prop · G503113 · 1981-12-31 00:00:00 — Regeringens proposition 1981/82:113 omprogram för regional utveckling och resurshushållning; Regeringenförelägger vad som har upptagils i bifogade utdrag avregeringsprotokoll för den åtgärd eller del ändamål som framgår avföredragandens hemställan. 1propositionen föreslås mål och riktlinjer för regionalpolitiken som i huvudsakbygger på den politik tidigare lagt fasl. Förslaglill en effektivare regionalpolitik redovisas bl. a. på grundval avlänsplanering 1980, utredningen om vissa regionalpolitiska medel, förslagbeträffande del regionalpolitiska stödet till näringslivet från en arbetsgruppinom induslrideparlemenlel, expertgrappens för forskning om regional utvecklingutvärdering av det regionalpolitiska slödel och glesbygdsdele-gationens förslagom politik för glesbygden. Tidigareuppställda mål om all ge människor i alla delar av landet tillgång lill arbele,service och god miljö slås fast. Vidare skall regionalpolitiken verka för enökad jämställdhet mellan kvinnor och män. Material redovisas i propositionensom visar att de regionala obalanserna minskat något men all del fortfarandekvarstår stora skillnader i bl. a. möjligheterna till sysselsättning i olikadelar av landet. Prognoserna i länsplaneringen lyder inle heller på någonavsevärd förbättring . Förslageni propositionen inriktas på att genom en ökad decentralisering av den regionalpolitiskaverksamheten och hanteringen av de regionalpolitiska medlen komma närmareproblemen och därigenom öka engagemanget och effektiviteten i genomförandel avregionalpolitiken. Som elt komplement lill hiltiUsvarande selekliva medelinförs ett generellt verkande medel i form av differentieradearbetsgivaravgifter. Förändringaroch förenklingar föreslås beträffande tänsptaneringen. Bl.a. föreslås att denfullständiga länsplaneringen tas bort och alt den I 1981182. Prop.1981/82:113 2 åriiga länsrapportens roll i regionalpolitiken förstärks.Vidare behandlas länsstyrelsernas möjligheter aU tillsammans med länsorganenåstadkomma en effektiv sektorssamordning i länen. Förslag om planeringstal 1990 lämnas. Dessatal föreslås ligga lill grund för den statliga planeringen. Ortsplanen föreslås upphöra som styrinstrument iregionalpolitiken. I stället bör orlslrukturfrågor behandlas inom ramen förlänsplaneringen i resp. län. Elt förslag lill ny stödområdesindelning lämnas. Delinnebär en kraftig prioritering av de regionalpolitiskt sämst ställdaregionerna. Indelningen utgörs av tre stödområden med ett kraftigtregionalpolitiskt slöd. Del främsta kriteriet för slödområdesindelningen ärbehovel av alt främja sysselsäliningslillväxl i regioner med låg andelsysselsatta. Vissa kommuner föreslås delade på olika stödområden. Utanför detre stödområdena föreslås att regeringen för en begränsad övergångsperiod skallkunna peka ul kommuner med strukturproblem där regionalpolitiskt slöd skallkunna utgå. 1 landet i övrigt föreslås elt begränsat investeringsbidrag kunnalämnas. Del regionalpolitiska stödet till näringslivet föreslås ihuvudsak ligga fasl. Vissa förändringar föreslås dock. Bl.a. föreslås altnuvarande ulbildningsslöd tas bort som stödform och all istället offerlslödskall kunna lämnas. Vidare föreslås all regionalpolitiskt slöd skall kunnalämnas fill faslbränsleframställning, privata industrilokaler för uthyrning ochprivata investmentbolag. För beslut om lokaliseringsbidrag m.m. som fattas påcentral nivå begärs för /83 318,91 milj. kr. För beslut omlokaliseringslån där beslut fallas både på central och regional nivå begärs 500milj. för kommande budgetår. sammanhållet anslag för regionala utvecklingsinsatserföreslås. Delta anslag bör enligl förslaget disponeras av länsstyrelserna ochfördelas av regeringen till dessa efter de regionalpolitiska problemensomfattning. Från anslaget skall stöd kunna lämnas i form av lokaliseringsbidragoch investeringsbidrag, glesbygdsstöd och till regionall utvecklingsarbete. Fördetta begärs 274 milj. kr. för /83. Nya industricentra föreslås i och . För all sänka produktionskostnaderna och ökaförulsällningarna för all åstadkomma sysselsättningstillfällen i de sämstställda delarna av landet föreslås en sänkning av arbetsgivaravgifterna iGällivare, , och kommuner med lio procentenheter för allaarbetsgivare utom kommun, allmän försäkringskassa och statlig myndighel medundanlag av statens affärsdrivande verk. Kostnaden för denna sänkning beräknastill 80 milj. kr. för /83. För särskilda sysselsättningsfrämjande åtgärder iNorrbottens län föreslås 150 milj. kr. föreslås erhålla högst 55,2 milj. kr. förföriusltäckning i Regioninvest i . 1981/82:113 3 Handläggningenav glesbygdsstödet förenklas ytterligare och vissa nya ändamål föreslås blislödberälfigade. Möjligheterna alt påverkadecentraliseringen och lokaliseringen inom den offentliga sektorn behandlas. Slutligen ges förslag omen samordning av den regionalpolitiska forskningen inom Umeä högskoleregion. 1981/82:113 4 Lagom nedsättning av socialavgifter 1 § Den procentsals efter vilken arbetsgivaravgifteroch egenavgifter sammanlagt utgår enligl lagen (1981:691) om socialavgifterskall enligl denna lag sättas ned . Nedsättningen skall iförsta hand avse folkpensionsavgiften och därefter barnomsorgsavgiften. 2 § För en arbetsgivare, som bedriver verksamhet medfast driftställe i området , , och kommuner,skall avgifterna sällas ned i den mån de avser arbele som utförs i området. Ifråga om förfarandet för nedsättningen gäller bestämmelserna i lagen (1959:552)om uppbörd av vissa avgifter enligt lagen (1981:691) om socialavgifter. Bestämmelsenom nedsättning gäller inle arbetsgivare som är kommun, allmän försäkringskassaeller statlig myndighel med undanlag av statens affärsdrivande verk. 3 § För en försäkrad, som avses i 1 kap. 2§ lagen(1981:691) om socialavgifter, skall avgifterna sältas ned, om han för åretföre det taxeringsår då avgifterna debileras är mantalsskriven i del område somanges i 2 S. 1 fråga om förfarandet för nedsättningen gäller bestämmelserna iuppbördslagen (1953:272). 4 § Ett belopp motsvarande del somarbetsgivaravgifterna eller egenavgiflerna sätts ned med skall påföras statenoch uppbäras i samma ordning som avgifterna i övrigi. Dennalag träder i kraft efter den dag, då lagen enligl uppgift på denutkommit från trycket i och tillämpas första gångeni fråga om arbetsgivaravgifter som avser och i fråga omegenavgifter som beräknas med ledning av taxering. 1981/82:113 5 Lagom ändring i lagen (1981:691) om socialavgifter Härigenomföreskrivs all 1 kap. 1 § lagen (1981:691) om socialavgifter skall ha nedanangivna lydelse. I§ 1 denna lag ges bestämmelser om avgifter för finansiering av den allmännaförsäkringen och vissa andra sociala ändamål. Omnedsättning av socialavgifter som regionalpolitiskt stöd finns särskildabestämmelser. Dennalag träder i kraft efter den dag, då lagen enligl uppgift på denutkommit från trycket i . Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, , , , Elmstedt, TUlander, Ahrland. Propositionom program för regional utveckling och resurshushållning Riksdagensbeslut om riktlinjer för en aktiv lokaliseringspolitik (prop. 1964:185,BaU 1964:48, rskr 1964:408) utgör inledningen fill regionalpolitiken iSverige. Genom senare beslut åren 1970 (prop. 1970:75, SU 1970:103, BaU1970:40, rskr 1970:270 och 304), 1972 (prop. 1972:111, InU 1972:28, rskr1972:347), 1973 (prop. 1973:50, InU 1973:7, rskr 1973:248), 1976 (prop.1975/76:211, AU 1976/77:7, rskr 1976/77:79) och 1979 (prop. 1978/79:112, AU1978/79:23, rskr 1978/79: 435) har vidareutvecklat och kompletteratsåväl målen som medlen för regionalpolitiken. Genombeslut av (prop. 1978/79:112, AU 1978/79:23, rskr1978/79:435) fastställdes en ram om 7 400 milj. kr. för det regionalpolitiskaslödel lill näringslivet för femårsperioden /80-1983/84. Genom bl.a.fidigare reservationer är ramen nu 8 131 milj. kr. Våren1980 beslöt om s. k. planeringstal för länen för (prop.1979/80:100 bil. 17, AU 1979/80:23, rskr 1979/80:361). Vidare beslöt riksdagenall del skulle bli möjligt att försöksvis genom offerlslöd främja utveckling avprodukter vid förelag i på villkor alt den färdiga produktenproducerades inom stödområde där offerlslöd får lämnas. anvisadeockså 12 milj. kr. till sysselsällningsfrämjande insatser i . Riksdagenbeslöt (prop. 1980/81:100 bil. 17, AU 1980/81:23, rskr 1980/81:233)bl. a. all temporärt förslärka del regionalpolUiska slödel lill i princip dennivå som gäller inom stödområde 4 dels i orter i Bergslagen som drabbats avstrukturomvandlingar inom stålindustrin och gruvnäring- 1981/82:113 7 endels i Olofslröm. Vidare beslöts all lokaliseringsstöd skall kunna beviljasför uppförande av kommunala industrilokaler i stödområde 5 och 6 utan allhyresgäster i förväg är kontrakterade. anvisade dessutom 20 milj. kr.för insatser i i syfte all främja den industriella utvecklingendär. Isamband med behandling av ekonomiskt-politiska åtgärderinom industridepartementets verksamhetsområde (prop. 1981/82:30 bil. 9, AU1981/82:1, rskr 1981/82:15) beslöts om ändrade regler för avskrivningslån ochlokaliseringslån vilka innebär en åriig besparing av 300 milj. kr. då de fårfull effekt. Förutsättningarnaför regionalpolitiken förändras ständigt. Även om del senaste mer övergripanderiksdagsbeslutet om regionalpolitiken logs för mindre än finns detnu anledning lill en översyn av regionalpolitiken utifrån de krav ochförutsättningar som kan förutses under 1980-talel. Enredovisning av den regionala befolknings- och sysselsättningsutvecklingen börbifogas till detla regeringsprolokoll som bilaga 11. Undersenare lid har elt flertal utredningsbetänkanden och rapporter röranderegionalpolitiken slutförts och redovisats för regeringen. Sammanfattningar avdessa och de remissynpunkter som avlämnats redovisas i bilagor enligl följande: Kommitté/myndighet m.m. (i länen) (Dsl 1981:15) Utredningen om vissa regional- (Dsl 1981:21) Rapport från en arbetsgrupp (Dsl 1981:28) Översyn av det regionalpolitiska stödet Utredning om vissa frågor om effekterna på den regionala utvecklingen av en ökad användning av vissa inhemska bränslen Länsplaneringen -kostnader och användning Användning, handläggning och uppföljning av glesbygdsstödet Kommitté/myndighet m.m. Betänkande/ Remiss- Rapport/PM behandlad Bilaga Glesbygdsdelegationen (Dsl 1981:24) Ja 8 Industridepartementet Politik för gles- (1981:6-09) Ja 9 Driftsstöd - ett medel att förbättra varuförsörjningen iglesbygd Nonbottendelegätionen Rapport över Norr- Nej 10 Dessutom har en slor mängd skrivelser, rapporter m. m.inkommit från länsstyrelser, kommuner, företag, organisationer m. fl. 1 budgetpropositionen 1982 (prop. 1981/82:100 bil. 17 s.56) har regeringen föreslagit att, i avvaktan på särskild proposition i ämnet, /83 beräkna 1. lillRegionalpolitiskt stöd: Bidragsverksamhet ell förslagsanslag av , 2. tillRegionalpolitiskt stöd: LokaUseringslån ett reservaiionsanslag av 600000000kr., 3. till Åtgärder iglesbygder ett reservationsanslag av , 4. lill Täckandeav förluster på grund av kreditgarantier till förelag i glesbygder m. m., ettförslagsanslag av ! 5. till Åtgärderrn. m. i anslutning till länsplanering elt reservationsanslag av . Jag avser nu alt ta upp frågor om den fortsattaregionalpolitiska verksamheten med utgångspunkt i bl. a. nämndautredningsbetänkanden och rapporter. 2 Allmänna utgångspunkter och överväganden 2.1 Regionalpolitikens mål och uppgifter Regionalpolitiken har under 1970-lalel utvecklats från enlokaliseringspolitik - som främst syftade till att påverka industrinsutbyggnad och lokalisering - till en allmän politik för regional utjämning ochutveckling. Regionalpolitikens mäl kan sammanfattningsvis sägas vara attskapa förutsättningar för en balanserad befolkningsutveckling i landels olikadelar och alt ge människor tillgång till arbete, service och en god miljöoavsett var de bor i landet. 1981/82:113 9 Dessaallmänna mål bör, enligl min mening, ligga lill grund också för den fortsattaregionalpolitiken. En balanserad regional utveckling, ulan snabba ochomfattande befolkningsomfördelningar mellan och inom länen, gör all uppbyggtsamhällskapital kan användas effektivt i alla delar av landet. En sådanutveckling främjar ocksä möjligheterna för människor att upprätthållastabiliteten i sina sociala kontakter och minskar riskerna för ofrivilligaflyttningar. Vadjag här sagt om behovel av en balanserad utveckling gäller även glesbygden.Målet måste vara att genom aktiva insatser skapa förutsättningar för eltbättre utnyttjande av de resurser som finns i glesbygden och för godalevnadsbetingelser också i glesbygden vad gäller arbete, service och god miljö.En offensiv och ulvecklingsinriktad politik för glesbygden ulgör en viktig deli regionalpolitiken. Regionalpolitiken är enviktig del av en samlad politik med inriktning på jämlikhet, jämställdhet och socialtrygghet. Den regionala utvecklingen, särskill inom sysselsättningsområdet, ärsäledes av grundläggande betydelse när det gäller all åstadkomma jämställdhetmellan kvinnor och män. Likaså är regional balans vad gäller sysselsättningenen av grundförutsättningarna för all målet om arbete åt bl. a. alla ungdomarskall uppfyllas. Allsidigtsammansatta decentraliserade samhällen med närhet mellan arbetsplatser,bosläder, service och frilidsmöjligheter bör eftersträvas i hela landet. Med ensådan politik motverkas att arbetslösa och verksamma inom industri, jord- ochskogsbruk får bära en särskilt slor del av uppoffringarna vidstrukturomvandlingen. En decentraliserad samhällstruklur med många geografisktspridda enheter underlättar också god hushållning med naturresurser. Jagkommer senare (avsnitt 3) all med utgångspunkt från dessa mål ange riktlinjerför den fortsatta regionalpolitiska verksamheten - dels allmänna riktlinjer,dels riktlinjer för arbetet inom olika samhällsområden. Samfidigtsom man diskuterar målen för regionalpolitiken måste man konstatera att deallmänna förutsättningarna har förändrats i väsentliga avseenden sedan denaktiva regionalpolitiken startade . Ytterligareförändringar är alt vänta under 1980-lalel. Detla gör del nödvändigt att seöver såväl instrument som arbetssätt inom regionalpolitiken. Denmest uttalade förändringen i fömtsättningarna är alt tillväxten i den svenskaekonomin nu är avsevärt lägre än vad den var under 1960-talel och böljan av1970-lalel. Regionalpolitiken kan inte i samma utsträckning som då handla om enomfördelning av verksamheter mellan landets olika delar. Det regionalpolitiskaarbetet måste därför i högre grad än tidigare inriktas på att initiera ochstödja nyskapande och nyförelagande i de skilda regionerna samt att utveckla iregionerna befintlig verksamhet. Enannan viktig förändring är den ökade betoningen av miljö- ochresurshushållningsfrågorna. Regionalpolifiken kan med sin förankring regionalloch lokall spela en väsentlig roll i arbetet med dessa frågor. 1981/82:113 10 Yllerligareen slor förändring som skett de senaste två decennierna är all jämställdhetenmellan kvinnor och män har blivit elt allmänt omfattat politiskt mål. En avutgångspunkterna för reformverksamheten på skilda samhällsområden under senareår är all alla människor - kvinnor såväl som män - skall ha möjligheter lillegen försörjning och därmed ekonomisk självständighet. De förändradeattityderna har bl. a. tagit sig ullryck i en ständigt stigandeförvärvsfrekvens för kvinnor och i en önskan bland de kvinnor som ännu inle ärpå arbetsmarknaden all få ell arbele. I regeringens skrivelse (1979/80:168)till om riktlinjer för del fortsatta jämslälldhetsarbelet framhöllsall en aktiv regionalpolitik är ett viktigt inslag i arbetet med all ökajämställdheten mellan män och kvinnor. Regionalpolitikenarbetar med administrativa och ekonomiska medel. Som underlag för delregionalpolitiska arbetet bedrivs en samordnande regionalpolitisk planering s. k. länsplanering. Länsplaneringenbedrivs i varie län och utarbetas av i samarbete medlandstingskommunen, kommunerna, fackliga organisationer,näringslivsorganisalioner, statliga sektorsmyndigheler m.fl. Mer omfattandeprogram för länet las fram ungefär . Delta program följs upp i enlänsrapport och genom elt fortlöpande genomförande av planer ochprogram. Resultaten av länsplaneringen ställs samman och utvärderas på centralnivå. Bestämmelser om denna planering finns i förordningen (1979:637) omlänsplanering. Stafiigamyndigheter har genom en särskild förordning (1979:639, ändrad senast1980:469) skyldighet alt beakta de riktlinjer för regionalpolitiken somriksdagen har godkänt och verka för alt de regionalpolitiska mål som riksdagenhar uttalat sig för uppnås. Vidare skall de i sin planering taregionalpolitiska hänsyn grundade på resultatet av länsplaneringen. Länsplaneringeninrymmer såväl krav på samordning av olika samhällssektorers planering somkonkreta förslag till investeringar, utredningar m. m. Fr. o. m. budgetåret1979/80 har samtliga länsstyrelser tilldelals medel från ell särskill anslag istatsbudgeten för all bedriva ell konkret och åtgärdsinriktal arbete ianslutning till länsplaneringen. Medlen får användas för utredningar ochkonsultinsatser för all vidareutveckla eller på försök prova förslag somredovisats i länsplaneringen. Anslaget uppgår f n. lill 35 milj. kr. Deallmänna riktlinjer som lagt fast för regionalpolitiken i form avortsplan, planeringslal och slödområdesindelningar anger långsiktigaprioriteringar av regioner där regionalpolitiska insatser bäst behövs. Iortsplanen är kommunerna indelade i storstadsområden, primära centra,regionala centra, kommuncenlra och kommundelscentra. gällande indelningbeslöts av (prop. 1978/79:112, AU 1978/79:23, rskr1978/79:435). 1981/82:113 11 Somett underlag för planeringen i länen har lagt fast planeringslal förvarje län. De nu gällande planeringstalen avser och beslutades avriksdagen (prop. 1979/80:100, AU 1979/80:23, rskr 1979/80:361). NugäUande planeringslal och ortsplan framgår av förordningen (1979:639) omskyldighet för statlig myndighel all följa riktlinjerna för regionalpolitiken(ändrad senast 1980:469). Fördel regionalpolitiska stödet till näringslivet är landet indela i sexstödområden. Områdesindelningen är grundad på sysselsättningsproblemensomfattning och art i skilda delar av landet och är vägledande för hur stortslöd som kan lämnas i olika regioner. Bestämmelserom det regionalpolitiska stödet finns i förordningen (1979:632) omregionalpolifiskt stöd (ändrad senast 1981:1130). Stödet ges i form av lokaliseringsstöd,utbildningsstöd, sysselsätlningsslöd, offert-stöd saml flyltningsslöd tillarbetskraft med kvalificerad yrkesutbildning. För femårsperioden den Ijuli1979-den 30juni 1984 gäller f n. en totalram om 8 131 milj. kr. Glesbygdsstödlämnas enligl förordningen (1979:638) om statligt slöd till glesbygd. De medelsom anslår f. n. IOO milj. kr. -fördelar regeringen mellanlänen med hänsyn lill glesbygdsproblemens omfattning. Länsstyrelserna beslutarom fördelningen av slödel på ändamål och geografiska områden inom länen. StiftelsenIndustricentra bygger och förvallar statliga industrilokaler somhyrs ul lill förmånliga villkor. Anläggningar finns eller byggs f. n. iHaparanda, , , , och . De finansierasfrämst med lokaliseringsstöd. Efterbeslut av bildades regionala investmentbolag i Jämtlandsoch (prop. 1979/80: 125, AU 1979/80: 29, rskr 1979/80:362).För vardera bolaget anvisade 5 milj. kr. Bolagenskall vidare tillföras 25 milj. kr. vardera, vilka medelskall räknas av från den beslulsram som gäller för del regionalpolitiskaslödel. Landstingen i resp. län har också bidragit med medel till verksamheten.I samband med regionalt koncentrerade sysselsättningsproblem förorsakade avstrukturomvandlingen inom industrin har staten dessutom under de senaste årenmedverkat vid inrättandet av ett tiotal regionala utvecklings- ochinvestmentbolag. Den statliga insatsen uppgår här sammantaget till ca 250 milj.kr. Föratomdessa stödformer, som är direkt inriktade på näringslivet, har flera andrastafiiga åtgärder regionalpolitisk betydelse. Som exempel kan nämnas de kommunalaskatteutjämningsbidragen, närings- och arbetsmarknadspoUliska insatser, deregionala utvecklingsfondernas verksamhet och användningen avinvesteringsfonder för regionalpolitiskt motiverade investeringar. Olikaindustripoliliska beslut som fattas har också i många fall haft en rentregionalpolitisk motivering. Prop.1981/82:113 12 för investeringar i olika samhällssektorer med beaktandeav regionalpolitiska aspekter. Vid bl.a. lokalisering av nya statliga organgörs också regionalpolitiska bedömningar. Vid sidan av de regionalpolitiska medel som jag nu harredogjort för finns också ell system för lokaliseringssamråd. Regeringenträffade en överenskommelse med om samråd medstörre industriföretag i lokaliseringspoliliska frägor. träffadesöverenskommelser om motsvarande samråd med () ochLantbrukarnas riksförbund (LRF). beslöt all systemet medlokahseringssamråd skulle utvidgas lill den privata service- och tjänstesektorn(prop. 1978/79:112, AU 1978/79:23, rskr 1978/79:435). En särskild delegationinom industridepartementet svarar för kontakterna med samrådsföretagen. 2.3 Förutsättningarna för regionalpolitiken 2.3.1 En bättre regional balans har uppnåtts Under 1960-lalet hade skogslänen' en netloutflyUning avöver 10 000 personer och storstäderna växte snabbt. Under 1970-talethar skogslänen däremot haft nettoinflyllning och storstadslänen en in- ochutflyttning som i stort sell vägt jämnt. Denna utveckling har forlsall under deförsta åren av 1980-lalel. Även inom länen har skett en omsvängning ibefolkningsutvecklingen. Det har särskilt gällt länen i södra och mellerstaSverige där folkmängden i regionala centra och kommuncentra genomsnittligt setthar ökat lika myckel som i länens primära centra. En stabilisering har ocksåskett för regionala centra och kommuncenlra i norra , även om mänga avdessa kommuner fortfarande har en viss befolkningsminskning. En förändring har skett även i glesbygdensbefolkningsutveckling. Minskningen under 1970-talel har varit väsentligt mindreän vad den var under 1960-lalel. Del fmns dock stora skillnader mellan olikatyper av glesbygdsområden. Områden nära större orter har i allmänhet haft en merpositiv utveckling än glesbygden utanför dessa orters pendlingsomland. Del finns naturiigtvis undanlag från den allmänna bild jaghär redovisat -län som avviker från genomsnittet för länsgruppen i fråga ochkommuner som avviker från genomsnittet för resp. ortslyp. Förklaringarna till den bättre befolkningsmässiga balanssom uppnätts under det senaste årtiondet är flera. Sysselsättningsökningen harvarit jämnare fördelad mellan landels olika aelar under 1970-lalel jämfört medtidigare. Vidare synes attityderna lill flyttning i samband med arbetslöshet ' 1 beskrivningarna om befolknings- ochsysselsättningsutvecklingen m. m. används i del följande en indelning av läneni storstadslän, skogslän och övriga län. Med storstadslän avses (AB), (M) samt (O). Med skogslän avsesVärmlands (S), (W), (X), (YJ, (Z). (AC) och (BD). Med övriga län avses (C). (D), (E), (F). (G), (H), (1), (K), (L). (N). Alvsborgs (P), (R) (T) och (U). 1981/82:113 13 ochundersysselsältning ha förändrats. Människor stannar kvar i den egna regionenäven om sysselsättningsmöjligheterna är begränsade. Tidigareulflyltningskommuner har en nettoinflyllning trots att arbetsmarknaden ärbegränsad och trots att de som redan bor där inle är fullt sysselsatta. Enbidragande orsak till detta kan vara att efterfrågan på arbetskraft undersenare år inte varit särskUt slor någonslans i landet. Utbyggnaden avarbetsmarknadspolitiken, det sociala trygghetssystemet, skatteutjämningsbidragenm. m. har dessutom mildrat följderna av arbetslöshet och undersysselsältning. En betydande del av densysselsättning som finns i de sysselsättningssvaga delarna av landet inomoffenllig och privat service liksom inom byggnadssektorn är i grunden baseradpå de omfattande statliga transfereringar som går till dessa regioner.Transfereringarna gör det möjligt alt hålla en större serviceseklor och därmedservicesysselsättning är vad annars skulle vara fallet.