prop · G503118 · 1981-12-31 00:00:00 — SCB, bankinspektionen,RFV, SPK, RSV och SÖ framhåller all kontakter och samråd tas medskilda branschföreträdare och andra företrädare för uppgiftslämnama.Beträffande insamling för tillsyn eller tillstånd tfrågasätter iStockholms län om inle redan gällande regler och praxis är tillräckUga. Datainspektionenanser att lagtexten borde innehålla en aUmän regel om att det särskilt börprövas om det ändamål för vilket uppgiftema samlas in kan tiUgodoses utan attuppgifterna registreras med anknytning lill varie individ. Om detta inte heltär möjligt bör utgångspunkten vara all individ-relaterade uppgtfter endastanvänds i den omfattning det är nödvändigt. LBS anser att denföreslagna lagen inte klart anger vilka insamlingar som omfattas av lagen. RFV anser det vara oklartom den föreslagna lagen berör uppgtftsinsamUng i samband med beräkning avpensionsgmndande inkomsl och underlag för arbelsgivaravgtfl. Konjunkturinstitutetpåpekar att informationsinsamling för forskning som sker via universitets- ochhögskoleväsendet inte berörs av lagförslaget, medan däremot motsvarandeinsamling via SCB berörs, saml konstaterar att detta gränsdragningsprobleminte alls berörts i betänkandet. Lagenmåste enligt försäkringsinspektionens mening kompletteras med en regel om altsamråd inte nödvändigtvis måste tillgripas vid varje slags uppgtftsinsamlingar.Undantag måste kunna göras för l.ex. insamlingar som ingår i ettrevisionsförfarande, vars syfte skulle kunna äventyras om myndigheten i förväggett till känna sin avsikt att fordra in uppgifter. RSVuttalar att den ordning som DEFU föreslår i förfallningsförslagel svårligen syneskunna tiUämpas inom beskattningsförfarandel. 1981/82:118 42 Konsumentverketutgår från alt lagen ej omfattar dess och konsumentombudsmannens infordrandeav uppgifter i samband med tiUsyn av företagens marknadsföring ochavtalsvillkor och vid fiUämpningen av konsumentkreditlagen. Luftfartsverketanser all 1 § bör kompletteras så att del klart framgår alt insamlingar i eltförvaUningsprocessuellt förfarande inle omfattas av lagen. harinvändningar mol all lagförslaget omfattar även uppgiflsinsamlingar frånkommuner, bl. a. eftersom dessa fömtsätts ha andra attityder tUl StatUgamyndigheter än vad företag har, och anser att frågan behöver utredasytterligare. och de andra organisationer som avgett gemensamt yttrandeutgår från att verk omfattas av den föreslagna lagen. UHÄanser att uppgiftsinsamlingar för forskningsändamål bör undantas från lagenstUlämpningsområde. anser det vara oklart när en insamling skall anses så omfattandeatt den faUer under lagens tillämpningsområde. Fleraremissinstanser har synpunkter på del föreslagna samrådsförfarandet.Socialstyrelsen, SCB, bankinspektionen, konjunkturinstUutet, SÖ, skogsstyrelsenm.fl. befarar att delta kan leda lill ökad byråkrati och onödig omgång. Vidareanser i all grandläggande begrepp inte harklargjorts tillräckligt. Lagförslaget ger stora möjligheter till feltolkningar. Framförallt är förelrädarebegreppet enligl SCB, RSV, kommerskoUegium, m.fl. inle lillräckligl preciserat. Likaså anser några remissinstanser,däribland SPK, all begreppet "allmän uppgtftsinsamUng" måstepreciseras. Prop.1981/82:118 43 Sammanställning av remissyttranden över rapporten Efterremiss har yttranden över BASUN:s rapport avgells av: ,rikspoUsstyrelsen, brottsförebyggande rådet, ,datainspektionen, bokföringsnämnden, försvarels rationaliseringsinstitut,, postverket, , trafiksäkerhelsverkel,riksrevisionsverkel, dalamaskincentralen för administrativ dalabehandling,, , kommerskollegium, generalluUstyrelsen,patent- och registreringsverket, statens pris-och karteUnämnd, överstyrelsenför ekonomiskt försvar, , arbetarskyddsstyrelsen,statens industriverk, länsstyrelsernas organisafionsnämnd, och Jämfiands läns utvecklingsfond. Följandelänsstyrelser har efter hörande av lokala skallemyndigheter ochkronofogdemyndigheter - avgivU yttranden: länsstyrelserna i ,, , , , , , län, , , , samt iNortbottens län. Remissyttranden har ocksäavgetls av dalalagsliftningskommitlén (Ju 1976:05), särbarhetsberedningen (Fö1981:02), ADB-beredningsgruppen (C 1973:06), , , ochGävle kommuner. , , , hantverks- ochindustriorganisafion -FamUjeförelagen, Lantbrukarnas riksförbund.Tjänstemännens centralorganisation. Centralorganisationen /SR,i , och (gemensamt yttrande), . Försäkringsbranschens serviceakliebolag samlUpplysningscenlralen . Flertaletremissinstanser stödjer utredningens förslag i princip. Några remissinstanserär kritiska tUl förslaget utifrån skilda utgångspunkter, men ingenremissinstans avstyrker helt. Sårbarhetsberedningenframhåller att förekomsten av ett basregister av den föreslagna utformningenutgör en aUvarlig sårbarhetsfaklor för det 1981/82:118 44 (), ()och i framhåller att ett register som det avutredningen skisserade förlorar sin användbarhet om inte fler uppgtfter omföretagen och organisafionerna förs in i registret. påpekar att utredningen inle undersökt huravida de tänktaavnämarna kommer all utnyttja registret om de härigenom endast fär tillgångtill föreslagna basuppgtfter. () anser del sannolikt att stora rationaliseringsvinster finns att hämta omförslaget genomförs. Andra - överstyrelsen för ekonomiskt försvar (ÖEF),() och i och län - framhålleratt de inte definitivt lar ställning fill förmån för utredningens förslagförrän det säkert kan fastställas att förslaget är ekonomiskt försvarbart. Mångaremissinstanser har framfört ell aUmänl intresse av att använda basregistrel. Ellantal myndigheter bl. a. kommerskollegium, ÖEF, (),och - anser att de för egen del har liteneller ingen användning av elt basregister, men är ändå utifrån allmännautgångspunkter positiva till förslaget. framför all kommunerna har ell klart dokumenterat intresse avuppgifter om förelag och arbetsställen säväl för administrativ användning somför planeringsändamål. och planering liksomMalmö kommun hävdar all kommunerna kostnadsfritt bör få utdrag urbasregistret i form av magnetband och dalaUstor. Som användningsområden inomden kommunala verksamheten ser kommun uppgifter inom administration ochsamhällsplanering (sysselsättnings-, trafik-, energi- och skolplanering). ÄvenGävle, och kommuner pekar på registrets användbarhet inomden kommunala planeringen, inte minst inom det näringspolitiska området. Flertaletlänsstyrelser framhåller att de har ell stort behov av basuppgtfterbeträffande förelag i det egna länet. i förordaratt basregistrel förankras regionalt. En sådan modell skulle underlätta enlösning av sekrelessproblemafiken som förbättrad aktualitet ochkvaUtet skulle erhåUas. Länsstyrelseni och ADB-beredningsgruppen förordar likaså en regionaliseringav basregistrel. En sådan registerlösning utesluter dock inte att man kanbehöva centrala register baserade på de regionala. CFD och iKalmar län understryker vikten av att klarlägga de tekniska, organisatoriskaoch juridiska aspekterna på en regional registerföring. Länsstyrelserna iJönköpings och ser det som Prop.1981/82:118 45 nödvändigtatt ges möjlighet att sprida inhämtade basuppgtfter vidare närså efterfrågas. FöreningenSveriges kronofogdar föratsätter alt kronofogdemyndighe-lema får direktåtkomsttill basregistrel via terminal. Kronofogdemyndigheterna i , ,, , och framhåller värdet av ett sammanhålletföretags- och arbelsställeregister som bl. a. kommer att undertlätlaidentifieringen av företag. Kronofogdemyndigheterna i , , ,och uppger dock att det föreslagna regislerinnehållet ärför "tunt" för all svara mot kronofogdemyndigheternas behov. (), arbetsledares förbund (SALF) och hantverks- ochindustriorganisation familjeföretagen (SHIO) ser inrättandet av ettbasregister som en åtgärd att underlätta kampen mot den ekonomiskabrottsligheten. SHIO föreslår att en obligatorisk företagsregistrering skullekunna knytas till basregistrel. Bevis om gjord registrering skulle därefterkunna utfärdas. i (LO) framhåller att även detföreslagna registret kan bli av stort värde för bevakning av alt alla medlemmarblir anslutna tUl befintliga lag-och avtalsenliga försäkringssystem. BRÅ anseratt myndigheternas ulnylljande av basregistrel mycket är en kostnadsfråga. RPSfrantför alt basregistret enligt principförslagets utformning endast iundantagsfall kan användas av polisen. Kompletteras registrets innehåll meduppgift om ägare, delägare m. m. skulle däremot ett sådant basregisterväsentUgt förenkla och effektivisera poUsens spanings- och utredningsverksamhetsamt även polisens hjälpverksamhet. Statens pris- och kartellnämnd (SPK)uppger att basregistret kan användas som uppdateringsregister förbutiksregistret men även skulle kunna användas som urvalsram för olika typer avutredningsverksamhet. Arbelarskyddsstyrelsen uppger alt man även i framtidenkommer att föra egna arbetsställeregister men att dessa register kanuppdateras med hjälp av basregistrel. 3 Registerbestånd m. m. LOframhåller alt det är viktigt att samtliga jordbrakare och fastighetsägareingår i basregistret. Detta är av vikt för all kunna skapa sig en bild av olikapersoners samlade affärsmässiga aktiviteter. LRF delar utredningens åsikt närmare bör undersöka behovet av jordbraksförelag i basregistrel ochstudera om det här är möjUgt att samla in uppgifterna från det av förda lanlbraksregistrel. För arbetarskyddsstyrelsens del är detviktigt all jordbraksförelag och fastighetsägare kommer med i registret,eftersom del häribiand finns många personer som inrapporterat arbetsskador. () och av- 1981/82:118 46 styrkerutredningens förslag om att försöka skapa en för alla myndigheter gemensamdefinition av arbetsställeenheler och enhetliga arbetsställe-beteckningar.Systemet skulle kunna bli inflexibelt i förhållande fill de snabba förändringarsom kännetecknar näringslivels verksamhet. och tycker all basregistret börbegränsas till att omfatta enheter som bedriver någon form av ekonomiskverksamhet som ej är av tUlfällig art. På så vis skulle de 100000 osktftadedödsbon samt de personer som liltfälligt har haft någon anställd, l.ex. ihushållet eller för reparafioner i hemmet, exkluderas ur registret. En liknandeåsikt förs fram av länsstyrelserna i , och . Datainspektionenframhåller all enligt 3 § dalalagen (1973:289) får registret inte innehåUaandra personer än vad som överensstämmer med ändamålet med registret. Det ärdärför inte fillåtet att registrera arbetsgivare med hushållsanställda samttiUfälliga arbetsgivare i separata enheter med hänvisning till att dessa inteär "av intresse" i detla sammanhang. Denna mening framförs också avdatalagstiftningskommittén (DALK), som menar alt fysiska personer endast börregistreras om del finns elt uttalat behov härför. SAFoch yrkar på att enskilda firmor tilldelasorganisationsnummer. () efterlyserockså en utredning om organisationsnummer för enskilda näringsidkare. Remissinstansernakan grovt delas upp i tre grapper beroende på framförda synpunkter påregisterinnehåU. Denena grappen framhåller att registerinnehållet bör begränsas till ett fåtalklart definierade uppgifter av basuppgiftstyp. Ett anlal remissinstanserföreslår därför jämfört med utredningens förslag yllerligare begränsningarav innehållet. SAF, , hantverks- ochindustriorganisation - Familjeföretagen och sårbarhetsberedningen är utifrånolika utgångspunkter tveksamma lill uppgtfter om arbelssläUen. Uppgift om"tidigare idenfilet" ifrågasätts bl.a. av patent- ochregistreringsverket (PRV) och datainspektionen. De av myndighelerna anfördaskälen mol denna uppgift är bl.a. all den är oklart definierad. Uppgtfl om"annan benämning" på inregistrerad firma avstyrks av PRV. En sådanuppgtfl kan urholka firmaskyddel. Datainspektionen påpekar alt sådanastalusuppgifter som konkursmarkering kan medföra att registret omfattas avkreditupplysningslagen, vilket minskar registrets användningsområde. Denandra grappen av remissinstanser framhåller att regislerinnehållet måste utökasför att basregistrel skall bli användbart. Prop.1981/82:118 47 Uppgtftom ägare efterfrågas bl.a. av LO och Föreningen . Uppgiftom firmatecknare/företrädare för juridisk person efterfrågas av länsstyrelsernai , , , , och samlav , BRÅ, RPS, lokala skattemyndigheten i och och avkronofogdemyndigheterna i , , och Handen. Andrauppgifter som efterfrågas är bl. a. koncernsamband, kopplingar mellan adressoch fastighet, uppgtft om aktiekapital, omsättning, näringsförbud och exaktuppgift om antal anställda. Dentredje grappen biträder i stort föreslagen omfattning av registret. TiU dennagrapp hör bl. a.: ADB-beredningsgruppen, . FörsäkringsbranschensServiceaktiebolag, och . Flertaletremissinstanser biträder utredningens förslag till insamlingsvägar förbasuppgifter. Länsstyrelserna i , och län anseratt skattemyndighetema med sin lokalkännedom är väl lämpade alt samla införelagsuppgifter till basregistrel. En föratsättning är dock att myndighelernages erforderliga resurser för nya arbetsuppgifter. Lokala skattemyndigheterna iUddevalla och är tveksamma till förslaget om all skattemyndighetemaskall samla in uppgifter för andra ändamål än beskattning. Datainspektionenför fram tanken att den regisleransvariga myndigheten bör samla inuppgifterna direkt för att avlasta skallemyndigheterna. Länsstyrelseni framför liknande tankegångar. DAFAuppger att del finns skäl att pröva huravida inte förändringar i uppgifter omadresser och telefonnummer bör samlas in direkt till spridningsansvarigmyndighet. Aklualiletskravel är speciellt avgörande för dessa uppgtfter. DAFAär beredd all handha denna uppgift. CFD framhåller för sin del all allavisering tiU basregistrel bör ske via SCB. Risk finns annars all basregistreloch SCB:s arbetssläUeregisler inte kommer att överensstämma. Uppsalakommun anser all utredningen underskattat den insats som krävs av kommunernaför att uppdatera registret. Kommunen anser dock att kommunema bör delta idelta uppdateringsarbete. 6 Ansvar för spridning av basuppgifter Fråganom vUket organ som skall ges ansvar för spridningsfunktionen har föranlett 23av remissinstanserna all förorda antingen SCB eller DAFA. Prop.1981/82:118 48 Följande remissinstanser framhåller alt DAFA bör ansvaraför avisering och registerföring , , , i , datainspektionen, RPS,. Försäkringsbranschens Serviceaktiebolag,kommerskollegium saml DAFA. De remissinstanser som tycker att SCB bör svara föravisering och registrering är länsstyrelserna i , ,, , , ADB-beredningsgruppen, RFV, CFD,statens industriverk, läns landsting samt , och Malmökommuner. Utöver ovan nämnda remissinstanser har viaunderhandsremiss inhämtats ytterligare synpunkter på ansvarsfrågan. De remissinstanser som förordar DAFA baserar sinaställningstaganden huvudsakligen på uppfattningen alt DAFA är mer användarneutralän SCB, att DAFA redan ansvarar för motsvarande funktion beträffande delstafiiga Person- och (SPAR) saml alt flera regisleranvän-dareredan har upparbetade kontaktvägar med DAFA. Argumenten för SCB baseras i stort på all SCB har byggtupp en stor kunskaps- och faktabas om företags- och arbelsslälleregislrering,alt SCB har väl upparbetade kontakter med länsstyrelser, kommuner m. fl. samlatt del är en fördel om spridningsansvarel åvilar en myndighet med ansvar ävenför regislerinnehåUet. i avvisar bestämt enuppläggning av den modeU som föreslår. I stället kräver alten regional lösning utreds. Lokala skattemyndigheten i är avsamma åsikt. framhåUer alt den skisseradedriflformen och ansvarsfördelningen verkar onödigt komplicerad. att inte tiUräckligt har klargjort DAFA:s roll i driftsystemet.Vidare menar verket all utredningen inte har redovisat en övertygande analys avde organisatoriska och samarbetsmässiga problem, som man menar att denföreslagna driftformen leder tiU. ÖEF anser att den av skisserade modellen förförläggning av basregistret inte är fillfredsställande från beredskapssynpunkt. DAFA framhåller att man genom uppbyggnaden av SPARinvesterat i ell antal programprodukter som i princip ograveral kan användasför ell företagsregister. Dessutom håller DAFA på all bygga upp elt omfattandedalanät för all tillgodose behovet av lerminalanslutning lill SPAR. Om spridningsdelenförläggs fill DAFA kommer denna stora användarkategori all kunna fåföretagsinformation utan ytterligare investeringar. DAFA pekar även på att manhar en fullt utbyggd marknadsföringsorganisation kring SPAR, som redan i daghar kontakt med en stor del av de potentiella kunderna. DAFA har också i dagdriftansvaret för RSV:s organisationsnummerregister. DAFA anser att man är välförberedd all åla sig ansvaret för drift och marknadsföring av basregistret. 1981/82; 118 49 SCBhar i §itt samrådsyttrande, vilket refererats tidigare, redovisat centralbyrånsargument för att basregistrel skaU förläggas dit. RSV förordar i sittsamrådsyttrande att registret förläggs till DAFA. FörsäkringsbolagensServiceaktiebolag anser att det är viktigt all registret utformas, så attstörsta möjliga överensstämmelse med SPAR:s utformning uppnås, Sammaterminalnät bör kunna användas för åtkomst till SPAR resp. basregistret. Dekronofogdemyndigheter som yttrat sig över ansvarsfrågan har föreslagit DAFAsam registerhåUare. Föreningetiför statistik och planering anser det orationellt att inle utnyttjaSCB IS kunskaper om förelagsregislrering. SCB bör därför få ansvaret för ettbasregister som bör fungera som ett "företagens RTB". Liknandetankegångar framförs av bl.a. och kommuner. framhåller i sitt gemensamma yttrande all manansluter sig till utredningens förslag om DAFA som registerförare. Genom attlägga registret hos en användameutral instans ökas föratsättningarna för attregistret strikt begränsas till sin basdalafunklion. SAFoch pekar på förhållandel alt uppgifter som ingår ibasregistret kan komma att få rättslig verkan i oUka sammanhang, t. ex. ifrågor rörande företags hemvist. InnehåUet i basregistret bör enligl noggrant definieras och avgränsas i lag. Även ansvar för insamling,registrering, registerföring och uppgiftsspridning bör lagregleras. Länsstyrelseni framhåller alt handels- och föreningsregistren inte kan håUasansvariga beträffande uppgifter som lämnats tiU basregistrel och därtfrånvidarebefordrats liU handels- och föreningsregistret. Länsstyrelseni saml lokala skattemyndigheten i diskuterar ävgn deneventueUa nödvändigheten av alt i olika sammanhang tillgripa sankfionsmedel vidinhämtande av uppgifter. menar t. ex. att bestämmelserna i 79 §uppbördslagen bör kompletteras så alt det klart framgår att även uteblivenuppgift om antal anställda omfattas av där angiven påföljd. Datainspektionenanser i likhet med sårbarhetsberedningen, BRÅ, handelskammare m. fl. altbasregistrel bör förfallningsregleras och att regleringen av SPAR här bör kunnatjäna som en lämplig förebild (se SFS 1981:4). Även DALK delar uppfattningen ombehovet av författningsreglering och betonar särskilt vikten av att ändamåletmed registret tydligt läggs fast. Prop.1981/82:118 50 8 Integritet, sekretess och sårbarhet Datainspektionenunderstryker viklen av att basregislrels innehåll begränsas lill ändamålet förden föreslagna verksamheten. Registret bör därför inle innehåUa fillfäUigaarbetsgivare eller hushållsanstäUda; registrering av personer bör ske på grandav att personen driver rörelse. Inspekfionen framhåUer vidare allfaktauppgifter - grandade på myndighels beslut - inte bör blandas med"mjukare" uppgifter. På denna grand avstyrker inspektionen altuppgift om "tidigare identitet" registreras. DALK är också tveksamliU registrering av personer som inte har någon inregistrerad firma.Eventuella samkörningar med andra register bör vidare prövas ingående. Länsstyrelseni tycker att sekretessfrågoma behandlats ofullständigt avutredningen. Även länsstyrelserna i och anser atträttsläget beträffande sekretessfrågorna måste klarläggas.Sårbarhetsberedningen anser - och får där stöd av bl. a. DALK - att behovet avvatje enskild uppgtft i registret grandUgt bör prövas. SpecieUt viktigt är delatt registret endasi medges all innehålla uppgifter av baskaraktär.Sårbarhetsberedningen ställer sig frågande inför behovet av en centralregistrering av antalet arbetsställen. Beredningen menar också all en ohämmadspridning av uppgifter från ell basregister över företag kan leda tUI ödesdigrakonsekvenser från sårbarhelssynpunkt. Vidare anser beredningen alluppgtflsinsamlingen inte nödvändigtvis måste, annat än i inledningsskedet, skegenom RSV:s försorg. Det är förenat med fördelar ur sårbarhetssynpunkt om RSVkan frigöras från denna uppgift. Länsstyrelseni framhåller de fördelar ur sekretess- och sårbarhetssynpunktsom följer med en regional driflstraktur. 9 Kostnader och intäkter RRVanser att det sannolikt finns stora ralionaUseringsvinsler att hämta för såväluppgiftslämnare som registerhåUare och användare genom att inrätta ettbasregister över förelag och andra organisationer. Mångamyndigheter - som räknat som troliga användare av elt basregister - har isina remissvar visat ett intresse för att använda registret, men har ejredovisat vilka eventuella besparingar som kan göras. Detla gäller bl. a.arbetsmarknadsstyrelsen, generaUullslyrelsen, SPK och flertalet kronofogdemyndigheter. Arbetarskyddsstyrelsenframhåller alt man med hjälp av basregistret skuUe få bättre kvalitet på sinauppgifter, men att detta inle skulle innebära någon besparing av personal ellerandra kostnader. SPKanser att kvalitetskraven på basregistrel kommer alt kräva storaresursinsatser, varför det är osäkert om ett införande totalt sett kan medfö- 1981/82:118 51 och anserlikaså del vara slor risk att ett basregister inte kommer all medföra någraväsentliga besparingar i berörda verk. Enligt i länfår del anses som uteslutet att systemel kan bli självfinansierande. LRFunderstryker utredningens slutsats om all en mer fuUständig kalkyl bör presenterasinnan ett beslut om genomförande av ett basregister las. ADB-beredningsgruppenbedömer all den uppskattning som statskontoret gjort av dubbelarbetet iKronobergs län (beräknat lill 2-3 personer per län för beredning avbasuppgifter) är en underskattning. Den indirekta vinsten genom bättreplanering är emellertid myckel svår att uppskatta i budgettermer. SamtUga lokalaskattemyndigheter, PRV, postverket saml några länsstyrelser framhåller attförslaget för deras del får både positiva och negativa effekter men attkostnaderna överstiger intäkterna. Beträffande frågan omavgiftsbeläggning yrkar BRÅ på avgiftsbefrielse beträffande brottsbekämpandemyndigheter. och planering yrkar påavgiftsbefrielse för kommunerna liksom m.fl. kommuner. anser althandels- och föreningsregislren bör få gratis tillgång till registret. CFD villbehålla nuvarande avgiftsfria avisering från länsstyrelsema. Fleralänsstyrelser viU ha kostnadsfria utdrag ur basregistret. Fleraremissinstanser, däribland postverket, ett flertal lokala skattemyndigheter,, , , , arbelarskyddsstyrelsen ochSveriges direktreklamförening har visat intresse för att nära följautredningens fortsatta arbete eller erbjudit sig att medverka i detta. RRV anser att den vidareutformningen av laxesältningen för regislerat-drag skall ske i nära kontakt medRRV. Arbetarskyddsstyrelsen,bokföringsnämnden, kommun. ochplanering m. fl. understryker viklen av att utarbeta definitioner,förkortningsregler etc. för bl.a. företagsnamn. saknar enentydig definifion på begreppet näringsidkare och anser alt en sammankopplingav näringsidkarbegreppel med skyldighet att vara registrerad i basregistrelskuUe kunna vara en praktisk lösning på dagens osäkerhet om vUka som ärbokföringsskyldiga. betonar kravet på flexibla bearbetningsmöjligheter för att möjliggöraolika former av sökraliner och registerallag. Flera remissinstanser pekar ävenpå nyttan av direktåtkomst till basregistrel via bUdskärmsterminaler. Prop.1981/82:118 52 Trelleborgoch framhåller att basregistrel, för all fä önskad effekt, bör anslutasfill REX-systemet via direktanslulning av myndighetens REX-terminaler.