prop · G503176 · 1981-12-31 00:00:00 — 1 övrigt bör vid tolkningen av begreppetnordiskt intresse den erfarenhet utnyttjas som vunnits av Nordiskainvesteringsbanken i dess verksamhet. Stöd bör företrädesvis ges i samband medprojekt som är ägnade att främja ett samarbete mellan konsult- och/ellerleverantörföretag i två eller flera nordiska länder. Fonden kan bevilja bidragsom täcker högst av kostnaderna för uppgörande av förutsättnings-och lönsamhetsstudier i samband med projektexport. Huvudregeln bör vara att detbeviljade bidraget återbetalas om ett anbud vars förarbeten stötts av fondenleder till affär. Styrelsen bör dock kunna medge undantag frånåterbetalningsskyldigheten om särskilda skäl föreligger. Somallmänna riktlinjer för verksamheten bör dessutom gälla följande. Stödet börges en sådan utformning att det någorlunda svarar mot utformningen av deenskilda nordiska ländernas motsvarande stödsystem. Fonden bör med andra ord idet stora hela icke ställa en gruppering med deltagande av företag från mer än éttnordiskt land i en gynnsammare situation än en rent nationell gruppering.Ytterligare bör gälla att stödet fördelas så att en rimlig balans över tiden ifördelningen länderna emellan uppstår. Stödeti samband med uppgörande av förutsättnings- och lönsamhetsstudier skall varafondens huvuduppgift. Fonden skall emellertid hämtöver även kunna ge stöd medhögst av kostnaderna fill genomförandet av - nordiska och internationellaseminarier och konferenser inom områden och branscher, där nordiska företaginternationellt sett är konkurrenskraftiga; - gmndläggandemarknadsundersökningar och studier av efterfrågesitua-tionen i målområden, därett nordiskt intresse för leveranser kan föreligga och där studierna inte kangenomföras nationellt; - identifiering av nordiskakompetensområden genom analyser av industrisektorer, konsulttjänster osv. 1981/82:176 13 Hur stor del av fondens medel som skall kunna avsättas förstöd till detta slags aktiviteter fastställes vid budgetbehandlingen. Det är av vikt att fonden i sin verksamhet nära samarbetarmed de nordiska ländernas exportfrämjande organisationer. Dessa bör vara företräddai fondens styrelse. Denna föreslås bestå av två representanter för varjenordiskt land, utsedda som försöksperioden, dvs. Administrationen bör vara liten. Administrationens storlekfastställes vid budgetbehandlingen. Fonden föreslås placerad i ,vilket bör möjliggöra samverkan med Nordiska investeringsbanken, också på ettadministrativt plan. För att ytterligare underlätta en önskvärd koordineringmed verksamheten i banken, bör denna vara företrädd med en observatör vidsammanträden med projektexportfondens styrelse. fastställer stadgar för fondenenligt bilaga. beslutar att överenskommelsen den31 om de anställdas rättsställning vid nordiska insfitutionerskall gälla för Nordiska projektexportfonden. beslutar införa ett för de nordiskaländerna gemensamt finansieringssystem, "nordiska projekfinvesteringslån".Härmed avses lån till stater, myndigheter och företag främst i utvecklingsländer,men även i bland annat statshandelsländer, för finansiering avinvesteringsprojekt med nordiskt intresse. Införandet av nordiska projekfinvesteringslån förutsätterdels att frågan om garantier fill Nordiska investeringsbanken föreläggesparlamenten i de nordiska länderna och dels att Nordiska investeringsbankensstadgar ändras. Enligt artikel 2 i överenskommelsen om upprättande avNordiska investeringsbanken kan bankens stadgar ändras genom beslut avNordiska ministerrådet, dock icke så att förekommande borgenärers säkerhet skall beredas fillfälle att yttra sig över förslag tillstadgeändringar av principiell betydelse för bankens ändamål, verksamhet ochdrift. Så har skett vid 29:e session i Köpenhamnävensom vid möte i rådets ekonomiska utskott i den 29 och 31 juh 1981. Med nordiska projektinvesteringslån avses lån till stater,myndigheter och företag främst i , men även i bl.a. statshandelsländer,för finansiering av investeringsprojekt med nordiskt intresse. Lånen skall varakomplement till existerande internafionella och nordiska finansieringsmöjligheter. De nordiska projektinvesteringslånen skall tillsammans medannan finansiering kunna medverka till totalfinansieringen avinvesteringsprojekt. Lånen avses bidra till finansieringen av bl.a.infrastrukturinvesteringar, fast rörelselkapital, räntor under byggnadstidenoch utbildningskostnader. Lånen skall däremot inte lämnas för finansiering avexportleveranser frän , vilka normalt finansieras genom exportkrediter.De skall inte heller knytas till finansiering av den s. k. kontantandelen ellerlokala kostnader vid exportkontrakt. Lånen skall lämnas till projekt utanför där detföreligger eU intresse från minst två nordiska länder. Det kan härvid varafråga om ett 1981/82:176 14 samarbetemellan leverantörer i två eller flera nordiska länder eller att leverantörerfrån olika nordiska länder är intresserade av olika komponenter i ett visstprojekt eller av olika faser av projektet. Lånkan även lämnas till projekt där det för lånebeslutet föreliggerleveransintressen från minst två nordiska länder, även om beställning slufiigensker från enbart ett nordiskt land t. ex. efter nordisk anbudskonkurrens. Ytterligareexempel på nordiskt intresse är långsiktigt samarbete mellan företag i låntagarlandetoch företag i . Det kan härvid vara fråga om samarbete avseende råvamutvinning,produktion, utveckling och tillämpning av teknologi och/eller fortgåendeleveranser av komponenter. Även här skall det dock föreligga ett kommersielltintresse ifråga om projektet från minst två nordiska länder. Också nordiska ägarintressenskall kunna beaktas vid bedömningen av det nordiska intresset. Vidtolkningen av det nordiska intresset bör dessutom beaktas de principer somfastställts för och utvecklas inom Nordiska investeringsbankens verksamhet. Lånenskall lämnas selektivt och inriktas på projekt där är internationelltkonkurrenskraftig. Därtill bör man sträva fill att uppnå en rimlig balans överen mellan de enskilda ländernas insats i form av stafiiga garanfieroch "nytta" i form av export, samarbetsavtal el. dyl. avseendeprojekt för vilka lån lämnas. Investeringsprojektsom finansieras med nordiska projekfinvesteringslån bör kunna bedömas bliekonomiskt lönsamma. Denordiska projekfinvesteringslånen skall i likhet med Väridsbankens och deregionala utvecklingsbankernas motsvarande lån lämnas på bankmässiga villkoroch utan räntesubventioner. Avsikten är att lånen i regel lämnas till fasträntesats , eventuellt med en ränteom-förhandlingsklausulvid långa lånetider för att underlätta refinansieringen. Lån bör dock även helteller delvis kunna lämnas till rörlig ränta om låntagaren önskar detta. Räntanoch den premie som uttas för risktäckning bör möjliggöra en avsättning för atti första hand täcka mindre kreditförluster vid projektinvesteringslån.Låntagaren förutsätts stå för kursriskerna vid lånen. Om möjligt börlåntagarens valutaönskemål beaktas. Lånetiden,liksom perioden för amorteringsfrihet, skall anpassas till ifrågavarandeprojekts penningflöde utgående från projektets totala finansiering samtinvesteringens ekonomiska och tekniska livslängd. Iprojekt där kortfristig finansiering är svår att uppbringaskall länen kunna utbetalas i likhet medVärldsbankens praxis. Dylika byggnadskrediliv inom systemet med nordiskaprojektinvesteringslån bör kunna lämnas av t. ex. nordiska affärsbanker. Lånenbör i regel täcka endast en del av de totala investeringskostnaderna ienlighet med praxis hos investerings- och utvecklingsbanker. Denordiska projektinvesteringslånen skall lämnas i enlighet med en bankmässigvärdering av låntagarens förmåga att återbetala lånet. Av denna anledning tordelän företrädesvis bli lämnade för finansiering av projekt i s. k.medelinkomstländer och statshandelsländer med relativt god kreditvärdighet.Även inom denna grupp finns ett stort antal länder för vilkaprojektinvesteringslånen medför förmånligare lånevillkor än om des- Prop.1981/82:176 15 sagjorde en motsvarande upplåning på t. ex. euromarknaden. Projektinvesteringslåntill högriskländer bör lämnas endast ifall särskilda skäl föreligger. Föratt sprida risktagandet i fråga om projektinvesteringslån bör lånen lämnas tillett flertal länder. Föratt kommersiellt arbetande finansieringsinstitut och banker i inom sinnormala verksamhet skall kunna lämna här åsyftade projektinvesteringslånkommer kreditriskerna att avlyftas från dessa banker och institut genom attett särskilt riskavlyftningssystem med garantier av de nordiska ländernasinrättas. Projektinvesteringslånen innebär ett risktagande som instituten ochbankerna inte kan påta sig utan att försvaga sin kreditvärdighet. Detta gällerspeciellt ländertiskerna. Nordiskainvesteringsbanken skall administrera riskavlyftningssyste-met.Medlemsländernas garantier till investeringsbanken kan ges i garantiavtalmellan banken och vart och ett av medlemsländerna, innehållande procedurreglerför betalningen m. m. Garantiernalämnas av de nordiska länderna såsom ett pro rata åtagande i relation till dettotala garantiansvaret. Härigenom svarar de enskilda länderna för Nordiskainvesteringsbankens eventuella kreditförluster vid projektinvesteringslån ienlighet med den nordiska fördelningsnyckeln, dvs. i praktiken i förhållandetill ländernas bmttonationalprodukt. Inbetalning av medlemsländernasgarantiåtagande sker på anmodan av Nordiska investeringsbankens styrelse ianledning av kreditförluster som inte bedöms kunna täckas av de reserver somupprättas genom särskilda avsättningar för projektinvesteringslån. Dessa kanåtminstone i början endast täcka begränsade kreditförluster, men utgör dock enviss buffert för att ländernas garantiåtagande gentemot Nordiskainvesteringsbanken inte i ett enskilt fall behövs tas i anspråk. Medlemsländernasgarantier täcker högst av eventuella kreditförluster vid enskildaprojektinvesteringslån. Vid projektinvesteringsgarantier enligt nästföljandeavsnitt kommer Nordiska investeringsbanken emellertid inte att bära ensjälvrisk utan självrisken bärs härvid av det långivande finansieringsinstitutet. Detär naturligt att Nordiska investeringsbanken, med de särskilda rela-fioner sombanken har till , de regionala utvecklingsbankerna och InternafionellaValutafonden, vid beredningen av låneärenden införskaffar dessa instituts synpå länderriskfrågan samt i förekommande fall av finansieringsprojekt. Vidareförutsätts att ett samarbete avseende informations- och erfarenhetsutbyte ävenetableras med de nordiska ex-portgarantiinstituten och andra berörda organ. Längivarevid projektinvesteringslån och projektinvesteringsgarantier Olika finansieringsinstituts särskilda förutsättningar vid projektfinan siering bör utnyttjas inom systemet med nordiska projektinvesteringslån. Isin egenskap av existerande samnordisk bank med uppgift att bl.a. lämnalångfristiga investeringslån för projekt med nordiskt intresse är Nordiskainvesteringsbanken en naturlig långivare vid projektinvesteringslånen.Nordiska investeringsbanken har en liknande juridisk uppbyggnad som Europeiskainvesteringsbanken och andra ledande utvecklingsbanker. Nordiskainvesteringsbanken har genom sin exportkreditverksamhet redan i vissutsträckning engagerat sig i långivning till . 1981/82:176 16 Nordiskainvesteringsbanken etablerad tillgång till de internationella kapitalmarknaderna. Nordiskaaffärsbanker och andra finansieringsinstitut bör även kunna lämnaprojektinvesteringslån. Ett exempel är affärsbankers byggnadskre-ditiv ochrörelsekrediter som en del av projektfinansiering. Vidprojektinvesteringslån från andra banker och finansieringsinstitut än Nordiskainvesteringsbanken beviljar Nordiska investeringsbanken inom beloppsramen för projektinvesteringslångarantier (projektinvesteringsgarantier), förutsatt att lånen uppfyller dekrav och syften som uppställs för nordiska projektinvesteringslån, bl. a. attprojektet är av nordiskt intresse. Villkorenför Nordiska investeringsbankens projektinvesteringsgarantier såsomgarantiavgiftens storlek och självriskandelen för garantitagaren fastställes avNordiska investeringsbanken från fall till fall. Garantiavgiften förutsättstäcka Nordiska investeringsbankens administrationskostnader samt möjliggöraatt en avsättning till den nämnda reserven för kreditförluster även skeravseende projekfinyesteringsgarantier. Garantitagaren skall ha en självriskvid projektinvesteringsgarantier på lägst . Enligtsina stadgar kan Nordiska investeringsbanken lämna lån och ställa garantier påupp till av sitt gmndkapital, vilket är 400 milj. SDR.Detta innebär en totalram för Nordiska investeringsbankens verksamhet på 1 000milj. AvNordiska investeringsbanken lämnade projektinvesteringslån och projektinvesteringsgarantierskaU ingå i Nordiska investeringsbankens balansräkning. Enbeloppsram för utestående projektinvesteringslån och -garantier har fastställts,vilken begränsar volymen för dessa lån och garantier till en rimlig nivå iförhållande till Nordiska investeringsbankens-totala låneverksamhet ochupplåningsförutsättningar. Beloppsramen för projektinvesteringslån och-garantier avräknas inte mot nämnda ram på I 000 milj. SDR, utan Nordiskainvesteringsbankens lånemöjligheter utökas med beloppsramen för den nyaverksamheten. Beloppsramenför utestående projektinvesteringslån och -garantier är 350 milj. SDR. Dettainnebär att av Nordiska investeringsbankens totala utlåningsraminklusive den nya beloppsramen är avsatt för projektinvesteringslån. Ramentäcker behovet varefter ett nytt ställningstagande tillsystemet kan göras. Kredit-och garantilöften vid projektinvesteringslån kan eventuellt medföra problemetatt en given ram relativt snabbt tas i anspråk av löften vilka med allsannolikhet endast delvis kommer att resultera i lån eller garantier. På basenav erfarenheter av utfallet för lämnade löften skall ,efter framställning från Nordiska investeringsbanken, kunna medge att Nordiskainvesteringsbanken lämnar kredit- och garantilöften även utöver 350 milj. SDR.Medlemsländernas garanfiansvar är dock maximerat till 332,5 milj. SDR. Nordiskaministertådet fastställer följande tillägg till Nordiska investeringsbankensstadgar: a. Ett nytt andra stycke i § 6: Därutöverkan banken ge projektinvesteringslån och ställa garantier förprojektinvesteringslån (projektinvesteringsgarantier) enligt § 6A, upp till ettsammanlagt belopp motsvarande 350 miljoner SDR. 1981/82:176 17 En ny § 6A: Lånoch garantier som beviljas för investeringar utanför de nordiska länderna kan,i enlighet med beslut härom av styrelsen, ges som projektinvesteringslån och projektinvesteringsgarantier.Medlemssta-tema täcker bankens förluster i anledning av sådana lån ochgarantier upp till följande belopp: 78,80 miljoner SDR, 53,20 miljonerSDR, 2,99 miljoner SDR, 59,85 miljoner SDR och 137,66miljoner SDR. Medlemsländernas garanti täcker härvid högst avkreditförluster vid enskilt projektinvesteringslån. Inbetalning sker påanmodan av styrelsen i enlighet med avtal som ingås mellan banken och vart ochett av medlemsländerna. Avsättningar skall görasför lämnade projektinvesteringslån och projektinvesteringsgarantieri en särskild kreditriskfond för att i första hand täcka förluster vidprojektinvesteringslån och projekfinveste- Stadgeändringarnaträder i kraft under förutsättning av att ländernadessförinnan lämnat de fömtsedda garanfierna till banken. 1981/82:176 18 Förslagtill ministerrådsbeslutet angående nordiskt samarbete om projektexport Stadgar för Nordiska projektexportfonden 1 § Fondens syfte Fondenssyfte är att stärka de nordiska företagens internationella konkurrenskraftgenom att ge stöd till projekt där ett nordiskt intresse föreligger. 2 § Fondens verksamhetsområde Fondenhar fill uppgift att stödja nordiska företag och organisationer i uppgörandetav fömtsättnings- och lönsamhetsstudier i samband med internationella projekt (s.k. prefeasibility- och feasibility studier). Fondenkan även stödja genomförandet av 1. nordiska och internationellaseminarier inom områden och branscher, där nordiska företag är internafionelltsett konkurrenskraftiga; 2. gmndläggandemarknadsundersökningar och studier av efterfrågesi-tuationen i målområden, därett nordiskt intresse för leveranser kan föreligga; 3. identifiering av nordiskakompetensområden såsom genom analyser av industrisektorer och konsulttjänster iNorden. 3 § Fondens befogenheter att lämna stöd Fondenbeslutar inom ramen för de medel, som är ställda till fondens förfogande, efteransökan om stöd till projekt och program i enlighet med §§ 1 och 2 i dessastadgar samt i enlighet med av givna direktiv förfondens verksamhet. Stödbeviljas inte till projekt inom . Stödetbör fördelas så, att en rimlig balans över tiden uppstår i fördelningenländerna emellan. Stödenligt § 2 i dessa stadgar kan ges för täckande av högst avkostnaderna. Stödtill fömtsättnings- och lönsamhetsstudier i samband med internafionellaprojekt enligt § 2 mom. 1 i dessa stadgar fömtsätter att studierna är knutnatill realiserandet av ett konkret projekt med sikte på en senare anbudsgivningi samband med projektet. Om anbud, som baseras på av fonden stödd studie, ledertill att projektaffären realiseras, skall bidraget återbetalas. Fonden kan, omsärskilda skäl föreligger, bevilja undantag fråii återbetalningsskyldigheteneller del därav. Återbetalade medel tillföres fonden. 4 § Fondens administration Fondensstyrelse består av två representanter för vardera , , ,och . Representanterna utses av vederbörande regering för en tidav . Styrelsen är beslutsför när minst sex 1981/82:176 19 ledamöter,som företräder minst fyra länder, är närvarande. Om närvarande representanterför två länder motsätter sig ett beslut, kan detta inte fattas. Vid styrelsenssammanträden äger Nordiska investeringsbanken vara företrädd genom enobservatör. Styrelsenutser inom sig ordförande och vice ordförande. Över styrelsens sammanträdenskall protokoll föras. Styrelsenanställer fondens sekretariat och utfärdar dess arbetsordning. Ansökanom bidrag från fonden ställes till dess sekretariat. Förfonden gäller i fråga om budget, räkenskaper och revision m. m. 1. budgetreglemente för budget 2. särskild instmktion förekonomiförvaltningen vid Nordiska projektexportfonden fastställd av . Berättelse öververksamheten insänds till . Fondenskall ha sitt säte i . Nordiskaministertådet beslutar om ändringar, fillägg eller upphävande av dess stadgar.Dessa stadgar träder i kraft []. 1981/82:176 20 Underbilaga 1.2 (vediegg 2) Direktivtill Nordiska investeringsbanken avseende nordiska projektinvesteringslån Isyfte att begränsa risktagningen vid nordiska projekfinvesteringslån samt minskarisken för konkurrensförvrängningar fastställer Nordiska ministerrådetföljande direktiv till Nordiska investeringsbanken. Direktiven är avsedda attgälla i inledningsskedet av den nya verksamheten och kan, när Nordiskainvesteringsbanken erhållit erfarenhet av verksamheten, ändras av ministerrådetpå framställan av banken. Nordiska investeringsbankenskall, i fall där det är möjligt och ändamålsenligt, eftersträva attprojektinvesteringslån lämnas fill eller garanteras av mottagarstat ellermotsvarande (t. ex. centralbank). Nordiska investeringsbankenskall särskilt uppmärksamma sådana projekt där samfinansiering kan komma tillstånd med och andra internationella finansieringsorganisationer. Utfästelser att lämnaprojektinvesteringslån eller -garantier skall i sin helhet avräknas motbeloppsramen för projektinvesteringslån. Nordiska investeringsbankenskall inte lämna projektinvesteringsgarantier till andra banker ellerfinansieringsinstitut på bättre villkor än de som gäller avseendemedlemsstaternas garantier till Nordiska investeringsbanken. Nordiska investeringsbankenskall söka ett nära samarbete avseende informations- och erfarenhetsutbyteförutom med de nationella garantiinstituten även med berördaexportkreditinstitut, i ,biståndsmyndigheter och nationella exportfrämjande organisationer. Ändamålethärmed är bl. a. att minska risken för konkurrensförvrängning mellan företag ide nordiska länderna vid enskilda projektinvesteringslån. Särskilduppmärksamhet bör härvid fästas vid risken för konkurrensförvrängning i projektdär biståndsmedel kan komma till användning i samfinansiering medprojektinvesteringslån. Prop.1981/82:176 21 (Samarbeidsministrenes) m0te 28.februar1982 i 2Nordisk samarbeid om prosjekteksport Gjennomf0ringav ministerrådsforslag om nordisk samarbeid om pros-jektsport. Ministertådet() besluttet f0lgende endringer i ministerrådsbeslut-ningene av 15-16.september 1981: a) Ministerrådsbeslutningangående nordisk samarbeid om prosjekteksport. Nordiska projektinvesteringslån, avsnitt 4, Riskavlyftning 1) Nestsiste avsnitt på s. 7 gis f0lgende tillegg: "Bankenkan även utnyttja den redan gjorda reserveringen för kreditrisker (per 31.12.19818,0 miljoner SDR) till dess de särskilda avsättningarna förprojektinvesteringslån bedöms vara tillräckligt stora. Eftersom projektinvesteringslåneverksamhetenbör vara självfinansierande bör banken eftersträva att de medel som tagits ianspråk för eventuella förluster på projektinvesteringslån från den allmännareserveringen för kreditrisker återföras genom att banken avsätter motsvarandemedel från framfida överskott pä projektinvesteringslåneverk-samheten." 2) Setningensom avslutter s. 7 og fortsetter på s. 8 gis f0lgende ordlyd; "Medlemsländernas garantier täcker högst av eventuella kredit förluster vid enskilda projektinvesteringslån." Avsnitt5, Långivare vid projektinvesteringslån och projektinvesteringsgarantier 3) Sistesetning på s. 8 gis f0lgende ordlyd: "Garantitagarenskall ha en självrisk vid projektinvesteringsgarantier på lägst ". Avsnitt6, Beloppsram för projektinvesteringslån 4) Sistesetning i 5. avsnitt på s. 9 gis f0lgende ordlyd: "Medlemsländemasgarantiansvar är dock maximerat till 315 milj. 1981/82:176 22 Avsnitt7, stadgeändring: 5)I den vedtatte §6A i stadger for Nordisk Investeringsbank erstattes 2. og 3.punktum med f0lgende ordlyd: "Medlemsstaternatäcker bankens förluster i anledning av sädana län och garantier upp tillföljande belopp: : 74655 miljoner SDR, 50400 miljoner SDR,2830 miljoner SDR, 56700 miljoner SDR och 130415 miljonerSDR. Medlemsländernasgaranti täcker härvid högst av kreditförluster vid enskilt projekfinvesteringslån."