prop · G50348 · 1981-12-31 00:00:00 — Inledningsvisönskar rådet framhålla betydelsen av alt snabbt utnyttja indikationer påförändringar i människans livsmiljö. Sådana kan erhållas t. ex. genom attinformation frän allmänheten kanutnylljas, t. ex. i form av tidningsnotiser. av information har lidigare inte upptagils i miljödalanämndensförslag. Förutsättningenför en bedömning av datamaterialets kvalitet är att en redovisning av metodikenvid insamlingen redovisas samt alt en vetenskaplig tolkning av insamlade dalaulföres. Att tillhandahålla register med statistiska data innebär slor risk förfeltolkningar utan en föregående kontroll av säkerheten i materialet och enanalys av detta. 1981/82:48 59 Närdet gäller programmet för miljökvalitetsövervakning har uppläggningengenomförts under medverkan av forskare pä olika områden. Detta är enligt rådeten mycket positiv åtgärd. Önskvärt är all denna uppläggning sen ire uppföljs påså sätl att erhållna data kan analyseras av olika forskare. Enliknande analys är önskvärd när del gäller ett eventuellt kommandeövervakningsprogram beträffande miljöfaktor och människors hälsa. Liknandesynpunkter framförs i långa stycket av matematisk-naturvetenskapligafakultetsnämnden vid som bl.a. också säger att det ärbättre med en kompetent hantering av ett något niindre dalamaterial än ovederhäftigleller ofullständigt utvärderande av större datamängder. menaräven all sammanställningar av viktiga parametrar bör publiceras med kortatidsintervall, t. ex. ärligen, sä all utomstående frän sina kunskapsramar kangranska data och trender. () anför: De synpunkier och förslag som förs fram i rapporten berör LMV i ringa utsträckning. Vissa beröringspunkter med LMVsverksamhet kan dock finnas. Förexempelvis redovisning och analys av miljöinformation finns ibland behov av s.k. basdata eller referensdata. grundläggande information om markanvändningoch naturresurser. Här erbjuder olika (järranalysme-toder intressantamöjligheter i fräga om insamlandet av uppgifterna. Fjärranalysmaterial, främstflygbilder, kan naturligtvis också användas som redovisningsunderlag förmiljöinformation. Detta gäller också de allmänna kartorna. Genom att LMV deltari utvecklingsarbetet på Qärtanalysområ-del och ansvarar för de allmännakartorna framstår del därför som naturligt alt kontakterna mellanmiljödatanämnden och LMV upprätthålls. Datainspektionenanför bl.a.: Den remitterade rapporten ger inte tillräckligt underlag förnågon ingående bedömning av om de personregister som kan komma att skapas förbl. a. miljöinformationsändamål är känsliga från inlegritetssynpunkt. Dennödvändiga prövningen av registren och de föreskrifter som kan erfordras mästeenligt datainspektionens bedömning ske för varje särskilt register. Om säkragarantier skapas för att principen att de som registreras ges information omalla de förhållanden som kan antas påverka deras villighet all delta iundersökningar iakttas, ser inspektionen pä delta stadium inget hinder för denplanerade verksamheten. Hanteringav vissa mätdata. Resurser för datorbehandling i den samlade recipientkontrollen Fiskeristyrelsenanför bl.a. följande: Programmet för övervakning av miljökvalitet (PMK) hartillkommit som resultat av ett särskilt utrednings- 1981/82:48 60 uppdragfrån regeringen lill miljödatanämnden, MDN. Programmet samordnas nu av statensnaturvärdsverk. delar MDNs uppfattning att naturvårdsverketäven skall ha detta ansvar. Fiskeristyrelsenarbetar aktivt inom PMK genom att styrelsens hydrografiska laboratorium svararför programmets ulsjödel. Laboratoriet utför omfattande hydrografiska mätningarsamt svarar för biologisk provtagning. Denna verksamhet finansieras medsärskilda budgetmedel, som fördelas av naturvärds verket. Erfarenheterna avprogrammet är i stort sett goda, men hanteringen av mätdata innebär två problemsom bör särskilt uppmärksammas. Arbetet med systemutveckling, programmeringetc. utförs av en person, som är anställd av PMK-medel. Delta medför en stor sårbarhetså tillvida att en, ur styrelsens synvinkel, oönskad ändring av programmetskulle pä ett avgörande sätt kunna påverka laboratoriets möjlighet tilldatoriserad mätdatabehandling. Det andra problemet gäller möjligheter ochsystem för utbyte av mätdata. 1 sitt arbete med sammanställning ochutvärdering av förändringar av den miljön behöver laboratoriet tillgånglill inte endast egna mätdata utan också resultat från institut i de andraöstersjöländerna. I detta avseende är det alltså viktigare för styrelsen medden internationella utbytbarheten än med den nationella. Styrelsenshydrografiska laboratorium har funktionen som nationell kontaktpunkt (designatednational agency, DNA) beträffande internationellt utbyte av oceanografiskadata, inklusive föroreningsdata. De praktiska problemen bör dock kunna lösasgenom samverkan mellan fackmyndigheterna i enlighet med MDNs förslag. I sinrapport har MDN vidare framfört åsikten att sådana miljödataprojekt, somspeciellt berör rutinerna i någon myndighets versamhet, helt bör övergå tilldenna myndighet . Inomfiskeriadministrationen handläggs varje är ett stort antal miljöärenden.Framför allt den lokala och regionala fiskeriorganisationen har dä stort behovav resultat från recipientundersökningar. Det skulle då vara mycket värdefulltom resultat av bl.a. samordnade recipientkontroll på ettenkelt sätt fanns tillgängliga i ett datorsystem. anser attnaturvärdsverket bör ges resurser att utvidga PMK-verksamheten på detta sätt. Riksarkivetkonstaterar att miljödatanämnden har medverkat vid uppbyggandet av flera datorbaseradeinformationssystem inom miljöområdet och anför därefter bl. a. följande: Informationeni dessa system har stor betydelse för forskningen och för lösandet avsamhällets miljöfrågor. Eftersom de ämnen som påverkar vår miljö kan haeffekter som ger utslag först efter mycket , har informationen intresseunder överskådlig framtid. Det är i mänga fall omöjligt att förutsägavilken information som kommer att fä betydelse 1981/82:48 61 förframtida forskning på området. Informationens betydelse för samhällsplaneringoch annat utredningsarbete är i vissa avseenden av grundläggande betydelse.Det är därför mycket viktigt att frågor om bevarande av miljöinformationenbeaktas. Detta påpekades redan av miljökontrollutredningen (SOU 1973:36, s.171 f.). FörMl-systemen saknas f. n. föreskrifter om hur informationen skall bevaras för framtiden. De frågor som enligt uppfattning är speciellt angelägna gäller val av lagringsmedium, gallring och avställning. Detta är särskilt viktigt för de system där informationen lagras på direktac- cessminnen (skivminnen o.dyl.), eftersom informationen inte kan ligga kvar i databasen obegränsad tid, bl. a. av kostnadsskäl. Vid val av lagrings medium måste framför allt frågor om beständighet, tillgänglighet och be hov att ånyo bearbeta informationen maskinellt beaktas. Det är väsentligt att dessa frågor löses i nära samarbete med . Enligt gällande bestämmelser (15§ allmänna arkivstadgan, 1961:590) får gallring i statliga myndigheters arkiv ske endast med stöd av gallringsföreskrifter som utfär dats av regeringen eller . Beslut om utgallring av personupp gifter på ADB-medium fattas av datainspektionen efter samråd med riksar kivet. 1981/82:48 62 Avd. II Informationsservice påmiljöområdet Inågra få fall är remissuttalandena om informationsservice på miljöområdetgenerellt formulerade och har därför sammanförts i detta inledande avsnitt, 4.Behovet av informationsservice på miljöområdet berörs sålunda liksom, i ett parfall, frågan om prioritering beträffande olika områden m.m. Detövervägande flertalet av det stora antal remissorgan, som yttrat sig överförslagen om informationsservice på miljöområdet, har emellertid klart angivithuruvida de avser den mera omfattande delen rörande det toxikologiska områdetmed flera specificerade "typer av service" (kapitel 7 imiljödatanämndens rapport) eller den kompletterande allmänna miljöinformationsservicesom huvudsakligen bygger pä vissa av miljödatanämndens nu pågående projekt(kapitel 8 i rapporten). Sådana synpunkter återges i avsnitten 57 resp. 8 idet följande. Härhänvisas också fill mera allmänt formulerade ställningstaganden till miljödatanämndensförslag i stort, refererade i avsnitt 2 särskilt 2.1 i det föregående. Sådanaremissyttranden är också tillämpliga på förslagen om informationsservice påmiljöområdet, om det inte framgår annat. Iavsnitt 2.1 citeras uttalanden av följande remissorgan, nämligen försvaretsforskningsanstalt, statens bakteriologiska laboratorium, ,, universitets- och högskoleämbetet, lantbruksstyrelsen, statensjordbruksnämnd, , statens strälskyddsinsdtut,statens planverk, geologiska undersökning, forskningsrådsnämnden,naturvetenskapliga forskningsrådet, i , /för Allmän Hälsovård. Dessutom citeras uttalanden frän ett parav de organisationer, som erhållit förslaget pä undenemiss. Beträffande avsnitt2.2 hänvisas särskilt till yttranden av , ,statens industriverk, och (). Nästansamtliga av de remissorgan, som uppräknats från avsnitt 2, ansluter sig i dedär återgivna yttrandena uttryckligen till miljödatanämndens förslag i stort,i vissa fall dock med förbehåll. Man har exempelvis ibland inte tagit ställningtill den föreslagna toxikologiska informationstjänsten (TOXIT) eller harändringsförslag enligt vad som i så fall framgår av de efterföljande avsnitten. Rikspolisstyrelsenanför bl.a. följande: Med hänsyn till att polisens verksamhet spänner över i stortsett alla samhällsområden är det nödvändigt att polismännen för att kunnafullgöra sina olika uppgifter snabbt och utan större omgång kan erhållanödvändig information om t. ex. lagstift- Prop.1981/82:48 63 ninginom berört område. Detta gäller särskilt förhållandena inom miljöområdet somunder senare år genomgått en snabb utveckling såväl författningsmässigt somriskmässigt genom ökad användning av kemiska ämnen. Det är framför allt vidövervakningen av vägtransporter med fariigt gods samt i samband med olyckor vidsädana transporter som polisen upplevt avsaknaden av en enhetliginformationsservice som besvärande. Behovet av sådan informationsservice kommerytterligare att accentueras, därest polisen får hand om tillsynen avtransporter av farligt gods på väg (Ds K 1980:10). förslag ominrättandet av informationsservice pä miljövårdsområdet fyller således ettangeläget behov och tillstyrks därför i princip. Datainspektionenvill inte ifrågasätta behovet av en informationstjänst inom miljöområdet.Däremot kan frågan om dess finansiering övervägas ytterligare, särskilt som detär fräga om en servicefunktion. (Datainspektionens närmare synpunkterhärvidlag refereras i avsnitt 7.3 i det följande). Riksarkivetkonstaterar att en väsenfiig del av miljödatanämndens (MDN) rapport rörinformationsservice pä miljöområdet och erinrar om MDNs förslag att en särskildtoxikologisk informationstjänst (TOXIT) inrättas. MDN framför också (i kap. 8)att motsvarande funktion hör byggas upp vad gäller allmän miljöinformation.Även denna funktion kan enligt MDN knytas till TOXIT. Riksarkivetsäger vidare att information om vär miljö finns i många myndigheters, organisationers och företags arkiv. De kataloger som publi cerats av MDN ger ett vältaligt besked härom. Det kan därför vara mycket svårt att överblicka all denna informafion. Detta torde i minst lika hög grad gälla litteraturen på området. En informationscentral av det slag MDN föreslår, som utan att själv förvara eller förfoga över arkivhandlingar eller upptagningar kan ge hänvisningar till var informationen kan sökas, bör därför vara av stort värde för forskning och förvaltning. vill i detta sammanhang påpeka att det statliga arkivväsendet har omfattande kunskaper om arkivmaterialet, både vad gäller konventionella handlingar och maskinläsbar information, inom både offentlig och enskild sektor. Den föreslagna informationscentralen har därför anledning att söka samarbete med arkivmyndigheterna i denna fråga. vid , till vars yttrande rektorsämbetethänvisar, är positivt inställd till en förstärkning av samhälletsmiljöinformationstjänst. Det är dock osäkert om miljödatanämndens förslag om enfristående myndighet för allmän miljöinformationsservice är det mest rationellasättet att åstadkomma önskat resultat. Centrumför Miljöteknik i , anför: Det finnes ettstort behov av att göra information på miljöområdet mera lättillgängligt vilketär syftet med utredningens förslag. Behovet gäller såväl lättfattliga uppgiftersom riktar sig till icke specialister som veten- 1981/82:48 64 skapligtkvalificerade sammanställningar och tolkningar. Ur allmän synpunkt synes detvara rikfigt att, som utredningen föreslår, speciellt inrikta sig påtoxikologisk information (i vid bemärkelse), men detta får inte innebära attfrågor inom den allmänna miljövården försummas. vid univer-sdet, som tagit upp behovet av vetenskapligkompetens för utvärdering av insamlat datamaterial för att möjliggöraslutsatser om miljöns förändringar, har bl. a. tillagt följande: Likartadesynpunkter på den vetenskapliga kompetensen torde gälla även andra delar avden föreslagna verksamheten. För att den föreslagna informationsservicen skallfungera optimalt krävs exempelvis en nära kontakt med experter från olikaområden. Kommerskollegiuin anför bl.a.:Vad gäller frågan om insamling, information och samordning av miljödata finnerkollegiet följande. Det torde fä anses som ett allmänt intresse också från dehandelspolitiska utgångspunkter kollegiet närmast har att beakta att det iSverige finns tillgäng till tillförlitlig och samordnad information om svenska,utländska och internationella regler m.m,, såväl pä det toxikologiska områdetsom pä miljövårdsområdet i allmänhet. Kollegiet har således inget att erinramot att den miljöinformation som insamlas/finns tillgänglig på olika hällblir föremål för särskilda samordningsåtgärder. Detta bör enligt kollegietkunna åstadkommas genom vederbörlig samordning mellan redan befintliga instanser.Det synes därför enligt kollegiet knappast av behov påkallat att inrätta ensärskild myndighet för information och sammanställning av ifrågavarande data(litteratur-, nyhets-, hänvisnings- och sammanställningsservice enligtrapporten). 5 Behov av särskilda resurser för någon form av toxikologisk informationsservice Ettmycket stort antal remissinstanser har behandlat miljödatanämndens förslag ominrättande av en toxikologisk informationstjänst (TOXIT). Härvid är enighetennära nog total om att där finns behov av särskilda resurser för någon form avtoxikologisk informationsservice. När det gäller frågan i vilken utsträckningolika behov bör mötas varierar synpunkterna längs en skala alltifrån dem som iprincip helt ansluter sig miljödatanämndens bedömningar och förslag ellersom speciellt framhäver vissa behov ull dem som förordar vissa eller kraftigabegränsningar i de resurssatsningar som bör komma till. Härvid talar man ivissa fall om en långsammare uppbyggnadstakt. Några ställer sig avvaktande tillförslagen f. n. och några få intar en direkt negativ hållning. Vissa synpunkter på behovav de föreslagna servicetyperna riskutvär-deringsservice och jourserviceavseende frågor i samband med akuta mil- Prop.1981/82:48 65 jöhotåterges i avsnitt 7.1 resp. 7.2 i samband med att dessa frågor tagits upp tillnärmare diskussion av flera remissorgan. Frågorom organisatoriskt ansvar för en sammanhållen eller uppdelad toxikologiskinformationsservice och andra speciella frågor i anslutning till miljödatanämndensförslag om TOXIT tas upp i avsnitt 6 och 7 i det följande. 5.1Resursbehovet i stort positiva synpunkter Härrefereras sädana yttranden där man antingen ansluter sig till miljö-daianämnensförslag i dess helhet (avsnitt 5.1.1) eller i varje fall till bedömningen attresursbehov föreligger och att de bör mötas pä ett eller annat sätt (avsnitt5.1.2). Några remissorgan har här inte ansett sig kunna ta ställning vad gälleromfattningen av resurssatsningarna eller har i ett par fall förordat fortsattförsöksverksamhet (avsnitt 5.1.2). Härhänvisas vidare till de remissorgan som i övrigt uttalat sig ommiljödatanämndens förslag till informationsservice pä miljöområdet (refereradei avsnitt 4) eller som redovisat mera allmänt formulerade uttalanden ommiljödatanämndens förslag i stort (avsnitt 2). Sålunda kan påpekas att i varjefall , , naturvetenskapligaforskningsrådet, , statens planverk och rikspohsstyrelsenenligt vad som tidigare framgått klart anslutit sig till miljödatanämndensförslag om resurser för TOXIT. 5.1.1Miljödatanänmdens förslag om TOXIT Försvaretssjukvårdsstyrelse anför: delar uppfattningen attbehov av mer och bättre miljöinformation finns. Styrelsen tillstyrker att ett epidemiologisktprogram och en toxikologisk info-service skapas i stort enligt nämndensförslag. Förstestadsläkaren i skriver: En samordning av toxikologisk information inomlandet är efterlängtad. Arbetet med uppbyggandet av en nyorganisation, toxikologisk informafionstjänst, bör ges högsta prioritet. Att-satsernapå sidan 254 i utredningen tillstyrkes till fullo. Televerketanför: Förslaget att inrätta en enhet för toxikologisk informafionsservice -där toxikologi tolkas i vid bemärkelse - är säkerligen väl motiverat, eftersommånga saknar eller har begränsade möjligheter att få fram sådan information.En sådan enhet skulle få en överblick över detta viktiga område som saknasidag, vilket i sin tur skulle betyda att mycket dubbelarbete kan sparas insamtidigt som luckor i kunskaperna identifieras. Om enheten kan leva upp tillambitionsnivån i rapporten bör den kunna bli ett viktigt hjälpmedel för mångakategorier av intressenter. Settur arbetsgivarens synpunkt bör tillskapandet av en enhet för toxikologiskinformationsservice (TOXIT) innebära bättre möjligheter, dels att få 5 1981182. 1981/82:48 66 tagi toxikologisk information både i en konkret situation och i form av kontinuerlignyhetsbevakning dels att som användare av kemiska produkter kunna krävabättre underlag av tillverkare och importörer. Fiskeristyrelsenanför: Med anledning av de mänga påfrestningar på och störningar avnaturmiljön, som orsakas av utsläpp av ett stort antal olika substanser, ärbehovet av toxikologisk information synnerligen stort. Detta är fallet, inteminst på fiskets område, då det gäller bedömning av den inverkan som ett visstutsläpp kan ha på fisken eller dess näringsorganismer. En centralservicefunktion med tillgång till ett stort antal informationskällor, och somdessutom har egen kompetens att göra sammanställningar och utvärderingar,kommer att fylla ett hos många avnämare länge känt behov. En förutsättning ärdock att den föreslagna verksamheten ges tillräckliga resurser för etteffektivt arbete i form av korta handläggningstider och för att hållaregistermaterialet aktuellt. Förslaget att inrätta en toxikologiskinformationstjänst tillstyrkes av . Generaltullstyrelsenanför: tillstyrker rapportens förslag om inrättande av entoxikologisk informationstjänst med bl.a. resurser för en jourservice avseendeakuta frågor om miljöeffekter. Statensveterinärmedicinska anstalt (SVA) anför: Mot bakgrund av de intressen SVA haratt företräda inskränker anstalten sin granskning till rapportens avsnitt omtoxikologisk informationsservice. Behovet av information i toxikologiskafrågor i vidsträckt bemärkelse föreligger i dagens samhälle hos flera grupper,myndigheter, institutioner, forskare, branschorgan m.fl. Informationen päområdet är starkt uppsplittrad och svåröverskådlig. Inom SVA uppstår oftabehov av effektbedömningar och riskutvärdering i speciella situafioner ianslutning till anstaltens egna undersökningar eller till utredningar.Anstalten har ett markant behov av toxikologisk information (vilket inteframgår av rapportens intressentredovisning). Framtagandet av underlaget skerinom anstalten och är mången gång mödosamt. Det kan förväntas att etablerandetav en effektiv fungerande, toxikologisk informationsservice sådan som den avrapporten skisserade skulle underlätta framtagandet av sådant underlag. Av deservicetyper som diskuteras i rapporten torde för SVA främst litteratur-,hänvisnings- och eventuellt sammanställningsservice vara av intresse. För attåstadkomma denna typ av service synes en utbyggnad av giftinformationscentralenvid (), så som föreslagits i rapporten, vara en ändamålsenligåtgärd. Sammanfattningsvisvill SVA uttala att anstalten i princip kan acceptera det i rapporten framlagdaförslaget om inrättande av en toxikologisk informafionsservice genom utbyggnadav GIC och resursförstärkning vid vissa toxikologiska institutioner. SVA betonarockså vikten av resursförstärkningar för utbildning, forskning ochrutinanalyser på det veterinärtoxikologiska området. Länsstyrelseni anför: Behovet av en central enhet för 1981/82:48 67 toxikologiskinformation är väldokumenterat. De tjänster TOXIT enligt förslaget ska kunna erbjuda kan antas inverka positivt pä bl.a. produkt kontrollen. Här kan såväl myndigheter som företag fä information om riskerna med olika ämnen eller hänvisning till forskningsinstitutioner som kan utföra riskutvärderingar. Behovet av sådana utvärderingar finns t. ex. då beredskapsplaner ska upprättas för industrier som hanterar hälso- och miljöfariiga varor.-- vill trots de svårigheter som före ligger förorda att TOXIT bildas. Ett mycket stort antal kemiska föreningar är i kommersiellt bruk och ett ännu större antal nyframställs . Omkring 63000 olika kemikalier används i större eller mindre omfattning. Beträffande nyframställning kan som exempel nämnas att omkring 300000 nya organiska föreningar framställts i världen varje är . Flertalet av dessa ämnen har inte testats med avseende pä hälso- och miljöfarlighet. Mot bakgrund av sådana uppgifter framstår bildandet av TOXIT som mycket angeläget. Lånsstyrelseni anför: upplever miljövårdande myndigheter, inteminst på regional och nivå, stora svårigheter när det gäller att fåfram uppgifter om olika kemiska ämnen. Informationsflödet är i storutsträckning beroende av rent personliga kontakter, vilket innebär att detofta är slumpen som avgör om existerande kunskaper är praktiskt tillgängliganär de behövs. Detta förhållande bidrar påtagligt till att minska effektiviteteni miljöskyddsarbetet. Bildandet av den föreslagna organisationen informafionstjänstskulle därför hälsas med stor tillfredsställelse av . Länsstyrelseni anför: Likaså tillstyrkes förslaget att miljödatanämndens ännuej färdigställda projekt på informationsområdet sammanföres i ettinformationsserviceorgan TOXIT. Förnärvarande finns information om kemiska ämnens effekter på hälsa eller miljöspridd på ett flertal institutioner, myndigheter och organisationer såväl inomsom utom landet. För att fä en väl fungerande tillsynsverksamhet enligtmiljöskyddslagen och lagen om hälso- och miljöfarliga varor är det angelägetatt sädan information göres lätt tillgänglig för såväl tillsynsmyndigheter somför de företag som använder kemikalierna, och helst då hos en samordnandeinstitution som har den nödvändiga överblicken och tillgäng till alla informafionskällor. Länsstyrelsenanser således att det är viktigt att det tillskapas ett centralt samordnandeorgan för informationsservice på området hälso- och miljöfarliga varor, menavstyrker förslaget att TOXIT skall fungera som en fristående statligservicemyndighet och hänvisar därvid till yttrande över remissen"Ny produktkontrollorganisation". - TOXIT bör sålunda komma tillstånd vad gäller innehållet, men bör ingå i det föreslagna centralaproduktkontrollorganet. Länsstyrelseni län anför: Inom naturvårdsenhetens verksamhetsområde finns ett stortbehov av att på relativt snabba vägar erhålla 1981/82:48 68 säkerinformation om kemiska ämnens allmänna egenskaper, giftighet, nedbrytbarhet inaturen, ackumulerbarhet m.m. Detta behov är ej tillgodosett. Även förhälsovårdsnämnder och industrier vore denna informafionsservice av stortvärde. Pågrund av stor arbetsbelastning har ej möjlighet att granska ochkommentera förslaget närmare med avseende på Toxits organisation, uppbyggnadoch finansiering.