prop · G503175 · 1981-12-31 00:00:00 — Dataexperimentetinnefattar i sig flera möjliga tjänster baserade på olika överföringshastigheter. Tjänsterför kontorsautomation kan överföra text och faksimil mellan företag,myndigheter och organisationer men kanske framför allt mellan olika geografisktspridda delar av samma företag, myndighet eller organisation.Ordbehandlingsmaskiner pä skilda orter kan knytas ihop för snabb överföring avstora informationsmängder. Överföring av en A4-sida kan exempelvis göras påungefär en sekund. Datatrafikmed olika hastigheter kan också provas. Det kan t. ex. röra sig om överföringav en databas mellan datorer eller sammanknytning av terminaler med encentraldator. Videoexperimentet.syftar till att prova vissa tjänster för rörliga bilder med tillhörande ljud.Exempel är TV-möten, bildtelefoni, fjärrundervis-ning, telemedicin,konferensöverföringar, inkl. videodistribution. Direkt-TV-experimentetavser att undersöka möjligheterna för direkt mottagning av TV-program med småmottagare i hem och pä arbetsplatser. Som jag har nämnt pågårdiskussioner om ett nordiskt radio- och TV-samarbete via satellit. Användningenav de två TV-kanalerna i Tele-X bör diskuteras i detta sammanhang. Enligt vadjag har inhämtat kommer chefen för att senare underdetta återkomma till regeringen med förslag i dessa frågor. Satellitkommunikationssystemetsmarkutrustning omfattar flera typer av stationer. En kontrollstation behövs föratt hålla satelliten på plats i banan och få dess antenner att peka rätt. Enmarkstation behövs för att kontrollera tilldelning av satellitkapacitet fördata- och videoexperimenten. För direkt-TV-experimentet behövs en upplänkstationför sändning till satelliten. Slutligen fordras ett antal små markstationer hosdeltagarna i experimenten. Prop.1981/82:175 12 Deflesta av dessa stationer är bundna till lokalisering av bl.a. var efterfråganpå teletjänster finns. Kontrollstationen är dock mer oberoende i sinlokalisering. Enligt min mening bör denna station placeras i anslutning till derymdtekniska anläggningar som redan finns i . Därmed utvidgas ochbefästs den rymdtekniska verksamheten i som är av största regionalpolitiskabetydelse för orten och regionen i stort. Rymdbolagethar av DFR givits ansvaret för genomförandet av Tele-X-projektetsdefinitionsfas. En stark användaranknytning av de teletekniska experimentenuppnås genom en aktiv medverkan av . Enligt ett avtal mellanRymdbolaget och skall verket ansvara för utformningen ochgenomförandet av experimenten. Satellitsystemet skall vidare utformas så attsenare preoperativa och operativa tillämpningar underlättas och det skall varaväl avpassat för framtida nationella och internationella telenät.När Tele-X efter experimentperioden övergår i preoperativt eller operativtbruk kommer , enligt avtalet, att överta såväl rymd- sommarksegmentet fill marknadsvärde. har, på uppdrag av DFR, överinseende över projektet underdefinitionsfasen. är sammansatt av representanter för bl.a. DFR,och samt representanter för och . Underarbetet med systemdefinitionen har Rymdbolaget lämnat uppdragen till Saab-ScaniaAB, Telefonaktiebolaget och () samt till detnorska företaget A/S och det finska . Svensk industriassisteras av industrikonsortiet Eu-rosatellite. Rymdbolaget assisteras av denfranska nationella rymdorganisationen . Bärraketenavses tillhandahällas av Arianespace, det bolag som marknadsför den europeiskabärraketen . Enfundamental del i defihitionsfasen är att bestämma satellitens uppbyggnad ochvälja tekniska lösningar. krav och synpunkter väger här tungt.Televerket har i definitionen av användarkraven samverkat med Rymdbolaget ochindustrin. Kraven gäller primärt trafikmetoder, markstationskarakteristika ochtäckningsområden för resp. tjänster. 2.7Riktlinjer för det fortsatta arbetet med Tele-X Enligtplanerna för definitionsfasen av Tele-X skulle de deltagande företagen lämna en budgetuppskattning av kostnaden för konstruktion ochtillverkning av satellitsystemet. Denna uppskattning visade sig ligga högre änväntat och av denna anledning har projektets tekniska innehåll och industrinsplanerade arbetsfördelning reviderats. De tekniska modifieringarna innebär bl.a.att det experimentella system med tvåvägskommunikation med fordon och detvågutbredningsexperiment som planerades sannolikt kommer att utgå. Mot bakgrundav dessa modi- Prop.1981/82:175 13 fieringarhar industrin lämnat ett s. k. takpris för satelliten. I enlighet med deursprungliga planerna väntas industrin lämna den slutliga offerten pä systemetsalla delar . Kostnaderna för Tele-Xberäknas till högst 1 250 milj. kr. Iförhandlingarna med resp. diskuteras f. n. en kostnadsdelninginnebärande att det ankommer på att betala 800 milj. kr. under de fembudgetåren 1982/83-1986/87. Detta innebär en procentuell fördelning av , 26%resp. mellan , och . Dessa procenttal kan komma att bliföremål för smärre justeringar efter slutliga förhandlingar om resp. ländersindustriers medverkan i projektet. Om dessa kostnader för del skallbestridas frän fjortonde huvudtitelns anslag F 4. Europeiskt rymdsamarbete m.m.innebär det att den i proposition 1978/79:142 angivna ramen för industripolitisktmotiverade satsningar pä svensk rymdverksamhet inte är tillräcklig för att genomföraprojektet. Jag anser dock att projektets värde är sådant att det med den nuuppskattade kostnaden är motiverat att gå vidare med projektarbetet. Jag vill ocksäpeka på möjligheten att en del av projektkostnaden kan finansieras genom länsom senare kan förräntas och amorteras genom försäljning av satelliten. Det ärdock ännu för tidigt att avgöra hur stor del av kostnaderna för projektet somskall finansieras över statsbudgeten och denna fråga måste därför beredasytterligare. Somjag tidigare nämnt kommer att överta satelliten fill ett beräknatmarknadsvärde. Detta värde kommer enligt min mening att bli betydande. Givetviskvarstår det tidigare kravet på att projektet skall kunna genomföras till enkostnad som motiveras av dess industripolitiska och kommersiella utbyte föratt ett förslag om genomförande därefter skall kunna läggas fram. Detta innebärsåledes att om det, när ett slutligt underlag föreligger, visar sig inte gå attgenomföra till den ovan nämnda beräknade kostnaden, så fär enförnyad prövning göras av projektets fortsättning. Tele-X-projektetinnebär ett långtgående industrisamarbete mellan , och avstor industripolitisk betydelse. Exempelvis har A/S i Norgeoch Telefonaktiebolaget i avtalat om ett samarbete rörandeutveckling, tillverkning och marknadsföring på världsmarknaden avdataterminaler för telesatellitsy-stem. Ett genomförande av Tele-X-projektetmedför att en nordisk industristruktur bildas som kan utnyttjas för kommandenordiska telesatellit-projekt. Kostnaderna för ger enkompetenshöjning för industrin som innebär att kostnaderna för kommandenordiska telesatellit-projekt blir väsentligt lägre. Iarbetet med Tele-X ingår också att finna en lämplig form för samarbetet mellanSverige, och . Förhandlingar förs om hur samarbetet skallorganiseras. I detta sammanhang undersöks möjligheten att Prop.1981/82:175 14 bildaett konsortium för att genomföra projektet. Det är enligt min uppfattningväsentligt att den organisatoriska lösning som väljs lägger grunden för enstark och enhetlig ledning. För upphandling av satellitsystemet bör som verkställandeorgan ett svenskt aktiebolag bildas med de deltagande länderna som ägare. Iövrigt bör genom organisationen lämpliga former sökas för de deltagandeländerna att behandla frågor om specifikation, upphandling och drift av telesatelliter.De slutliga användarna av projektet måste ges ett sådant inflytande översystemets utformning att det uppfyller användarnas krav och kan sättas i preoperationelldrift efter experimentfasen. Det är även viktigt att satellit ochmarkstationen efter experimentfasen på ett enkelt sätt kan överlåtas till dendriftsorganisation som skall svara för den preoperationella driften. Av dennaanledning bör systemet ägas av aktiebolaget som är en juridisk person somrepresenterar deltagarländerna. Jaganser att regeringen redan nu bör orientera om det hitfillsvarandeprojektarbetet och inhämta godkännande av principellainriktning och de rikfiinjer för det fortsatta projekterings- och förhandlingsarbetetunder som jag här förordat. Av hänsyn fill de förhandlingar som förs omFinlands och medverkan i projektet är ett sådant ställningstagande frånriksdagens sida av stort värde. delsbereder tillfälle att ta del av vad jag har anfört om det hittillsvarandearbetet med projektet , delsföreslår att godkänna principiella inriktning ochde riktlinjer för det fortsatta projekterings- och förhandlingsarbetet under år1982 som jag har förordat. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition förelägga vad föredraganden har anfört för den åtgärdeller det ändamål som framgår av föredragandens hemställan.