prop · G503136 · 1981-12-31 00:00:00 — 4. kan förväxlasmed sortbenämning som för sort av samma eller närstående växtart införts ellerföreslagits för införande i växtsortre-gistret eller annan officiell sortlistaeller som användes på förökningsmaterial av sådan sort, 5. kan förväxlasmed varumärke, namn, firma eller annan beteckning för vilken annan än sökandenåtnjuter skydd och som skulle ha utgjort hinder mot att registrerasortbenämningen som varumärke, för material av växtsort eller för varor avliknande slag, 6. kan förväxlasmed sådant varumärke för material av växtsort eller för varor av liknandeslag, för vilket sökanden åtnjuter skydd. Regeringen kan under förutsättning av ömsesidighetförordna, att sortbenämning som registrerats el- ler sökts registrerad i främmande stat skall utan hinderav första och andra styckena registreras i , om icke synnerliga skäl ärdäremot. ler sökts registrerad i främmande stat skall utan hinderav första och andra styckena registreras i , om icke synnerliga skäl ärdäremot. Växtförädlarrättgäller från den dag, då ansökningen om registrering bifölls, och kanupprätthållas under femton eller, såvitt gäller vin, fruktträd och derasgrundstammar, skogsträd och prydnadsträd, räknat frän ingången avåret efter det, då beslutet om registrering vann laga kraft. Växtförädlarrättgäller från den dag, då ansökningen om registrering bifölls, och kanupprätthållas under räknat frän ingången av året efter det, då beslutetom registrering vann laga kraft. Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer. Alopecurus pratensis L. vulgaris L. ssp. vulgaris L. ssp. Brassica napus L. var. Brassica napus L. var. napobrassica (L.) Brassica nigra (L.) Brassica oleracea L. ssp. Brassica rapa L. var. Brassica rapa L. var. Bromus arvensis L. Bromus inermis Leys. Camelina sativa (L.) Cannabis sativa L. Cynosurus cristatus L. Dactylis glomerata L. Glycine max (L.) Helianthus annuus L. Hordeum vulgäre L. Linum usitatissimum L. Lupinus angustifolius L. Lupinus luteus L. Ornithopus sativus Bröt. Papaver somniferum L. Phalaris arundinacea L. Phaseoulus vulgaris L. Pisum sativum L. Secale cereale L. Sinapis alba L. Solanum tuberosum L. Trifolium hybridum L. Trifolium pratense L. Trifolium repens L. Triticum aestivum L. Triticum durum Desf. faba L. var. Senaste lydelse SFS 1978:475. Anethum graveolens L. Apium graveolens L. Asparagus officinalis L. Brassica napus L. var. napobrassica (L.) Brassica oleracea L. Capsicum annuum L. Cucumis melo L. Cucumis sativus L. Daucus carota L. Lactuca sativa L. Lycopersicon esculentum P. Pastinaca sativa L. Petroselinum crispum (P. Phaseolus vulgaris L. Pisum sativum L. Raphanus sativus L. var. Raphanus saUvus L. var. Spinacia oleracea L. faba L. var. Grundstam för Malus, Pyrus, och Ribes Begonia elaUor (B x hiemalis) Dianthus caryophyllus L. Euphorbia pulcherrima Willd. Pelargonium - Peltatum-hybr. Pelargonium - Zonale (Hortorum) hybr. Pelargonium - Peltatum hybr. Phaseolus coccineus L. Potentilla fruticosa L. Saintpaulia ionantha H. Wendl. 1981/82:136 94 Samtligaremissinstanser ställer sig i huvudsak posifiva till förslagen idepartementspromemorian. SverigesLantbruksuniversitetet, W och ()tillstyrker förslagen i promemorian. Hovrättentillstyrker att Ullträder ändrade konventionstext. Hovrättenhar heller inte någon erinran mot de förslag till ändringar i nuvarandelagstiftning som är föranledda av anslutning fill konventionen. Denföreslagna förlängningen av skyddstiden enligt 21 § växtförädlarrättslagentill 20 är för samtliga växtsläkten och växtarter synes vid en internationelljämförelse väl motiverad och tillstyrkes. Förförslaget att överföra förteckningen över skyddade släkten och arter samt vissastadganden från växtförädlarrättskungörelsen till växtförädlarrättslagen haråberopats grundlagsskäl, närmast bestämmelserna i 8 kap. 2§ regeringsformen.Dessa bestämmelser inrymmer svåra tolkningsfrågor och en närmare analys hadevarit önskvärd liksom synpunkter på de praktiska konsekvenserna av förslaget idessa delar. Vadförst angår förteckningen kan med hänsyn till tidigare vidtagna ändringar idensamma antas att även åtskilliga nya arter kommer att efterhandföras in i denna. Likaså kan förutses att smärre korrigeringar kan behöva görasi förteckningen, bl. a. beträffande latinska namn på arter. Vadsedan gäller det nuvarande bemyndigandet i 2§ 3 st växtförädlarrättslagen förregeringen att, om det är av betydande allmänt intresse, förordna om rätt attförvärva växtförädlarrätt kan anmärkas följande. Bemyndigandet avser sort somframställts av udändsk förädlare i land som ej är anslutet till växtförädlarrättskonventionen.Enligt uttalanden av departementschefen vid nuvarande lags tillkomst framgåratt regeringens dispensrätt är begränsad till att avse endast sort som harstort intresse för svensk växtodling och konsumtion (se prop 1971:40 s 91). Medsistnämnda begränsning - som bör klart anges i lagen - skiflle kunna hävdas attett bemyndigande för regeringen atl lämna dispens är att bedöma som enverkställighetsföreskrift enligt 8 kap 13 § regeringsformen. Spörsmålet börenligt hovrättens mening övervägas ytterligare i det fortsatta utredningsarbetet. GenomaU fillträtt den antagna lydelsen av konventionför skydd av växtförädlingsprodukter, har denna akt nu 1981/82:136 95 Det är därför önskvärt att även , , genomändringar i växtförädlarrättslagen och växtförädlarrättskungörelsen undanröjerde hinder som föreligger för tillträde av den nya konvenfionstexten. Lantbruksstyrelsentillstyrker i huvudsak det framlagda förslaget, men vill anföra följande. Växtförädlarrättens objekthar, med anledning av den nya regeringsformen, flyttats från kungörelsen tilllagen. Detta torde inte fä någon större inverkan inom lantbruksväxtsektorn, däförteckningen omfattar näst intill alla på rikssortlistanförekommande lantbruksväxter. För trädgårdsväxtsektorn, speciellt gällandeprydnadsväxter, kan ändringen medföra att efterhand är tvungen attfastställa kompletteringar av växtförädlarrättens objekt. Nämndentillstyrker att tillträder konventionstext. Genom etttillträde kan få till stånd ett samarbete med de nya medlemsstaternaoch komma i åtnjutande av de fördelar detta innebär. Vidare är ett snartratificerande angeläget för att undvika de komplikationer som kan uppstå avatt tillämpa olika texter inom UPOV. I 8§ växtförädlarrättslagenföresläs den ändringen att sortbenämning inte skall fä godtas om den består avenbart siffror, såvida det inte är fast praxis att beteckna ifrågavarande sortpå detta sätt. Såsom anmärkts i departementspromemorian är det inte praxis iSverige att beteckna växtsorter med en sortbenämning som består av enbartsiffror. Utomlands är dylik praxis begränsad till majs, sorghum ochgrundstammar av fruktträd. Införandet av den föreslagna regeln skulle sålunda ipraktiken komma att avse endast sorter av dessa två arter samt grundstammar.Tillämpningen av regeln blir än snävare, då redan enligt gällande regel en dyliksortbenämning skulle godtas om den förut godkänts i annat land. Den föreslagnaregeln skulle sålunda komma i tillämpning endast i sädana fall då, ifråga omsort av ifrågavarande två, mindre vanligt förekommande växtslag och avgrundstammar, ansökan om växtförädlarrätt görs i såsom första -ochkanske enda - land. Hänvisningen i bestämmelsen till "fast praxis"skulle sålunda komma att hänföra sig enbart till förekommande praxis i annatland. Även om därför regeln torde komma att få ingen eller blott ringabetydelse vill nämnden tillstyrka förslaget i denna del. 21 § föreslagna förlängningen av skyddstiden tillstyrks av nämnden. Somframhålls i promemorian har ett flertal UPOV-stater en längre skyddstid än denminimitid som konventionen förskriver. Frän ytterligare stater haranmälts att man i samband med den lagrevision som pågår i syfte att ratificeraden nya konventionstexten överväger att förlänga skyddstiden. Även med enförlängning av skyddstiden till torde fortfarande tillhöra deländer som tillämpar den kortaste skyddsti- 1981/82:136 96 den.Enligt nämndens mening är det önskvärt att förlänga skyddstiden för attdärigenom ge våra egna förädlare likartade villkor som sina kollegor utomlands.Ökade kostnader för framställning av nya sorter liksom för arbetet attupprätthålla en redan skyddad sort motiverar att skyddstiden förlängs. Även omdet föreligger avsevärda skillnader mellan olika växtslag finner nämnden detinte befogat att införa olika skyddstider. Idetta sammanhang kan framhållas att omsättningen av sorter i ärrelativt hög. Sålunda har av de 26 sorter av lantbruksväxter som registreradesunder nämndens första verksamhetsår 1971/72 redan 17 sorter ()avregistrerats. Av de 81 sorter av lantbruks växter som registrerades underperioden /72-1975/76 har 38 () avregistrerats. Under nämndens fioförsta verksamhetsår har totalt 50 () av de registrerade sorterna avförts urväxtsortregistret. Omsättningen har varit störst ifråga om stråsäd och minstbeträffande vallväxter. Förslagetatt till lagen flytta över bilagan i växtförädlarrättskungörelsen medförteckning över växtsläkten och växtarter som skyddas motiveras avgrundlagsskäl. Även om nämnden kan instämma i vad som i promemorian anförtstill stöd för överflyttningen vill nämnden dock framföra följande synpunkter.Framdeles får man räkna med att alltsom oftast behöva ändra förteckningen överskyddade släkten och arter. Internationellt utförs en fortlöpande översyn av namngivningenbeträffande släkten och arter. En ändring av förteckningen kan sålunda blinödvändig enbart för att korrigera ett latinskt namn på en art. Vidare kan nyasläkten och arter behöva tas in i förteckningen. Redan nu omfattar visserligen förteckningenflertalet arter på lantbruks- och köksväxtsidan. Utökning kan på lantbruks- ochköks-växtsidan bli mycket begränsad eftersom de flesta dithörande arter redanär skyddade. Däremot måste man räkna med att nya släkten och arter beträffandeträd och trädgårdsväxter efterhand kommer att tas in i förteckningen. Nämndenöverväger redan alt föreslå att i listan införs majrova och Salix.Undersökningar pågår att med annat land träffa avtal om sortprovningbeträffande dessa arter. Medhänsyn till det anförda anser nämnden angeläget att nuvarande smidigabeslutsordning om möjligt bibehålls. Skulle förslaget komma att genomförasönskar nämnden beredas tillfälle att inkomma med förslag till utökning avförteckningen. Redan nu vill nämnden föreslå att sojaböna införs iförteckningen under rubriken . Växtslaget är i förteckningenintaget som jordbruksväxt men har endast haft betydelse somträdgårdsväxt. 1 rikssortlistan är den också upptagen enbart som köksväxt. Dendispensmöjlighet regeringen har enligt 2 § 3 st gällande växtförädlar-rättslagatt förordna att växtförädlarrätt får förvärvas för sort som framställts iannat land än UPOV-land, då det är "av betydande allmänt intresse",kommer enligt förslaget att utgå. har sådan dispens ej sökts. F. n.föreligger dock nio ansökningar om registrering av pelargoner Prop.1981/82:136 97 framställda i DDR, vilka ansökningar endast kan beviljasskydd efter dispens enligt nämnda regel. Enligt uppgift frän sökandeombudetföreligger i detta fall avsikt att ansöka om sådan dispens. Nämndenspreliminära prövning av dessa ansökningar är ännu ej avslutad. Nämndenanser det angeläget att denna dispensmöjlighet bibehålls för att nya, förfolkhushållet viktiga sorter vilka härstammar från ickekonven-tionsland snabbtskall kunna komma ut i marknaden i . har, bortsett frän ettpåpekande beträffande 8§ växtförädlarrättskungörelsen, ingen erinran mot deframlagda förslagen ur de synpunkter som verket har att beakta. De i promemorian föreslagna förändringarna i gällandelagstiftning om växtförädlarrätt synes inte på något avgörande sätt påverka denbefintliga konkurrenssituationen. Den föreslagna förlängningen av skyddstidenförefaller emellertid omotiverad i ett läge där man nationellt ochinternationellt ökar ansträngningarna för att motverka olika former avkonkurrensbegränsning. Vid växtförädlarrättslagens införande betonadeföredragande departementschefen också att man borde iaktta stor försiktighetnär det gällde att införa en helt ny immaterialrättslig ensamrätt och inte göradenna rätt mera vidsträckt än vad som bedömdes som oundgängligen nödvändigt.Han tillade att frågan om skyddstidens längd borde kunna omprövas och om längretider skulle komma att rekommenderas på ett internationellt plan var detta enomständighet som måste tillmätas stor vikt. Enligt promemorian har någrasådana rekommendationer inte antagits. Även om förslaget innebär en anpassningtill de skyddstider som vanligen gäller i andra länder och ocksä överensstämmermed giltighetstiden för patent ställer NO sig tveksam till förslaget. Den nuvarande svenska lagstiftningen om växtförädlarrätthar utformats med patentlagen som förebild. Legala ensamrätter av detta slaginnefattar i sig en konkurrensbegränsning vars verkningar undervissa.förutsättningar kan bli föremål för åtgärder enligt konkurrensbegräsningslagen(KBL). avgörande i det s.k. däckdubbsmålet utvisar attingripande med stöd av KBL kan ifrågakomma även mot sådana konkurrensbegränsandeavtalsvillkor, som faller inom ramen för patenträtten. Avgörandet torde ävenkunna vara vägledande för andra grenar av immaterialrätten. I yttrande över förslaget till lagstiftning om växtförädlarrättår 1969 fann NO det tveksamt om tillräckliga skäl för att genomföra förslagetkunde anses föreligga. Enligt NO borde en ingående avvägning göras mellan å enasidan fördelarna för de enskilda växtförädlarna av en legal ensamrätt för sinaväxtsorter i och i konventionsländerna och å andra sidan nackdelarnaför samhället av ett konkurrensbortfall på området med ogynnsamma verkningar påprisbildningen. Enligt NOs mening borde det 7 1981/82. Prop.1981/82:136 98 föreligga mycket tungt vägande skäl för att tillskapa nyalegala ensamrätter. NO erinrade därvid om att det i växtförädlingsledet råderen utpräglad oligopolsituation med två starkt dominerande företag. Fåtaletföretag innebar i sig en faktisk konkurrensbegränsning. Marknadsbilden är densamma med två företagav betydelse, och , av vilka det senare ägs av staten ochSvenska med hälften var. Diskussioner har enligtuppgift förevarit om lämpligheten att slå samman de båda företagen. Vidarestöder staten svensk växtförädling genom ett anslag om ca 25milj. vilket disponeras av den nyinrättade statens växtförädlingsnämnd.Från jordbrukets föreningsrörelse tillskjuts ytterligare ca . Av detotalt disponibla medlen erhåller enligt uppgift och ca 29respektive ca . Därutöver erhåller ochGöteborgs universitet mindre belopp. Från sida har ifrågasatts om debåda företagen har behandlats likvärdigt i fråga om medelstilldelningen. NO harinte i förevarande sammanhang funnit anledning att nännare undersöka dennafråga. Skulle emellertid ha fog för sin ståndpunkt skulle detta varaett förhållande som ytterligare försämrar förutsättningarna för konkurrens påväxtförädlingens område. De i promemorian föreslagna förändringarna i gällandelagstiftning om växtförädlarrätt synes inte pä något avgörande sätt påverka denbefintliga konkurrenssituationen. Den föreslagna förlängningen av skyddstidenförefaller emellertid omotiverad i ett läge där man nationellt ochinternationellt ökar ansträngningarna för att motverka olika former avkonkurrensbegränsning. Vid växtförädlarrättslagens införande betonadeföredragande departementschefen också att man borde iaktta stor försiktighetnär det gällde att införa en helt ny immaterialsrättslig ensamrätt och integöra denna rätt mera vidsträckt än vad som bedömdes som oundgängligennödvändigt. Han tillade att frågan om skyddstidens längd borde kunna omprövasoch om skulle komma att rekommenderas på ett internationellt planvar detta en omständighet som måste tillmätas stor vikt. Enligt promemorian harnågra sådana rekommendationer inte antagits. Även om förslaget innebäi enanpassning till de skyddstider som vanligen gäller i andra länder och ocksåöverensstämmer med giltighetstiden för patent ställer NO sig tveksam tillförslaget. I fråga om de föreslagna förändringarna i övrigt finner NOinte skäl till några erinringar. Statens utsädeskontroll () tillstyrker, att Sverigetillträder reviderade text gällande konvention för skydd avväxtförädlingsprodukter. Med några undantag tillstyrker även de mindreändringar i växtförädlarrättslagen, som föreslagits. anger nedan ändringsförslag resp. kommentarer tillvissa paragrafer: Prop.1981/82:136 99 Även om har förståelse för strävan att följa regeringsformens krav pålagform, är det dock inte rimligt att belasta och dessberedningsorgan med beslut om vilka nya växtsorter, som kan skyddas -sådanaväntas främst inom prydnadsväxtsektorn - och t. ex. detaljändringar avlatinska namn, som tid efter annan måste göras efter internationellaöverenskommelser. Särskilt i med långt gående krav på sparsamhet och effektiviseringär det inte motiverat att övergå till en tyngre ordning och lämna det nuvarandesystemet, där regeringen bemyndigats att reglera detta. 3 §.SUK föredrar en mer exakt överensstämmelse med konventionstextens artikel 6ifråga om särskiljbarhet och föreslår därför följande lydelse: ------ 1.genom ett eller flera viktiga kännetecken tydligt" Änd ringsförslaget motiveras av att effekten av flera viktiga kännetecken kan adderas och ge en tydlig skillnad, även om inget varför sig är tillräckligt för att särskilja sorten. 8§.Sortbenämning med enbart siffror syns nödvändig i de fall dä det är praxisutomlands. För svenskt vidkommande torde detta bland lantbruksväxterna endastberöra majs. Lantbruksuniversitetetdelar uppfattningen att tillträder konventionstext för skyddav växtförädlingsprodukter och har inget att erinra mot de följdförändringar i växtförädlarrättslagenoch växtförädlarrättskungörelsen som detta föranleder. Lantbruksuniversitetettillstyrker vidare att skyddstiden för alla växtsorter förlängs till . () och () Detär angeläget att konventionen för skydd av växtförädlingsprodukter får så bredanslutning som möjligt. LRF och SLR tillstyrker därför att tillträder1978 års ändrade konventionstext. Vidare är det förbundets uppfattning attSverige bör verka för att ytterligare länder ansluter sig till konventionensnarast. Förbundentillstyrker även att skyddstiden för växtförädlingsprodukter förlängs till 20år. Enligtförbundens uppfattning har man i promemorian emellertid inte tillräckligtuppmärksammat önskvärdheten av utbyte av växtförädlingsmaterial med stater somav olika skäl inte ansluter sig till konventionen. Med den starka ställning somsvensk växtförädling har skulle möjligheter till uppmjukning av reglerna om reciprocitetkunna medverka till ökad försäljning av svenska sorter utomlands. Härigenomskulle finansieringen av växtförädlingen underlättas tili gagn för det svenskajordbruket. Det är därför angeläget att lagförslaget kompletteras medbestämmelser av denna innebörd. Prop.1981/82:136 100 W , som beretts tillfälle yttra sig beträffanderubricerad promemoria, har inga erinringar mot de ändringar i växtförädlarrättslagen,som föreslås i promemorian. Vi anser det väsentligt att kretsen av UPOV-stater ökar.Detta kan ge fördelar för svensk växtförädling och på lång sikt öka dessslagkraft. Utsträckandet av skyddstiden enligt den nya lagtexten,vilken vi anser i hög grad motiverad, hälsas med tillfredsställelse. Ändringen måvara befogad av konstitutionella skäl, men den kommer att innebära att varjeändring i förteckningen måste föreläggas , vilket utgör enkomplikation. Ser man tili hur denna förteckning har förändrats framträder klart hur praktiskt det är att regeringen kan bestämmahärom. Vi anser därför att det av praktiska skäl är att föredraga attförteckningen över de sorter som kan skyddas även i fortsättningen föreliggersom bilaga till kungörelsen. Enligtförslaget omfattar denna paragrafen sammanslagning av den nu gällande 2 § och 2§ i kungörelsen. Även här är det konstitutionella skäl som utgör bakgrunden.Ordalydelsen eller om del är av betydande allmänl intresse i den nu gällande 2§ återfinnes ej i förslaget, vilket torde vara en brist dä det således ejlängre kommer att finnas någon möjlighet att skydda en växtsort, somframställts i en icke-konventionsstat av en medborgare i sådan stat, ens om detkan vara av betydande allmänt intresse. De i promemorian anförda skälen till den föreslagnaändringen av skyddstiden synes välgrundade, och det får dessutom anses som enfördel att en övergångsreglering kan undvikas. Efter genomgång av rubricerade departementspromemoria harTrädgårdsnäringens inget att erinra mot de lagändringar, somföreslås om växtförädlarrättslagen. 1981/82:136 101 Lag om ändring i växtförädlarrättslagen (1971:392) Härigenom föreskrivs i fråga om växtförädlarrättslagen(1971: 392) dels att i 31, 47, 49 och 50 §§ ordet "Konungen" skallbytas ut mot "regeringen", dels att 1-3, 5, 8 och 21 §§ skall hanedan angivna lydelse, dels att till lagen skall fogas en bilaga av nedanangivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Denna lag äger tillämpning på Denna lag skall tillämpas på växtsort, tillhörande växtsläkte el- växtsorter som tillhör de växtsläk ter växtart som Konungen bestäm- ten eller växtarter som anges i bila- mer. gan lill denna lag. Förädlare, som här i riket framställt en växtsort, ellerhans rättsinnehavare kan genom registrering få ensamrätt att yrkesmässigtutnyttja sorten enligt denna lag (växtförädlarrätt). Förädlare som är svensk medborgare eller har hemvist iSverige eller sådan förädlares rättsinnehavare kan förvärva växtförädlarrättäven till sort som framställts utomlands. Konungen kan, i den mån det är Växtförädlarrätt får också för- nödvändigt för uppfyllande av Sve- värvas av riges förpliktelser enligt överens- 1. förädlare, som har framställt komtnelse med främmande stat och en växtsort i enfrämmande stat i övrigt imder förutsättning av öm- som är ansluten till konventionen sesidighet eller om det är av bety- för skydd av dande allmänt intresse, förordna växtförädlingsprodukter, eller av att växtförädlarrätt får förvärvas sådan förädlares rättsinnehavare, även för sort som framställts i 2. förädlare, som är inedborgare främmande stat av annan än den i eller har hemvist i ensådan stat som är svensk medborgare eller har och som i annat fall än som anges hemvist i . under 1 har framställt en växtsort utomlands, eller av sådan förädlares rättsinnehavare. Växtförädlarrätt får förvärvas även I annal fall, omregeringen finner att det är av betydande intresse för svensk folkförsörjningeller för den svenska växtodlingen. Växtsort registreras endast om den 1. genom minst ett viktigt kännetecken tydligt skiljersig från annan sort som blivit känd före dagen för registreringsansökningen, 2. är tillräckligtlikformig (homogen) med hänsyn tagen till de särdrag, som dess sexuella ellervegetativa förökning betingar, 3. efter förökningutförd i enlighet med den av förädlaren anvisade förökningsmetoden är beständig(stabil) med avseende pä sina väsentliga kännetecken. Växtsortanses som känd, om material därav yrkesmässigt utbjudits till försäljning ellereljest tillhandahållits eller om den intagits i eller anmälts till officiellsortlista, förekommer i allmänt tillgänglig referenssamling eller noggrantbeskrivits i allmänt tillgänglig skrift eller om den eljest kommit tillallmänhetens kännedom. Registreringfår ej ske, om växtmaterial av sorten med samtycke av förädlaren eller hansrättsinnehavare yrkesmässigt förts i handeln här i riket före dagen förregistreringsansökningen eller utom riket före nämnda dag. Registrering får ej ske, om växtmaterial av sorten medsamtycke av förädlaren eller hans rättsinnehavare yrkesmässigt förts i handeln 1. föredagen för registreringsansökningen, om sorten har förts i handeln här i riket, 2. tidigareän före dagen för ansökningen, om sorten har förts i handeln utomlandsoch avser vin, fruktträd, skogsträd, prydnadsträd eller deras grundstammar, 3. tidigareän fyra är före dagen för ansökningen, om sorten har förts i handeln utomlandsoch avser annan växtsort eller grundslam än som anges under 2.