prop · G50315 · 1981-12-31 00:00:00 — Färre elever än man hadeplanerat sökte till gymnasieskolan. Eleverna visade alltjämt samma bundenhettill könsroller och 1981/82:15 124 socialbakgrund i kurs- och studievägsval som . Undersökningar visade attmånga av de elever som ej påbörjade studier i gymnasieskolan hade negativaerfarenheter av studier och därför helt enkelt inte villefortsätta att studera. Den växande ungdomsarbetslösheten gav eftertryck ätproblemens allvar. Det påpekades att den förlängda och mera teoretiskaungdomsutbildningen hade medfört att de unga isolerats frän samhälle ocharbetsliv. Manansåg sig ha belägg från forskning att en ständig koppling mellan det teoretiskt- abstrakta och det praktiskt - konkreta är en nödvändig förutsättning förinlärning. Skolan, menade man, präglades av undervisningssituationer som varuppbyggda kring ord. I skolan talade läraren och många av eleverna skildaspråk, varför språket blev ett av de mest slagkraftigadistanseringsmekanismerna, som denna effekt var svårast att belägga. Vidare ansåg man attskolan i alltför hög grad styrdes av högre skolformers krav och inte avarbetslivets. Det traditionella kunskapsbegreppet ifrågasattes. Krav framfördesom en bättre balans mellan teori och praktik, att skolan skulle anknytas tillde på orten eller i skolans närhet rådande förhållanden och en ökad satsning påatt närma skolan till arbetslivet. En utredning tillsattesför att undersöka hur skolans arbetsmiljö skulle kunna förbättras och framför allthur man skulle kunna hjälpa eleverna med problem i skolarbetet. Utredningensförslag resulterade i riksdagsbeslutet om skolans inre arbete(). Därpå följde ett uppdrag till SÖ angående bl. a. förändringar avarbetslivsorienteringen i , uppföljande studie- och yrkesorienteringoch införandet av lokala planeringsråd (SSA-råd). I skolans syo, som har tilluppgift att förbereda eleverna för deras yrkesverksammma liv, intararbetslivsorienteringen numera en framträdande plats. Detta har fält en ännuastarkare betoning i den nya läroplanen för (Lgr80), som träder ikraft /83. Syftet med syon är alltså inte bara alt ge en grund förde enskilda elevernas studie- och yrkesval, utan också att förse eleverna medallmänna kringkunskaper om arbetslivet i sin helhet. Arbetslivsorienteringen ärliksom syon i vid mening en angelägenhet för alla som är verksamma i skolan. Denpraktiska arbetslivsorienteringen syftar till att ge eleverna mera konkretaupplevelser av arbetslivet, bl. a. i form av praktik på olika arbetsplatser. Igrundskolan innebar detta enligt Lgr 69 minst trestudiebesök pä arbetsplatser utanför skolan i näst sista årskursen, årskurs 8,för alla elever, tvåveckors praktik på en arbetsplats i årskurs nio för alla elever, möjlighet tillförlängd arbetsplatspraktik kombinerad med undervisning i skolan, s. k.anpassad studiegång. /78 har det i ett stort antal kommuner pågått försöksverksamhetmed en förändrad och utökad praktisk arbetslivsorientering. 1981/82:15 125 Enligtförslaget skall varje elev vistas på arbetsplatser under sammanlagt sex . Häri inräknas studiebesök på arbetsplatser under elevernas förstatid i skolan (låg- och mellanstadium) samt pratikperioder om minst en veckaunder högstadietiden. Denna verksamhet blir reguljär i och med att den nyaläroplanen för (Lgr80) träder i kraft /83. ILgy 70 liksom i Lgr 69 står inskrivet att syon i gymnasieskolan är en tvärfunktionoch en angelägenhet för alla. Arbetslivsorienteringen är en viktig del avstudie- och yrkesorienteringen. Trots detta klagas det irapporter och utvärderingar (lägesrapporter för syo, gymnasieinspektörsrapporter)att integrationen av syon och den därmed sammanhängandearbetslivsorienteringen stöter på stora svårigheter i gymnasieskolan. I en skolform som präglasav ämnessplittring och specialisering är naturligtvis en sådan integrationsvår att åstadkomma. När syo-konsulenten kom in i gymnasieskolan i början av70-talet, påstås det att den syo som lärarna tidigare omedvetet hade integrerati sin ämnesundervisning, lyftes ur och lades på den nya specialisten. Man sattelikhetstecken mellan lärare - ämne och syo-konsulent - syo-ämne. Vidareförutsatte en integration av syon och av arbetslivsorienteringen en omprövningav lärarrollen. Den byggde också på en ansvarstagande och självständig elevrolloch en omvärdering av kunskapsbegreppen som innebar en tidskrävande och kanskesmärtsam process särskilt i gymnasieskolan. I direktiven till den år1976 tillsatta gymnasieutredningen står bl. a. att "en strävan bör varaatt införa mer av yrkesförberedande inslag på utpräglat studieinriktade linjersamt att införa studieförberedande inslag på mer utpräglat yrkesinriktadelinjer. Därigenom skulle var och en som gått igenom gymnasieskolan vara välförberedd både för att gå ut i arbetslivet och att fortsätta studera". Den tidigare nämndaförsöksverksamheten med yo-vecka har fortsatt och har både ökat iomfattning och utvidgats till att omfatta alla minst två åriga linjer igymnasieskolan. En annan försöksverksamhet som laborerar med en störretidsresurs än yo-veckan är försöksverksamheten med återkommande praktiskarbetslivsorientering i ett antal kommuner. Den är ett led i försökenatt göra de tre- och tvååriga studievägarna H, S, E, N, So och Ko mera yrkesförberedande.Den består av en tidsresurs motsvarande per läsår. Försöket harkopplats ihop med försöksverksamheten med ändrad arbetslivsorientering igrundskolan och äger därför rum endast i kommuner med denna försöksverksamhet.Samma mål och riktlinjer gäller för försöksverksamheten i båda skolformerna. Många studievägar igymnasieskolan har arbetslivs- och yrkesorienterande moment inbyggda iundervisningen. Att de yrkesinriktade studievägarna har detta säger sigsjälvt. De är naturligtvis specifikt yrkesinriktade. De allmänna ämnena, såsomsvenska, arbetslivsorienteringen och tillvals- 1981/82:15 126 ämnenasyftar till att ge eleverna en grund för vidare studier samt en vidgadarbetslivs- och samhällsorientering. Enligt rapporter är det emellertid uppenbartatt man inte uppnått detta. I intervjuerna framgår det att de f. d.eleverna anser att ämnet arbetslivsorientering inte givit dem något.Uppläggning och innehåll i ämnet arbetslivsorientering kritiseras också i gymnasieinspektörsrapporter. Deyrkes- och arbetslivsorienterande momenten på de olika studievägarna utformasoch organiseras pä mångahanda sätt. Vårdlinjenspraktik är närmast att betrakta som inbyggd utbildning. Praktikplatsenshandledare fungerar som lärare eller utbildare och arbetar i nära samarbete medskolans lärare. Andra läsåret tar avnämaren helt hand om utbildningen som skeri skolmässiga former. Vårdutbildningen bör ses som en befattningsutbildning. Detekniska studievägarna har olika former av skolmässig praktik, miljöpraktikoch ren yrkesinriktad praktik. I skolpraktiken fungerar yrkesläraren somhandledare. Miljöpraktiken är en mera arbetslivsorienterande praktik men med enviss yrkesinriktning. De yrkesinriktade linjernas utbildning sker i vissafall, särskilt under det andra läsåret, ute pä en arbetsplats. fungeraryrkesläraren som handledare. I vissa fall övertas även denna funktion avarbetsplatsen. Dä får utbildningen formen av inbygg utbildning. Denmångfald former som arbets- och yrkesorienteringen f. n. har i gymnasieskolanframgår i det följande. Medinbyggd utbildning avses undervisning i arbetsteknik eller annan undervisningmed samma syfte, som förlagts helt eller delvis till arbetsställe utanförskolan. Undervisningen anordnas enligt fastställd läroplan/ utbildningsplan ochförläggs till företag eller institution utanför skolan. tillhandahäller lärare, lokaler och utrustning som behövs förundervisningen. Inbyggd utbildning förekommer främst inom områdena handels- ochkontorsyrken, industri och hantverk samt vård. 1den företagsförlagda utbildningen pä vissa yrkesinriktade studievägar skalleller kan enligt läroplan delar av undervisningen förläggas till arbetsplatsutanför skolan. Delta gäller sådana moment inom t. ex. processteknik ochlivsmedelsteknik som det är svårt att åskådliggöra i en skolverkstad. Vidareförläggs undervisningen på gymnasieskolans bygg- och anläggningstekniskalinje, framförallt i årskurs tvä, till utbildningsbygge. Vissastudievägar har s. k. miljöpraktik, en praktik som skall fullgöras utanförterminstid. Praktiken skall vara av viss angiven tidslängd och fullgöras inomverksamhetsområde som har anknytning till utbildningen. Motivet är främst attden studerande skall fä kännedom om arbetsmiljön och se hur de teoretiskakunskaperna kan tillämpas. Miljöpraktik är t. ex. den sommarpraktik someleverna pä de två- och fyraåriga tekniska linjerna och leknologerna vidhögskolan skall ha för att erhålla avgångsbetyg. Det ankommer på rektor attavgöra om praktikens art är sådan att den kan tillgodoräknas som miljöpraktik. 1981/82:15 127 Ilärlingsutbildning (med statsbidrag) av äldre modell är läriingen i denna egenskapinte elev i gymnasieskolan utan är anställd i företag/institution. Gymnasiallärlingsutbildning förekommer som försöksverksamhet och innebär att den som äranställd hos ett företag även är elev i gymnasieskolan och därvid genomföretagets försorg får utbildning för ett visst yrke enligt föreskrifter sommeddelas av skolmyndigheterna. 1 gymnasial lärlingsutbildning kan även ingåviss utbildning utanför företaget. Som företag räknas även hantverksmästareoch institution. Även annan företagsförlagdutbildning förekommer exempelvis i samband med försöksverksamhet medyrkesintroduktion. Yrkesintroduktion, som är avsedd för ungdom somefter genomgången grundskola ej deltar i reguljär utbildning eller har arbeteanordnas efter överenskommelse mellan skolan och det företag eller deninstitution som åtar sig att ta emot en elev i yrkesintroduktion. Företageteller institutionen svarar för handledning och tillhandahåller de resurser somi övrigt behövs. 1981/82:15 128 Föreskrifter och anvisningar om syo, pryo och prao 1Grundskolan, gymnasieskolan och viss högskoleutbildning Syo-verksamheteni och gymnasieskolan regleras i huvudsak av följande föreskrifteroch anvisningar: -Skolförordningen(1971:235, omtryckt 1979:717, ändrad senast 1981:448). - Syo i (5 kap. 10§). - Syo i gymnasieskolan (8 kap. 9 §). - Inräkningav syo i lärartjänst enligt bestämmelser som . regeringen meddelar särskilt (15 kap. 27, 28, 29, 30 och 33 §§) Bestämmelserna finns i ämb. med bestämmelser om anställnings- och tjänstgö ringsförhållanden för yrkesvalslärare i efter utgången av m.m. (gäller t. o. m. utgången av ). - Lgy 70 I s. 25-27Studie- och yrkesorientering. - Lgr 69 I s. 37-40Studie- och yrkesorientering. - Lgr 80 Mål och riktlinjer, s.28 och 36-38. - SÖ:s riktlinjer förarbetsfördelningen mellan skola - arbetsmarknadsverk samt för detorganisatoriska samarbetet mellan berörda ämbetsverk och övriga parter (ASÖ1972/83: 38). - Anvisningar för studie-och yrkesorientering i skolväsendet fr.o.m. läs /75 (ASÖ 1973/74:55). - Ämbetsskrivelse1973-12-20 med bestämmelser om anställnings- och tjänstgöringsförhållanden för yrkesvalslärare i efter utgången av m.m, (ASÖ 1973/74:34), - Ämbetsskrivelse1974-06-28 med bestämmelser om tjänstgöring under ferier för yrkesvalslärare i (ASÖ 1974/75:9). Förarbetslivsorienteringen i och gymnasieskolan gäller följandeföreskrifter och anvisningar: - Lgy 70 II SupplementArbetslivsorientering (1971). - SÖ:s anvisningar för arbetslivsanknutenundervisning/fortsatt föröks-verksamhet medyrkesorienteringsperioder/återkommande praktisk arbetslivsorientering igymnasieskolan (SÖ-FS 1979:123). - Lgr 80 Mål och riktlinjer,Skolan och arbetslivet, s. 27-29. - Uppdrag till SÖ angåendeöversyn av praktisk arbetslivsorientering i (ASÖ 1976/77:14). - SÖ-promemoria:Försöksverksamhet med ändrad arbetslivsorientering i Prop, 1981/82:15 129 återkommande praktisk arbetslivsorientering i gymnasieskolan -riktlinjer SÖ S6 . - Förordningen (SÖ-FS1977:8) om försöksverksamhet med ändrad ar betslivsorientering i i vissa kommuner. Föreskrifter och an visningar för arbetslivsorientering för lärare (1977:119. ändrade SÖ-FS 1978:61). Pryo-verksamheten igrundskolan enligt Lgr 69 regleras av följande föreskrifter och anvisningar: -5kap. 10§ skolförordningen (1971:235, omtryckt 1979:717). - Lgr 69 I s. 38 och 199-201. - Lgr 69 II SupplementPryo. -AMSanvisningar om praktisk yrkesorientering, arbetslivs-orientering. Kommuneroch landstingskommuner har rätt att få statsbidrag för sina kostnader förförsöksverksamheten med syo enligt föreskrifterna i förordningen (1974:390) omstatsbidrag till kostnader för studie- och yrkesorientering i viss kommunalutbildning m. m. (ändrad senast 1981:412). Statsbidrag utgår till kostnaderför syo dels i årskurserna 6-9 i , dels i gymnasieskolan och visskommunal högskoleutbildning. Statsbidraget beräknas med utgångspunkt i ettgrundbelopp och ett jämförelsetal. Statsbidraget ger kommunerna en relativtstor frihet att anpassa verksamheten efter lokala förhållanden. Kommunsom efter överenskommelse med skolenhet med statlig vuxenutbildning,riksinternatskola eller sådan privatskola som avses i privatskolförordningen(1967:270) har bedrivit syo för elever vid sådan skolenhet eller skola fårmedräkna även dessa elever vid tillämpningen av förordningen. Statsbidragtill kommuner och landstingskommuner utgår med följande antal grundbelopp: 1126-3000 Det antal grundbelopp som motsvarardet tal som erhålls om det totala jämförelsetalet delas med 750. 3001 - Det antal grundbelopp som motsvarardet tal som erhålls om det totala jämförelsetalet delas med 800, dock lägst fyragrundbelopp. 1981/82:15 130 1981/82 regleras grundbeloppets storiek av regeringen. Kostnaderför uppföljande syo, lokala och regionala planerinsgsråd bestäms budgetårsvisenligt föreskrifter i regleringsbrev avseende anslag till för skolväsendetgemensamma frågor. Regeringenfastställer sedan den grundbeloppets storiek. Omordinarie eller extra ordinarie lärare vid räknar in syo i sin tjänst,minskas det bidrag som utgår enligt förordning. Bidrag tilllönekostnader för sädana lärare utgår med stöd av förordningen (1978: 345) omstatsbidrag till driftkostnader för , m. m. (ändrad senast1981:450). Statsbidrag till kostnader för nedsättningstimmar på grund av syoutgår ur tilläggsbidraget. Särskilt bidrag utgår till yrkesvalslärarnasuppdragstillägg. Statsbidragtill syo utbetalas ur anslaget C 9. Bidrag till studie- och yrkesorientering m.m. 2 Övriga skolformer och utbildningar Bestämmelsernaom syo i 5 kap. 10 § skolförordningen i deras lydelse vid utgången av (se UFB 2 /81 s. 117) gäller även för sameskolan enligt 10 §sameskolförordningen (1967:216, omtryckt 1980:437). Syo vid sameskolanshögstadium i fullgörs av personal vid (grundskolanshögstadium). Bestämmelserom syo och pryo i specialskolan finns i 28 § specialskolförordningen(1965:478, omtryckt 1970: 327, 28 § ändrad senast 1980:351). Inräkningav syo i lärartjänst sker enligt föreskrifter som regeringen meddelar särskilt (78a§,ändrad senast 1980:351). Föreskrifterna finns i förordningen (SÖ-FS 1980:113)om studie- och yrkesorientering i specialskolan. och anvisningar för studie- och yrkesorientering i specialskolan (SÖ-FS1980:232). Kostnadernaför syo ersätts ur anslaget C 16. Specialskolan m.m.: Utbildningskostnader. 2.3 Privatskolorsom avses i privatskolförordningen (1967:270) Bestämmelsernaom syo och pryo i 5 kap. 10 § skolförordningen och om syo i 8 kap. 9 §skolförordningen i paragrafernas lydelse vid utgången av gäller förmotsvarande skolform i privatskola enligt 10 § privats- 1981/82:15 131 Föreskrifter i läroplanerna förgrundskolan och gymnasieskolan tillämpas enligt 11 § privatskolförordningen. Yrkesvalslärare finns i privatskolorna. Uppdragstillägg och personlig särskild ersättning tillyrkesvalslärare inräknas i bidragsunderlaget för avlöningsbidraget enligt 12 §förordningen (1964:137) om statsbidrag till vissa privatskolor. Kostnaderna försådant statsbidrag ersätts ur anslaget C 23. Bidrag till driften av vissaprivatskolor. Enligt 1 § förordningen (1974:390) om statsbidrag tillkostnader för studie- och yrkesorientering i viss utbildning m.m. fårkommun som efter överenskommelse med privatskola har bedrivit studie- och yrkesorienteringför elever vid sådan skola medräkna även dessa elever vid tillämpningen avförordningen. Bestämmelserna om syo och pryo i 5 kap. 10 §skolförordningen och om syo i 8 kap. 9§ skolförordningen i paragrafernaslydelse vid utgången av gäller för motsvarande skolform iriksinternatskola enligt 3§ förordningen (1970: 333) om riksinternatskolorjämfört med 10 § privatskolförordningen (1967:270). Föreskrifter iläroplanerna för och gymnasieskolan tillämpas enligt 1 och 3 §§förordningen om riksinternatskolor jämfört med 11 § privalskolförordningen. Enligt 1 § skolförordningen (1974:390) om statsbidrag tillkostnader för studie- och yrkesorientering i viss utbildning m. m. fårkommun som efter överenskommelse med riksinternatskola har bedrivit studie- ochyrkesorientering för elever vid sådan skola medräkna även dessa elever vidtillämpningen av förordningen. SÖ:s föreskrifter och anvisningar för studie-, yrkes- ochverksamhetsorientering i särskolan fr. o. m. /76 (ASÖ 1974/75:54). I tjänst som lärare vid särskolan räknas in detkontaktarbete som behövs för yrkesorientering enligt de närmare bestämmelsersom SÖ meddelar (79 § stadgan 1968:146 angående omsorger om vissa psykisktutvecklingsstörda, omtryckt 1978:975). Bestämmelser om syo m.m. finns i 17, 75a och 78a§§förordningen (1971:424) om och statlig vuxenutbildning (omtryckt1980:530). Bidrag till kostnader för syo ingår i det schablonbelopp som utgårenligt 85 a § samma förordning. Bidraget utgår ut anslaget E 4. Bidrag tillkommunal vuxenutbildning m. m. 1981/82:15 132 , anvisningar m.m. angående och statlig vuxenutbildning ianslutning till förordningen om och statlig vuxenutbildning (SÖ-FS1981:37). Enligt18 § förordningen (1977:537) om grundutbildning för vuxna utgår statsbidrag tillkommun i form av ett schablonbelopp för bl. a. syo. Bidraget utgår ur anslagetE 4. Bidrag till vuxenutbildning m. m. och anvisningar till förordningen (SÖ-FS 1981:19). Bestämmelserom syo vid folkhögskolor finns i 25 och 26 §§ folkhögskoleförordningen(1977:551) och i SÖ:s föreskrifter och anvisningar i anslutning tillfolkhögskoleförordningen (SÖ-FS 1977:23). Försyo får varje folkhögskola statsbidrag genom det schablonbidrag som utgår tillskolan enligt folkhögskoleförordning. Bidraget utgår ur anslaget E 8.Bidrag till driften av folkhögskolor m. m. 3 Lokala och regionala planeringsråd samt uppföljande syo 3.1 Föreskrifterom lokala planeringsråd finns i 16a§ skollagen (1962:319, omtryckt 1970:1026, ändrad senast 1979:721, 16a§ införd 1977:145) och i 2 kap. 8a§ skolförordningen (1971:235, omtryckt 1979:717, 8a§ ändrad 1979:1013). , anvisningar och kommentarer för verksamheten i lokalaplaneringsråd för samverkan mellan skola och arbetsliv (SSA-råd) samt i lokalayrkesråd (SÖ-FS 1978: 235). 3.2 För försöksverksamheten medregionala planeringsråd, vilka /81 finns i alla län,gäller SÖ:s föreskrifter om försöksverksamhet med regional samordning avkontakterna mellan skola och arbetsliv (SÖ-FS 1979:161, ändrad SÖ-FS 1981:176). 3.3 Föreskrifter om uppföljande syofinns i 2 kap. 4§ skolförordningen (1971:235, omtryckt 1979:717, 2 kap. 4§ändrad ). Föreskrifteroch anvisningar om uppföljande studie- och yrkesorientering för ungdomar sominte har fyllt 18 är och som efter avslutad grundskola inte genomgårutbildning eller har arbete (SÖ-FS 1980:63). 1981/82:15 133 3.4Verksamhetsbidrag till lokala planeringsråd samt bidrag till försöksverksamhetmed regionala planeringsråd och till uppföljande syo utgår' enligt föreskrifteri regleringsbrev för /82 avseende anslag till för skolväsendetgemensamma frågor (anslaget C 9. Bidrag till studie-och yrkesorientering m. syo Studie- och yrkesorientering Denfunktionär som handhar syo-verksamheten Kommunaltanställd sekreterare som biträder det lokala planeringsrådet för samverkanmellan skola och arbetsliv () Praktiskarbetslivsorientering avser kortvariga vistelser på en eller fleraarbetsplatser. Den kan i utgöras av praktisk yrkesorientering (pryo)enligt Lgr 69 i form av studiebesök i åk 8 och en tvåveckors vistelse päföretag eller institution i åk 9. Praktisk arbetslivsorientering (prao) enligt Lgr80 kan utformas pä olika sätt och omfattar under hela grundskoletiden.I gymnasieskolan utgörs den av försöksverksamhet med antingen en yrkesorienterande(yo) vecka eller med en veckas återkommandepraktisk arbetslivsorientering i varje årskurs . Studiebesökdefinieras som besök på en arbetsplats för en grupp elever , dock . Anpassadstudiegång enligt Lgr 69 innebär att elev kan fullgöra sin skolplikt efter ettindividuellt upplagt schema. Beslut om anpassad studiegång fattas eftersamråd med elev och föräldrar av skolstyrelse. Elev kan fä hela eller delar avsin anpassade studiegång förlagd till arbetsplats utanför skolan. Del 1: Sammanfattande erfarenheter av 5 års Del2: Sammanfattande erfarenheter av 5 års 1971:34 om studie- och yrkesorientering igrundskola och gymnasieskola, UbU 1971:21, rskr 1971:214 Riksdagensbeslut om skolans inre arbete () 1975/76:39 om skolans inre arbete m.m., UbU 1975/76:30, rskr 1975/76:367 Riksdagensbeslut om läroplan (Lgr 80) beslut om åtgärder för att främjaungdomars utbildning i gymnasieskolan Prop.1978/79:180 om läroplan för m.m., UbU 1978/79:45, rskr 1978/79:422 1979/80: 145 om åtgärder för att främja ungdomarsutbildning i gymnasieskolan m. m., UbU 1979/80:34, rskr 1979/80: 363 Riksdagensbeslut om skolforskning och personalutveckling Prop.1980/81:97 om skolforskning och personalutveckling, UbU 1980/81:37, rskr 1980/81:385 Riksdagensbeslut om den statliga skoladministrationen m. m. Prop.1980/81:107 om den statliga skoladministrationen m.m., UbU 1980/81:38, rskr1980/81:395 Riksdagensbeslut om arbetsmarknadspolitikens framtida inriktning Prop.1980/81: 126 om arbetsmarknadspolitikens framtida inriktning, AU 1980/81:21, rskr1980/81:404 Prop,1981/82:15 136 INNEHÅLL 1 INLEDNING ................................................... 3 2 FÖREDRAGANDENS ÖVERVÄGANDEN .................... 7 2.1 Syons mål och program ............................... 7 2.2 Skolansarbetslivsförberedelse ...................... 9 2.2.1 Arbetslivsförberedelse iundervisningen ...... 10 2.2.2 Den prakfiskaarbetslivsorienteringen i ... 11 2.2.3 Den praktiskaarbetslivsorienteringen i gymnasieskolan 22 2.3 Personligvägledning och uppföljning 23 2.3.1 Bakgrund ........................................... 24 2.3.2 Vägledning ......................................... .. 25 2.3.3 Syo förelever med fysiska ellerpsykiska handikapp ... 29 2.3.4 Syo för invandrarelever .......................... 29 2.3.5 Syons roll vid övergången frångrundskola till gymnasieskola 32 2.3.6 Syons roll i skolansuppföljningsansvar ..... .. 33 2.4.1 Centralt planeringsråd samtregionala och lokala planeringsråd 38 2.4.2 Samverkan mellan skol- och arbetsmarknadsmyndigheter 40 2.4.3 Informationsmaterial ............................. .. 41 2.5 TjänstekonstrukUonför syo i grund- och gymnasieskola 42 2.5.1En ny tjänstekonstruktion för syo .......... .. 45 2.6 Fortbildning för syo-konsulenter ................... .. 48 2.7 Statsbidrag ............................................... 49 2.8 Vissa övergångsfrågor ................................... 51 3 HEMSTÄLLAN ................................................. .. 52 4 BESLUT ......................................................... .. 53 Bil.1 Sammanfattning av SÖ:s förslag om studie- och yrkesoriente ring (syo) ................................................. 54 Bil.2 Remissyttranden över SÖ:s förslag om studie- och yrkesorien tering (syo) .............................................. 76 Bil.3 SÖ:s beräkning av kostnaderför praktisk arbetslivsorientering Bil.4 Syons och den praktiska arbetslivsorienteringens framväxt i grund-och gymnasieskola ........................... 110 Bil.5 Gällande författningar och bestämmelser ........ 128 Bil.6 Förkortningar och uttryck.