prop · G503176 · 1981-12-31 00:00:00 — om garantier förnordiska projektinvesteringslån Regeringenföreslår att anta de förslag som har upptagits i bifogade utdrag avregeringsprotokoll. 1propositionen föreslås godkänna att svenska staten får ikläda siggarantiansvaret för andel gentemot Nordiska investeringsbanken förprojektinvesteringslån och -garantier. Dessutom föreslås att fullmäktige iriksgäldskontoret bemyndigas teckna avtal om sådant garantiansvar. Medprojektinvesteringslån menas lån till regeringar, myndigheter och företagfrämst i , men även i bl. a. statshandelsländer, för finansiering avinvesteringsprojekt med nordiskt intresse. 1 1981/82. 1981/82:176 2 Närvarande:statsminister , ordförande, och statsråden , , ,Åsling, Söder, , , , , , , , Elmstedt,Ahrland, Propositionom garantier för nordiska projektinvesteringslån Nordiskaministertådet antog en överenskommelse om upprättande av ennordisk investeringsbank. I proposition 1975/76:108 hemställde regeringen omriksdagens ratifikafion. Såväl som de övriga nordiska parlamentengodkände överenskommelsen och Nordiska investeringsbanken bildades den I juni1976. Nordiskainvesteringsbankens uppgift är att ge lån och ställa garantier på bankmässigavillkor och i överensstämmelse med samhällsekonomiska hänsyn för genomförandeav investeringsprojekt och export av nordiskt intresse. Enligtsina stadgar kan Nordiska investeringsbanken lämna lån och ställa garantier påupp till av sitt grundkapital, vilket är 400 miljoner SDR(särskilda dragningsrätter som utges av ) vilketmotsvarar ca (enligt kursen , 1 SDR= ). Detta innebär en totalram för bankens verksamhet på 1000miljoner SDR eller ca . UnderNordiska investeringsbankens fjärde verksamhetsår 1981 visade rörelsen fortsattökning. Sedan verksamhetens början har banken totalt beviljat 121 lån fillett värde av 592 miljoner SDR, motsvarande av bankens låneram efter avdragför låneamorteringar på 27,6 miljoner SDR. beviljades 37 lånmotsvarande 175 miljoner SDR. Av bankens totala utlåning gick tillinvesteringsprojekt i . Den geografiska spridningen vad gäller investeringsprojekteni speglar i stort fördelningen av de nordiska ländernas kapitalinsatseri Prop.1981/82:176 3 banken.Väsentliga motiv till många av de nordiska investeringsprojekt som bankenfinansierat har varit behovet av strukturanpassning över landgränserna iNorden och önskemålet att stärka den internationella konkurrensförmågan hosnordiska företag. Bankensnettoöverskott uppgick till 13,2 miljoner SDR, en ökning från åretinnan och en förräntning av det egna kapitalet på . föreslog i en skrivelse till ijanuari 1981åtgärder för ett utökat nordiskt samarbete om projektexport (ministerråd sförslagetB 33/e fill 29:e session). Med anledning därav att rekommendera ministerrådet att besluta omsådana åtgärder (rekommendation 1/1981). (samarbetsministrarna) beslutade därefter vid sitt möte den 15och att inleda ett nordiskt samarbete om projektexport.Syftet med ett sådant samarbete skall vara att öka de nordiska företagenskonkurrenskraft vid affärer som rör s. k. systemleveranser till utvecklings-och statshandelsländer. Utdrag ur ministerrådets beslutsprotokoll bör fogastill protokollet i detta ärende som bilaga 1. Vid ministerrådets(samarbetsministrarna) sammanträde gjordes vissa ändringari den tidigare överenskommelsen. Utdrag ur protokollet från detta sammanträdebör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 2. Ettförsta avsnitt i beslutet avser åtgärder på informationsområdet. a. rekommenderasde nordiska ländernas exportfrämjande organisafioner dels att förstärka sitttraditionella samarbete, dels att överväga gemensamma exportfrämjande aktioneri utvecklings- och statshandelsländer samt vid internationellautvecklingsorganisationer och banker. Vidare uppdras åt de nordiska ländernas utrikesförvaltningaratt beakta möjligheterna till nordiskt samarbete och nordisk arbetsfördelningvid projektbevakning i tredje land och vid internationella organisationer. Ettandra avsnitt i beslutet avser åtgärder för att främja nordisk projektexportvad avser existerande arrangemang för statsunderstödda exportgaranti- ochexportkreditanordningar. Det uppdras åt de nordiska ländemas garantiinstitutatt, så långt möjligt, öka täckningsgraden avseende underleveranser från andranordiska länder och samordna garantisystemen. Vidare anmodas de nordiskaländernas exportkreditinstitut att inleda överläggningar om en harmonisering avvillkoren för statsstödda exportkrediter i de nordiska länderna samt att medNordiska investeringsbanken utreda möjligheterna att skapa nordiskaexportkreditramar. 1981/82:176 4 genomen sådan samordning skapa en gemensam upphandlingsregion i vidleveranser till stora projekt framför allt i utvecklingsländer men även i statshandelsländer. Etttredje avsnitt i beslutet innebär att en nordisk projektexportfond inrättas påförsök i anslutning till Nordiska investeringsbanken. Fonden skallframför alh kunna ge stöd till s. k. förinvesteringsstudier. Frågan om projektexportfondenhar behandlats i regeringens proposition 1980/81:182 om Nordiska ministerrådetsallmänna budget för m. m. Ensista del av ministerrådets beslut avser inrättandet av ett för de nordiskaländerna gemensamt finansieringssystem, nordiska projektinvesteringslån,vilket skall administreras av Nordiska investeringsbanken. Jag avser nu attbehandla denna fråga. Eftersomdet har bedömts föreligga ett behov av ett nordiskt, kompletterandefinansieringssystem för att fillgodose efterfrågan på en ändamålsenligtotalfinansiering av projekt i främst men också bl. a. i statshandelsländer,har beslutat att genomföra ett sådant gemensamt finansieringssystemfrån . Projektinvesteringslånen anses kunna stärka nordiska företagsmöjligheter att konkurrera med de större industriländerna påprojektexportmarknaden vad gäller finansieringsvillkor. Ministerrådetsbeslut om projektinvesteringslån innebär i huvudsak följande. Mednordiska projektinvesteringslån avses lån till regeringar, myndigheter ochföretag främst i , men även i bl.a. statshandelsländer, för finansieringav investeringsprojekt med nordiskt intresse. Lånen skall vara komplement tillexisterande nordiska och andra internationella finansieringsmöjligheter. Denordiska projektinvesteringslånen skall tillsammans med annan finansieringmedverka till totalfinansieringen av investeringsprojekt. Lånen avses bidratill finansieringen av bl.a. infrastrukturinvesteringar, fast rörelsekapital,räntor under byggnadsfiden och utbildningskostnader. Lånen skall däremot intelämnas för finansiering av sådana exportleveranser från , vilka normaltfinansieras genom exportkrediter. De skall inte heller knytas till finansieringav den s.k. kontantandelen vid exportkontrakt. Lånenskall lämnas till projekt utanför där det föreligger ett intresse frånminst två nordiska länder. Det kan härvid vara fråga om ett samarbete mellanleverantörer i två eller flera nordiska länder eller att leverantörer frånolika nordiska länder är intresserade av olika komponenter i ett visst projekteller av olika faser av projektet. Lån kan även lämnas till projekt där det vidtidpunkten för lånebeslutet föreligger leveransintres- 1981/82:176 5 senfrån minst två nordiska länder, även om beställning slutligen sker från enbartett nordiskt land, t. ex. efter nordisk anbudstävlan. Ytterligare exempel pånordiskt intresse är långsiktigt samarbete mellan företag i låntagarlandet ochföretag i . Även här skall det föreligga ett kommersiellt intresse förprojektet från minst två nordiska länder. Lånenskall lämnas selektivt och inriktas på projekt där nordiska.företag ärinternationellt konkurtenskraftiga samt, i likhet med motsvarande lån frånVärldsbanken och de regionala utvecklingsbankerna lämnas på bankmässigavillkor och utan räntesubventioner. De bör i regel täcka endast en del av detotala investeringskostnaderna i enlighet med praxis hos investerings- ochutvecklingsbanker. Medhänsyn till kravet på bankmässiga villkor torde lån komma att bli beviljadeföreträdesvis för finansiering av projekt i s. k. medelinkomst-länder och statshandelsländermed relafivt god kreditvärdighet. Projektinvesteringslån till högriskländerbör ges endast då särskilda skäl föreligger. För att sprida risktagandet, börprojektinvesteringslånen lämnas till projekt i flera olika länder. Lånenskall beviljas av Nordiska investeringsbanken samt av andra banker ochkommersiellt arbetande kreditinstitut i . Projektinvesteringslåneninnebär ett risktagande som instituten och bankerna inte kan påta sig utan attförsvaga sin kreditvärdighet. Detta gäller speciellt länder-riskerna. För attprojektinvesteringslånen skall kunna rymmas inom bankemas resp. institutensnormala verksamhet, bör kreditriskerna avlyftas genom ett särskilt system med garanfierutställda av de nordiska länderna. Nordiskainvesteringsbanken skall administrera riskavlyftningssyste-met. Medlemsländemasgarantier till investeringsbanken kan ges i garantiavtal mellan banken ochvart och ett av medlemsländerna, innehållande regler för betalningsprocedurernam.m. Garantiernalämnas av de nordiska länderna såsom ett pro rata åtagande i relation till dettotala garantiansvaret. Härigenom garanterar de enskilda länderna Nordiskainvesteringsbanken mot eventuella kreditförluster vid projektinvesteringslån.Garantiåtagandena görs i enlighet med den nordisr ka fördelningsnyckeln, dvs. ipraktiken i förhållande till ländernas bmtto-nafionalprodukt. Den svenskaandelen utgör 41,. Villkoren för dessa garantier, såsomgarantiavgiftens storlek och självriskandelen för garantitagaren, fastställesav Nordiska investeringsbanken från fall till fall. Banken skall göra särskildaavsättningar, att utgöra buffert för att ländemas garantiåtagande inte i ettenskilt fall skall behöva tas i anspråk. Nordiska investeringsbanken kan ävenutnyttja den allmänna reserveringen för kreditrisker, till dess de särskildaavsättningarna för projektinvesteringslånen bedöms vara tillräckligt stora. Garantitagarenssjälvrisk skall vara lägst . Inbetalning av medlemsländernas garantiåtagandenskall ske på anmodan av Nordiska investeringsbankens styrelse när täckning avsådana kreditförluster inte bedöms kunna ske genom de särskilda avsättningarnaför projektinvesteringslån, ti /82. 1981/82:176 6 Somnämnts skall, förutom Nordiska investeringsbanken även andra banker ochkreditinstitut i kunna lämna projekfinvesteringslån. I sådana fall, och fömtsattatt lånen svarar mot de uppställda kraven och syftena, påtar sig Nordiskainvesteringsbanken garantiutfästelsen inom beloppsramen förprojektinvesteringslån. AvNordiska investeringsbanken lämnade projektinvesteringslån och projektinvesteringsgarantierskall ingå i Nordiska investeringsbankens balansräkning. Enbeloppsram för utestående projektinvesteringslån och -garantier har fastställts.Denna begränsar volymen för sådana lån och garantier till en nivå som harbedömts vara rimlig i förhållande till Nordiska investeringsbankens totalalåneverksamhet och upplåningsfömtsättningar i övrigt. Beloppsramen förprojektinvesteringslån och -garantier avräknas inte mot Nordiskainvesteringsbankens totala ram på 1000 miljoner SDR, utan innebär att bankenfår utökade lånemöjligheter i och med den nya verksamheten. Beloppsramenför utestående projekfinvesteringslån och -garantier är 350 miljoner SDR. Dettainnebär att av Nordiska investeringsbankens samlade ufiåningskapacitet,inklusive den nya beloppsramen, är avsatt för projektinvesteringslån. Kredit-och garantilöften vid projektinvesteringslån kan eventuellt komma attresultera i att lånetaket snabbt uppnås. Sådana löften kommer sannolikt endastdelvis att resultera i lån eller garantier. Baserat på de erfarenheter, somkommer att göras vad avser utfallet av utställda löften, skall , efter framställning från Nordiska investeringsbanken, kunnamedge att banken lämnar kredit- och garantilöften utöver ramen på 350 miljonerSDR. Medlemsländernas garantiansvar är dock maximerat till av ramen, dvs.315 miljoner SDR. Attinrätta ett system med nordiska projektinvesteringslån fömtsätter dels attfrågan om garantier fill Nordiska investeringsbanken föreläggs parlamenten i denordiska länderna, dels att Nordiska investeringsbankens stadgar ändras.Ministerrådet har redan beslutat om sådana stadgeändringar. Dessa träder ikraft under fömtsättning att länderna har lämnat garanfiernatill banken. Beslutet om stadgeändringar behöver inte föreläggas de nordiskaparlamenten för ratificering enhgt den nordiska överenskommelsen från den 4december 1975. Ministerrådetframhöll i sin skrivelse till att det under den senare hälftenav skedde en märkbar stegring av investeringsverksamheten främst ide oljeexporterande och industrialiserade , men även i vissmån i andra och i statshandels- 1981/82:176 7 länderna.Dessa investeringar baseras till en betydande del på systemleveranser frånindustriländerna, bl. a. i form av s. k. nyckelfärdiga anläggningar.Investeringsbehoven i är omfattande. Fortsatta leveranser frånindustriländerna behövs sannolikt för att dessa behov skall kunna tillgodoses. Ministerrådetmenar att flera omständigheter talar för att mycket står att vinna med ett ökatnordiskt samarbete vid projektexport. Industrierna i de nordiska ländernahåller en hög teknologisk nivå. Inom många områden kompletterar företag i denordiska länderna varandra. Dessutom underlättas ett samarbete av ländernasgeografiska och språkliga närhet. anger att de nordiska ländernalämnar förhållandevis stora bidrag till internationella organisationer ochutvecklingsbanker, som t. ex. UNDP, och de regionalautvecklingsbankerna som har en låg andel av upphandlingentill projekt som finansieras av dessa. Somframgått av den tidigare lämnade redogörelsen har ministerrådet, efterrekommendation av beslutat om olika åtgärder rörande nordisktsamarbete om projektexport. Ett viktigt inslag i detta samarbete är att införafinansieringssystemet för nordiska projektinvesteringslån. Jagdelar ministerrådets uppfattning om betydelsen av att förstärka det nordiskasamarbetet i fråga om projektexport. Jag förordar därför att det nämndasystemet införs för finansiering av investeringsprojekt i tredje land, där nordisktintresse föreligger. Projektinvesteringslånen torde kunna förstärka denordiska ländernas konkurrenskraft när det gäller att erbjudafinansieringsmöjligheter. Dessutom ges projekfinvesteringslånen till sektorer,där bl.a. behov av kompletta anläggningar är påtagligt. Jaganser att Nordiska investeringsbanken, i sin egenskap av samnordisk bank, ären naturlig längivare och administratör vid projektinvesteringslånen. Men ävenandra nordiska affärsbanker och kreditinstitut bör kunna lämnaprojektinvesteringslån. Vare sig Nordiska investeringsbanken eller någon av deandra långivarna torde, inom ramen för sin normala verksamhet, kunna lämnaprojektinvesteringslån om inte kreditriskerna avlyfts. Så bör ske genom ettsärskilt riskavlyftningssystem med garantier från de nordiska länderna på upptill av eventuella kreditförluster när det gäller investeringsbanken,resp. från investeringsbanken inom beloppsramen när det gäller övrigalångivare. Ett sådant system har föreslagits av ministerrådet. Jagförordar att ikläder sig det angivna garantiansvaret för projekfinvesteringslånoch garantiutfästelser uppgående till 130415000 SDR, motsvarande ca 851,8miljoner kronor enligt kursen , gentemot Nordiska investeringsbanken.Riksdagen bör därför föreslås att dels godkänna att svenska staten ikläder sigsådant garantiansvar, dels bemyndiga fullmäktige i att tecknaavtal härför med Nordiska investeringsbanken. En förutsättning är attmotsvarande förslag godkänns av parlamenten i de övriga nordiska länderna. Medhänvisning till vad jag anfört i det föregående hemställer jag att regeringenföreslår att 1. godkänna att svenska statenikläder sig garantiansvaret för andel, uppgående till 130415000 SDR,gentemot Nordiska investeringsbanken för projekfinvesteringslån och projektinvesteringsgarantier, 2. bemyndiga fullmäktige iriksgäldskontoret att teckna avtal med Nordiska investeringsbanken rörandesvenska statens garantiansvar för projektinvesteringslån och projektinvesteringsgarantier. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att anta de förslag som föredraganden har lagtfram. 1981/82:176 9 (samarbeidsministrenes) in0te 15.16.september 1981 ved i Gjennomf0ringav ministerrådsforslag om nordisk samarbeid om prosjekt-eksport. a) Ministertådsbeslutningangående nordisk samarbeid om prosjektek- sport. Ministertådet(samarbeidsministrene) godkjente beslutningsforslaget, inntatt som vediegg 1. b) Ministerrådsdirektivtil Nordisk Investeringsbank angående nordiska prosjektinvesteringslån. Ministertådet(samarbeidsministrene) godkjente forslag til direkfiv, inntatt som vediegg 2. c) Ikrafttreden. Ministertådet(samarbeidsministrene) besluttet att a) og b) skal tre i kraft den 1. juli 1982under forutsetning av at de nasjonale garantier til Nordisk Investeringsbankforeligger på dette tidspunkt. 1981/82:176 10 Sekretariatet (vediegg 1) (samarbeidsministrenes) m0te 15.16.september 1981 ved i Förslagtill ministerrådsbeslutet angående nordiskt samarbete om projektexport (samarbetsministrarna) beslutar förverkliga ett nordisktsamarbete om projektexport i linje med ministerrådsförslaget B 33/e tillNordiska rådets 29:e session genom följande åtgärder: Nordiska ministerrådetrekommenderar att de exportfrämjande organisationerna i de nordiska ländernaundersöker möjligheterna att förstärka sitt traditionella samarbete såvälmellan hemmaorganisationerna som representationerna i utlandet. Organisafionernabör därvid dryfta vilka nya former som kan behövas för att på ett mer effektivtsätt -också med tanke på möjliga kostnadsbesparingar - tillvarata de nordiskaländernas resurser för projektbevakning. Nordiska ministerrådetrekommenderar att de exportfrämjande organisationerna i de nordiska ländernaundersöker möjligheterna att i samverkan utveckla samordnadeinformationsförmedlingssystem, öppna för alla nordiska företag. Deexportfrämjande organisationerna bör tillsammans med näringslivetsbranschorganisationer ta initiafiv till seminarier och symposier på konkretaområden, bland annat för att bygga upp personliga kontakter mellan företrädareför företag som är engagerade i projektexport. Nordiska ministerrådetrekommenderar att de exportfrämjande organisationerna överväger gemensamma projektexportframstötartill exempel i form av presentation av nordiska kompetensområden i mottagar/ köparländersamt i form av speciella missioner till internationella ut-veckUngsorganisationeroch -banker. På motsvarande sätt bör de nordiska ländernas representation vidinternationella utvecklingsorganisationer utnyttjas för att gemensamt på högnivå informera om de leverans- och samarbetsmöjligheter, som kanerbjuda. uppdraråt den nordiska ämbetsmannakommit-tén för handelspolifiska frågor att följa atterforderligt informationsutbyte och erforderlig konsultation anordnas i defrågor som nämns i I3 och att rapportera till ministertådet omverksamheten. uppdraråt de ansvariga myndighetrna att, när förändringar övervägs i representationensåväl vid internationella organisationer som i tredje land, beaktamöjligheterna till nordiskt samarbete eller nordisk arbetsfördelning när detgäller projektexportbevakning. för handelspolitiska frågorbör utveckla en för detta ändamål behövlig konsultafionsprocedur samtrapportera till Nordiska ministertådet om resultatet av dessaöverväganden. uppdraråt nordiska ämbetsmannakommittén för biståndsfrågor att verka för att denordiska länderna får en rimlig representation på tjänster i de internationellautvecklingsorganisatio-nema. 1981/82:176 II uppdraråt nordiska ämbetsmannakommittén för biståndsfrågor att överväga hur nordiskatjänstemän i internationella utveckhngsorganisationer kan, i samarbete medexportfrämjande organisafioner, erbjudas möjligheter att göra sig bekanta medden nordiska industrins prestationsförmåga. haruppmärksammat de problem som utredningen påvisat för personal som tjänstgjortvid internationella utvecklingsorganisationer att återvända till yrkeslivet ihemlandet och uppmanar de ansvariga nationella myndigheterna att övervägaåtgärder för att underlätta detta. B.Åtgärder avseende existerande finansieringsordningar Nordiskaministertådet beslutar om följande åtgärder för att främja nordiskprojektexport vad avser existerande statsstödda exportgaranti-ochexportkreditordningar. Samfidigt vill understrykabetydelsen av en ökad harmonisering av de nationella finansierings-ordningarnai detta syfte. En ökad harmonisering skulle även minska på risken för eventuellkonkurrensförvrängning. Nordiskaministertådet ger de nordiska ländernas exportgarantiinstitut i uppdrag attuppta en diskussion med målsättning att ingå avtal om enså hög garantitäckning som möjligt från huvudleverantörlandets garantiinstitutavseende underleveranser från andra nordiska länder vid såväl köpar- somleverantörkrediter, samordnadegarantier vid köpar- och leverantörkrediter där ett garantiinstitut intetäcker under- eller sidoleveranser från andra nordiska länder enligt punktenovan, samt pånordiskt plan samordnade säkerhetsgarantier (bonds) som vid exportleveranserlämnas som säkerhet fill beställaren i form av garantier för anbud, förskott,leveranstid och andra leverantörers prestationer. Somett alternafiv till samordnade garantier bör insfituten även diskuteramöjligheten till ett återförsäkringssystem. Därtillbör garantiinstituten eftersträva att de praktiska problemen vid enskildanordiska exportsamarbetsprojekt bhr lösta på ett så ändamålsenligt sätt sommöjligt. Vid ändringar av de nationella exportgaran-tivillkoren bör ävenbeaktas behovet av en utökad nordisk harmonisering. Isyfte att underlätta nordiskt exportsamarbete anser attdet är angeläget att de berörda finansieringsinstituten på det praktiska planetvid projekt, där behov för samordning av exportfinansiering föreligger, i såstor utsträckning som möjligt försöker tillgodose leverantörernas intressen idetta avseende. Önskemålenom en ökad nordisk harmonisering av exportkreditvillkoren bör beaktas närändringar av de nationella exportkreditvillkoren övervägs. De nationellaexportfinansieringsinstituten anmodas att gemensamt diskutera möjligheter tillharmonisering och komma med önskemål och förslag härom. konstaterar att nordiska exportkreditramar i vissa situationerkan utgöra ett intressant instrument att befrämja nordisk export, men attproblem även kan uppkomma vid dylika kreditra- 1981/82:176 12 mar.Nordiska investeringsbanken anmodas att i samarbete med de berörda nafipnella insfitutenutarbeta en rapport om den pågående försöksverksamheten avseendeexportkreditramar med synpunkter på för- och nackdelar samt på möjligheternaatt kunna etablera kreditramar bl.a. i samband med projekt som finansieras avinternationella utvecklingsbanker. En rapport över detta skall inlämnas tillNordiska ministerrådet före utgången av . C. Upprättande av en nordisk projektexportfond beslutar upprätta Nordiska projektexportfonden för en treårigförsöksperiod. Fondens verksamhet finansieras över Nordiska ministerrådetsallmänna budget. Fondensverksamhet skall syfta till att stärka de nordiska företagens internationellakonkurrenskraft vid export till framför allt utvecklingsländer men även statshandelsländer.Stödverksamheten skall utformas så att den främjar det industriella samarbeteti . Dennordiska projektexportfonden skall ge stöd till fömtsättnings- och lönsamhetsstudier(s.k. prefeasibility- och feasibility studier) av investeringsprojekt som är inordiskt intresse. En studie, som erhållit stöd av fonden, bör utföras av etteller flera nordiska företag varvid huvudregeln bör vara att flera nordiskaföretag deltar. Dessutom bör företag i minst två nordiska länder ha betydandeleveransintressen eller andra kommersiella intressen i projektet såsom genomförsäljning av tjänster eller i form av långsikfigt samarbete mellan företag iNorden och företag utanför .