prop · G503207 · 1981-12-31 00:00:00 — medöverlämnande av aUmänna pensionsfondens fjärde fondstyrelses årsredovisning; Regeringenöverlämnar till enligt bifogade utdrag av regeringsprotokollallmänna pensionsfondens fjärde fondstyrelses årsredovisning för . I 1981/82. , ordförande, och statsråden , , ,, , , , , , , , Elmstedt,Tilländer Skrivelsetill med överlämnande av allmänna pensionsfondens fjärdefondstyrelses årsredovisning Ienlighet med beslut skaU en årlig redovisning av allmänna pensionsfondensfjärde fondsstyrelses placeringar och övriga verksamhet lämnas tUl (NU 1974:37, rskr 253). 1980 harregeringen lämnat redovisningarna i skrivelser till se dan fondstyrelsen - i enlighet med 24 § reglementet (1959:293) angående allmänna pensionsfondens förvaltning - har överlämnat förvaltnings- och revisionsberättelserna till regeringen. Fjärdefondstyrelsen har till regeringen överiämnat årsredovisningför som innehåller verksamhetsöversikt, förvaltningsberättelse medresultaträkning och balansräkning samt revisionsberättelse. I årsredovisningenhar också tagits in tabeller som visar allmänna pensionsfondens innehav per den31 av aktier och av konvertibla skuldebrev. Av redovisningenframgår att nettoresultatet år uppgicktiU 91,1 milj. kr. mot 21,6 milj. kr. TUlgångama vid utgången av uppgick fill 1700 milj. kr. Därav utgjordes milj. kr. av aktier och 94 milj. kr. av konvertibla skuldebrev. Vid utgången av uppgick tillgångarna till 1446 milj. kr., varav akfier 1187 milj. kr. och konvertibla obligafioner och skuldebrev 66 milj. kr. Avfondens rörelseöverskott har fondstyrelsen enligt numera gällande regler (prop.1978/79: 165, NU 10, rskr 62, SFS 1979:1056) överfört till de övrigafondstyrelserna som bidrag till pensionsutbetalningarna. utgjordebidraget 83 milj. kr. mot 69 milj. kr. Denöversikt av verkställande direktören som är fogad vid årsredovisningen innehåUeruttalanden 1981, fondens portfölj, den effektivaavkastningen på dess placeringar m. m. Av översikten framgår bl.a. följande.Fondens nyplaceringar uppgick fill 477 milj. Skr.1981/82:207 3 kr.Samtidigt har värdepapper med ett anskaffningsvärde på 298 milj. kr. sålts.Värdepappersinnehavet mätt i anskaffningsvärden har alltså ökat mednetto 179 milj. kr., milj. kr. till 1432 milj. kr. Jämfört med de riärmastföregående åren har nettoplaceringarna 1981 varit störte och volymen köp ochförsäljningar väsentligt större. Nettoplaceringarna har påverkats av denlivliga nyemissionsverksamheten och den ökade värdepappersoiiisättningen är enavspegling av kurs- och omsätt-ningsutveckhtigen på aktiemarknaden. Avöversikten framgår också att vid slutet av 1981 var marknadsvärdet på fondensvärdepappersportfölj 749 milj. kr. högre än anskaffningsvärdet (jfrvärdepappersförteckningen i förvaltningsberättelsen). Vid slutet av föregåendeår var motsvarande övervärde 119 milj. kr. Ökningen avmarknadsvärdet i förhållande tUl anskaffningsvärdet var sålunda 630 milj. kr.Om man tUl detta belopp lägger summa utdelningar och räntor på konverteringslån,74 milj. kr., och netto realisationsvinster, 71 milj. kr., blir det totalaekonomiska utfallet av portföljförvaitning 775 milj. kr. Ställer mandetta belopp i relafion tiU marknadsvärdet på portföljen vid årets början, 1371 mjlj. betyder detta en effektiv avkastning på . Regeringenhar tidigare denna dag på föredragning av chefen för socialdepartementetfastställt balansräkningen och förordnat ledamöter i fondstyrelsen för enperiod av . Jaghemställer att regeringen överlämnar årsredovisningen till . Regeringenbesjutar i enlighet med föredragandens hemställan. 1981/82:207 5 ALLMÄNNA PENSIONSFONDEN Fjärde fondstyrelsen ÅRSREDOVISNING FÖR VERKSAMHETSÅRET 1981 Skr.1981/82:207 6 Första,andra och tredje AP-fonderna AllmännaPensionsfonden (AP-fonden) tillkom i samband med att ATP-systemet infördes fr.o. AP-fonden har till uppgift att förvalta de avgifter som eriäggs föratt finansiera ATP-pensionerna. FörvaUningen delades upp på tre fondstyrelser(med ett gemensamt kansli), beroende på varifrån avgifterna kom (avgifter föranställda i offenfiig tjänst, för anställda i störte privatägda företag resp.övriga avgifter). Första,andra och tredje fondstyrelsernas kapitalförvaltning avser enbart obligationeroch vissa andra typer av fordringsbevis. Det sammanlagda belopp som förvaltasav de tre första fondstyrelserna uppgick /82 till 176miljarder kronor. Två tredjedelar av detta belopp har gått till staten,kommunerna och bostadssektorn, en Qärdedel till det industriella näringslivetoch återstoden fill kraftverksbyggande och fill lantbmket. På inifiativav en statlig utredning, , beslöt 1973 att AP-fondensverksamhet skulle utsträckas till aU omfatta även fillförsel av riskkapital fillnäringslivet. För att handha denna del av verksamheten inrättades en fjärdefondstyrelse med eget kansli, som trädde i funktion fr. o. m. Syftetmed Qärde AP-fonden är "att filiföra företagen mera eget kapital fill gagnför industriell expansion och ökad sysselsättning". De medel som enligtriksdagsbeslut tillförs - och som överförs från första-tredjedelfonderna - skall placeras i aktier, i konvertibla skuldebrev (dvs.skuldebrev som på vissa villkor kan bytas ut mot aktier) eller skuldebrev medoptionsrätt att teckna aktier. Placeringarna skall tillgodose kraven på godavkastning, riskbegränsning och tillfredsställande betalningsberedskap. Fondenfår enbart köpa svenska aktier (och skuldebrev utfärdade av svenska akfiebolag).Vidare gäller den begränsningen, att fonden inte får äga bank- ochförsäkringsaktier. I reglementet för AP-fondens verksamhet har fastställts enövre gräns för hur stort fondens engagemang får vara i ett enskilt företag -fonden får inte äga aktier motsvarande av röstvärdet för samtligaaktier i ett bolag. Samma typ av regel - med begränsning till - gäller föför försäkringsbolag. FjärdeAP-fonden tillför näringslivet riskvUligt kapital direkt, dvs. i samband mednyemissioner. Lika viktigt är emellertid det stöd för aktiemarknaden somfondens nettoplaceringar i övrigt utgör. Skr.1981/82:207 7 Fondstyrelsenfattade 1980 ett principbeslut att fonden skall kunna engagera sig också iicke börsnoterade företag, i första hand företag som inom kan bliaktuella för börsintroduktion. Sådana företag är ofta mer expansiva än företagsom nått längre i tillväxtprocessen. är möjligheterna begränsade föronoterade företag att med bibehållen självständighet få tillskott avriskkapital utifrån. Sedanfjärde AP-fonden tillkom har beslutat att sammanlagt . skallöverföras till fonden från de övriga delfonderna. Av detta belopp har hittiUslyfts . kommer att lyftas under . Fjärdefondstyrelsen har tolv ledamöter (med lika många suppleanter) som förordnas avregeringen. Av ledamöterna utses två som företrädare för kommunerna, tre förarbetsgivare och fem för arbetstagare. Fondenskansli, som sköter den löpande fondförvaltningen, består f. n. av sexpersoner. Detekonomiska resultatet av Qärde AP-fondens verksamhet är sammansatt avaktieutdelningar, räntor på konverteringslån och likvida medel samt kursvinsteroch kursförluster på sålda värdepapper, allt minskat med förvaltningskostnader.Värdeförändringarna i portföljen på gmnd av utvecklingen på aktiemarknadenkommer inte fram i resultaträkningen. Av rörelseresultatet (aktieutdelningaroch ränteintäkter minskade med förvaltningskostnader) återgår tillförstatredje delfonderna. Denaktuella bilden av Qärde AP-fonden och dess verksamhet förmedlas av verkstäUandedirektörens översikt och årsredovisningen på följande sidor. BengtLyberg, f. d. landshövding, ordförande ,generaldirektör, vice ordförande StigMalm, LO:s andre ordförande BengtWesterberg, statssekreterare , riksdagsledamot ,försäljningschef , förbundsdirektör , disponentStig , ekonomidirektör , direktör ,förbundsordförande , andre förbundsordförande ,förbundsordförande , utredningssekreterare ,direktör GöstaRenlund, bankdirektör, ordförande , direktör ,ekonomichef , direktör Trotsen successivt försvagad konjunktui" visade den svenska aktiemarknadenunder en starkt posifiv utveckling. Med undantag för en försvagning steg kurserna praktiskt taget oavbrutet. Från årsskifte tiUårsskifte höjdes kursnivån (mätt med tidskriften )med 56,. , då kursuppgången satte in stagnafion,har ökningen varit . Skr.1981/82:207 9 Stockholmsbörsenutvecklades väsenfiigt gynnsammare än börserna i andra länder. I Tokyovar uppgången , i och i och . IFrankfurt, och New York sjönk kurserna. Eftersom de fundamentalafaktorerna bakom akfiekursut-vecklingen (konjunkturer och penning- ochkreditpolitik) varit i stort sett desamma i hela västvärlden måste utvecklingenav den svenska aktiemarknaden förklaras av tekniska/marknadsmässiga faktorer,som varit specifika för . Denfaktor av defta slag som sannolikt haft den största betydelsen är skattefondsparandet,som fick starkt ökad omfattning och som byggdes ut genom systemetmed företagsanknutna aktiefonder. MeUan en och torde hatillförts aktiemarknaden via skattefondsparandet . En annan faktorsom stimulerat den svenska börsen har varit ett starkt intresse - för förstagången - för svenska aktier från utländska placerare. I första handhar detta gäUt några få företag inom områdena läkemedel och bioteknik men iviss mån också andra företag, som med internationell måttstock tett sigundervärderade. Att premieobligationsmarknaden på grund av ändrade skattereglerfick en starkt minskad betydelse har troligen medfört aft en del pengarströmmat över till aktiemarknaden. Slutligen torde devalveringen (som också möjliggjorde mer påtagliga lättnader i penningpolitiken) med förbättradeutsikter för exportföretagen framför allt ha haft en posifiv aktiemarknadseffektunder senhösten. Destarkt stigande börskurserna 1981 är inte uttryck för någon lönsamhetsförbättringi företagen genomsnittligt sett. 1 nedanstående tabeU illustreras utvecklingenav avkastningen på eget kapital i börsföretagen' sedan mitten av 1970-talet.Även om fillgängliga uppgifter beträffande 1981 är osäkra torde räntabilitetenha sjunkit jämfört med , framför allt beroende på effekterna av ändradevalutakurser. Avkastning pä eget kapital Nyemissionsränta för industriobligationslån 10,3 -9,5 6,6 9,25-10 2,3 4,2 9,75-10 9,75-10,5 10,8 11,75-13,5 ca 9 14,75-15 Somen jämförelse återges i tabellen nyemissionsräntan resp. år för 15-åriga industriobligaUonslån.Endast , 1975, har avkastningen på riskkapitalet överstigit den aktuellaräntan på långfristigt främmande kapital för företagen. banker, försäkringsbolag och investmentbolag. Avkastningen efter schablonskattpå justerat eget kapital vid resp. års ingång. Skr.1981/82:207 10 Samtidigtsom aktiemarknaden tiUfördes nya pengar ökade också företagens efterfrågan på tiUskottav riskkapital. Akfiemarknadsutvecklingen gav utrymme för en kraftigt ökadnyemissions- och nyintrodukfionsverk-samhet. Summa kontantemissioner av akfieroch konverteringslån samt nyintrodukfioner riktade fill den svenska marknadensteg från ca . 1980 tiU ca . HärtiU kommer närmare 800 mkr.i emissioner av svenska företag, riktade till utlandet. Diagrammetbelyser också sambandet meUan aktiekurser och nyemissionsvolymer och därmed andrahandsmarknadensbetydelse för näringslivets riskkapitalförsörjning. Marknadentillfördes nio nya företag , medan sex bolag upphörde att varabörsbolag. Av de nytiUkomna företagen var inte mindre än sex fastighetsbolagoch ett investmentbolag. Av de avförda bolagen var fyra rörelsedrivande. Medstigande kurser och en starkt ökad nyemissionsverksamhet har följt en starktökad aktieomsättning. På fondbörsens Al-lista omsattes under året 17,9 mdrkronor jämfört med 7,5 mdr kronor 1980. På All-listan, för vilken jämförelsetalför 1980 saknas, omsattes 1981 0,7 mdr kronor. Somframgår av diagram I var skUInaderna i kursutveckhng ganska små mellan deviktigaste delbranscherna, ca ± över året som helhet iförhållande till generalindex. Kurvorna har följt varandra mycket nära med ettundantag, skogsaktierna, som visade en betydligtstarkare uppgång och därefter en starkare nedgång än övriga akfier.Förklaringen till denna avvikelse är sannolikt marknadens föreställningar omeffekterna på kort sikt av valutakursutvecklingen, särskilt då en alltstarkare US-dollar. Mot bakgrund av iakttagelsen i föregående årsberättelseatt verkstadsaktierna utvecklats väsentligt sämreän generalindex bör det påpekas att index för verkstadsaktier 1981 stigitsnabbare (62,) än generalindex. Utvecklingen av ett branschindex äremellertid i hög grad beroende av avgränsningen av branschen. I ett annatindexsystem (fidskriften Veckans Affärers) har verkstadsakfierna utvecklatssämre än totalindex. Verkstadsbranschen omfattar där ytterligare några företag,för vilka kursutvecklingen i flertalet fall varit svag. Osäkerheten i fråga om delindexseriernagäller naturligtvis i än högre grad branscher med ganska få företag. Avde branscher som inte illustreras i diagrammet har två utvecklats väsenfiigtsämre än generalindex (metall- och stålmanufaktur -I- 35,och handelsföretag-I-42,)och två väsenfiigt bättre (rena investmentbolag 4-69,och banker-I-81,). Ifråga om investmentbolagen innebär detta att den s. k. investmentbolagsrabattenminskat . Föreställningen att fastighets- och byggbolagen som gmpputvecklats speciellt gynnsamt håUer inte streck - branschindex steg . Fråganom de mindre och medelstora företagens riskkapitalförsörjning har under åretägnats särskild uppmärksamhet. Skr.1981/82:207 11 stafiigutredning ett delbetänkande, "Tillväxtkapital" (SOU 1981:95) med förslagom ätgärder syftande till en breddning av aktiemarknaden. Styrelsen förTeknisk Utveckling lade fram ett förslag om bl.a. bildande av en nytyp av minoritetsinvestmentbolag efter amerikanskt mönster. Fondensnyplaceringar uppgick till . harvärdepapper med ett anskaffningsvärde på . sålts.Värdepappersinnehavet mätt i anskaffningsvärden har alltså ökat mednetto . ), från . Jämförtmed de närmast föregående åren har nettoplaceringarna 1981 varit större ochvolymen köp och försäljningar väsenfiigt störte. Nettoplaceringarna harpåverkats av den livliga nyemissionsverksamheten, och den ökadevärdepappersomsättningen är en avspegling av kurs- och omsättningsutvecklingenpå aktiemarknaden. Marknaden har givit utrymme för "arbitrageaffärer"mellan olika akfieserier, fria resp. bundna akfier, aktier med resp. utankupong etc. Vidare ingår i köp- och försäljningssiffrorna värdepappersbyten isamband med uppköpserbjudanden. Vidslutet av 1981 ingick 45 (41) företag i fondens portfölj (enbart aktier i 34företag, aktier och konverteringslån i 8 företag och enbart konverteringslån i3 företag). Dessutom har fonden icke konvertibla förlagsbevis i ett företag(). Dessa har erhålUts som deUikvid vid utbyte av aktier i och redovisas i balansräkningen som en tillfällig placeringutanför värdepappersportföljen. i portföljen är AEG, GuUspång, Korsnäs-Marma, NPL, ,och . Fonden har avyttrat sina innehav i Beijerinvest (iutbyte mot akfier i ), Fläktfab-riken, Nife , Rötor Maskiner (detvå sistnämnda i samband med uppköpserbjudande) och . Nettoköpav aktier har gjorts i , , MoDo, Prospector, SCA och SKF. Akfieinnehavenhar minskats i AGA, ESAB, , , Fortia, Incentive, , Pharos,och . Portföljenav konverteringslån har fortsatt att öka. Fonden har köpt konvertiblaskuldebrev i , (i samband med försäljningar av aktier) ochPromotion. Fonden har vidare förvärvat en del av det konvertibla förlagslån,som Bahco emitterade i samband med sitt köp av Hiab-Foco. , AGA och LM , har emitterat konvertiblaförlagslån på den internationella kapitalmarknaden. Fonden har köpt nom. USD500000 i vardera lånet med utnyttjande av switchvaluta. Skr.1981/82:207 12 Avicke börsnoterade aktier har fonden i en riktad nyemission förvärvat drygt 11%av aktiekapitalet i () och lämnat företaget ettkonvertibelt föriagslån på . Fondens totala engagemang i PAI uppgår därmedtill ca . PAI är moderbolag i en koncern med inriktning främst påbyggnadsentreprenader, byggmaterial och maskinuthyrning. Koncernen har ca 1600anställda och en omsättning 1981 på . Vidare har fonden i ennyemission, riktad huvudsakligen till ett antal institutionellaaktieplacerare, förvärvat aktier med ett anskaffningsvärde av . Detta företags rörelse omfattar väsentligenbyggnadsverksamhet med fastighetsförsäljning, fastighetsförvaltning samt tomt-och fritidsverksamhet. Diskussionerpågår om ett eventuellt engagemang i . Övrigaförändringar i portföljen är marginella. Fondens deltagande i nyemissioner underåret uppgick till ett sammanlagt belopp av . Det innebär att enförhållandevis stor del av fondens nettoplaceringar gått tUlnyemissioner. Fondens engagemang i dessa har varit relativt sett störte änfondens andel av den totala aktiemarknaden (jfr nedan). Undervåren genomförde fonden en informationskampanj om sitt intresse för engagemangi icke börsnoterade företag. Huvudmomentet i kampanjen utgjordes av en folder,"Porträtt av en företagsbyggare som vill ha sin frihet kvar". Foldernskickades fill ca 1750 företag med mer än 100 anstäUda och liU allaauktoriserade resp. godkända revisorer. Fondens personal har också medverkatmed föredrag i ämnet vid ett antal regionala möten med kontorsföreståndare i detre största affärsbankerna. Marknadsvärdetpå fondens portfölj av börsnoterade aktier vid utgången av 1981 utgjorde 2,5 %av det samlade börsväldet av samtliga börsnoterade företag (exkl. banker ochförsäkringsbolag, vilkas aktier fonden inte får förvärva) . Fondensfem största placeringar 1980 och 1981 året genom köp/nyemis- 131 ( 1) 90(5) 116(2) 93(4) 53(-) 114(3) - 4 243( 1) 195( 2) 136 ( 3) -28 130( 4) 129( 5) 124 (-) Fondensfem största engagemang (aktier och konverteringslån sammantagna), mätt eftermarknadsvärden, redovisas i nedanstående tabell. är fondensstörsta enskilda placering. Skr.1981/82:207 13 förändringeninträffat att utgått ur gmppen och ersatts av SCA. hartack vare en mycket gynnsam kursutveckling blivit fondens näst störstaengagemang. Utöverde i tabellen redovisade företagen hade fonden ett engagemang avstorleksordningen . eller mer i ytterligare två företag, nämligen ASEAoch Fortia. Defem största innehaven svarade vid slutet av 1981 för av det totalamarknadsvärdet på fondens portfölj. Andelen har varit sjunkande(1979:45%, 1980:40%). Fördelningenpå branscher av fondens portfölj framgår av tabellen nedan. Branschindelningenär den som tidskriften fillämpar och som ligger till gmnd förtidskriftens indexberäkningar. Portfä(jensfördelning på branscher Procent,mätt efter marknadsvärden Förändringarnaunder 1981 i portföljens branschmässiga fördelning är med ett undantag små.Andelen skogsaktier har genom köp för sammanlagt ca . ökat från 6 till10% av portföljvärdet. Sammansättningenav fondens portfölj skiljer sig på vissa punkter från akfiemarknadensfördelning på branscher. Å ena sidan har fonden väsentligt lägre andelarfastighets- och byggbolagsaktier och aktier i rena investmentbolag. Å andrasidan är andelarna för verkstadsakfier och den mycket heterogena gmppen"Övriga" aktier väsenfiigt högre. I det sistnämnda fallet påverkassiffran av fondens stora engagemang inom läkemedelsindustrin (ochFortia). Enbart dessa utgör av portföljvärdet. Vidutgången av uppgick fondens likvida medel till ., vilket innebär enökning med . Ökningen beror på att det till fonden överförda gmndkapitaletunder året höjts med . * Netto efteravdrag av kortfristig skuld för köpta värdepapper. Skr.1981/82:207 14 Förändringenav de likvida medlen uppstod på följande sätt: Delikvida medlen är placerade i bankcertifikat och på specialkonto i bank. Den genomsnitfiigaförtäntningen var 14,(13,). Denhögre avkastningen återspeglar det genomsnitthgt högre ränteläget för kortaplaceringar . Fondensgrundkapital - dvs. det kapital som överförts från 1-3 AP-fonderna tUl - utgjorde vid slutet av föregående mkr.Uppsamlade överskottsmedel var ., och det totala fondkapitalet vidingången av 1981 var alltså . Genomriksdagsbeslut har det högsta belopp som får överföras till Qärdefondstyrelsens förvaltning från de övriga delfonderna höjts fill . har fonden filiförts . Vidberäkningen av fondkapitalet och i fondens redovisning i övrigt skall enligtreglementet för Allmänna Pensionsfondens förvaltning tillgångarna tas upp tillanskaffningsvärden. Det innebär att det i resultaträkningen redovisaderesultatet av verksamheten inte har påverkats av oreaUserade kursvinster ochkursförluster. Aktieutdelningamaökade med inte fullt . Ökningen beror till störte delenpå utdelningshöjningar i de företag i vilka fonden är engagerad.Utdelningsintäkterna har påverkats negativt med . genom att aktiersålts före avstämningsdagen för utdelning och sedermera återköpts. Ränteintäkternauppgick tiU (34 mkr.). Av ökningen jämfört med hänför sig ca 5 mkr.till den ökade portföljen av konvertibla skuldebrev. Förvaltningskostnadernahar sjunkit från föregående år vilket sammanhänger med kostnader av engångsnatur1980 på . Försålda värdepapper har här upptagits till försäljningsvärden, och nettoplacering-amahar alltså påverkats av realisationsvinster. 1981/82:207 15 Årets verksamhet gav ett rörelseöverskott(aktieutdelningar och ränteintäkter minskade med förvaltningskostnader) på 103mkr. Försäljningar av värdepapper 1981 medförde nettorealisationsvinster på . Sedan 1979betalar tUl 1-3 delfonderna av sitt röreiseöverskott sombidrag fill pensionsutbetalningarna. utgör detta bidrag . Nettoresultatetför året, som tillföres fondkapitalet, blev . (22 mkr.). TiUsammans meddet fömt nämnda tiUskottet på . fill gmndkapitalet ökade fondkapitaletalltså med . Fondens tillgångar upptagna tiU anskaffningsvärden i mkr.- fördelade sig vid utgången av 1981 på följande sätt: (1 187) 1613 (1372) Vid slutet av 1981 var marknadsvärdet på fondensvärdepappersportfölj . högre än anskaffningsvärdet* (jfrvärdepappersförteckningen i förvaltningsberättelsen). Vid slutet av föregåendeår var motsvarande övervärde . Ökningen av marknadsvärdet i förhåUandetill anskaffningsvärdet var sålunda . Om man till detta belopp läggersumma utdelningar och räntor på konverteringslån, ., och nettorealisationsvinster, ., blir det totala ekonomiska utfallet av portföljförvaitning775 mkr. Ställer man detta belopp i relation till marknadsvärdet på portföljenvid årets början, , betyder detta en effekfiv avkastning på57%. Förvaltningen av en aktieportfölj är en verksamhet medlångsiktiga mål, och resultatet ett visst år måste ses i perspektivet avutfallet . Också mätningar på (t. ex. aveffektivavkastning eller jämförelser med utvecklingen av aktieindex) ärvanskliga när det gäUer en fond som tillförts medel successivt. 1 det följanderedovisas två alternativa sätt att bedöma det långsiktiga utfallet av fondensplaceringar. ' För att få överensstämmelse mellan summa tillgångar ochfondkapital har fondens kortfristiga skulder (leverantörsskulder resp. skuld till1-3 AP-fondema för bidrag till pensionsutbetalningar) salderats mot lilcvida medel.Pä grund av avrundningar stämmer summa fondkapital inte med summan av delposterna itabellen. * Icke börsnoterade värdepapper har i avsaknad avmarknadsvärden tagits upp till Skr.1981/82:207 16 Tillatt börja med jämförs utvecklingen av fondkapitalet (med värdepappersportföljenupptagen tiU marknadsvärden) sedan fondens tillkomst med en tänkt fond, somplacerat pengar enbart i industriobligationer. Denna "industriobligationsfond"har filiförts medel i samma takt och i samma omfattning som i verklighetenskett fill . Placeringarna har gjorts tiU den vid varje tid gäUandenyemissionsräntan för industriobliga-fionslån. Samma skatte- och bidragsreglersom gällt för har fillämpats. En jämförelse av detta slag kansägas vara relevant i den meningen att placeringar i industriobligationer hadevarit ett naturligt alternativ om inte tillskapats. Skillnader idet ekonomiska utfallet ger dessutom ett uttryck för riskkapitalets avkastningi förhållande tiU långfristiga lån tiU i stort sett samma företag. Somframgår av diagrammet har den fakfiska utvecklingen i givit ettfondkapital som är . högre än den tänkta obligationsfondens.