prop · G50364 · 1981-12-31 00:00:00 — 1978/79:115, CU 1978/79:37, rskr 1978/79:394)innebar bland annat att en del förändringar genomfördes i stödvillkoren.Ändringarna innebar bl.a. att bidrag inte längre beviljas till åtgärder som ärdirekt föranledda av förbättringar av värmeisoleringen i väggar, fönster ochbjälklag. Enligt en särskildbestämmelse i 9a§ bostadsfinansieringsförordningen gäller som en fömtsättningför att staUiga bostadslån skall utgå att huset skall anslutas till befintlig Qärrvärmeanläggningeller annan kollektiv värmeanläggning, om sådan anslutning är möjlig ochsärskilda skäl däremot inte finns. Allmännasamlingslokaler m. m. Stödtill energibesparande åtgärder i allmänna samlingslokaler lämnas i form avbidrag för i princip samma åtgärder som kan få stöd enligt energisparförordningen.Enligt 38a§ kungörelsen (1973:400) om statligt stöd till allmänna samlingslokaler(omtryckt 1976:794, ändrad senast 1980:336) Prop.1981/82:64 47 lämnas bidrag av godkänd kostnad för åtgärdernadock högst med per projekt. Kommunala och landstingskommunala byggnader m. m. Stödet enligt förordningen (1979:816) om statsbidrag till energibesparandeåtgärder i kommunala och landstingskommunala byggnader m. m. (omtryckt1980:335) utgår till alla åtgärder som bedöms spara energi eller minskarbehovet av olja. Stöd utgår i form av bidrag av godkänd kostnad föråtgärden eller, om den slutliga kostnaden uppgår till lägre belopp avdetta belopp, samt i form av lån i vissa fall. Bidrag lämnas med högst 300000 kr.för varje projekt. Stödet omfattar förutom kommunala och landstingskommunalabyggnader bl. a. även vissa byggnader som tillhör kyrkan, försäkringskassoroch ideella organisationer. Fråga om bidrag prövas av , medan fråga omlån prövas av regeringen. För energibesparande åtgärder i befintliga byggnaderdisponerar () sedan energikrisen /74 ett särskiltanslag från (en delpost inom anslaget "B17 Vissa energibesparandeåtgärder inom bostadsbeståndet m.m. ..."). Total ram t.o.m. budgetåret1980/81 uppgår till . har dessa medel nytQats enbart för energibesparandeåtgärder i KBS fastighetsbestånd. tillkom ett antal andra statligaverk. Från och med /79 finansieras med dessa medel även energibesparandeåtgärder i bl. a. fortifi-kaUonsförvaltningens byggnader. Stöd till energibesparande åtgärder inomträdgårdsnäringens byggnader kan lämnas enligt förordningen (1979:428) omstatsbidrag till energibesparande åtgärder inom trädgårdsföretag. Bidraglämnas i princip endast till trädgårdsföretag som uppfyller de allmännaförutsättningarna för statligt stöd enligt förordningen (1979:427) om statligtstöd till trädgårdsnäringens rationalisering. Bidrag beviljas med högst avgodkända kostnader, vilka måste uppgå till . Bidraget får dock ejöverstiga . Stödet administreras av lantbmksstyrelsen ochlantbruksnämnderna. Förslag tdl ändrade bestämmelser i prop. 1980/81: 133 om riktlinjer förenergisparverksamheten i byggnader m. m. föreslås ändringar i vissa avseendenav energisparstödet fr. o. m. den . Förslagen bygger bl. a. på enöversyn som gjorts av energihushållningsdelegationen (Bo 1978:03) och somredovisas i betänkandet (SOU 1980:43) Program för energihushållning i befintligbebyggelse. Prop.1981/82:64 48 Deföreslagna ändringarna innebär i fråga om bostadshus i huvudsak följande: I stället lämnas energisparlån för även den del av kostnaden som hitUlls täckts av bidrag. Energisparstödkan lämnas dels samma åtgärder som tidigare dels följande nya åtgärder a) övergång från enskildvärmeanläggning till gemensam värmecentral b) övergång till fastbränsleeldningi mindre anläggningar som värmer upp högst 250-300 lägenheter c) övergång till uppvärmning ochvarmvattenberedning med el; dock ej s. k. direktverkande el. Stöd ges inte i fallen a)och b) om Qärtvärme finns eller planeras för området. I fallet c) föreslås attlån skall kunna lämnas till installation av elpatron, elkassett, varmvattenberedareeller, i undantagsfall, elpanna. Den lägsta kostnaden för en åtgärd somberättigar till stöd föreslås höjd , eller i vissa fall 3 0{X) kr.Lån för pannbyte förutsätter i allmänhet att bytet sker till enkombinationspanna med el och fasta bränslen. Lån till elpanna skall lämnasendast när en sådan installeras vid sidan av en i byggnaden redan fungerande pannanläggningeller när det av andra skäl skulle framstå som uppenbart orimligt att intebevilja stöd. I låneärendet skall yttrande inhämtas från eldistributören. IproposiUonen föreslås också ändrade regler i fråga om stödet till kommunala ochlandstingskommunala byggnader m. m. Också här föreslås en omläggning av stödettill lån som lämnas av den godkända kostnaden. 5.4Vissa förslag som förelagts i prop. Regeringenhar förelagt en proposition om riktlinjer för energipolitiken(prop. 1980/81:90). Denna innehåller vissa förslag som tillskapar nya styrmedelför energianvändning. 5.4.1Lag om utförande av eldningsanläggningar för fast bränsle Somett led i strävandena att ersätta olja med andra bränslen föreslås en ny lag omutförande av eldningsanläggningar för fast bränsle. Enligt lagen skall störreeldningsanläggningar i fortsättningen utföras så att de kan eldas med fastbränsle och mindre anläggningar så att de kan eldas med fast inhemskt bränsleutan omfattande ombyggnadsarbeten eller kompletteringar. Gränsen mellan störreoch mindre anläggningar sätts vid en beräknad årlig bränsleförbmkning om 180 terajoule,motsvarande ca 5000 m' tjockolja. Lagengäller flertalet eldningsanläggningar för byggnadsuppvärmning, elproduktioneller användning i industriella processer. Prop.1981/82:64 49 Kravetpå utförande för fastbränsleeldning gäller nytillkommande anläggningar. Ävenbefintliga anläggningar omfattas så snart pannan byts ut. Möjlighet tillundantag finns. Iområden där naturgas distribueras eller avses bli distribuerad gäller intekravet på förberedelse för fastbränsleeldning anläggningar för eldning mednaturgas. Däremot får i sådana områden inte installeras pannor som bara kaneldas med olja. För småhusens del innebär kravet på omställbarhet i praktikenatt den som vill installera en oljepanna är tvungen att direkt välja enkombinationspanna. Bestämmelsen har viss anknytning till denberedskapsbestämmelse med krav på omställbarhet som finns i Svensk Byggnorm1975 (jfr prop. 1980/81:90, s. 556 f). Dennya lagen föreslås träda i kraft . Den bygger på förslag ibetänkandet (SOU 1980:9) Övergång till fasta bränslen. 5.4.2Riktlinjer för användning av el för att ersätta olja Pågrundval av förslag från elanvändningskommittén (ELAK) i betänkandet (Ds I1980:22) El och olja föreslås i propositionen riktlinjer för användning av elför att ersätta olja. Riktlinjernainnebär att nu tillgänglig elkapacitet skall användas för att på effekUvastmöjliga sätt ersätta olja vid uppvärmning. Elenergi skall användas såväl istora pannor i Qärrvärmenät och inom industrin som i små och medelstora pannorför uppvärmning av bostäder och lokaler. Denuvarande relationerna i fråga om beskattningen på olja och el anges i propsiUonensom ett hinder för en övergång från olja till el. I propositionen föreslås enhöjning av beredskapsavgiften för oljeprodukter /m ochaviseras en höjning av den allmänna energiskatten på olja. Denna höjningföreslås i prop. 1980/81:118 om ekonomisk-poliUska åtgärder ske med ,varefter oljeskatten kommer att uppgå ull /m. Sammanlagt kommer alltsåskatt och avgifter på olja att utgöra /m'. Elbeskattningen föreslås varaoförändrad utom i de nordhgaste delarna av landet, där den sänks med /kWh. Enligtpropositionen om energipoliUken förutsätts den utökade användningen avelenergi ske på ett sådant sätt att det senare är möjligt att övergå till andrauppvärmningsformer. I detta syfte föreslås att s.k. direktverkande elvärme medelradiator i fortsättningen endast skall få användas i särskilda fall. Förnormala bostadshus skall för denna uppvärmningsform krävas att byggnaden utförspå ett särskilt energisnålt sätt. 1980/81:133 föreslås på grundval av förslag från ELAK att energisparstödskall utgå för åtgärder i samband med övergång från olja till el (se 5.3.4).Vidare föreslås, också på grundval av förslag från ELAK, vissa regler ombyggnaders utformning för att tillgodose krav på flexibilitet i uppvärmningen.Oljepannor som installeras vid nybyggnad av småhus skall vara förberedda föranvändning av elenergi. Tillkommande vattenburna uppvärmningssystem skallnormalt dimensioneras för lågtempera-4 1981182. 1981/82:64 50 tur.Vissa krav föreslås på byggnaders utformning. Nytillkommande småhus som äravsedda för elvärme skall ha en sådan planlösning att skorsten och uppvärmningskomponenteri efterhand kan installeras relativt enkelt. Motsvarande föreslås också gällaför småhus som är avsedda att uppvärmas med naturgas. Kraven på byggnadersutformning föreslås komma uttryck i ett tillägg till 44 a §byggnadsstadgan. 5.5Prissättningen på energi i Försäljningenav energi, i form av såväl råvaror som färdiga produkter, sker i iprincip på fria marknader. Marknaderna både för oljeprodukter och förelektricitet och Qärrvärme karaktäriseras dock av betydande monopol- och oiigopolinslag.Försäljningen av oljeprodukter domineras av ett fåtal stora oljeföretag, avvilka flera ingår i internationella oljekoncerner med världsvidförsörjningsbas. har en ledande ställning när detgäller försäljning av högspänd elektricitet. Vidare svarar vanligen ett endaföretag på varje ort för leveranser av Qärrvärme. Bestämmelserna om koncessionenligt ellagen innebär att även detaljdistributionen av elektricitet inomvarje enskilt distributionsområde i princip ombesörjs av ett endaeldistributionsföretag. Såväl prisnivå somtariffstruktur bestäms i princip av varje enskilt företag som säljer ellerdistribuerar energi. Staten har således med gällande ordning inga möjligheteratt direkt besluta om hur taxor, priser och tariffer skall utformas. Elprisernapåverkas dock av de riktlinjer som bestäms för verksamhet.Prissättningen inom energiområdet kan därför inte användas som något energipolitisktstyrmedel i någon större utsträckning. Att staten genom sådana instmment somprisövervakning eller prisreglering har vissa generella möjligheter attpåverka prisbildningen, vilka givetvis utnytQas även inom energiområdet,ändrar inte detta gmndläggande förhållande. På elområdet gäller enligt 2 § 7mom. ellagen att koncessionshavaren är skyldig att på ansökan underkasta sigprisreglering enligt ett särskilt förfarande. Enligt Qärrvärmelagen gäller ifråga om allmänförklarade att huvudmannen föranläggningen utformar en taxa enligt i lagen angivna gmnder men att tvist omtaxan kan prövas av en stathg nämnd, va-nämnden. För kommuner gäller enligtkommunallagen att affärsverksamhet inte får drivas i vinstsyfte och attkommunens medlemmar skall vara likställda i sina rättigheter och skyldighetergentemot kommunen. Detta innebär att kommunernas taxor i princip måste utformasså att avgifterna inte överskrider kommunens självkostnader. principerför hur självkostnaden skall beräknas finns dock inte. Av likställighetsprincipenföljer att en kommunmedlem eller grupp av kommunmedlemmar inte otillbörligt får Prop.1981/82:64 51 gynnaseller missgynnas i förhållande andra. Dessa begränsningar i handlingsfrihetengäller även kommunala företag. Frågan om principerna för taxe-och prissättning inom energiområdet utreds f. n. av en kommitté (I 1980:03). Urkonsumentens synvinkel är det uppenbarligen summan av pris och skatt som är denrelevanta kostnaden för energianvändningen. Sambandet mellan prissättning ochbeskattning av energi är därför gmndläggande för en analys av statensmöjligheter att styra energianvändningen genom att påverka det priskonsumenterna får betala för utnytQande av olika energislag. Beskattningenutgör till skillnad från prissättningen ett energipolitiskt styrmedel somstaten direkt förfogar över. I direktiven för kommitténs arbete betonas att maninte kan studera styreffekterna av energipriser och taxestrukturer utan attsamtidigt beakta beskattningens utformning. Resultatet av arbetet skall därförefter hand lämnas till energiskattekommittén (B 1979:06). Ikommitténs uppdrag ingår att beskriva hur priserna L n. bildas på viktigaenergiprodukter och vilka principer som ligger till grund för prissättningenliksom att ange hur inflytandet vid prisbildningen är fördelat mellan ochutövas av olika producenter och konsumentgrupper. Hurtaxorna på el och Qärrvärme påverkar konsumenternas beteende är i hög gradberoende av hur bränslekostnader är beaktade i hyresklausu-lerna. Likaså är mölighetertill individuell mätning och debitering av varmvatten etc. av betydelse idessa avseenden. Den senare frågan utreds av utredningen (Bo 1979:03) omindividuell mätning och debitering av kostnader för uppvärmning ochtappvarmvatten. 6 Överväganden och förslag Riksdagenhar beslutat att naturgas skall införas som ett tillskott UllSveriges energiförsörjning (prop. 1979/80:170, NU 1979/80:70, rskr1979/80:410). godkände då ett samarbetsavtal som träffats mellanDanmarks och regeringar på naturgasens område. Från svensk energipolitisksynpunkt har det bedömts ha försörjningspolitiska fördelar att ersätta olja mednaturgas från . För del innebär avtalet att naturgas ibegränsad mängd kommer att kunna levereras och distribueras inom västra början ; det s. k. . godkände ocksåvissa rikUinjer för projektets genomförande. I dessa har ingått som en förutsättningatt staten ställer lämpliga styrmedel till förfogande för att tryggaavsättningen av gasen. Syftet med denna promemoria är att föreslå vilkastyrmedel som bör användas vid uppbyggnad och utbyggnad av naturgassystem därnaturgasen används som energikälla bl. a. för uppvärmning av bostadshus. Prop.1981/82:64 52 6.1Teknisk och ekonomisk bakgrund Ettnaturgassystem bygger på ledningsbunden energi i form av naturgas som hoskonsumenten används för skilda ändamål som industriella processer, uppvärmningeller hushållsenergi. En beskrivning av ett naturgasnäts uppbyggnad finns iavsnitt 3. Distributionsnätet är uppbyggt längs en stamledning. I ett allt finmaskigarenät dras grenledningar, fördelningsledningar och servisledningar tillmottagningsstationer och slutliga förbrukare. Mellan grenledning ochfördelningsledning krävs anordningar för att sänka trycket till lämplig nivå.Rörledningsnätet läggs i sin helhet under jorden. Stamledningens lokalisering ärberoende av den koncession som krävs för rörledningar enligt rörledningslagen(jfr 5.2.1). Grenledningarna dras så att de på lämpligt sätt täcker de områdendär distribuUonen avses ske. Ledningarna för detaljdistributionen utförsnormalt i plast och kräver ingen isolering. De behöver inte grävas ned påfrostfritt djup, vilket medför lägre kostnader än för exempelvis Qärrvärmeledningar. Omnaturgasen skall användas inom processindustrin eller vid uppvärmning ihandelsträdgårdar, förutsätts förbmkaren svara för installationen fråntomtgränsen. I defall naturgasen används för uppvärmningsändamål i bostadshus svarardistributören för avstängningsventiler, säkerhets- regler- och mätut-mstningmedan konsumenten svarar för rörledningar i fastigheten och den särskilda gasbrännaresom krävs (jfr 4.3. och 4.4). Någon individuell lagringsmöjlighet behövs inteför naturgas. Förbmkaren tar endast emot så mycket naturgas som behövs vidvarje enskilt Ullfälle. Vidde tidigare tillfällen då naturgasintroduktion aktualiserats för Sverigesvidkommande har ogynnsamma förutsättningar lagt hinder i vägen för attgenomföra projekten. Hindren har utgjorts av långa transportavstånd, behovet avstora initialinvesteringar och en ofördelaktig marknadssammansättning. Att genomföraprojekten skulle har varit möjligt endast med avsevärt stöd av samhället. Detviktigaste hindret för projekten utgjordes sannolikt av att gasen i Sverigeförutsattes ersätta Qock eldningsolja. De tänkbara kunderna skulle i sådantfall inte vara beredda att betala det pris som fordrades för en lönsamgasdistribution. I de nya marknadsundersökningar som gjorts och som liggertill gmnd för inkluderas småförbmkare. Naturgasen är för dessakunder ofta en ersättning för lätt eldningsolja som har ett högre pris,varigenom gasens konkurtensförmåga blir bättre. Även befintliga stadsgasnätavses kunna utnytQas för naturgasdistribution. Deras andel av den totalagasanvändningen blir dock obetydlig. En beskrivning av marknadsfömtsättningarnafinns i avsnitt 4. Småför-bmkama använder naturgasen för uppvärmningsändamål,dvs. för uppvärmning av bostäder och förbmknings varm vatten. Eftersom uppvärmningsbehovetinte är jämnt fördelat uppstår en viss skev belastning på nätet.Denna kan korrigeras genom att naturgas säljs till vissa Prop.1981/82:64 53 storförbmkaresom får naturgas vid lågbelastning på nätet och använder annatbränsle, exempelvis olja, vid högbelastning. De kalkyler som gjorts för Sydgasprojektettyder på att projektet, sett över en 20-årig kalkylperiod, skall kunna blilönsamt utan samhälleligt stöd. En fömtsättning för denbeslutade gasintroduktionen har varit att den blir kommersiellt konkurrenskraftig.Det innebär att kostnaderna förutsätts kunna tas ut av konsumenterna utanstatlig subventionering. Att staten i fråga om just ställtvissa ekonomiska garantier beror på de speciella omständigheterna kring dettaprojekt. För att få ekonomi i ettnaturgassystem krävs en viss koncentration av förbrukarna. För delfinns lämpliga områden i västra och norra , västkustområdet, södraVärmland, och området upp till samt under vissa fömtsättningardelar av Norrlands kustland. Det nu planerade naturgasnätet som omfattar enstamledning från i söder i norr kan komma att byggasut, om de möjligheter till ytterligare naturgasleveranser som finns i avtalenmed UtnytQas. Ytterligare utvecklingsmöjligheter finns om avtal kanslutas om naturgasimport från främst . I avsnitt 4 har denberäknade marknadens sammansättning för behandlats. Av förbmkarnautgörs huvuddelen av småhusägare. I räknar man med cirka 10000konsumenter i enfamiljshus. Den beräknade förbmkningsandelen för uppvärmning ibostadshus (flerfamiljshus och enfamiljshus) uppgår till . Huvudparten avgasmängden avses förbmkas inom industrin och trädgårdsnäringen. Antalet förbrukareför denna del av gasen är dock begränsat. Ett gasprojekts ekonomiskalönsamhet är beroende av vissa speciella faktorer. Investeringarna irörledningsnätet måste redan från början i huvudsak dimensioneras för fullt utnytQande.Det krävs en viss koncentration av förbmkarna. Det är nödvändigt attsäkerställa gasleveranser av viss storlek, som med hänsyn tilllagringssvårigheterna måste avsättas. Detta leder till ett behovatt snabbt få gaskonsumenter anslutna systemet. Att så sker är viktigtockså för dessa. Eftersom de till slut skall bära kostnaden för ledningen, blirdet viktigt att denna kostnad delas av många redan från början. Förhållandenaär i viss mån desamma som för ett Qärrvärmesy stem. För del räckerdet inte att nybyggda fastigheter ansluts, utan också fasfighetsägare i befinUigbebyggelse måste förmås att övergå naturgas. Den ekonomiska begränsningenför anslutning bestäms av avståndet till stamledning och fördelningsledning ikombination med bebyggelsens sammansättning. Enligt de undersökningar somgjorts kan befolkningsöar på ner till cirka 100 personer (cirka 50 hushåll)vara ekonomiskt lönsamma att ansluta till naturgasnätet. I glesbebyggelse är naturgasuppvärmningsåledes inte ekonomiskt lönsam. Samma ekonomiska begränsning gäller förnaturgasen i områden där Qärtvärme distribueras Prop.1981/82:64 54 Vid Qärrvärmeinstallation är kostnaden för rörläggning jämförelsevishög. Vidare medför transport av hetvatten i glesbebyggelse storavärmeförluster. Därför kräver Qärrvärme kort avstånd till anläggningen och högbefolkningstäthet. I stadskärnor med kolproducerad Qärrvärme är Qärrvärmeekonomiskt överiägsen naturgasuppvärmning. När det gällerkonvertering till gas i befintlig bebyggelse måste en åtskillnad göras mellankonsumenter med vattenburna värmesystem och konsumenter med direktverkandeelvärme. I de fall konsumenterna har anordningar för vattenburen värmeinskränker sig kostnaderna för övergången till naturgassystem till kostnadenför installation av gaspanna eller, om användbar oljepanna finns, tillkostnaden för att förse denna med en gasbrännare och anslutningsavgift tilldistributionssystemet. 1 ett hus med direktverkande elvärme omfattarkostnaderna för att byta system även installation av rörledningar ifastigheten. Från teknisk och ekonomisk synpunkt är det därför olämpligt attframtvinga byte av värmesystem om rörinstallationer saknas. Byte är däremotmöjligt i de fall konsumenten har uppvärmning med elpatroner, oljeeldning,kombinationspanna eller liknande. Gaskonsumentensuppvärmningskostnad är beroende av dels kostnaden för uppvärmningsanordningen,dels kostnaden för den levererade gasen. Det pris distributören kan erbjudakonsumenten för gasen beror på flera faktorer. I botten finns importpriset.Redan här finns betydande osäkerhetsfaktorer, eftersom priset regelmässigt ärknutet till priset på olja. Distributören måste vidare ha täckning fördistributionen och för uppbyggnaden av distributionssystemet. Här är denanslutningsgrad som kan uppnås av betydelse för hur stor del som faller på denenskilde konsumenten. Denne får vid anslutningen till systemet betala enanslutningsavgift. Vidare måste konsumentpriset täcka pålagor från samhälletssida som energiskatt och kostnader för beredskapsåtgärder. Dessa har i riktlinjemaför naturgasintroduktionen förutsatts ligga på en nivå som inte mbbar deekonomiska kalkylerna för projektet. Naturgas är f. n. helt befriad frånskatt. Det beror dock på att naturgas inte har utnyttjats somenergikälla och vid de förhandlingar som har förts i samband med Sydgasprojektethar förutsatts att gasen inte kommer att bli belagd med högre skatter ochavgifter än som gäller för olja. Detpris naturgasen får i konsumentledet är i sista hand beroende påtaxesättningen. I sker försäljningen av energi i princip på fria marknader.Av kommunallagen följer dock att affärsverksamhet i regi i principskall drivas enligt självkostnadsprincipen. En redogörelse för prissättningenpå energi i finns i avsnitt 5.5 Enfastighetsägares möjlighet att välja uppvärmningsform är i praktiken oftabegränsad. I samband med exploatering av ett bostadsområde be- Prop.1981/82:64 55 stämsofta en för fastigheterna gemensam uppvärmningsform. När fastigheterna säljsär valet redan träffat och fastighetsägaren kan av ekonomiska skäl sällan bytaut det installerade värmesystemet. I de fall valmöjligheter kvarstår ärfastighetsägarnas intresse att energianvändningen är billig, bekväm och medförliten miljöpåverkan i den närmaste omgivningen. Däremotkan knappast hänsyn samhälleliga hushållningsproblem påverka en enskildfastighetsägares val av energislag. För att på frivillig väg åstadkomma enövergång till eller ett val av naturgas för uppvärmningsändamål krävs därföratt naturgasen ställer sig billigare eller i varje fall inte dyrare änalternativa energislag och att hanteringen är bekväm. Möjligen kan konsumentenvara villig att betala ett något högre pris på grund av gasens miljöfördelar. Föratt förmå konsumenter med möjlighet till annan uppvärmningsform att snabbt ochi behövlig omfattning frivilligt välja gas krävs att de finner uppvärmning medgas fördelaktigast. Det är inte troligt att en gasleverantör kan importera gaspå så förmånliga villkor att gaspriset redan på grund härav kan sättas så lågtatt det önskade resultatet uppnås. Givetvis måste distributören själv genom akUvmarknadsföring och olika åtgärder verka för att anslutning sker till gasnätet iönskvärd omfattning. Den grundläggande faktorn är emellertid det pris som kanerbjudas konsumenten och detta pris måste ytterst baseras på importpriset. Ettproblem med naturgasen, liksom Qärrvärmen, är att den för sin ekonomi kräverhög anslutning inom sitt område. Det är således inte fillräckligt att den i deaktuella områdena har med alternativa energislag jämbördig konkurrensförmågautan det måste finnas ett incitament att välja just naturgas.