prop · G503118 · 1981-12-31 00:00:00 — Elt huvudskäl enligtutredningen till alt detaljhandeln skall ingå i fondens målgrupp är alldetaljhandeln därigenom för sin finansiering skulle bli mindre beroende avleverantörer. De flesta detaljister oavsett bransch har någon form avkedjeanknylningar, antingen till en producenlägd parti-handelsgrapp eUer detaljistägd partihandelsgrupp. Den konsument-ägda handeln behandlas ej iutredningen och skall därför inte ingå i målgrappen. Gemensamt för alla kedjebildningarär föratom effektivitet i leveransema dels en omfattande företagsservice ochdels finansieringshjälp huvudsakligen som leverantörsfordringar i mindreutsträckning eget kapital och borgensåtaganden. Styrelsen har uppfattningen allnackdelarna med parlihandelsberoendel är mindre än fördelarna. 1981/82:118 104 tillatt med samhälleliga medel förändra denna bild, nämligen all effektivitetenökar antingen i form av lägre priser lill konsumenten eller högre service med bibehållenprisnivå. Styrelsen har inte uppfattningen att detta går att uppnå med dentrots alll myckel begränsade insats del kan bli fråga om. Avovanslående skäl avstyrker utredningens förslagall detaljhandeln skall ingå i den utvidgade målgrappen. Detta gäUer ävenpersonlig service inom bransch 95, samt restauranger och caféer. Utvecklingsfondenställer sig positiv fill serviceföretagsulredningens förslag lill en utvidgningav utvecklingsfondernas målgrupp men vill betona nödvändigheten avall de ekonomiska förutsättningarna för denna utvidgning ytterligarepreciseras. - alldet överlämnade belänkandel kompletteras med en utredning an gående vUka ytterligare ekonomiska resurser Utvecklingsfonderna be höver för all kunna motsvara de förväntningar på insatser, som belän kan ge upphov lill hos serviceföretagen. Vi måste förutsätta att ett beslut i denna väsentliga fråga inte endast kommer att avse verk samhetens omfattning utan även de beräknade kostnaderna härför och hur dessa skall finansieras alldet överväges huravida följande näringsgrenar överhuvudtaget skall ingå i utvecklingsfondernas målgrupp =Dagligvaruhandel (SNI 622) =Sällanköpsvarahandel (SNI 623) =Bil- och drivmedelsdetaljhandel (SNI 624) samtvad gäller företagsservice även näringsgrenen =Restaurang- och hotellverksamhel (SNI 63) Detbör enligt vår uppfattning vara enklare och framföraUt innebära betydligt lägrekostnader att vid behov komplettera den kompelens och erfarenhet, som idagfinns tillgänglig inom branschorganisafioner och dess läns- ellerregionsavdelningar. Principielltkan fonden dela utredningens uppfattning all del är otillfredsställande allmöjligheterna tUl stöd från samhället är beroende av branschtUlhörigheten.Enbart detla argument för alt utvidga fondernas målgrapper tycker vi emellertidinte är tillräckligt. En sådan allmän rättvisesynpunkt måste vägas moteffektiviteten i stödgivningen vid olika mål-gruppsallernativ. Fonden anser altutredningens analys av förslagets effekter är bristfällig och de storaresursförstärkningar som måste till hos 1981/82:118 105 utvecklingsfondernahar man inle alls kvanlifierat. Delta är märkligt eftersom utredningen självpåpekar att fonderna i dagens läge behöver ökade resurser för alltillfredsställande kunna utföra nuvarande arbetsuppgifter. Med det statsfinansiellaläge vi befinner oss i anser fonden det vara oklokt att nu binda sig för enytteriigare ca 70-procenfig ökning av målgruppen innan resursfrågan ärordentligt belyst och innan del finns ekonomiskt utrymme tillgängligt.AUtsedan småförelagspropositionen lades fram har det rått ganska stor enighetom all det är på utveckling av internationellt gångbara produkter ochexportprojekl fonderna ska salsa hårdast. Därför är del naturligt att man i delrådande läget prioriterat tillverkningsföretagen. Om man längre fram på1980-lalel skulle få möjlighet att utöka fondernas målgrapper är det lämpligtatt göra det stegvis både ur branschsynpunkt och regional synpunkt. På vilketsätl och i vilken takt detta ska ske bör respektive fonds styrelsesjälvständigt besluta om, eftersom förutsättningar och resurser är såskiftande mellan utvecklingsfonder. För värt län anser vi del viktigast allutöver nuvarande målgrupp kunna betjäna förelag med anknytning till turismensaml all i norra och mellersta kunna inlemma större delen avserviceföretagen. Sammanfattningsvis serfonden det positivt att utredningen betonat viklen av all koncentrerasamhällets stöd till så få organ som möjligt. Vi tror emellertid all del underöverskådlig tid saknas både personella och ekonomiska resurser för att på eltför förelagen acceptabelt sätt kunna genomföra utredningens förslag. Flerafaktorer pekar på att utvecklingsfonden lorde vara lämplig för de föreslagnanya uppgifterna. Utvecklingsfondensstyrelse och personal har byggt upp ett kunnande och en erfarenhetom mindre förelags möjligheter och begränsningar. Kunskaperna om bland annatfinansiering, kalkylering, marknadsföring, UtbUdning och information kan iviss utsträckning utnyttjas. Kunskaperna hänför sig i första hand tillfillverkande förelag men lorde i viss omfattning också vara värdefuUa för deaktuella målgrupperna. Utvecklingsfonden harockså utvecklat ell brett kontaktnät i länet, dels med länsmyndigheter, delsmed kommuner och andra organisationer. Däremot är kontakterna med den aktuellamålgrappens intresseorganisationer liten. Utvecklingsfondenhar normall också god kännedom om näringslivet i länels kommuner. Utvecklingsfondensnuvarande uppbyggnad och kunnande medger inle, såsom också framgår iutredningen, alt de aktuella serviceföretagen kan inlemmas i fondens nuvarandemålgrapp utan att nya resurser tUlförs. 1981/82:118 106 Föratt kunna ge en service av god kvalitet är det absolut nödvändigt att fondenutökar med personal med djup kunskap om de nya målgruppsföretagen. Utvecklingsfondeninstämmer också helt med utredningens synpunkter beträffande tidpunkten förmålgruppsökningen, nämligen all en omedelbar utvidgning av målgruppen inte ärmöjlig. Efterfrågan på fondens tjänster från de befintliga målgrappsföretagenär större än vad fondens samlade resurser klarar av. Del ärdärför nödvändigt att fonden först erhåller resurser som motsvarar dennuvarande målgruppens behov innan yllerligare målgrappsökning genomförs. Enalll för snabb tiUväxt av organisationen kan också negativt påverka kvalitetenpå arbetet till både den nya och den gamla målgruppen. Utvecklingsfonden bördärför ha möjlighet all styra när i tiden utökningar bör genomföras. Viden eventuell målgruppsökning bör turistnäringen vara den sektor som förstinlemmas i den nuvarande målgruppen. Generelltär fonden tveksam till den föreslagna utökningen av målgrappen för fondensverksamhet, vilket skulle innebära all antalet förelag i denna mer änfördubblas och att en rad nya branscher tUlförs. Elt flertal orsaker finns tilldenna tveksamhet. Utvecklingsfondernaböriade sin verksamhet den . Stora förväntningar finns på fondernanär det gäller att söka utveckla sysselsättningen inom industrin liksom iservicenäringar i anslutning därtill. För all möta upp till dessa förväntningarsker nu en successiv förskjutning mol en förändringsskapande verksamhet,som allmänna serviceinsatser i betydande omfattning skall genomföras.Del är därför enligl vår mening olyckligt med en så kraftig ökning avmålgrappen som den föreslagna som nuvarande verksamhet fortfarande ärunder utveckling. Enannan orsak till tveksamhet mot förslaget är att tillskoltet av resurser tillfonderna ej blivit av förväntad omfattning. Vi gör också den bedömningen allde reala resurstillskotten med hänsyn lill det offenfiiga finansieUa lägetknappast kommer att bli speciellt stora. En väsentlig utökning av målgruppenskulle då resultera i en minskning av verksamheten inriktad mol nuvarandemålgrapp, vilket strider mot intentionerna vid fondernas bUdande. Ej heller denföreslagna nya målgrappen lorde vara hjälpt av en sådan minskning, då den nyamålgruppens marknad bl.a. bestäms av industrisysselsällningens volym. Entredje orsak lill tveksamhet betr. den föreslagna utökningen är all stora delarav den föreslagna utökade målgrappen genom kedjebildningar av olika slag f. n.har en omfattande service, som även innefattar finansieringshjälp. Även om enökad valfrihet när det gäller nämnda service skulle kunna vara önskvärd, såanser vi det tveksamt om samhället i nuvarande 1981/82:118 107 lägeskall engagera sig. En utökning av målgruppen som vi i delta läge kan varapositiva lUl, trots vad som ovan anförts, avser turistföretagen. Dessa är tillanlalel relativt få men ofta betydelsefulla som enda sysselsättningsmöjlighetpå mindre orter. I flera län handlägger fonderna för övrigi redan idagturislärenden som remissorgan för lokliseringsslödel. Om behandlingen av serviceföretagsulredningensbelänkande skulle resultera i att företagsservice och finansiellt stöd skallges lill föreslagna grupper ställer sig utvecklingsfonden positiv liU atthandlägga dessa frågor. Vi förutsätter emellertid då all ell icke oväsentligt resursliUskollsker lill fonderna såväl vad gäller lånemedel som personeU kapacitet. En annanföratsättning är enligt vår åsikt all resp. fond får möjlighet att prioriterainsatserna inom målgrappen. Om en sådan prioritering skall kunna fungera iverkligheten så bör central information vid en förändring upplysa härom, så attöverdrivna förväntningar från tiUkommande målgrupper undviks. Utvecklingsfondeni kan inte dela utredningens uppfattning att en vidgning avutvecklingsfondens målgrupp nu kan vara meningsfull. En vidgning skulle medförainemot en tredubbling av antalet företag. Redan vid utvecklingsfondernas startskedde en myckel kraftig ökning av de anlal företag som ut{yordeutvecklingsfondens målgrapp. Ännu har inte administrativa och ekonomiskaresurser kunnat byggas upp för att svara mol de krav som nal;urligen följer påden kraftigt ökade målgrappen. Tidpunkten är därför inte lämplig för enytterligare utvidgning. Fondens ställningstagandei delta avseende måste emellertid omfatta ett undanlag. Enligl fondens meningär en satsning på turismen av så stor betydelse för länets näringsliv ochsysselsättning och förhållandena inom denna bransch numera så lika industrinsalt en vidgning av målgruppen tiil all också omfatta turistföretag ärmotiverad. Kontakter med företrädare för den av bedrivnaturistutredningen för visar därtiU alt en sådan insats frånutvecklingsfondens sida väl skulle överensstämma med de ambitioner som finnsinom utredningen. Utvecklingsfondeni anser att serviceutredningens förslag är mycket intressant.Servicenäringarna spelar en mycket viktig roll i samhäUsekonomin och antaletsysselsatta har ökat och kommer alt öka i framliden. En utvidgning avmålgrappen faller sig nalurUg av dessa skäl. Vianser emellertid att SNI-grapperna 613, 614, 622, 623, 63 och 95 ej börlUlföras fondens målgrupp. Utredningens förslag innebär en mång-dubbUng avantalet förelag jämfört med nuvarande målgrapp. 1981/82:118 108 innebären succesiv utbyggnad som inle skall medföra all fondens service lill dennuvarande målgruppen försämras. understryks att serviceföretageninte får komma i andra hand när fonden fördubblar sina insatser på förelagfrån olika näringar. Vidombildningen av företagareföreningarna tUl utvecklingsfonder utökadesmålgruppen till att omfatta - utöver tillverkande företag även vissaIjänsteproducerande företag. Härvid kom målgrappen i stort sett alt fördubblas.De resurser, som tillförts utvecklingsfonderna i samband därmed, har knappastmotsvarat denna utökning. Att i ell sådant läge tillföra utvecklingsfondernasmålgrapp ytterligare förelag (som för del kan innebäraytteriigare en fördubbling av antalet förelag i målgruppen) utan all samtidigtföreslå konkreta resursförstärkningar, förefaller mindre välbetänkt. Omen avsevärd resursförstärkning inte är aktuell, bör ulveckUngsfonderna även ifortsättningen prioritera de tillverkande förelagen. Flera skäl talar härför.Ur regionalpolitisk synvinkel gäller väl främst alt sysselsättningen iindustrier ger en multiplikatoreffekt, som saknas eller är myckel ringa i servicenäringarna. Eltannat skäl, som lalar för prioritering av industriföretagen, är alt dessa haren betydligt mer komplicerad förädlingsprocess. Följaktligen krävs meravancerade system för l.ex. ekonomisk styrning och för produktionsplanering. Andraskäl som lalar för en begränsning av utvecklingsfondernas målgrupp till dennuvarande är att insatser från utvecklingsfonden i serviceföretag skulle kunnaverka konkurrenssnedvridande, eftersom serviceföretagen är marknadsmässigtmycket homogena. För att motverka den senare effekten skulle fonden behöva gåin i samfiiga eller åtminstone flertalet förelag i en bransch och en ort omdenna effekt skaU undvikas. Insatserfrån utvecklingsfonden i serviceföretagen skuUe förmodligen innebära eltfördröjande av erforderliga strakturförändringar och härmed verkakonserverande. Detta kan naturligtvis hävdas beträffande utvecklingsfondernasnuvarande verksamhet, liksom för övrigi beträffande all stödverksamhet som intestyrs mot strakturförändringar. Nedläggningen av serviceföretag har sällansamma besvärande effekt på sysselsättningen på orten som induslrinedläggningar. Jämfiandsläns UlveckUngsfond viU således starkt tfrågasälla utredningens förslag attservicenäringen i sin helhet bör ingå i utvecklingsfondernas målgrapp. Detsynes däremot finnas speciella skäl för en begränsad utökning av målgrappenfill all omfatta de s. k. turistföretagen. 1981/82:118 109 Utvecklingsfondenbedömer att turistföretagen ulgör en viktig bas för näringslivsutveckling iframför alll de inre delarna av Qällkommunema. Detta förhällande jämte deskillnader som kännetecknar dem jämfört med andra serviceföretag, gör detmotiverat all inbegripa dem i Utvecklingsfondens målgrapp. För alltillfredsställande fillgodose turistnäringens servicebehov bör särskildaresurser anvisas. Sammanfattningsvis finnerUtvecklingsfonden inle skäl för att serviceföretagen skall tillförasutvecklingsfondernas målgrupp. Ett väsenfiigt undanlag finns emellertid ituristnäringen, som p.g.a. marknadsförhållanden, betydelse förutkomsimöjlighelerna i vissa regioner m. m., bör inlemmas i fondernasmålgrapp. Motbakgrand av vad som ovan anförts bör de serviceföretag som har en lokalmarknadsanknylning inle ingå som målgrupp i UF. Utredningens förslaginnebär väsentligt ökade krav på personalförslärkningar och större lokalersamt ökade kreditmöjligheter. Utredningen utgår tfrån att staten ochlandstingen svarar för finansieringen av det ökade resursbehovet. Del ställerutomordentligt stora krav på anslagsbeviljande huvudmän särskill mol bakgrandav de stora ökningar av anslagen som skett sedan Utvecklingsfonden inrättades. BDU, som i princip delarutredningens uppfattning, finner det angeläget all utökningen avmålgrappsföretagen sker i sådan takt all Utvecklingsfonderna personalmässigthinner bygga upp en kompetens inom de nya områdena all svara mol den ökandeefterfrågan. Allutvecklingsfonderna också får turistföretagen som målgrupp kommer att få slorbetydelse inle bara för de förelag som involveras i den nuvaranderegionalpolitiska utvecklingen. 1 där turistföretagen ofta harproblem med hänsyn lil! korta säsonger, finns heller inte de batterier avregionalpolitiska "hjälpmedel" som krävs för investeringar ochutveckling. Därför kommer utvecklingsfonderna där all kunna bli lill stor nyttaför alt hjälpa de enskilda turistföretagen all skräddarsy finansieringsvägaretc. där expansionsmöjli.gheler finns. I pågår försöksverksamheti form av offensiv förelagsservice via särskilda hjälpmedel frånindustridepartementet. Denna försöksverksamhel har enligl vår uppfattning visatpå behovel av att utvecklingsfonderna ges möjlighet all ge service ochkrediter. Utvecklingsfondernasarbele bör inriktas mol service av administrativ 1981/82:118 110 Där har utvecklingsfonderna god kompetens inleminst genom erfarenhet från andra branscher. Erfarenheter som kan bli fill slornytta för lurisinäringen. Pålänsplanet finns ett antal parter involverade i turistnäringens rådgivnings-och utvecklingsfrågor (del regionala turistorganel, landslingen, länsstyrelser,m.fi.) Del är därför angeläget all ulveckUngsfonderna kartlägger de specifikaregionala förhållandena så alt samordningen mellan parterna snabbi leder lillall svensk turism kompletteras med den angelägna verksamhet somutvecklingsfonderna föreslås bedriva visavi turistnäringen. 37 RiksförbundetKiosk och gatukök Förbundetfinner del angelägel att de regionala utvecklingsfondernas verksamhet utbyggstill all omfatta även icke tillverkande företag. Denna utbyggnad bör skesnarast enär behovet av företagsservice - utbildning och rådgivning - är stort.Visserligen bedriver många branschorganisationer dyUk verksamhet men denna ärpå långt när icke tUlräcklig bl.a. på grund av bristande resurser men också medanledning av alla de komplicerade frågor småföretagarna står inför. De s. k.löneskatterna har på många sätt skapat ekonomiska problem hos främst depersonalinlensiva företagen, vUka därför på allt sätl måste få stöd och hjälpför en ökad effektivitet. Viser det som synnerligen väsentligt alt den ursprangliga målsättningen medfondernas verksamhet bibehålls och efterlevs. Syftetvar att "med speciell inriktning på de mindre och medelstora företagen bidra fill att främja utvecklingen av ell internationeUt konkur renskraftigt svenskt näringsliv, som ger möjligheter till en ökad och trygg sysselsättning". I denna målsättning instämde SHIO - FamUjeförelagen tillsammans med andra näringslivsorganisalioner i samband med fonder nas bUdande. Vi underströk också att det ej var utvecklingsfondernas uppgift all bedriva regional- och sysselsällningspolifik. De borde inle splittra sina resurser på regionalpolitiska insatser; dessa borde göras på riksplanet.--- SHIO- Familjeföretagen anser alt det i och för sig är ett rätlvisekrav att allaföretag, oberoende av bransch, skall kunna vända sig lUl sin UlveckUngsfondför förelagsservice och kreditstöd. Delta framhöll organisationen redan i sittremissyttrande över förelagareföreningsulredningen. Vår principiellainställning är också alt hjälpen bör gå tiU de förelag som bäsl kanfillgodogöra sig den och har en förelagsekonomisk sund framtid. Del får bUutvecklingsfondernas egen bedömning som avgör, vilka dessa förelag är. Dettakriterium är kanske väsentligare än branschfillhörighet. 1981/82:118 111 Underen uppbyggnadsperiod har det varit nödvändigt alt begränsa fondernas målgrupptUl i första hand lUlverkningsförelag och serviceföretag inriktade påtiUverkningsindustri. Tiden är nu mogen all vidga före-lagskrelsen som skallkunna få del av utvecklingsfondernas hjälp. I första hand bör delta gällaserviceföretagen. Emellertid anser SHIO -Familjeföretagen alt utredningen inle i fill räckligt stor utsträckning studerat aUernativa möjligheter för all nå ul med i första hand förelagsservice fill förelagen. Redan i organisationens ovan nämnda remissyttrande över företagareföreningsutredningen föreslogs att möjligheterna borde prövas att kanalisera en del av stödet till berörda branschorganisafioner. Elt motiv härför är all branschförbunden är väl förtrogna med den tekniska och ekonomiska utvecklingen bland bran schens förelag och väl känner del behov av konsulthjälp och investeringar som fordras för att dessa företag skall kunna följa med och delta i utveck lingen. Andra möjligheter som utredningenförbigått är den service och rådgivning som exempelvis bankerna kan geföretagen. Redan nu torde bankerna vara de organ, som har bäst kontakt medförelagen. Dessa har också god kännedom om företagandels villkor och kan göraavancerade ekonomiska beräkningar. Till skillnad från exempelvisutvecklingsfonderna finns bankerna inle b.Tra regionalt utan även i varjekommun och i en mängd mindie orter. Ett alternativ vore därför allutvecklingsfonderna i något mer organi serade former sökte samarbete medbankema för all ge dessa en komplettering i deras informations- ochserviceutbud riktad lill förelagen/kunderna. Fonderna skuUe kunna ställa uppmed experter för all hjälpa bankerna all utbilda sin personal i deämnesområden, som ligger utanför det egentliga bankområdet exempelvisutbildningsmöjligheter, arbetsmarknadsfrågor, bidragsfrågor, exportfrågor,produklulvecklingsslöd m.m. Bankerna skulle då i viss utsträckning kunnafungera som utvecklingsfondernas lokala replipunkt. Att söka kanalisera samhälleUgastödinsatser via exempelvis branschförbund och banker rimmar också väl medutgångspunkten att utnyttja redan befintliga organisationer med anknytning fillföretagsamheten. En satsning enliglovanslående modell skulle förmodligen kräva mindre resurser än den avutredningen föreslagna utbyggnaden av utvecklingsfonderna. I dagens kärvaekonomiska läge kan del inte heller vara försvarbart att bygga ul densamhälleliga förvaltningen ytterligare. Det av oss skisserade allernalivetlorde vara en bUligare väg för att öka servicen lill förelagen. Den har ocksåfördelen att bygga på insatser från privata organ och företag vilka har enannan kostnadspress på sig och därmed kan förväntas arbeta effektivare. Av ovanstående skäl ärorganisafionen tveksam lill alt ulvecklingsfon-demas ufiåningskapacilel utökasi den av utredningen föreslagna omfattningen. Ett ytterligare argument fördetta är alt det samhällsekonomiskt 1981/82:118 112 inteskapas mer krediter bara för att de tvångsvis förmedlas via ulveckUngsfonderna.VUl samhället skapa ökad kreditutrymme för de mindre förelagen finns ensmidigare väg, nämligen att den ordinarie kreditmarknaden får motsvarandeförstärkning. Och denna förstärkning bör i första hand åstadkommas genom störtelönsamhet i näringslivet och därmed ökad självfinansiering.- SkaUalla förelag, oberoende av bransch, kunnatillgodogöra sig slöd från utvecklingsfonderna måste detla även gällaakeriföreiagen även vad avser kreditslöd. Sålunda bör akeriföreiagen kunna fåkonkurrera på samma vUlkor som andra företag om utvecklingsfondernas krediter.För en utförligare diskussion och motivering på denna punkt hänvisar vi lilldel remissyttrande som avgivit över utredningen. Utredningenkonstaterar att det behövs samhälleliga insatser för att förbättra finansierings- rådgivnings- och utbildningssituationen för de mindre företagen inom serviceföretagen. När det gäller konkretiserande av denna kombinerade slutsals och målsättning instämmer föreningen i utredningens förslag. Dessa innebär alt finansieringssvårigbelerna för des sa förelag skall mildras genom all utvecklingsfondernas verksamhet utvid gas alt omfatta även de mindre förelagen inom servicenäringarna. vara en logisk slutsats, men frågan är hur en sådanresursförstärkning skall kunna ske i nuvarande statsfinansiella situation och iell läge då statsmakterna måste åstadkomma besparingar inom den offentligasektorn på endast för all bevara oförändrat kritisktbudgetläge. Utvecklingsfonderna lorde väl emellertid liksom alla andraorganisationer, förelag etc. kunna genomföra rationaliseringar av olika slag ivarje faU på personalsidan och därmed kunna svälja större arbetsvolymer. Idetta sammanhang vill föreningen än en gång understryka en slutsats som den iolika sammanhang framhållit tidigare. Framväxandet och utvecklingen avutvecklingsfonderna i vårt land har varit gynnsam för de mindre företagen, menfondernas på vissa håll förmärkta ambitioner att ständigt lägga under sig alltvidare verksamhetsområden kan - om utvecklingen får fortgå - bli en bumerang.Fonderna riskerar då att fill slut bli maslodonter med stel och tung byråkrati.Vad småförelagen framförallt behöver förutom goda finansieringsmöjligheter ären snabb, effektiv och obyråkralisk service. Utredningenföreslår mot bakgrand av material från främst detaljhandeln att de regionalautvecklingsfondernas verksamhetsområde utvidgas till alt omfatta ävenserviceförelag. Föreningen delar å ena sidan utred- 1981/82:118 113 ningensuppfattning all del är otillfredsstäUande alt förutsättningarna att få hjälp iform av rådgivning eller kreditgivning är sämre för servicenäringarna än förindustrin.