kronprinsessans namnsdag), (), (konungens födelsedag), , (), den 7juni (), (), (kronprinsessansfödelsedag), (drottningens namnsdag), (GustavAdolfsdagen), (), (drottningensfödelsedag), (juldagen). Almanackansförteckning över flaggdagar har endast karaktären av en rekommendation, som harlillkommil pä initiativ av beslyrelsen för . Endast förförsvarsmakten finns tjänsteföreskrifter om flaggning på vissa bestämda flaggdagar.Enligl dessa tjänsteföreskrifter skall på aUmänna flaggdagar på samtligaflaggslänger, utom på stång där öriogsflagga förs , hissas Ivärskurenflagga. Emellertid förekommer ju numera flaggning i slor uslräckninginte bara på statliga byggnader i övrigt utan också på kommunala byggnader ochav enskilda. Deallmänna fiaggdagarna enligt almanackan och flaggdagarna inom försvarsmaktenskilde sig lill en början ål i vissa hänseenden men är desamma.Försvarsdepartementet samräder med beslyrelsen för församordning av flaggdagarna. Sedan privilegium all ge ulalmanackor upphörde , har beslyrelsen även på olika säll kontakter medde förlag som ger ul almanackor. Utredningsmannen har ansett att full klarhet inleföreligger i frågan humvida den Irelungade flaggan bör betraktas uteslutandesom en örlogsflagga. Enligt utredningsmannen finns det goda skäl som lalar fören vidgad användning av denna flagglyp. 1 enlighet härmed har föreslagits altden tretungade flaggan skall användas inle bara inom försvarsmakten ulan ocksåav departementen, , högsta domstolen, regeringsrätten och Sverigesbeskickningar. 1 betraktande av de skiftande förhållandena inom de olikaförsvarsgrenarna har utredningsmannen ansett det lämpligt alt byta ul degällande bestämmelserna om den tretungade flaggans användande inom försvars- 1981/82:109 37 maktenmol en allmän bestämmelse om att inom försvarsmakten den Iretungande flagganskall föras som örlogsflagga på det sätt som konungen i kommandoväg bestämmer.I övrigt skall del enligl förslaget utanför del kungliga huset - flaggas med Ivärskurenflagga. Utredningsmannenhar funnit del påkallat att för tydlighetens skull ta in en uttryckligbestämmelse i lagen om att med flagga avses även fana och standar. Eftersomden nu gällande ordningen för bestämmande av flaggans färger genom likare,förvarade hos vissa myndigheter, inle motsvarar nutida krav på en objektivbestämning av de föreskrivna färgnyanserna ljust mellanblå och guldgul, har i belänkandelföreslagils alt kungörelse angående likare å mönsterfärger för rikelsflagga skall upphöra all gälla. 1 stället har föreslagils en ny kungörelseangående färgerna i rikets flagga där färgnyanserna uttrycks i vissasiffervärden enligl en av Commission international de TEclairage rekommenderadmetod, del s.k. CIE-systemel (se bilaga 1:6). Förslaget i denna del grundas påundersökningar som har ulförts av statens provningsanstalt med utgångspunkt ide nuvarande likarna och annat flaggmalerial. Dessutom har i den föreslagnakungörelsen föreskrivits alt tillverkare och försäljare av flaggor skall harätt att sända in prov på flaggduksmaterial lill provningsanslalten förkontroll av all färgnyanserna stämmer överens med de föreskrivna värdena.Tillverkare och försäljare skall också ha rätt all hos provningsanslalten fåprov på färger som håller dessa värden. Medhänsyn till alt allmänheten sedan lång lid fillbaka har blivit förtrogen medflaggans nuvarande proportioner har utredningsmannen avvisat den iblandframförda tanken på en ändring av dessa. Iett förslag till kungörelse angående allmänna flaggdagar och annan officiell flaggninghar den officiella fiaggningen reglerats. Huvudbestämmelsen är all del påstatliga byggnader här i landet, som inrymmer myndigheter eller institutioner,på aUmänna flaggdagar skall hissas sådan svensk flagga sorn av myndigheteneller institutionen får begagnas. Motsvarande föreslås i fråga om svenskabeskickningar och lönade konsulat. De allmänna flaggdagarna föreslås varanyårsdagen, , , , (svenska flaggansdag), juldagen, dag för val fill dåvarande andra kammare samldåvarande kungens och kronprinsens födelsedagar och namnsdagar (vid liden förbetänkandet sammanföll konungens namnsdag med ). Somframgår av denna uppräkning har av de dagar som f. n. i almanackan anges som allmännaflaggdagar uteslutits , () ochden (). Nytillkommen är dag för val lill riksdagen.Däremot har utredningsmannen inle ansett sig kunna förorda att dag förkommunala val, de övriga nordiska ländernas nationaldagar eller FN-dagen angessom allmänna flaggdagar. Vidarehar i kungörelsen getts bestämmelser enligl vilka hela landet 1981/82:109 38 omfattande officiell flaggning skall, där sådan ärpåkallad, kunna äga rum på andra än allmänna flaggdagar. Sådan flaggning skallbeslutas av regeringen eller myndighel som regeringen har förordnal. Officiellflaggning inom viss ort skall också kunna komma i fråga där en sådan flaggninganses påkallad. Bestämmanderätten skall tillkomma i Slockhoim regeringen ellermyndighet som regeringen har förordnat och annars landshövdingen. Slutligenhar verkscheferna enligt förslaget tillagts befogenhet all beordra flaggning påsina ämbetsverks byggnader som för verket är av särskUd betydelse. önskemål från utredningsmannens sida om att riksdagenskall ansluta sig till vad som föreslagils har kommit lill ullryck i ensärskild paragraf. I kungörelsen har också upplagils bestämmelser om tidernaför flaggans hissande och nedhalande. Utredningsmannens förslag har tillstyrkts eller lämnatsulan erinran av , kommerskoUegium, patent- ochregistreringsverket, handelskamrarna i , , , ,och samt länsstyrelserna i och län. I de olika delfrågorna i utredningsmannens förslag harremissinstanserna StäUt sig kritiska enligl följande. påpekar all ett flertal fastigheterunder saknar anordning för flaggning. De särskilda allmänna flaggdagarna Enligt överbefälhavaren är förslaget att låtamidsommardagen utgå som allmän flaggdag inte befogal. Samma uppfattning harhandelskammaren i . Överbefälhavaren anser vidare, alt förriksdagsval görs lill allmän flaggdag, den logiska konsekvensen synes vara att1 maj utgår, eftersom motiven för de båda dagarna som flaggdagar är i stort selldesamma. Handelskammaren I , överståthållarämbetet,, vittherhetsakademien saml anser altNobeldagen bör behållas som allmän flaggdag. Samma uppfattning har i principbestyreisen för svenska fiaggans dag som dock också kan länka sig all Nobeldagenfiras med officiell flaggning endast i Slockhoim. anser all inle blott dag förriksdagsval utan även dagar för kommunal- och landstingsval bör vara allmännaflaggdagar. i finner vid en sammanvägningav historiska tradifionsskäl med nufida värderingar lämpligt att, utöver de avutredningsmannen föreslagna dagarna, även , dag för Prop.1981/82:109 39 kommunala val, de övriga nordiska ländernas nationaldagarsamt FN-dagen blir allmänna flaggdagar. hävdar bestämt att () alltjämt bör vara allmän flaggdag. Samma åsikt har som vidare ifrågasätter om inte också ,födelsedag, borde vara allmän flaggdag. föreslår vidare, all FN-dagen, den 24oktober, upptas som allmän flaggdag. i diskuterar den föreslagnarätten för myndigheter att flagga som är av särskild betydelse förmyndigheten. Enligt mening bör det helt ankomma på verkschefensbedömande när flaggning i sådana fall skall äga mm. Den föreslagna fömtsällningenför sådan flaggning synes innebära en inle erforderlig begränsning av chefensbestämmanderätt och kan dessutom ge upphov till tolknings-svårigheter. har med en utförlig motivering gell ullryckför uppfattningen att de nuvarande proportionerna av blåttgult-blått längsden tvärskurna flaggans underkant - 5, 2, 9 - bör ändras till 4, 2, 8 (för den tretungadeflaggan till 4, 2, 4, 8). Betänkandets enda skäl för proportionernas bibehåUande all allmänheten skulle ha vant sig vid flaggan sådan den nu ser ul - är enliglakademien gmndlösl. En förkortning av flaggan med 1/8 gör på intet sätt våld påflaggans traditionella karaktär. De nya proporfionerna, 4, 2, 8, skulle endastinnebära en kortigering i syfte all göra flaggan visuellt mer lättfattlig, intenågon genomgripande förändring. Samma ståndpunkt till frågan om flaggans proportioner intasav och bestyreisen för svenska fiaggans dag. Historisk-filosofiska sektionen vid universitetföreslår all man i en ny kungörelse om färgerna i rikets flagga vid sidan av deexakta fysikaliska färgvärdena också nämner de psykologiska färgvärdena enligtSven Hesselgrens färgatias. Detta skulle enligt sektionen vara ett hjälpmedelför fillverkare och försäljare av flaggor alt skaffa sig en första orienteringom de rätta flaggfärgerna. Sektionen anser vidare att straffbeläggningen avsaluförandel av flaggor med felaktiga färgnyanser under inga omständigheter börutsträckas till konstnärliga arbeten. När en konstnär får en beställning för enoffenllig lokal och svenska flaggan skall ingå i hans konstverk, måste hanlämnas rimlig frihet att variera färgerna efter den konstnärliga helhetenskrav. Sektionen anser också att del hade varit önskvärt att utredningsmannen 1981/82:109 40 hade uppdragit åt en konstnär all göra ell utkast fillflaggan gmndat på dess gamla färger under 1600- och 1700-lalen, vilka varvarmare än de nuvarande likarnas. Sektionen vill för sin del förorda enåtergång lill flaggans gamla färger. anluler sig lill utredningsmannensförslag om att man vid färgbestämningen bör använda CIE-systemel. Vid dessförverkligande anmäler sig enligl emellertid vissa svårigheter, somutredningen knappast till fullo bemästrat. Statens provningsanslalls undersökningbaserar sig nämligen på de bevarade flagglikarna. All framställa ett medelvärdeur ett antal i olika skick bevarade likare ger emellertid knappast denidealiska lösningen av flaggans färgproblem. föreslår atten undersökning av säkraste sättet alt bestämma flaggfärgerna anförtros ålkonstakademien i samråd med statens provningsanstalt. Frågans estetiska sidasynes central. finner del inte ulan vidare givet att man bör utgåifrån all de är 1906 fastställda färgnyanserna, som avviker från de tidigarebrukade, måste anses för alla lider normgivande. Enligl ger den föreslagna regleringen inleden enskilde medborgaren möjlighet all ens tillnärmelsevis bilda sig enuppfattning om vilka blå och gula färgnyanser en korrekt flagga skall ha. Desiffervärden som avses komma lill användning i en kungörelse i ämnel måste blii del närmaste obegripliga för den enskilde medborgaren. anserdärför alt en korrekt färgreproduktion av flaggan bör fogas som ell komplement lillkungörelsen. 1 belänkandel har ulan diskussion accepterats de i 1906 årsflagglag bestämda färgnyanserna. finner på denna punkt enförutsättningslös utredning påkallad. konstaterar all utredningsmannen iförslaget förordar en bestämning av flaggans färger enligl CIE-systemel,baserad på ell medelvärde av de mätningar som gjorts på färgen på de bevaradeylle- och bomullslikarna . Det finns enligt ingenting allerinra mol att färgerna anges i de mätetal som ClE-syslemet föreskriver. Men eltmälverktyg anger inle vad som skall mätas. Vad valet av färg beträffar äralltså CIE-systemels "objektivitet" helt irrelevant; på denna punktär betänkandets föregivna saklighet enligl uppfattning enbartvilseledande. Det borde först och främst gälla all få fram en blå och en gulfärg som slår riktigt tillsammans - men som, givelvis, inle avviker alltförmycket från de bevarade likarnas färger. En sådan avstämning kan endast görasav personer med lång erfarenhet av arbete med färg; man kan i detta fall intestödja sig på några färdiga regler som ulan vidare leder lill önskat resultat.Vägledande för ett sådant arbete borde också vara all del heraldiska blå iriksvapnen och del blå i flaggan vore samma blå - delta för all undvikaobehagliga sammanställningar av olika blå toner vid de tillfällen då vapen ochflagga uppträder . 1 sä fall får det blå i flaggan först bestämmas,och det gula senare avstämmas lill del blå. 1981/82:109 41 slår alt den får i uppdrag att enligl angivna rikfiinjerutarbeta ett förslag lill flaggans färg, som senare underslälles Kungl. Maj;lför granskning och godkännande. anför: Bolaget är den störstatillverkaren av väv för bomullsflaggor i landet och har som sådan mångårigerfarenhet av de problem som färgningen kan medföra. Med användande av ettannat färgmätningsinstmment än det som tillämpats vid den undersökning av provningsanslaltensom ligger lill gmnd för den reglering som utredningsmannen har föreslagit harbolaget erhållU färgkoordinater som avsevärt skiljer sig från de föreslagna.Del är allmänt känt, all en olikhet mellan skilda färgmätningsapparalerförekommer.