prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — Utredningen ulgår från all ADB-ulruslning för rent fredsadministrativa ändamål inomförsvarsgrenarna och den operativa ledningen i fortsättningen i huvudsakplaneras på anslag för Ledning och förbandsverksambet.Utredningen förutsätter vidare all FMV agerar flexibelt vid val avupphandlingsmelod och när del är lämpligt vidarebefordrar uppdrag fill statskontoret. Del sistnämndaeliminerar behovet av alt förse FMV med sådan kompelens som redan finns hosstatskontoret. Alla remissinstanserutom FMV, chefen för armén och riksrevisionsverkel (RRV) delar uppfattningenall statskontoret även i fortsättningen bör upphandla ADB-ulruslning förförsvaret. Däremot finns olika uppfattning- . ar om omfattningen av statskontorets upphandling.Överbefälhavaren () anser alt FMV börupphandla mer utrustning än vad utredningen föreslagit. Enligl ÖB bör all utrustning, som huvudsakligen avses kommaatt användas under krigsförhällanden, anskaffas enligl reglerna för krigsmateriel och upphandlas av FMV. Åven utrustningsom ingår i vad som normall betecknassom fredsadminislraliva system kommer enligl ÖB all beröras. ÖB böravgöra vilken utrustning som här skall upphandlas av FMV. Övrig utrustning bör upphandlas enligt utredningens förslag.Övriga remissinstanser utom FMV ärnegativa eller tveksamma lill särlösningar för försvarels del vad gäller upphandling av generellt användbarutrustning och vill i huvudsak bevara nuvarande ordning. FRI,statskontoret m.fl. anser all upphandlingenav ADB-ulruslning för operativa och lakfiska system inle bör föras över lill FMV. Flera remissinstanser har även andra Prop.1981/82:100 Bilagall 65 erinringar mol utredningens bedömningar och förslag. Bl.a.anförs alt en utvidgning av FMV:supphandlingsansvar kräver en resurs- och kompetensförstärkning vid FMV. Vidare anses den av utredningen föreslagnaavgränsningen av den ADB-utrustning som FMV resp. statskontoret skall upphandlamindre lämplig. För egen del anserjag - efter samråd med chefen för försvarsdepartementet - att nuvarandeordning i huvudsak fungerar tillfredsställande. Jag anser rent allmäntatt man bör sträva efter all slå vakt om den samverkan i upphandlingen avADB-ulruslning som hillills skett mellan de civila och militära delarna avstatsförvaltningen. är jag dock medveten om all den uppdelning avupphandlingen mellan FMV och statskontoret som finns i nuvarande ordning, liksom i denav utredningen föreslagna ordningen, kan medföra avgränsningsproblem och för många le sigomständlig eller svår all överblicka. Jag finner det emellertid angelägel allanskaffning av ADB-utrustning även i framliden sker i nära samverkan med dencivila statsförvaltningen.Därigenom förbättras nämligen statskontorets möjligheter all la fill varastatens intressen av goda ekonomiska villkor och all beakta samordningsaspektergentemot leverantörerna, vilket kommer alla myndigheter fill godo. Vidare kanbefintliga resurser och befintlig kompelens i upphandlingsfrågor utnyttjas så rationellt sommöjligt. Vissa åtgärder för att effektivisera upphandlingen av ADB-ulruslningför myndigheter inom det militära försvaret bör dock kunna göras. Jag återkommer tilldelta i del följande. Jag övergår så tillfrågan om den närmare avgränsningen av upphand-lingsansvarel mellan FMV och statskontoret.Tre aUernafiv synes föreligga. Elt alternativ är all avgränsningen får vara densammasom . Elt annat alternafiv utgörs av utredningens förslag. Ytteriigare ellalternativ är ÖB:s förslag fill avgränsning, vilket innebär att FMV svarar förupphandlingen av all ADB-utrustning som avses ha sin huvudsakliga användning underkrigsförhållanden. Del innebär bl.a. att upphandling av generell ADB-ulruslningför operativa och taktiska ledningssystem förs över från statskontoret lillFMV:s ansvarsområde. Beroende på ÖB:s avgränsning kan även sådana fredsadminislralivaADB-system som skall samverka med krigssystem beröras. För ADB-systemliksom för annan material som skall fungera i krig föreligger speciella krav iolika avseenden. Det kan röra underhåll, reservdelar, samband m. m. Störrekrav ställs också på samverkan mellan olika ADB-system saml mellan ADB-systemoch andra tekniska syslem än vad som är vanligt inom den civilastatsförvaltningen. Operativa och taktiska system intar härviden särställning. Mol denna bakgrund anser jag att ansvaret förupphandUng av ADB-ulruslning för operafiva och lakfiska ledningssystem böröverföras lill FMV. För all undvika en dubblering av kompelens och enutökning av resurserna inom FMV bör även i dessa upphandlingarstatskontorets tjänster utnyttjas. Detta är särskill angelägel 5 1981182. 1981/82:100 Bilaga lil 66 om olika typer av standardprodukter skaU användas. Övrig ADB-utrustningskaU även i fortsättningen upphandlas av statskontoret. I mån av behov bör FMV kunnamedverka i dessa upphandlingar för alt tillgodose evenlueUa särkrav på samordningmellan freds- och krigssyslem. Jag är medveten omall den föreslagna ansvarsfördelningen kan medföra vissa avgränsningsproblemoch skilda tolkningar om vilken myndighet som skall upphandla viss ADB-utrustning.Ökad klarhet kan och bör skapas i dessa frågor. Dét ankommer på ÖB att isamarbete med berörda centrala myndighetertUlhandahälla sådan vägledning. Jag har i del föregåendeför den civila statsförvaltningen redogjort för de regler somjag anser börtillämpas för beslut i upphandlingsärenden. Dessa regler bör ihuvudsak även fillämpas inom försvarsseklorn. Hänsyn bör dock tas till despeciella former för planering och ekonomisk styrning som används inomförsvaret. Likaså bör möjligheterna lill förenklingar las lill vara. För all minska handläggningsliden ide fall statskontoret skall upphandlautrustning bör användarmyndigheterna i de enskilda anskaffningsärendena så tidigt som möjUgt kunna takontakt med statskontoret. Liksominom den civila statsförvaltningen bör en del upphandlingar som stalskontoret iprincip skall svara för kunna delegeras lill berörd myndighet. Vidare bör antalet i upphandlingenmedverkande instanser begränsas. Demedverkande instansernas arbete bör dessutom samordnas så att onödigt dubbelarbete inte förekommer. Del ankommerpå regeringen all besluta om den närmare tillämpningen av beslulsreglerna inomförsvarssektorn. Jag har i dessafrågor samrått med chefen för försvarsdepartementet. 5 Vissa frågor omupphandlingsverksamheten En fråga som är avintresse i samband med anskaffning av ADB-ulruslning är i vilken utsträckningupphandlingsförfarandel kan användas för all få liU slånd en önskvärd teknikutveckling. Sådan utvecklingbör bl.a. kunna åstadkommas med s. k.teknikupphandling. Därmed avses upphand-Ung av system som inle finns på marknaden, utan som baseras på utvecklingav ny teknik. Beställarnas krav utgör grunden för själva utvecklingen. Fråganom teknikupphandling inom den statliga sektorn kan komma att akluaUseras i den kommande dalapolitiskaproposifionen. Jag övergår nu tillfrågan om anslagsbehovet för nästa budgetår. Statskontoret har på grundval avuppgifter från myndigheterna om dessas anskaffningsbehov och efter en erfarenhetsmässigbedömning av förskjutningar av leveranser och betalningar mellan budgetårenberäknat medelsbehovet inkl. höjd mervärdeskall för /83 lill126 milj. kr. Vid ingången av nästa budgetår kommer enligl statskontoretsberäkningar Prop.1981/82:100 Bilagall 67 att finnas en anslagsbehållning av 28 milj. kr. Medhänsyn härtill har statskontoret beräknat anslagsbehovet för /83till 98 milj. kr. Statskontoret har härutöver beräknat behovet avbeslällningsbemyndigande fill tolalt110 milj. kr. för anskaffningar som behöver levereras huvudsakligenunder /84. Jag beräknar ilikhet med statskontoret anslagsbehovet för nästa budgetår lUl 98 milj. kr.Riksdagens bemyndigande bör därutöver inhämtas all beställa ADB-utrustning till elt värde av110 milj. kr. utöver tidigare lämnade bemyndiganden. Med hänvisning lillvad jag nu har anfört hemställer jag all regeringen föreslår all 1. godkännade riktlinjer för anskaffning och finansering av ADB-ulruslning somjag har förordat, 2. medge attdatorutrustning beställs - utöver tidigare medgivet belopp - tiU en kostnad av högst , 3. lillAnskaffning av ADB-utrustning för /83 anvisa ett reservafionsanslag av . Datamaskincentralen för administrativ databehandling 1980/81 Utgift 1981/82 Anslag 1000 1982/83 Förslag 1000 Under anslagetredovisas kostnader och intäkter vid datamaskincentralen för administrativ dalabehandling(DAFA). Statsmakterna harnyligen tagit ställning lill DAFA:s inriktning och verksamhetsform(prop. 1980/81:100 bU. 11, FiU 1980/81:22, rskr 1980/81:204). DAFA skall påuppdrag ulföra administrativ dalabehandling lill en så låg total kostnad förstatsverket som möjligt med beaktande av såväl kortsiktiga som långsiktiga aspekter. DAFA skall löpandesamråda med uppdragsgivare i sådana frågor om tekniska eller andra förändringar avbetydelse som närmare berör uppdragsgivarna. Del åligger vidareDAFA all utfärda anvisningar och rekommendafioner av betydelse för deADB-system, vilkas drift förläggs lill DAFA så all drifiaspekter kanfillgodoses i ett tillräckligt tidigt skede. DAFA får åta siguppdrag som avser utveckling och teknisk modernisering avuppdragsgivares system saml utveckling av standardsystem och jämförbara produkter. DAFA får vidare åtasig uppdrag som innebär alt 1981/82:100 Bilagall 68 driflanpassa egna och andra organisationersstandardsystem o. d. för drift vid och utanför DAFA. DAFA får delta isystemulve cklingsprojekl med annan huvudman där så är nödvändigt för altdriftaspeklerna skall tillgodoses i elt tillräckligt tidigt skede eller attövertagandet av eventuellt funktionsansvar underlättas. DAFA får också delta isyslemulvecklingsprojekl med annan huvudman i syfte att hämta in kunskaper ochutveckla tjänster på smådalorområdel. För att uppfyllahuvuduppgiften får DAFA ulföra arbete med metod-och systemutveckling i sambandmed uppdrag för administrativ databehandling. Sådant arbete skall debilerasuppdragsgivare lill fulla kostnaden där så inle är uppenbart orimligt. DAFA leds av en styrelse.Chef för DAFA är en överdirektör. DAFA är organiserad på en kundserviceenhet,en driftenhet, en teknisk enhet, en marknadsenhel och en administrativ enhet. DAFA skall varaekonomiskt självbärande. För dess drift har endast ell formeUl anslag av 1000kr. För all lösa fillfälliga eller säsongmässiga likviditetsproblemsamt för all tillgodose behov av rörelsekapital disponerar DAFA en rörligkredit hos riksgäldskontorel på högst 12 milj. kr. DAFA:s verksamhet bedrivsvid en datacentral i Slockhoim, en dalare-gislreringsenhet i , endatacentral i saml en mindre filial-enhet i . Vid DAFA fannsden Ijuli 1981 412 anställda, uttryckt i årsarbetskrafter. Den totala omslutningenav DAFA:s verksamhet uppgick under /81 fill 123,8 milj. kr.Nettoresultatet blev elt överskott på 0,4 milj. kr. DAFA förutser en fortsatteflerfrågeökning på sina tjänster. För innevarande budgetår beräknar DAFAsåledes en omslutning på 139,2 milj. kr. och ell nettoresultat på 2,2 milj. kr.DAFA föreslår att anslaget för nästa budgetår förs upp med ett formellt beloppav . och att DAFA:s rörliga kredit i riksgäldskontorel utökas med 4milj. fill 16 milj. kr. Regeringen har beslutat om en utökning av denrörliga krediten. Jag biträder DAFA:s förslag vad avser anslag för nästabudgetär. Jag hemställer all regeringen föreslår att lillDatamaskincentralen för administrativ databehandling för /83anvisa ett förslagsanslag av . Prop.1981/82:100 Bilaga 11 69 Viss rationaliserings- och utvecklingsverksamhet Från anslagetbestrids utgifier för ralionaliseringsprojekl, administrativt utvecklingsarbeteeller försöksverksamhet som bedrivs i rationaliserings-syfte. Anslaget lasi anspråk efter beslut av regeringen i varje särskill fall. Del slår i förstahand till förfogande för ralionaliseringsprojekl inom sådana myndigheter sominle själva disponerar erforderliga resurser för rationaliseringsprojekt. Anslaget bör utnyttjas när del medhänsyn fill liden för projektets bedrivande,projektets storlek eller annat skäl inle är lämpligt alt begära någon särskild medelsanvisning av för ändamålet. .Anslaget bör även kunna utnyttjas försädana s. k. översynsprojekt som kanbli aktuella inom ramen för regeringens ansträngningar all minska budgetunderskottet. Under de senastebudgetåren har medel disponerats för bl.a. en utredning om utvidgatdatorstöd till verksamheten vid bostadsslyrelsen och länsbostadsnämnderna ochför utveckUng av ADB-stöd för viss indirekt beskattning. /79 har anslagetäven tagits i anspråk för att bestridakostnaderna för s. k. externa arbelslagarkonsuller som personalorganisationerna på grundval av träffademedbestämmandeavtal anlitar i ralionaliseringsfrågor.För innevarande budgetår har preliminära avtal träffats mellan och de statligapersonalorganisationerna om allställa drygl 5,1 milj. kr. till förfogande för detta ändamål. Avtalen skallunderställas lönedelegalion och regeringen för godkännande. Medbestämmandeavtalen innehållerinte någon bestämmelse om rätt lillersättning för utnyttjande av externa arbelslagarkonsuller efter /81. Om del lill följd avsenare träffade avtal, som på vägnar godkänns av riksdagenslönedelegalion, skulle bli aktuellt med utgifter för detta ändamål också undernästa budgetår förordar jag eftersamråd med statsrådet - all även sådana kostnader får belastadetta anslag. Med hänsyn lillanslagels karaktär i övrigt kan någon säker bedömning av medelsbehovel förnästa budgetår inte göras. Jag förordar aft anslaget förs upp med oförändrat 4 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslår att lill Vissrationaliserings- och utvecklingsverksamhet för /83 anvisa eltförslagsanslag av . 1981/82:100 Bilaga 11 70 1980/81 Utgift 54636870 1981/82 Anslag 56331000 1982/83 Förslag 595390CiO Riksrevisionsverketär central förvaltningsmyndighet för revision och redovisning saml därmedsammanhängande frågor inom statsverksamheten. I fråga om revisionåligger del verket alt bedriva förvaltningsrevision och därvid särskiltatt granska statUg och statsunderstödd verksamhet och tillse alt den bedrivseffekfivt. Verket skall även granska taxor och avgifter i statlig verksamhetsamt granska hur den statliga upphandlingen bedrivs och verka för samordning avdenna. Vidare skall verket utöva tillsyn över revisionskontor och meddelaföreskrifter och anvisningar för revisionens utförande saml över denrevisionsverksamhet som bedrivs inom andra enheter för intern revision inomstatsförvaltningen. Verket skall tillse alt redovisningsrevision bedrivsändamålsenligt och i betryggande former och även självt bedrivaredovisningsrevision i den mån delta är särskilt föreskrivet eller verketfinner det behövligt för sin tiUsyn. Såsom har redovisats för (prop. 1979/80:150 bU. 2, FiU 1979/80:41, rskr 1979/ 80:394) skall verketfr. o. m. /82 även svara för den externa revisionen avaffärsverkens redovisning och bokslulshandlingar. I fråga omredovisning och därmed sammanhängande frågor åligger del verket särskill allutveckla metoder för verksamhetsplanering, budgetering och redovisning inomstatsförvaltningen. Verket skaU tillse att redovisningssystemen ärändamålsenUga samt meddela föreskrifter och anvisningar för den statligaredovisningen. Verket handhar den löpande riksredovisningen och skall förvaije budgetår redovisa utfallet av statsbudgeten. Del åligger även verket allkonlroUera statsverkets checkräkning i och all utarbeta statistik över statensfinanser. Vidare skall verketanordna och medverka vid utbildning av personal för redovisnings- ochrevisionsverksamhet samt därmed sammanhängande uppgifter inom statsförvaltningen. Riksrevisionsverkelleds av en styrelse. Chef för verket är en generaldirektör, som även ärstyrelsens ordförande. Inom verket finns fem avdelningar, nämUgen trerevisionsavdelningar, en prognosavdelning samt en ekonomiadminislraliv avdelning. RiksrevisionsverketlUlämpar programbudgetering och tilldelas anslag i programtermer.Följande programindelning gäUer för verket. Prognoser,budget, redovisning Riksrevisionsverketsverksamhet under programmen finansieras från ett förslagsanslag benämnt Riksrevisionsverkel. Prop.1981/82:100 Bilaga 11 Av grundläggandebetydelse för verksamhet är organisationen av denstafiiga redovisnings- och revisionsverksamheten. Statsförvaltningensmyndigheter är sammanförda i redovisningsgrupper med en redovisningscentralinom varje grupp. Redovisningscentralema ger myndigheterna kameral service ochutnyttjar därvid ett redovisningssystem, syslem S, som bl. a.bygger påanvändningen av ADB. I huvudsaklig anslutning till redovisningscentralernafinns revisionskonlor som i första hand bedriver redovisningsrevision. Den centrala revisionengenom sker i form av en effeklivUetsinrikladförvaltningsrevision. (1000 tal kr.) 1980/81 Utgift 1981/82 Budget 1982/83 Beräknar Intäkter under Intäkler under program 1 program 2 Budgetförslaget /83 innebär enligt en real minskning avverkels resurser . Riksrevisionsverkel kommer alt fortsätta all inriktasin verksamhet, så alt verket i ökande grad kan medverka lill att regeringenfår förbättrat underlag för omprövningar av och besparingar i den statligtbedrivna och finansierade verksamheten genom information om den samladeoffentliga verksamhetens effekter inom olika delar av samhället. måstesom en följd av budgetförslaget skära ned verksamheten. De uppgifter som syftarlill all stödja myndigheterna inom det ekonomiadminislraliva området kommer atttilldelas minskade resurser. Vidare föreslår verket all lydelsen avkungörelsen om begränsning i myndighets sätt att meddela föreskrifter,anvisningar eller räd (1970:641) ändras så all verkets uppgifter enligt 2§,andra stycket, upphör saml all verket genom ändring i förordningen (1975:586)om register över statliga avgifter ges möjUghet att självt reglera omfattningenav myndigheternas samrådsskyldigheter. Prop.1981/82:100 Bilaga 11 72 Programmet Revisionindelas i delprogrammen Projektverksamhet, Remisser, Annan extern verksamhet samtIntern stödverksamhet. Tyngdpunkten i programmet ligger under delprogrammetProjektverksamhet. Målet för programmetär all tillse all den statliga verksamheten bedrivs enligtstatsmakternas intentioner och all verksamheten genomförs under god hushållning medresurser. Genom revisionen skall myndigheterna sfimuleras tillökad planmässighel, bättre resultat- och kostnadsmedvelande samt lill förenklingar och förbättradsamordning inom och mellan myndigheter. Inom programmet skallförvE.ltningsrevisionen successivt övergå till alt mer än hillillsgranska samlade effekter av statliga myndigheters verksamhet inom olika delarav samhället. Syftet är all ge indikationer pä bristande effekfivitet inom del undersökta området;indikationer som visar på var del ärmofiverat alt göra mer ingående undersökningar. Förvaltningsrevisionen kan därmed utgöra ell viktigt led i enlöpande omprövningsverk-samhel. Hänsyn härtill skall tas vid planeringen avvarje särskilt revisionsprojekt. Riksrevisionsverketkommer i Ukhet med föregående år all koncentrera revisionsinsalserna liU elt anlalinsatsområden. Varje jnsalsområde är ett ullryck för all väsentliga problem iden stafiiga verksamheten bedöms föreligga inom detta område och att förvaltningsrevisionenkan bidra lill en förändring i effektivitetshöjande riktning. Insatsområdena omprövas iden årliga planeringen. En av de viktigasteuppgiflerina för förvaltningsrevisionen är alt genomkritisk och konstruktiv granskning stödja myndigheternas uppföljning och utvärderingav resultat och effekter av statlig och statligt finansierad verksamhet och att påverkamyndigheterna att höja kvaliteten på myndigheternas information tillstatsmakterna om dessa förhållanden. skall därförinsatsområdet resultat ocheffekter ha hög prioritet. Statsmakterna stäUerökade krav på hur centrala myndigheter skall samordna och styra verksamheten inomresp. ansvarsområde (syslem-styrning). De statliga myndighelerna har vidare ålagtsatt avstå från kostnadsdrivande krav på kommunerna; ålägganden som främstriktas mol myndigheter med systemslyrande uppgifter. Åven revision av syslem-styrning skall därför ha hög prioritet. Verket genomförvidare fr.o.m. /82 extern revision av affärsverkens redovisningshandlingar ochbokslut. Totalt innebärverkets förslag en ökning av resurserna under programmet med 3,6 milj. kr. lUl nästa budgetår. 1981/82:100 Bilaga 11 73 Programmet Prognoser, budget, redovisning ProgrammetPrognoser, budget, redovisning omfattar dels uppgifter som avserekonomiadminislraliv information på riksnivå, bl.a. prognoser förstatens inkomster och utgifter, löpande riksredovisningen och redovisning avbudgelutfall, dets all utveckla och sprida kunskap om metoder och rutiner förstatens ekonomiadministration - SEA - och att fillse all statens redovisningssystem är ändamålsenliga.Programmet indelas i delprogrammenEkonomisk information på riksnivå, Metodutveckling SEA, Tillsyn, drift, rådgivning, Extern utbildning(SEA), Annan extern verksamhet och Intern stödverksamhet. Målet för programmetär alt skapa bättre förutsättningar inom del ekonomiadminislraliva området på allanivåer inom den statliga verksamheten för alt på så sätt höja effektiviteten istatsförvaUningen. Inom programmetinriktas verksamheten mot all förbättra den ekonomiska informationenlill regeringen i syfte all ge bättre underlag för omprövningar och besparingar. Åtgärder vidtas förall förbättra budgetprognoserna och öka tillförlitligheten irinansslalisliken. Befintlig ekonomisk information kommer aft bearbetas ochanalyseras med hänsyn till statsmakternas behov och förvaltningsrevisionensändrade informationsbehov. En viktig informafionskälla i detta avseende ärden förbättrade redovisning och de nya bokslut som kommer all föreliggasom följd av de krav på myndigheternas redovisning som förordningenmed föreskrifter om statliga myndigheters bokföring (1979:1212)innehåller. Även utvecklings- och rådgivningsinsalser i övrigt somriksrevisionsverkel har genomfört bl.a. inom ramen för budgelmo-derniseringen,kommer all öka verkels itiöjligheler alt sammanställa information inom detta område. Under budgetåretfortsätter arbetet med den tekniska moderniseringen av system S. Underförutsättning att regeringen dä fattat beslut på grundval avriksrevisionsverkels förslag fill modernisering avses systemet införassuccessivt med början under /84. Förberedelser härför kommer allpågå under budgetåret. Bl.a. planeras ökade utbildnings- och rådgivningsinsatser. Utvecklingsarbetet iövrigt inom del ekonomiadminislraliva området kommer all minska i omfattning jämförtmed fidigare år. Insatserna koncentreras på frågor om myndigheternas resultatanalys samltekniker och metoder i budgetprocessen i syfte all effekfivisera den statligabudgetprocessenoch styrningen av det statliga resursutnyttjandet. I anslutning härtill fortsätter pågående översyner avföreskrifter och anvisningar för den statliga redovisningen. Tolalt innebärverkels förslag en ökning av resurserna inom programmet med 1,6 milj. kr. fiU nästa budgetår. 1981/82:100 Bilagall 74 Antalet tjänster vidriksrevisionsverkel framgår av följande sammanställning: 1980/81 1981/82 1982/83 Riksrevi- Före- sions- draganden Personal 265 269 263 263 Riksrevisionsverketföljer huvudalternativet i sin anslagsframställning för /83. Somen följd av detta måste verket skära ned verksamheten och tilldela mindreresurser i första hand lill den stödjande verksamheten inom delekonomiadminislraliva området. Vidare föreslår ändringar iden s.k. begränsningskungörelsen (1970:641) och förordningen (11975:586) omregister lill statliga avgifter i syfte alt minska de resurser som måste bindashos myndighelerna och riksrevisionsverkel för all efterfölja dessa regler. Jag delarriksrevisionsverkets uppfattning alt samrådsverksamheten enligl den s.k.avgiftsförordningen (1975:586) haft gynnsamma effekter när del gäUt alt inommyndighelerna skapa ökad medvetenhet kring avgiftsfrågorna.Samrådsobligaloriet bör därför, såsom förordat, kunnamjukas upp genom all får medge undanlag frånsamrådsskyldigheten.