prop · G503130 · 1981-12-31 00:00:00 — Skyldigheten kvarståräven om tillståndshavaren inte avser att utnyttja tillståndet för framtiden.För atl bli kvitt delakfigheten måste tillståndshavaren begära utträde enliglomprövningsbestämmelsen i 15 kap. 15 § andra stycket eller få en överenskommelseom utträde fastställd enligt 16 § samma kapitel. Delta gäller ävennyttjanderättshavare som deltar i samfälligheten. Om nyttjanderältsförhållandetupphör, åvilar delaktigheten ändå nyttjanderättshavaren till dess sådanomprövning sker (jfr. 1973; 160 s. 540 och 599). Som lagrådet påpekarträder däremot fastighetsägaren inte automatiskt in som tillståndshavare.Fastighetsägaren har naturligtvis möjlighet att ansöka om ett eget tillstånd. 2 §Deltagarna i en bevattningssamfällighet fördelar tillgängligt vatten mellan sig, om det behövs på gmnd av vattenbrist eller någon annan omständighet eller om någon deltagare inte utnyttjar sin rätt att ta vatten. Vid fördelningen skall de villkor iakttas som har bestämts av vattendom stolen i samband med alt tillstånd gavs. Paragrafen,som med endast en redaktionell jämkning motsvarar 6 kap. 3 §i det remitterade förslaget, har behandlats i den allmänna motiveringen i lagrådsremissen (avsnitt 2.12). I sådana områden där tillgången på vatten är dåligföreligger redan då tillstånd till vattentäkt för bevattning ges densituationen att vattnet under normala förhållanden inte räcker till, om allabevattnare tar ut vatten på en Prop.1981/82:130 449 En fördelning behövs då för att bestämma olika 6 kap. 3 § bevattnare skall få ta ut vatten och hur mycket vattenvarje bevattnare skall få ta ut. Om vattnei skall tas från ett vattendrag har ivattendomstolspraxis i de flesta fall bestämts en minimivattenmängd som alltidskall släppas fram i vattendraget innan vallenbortledningen får ske. En sådanbestämmelse måste iakttas vid fördelningen liksom andra villkor som kan haföreskrivits av , t. ex. atl någon deltagare skall varafillförsäkrad en viss minsta vattenmängd. Om det råder vattenbrist, kan del blinödvändigt att fördela vattnet även om vattentillgången under normalaförhållanden är sådan att vattnei då inte behöver fördelas. Om en deltagarenågot år inle bevattnar sin mark bör det vatten som till följd därav inleutnyttjas kunna fördelas mellan övriga deltagare i samfälligheten. Självfalletfår dellagarna därvid inte la ut mera vatten än som sammanlagt har medgettsför de tillståndshavare som deltar i samfälligheten. Paragrafen innehåller inte någonfördelningsnorm utöver vad som kan ha föreskrivits av , utan detöverlämnas åt deltagarna i samfälligheten att fördela vattnet. På det sättetkan man ta hänsyn till det bevaltningsbehov som föreligger när frågan omfördelning är aktuell. En fördelning enligt förevarandeparagraf faller inom ramen för sådana normala förvaltningsåtgärder på vilka lagen om förvaltning av samfällig heter är tillämplig. Bestämmelserna i nämnda lag blir alltså tillämpliga om o,, delägarna inte kan enas om fördelningen. Jag kommer att senare ta upp frågan om ändring av lagen om förvaltning av samfälligheter, så att tvister enligl nämnda lag som rör samfälligheter enligt den nya vattenlagen skall prövas av vattendomstol. 3 § Om det är lämpligt, får bestämma attgemensamma anläggningar för bevattning skall inrättas för samdiga eller vissaav dem som skall ingå i samfälligheten. Paragrafen, som motsvarar 6 kap. 4§i det remitterade förslaget, har behandlats i den allmänna mofiveringen ilagrådsremissen (avsnitt 2.12). Paragrafen gör det möjligt förvattendomstolen att när en samfällighet bildas gå ifrån yrkanden om uttag avvatten på flera ställen i ell vattenområde och bestämma att sökandena måslegöra sitt vattenuttag på en punkt genom en gemensam ledning. På det sättet kanman minska skadorna på motstående allmänna intressen, t.ex. fisket ellernaturvården, eller för enskilda sakägare genom minskat intrång på grund avledningsdragning. Om hänsynen till motstående intressen inte kräver inrättandetav någon gemensam anläggning, bör bestämma om en sådan endastom någon sökande begär det. Då blir det tekniska och ekonomiska synpunkter sombör vara avgörande vid lämplighetsprövningen enligt förevarande paragraf. I 4§anges ytterligare förutsättningar för inrättande av en gemensam anläggning.29 1981/82. 1981/82:130 450 Avparagrafen framgår att samtliga delägare i en samfällighet för fördel- 6kap. ningav vatten inte behöver delta när det gäller gemensamma anläggningar, t. ex.pumpstationer och ledningar. Inom samfälligheten kan del också finnas olikagmpper av fasligheter som var och en har gemensamma anläggningar. I nu angivnafall bör samfällighetens förvaltning delas upp på olika verksamhetsgrenar. Vissa anordningar kan vara nödvändiga för atttillgodose andra intressen än deltagarnas, t. ex. mätanordningar för kontrollav vattenföringen. Till skillnad mot vad som anförs i remissprotokollet men ilikhet med lagrådet anser jag att även utförandet och skötseln av sådanaanordningar, som alltså utgör villkor för tillstånden, bör vara en angelägenhetför samfälligheten, vare sig det sker genom att föreskriverdet eller genom att samfälligheten själv beslutar det. En gemensam anläggning för bevattning kan inrättasockså sedan samfälligheten redan har bildats. Ansökan till vattendomstolenhärom får göras av deltagare i samfälligheten (se 13 kap. 13 § första stycketpunkt 5). 4 §En gemensam anläggning får endast inrättas för sådana deltagare i samfälligheten för vilka del är av väsentlig betydelse att ha del i anlägg ningen. En gemensam anläggning får inte inrättas, om de somskall delta i anläggningen mera allmänt motsätter sig åtgärden och harbeaktansvärda skäl för det. Vid denna prövning skall främst deras meningbeaktas som har störst nytta av anläggningen. Andra stycket gäller inte, om behovet avanläggningen är synneriigen angeläget för att tillgodose motstående allmännaoch enskilda intressen. Paragrafen, som motsvarar 6 kap. 5§ i detremitterade förslaget, har behandlats i den allmänna motiveringen ilagrådsremissen (avsnitt 2.12). Första stycket, som innehåller ettväsendighetskrav, motsvarar 5 § anläggningslagen och andra stycket, sominnehåller ett s.k. opinionsvillkor, 7§ första stycket anläggningslagen. Tredjestycket, som har en motsvarighet i 7§ andra stycket anläggningslagen, möjliggörundantag från opinionsvillkoret (jfr specialmoliveringen till 3 §). Somframgår av stadgandet fordras det starka skäl för att inrätta en gemensamanläggning mot deltagarnas vilja. 5 §En gemensam anläggning och rätt fill utrymme är samfällda för dem som deltar i anläggningen. Deltagarna svarar gemensamt för utförande och drift av anläggningen. som inlösts för gemensamma anläggningar ärsamfälld för de fastigheter som, när inlösen sker, ägs av deltagare isamfälligheten och omfattas av bevaltningsföretaget. Paragrafen motsvarar 6 kap. 6 § i det remitteradeförslaget (jfr 5 kap. 2 § och 7 kap. 5 § nya vattenlagen samt 14 §anläggningslagen). Somjag har anfört vid 1 § är rätten och skyldigheten atl delta i en 1981/82:130 451 bevattningssamfällighetinte av personlig natur, ulan den följer lillståndet 6 kap. 6 § Delaktigheten i samfälligheten är alltså knuten lill tillståndet.På samma sätt uttrycks i första stycket av förevarande paragraf principen atten gemensam anläggning för bevattning är samfälld egendom för och knuten tillde tillståndshavare och deltagare i samfälligheten som dehär i anläggningen.Som framgår av 3§ behöver inte alla deltagare i samfälligheten vara deltagare iden gemensamma anläggningen. Enligt första stycket är också rätten till utrymmeför den gemensamma anläggningen samfälld för deltagarna. Utrymme för enanläggning kommer i normalfallet atl upplåtas med en begränsad rätt avserviiutskaraklär, t. ex. med stöd av 8 kap. 1 § nya vattenlagen, och dä äventill förmän för andra tillståndshavare än ägare av fasligheter. I undanlagsfallkan dock mark för anläggningen behöva inlösas. För sådana fall ges särskilda bestämmelseri paragrafens andra stycke. I andra stycket ges särskilda bestämmelser i frågaom inlöst mark för en gemensam bevattningsanläggning som stämmer överens medvad som enligt 5 kap. 2§ gäller för markavvattningssamfälligheter. 6§ En bevattningssamfällighets förvaltningskostnader och kostnader för utförandeoch drift av gemensamma anläggningar fördelas mellan deltagarna efter vad somär skäligt med hänsyn främst till den mängd vatten som var och en får ta utenligl meddelat tillstånd. I enlighet härmed åsätts andelstal för varjedeltagare. Om särskilda skäl föreligger, får särskildaandelslal bestämmas för en viss del av verksamheten. Om det är lämpligt, får kostnaderna för driften avgemensamma anläggningar fördelas genom avgifter som beräknas på grundval avden omfattning i vilken varje dellagare utnyttjar anläggningarna. Paragrafen, som behandlar frågan omkostnadsfördelning beträffande en bevattningssamfällighet, har behandlats i denallmänna motiveringen i lagrådsremissen (avsnitt 2.12). I enlighet med förslagav lagrådet har bestämmelserna i 7 och 8§§ i det remitterade förslaget förtssamman lill denna paragraf. Första stycket reglerar frågan om fördelningenbeträffande förvaltningskostnaderna för samfälligheten samt utförandet ochdriften av en gemensam bevattningsanläggning. Den främsta fördelningsnormen ärden mängd som varje deltagare får ta ut enligt vattendomstolenstillstånd. Även andra faktorer än mängden vatten kan komma i fråga, t. ex.varje deltagares nytta av anläggningen. Andra stycket reglerar frågan omkostnadsfördelningen vid avdelningsbildning. Jag är av den uppfattningen atten avdelningsbildning i allmänhet bör undvikas inte minst med hänsyn lill dekomplikationer i fråga om förvaltningen som kan uppkomma (jfr prop. 1973; 160s. I undantagsfall bör en sådan emellertid kunna få komma till stånd ochi så fall skall särskilda andelstal bestämmas för denna del. I fråga omförvaltningen av 1981/82:130 452 ensådan avdelning tillämpas bestämmelserna i bl. 41 § lagen om förvalt- 6 kap. 7 §,7 kap. ning av samfälligheter om skilda verksamhetsgrenar. Som lagrådet anför kan även förvaltningskostnadernasärbehandlas. Detta markeras genom alt uttrycket "verksamheten"används i stadgandet. Enligt tredje stycket ges möjligheter atl fördeladriftkostnaderna, vari inkluderas underhållskostnaderna, genom avgifter.Deltagarnas egen inställning bör naturligtvis fillmätas stor betydelse, såvälvid prövningen humvida ett avgiftssystem skall tillämpas som vid fastställandeav grunderna för avgiftsberäkningen. dom om tillämpning avett avgiftssystem är i princip bindande för deltagarna. Om ändrade förhållandenskulle medföra att avgifter lämpligen inte längre bör tas ut eller alt de börutgå efter andra grunder än dem som har fastställts, har dock deltagarnamöjlighet att få domen omprövad med stöd av 15 kap. 15 och 16 §§ i den nyalagen. 7§ Vad deltagarna har överenskommit om andelstalen och grunderna föravgiftsberäkningen skall läggas lill grund för dom, omborgenärer med pantrält i fastigheter som ägs av dellagare och omfattas avbevaltningsföretaget medger det. Om en fastighet svarar för gemensaminteckning, fordras dessutom de medgivanden från fastighetsägare och fordringshavaresom i 22 kap. 11 § jordabalken föreskrivs för relaxation. Medgivande avrättsägare behövs inle, om överenskommelsen är väsentligen ulan betydelse fördem. Paragrafen, som har en viss motsvarighet i 16 §anläggningslagen, ger möjligheter för deltagarna att träffa frivilligaöverenskommelser om andelstalen m. m. (jfr 5 kap. 3 § tredje stycket samt 7kap. 3 § tredje stycket och 5 § fjärde stycket). 7kap, Samfälligheter för vattenreglering Kapitlet motsvarar 3 kap. VL samt 7 kap. iutredningens förslag och i del remitterade förslaget. Enligt 1 kap. 4§ punkt 1 definieras vattenregleringsom ändring av vattenföringen i ett vattendrag lill förmän för annatvattenföretag. Enligt punkt 2 i samma paragraf utgör också vattenöveriedning enform av vatlenreglering. Som lagrådet påpekar behöver därför vattenöveriedninginte särskilt nämnas i kapitelrubriken eller särskilt regleras i lagtexten ikapitlet. Enligl 2 kap. 4 § punkt 1 kan den som vill ulföra en vattenregleringgöra detta utan hinder av att han inte har rådighelen över vattnet. Bestämmelsernai 3 kap. 9 § avser särskilt samfälligheter, men hela kapitlet gäller även förvatlenreglering. Frågan om skyldighet att inhämta tillstånd regleras i 4 kap. Ioch 2 §§. Tvångsrätl för vattenreglering kan erhållas med stöd av 8 kap. Frågorom samfälligheter för valtenreglering prövas av vattendomsto- Prop.1981/82:130 453 len.13 kap. innehåller bestämmelser om handläggning 7kap. ochvissa omprövningsbestämmelser finns i 15 kap. Avsikten är alt lagen om förvaltning avsamfälligheter skall göras tilllämplig på samfälligheter enligt den nyavattenlagen. Särskilda bestämmelser som motsvarar de associationsrättsligabestämmelserna i 3 kap. 12 25 §§ VL behövs därför inte i den nya vattenlagen. Jag delar utredningens uppfattning rörandeprinciperna för en lagstiftning om samfälligheter för vattenreglering. Ienlighet härmed innehåller förevarande kapitel regler om tvångsdelaktighetavseende valtenregleringar för kraftändamål och för bevattning. Därjämte gesmöjlighet till frivillig samfällighetsbildning vid företag med flera sökandeoberoende av företagels syfte. Som har anförts vid 3 kap. 10 § innehåller dennya lagen inte några särregler om behandlingen av gemensamma intressen av detslag som f. n. finns i 3 kap. 1, 8 och 9 §§ VL (se också 8 kap. 2 § nya lagen). Lagrådet har funnit atl vissa lagtekniska probleminte har fått en tillfredsställande lösning i det remitterade förslaget.Enligt lagrådet är väsentliga fördelar att vinna genom en uppdelning undersärskilda rubriker av kapitlet på de skilda typerna av regleringsföretag. Jagbiträder lagrådets förslag till en sådan uppläggning av kapidet. 1§ På yrkande av den som ansöker om eller har fått tillstånd enligl denna lagtill vattenreglering för kraftändamål skall förordnas atl ägare av andraströmfall som får nytta av regleringen skall delta i regleringsföretagel, ommer än hälften av förelagets nytta belöper på de strömfall som tillhör den somframställer yrkandet och dem som förenat sig med honom samt varje strömfall somyrkandet avser är utbyggt eller kan beräknas bli utbyggt för kraftändamål inomden . Om någon ansöker om eller har fått tillstånd enligtdenna lag till valtenreglering för kraftändamål, skall på yrkande av ägaren avett annat strömfall som får nytta av regleringen förordnas att denne skalldelta i företaget. Paragrafen, som motsvarar 3 kap. I och 27 §§ VLsamt 7 kap. 8§ i utredningens förslag och, med vissa jämkningar, 7 kap. I § idet remitterade förslaget, innehåller beslämmelser om skyldighet resp. rättatt delta i vattenregleringsföretag för kraftändamål. Enligt första stycket är en ägare av ett strömfall,som får nytta av en vattenreglering för kraftändamål, under vissaförutsättningar skyldig att delta i företaget. Med ägare av strömfall jämställshär den som innehar ett strömfall med sådan rätt som sägs i 2 kap. 7§ förstastycket. Enligt det remitterade förslaget grundasanslutningsskyldighet och anslutningsrätt på alt strömfall får stadigvarandenytta av vattenregleringen. Med nytta avses den värdeökning av bestående natursom det ifrågavarande objektet får. Eftersom värdehöjningen alltså i sig ärstadigvarande har denna bestämning till nyttobegreppet i enlighet med lagrådetsförslag utgått såsom överflödig. 1981/82:130 454 Ettyrkande om Ivångsanslutning framställs av den som söker eller har 7 kap.l § fåtttillstånd lill en vattenreglering. Till skillnad mot vad som gäller skallyrkandet avse ett visst eller vissa strömfall, och den som framställer yrkandetdisponerar över vilka som bör anslutas. För bifall lill ett yrkande om tvångsanslutningkrävs, fömtom att nytta genom regleringen uppkommer för strömfallet, för detförsta att den som framställer yrkandet själv får mer än hälften av denberäknade nyttan av förelaget. I enlighet med lagrådels förslag skall sökandenfå räkna sig tillgodo även den nytta som belöper på strömfall vilkas ägare harförenat sig med sökanden om företaget. Detta överensstämmer med vad som nugäller enligl 3 kap. 1 § VL. Till skillnad mot nuvarande ordning medger den nyalagen tvångsanslutning också sedan företaget har kommit lill stånd. Även dåkrävs nytloövervikt enligt paragrafen och därvid medräknas de strömfallsägaresom vid tillståndsprövningen eller senare förenat sig med sökanden omföretaget. För del andra krävs att det strömfall som yrkandetavser är utbyggt eller kan beräknas bli utbyggt inom den närmaste liden. Jagdelar utredningens uppfattning alt nuvarande möjlighet alt Ivångsanslutaoutbyggda strömfall inte bör bibehållas oinskränkt, eftersom det nu gesmöjlighet att ta upp frågan om anslutning i samband med alt strömfallet byggsut. Ett bifall till anslutning av ett oulbyggt strömfall förutsätter därför atttillstånd lill utbyggnad finns eller att ansökan om tillstånd prövas avvattendomstolen och alt fömtsätlningar för tillstånd föreligger. Enligt utredningsförslaget kan Ivångsdelaktighetvägras, om särskilda skäl talar mot någon annans deltagande i företagel. Så kanenligt utredningen vara fallel vid ekonomiskt riskabla förelag. Jag anser inle atl det finns något behov av att pågrund av särskilda skäl vägra tvångsanslutning i fall då de objektivafömtsättningarna är uppfyllda. En sådan möjlighet saknas i gällande rätt. Elt yrkande om tvångsdelaktighet kan framställasvid i samband med prövningen av ansökan om tillstånd tillregleringen. Sedan tillstånd lill regleringen har meddelats, kan ett yrkande omanslutning framställas i elt mål om tillstånd till utbyggnad av det strömfallsom är i fråga. Den som har tillstånd lill regleringen kan också vid en senarefidpunkt framställa yrkandet efter stämning på strömfallets ägare (se 13 kap.14 § punkt 5). I fråga om anslutning till en redan befintlig samfällighel förvattenreglering gäller omprövningsbestämmelserna i 15 kap. 15 och 16 §§.Berättigad att begära en omprövning för att utöka deltagarkrelsen isamfälligheten är varje deltagare i samfälligheten. I övrigt gäller bestämmelsernai förevarande stycke även för sådan tvångsanslutning (se 15 kap. 15 § tredjestycket). Andra stycket innehåller en bestämmelse om rätt förströmfallsägare som får stadigvarande nytta av ell vattenregleringsföretag förkraftändamål att delta i förelaget. Anslutningsrätt enligt denna bestämmelsekan 1981/82:130 455 medgesäven en ägare av ett oulbyggt strömfall. Ett yrkande om anslut- 7kap. ningsrättkan framställas i målet om tillstånd till vattenregleringen eller i ett mål omtillstånd till utbyggnad av strömfallet. Yrkandet kan också framställas efterstämning på innehavaren av tillstånd fill valtenregleringen (se 13 kap. 14 §punkt 5). Anslutning till en redan bildad samfällighet för vattenreglering kanske genom en omprövning av samfällighetens deltagarkrets enligt bestämmelsernai 15 kap. 15 och 16 §§. Den som vill ansluta sig lill samfälligheten har rättatl begära omprövning enligt 15 kap. 15 § andra stycket. Vid omprövningengäller bestämmelserna i förevarande stycke (se 15 kap. 15 § tredje stycket). I fråga om skyldigheten för den som tillträder ettredan utfört reglerings-förelag att delta i kostnaderna för utfördaanläggningar hänvisar jag till specialmotiveringen till 15 kap. 15 § Qärdestycket (jfr 7 kap. 9 § i utredningens förslag). 2§ Har förordnande enligt 1 § meddelats, utgör samtliga dellagare iregleringsföretagel en samfällighet för utförande och drift av företaget.Tillståndet till företaget samt anläggningar och rättigheter som hör fillföretagel är samfällda för deltagarna. När en samfällighet har bildats gäller vad som idenna lag föreskrivs om fillståndshavare eller ägare av anläggningsamfälligheten. Inlöst mark är samfälld för de fastigheter som, närinlösen sker, ägs av dellagarna i samfälligheten och till vilka deras strömfallhör. Paragrafen, som delvis motsvarar 3 kap. 3, 26 och27 §§ VL saml 7 kap. 1 § i utredningens förslag och 7 kap. 3 § i detremitterade förslaget, innehåller bestämmelser om samfälligheter förvatlenreglering för kraftändamål. Lagtexten har utformats i enlighet medlagrådets förslag. Den samverkansform som erbjuds enligt förevarandeparagraf är samfällighet enligt lagen om förvaltning av samfälligheter. Isamfälligheten ingår dellagarna i företagel. Vid vattenregleringsföretag där en eller fleradeltagare har tvångsanslu-tits enligl 1 § skall enligt första stycketdeltagarna alltid utgöra en samfällighet. För dessa förelag finns alltså ingenmöjlighet för deltagarna all överenskomma om någon annan samverkansform. I likhet med vad som enligt 5 kap. 2§ gäller beträffandemarkavvatt-ningssamfälligheterna stadgas i andra meningen av första stycket atltillståndet lill företaget m. m. är samfällda för deltagarna samt i andrastycket att samfälligheten anses som tillståndshavare och ägare av deregleringsanläggningar som hör till företaget. I tredje stycket ges en regel om inlöst mark. anför kan vid samfällighetsbildning i samband med vatlenreglering förkraftändamål inle såsom när fråga är om samfällighetsbildning förmarkavvattning, bevattning eller valtenreglering för bevattning densituationen uppkomma att deltagarna i samfälligheten inte är fastighetsägare.Alla dellagare i vatten- Prop.1981/82:130 456 reglering för kraftändamål äger nämligen fastighet medströmfall eller med 7 kap. 3 § servitutsrätt lill strömfall. Men med avseende på inlöstmarks karaktär av samfälld för fastigheter uppkommer den praktiska olägenhetenatl delägarna och berörda fastigheter kan vara och ofta är - belägna långtfrån den inlösta marken såsom när inlösen vid årsreglering sker av skadad markvid vattenmagasin i en älvs övre del och strömfallen ligger spridda längsälvens hela lopp. När man emellertid som lagrådet föreslagit enligl förevarandestadgande har låst den inlösta markens egenskap av samfälld lill de fastigheter,till vilka deltagarnas strömfall hör vid tiden för inlösen, synes olägenheternainte bli oöverkomliga. 3 § Kostnaderna för utförande och drift av företagetfördelas mellan deltagarna på grundval av andelstal som bestäms efter vad somär skäligt med hänsyn främst till den nytta var och en har av företaget. Om en valtenreglering avser flerasjöar eller skilda sträckor i ett vattendrag och det på grund härav behövsflera dammbyggnader eller särskilda anläggningar, skall, om så erfordras,kostnaderna för varje sådan del av företaget beräknas särskilt och fördelasenligt grunderna i första stycket. Vad deltagarna har överenskommit omkostnadsfördelningen skall läggas till grund för dom, omborgenärer med panträtt i de fastigheter till vilka deltagarnas strömfall hörmedger det. Om en fastighet svarar för gemensam inteckning, fordras dessutom demedgivanden från fastighetsägare och fordringshavare som i 22 kap. 11 §jordabalken föreskrivs för relaxation. Medgivande av rättsägare behövs inte,om överenskommelsen är väsentligen ulan betydelse för dem. Paragrafen motsvarar 7 kap. 2 och 3§§ i utredningens förslag samt 3 kap. 3 och 4 §§ VL (jfr också 5 kap. 3 § och 6kap. 8 § nya vattenlagen). Den motsvarar med vissa jämkningar 7 kap. 4 § i detremitterade förslaget. Någon särskild regel om inlösenkostnader, såsom i förstastyckets andra mening i del remitterade förslaget, upptas inte. Paragrafeninnehåller bestämmelser om kostnadsfördelningen inom envattenregleringssamfällighet för kraftändamål. Enligt första stycket skallkostnaderna för utförande och drift av förelaget fördelas enligt andelstal sombestäms efter vad som är skäligt främst efter den nytta var och en har avföretaget. Med "nytta" avses här detsamma som i 15 § anläggningslagen,dvs. värdehöjningen för strömfallen. Utredningen föreslår attdriftskostnaderna om det är lämpligt skall få fördelas genom uttagande avavgifter (se 7 kap. 2 § första stycket tredje meningen i utredningens förslag).Enligt min mening finns det inle något behov av denna möjlighet tillavgiftsuttag. Det torde vara svårt att fastställa en lämplig avgiftsnorm fördessa företag.