prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — SÖ har vidareföreslagit att från bidragen lill lokal skolutveckling skall skiljas medel somskall fördelas av länsskolnämnderna enligt de principer som är vägledandevid fördelningen av bidrag tiU särskilda åtgärder på skolområdet.Avsikten i propositionen om skolforskning och personalutveckling var visserligen alllänsskolnämnderna skulle erhålla ell visst beloppför fördelning på nämnda sätt, men all dessa medel skulle tillföras nämnderna genom medlen från del nuvarande anslagetLokaU utvecklingsarbete inom skolväsendel m. m. och genom minskningar avanslaget Pedagogisktutvecklingsarbete inom skolväsendel. Jag anser alt övervägande skäl talar för aft den princip som härvidlagredovisades i proposifionen bibehålls. Under anslaget Länsskolnämndernasutvecklingsstöd har jag redovisat vilka medel som bör slå fill nämndernasförfogande. För grundskolansdel föreslår jag att bidraget lill lokal skolutveckling skall beräknas meden viss procentandel av bidraget i form av bas- och förstärkningsresurserföre dessa bidrags reducering enligt gällande föreskrifter.TiUäggsbidraget bör i stället minskas med den del därav som beräknats förersällare för lärare och skoUedare som är tjänstlediga för studier medhögst B-avdrag på lönen. Bidraget lill lokal skolutveckling bör inkludera bidrag lill socialavgifter. Bidraget lillkostnader för lokal skolutveckling bör beräknas som en särskild anslagspost undergrundskolanslagel. Bidraget bör i likhet med vadsom gäller för bidrag lill driften av grundskolor omfattas av ell förskotts-och slulregleringsförfarande. 1 det nya bidraget ingår bidrag fill kostnader för sociala avgifter. Bidrag ulgår för motsvarande ändamål urgrundskolanslagel. Förskoll utbetalas därvid inle för den del som avser bidragfill sociala avgifter. För att del nya bidraget i detta avseende skall varakostnadsneulralt för staten, bör detta förhållande beaktas vid fastställandeav den procentsats med vilken förskoll på bidraget lill lokal skolutveckling bör utgå. Del bör ankomma på regeringenall fastställa procentsatsen. För fullsländighetens skull vill jag härredovisa alt jag avser föreslå regeringen all fastställa procentsatsenför förskoll lill 74 i slällel för den för grundskolanslagel annarstillämpade 90. I likhet med vad som 1981/82:100 Bilaga 12 267 gäller för bidrag lill driften av grundskolor bör utbetalning av förskott ochslulreglering ske av bidragsunderlagel. För /83beräknarjag anslagsposten lill 199,9milj. Därvid har jag ulgåll från attbidraget lill lokal skolutveckling skall utgöra 2,av bidraget lill bas- ochförstärkningsresurser. Förskoll för redovisningsårel 1982/83 bör betalas ul påell bidragsunderlag motsvarande vad som skulle ha gällt om bidrag lill lokal skolutvecklinghade utgått med procentsatsen 2,7 också under /82. Detta får följdverkningar på beräkningen av förskoll pålilläggsbidragel. Jag återkommer härtill idel följande. Reducerat lönekoslnadspålägg (lkp) bör, under den särskildaanslagsposten därför, beräknas pä bidraget lill lokal skolutveckling. Hänsynbör därvid las lill alt viss del av bidraget avser bidrag lill kostnaderför sociala avgifter. Jag ansluter mig lillSÖ:s bedömning rörande antalet elever i samt antalet limmar i bas- och förstärkningsresurser. Den totalakostnaden för bas- och förstärkningsresurserberäknar jag lill 7 150,4milj.kr. Mina beräkningar grundar sig på löneläget ijuli 1981 med viss uppräkning för de kostnadsökningar som kan förväntas. Jag har vid beräkningen tagit hänsyn till de besparingseffekter som uppslår genom all enligt beslut medanledning av den s. k. besparingsproposnionen (prop. 1980/81:20 bil. 8, UbU1980/81: 12 och 15, rskr1980/81:120) dels basresursmedellalel på mellanstadiet skall återställas till 1975/nivå, dels den utökning avförstärkningsresursen, som medanledning av Lgr 80 skulle ha genomförts /82, inle skall komma lill slånd. I den sålunda uteblivna ökningen ingick bl.a. 0,0055 veckolimmar per elev som hade beräknats förträning av basfärdigheter påhögstadiet. Dessa besparingar uppgår till 354 milj. kr. Av ekonomiska skälär del enligl min mening inte heller möjligt att genomföra motsvarande utökning avförslärkningsresursen /83. Jag föreslår således all utökningen avförstärkningsresursen med 0,0055 veckolimmar som skulle ha skett budgetåret1982/83 inle kommer till stånd. Av anslagstekniska skäl inträderbesparingseffekt pä statsbudgetenförst /84, då besparingen blir 49,8 milj. kr. Den långsiktigaårliga besparingen beräknarjag till28,9milj. De övrigaresursförstärkningar av som enligl läroplansbe-sluiet skallgenomföras /83 bör kvarstå oförändrade. Del innebär dels attvissa förändringar av antalet veckotimmar i basresurserna för vissa stadierskall genomföras, dels all förslärkningsresursen skall öka med sammanlagt0,0238 veckolimmar per elev, varav 0,0141 avser den undervisningsbundnadelen och 0,0097 den icke-undervisningsbundna. I enlighet med miltförslag i propositionen om studie- och yrkesorientering har riksdagenbeslutat alt statsbidraget till studie- och yrkesorientering (syo) igrundskolan i fortsättningen skall knytas lill del allmänna 1981/82:100 Bilaga 12 268 statsbidraget tUl skolformen (prop. 1981/82: 15, UbU1981/82:6, rskr 1981/82:115). Detta skall ske genom att lill denicke-undervisningsbundna delen avförslärkningsresursen fr.o.m. /83 förs över dels följande delar av det särskilda statsbidraget försyo-verksamhel, nämligen resurserna för syo i , föruppföljande syo efter och förde lokala planeringsråden, dels den del av lilläggsbidragel som beräknas för kostnader för yrkesvalslärarnasnedsättning av undervisningsskyldigheten.Jag beräknar ökningen av den icke-undervisningsbundna delen av förslärkningsresursen med anledning härav till 0,0223 veckolimmarper elev, vilket motsvarar en total statlig kostnad på ca 114 milj. kr. omhänsyn tas till all på förslärkningsresursen beräknas statsbidrag i form av lilläggsbidrag och bidrag till sociala avgifter samt kostnad för lönekostnadspålägg(lkp). Utökningen av förstärkningsresursen bör ange den miniminivå för syo-insatser somjag föreslog isyo-propositionen. Beräkningen avgrundskolanslagel påverkas genom anslagels tekniska konstruktion inte förrän /84. Detnuvarande bidraget lill syo avvecklas vid utgången av innevarande budgetår. Denbesparing i statens ulgifler, somuppslår under det mellanliggande /83, uppgår lill 66milj.kr. 1 enlighet med vadjag har redovisat vid min anmälan av vissa gemensamma frågor inom skolväsendet menarjag att skolförordningen bör ändras så all vikarier i inte skall behövaanställas av en lärares tjänstledighet. Detstatsbidrag som med nuvarande regler utgår för vikariekostnader för dessa tvådagar beräknas f. n. till 104,4 milj. kr. Enligt min mening börtilläggsbidraget minskas med detta beloppoch den undervisningsbundna delen av förstäikniiigsresursen ökas imotsvarande utsträckning. Jag beräknar ökningen av förstärkningsresursen per elev. Förändringen bör genomföras fr. o. /83. Den föreslagna utökningen bör inte vara permanent. För /84 bör förtUläggsbidraget en beräkning göras som om förändringen inte hade skett.Ökningen av förstärkningsresursenbör därefter korrigeras om kostnaden för denna del av tilläggsbidraget inte motsvarar den nu föreslagna utökningenav förstärkningsresursen. Genom denhär föreslagna förändringen får skolstyrelsen och skolorna möjlighet lill elt mer flexibelt och därmed effektivare utnyttjande av en betydandedel av den resurs som används för korltidsvikarier. Del bör således ankomma på rektor att med utnyttjandeav den utökade förslärkningsresursenavgöra hur undervisningen skall upprätthållas av en lärares tjänstledighet.SÖ bör få i uppdrag att undersöka om det syslem jag nu föreslår börersätta nuvarande system med s. k. fastalärarvikarier enligl 15 kap. 8§ skolförordningen (1971:235). SÖ bör ocksåundersöka huruvida yllerligare resurser avseende kortlidsvikarier kanöverföras från lilläggsbidragel tillförslärkningsresursen. Uppdraget bör redovisas i sådan fid all elleventuellt förslag i anledning av Prop.1981/82:100 Bilaga 12 269 uppdraget kan läggas fram i 1983 årsbudgetproposition. Jag återkommer senare till regeringen i denna fråga. De ökningar avförstärkningsresursen som jag nu har redoyisat uppgår sammanlagt till 0,0759veckotimmar per elev. Förstärkningsresursen kommer därigenom /83all vara per elev, varav 0,5194 i den undervisningsbundnadelen och 0,119 i den icke undervisningsbundna. TiUäggsbidraget ulgår med en vissprocent av bidraget för bas- och förstärkningsresurser. Regeringen har /81 faststäUl procentsatsen lill 13,2. Till grund för deltabeslut har legal dels en uppskattning av kommunernas statsbidragsberälligandevikariekoslnader för lärare och skolledare, grundad på uppgifter från Kommun-dalaAB, dels en beräkning av kommunernas kostnader för uppdragstillägg ochnedsätl-ningar av lärarnas undervisningsskyldighel. Ett motsvarande underiagkommer all presenteras för faslställande av definitivprocentsats för lilläggsbidragel för redovisningsårel 1981/82. För att den delav förslaget i besparingsproposilionen rörande omstrukturering av speciallärarulbildningenresp. skolledarutbildningen som rör skall fä effekt påstatsbudgeten redan innevarande budgetår har förskotls-ulbelalningen lillkommunerna vad avser lilläggsbidragel inle på sedvanligt säll baserats-på detbeslutade bidraget för /81. Som anmäldes i föregåendebudgetproposition har regeringen beslutat att för-skollsulbetalningen i ställetskall baseras på ell lilläggsbidrag som är lägre än del somhar fastställts, dvs. 12,9. Som jag har redovisat i del föregående medförinförandel av del särskilda bidraget lill lokal skolutveckling alllilläggsbidragel; skall minskas. Så är fallet även med anledning av mittförslag om vikarier för lärare.TUläggsbidraget skall minskas också med anledning av all bidrag lill kostnaderför yrkesvalslärare i fortsättningen skall inräknas i bidraget lillsyo-funklionärer inom förslärkningsresursen. För de ändamål statsbidrag ävenfortsättningsvis skall utgå genom lilläggsbidragel beräknar jag all bidragetvid i övrigt oförändrade förhållanden skall utgå med 8,av bidraget för bas-och förstärkningsresurser. Jag har därvid även tagit hänsyn till vad jag haranfört under anslaget Fortbildning m. m. om minskade vikariekostnader inomskolledarutbildningen. I enlighet med vad jag har föreslagit i det föregåendebör förskott pä bidraget till lokal skolutveckling betalas ul redan förredovisningsårel 1982/83. Förskott för detta redovisningsår bör då inleberäknas på den del av del fastställda lilläggsbidragel för redovisningsårel1981/82 som avser vikariekostnader för lärare och skolledare som är tjänstledigaför studier. För alt den besparing jag i del föregående har föreslagit rörandevikariekostnader i skolledarutbildningen skall kunna få effekt på statsbudgetenredan budgetåret 1982/83, bör förskoll inle heller beräknas för denna del avlilläggsbidragel. Jag beräknar all förskott för /83 skallberäk- Prop.1981/82:100 Bilaga 12 270 nas på ett lilläggsbidrag som är lägreän den slutgiltigt fastställda procentsatsen för redovisningsårel 1981/82.Detta motsvarar ett bidragsunderlagpå 758milj. För stödundervisning i svenska och för hemspräksunder-visning beräknarjagsammanlagt 451 milj. kr. för / 82. En undersökning som ulförts av statistiskacentralbyrån visar alt kommunernahar överkompenserats för sina kostnader för hemspråksundervisning genom all del veckolimpris som gällerför bas- och förstärkningsresurserockså fått avse statsbidraget lill hemspråksundervisning. Fr.o.m.redovisningsårel 1982/83 bör därför elt särskill veckotimpris beräknasför hemspråksundervisning. Delta bör såvitt avser fiden fr.o.m. den 1 januari1983 baseras på kommunernas lönekostnad för enbart de lärare som bedriver hemspråksundervisning. Någon besparingseffekt på statsbudgeten uppslår inle förrän budgetåret1983/84, då den uppgår lill ca 45milj. Jag beräknar den långsikliga besparingseffekten lill 49milj.kr. beslutom statsbidrag till hemspråksundervisning för invandrarbarn m. m.(prop. 1976/77:22, UbU 1976/77: 10, rskr 1976/77:111) innebär att kommunernaförutom ökade resurser för hemspråksundervisning har fåll en större frihet än tidigareatt välja en sådan organisation för undervisningen all de kan skifta insatsernafrån elt läsår lill ett annat, exempelvis mellan förberedelseklasser och mer individuella insatser iform av studiehandledning. Bidragetskall på så sätt, enligt vad föredraganden anförde, stimulera kommunernaall planera sina undervisningsinsalser medhänsyn lill skiftande lokala förhållanden. Därigenom kan elever även från småspråkgrupper erbjudas samma möjlighet till hemspråksundervisning som elever från stora språkgrupper. För undervisning ihemspråk och för sludiehandledning på hemspråket ulgår enligl gällandeslalsbidragsbeslämmelser per elev och läsår. Om särskilda skälföreligger, får länsskolnämnden besluta all bidrag skall utgå för ytterligarehögst per elev. Enorganisationsform för hemspråksundervisning på låg- och mellanstadierna som fäll storomfattning, framför allt i invandrarläla kommuner, är de s.k.hemspråksklasserna. Jag har erfarit all en praxis utvecklats,som innebär all kommuner för dessa klasser tilldelas såväl basresurs ochförstärkningsresurs som del särskilda statsbidraget för hemspråksundervisning.Denna form av diibbelfinansiering strider enligl min mening mot intentionernabakom rikssdagsbeslutet om hemspråksundervisning och bör enligl minmening ej förekomma. Jag avser därför all senareföreslå regeringen att göra sädana förtydliganden i gällande bestämmelser all sådan dubbelfinansieringfortsättningsvis ej längre kan förekomma.Jag utgår vidare ifrån alt SÖ noga kommer att följa utvecklingen på denna punkt vid sill fullgörande av regeringensuppdrag alt utvärdera försöksverksamheten med jämkade limplaner pågrundskolans låg- och Prop.1981/82:100 Bilaga 12 271 mellanstadier för hemspråksundervisning (SÖ-FS 1979:133). Ett sådant förtydligande somjag nu har redovisat kommer all minska kostnaderna förhemspråksundervisning. Jag beräknar besparingen fill 73 milj. kr. för /84. Jagräknar med att kommunerna skall ha möjlighet all anpassa verksamheten efterdessa förändringar. bör beredas tillfälleatt ta del av vad jag nu har anfört. Bidrag ulgår lillkostnader för särskild undervisning för elever som pågrund av handikapp, långvarig sjukdom eller sjukdom som tvingar lill upprepadkortare frånvaro inte kan delta i vanligt skolarbete. För redovisningsåret1981/82 beräknarjag kostnaden för särskild undervisning m.m. tUl 48,5milj.kr. För bidrag till kostnader för kallorlslillägg, finskspråkslillägg och vissauppdragstillägg beräknarjag 25,3 milj. kr. När det gäller bidrag lUl viss praktisk lärarutbildning bör i enlighet med vad jag kommer alt föreslå vid min anmälan avanslaget Utbildning för undervisningsyrkenstatsbidrag ej längre beräknas för långlidsförordnade handledare. Jag beräknarden totala besparingseffekten under grundskolanslagel liU följd av detta förslag lUl 30milj.kr. för budgetåret1982/83. Förändringarna innebär ingaökade kostnader för kommunerna. Statsbidrag tillmerkostnader för särskilda ordinarie tjänster har hillills ersatts enligt särskilda föreskrifter. Jag förordar all delta statsbidraginle längre skaU lämnas. Förredovisningsårel 1981/82 beräknarjag koslnadenrför statsbidrag för löner åtrektorer, studierektorer och skoldirektörer lill 408 milj. kr. I enlighet medvad jag har redovisat under vissa gemensamma frågor inom skolväsendel bör vissa förbättringargenomföras för sådana kommuner som liggernärmast under den generella gränsen - 130 skolpoäng - för all få inrätta ijänslsom skoldirektör. Dessa förbättringar bör utformas så att kommuner inom intervallel 90-129 poäng bör få rättalt inrätta tjänst som skoldirektör. Inom intervallet bör elt gradvis ökandestatsbidrag för skolchefsinsalserutgå, så all kommuner inom intervallet 90-95 poäng får av fullt bidrag lill kostnader för skoldirektör.Därefter bör inom intervallet 96-100 poäng utgå, 101-105 poäng ,106-110 poäng , 111-115 poäng ,116-120 poäng , 121-125 poäng och 126-129 poäng av fullt statsbidrag. De kommuner som väljer all inleinrätta skoldirektörstjänst bör fäanvända bidraget till andra ändamålinom den centrala skolledningen ikommunen. I de fall Ijänsl som skoldirektör inrättas bör bidraget beräknas på sedvanligt säll, dvs. efterinnehavarens faktiska placering ilönegrad och ålderslilläggsklass. I annat fall bör bidraget schablonberäknasefter normall tillämplig lönegrad och ålderslilläggsklass 0. I likhet med vadsom gäller bör regeringen få bemyndigande all medge aft Ijänsl som skoldirektör får inrättas vid ett lägrepoängtal än vad som följer avgenerella regler. Regeringen bör vidare om särskilda skäl finns få medgeall högre statsbidrag lill kostnader för skoldirektör skall Prop.1981/82:100 Bilaga 12 272 utgå inom intervallet 90-129 poäng än vad somföljer av milt förslag. Regeringen bör vidare om särskilda skäl finns fåbemyndigande all medge all tjänst som biträdande skoldirektör får inrättas vidlägre poängtal än den generella gränsen 500 poäng. Mina förslag har genomgrundskolanslagels konstruktion inga kostnadskonsekvenser /83Jag beräknar den långsikliga kostnaden lill ca 3 milj. kr. Tolalt beräknarjagstatsbidraget för /82 till ändamål under anslagsposten 1 lill 8867,7 milj. kr. Somjag har redovisat i del föregående omfattas dennaanslagspost av ett förskolls- och slulregleringsförfarande. Under budgetåret1982/83 utbetalas lill kommunerna dels förskott för redovisningsårel 1982/83baserat på del fastställda bidraget /82, dels slulreglering för1981/82. Beräkning av förskott och slutreglering för budgetåret1982183 för anslagsposten 1; belopp I milj. kr. 1980/81 1981/82 1982/83 8 543,5' 8867,7' Avser underiag förförskott. I enlighet med riksdagensbeslut med anledning av besparingspropositionen (prop. 1980/81: 20 bil. 8, UbU1980/81: 12 och 15, rskr 1980/81: 120) samt budgelproposUion (prop.1980/81:100 bil. 12, UbU 1980/ 81:22 och 30, rskr 1980/81:283) skalldriflbidrag till och vad därmed hör samman reduceras med 2%.Besparingen på statsbudgeten för /83 pä anslagspostenberäknarjag lill 187,4milj. Bidrag utgår till icketimplanebunden verksamhet under den samlade skoldagen. För varje elev som omfattas avden samlade skoldagen ulgår bidrag med ett visst belopp per läsår. För läsåret1981/82 har SÖ beräknat att av eleverna skall omfattas av denna. Jag delardenna bedömning men anser det troligt att utbyggnaden därefter kommer alt ske inågot långsammare takt än vad SÖ har antagit, sedan regeringen mol bakgrund avriksdagsbeslutet angående komplelteringspropositionen (prop. 1980/81: 150, FiU1980/81:40, rskr 1980/81:420) fäst skolstyrelsernas uppmärksamhet på allgenomförande av samlad skoldag endast bör ske om det totalt sett inle innebärökade kostnader. Kostnaden för bidrag tillsamlad skoldag redovisningsårel 1981/82 beräknarjag lill 25,9milj. Ävendenna anslagspost omfattas av ett förskolls-och slulregleringsförfarande. Prop.1981/82:100 Bilaga 12 273 Beräkning av förskott och slutreglering förbudgetåret 1982183 för anslagsposten 2; belopp i milj. kr. Budgetår Totalt Förskott Slut- Summa 1980/81 18,2 1981/82 25,9 16,3 1982/83 23,3 9,6 32.9 Även för bidrag lillkostnader för samlad skoldag bör utbetalning endast ske av bidraget.Besparingen på statsbudgeten / 83 blir då 0,7milj. För bidrag lill kostnaderför vissa arbetsgivaravgifterberäknar jag 1 965 milj. kr. Jag har därvid räknat med alt bidrag ulgår med21,av den beräknade lönesumman under anslagsposten 1. I likhet med vad somgäller innevarande budgetär har jag vidare räknat med att utbetalning avbidraget endast skall ske av bidragsunderlagel. Besparingen har jagdärvid beräknat fill 39,2milj.kr. För reduceratlönekostnadspålägg beräknarjag 1030 milj. kr. Beräkningen grundar jagdärvid på utbetalningen sedan den två-procenliga besparingen fråndragits. Den tolala besparingenunder grundskolanslagel lill följd av den två-procenliga besparingen har jagberäknat lill 252,1 milj. kr. I enlighet med beslut efter förslag i1981 års budgetproposition bör , dvs. kr., av denna besparingöverföras lill anslaget Särskilda åtgärder på skolområdet. Delta anslag har tillförts54,7 milj. kr. Resterande del av ålerföringen, 8,3 milj. kr. beräknarjag underanslagen Utbildning för undervisningsyrken och Ersättning lill vissalärarkandidater för att möjliggöra särskilda utbildningsåtgärder riktade tillvissa kommuner och avsedda för obehöriga lärare som länge tjänstgjort inomskolväsendel. Under poslen Bidrag till kommuner och organisationer för vissa verksamheterhar jag för /83 beräknat . för bidrag lill kommuner iNorrbottens län med finskspråkiga barn för anskaffande av speciella hjälpmedelför att överbrygga språksvårigheterna samt . för bidrag lilllägerskolor anordnade av i . Fr. o. m. budgetåret1980/81 och framåt utgårell särskill statsbidrag i form av en lokal resurs för planering inför dennya läroplanen för . Resursen uppgår fill 0,01veckolimmar per elev. Bidraget utbetalas enligt elt förskolls- ochslulregleringsförfarande. Jag har beräknat medelsbehovet för budgetåret1982/83 lill 42,5 milj. kr. I likhet med SÖ föreslårjag att statsbidrag för /83 skall utgå enligl oförändradevillkor och baserat på i stort sett samma omfattning av verksamheten sominnevarande budgetår lill de estniskaskolorna, Krislofferskolan och . Jag viU erinra om vad 18 1981182. 1981/82:100 Bilaga 12 274 jaghar anfört om översyn av regelsystem för enskilda skolor vid min anmälan av vissa gemensamma frågor inomskolväsendel. I propositionen (1981/82:25) med förslag till tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret1981/82 har jag föreslagit all de f.n. ej statsbidragsberättigade Wal-dorfskolorna skall få ell särskill statsbidrag /82 i avvaktan på StäUningslagande lill betänkandet (SOU 1981:34) Frislående skolor förskolplikliga elever som har lämnats av kommittén (U 1979:13) angående skolor med enskild huvudman. hargodkänt delta förslag (UbU 1981/82:7,rskr 1981/82:124). Jag räknar inle med all regeringen skall kunna förelägga något förslag till beslut om principer för bl.a. statsbidrag lill enskilda skolor som kantillämpas före /84. Iavvaktan på sådant beslut bör de som genom fattade beslut kan få särskillstatsbidrag för /82få ell särskill statsbidrag även för /83 för all läcka sina beräknade underskott som hänför sig filldelta budgetår. För detta ändamål börell belopp av . stäUas till SÖ:s disposition för fördelning i mån av behov meUan skolorna. Medlenhar frigjorts genom omprioriteringar.Jag beräknar kostnaden totalt för bidrag till enskilda skolor liU . SÖ har våren 1980till redovisat ell uppdrag att se över gällandebestämmelser angående lillsynslärarnas verksamhet. SÖ föreslår därvidall normalinslruktion för tiUsynslärare inle längre skall utfärdas samt all de detaljerade föreskrifterna iskolförordningen (1971:235)om lillsynslärarnas arbetsuppgifter skall slopas och ersättas med en myckel allmänt hållen reglering avarbetsuppgifterna liknande den somgäller för studierektorer. SÖ redovisar vidare utkast lill ändring av gällandebestämmelser i riktning mol en friare dispositionsrätt för kommunen av dentotala resurs som slår lill förfogande för nedsättning av undervisningsskyldighelenför tiUsynslärare. För egen del menarjag, i enlighet med vad jag har redovisat under vissa gemensamma frågorinom skolväsendel, alt det är önskvärt all inom elt rektorsområde skapaen flexibel lokal ledningsorganisation vid skolenheter och inomarbetsenheter. SÖ:s förslag lill förändringar avseende tillsynslä-rare överensstämmer myckel väl med delta miltprincipiella synsätt. Den nuvarandedetaljregleringen i skolförordningen av tillsynslärarnas arbetsuppgifter bör ersättas med en mer allmänt hållenskrivning innefattande ell ökatlokall inflytande över arbetsuppgifternas utformning. Reglerna om inrättande avarvodestjänst som tillsynslärare bör utformas så att skolstyrelsenavgör vid vilka skolenheter sådan tjänst skall inrättas.