prop · G503202 · 1981-12-31 00:00:00 — om höjning av skattenpå alkoholdrycker, m. m.; Regeringenföreslär att anta det förslag som har tagits upp i bifogade utdrag avregeringsprotokoll. Föratt alkoholdryckernas prisutveckling skall följa den allmänna prisutvecklingenföresläs i propositionen att skallen på spritdrycker höjs den 1 maj 1982.Vidare föreslås att en generell skattehöjning på alkoholdrycker genomförs den Ijanuari 1983. Slutligen föreslås alt skatten på kolsyrade läskedrycker ochlättöl sänks . 1 1981/82. Prop.1981/82:202 2 Lagom ändring i lagen (1977:306) om dryckesskatt Härigenomföreskrivs alt 10 och 11 §§ lagen (1977:306) om dryckesskatt skall ha nedanangivna lydelse. Skattenpä spritdrycker och vin utgår med en gmndavgift och en procentavgift. Gmndavgiftenutgör per liter i Gmndavgiflen utgör per liter i fråga om fråga om 1. spritdrycker94 öre för varje 1. spritdrycker för hel volymprocent alkohol, varje hel volymprocent alkohol, 2. starkvin , 2.starkvin , 3. lättvin . Procentavgiftenutgör för spritdrycker och för vin avdetaljhandelspriset. Meddetaljhandelspriset förstås det pris som detaljhandelsbolaget fillämpar vidförsäljning över disk, exklusive beloppet av skatt enligl lagen (1968:430) ommervärdeskatt. 11§- Skatten på malt- och läske- Skallen på mall- och läske drycker utgår per liter med drycker utgår per liter med för lagrat lättöl, för lagrat lättöl, I krona för öl, för öl, för starköl, för starköl, för kolsyrad läskedryck, för läskedryck. för annan läskedryck. Dennalag träder i kraft . Lagom ändring i lagen (1977:975) med tulltaxa Härigenomföreskrivs alt 22 kap. lagen (1977:975) med tulltaxa skall ha nedan angivnalydelse. Drycker, sprit och ättika' Anm.För spritdrycker eller viner, vilka införes i den ordning som anges i 18 §3.lagen (1977:293) om handel med drycker, utgår, om tullfrihet ej atnjutes, tullmed följande belopp, räknat för helbutelj om : 'Senaste lydelse 1980:655. Senaste lydelse 1980:655. ' Prop.1981/82:202 3 SprUdrycker,hänföriiga lill tulltaxenr 22.09 ........ 100:- andraslag med en alkoholhalt: överstigande15 volymprocent..................... 28:- ejöverstigande 15 volymprocent................. 13: Förspritdrycker eller viner, vilka införes i den ordning som anges i 18 §4. lagen(1977:293) om handel med drycker, utgår tull med av partihandelsbolaget föralkoholdrycker fastställt belopp, motsvarande: 1. tull enligt vad i 22 kap. sägs; 2. skatt enligt 10§ lagen (1977:306) om dryckesskatt; saml 3. mervärdeskatt enligt lagen(1968:430) om sådan skatt. För starköl som införes enligt första och andrastyckena utgår tull med per liter. Dennalag träder i kraft tvä veckor efter den dag, då lagen enligl uppgift på denutkommit frän trycket i . Lagom ändring i lagen (1977:306) om dryckesskatt Härigenomföreskrivs att 10 och 11 §§ lagen (1977: 306) om dryckesskatt skall ha nedanangivna lydelse. Skattenpå spritdrycker och vin utgår med en grundavgift och en procentavgift. Gmndavgiftenulgör per liter i Grundavgiften ulgör per liter i 1. spritdrycker i öre för 1.spritdrycker i ro«n/O öre för varje hel volymprocent alkohol, varjehel volymprocent alkohol, 2. starkvin , 2.starkvin 7i kronor . 3. lättvin i kronor 7(} öre. Procentavgiftenulgör för spritdrycker och för vin avdetaljhandelspriset. Meddetaljhandelspriset förstås det pris som detaljhandelsbolaget tillämpar vidförsäljning över disk, exklusive beloppet av skatt enligl lagen (I96t. :430) ommervärdeskatt. Mednuvarande lydelse avses 10 § enligt författningsförslag nr I 1981/82:202 4 111 Skatten på malt- och läske- Skatten pä malt- och läske drycker utgår per liter med drycker utgår per liter med för lagrat lättöl, för lagrat lättöl, / krona för öl, för öl, för starköl, för starköl, för läskedryck, för läskedryck. Dennalag träder i kraft . Med nuvarande lydelse avses 11 § enligt förtattningsförslagnr I. Prop.1981/82:202 5 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , ,, Åsling, Söder, , , , , , ,, Elmstedt, Ahrland, Proposifionom höjning av skatten på alkoholdrycker, m. m. Genom1977 års alkoholpolitiska beslut fastslogs att skatteinstmmentet skall användassom ett aktivt alkoholpolitiskt instrument. Priserna pä alkoholdryckerna skallvara höga och följa den allmänna prisutvecklingen. Skatten pä alkoholdryckerhöjdes . Höjningen innebar dels att prisernaanpassades till konsumentprisutvecklingen för varor och tjänster i allmänhetsedan maj 1977, dels en ytteriigare prisökning på de alkoholhaltiga dryckernamed . Skattehöjningen och de ordinarie prisändringarna som har vidtagitssedan dess har inneburit att de priser som kommer alt gälla fr. o. m. den 1april 1982 i systembutikerna väl följer konsumentprisutvecklingen såvitt avserviner och starköl. Däremot släpar priset på sprhdrycker efterkonsumentprisutvecklingen.£n höjning av skatten på spritdrycker är såledesmotiverad. Skattpå drycker utgår enligt lagen (1977:306) om dryckesskatt (ändrad senast1980:655). Skatten på spritdrycker och viner utgår med en grundavgift och enprocentavgift, som beräknas på detaljhandelspriset exkl. mervärdeskatt. Förstarköl och öl utgår skatt med visst belopp per liter. Följande skattesatsergäller f. n. för vaqe hel volymprocent alkohol Konsumentprisindexhar stigit med . Priset påAbsolut rent brännvin har 1981/82:202 6 stigitmed , på starkvin och lättvin med och på starköl med knappt62%. Skatten på spritdryckerna bör nu anpassas sä alt priset når samma nivä somkonsumentpriserna i övrigt. Nägon höjning av skatten på det vanliga ölet ärenligt min mening inte påkallad. Höjningen av skatten på spritdryckerna bör, ilikhet med fidigare, genomföras genom en ändring av gmndavgiften. Denna börhöjas från till per liter och volymprocent alkohol. Höjningeninnebär att priset på samtliga spritdrycker ökar med ca . Priset pä enhelbutelj rent brännvin stiger med från 88:75 till 96 kr.Skattesatsförändringen bör genomföras utan dröjsmål. Jag föreslår ettikraftträdande . Dennu förordade höjningen innebär vid en oförändrad konsumtion en ökning avstatens intäkter av dryckesskatt med ca 400 milj. kr. Densenaste höjningen innebar, som nämnts, förutom en anpassning till konsumentprisutvecklingenäven en generell höjning av skallen på samtliga alkoholdrycker. Även dennagång anser jag att ett beslut bör fattas om en generell höjning av skatten pådessa drycker. Denna höjning bör dock enligt min mening träda i kraft först den1 . Skallesatserna bör avpassas så att prishöjningen blir ca 5%över de priser som avses gälla fr.o.m. . De nya grundavgifternaföresläs bli . för spritdrycker, . för starkvin och öre för lältvin. Skatten på starköl bör höjas till . och skattenpå öl till . Förslaget innebär att priset pä spritdryckerhöjs med ca , starkvin med ca , och lättvin med per helbutelj.Denna höjning innebär vid en oförändrad konsumtion en inkomstförstärkning på ca475 milj. kr. Jagvill i sammanhanget understryka att de angivna inkomstförstärkningarna alltsåutgår från oförändrad konsumtion. Detta antagande är inte realistiskt somunderlag för en bedömning av vilken faktisk inkomstförstärkning som skatlejusteringarnakan ge. Erfarenheterna från senare är ger en klar indikation på attkonsumtionen minskar även långsiktigt i samband med skallehöjningar.Inkomstförstärkningen måste med hänsyn härtill antas bli betydligt lägre än vidoförändrad konsumtionsvolym. Denu förordade skattehöjningarna medför behov av höjning av de s. k. schablontullarnapå alkoholdrycker. Efter samråd med chefen för förordarjag att tulltaxans bestämmelser om schablontullarna nu ändras med hänsyn tillden höjning av skatten pä spritdrycker som föreslås träda i kraft den 1 maj1982. 1 samband därmed bör schablontullen på spritdrycker förenklas och görasenhetlig för alla sådana drycker. Jagvill i detta sammanhang erinra om att regeringen i prop. 1981/82: 120 omändring i lagen (1977:975) med tulltaxa, m. m. föreslagit vissa ändringar i 22kap. Enligtvad jag har inhämtat avser chefen för att senare under år1982 föreslå regeringen att lägga fram förslag till ell fortsatt genomförandeden av de tullsänkningar som blev resultatet 1981/82:202 7 avde multilaterala handelsförhandlingarna inom ramen för det allmänna tull- ochhandelsavtalet (). I anslutning härtill kommer chefen för handelsdepartementetatt föreslå de ändringar av schablontuUarna som föranleds av den höjning avskatten pä alkoholdrycker som föreslås träda i kraft . Lättöl och läskedryckerbeskattas också enligt lagen om dryckesskatt. För lagrat lättöl utgår skatt med52 öre per liter, för kolsyrade läskedrycker med per Uter och för andraläskedrycker med per liter. Skatt utgår inte på saft och juice. Dennuvarande skatten på de alkoholfria dryckerna inbringar ungefär 240 milj. kr. åriigen.Det har aktualiserats alt slopa dessa skatter. Som skälför en sädan åtgärd har åberopats dels att den skulle stimulera en övergångtill alkoholfria drycker, dels undanröja en av bryggerinäringen påtaladkonkurrenssnedvridning mellan de beskattade alkoholfria dryckerna och deobeskattade. Jag har tidigare iriksdagen uttalat att jag ställer mig tveksam till det alkoholpolitiska värdetav att slopa dessa skaller. Enligt min mening kan en sädan ätgärd leda fillendast marginella förskjutningar av dryckesva-norna. Mot dessa marginellafördelar får ställas den ytteriigare belastning på statsfinanserna som detinnebär att slopa skatterna pä läskedryckerna och lättölet. Den senastehöjningen av dryckesskatten omfattade inte de alkoholfria dryckerna och dennärmast föregående innebar enbart en mycket liten höjning av skatten pälättölet. Skatten på dessa drycker har därmed blivit förhållandevis mindrebetungande. Inteheller nu bör skatten på de alkoholfria dryckerna höjas. Jag är docksjälvfallet medveten om att beskattningen kan leda till all konkurrensen snedvridstill bryggeriernas nackdel. Jag har inte funnit att del är lämpligt att utvidgabeskattningen till att omfatta ocksä saft och juice eftersom det kan befarasatt tillämpningsproblemen blir alltför stora. För att ytteriigare förbättrabryggeriernas konkurrenssituation föreslär jag att skallen på lättöl och kolsyradeläskedrycker sänks. Jaganser att en enhetlig skall på per liter bör tas ut för dessa drycker.Förslaget, som ocksä innebär en obetydlig höjning av skatten pä s.k. stilldrinkar,leder vid en oförändrad konsumtion lill ell skattebortfall pä ca 70 milj. kr.per år. Sänkningen bör genomföras den . Medhänsyn lill lagstiftningsfrågornas brådskande natur och enkla beskaffenhetanser jag att en lagrädsgranskning bör kunna underiåtas. 1981/82:202 8 Medhänvisning tUl vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslärriksdagen altanta inom budgetdepartementel upprättade förslag till 1. lag om ändring i lagen(1977:306) om dryckesskatt, 2. lag om ändring i lagen(1977:975) med tulltaxa, 3. lag om ändring i lagen(1977:306) om dryckesskatt. Medhänsyn till den föreslagna tidpunkten för ikraftträdandet av den förstnämndalagen bör regeringen vidare föreslå att fastställa motionstiden till 9dagar. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att anta det förslag som föredraganden har lagtfram.