prop · G50320 · 1981-12-31 00:00:00 — Koncernens möjligheter å andra sidan att tekniskt ochekonomiskt bedriva försvarsmaterieltillverkningen på ett för Sverigetillfredsställande sätt blir allt mer beroende av effektiva satsningar påexport. Resultat före disp. Regelbundencivil luftfart (linjefart) bedrivs på f.n. 36 flygplatser i . På 13 avflygplatserna förekommer endast linjefart med lätta flygplan, bl.a.linjetaxitrafik. Av de 36 trafikflygplatserna drivs 14 av luftfartsverket,medan 5 är militära flottiljflygplatser, där den civila flygtrafikenadministreras av luftfartsverket. Av övriga 17 flygplatser är 7 militära 1981/82:20 19 övningsfältmed huvudman och 9 kommunala flygplatser. En trafikflygplats ärprivatägd. Luftfartsverketstrafikflygplatser är , , , , ,, , , ,, /, , samt . Verketförvaltar dessutom en allmänflygplats (). Pånämnda 14 trafikflygplatser svarar verket för marktjänst, dvs. drift ochunderhåll av fält och byggnader, försörjningstjänst, bevakningstjänst ochflygplatsräddningstjänst. Ramp- och expeditionstjänst utförs i vissutsträckning av luftfartsverket. Vidare svarar verket för flygtrafiktjänst(flygtrafikledning) för civil och militär luftfart. Verketsdriftkostnader täcks genom trafikavgifter, hyror och artenden, m,m. Den civilaluftfartens kostnadsansvar innebär bl.a. att luftfartsverket skall bedriva sinverksamhet så att full kostnadstäckning erhålls och så att ett överskottuppnås, som motsvarar räntekravet på det av stat och kommun tillskjutnainvesteringskapitalet. Investeringarnafinansieras dels av staten och dels, när det gäller flygplatsanläggningar, avstaten och berörda kommuner gemensamt. Luftfartsverketmedverkar som myndighet till en tillfredsställande trans-portförsöijning tilllägsta möjliga kostnad för konsumenterna samt bidrar till utvecklingen av dencivila luftfarten inom givna trafikpolitiska och luftfartspolitiska ramar.Myndighetsfunktionen avser bl.a. överinseende av flygsäkerheten avseende civilluftfart, tillståndgivning, godkännande av flygbiljettpriser samt medverkan vidplanering av flygplatsnätet i landet. Påde statliga flygplatserna expedierades /81 8,3 milj.passagerare, en ökning . Antalet landningar uppgick till 271 000, enökning . Det trafikbortfall, som inträffade under föregående budgetårtill följd av konflikten på arbetsmarknaden har uppskattats till45% av årsvolymen landningar resp. passagerare. Iutrikes linjefart ökade antalet landningar , medan antalet passagerareökade . Totalt befordrades 3 milj. passagerare. I inrikes linjefartavreste 3,4 milj. passagerare, en ökning . Flygföretagens lågprissatsning hade viss effekt även /81. Dennedgång av antalet ankommande och avresande passagerare i Utrikes chartertrafiksom började har fortsatt. En vändning i positiv riktningförväntas dock inträffa . Passagerarantalet minskade /81 till 1,9 milj. Mätt i landningar var minskningen5%. Taxi- ochallmänflygverksamheten minskade i omfattning . Antaletpassagerare i taxiflyg utgjorde under / 81 ca 36000. Skr.1981/82:20 20 Den totala flygfrakten under /81uppgick till , en minskning jämfört med föregående budgetår.Under samma period befordrades post, en ökning . intäkter under /81uppgick fill 634,9 milj. kr., vilket är en ökning med 77,5 milj. kr. jämförtmed /80. Verkets intäkter består huvudsakligen avlandnings- och passageraravgifter samt undervägs- och stationstjänstavgifter.De sistnämnda utgör avgifter för marktjänster såsom incheckning, bagagehanteringm. m. på verkets flygplatser. har konstaterats en sämre utvecklingän väntat vad gäller intäkter från den utrikes chartertrafiken. Detta harendast delvis kompenserats av en positivare utveckling för inrikes linjefart.Trafikintäkterna utgjorde /81 av de totalaintäkterna. Av övriga intäkter kan främst nämnas diverse hyresintäkter samtersättning för utförd flygtrafiktjänst på de militära flygplatserna. Kostnaderna under budgetåret utgjorde 587,6 milj. kr., enökning med 47,3 milj. kr. Av dessa uppgick löner (inkl. sociala kostnader) till299,7 m.ilj. eller ca hälften av de totala kostnaderna. Som konsekvens av regeringens beslut om attresultatförsämringen till följd av arbetsmarknadskonflikten under våren 1980skall påverka även ränteutbetalningarna till kommunerna har en kortigering avutbetald ränta för /80 gjorts. / 81 har därvid reducerats med 5,8 milj. kr. på grund avmotsvarande för hög utbetalning /80. resultat för /81uppgick till 41,3 milj. kr., vilket betyder att staten erhåller ränta påtillskjutet finansieringskapital motsvarande av det statligaförtäntningskravet. Av de totala investeringsutgifterna verksamhetsåret1980/81 om 93 milj. kr. avser 36 milj. kr. investeringar i flygplatser, 45milj. investeringar i anläggningar för flygtrafiktjänst, en route och 12milj. i fordon, maskiner och utrustning. Enligt luftfartsverkets prognoser kommer antaletpassagerare på de statliga flygplatserna att fram öka med 5,i linjefart och i chartertrafik. Antalet landningar ilinjefart och chartertrafik beräknas öka med 2,resp. I % igenomsnitt. Mot bakgrund av de betydande kapital- ochdriftkostnadsökningar som följer av de standard- och kapacitetsutbyggnader somskett på och genom tillkomsten av och bedömer verketdet nödvändigt med avgiftshöjningar med i genomsnitt de närmasteåren. Genom tillvaratagande av skilda rationaliseringsmöjligheter samt en någotlugnare kostnadsutveckling anser luftfartsverket det möjligt att redovisa ettresultat som utslaget över en 1 O-årsperiod skall medge full för- 1981/82:20 21 räntning av investeringskapitalet. medger dock inte överskottet full ränteersättning till stat ochkommuner. Resultat före disp. Texten avser /80. Verkets uppgift och omfattning är ett affärsdrivande verk, med huvuduppgiftatt svara för poströrelsen och postgirorörelsen, dvs. att förmedla skriven,tryckt eller på annat sätt framställd information, mindre varusändningar(lättgods) samt betalningar. Verket driver också annan verksamhet. Postverketutför sålunda uppdrag åt staten - t. ex. skatteuppbörd och utbetalningar avpensioner och barnbidrag - och åt PKbanken - främst insättningar och uttag påbankböcker, men också vissa andra tjänster. utför även tjänster åtandra banker. Vidare driver verket busstrafik i , sköter upphandling avkontorsmateriel för statsverket och bedriver industriell verksamhet, i förstahand för att tillgodose postverkets eget behov: tryckeri, mekanisk verkstad,bil- och bussverkstäder. omorganisation var bl. a. ettsteg mot ökad marknadsorientering. Den utvecklingen har fortsatt under år 1979genom en ändring av den centrala förvaltningens organisation. Marknads- ochPostteknikavdelningarna har upphört och i stället sammanförs utvecklingsresursernaför marknadsföringen med rationaliseringsresurserna. Det sker genom tvånybildade enheter. Postens distributionsrörelse och Postens kontorsrörelse. Verksamheten under /80 Postvolymen mätt i försändelseintäkter i fast prisberäknas under /80 ha ökat med (2). En allmän portohöjning planerades ske fr. o. m. den 1 maj1980. På grund av det prisstopp som tillfälligt infördes av regeringenbegränsades höjningen till paketportot, medan övriga porton höjdesförst . För att underlätta och öka brevskrivandet har Posten undervåren 1980 erbjudit hushållen att köpa 3 st. häften med vardera 20rabattmärken. Ca 3,3 milj. rabatthäften såldes (2,6). Skr.1981/82:20 22 /80 ökade masskorsbanden (5) och gruppkorsbanden med7% (11). Varubefordranper post sker i huvudsak genom postpaket. Konkurtensen på lättgodsmarknaden ärhård men Posten har hävdat sig väl och antalet postpaket har ökat /80 jämfört med föregående budgetår, som även det uppvisade enökning. Den1 infördes en differentierad taxa för paket, som innebär att kundermed störte mängder paket kan få en lägre bastaxa mot samarbetsavtal ominlämningstider - rutiner etc. Enfortsatt utbyggnad av den maskinella brevsorteringen är planerad. I en förstaetapp fram planeras anläggningar i de tre storstadsregionernaStockholm, och . När utbyggnaden är avslutad kan maskinkodad postutväxlas mellan olika "maskinorter'", varvid sortering av enbetydande del av posten kan ske utan förnyad läsning eller kodning. Postutdelningsdistrikteni tätorter ökas efter hand som bebyggelsen växer ut. fanns7 114 brevbäringsdistrikt (6974). Postenskontorsnät består f.n. av nära 1900 postkontor, i huvudsak belägna i tätorter.Vidare finns ca 2700 lantbrevbäringslinjer. Landsbygden betjänas också avdrygt 400 postställen. I utpräglad glesbygd förmedlas både försändelser ochbetalningar via s. k. postväskor. Antaletpostkontor i tätorter har totalt sett ökat som en följd av denfortgående flyttningen från landsbygd till tätort. Trotsatt kundunderlaget på landsbygden minskar, förbättras landsbygdens postservicetotalt sett. utökades lantbrevbäringsnätet med och dentotala linjelängden vid slutet av året uppgick därmed . Totaltbetjänades ca 639000 fasta hushåll och ca 185000tillfälliga hushåll av lantbrevbärare. Äldreoch rörelsehindrade kunder med lantbrevbäring har under budgetåret fåttmöjlighet till bättre postutdelning. Postgirouppdragen,som utgör en tung del av kassaverksamheten, har ökat något under budgetåret.Uppdragen åt staten har ungefär samma omfattning som /79medan antalet insättningar och uttag på PKbankskonton i kassorna minskat med2%. Ca90 kommuner utnyttjade under /80 Postens sociala servicevia lantbrevbärare. Servicen berör f. n. ca 1200 av de totalt ca 2700lantbrevbäringslinjerna. Underbudgetåret har poströstning anordnats vid inte mindre än fyra tillfällen. Vid1968 års val till poströstade ca 300000 väljare. Fr. o. m. år 1970ändrades reglerna för poströstning och antalet poströster ökade väsentligt. Vid1979 års val var antalet poströstande ca fem gånger störte än vid valet . Skr, 1981/82:20 23 Enväsentlig del av Postgirots verksamhet är entreprenadverksamhet som utförs åtPKbanken och som innebär att Postgirot sköter den dagliga, centrala hanteringenav de person- och girokapitalkonton samt delar av sparkonton, som tidigaretillhörde Postbanken. Konkurtenssituationenpå betalningsmarknaden har under budgetåret ytterligare skärpts genom att vissabetalningsinstitut infört ränta på medel som innestår på checkräkningar. Som enföljd härav har Postgirot fr. o. m. infört ränta på vissapostgirokonton. Detta gäller konton som innehas av företag och andranäringsidkare, organisationer, stiftelser, föreningar och kommuner. Under budgetåret har 68824st. (73 195) nya postgirokonton öppnats och gireringarnas andel av det totalaantalet transaktioner har ökat till (29). Antalet betalningar viapostgirokontona ökade under budgetåret (1) till 319 miljoner, varav 185miljoner var inbetalningar, 38 miljoner utbetalningar och 96 miljonergireringar. Gireringarna fortsatte därmed att öka sin andel av det totalaantalet betalningar. Det förmedlade beloppet steg (12) till 2978miljarder kronor. Postgirots andel av det förmedlade beloppet på giromarknaden(betalningar via post- och bank-girosystemen) är nu (87,7). Vissaomföringar mellan speciella statliga konton är inte medtagna isiffermaterialet. Jämförelsetalen har omräknats i enlighethärmed. Under budgetåret gjordessammanlagt 21 miljoner (23) insättningar och uttag på totalt 21 miljarder (27)på PKbankens sparkonton. bokfördes på personkontona 71 miljoner(69) transaktioner till ett belopp av (80). Pågirokapitalkontona förmedlades 0,7 miljoner (0,6) betalningsuppdrag på totalt264 miljarder kronor (203). Postverketär ett av landets största företag med ansvar för närmare vart hundradearbetstillfälle i . Antalet anställda uppgickvid mitten av budgetåret till 62097 personer (61 538). Av dessa var (41,7) anställda på deltid. Uttryckt iårsarbetskrafter uppgick personalstyrkan under budgetåret i genomsnitt till47080 (46250), vilket innebär en ökning med . Posten anlitar dessutom ibegränsad omfattning entreprenörer för vissa posttransporter. Rörelseintäkterna iPostverket uppgick under /80 till 5953,4 milj. kr.(5264,7). Därav utgjorde portointäkterna, inkl. ersättning för tjänstepost, 3518,8 milj. kr. (3 243,0) och avgifterna i tidningsrörelsen 383,3 milj. kr.(358,5). Personalkostnaderna uppgick till 4559,9 milj. kr. (4100,4), vilketinnebär en ökning (9). Efter extraordinära poster ochbokslutsdispositioner uppgick överskottet till 162,1 milj. kr. (117,9). Enligtgällande förtäntningskrav skall inleverera 53,9 milj. kr. (38,6)till statskassan, vilket motsvarar en förräntning för året med 1981/82:20 24 9,(8,75) på det av staten tillskjutna kapitalet. Resterande del av överskottet,108,2 milj. kr. (79,3), föreslås bli avsatt till konsolideringsfonden. Under1970-talet har konkurtensen inom distributionsområdet hårdnat dels genomutvecklingen på data- och telekommunikationsområdet, dels genom att andradistributionsföretag utvidgat sin verksamhet. Framtidens produkt- ochaffärsidéer kommer att utformas i nära samarbete med kunderna och med minstamöjliga byråkratiska hinder. Posten kommer också att pröva nyaverksamhetsformer och söka samarbete med företag som är intressanta frän olikautgångspunkter. Efterfråganpå de traditionella betalningstjänster som bär upp kassaverksamhetentenderar att avta. Posten möter den utvecklingen med att söka finna nya uppdragför postkassorna och lantbrevbäringen. Jämsides med detta fortsätterrationaliseringen och effektiviseringen. Dessa åtgärder ger tillsammans godamöjligheter att också ge kunderna en bra kassaservice via ett välutbyggt nät av postkontor och lantbrevbäringslinjer. StatensJärnvägar (SJ) Resultat före disp. -230,1 -113,5 SJär ett affärsdrivande verk, som bedriver gods- och persontrafik på järnväg samtbusstrafik och fätjetrafik. Kompletterande verksamhet bedrivs inom ett antaldotterbolag. SJ:sbannät omfattade vid slutet av /80 närmare järnvägi huvudspår, vilket var av de svenska järnvägarna. SJ:s busstrafiktrafikerade en våglängd av . Vagnparkenför järnvägstrafiken bestod av ca 43000 godsvagnar med en lastkapacitet pä 1,4milj. ton samt drygt 1 950 person- och motorvagnsfor-don med ca 104000sittplatser, 6700 sovplatser och 3000 platser i liggvagnar. Busstrafikenombesörjdes med ca 1 3(K) fordon. Tillden i samarbete med utländska järnvägar drivna färjetrafiken bidrog SJ medtågfäijor på lederna och . 1981/82:20 25 Dengoda konjunkturen under första hälften av verksamhetsåret innebar en starktväxande efterfrågan på järnvägstransporter av gods. Under vintern 1980stagnerade transportutvecklingen och trafiksiffrorna började falla. Arbetsmarknadskonflikteni maj medförde ett stort bortfall av transporter. Trots konjunkturnedgång ochkonflikt på arbetsmarknaden ökade godsvolymen jämfört med föregåendebudgetår. För /81 har den vikande industrikonjunkturen medförten minskning av efterfrågan på godstransporterna. På persontrafiksidanmedförde SJ:s lågprissatsning, tillsammans med höjda bensinpriser, en storökning i antal resor och personkilometer. Lågprisrabattens utformning gav ocksåen klart förbättrad spridning av resandet över veckan. För /81har antalet resor fortsatt att öka men i långsammare takt än under lågprisernasintroduktionsår. SJ:sbussar körde sammanlagt 76 milj. km. På färjelederna överfördesbl. 5,9 milj. ton järnvägsgods och 7,9 milj. resande. Antalet personbilar påfäijorna minskade, medan antalet lastbilar ökade. SJ:stotala omsättning (exkl. finansiella och extraordinära poster) ökade med 6%till 5703 milj. kr. Härav utgjorde intäkterna i gods- och persontrafik 48resp. , statlig ersättning för olönsam järnvägstrafik m. m. ,busstrafikintäkter samt övriga intäkter . Kostnaderna steg med 11 %Ull 5454 milj. kr., varav personalkostnader 3924 milj. kr. Beräknat avskrivningsbehovuppgick till 648 milj. kr., varav avskrivning enligt plan 290 milj. kr. Ienlighet med trafikpolitiska beslut erhölls en kostnadsavlastning förrabatter m. m. inom persontrafiken om 150 milj. kr., som användes för attminska avskrivningarna. Investeringar inom ersättningsberättigade järnvägslinjeroch försvarsberedskap m. m., 79 milj. kr., har avskrivits med medel frånstaten. Budgetårets resultat blev ett underskott med 211 milj. kr. vilket täcksgenom minskade avskrivningar enligt beslut av regeringen. De bokfördaavskrivningarna blev därmed 287 milj. kr. Förräntningskravet på statskapitaletuppgick till 162 milj. kr. efter nedsättning med 65 milj. kr. Investeringarna uppgicktill 910 milj. kr., varav SJ självfinansierade genom avskrivningar. Defasta anläggningarna tillfördes totalt 347 milj. kr., varav ungefär 104 milj.kr. för bangårds- och spårstandardsarbeten, 58 milj. kr. för signalanläggningaroch 35 milj. kr. I rullande järnvägsmaterielinvesterades 432 milj. kr., varav ca 240 milj. kr. i lok och 105 milj. kr. Skr.1981/82:20 26 Resultat före disp. Televerketskall tillgodose samhällets behov av moderna telekommunikationer. Verksamheteninnefattar marknadsföring, anläggning, drift- och underhåll av utrustning förrörelsegrenarna telefon, textkommunikation,-datakommunikation, larm ochkommersiell radio. uppgift är att aktivt följa utvecklingen påteleområdet och omsätta den till ett mark-nadsanpassat utbud av produkter ochtjänster. Telefonrörelsen är den största verksamhetsgrenen. Den svarar för ca85 % av de totala intäkterna. Televerketombesöijer även distribution av ljudradio- och televisionsprogram samt uppbördav avgifter för televisionsmottagare. Televerketsexpansion har fortsatt inom flertalet rörelsegrenar under /81. Underåret har holdingbolaget bildats. Bolaget har till uppgift att ägaoch förvalta fastigheter och aktier i de dotter- och intresseföretag därteleverket har engagerat sig. Antaletbeställningar av nya telefonapparater uppgick till 519400 (509800). Antalettelefonapparater i nät var 6760000 . Detta innebären ökning av telefontätheten under budgetåret från 785 till 812 apparater per 1000 invånare och är därmed alltjämt det telefontätaste landet i världennäst efter . Den inländska telefontrafiken såväl lokal- och närtrafikensom rikstrafiken - är fullständigt automatiserad. Möjligheternatill automatisk telefontrafik med utlandet fortsätter att öka, och underbudgetåret har av utlandstrafiken kopplats automatiskt. Datakommunikationsrörelsenfortsätter att öka i omfattning. tillhandahåller sedan år 1962modemutrustningar på abonnemangsbasis för dataöverföring över dels det allmännatelefonnätet, dels förhyrda ledningar. I samarbete med teleförvaltningarna iDanmark, och pågår f. n. arbete med att bygga upp ett nordisktallmänt datanät. Datanätet togs i begränsad omfattning i drift den 1 oktober1980. Trafik i full omfattning beräknas kunna erbjudas fr.o.m. andra halvåret1981. Expansionenav telexrörelsen har fortsatt. 1981/82:20 27 televerketsnät ökade från 15000 vid budgetårets början till 15900 vid dess slut, en ökningmed 6,. Larmverksamhetensomsättning uppgick under /81 till ca 117 milj. kr., en ökningmed ca 54 milj. kr. jämfört med föregående budgetår. Under /81har 39 TV2-sändare och 33 TVl-sändare tagits i bruk, alla vid mindre stationer.Vid utgången av budgetåret var mottagningsmöjligheterna för landets befolkningför ljudradions tre program prak-, fiskt taget , för TVl 99,och för TV299,. För att öka TVl/ TV2-täckningen kommer under de närmaste årenytterligare ca 10 att uppföras . Enstaka FM-sändare kommeratt anläggas. På beräknas ett fjärde FM-nät komma att anläggas. Televerketsindustridivision, , med televerkstäder i , ochSundsvall, har till uppgift att tillverka och förse i första hand televerketmed modern telemateriel, såsom automatstationer, abonnentväxlar,telefonapparater m. m. har dessutom övertagit verksamheten medtillverkning av teleteknisk materiel i samt renovering avteleteknisk materiel i . Den totala faktureringen uppgick /81 till 970 milj. kr., varav ca 929 milj. kr. Televerketgenomförde under budgetåret två generella taxehöjningar. Markeringsavgiftenhöjdes med till och abonnemangsavgiften höjdesmed . Rörelseintäkternaunder /81 uppgick till 9300 milj. kr., en ökning jämförtmed föregående budgetår. Drift-, tillverknings- och administrationskostnaderökade med och uppgick till ca 5 300 milj, kr. Efterbokslutsdispositioner, i huvudsak avskrivningar utöver plan redovisarteleverket ett nettoresultat på 180,7 milj. kr., vilket motsvararförtäntningskravet på det i medeltal disponerade statskapitalet. Beträffanderundradioverksamheten gäller att de löpande kostnaderna för produktion ochdistribution av programmen liksom utgifter för investeringar bestrids medavgiftsmedel. Eventuella överskott tillförs en för ljudradion och televisionengemensam fond, som sedan den förvaltas av . Rundradionsintäkter för /81 var I 825 milj. kr., kostnaderna ca 1 853milj. och resultatet följaktligen ett underskott med ca 28 milj. kr. Televerketsinvesteringar (inkl. rundradio) uppgick till 3664 milj. kr., varav 1265 milj.kr. Televerketspersonal uppgick vid ingången av till 43 226. Vid slutet av året hadeantalet anställda ökat med 381 personer till 43607. Resultat före disp. Vattenfallgrundades genom att Trollhätte kanal- och vattenverk, som haft tilluppgift att utnyttja vattenkraften m.m. i Trollhäftefallen, ombildades till ettnytt statligt verk. Kungliga sedermera , med hela riket såsom verksamhetsområde. Vattenfallfick till uppgift att bl.a. främja utbyggnaden och tillgodogörandet avvattenkraften i riket, ombesörja utbyggnaden och driften vid elektriskakraftverk samt handha anförtrodda delar av statens kanalrörelse. Underperioden från bildandet fram fill uppbyggdes verksamheten genomutbyggnad av de, för , stora vattenkraftstationerna ,och . Elförbrukningen ökade snabbt, mycket beroende påhögkonjunkturen under . Undertiden fortsatte elförbrukningen att öka om än i något långsammaretakt. stabiliserades verksamheten genom utbyggnad avvattenkraftstationer i södra och . Under den första deleninleddes utbyggnaden i mellersta . Under1920-talet påbörjades även utbyggnad av ledningsnät för överföring vid 200(kV) kilovolts spänning i landets södra och mellersta delar. Genom utbyggnad avvattenkraftstationer i Nortland erfordrades förstärkning avöverföringsnätet från produktionscentra i norr till konsumtionscentra i söder. År1938 var hela landet sammankopplat via stamnätet (). Detandra världskriget innebar en kraftig ökning av elförbrukningen. Ökningen harsedan fortsatt för att först mot mitten av1970-talet visa en stagnerande tendens. Denstora ökningen i förbrukningen har medfört stora utbyggnader av vaftenkraftenfrämst i de nortländska älvarna . 1970-talets början har varit engagerat i utbyggnad av tvåkärnkraftsanläggningar i större format efter en försöksperiod under 1950- och1960-talen. På grund av debatt om det svenska kärnkraftsprogrammet haridrifttagningen av delar av de nu aktuella kämkraftsanlägg-ningarna fördröjtstill . Skr.1981/82:20 29 Under1970-talet byggde dessutom nio oljedrivna värmekraftstationer varavsju gasturbinstationer. Underefterkrigstiden har det svenska stamnätet byggts ut väsentligt innebärande bl.a. överföring med upp till spänning. Statsmakternabeslutade att skulle bygga ut och driva stamnätet men attandra kraftföretag efter överenskommelse skulle få överföra ström på stamnätet. Genomutbyggnad av stamnätet blev det möjligt för alla stora kraftproducenter attgenom utbyte av kraft erhålla bästa möjliga användande av såväl produktions-somdistributionsapparaten. Sådan samköming inleddes bland de svenska kraftföretagenunder och har successivt förbättrats samt utbyggts till att omfattaäven de nordiska grannländerna. Vattenfallskall enligt sin instruktion handha statens kraftverksrörelse och kanalrörelsenvid Trollhätte kanalverk samt verka för en rationell elförsörjning inom riket. Kraftverksrörelsenomfattar produktion, distribution och försäljning av elenergi samt överföringav elenergi på stamnätet. Iekonomiska termer uttryckt är målet att i konkurtens med andra företag ibranschen framställa företagets produkter och tjänster till lägsta möjligakostnad. intäkter skall - förutom att täcka löpande kostnader -rnedge tillfredsställande avskrivningar och därutöver kunna lämna ett överskottsom utgör skälig förtäntning av disponerat statskapital.