prop · G50344 · 1981-12-31 00:00:00 — 2§ får medge undantag från 1 § om 1. skogsmarkenhar liten betydelse för friluftslivet, naturvården och den lokala befolkningen och 2. kravetenligt 7 § skogsvårdslagen (1979:429) om återväxl av skog inte rimligen kan tryggas genom röjning med mekaniska metoder med hänsyn till skogsmarkens läge och beskaffenhet, skogsbeståndels sammansättning och tillgången på arbetskraft. 1paragrafen anges under vilka fömtsättningar dispens kan medges frånspridningsförbudet. Frågan har behandlats i den allmänna motiveringen. Som enförsta förutsättning för dispens gäller att skogsmarken i fråga har litenbetydelse för friluftslivet, naturvården och den lokala befolkningen. Spridningkan därför aldrig komma i fråga över skogsmark som exempelvis utgörnärströvområde för en tätort eller som är belägen i närheten av en frilufts-eller rekrealionsanläggning. Delsamma gäller om det annars finns någotnaturvårdsintresse som särskih bör skyddas. Till den lokalabefolkningen bör räknas exempelvis personer som är bosalla i närheten av denaktuella skogsmarken eller som mera regelbundet färdas genom eller invid detmed spridningen avsedda området. För undantag krävs vidareatt bekämpningen av lövvegetationen är nödvändig för att i enlighet med kraveti 7 § skogsvårdslagen (1979:429) trygga återväxten av skog avtillfredsställande täthet och beskaffenhet. 1981/82:44 12 Frånskogsvårdssynpunkt fordras därutöver att mekanisk röjning inte rimligen kangenomföras med hånsyn till skogsmarkens beskaffenhet, beståndssammansättningen,terrängförhällandena och det geografiska läget. Även tillgången på arbetskraftsom kan utföra röjning med mekaniska metoder måste beaktas. Hänsyn skall alltsåtas till både biologiska, tekniska och ekonomiska kriterier. Självfalletbör, i enlighet med vad som i övrigt gäller på produktkontrollens område,någon ersättning inte utgå i de fall tillstånd till spridning vägras. Produklkontrollnämndenfår medge undantag från 1 §, om det behövs för vetenskaplig prövning. Paragrafenmotsvarar 2 § lagen (1980:368) om förbud mot spridning avbekämpningsmedel. I ärendenenligt 2 § skall yttrande inhämtas från kommunen och . Länsstyrelsenskall vid sin prövning ta stor hänsyn lill kommunens bedömning av skogsmarkensbetydelse för friluftslivet, naturvården och den lokala befolkningen. Avparagrafens första stycke framgår att skall inhämta kommunens ochskogsvårdsstyrelsens yttrande innan styrelsen tar ställning i ettdispensärende. Som framhållits i den allmänna motiveringen skallskogsvårdsstyrelsen i sitt yttrande uttala sig om spridningens betydelse frånskogsvårdssynpunkt enligt vad som närmare anförs under 2 §. Del innebär såledesatt även bör uttala sig om behovet av och tillgången påarbetskraft för röjning med mekaniska metoder. Fråganom kommunens medverkan i dispensprövningen har behandlats i den allmännamotiveringen. I paragrafens andra stycke markeras alt kommunens uppfattning omden ifrågavarande skogsmarkens betydelse från bl.a. friluftslivssynpunkt skallväga tungt. Jag förutsätter att kommunens yttrande över en dispensansökan utgårfrån den inriktning i fråga om markanvändningen som är politiskt förankrad inomkommunen. Kommunstyrelsen är kommunernas främsta förvaltande och verkställandeorgan och kan förväntas ha den bästa överblicken över förhållandena inomkommunen. Dessutom ansvarar styrelsen i de flesta fall för den översiktligamarkplaneringen. Kommunens uppfattning i ett dispensärende torde därför bästkunna uttryckas av kommunstyrelsen. Jag anser emellertid att del inte ärlämpligt att i lag slå fast en sådan ordning. Det får i stället ankomma påkommunen att inom kommunallagens (1977:179) ram fritt bestämma vilket organinom kommunen som skall handha dessa frågor. 1981/82:44 13 Detfinns särskilda bestämmelser med föreskrifter om registrering avbekämpningsmedel och med föreskrifter och villkor i övrigt för medlensanvändning. Denlagstiftning som här åsyftas är främst lagstiftningen om hälso- ochmiljöfarliga varor liksom även arbetsmiljölagstiftningen. Kungörelsenom hälso- och miljöfarliga varor (1973: 334) innehåller generella föreskrifterom registrering av bekämpningsmedel. Av dessa föreskrifter framgår bl. a.vilka möjligheter som produklkontrollnämnden har att i samband medregistreringen meddela föreskrifter och villkor för medlens användning.Dessutom har produklkontrollnämnden fåll bemyndigande att meddela ytterligareföreskrifter i fråga om spridning av bekämpningsmedel. är dockoförhindrad att i ett dispensbeslut enligt denna lag meddela de villkor förspridning som styrelsen anser erforderliga. I praktiken torde det dock endastvara nödvändigt alt förena ett dispensbeslut med sådana kompletterande villkorsom kan behövas med hänsyn till de särskilda förhållanden som kan föreligga idet enskilda ärendet. Delbör anmärkas att produklkontrollnämnden har utfärdat särskilda föreskrifter somsyftar till all skydda samernas intressen. Sålunda får som regel spridning avbekämpningsmedel från luften över områden där renskötsel får bedrivas underhela året enligt rennäringslagen (1971:437) inte ske utan tillstånd avproduktkonlrollnämnden. Skall sådan spridning ske över andra områden därrenskötsel får bedrivas krävs dels att den planerade spridningen anmäls tillproduktkonlrollnämnden och dels att samråd om spridningen skett i förväg mellanvederbörande sameby och den för vars räkning spridningen skall ske. Densom uppsätligen eller av oaktsamhet bryter mot 1 § eller åsidosätter villkorsom har meddelats vid medgivande av undantag enligt 2 eller 3 § döms fill bötereller fängelse i högst . Påföljdsbestämmelsenhar anpassats till motsvarande bestämmelser i produktkontrollagsfiftningen. Länsstyrelsensoch produktkontrollnämndens beslut enligt denna lag får överklagas hosregeringen genom besvär. Kommunen får överklaga beslut enligt denna lag. Iparagrafens andra stycke anges kommunernas besvärsrätt. Frågan har närmarebehandlats i den allmänna motiveringen. 1981/82:44 14 Dennalag träder i kraft den dä lagen (1980:368) om förbud under vissfid mot spridning av bekämpningsmedel över skogsmark skall upphöra att gälla. Jaghemställer all lagrådels yttrande inhämtas över förslaget till lag om spridningav bekämpningsmedel över skogsmark. Regeringenbeslutar i enlighet med föredragandens hemställan. Prop.1981/82:44 15 Betänkande avgivet av utredningen om användningen avkemiska medel i jord- och skogsbruket m.m. UTREDNINGES OM ANViUDNIKGEN AV KEMISKA MEDEL I JOED- OCHSKOGSBRUKET Till Statsrådet ochChefen för Genom beslut bemyndigade regeringenchefen för atttillkalla en kommitté med högst sju ledamötermed uppdrag att utreda frågan om användningen av kemiska medel i jord-och skogsbruketm.m. Med stöd av dettabemyndigande förordnade dåvarande chefen förjord-bruksdepartemetet, statsrådet ,genom beslut den IJ till ledamöter generaldirektör , tillika ordförande,samt riksdagsledamöterna . Genom beslut förordnade chefen förjordbruksdepartementet, statsrådetDahlgren, till ledamöter riksdagsledamöterna samttill sakkunniga direktör , avdelningschef , avdelningschef , direktör , överingenjör , ombudsman , farm. :'er,.anore förbundssekreterare ,avaelnings-chef , lantbrukare och hortonom förordnades genom beslut den 6november 1979 till sakkunnig professor samt till biträdande sekreterare departementssekreterare . Genom beslut förordnadestill biträdande sekreterare numera byrådirektörGeorg och forskarassistent . I98O förordnades hovrättsassessorPer Olding som expert åt utredningen. I9S0entledigades hortonom dag förordnades hortonom sakkunnig. Agronom , naturresurs- och miljökommittén,har biträtt utredningen med ettspecialuppdrag rörande ekonomiska konsekvenser avrestriktioner mot kemisk lövslybekämpning (kap. 8). Av direktiven framgårbl.a. att resultatet av utredningens arbete lämpligen kan redovisas i form av delrapporter, varvid de frågor som rör Prop.1981/82:44 17 skogsbrukets användningav bekämpningsmedel bör redovisas med förturoch I98O. I föreliggande delbetänkande behandlas huvudsakligen frågor rörande användning av herbicider för kemisk lövslybekämpning inom skogsbruket. Kommittén avser atti ett kommande betänkande om kemisk bekämpning inom jordbruk och trädgårdsnäring m.m. lämnaförslag även rörande skogsbruketsanvändning av övriga bekämpningenedel. Prop.1981/82:44 18 1 UTEEDKIHGSUPPDRAGETOCH AP3ETETS UPPLÄGGNING M.M. 2 SKOGSPOLITIKEN OCH SKOGSBBUKETS UTVECKLING. REGIONAL POLITISKA OCH SA1>IHÄLLSEK0MISKA KONSEKVENSER AV DEN KITTILLSVARABDE UTVECKLINGEN 2.3 Skogsbruketsutveckling och inriktning 2.4 Regionalpolitiska och samhällsekonomiska konsekvenser av den hittillsvarande utvecklingen 5 GÄLLANDE BESTÄMMELSER RÖRANDEKSIöSJi BEKlMPNINGS-MEDEL M.M. 5.1 Lagstiftningen om hälso- och miljöfarligavaror J.1.1 Inledning 3.1.3Särskilda regler för fenoxisyror 3.1.4Spridning av kemiska bekämpningsmedel frånluften 4 FÖREKOMST OCH EKONOMISK BETYDELSE AVLÖVSLY OCH LÖVTRÄD ISKOGSBESTÅNDEN 4.1 Förekomst av lövslyoch lövträd 4.2 Lövets inverkan påbarrskogen 1981/82:44 19 5 AMVÄKDKIHGAV KEMISKA ;>! 6 DE KEMISKA BEKÄMPNINGSMEDLENS VEPJCAN PÅMÄHKISKOH ELLER I MILJÖN 6.1.2Risker med kemiska bekämpningsmedel 6.1.4Hantering av kemiska bekämpningsmedel 6.2 Bekämpningsmedeisrester i skogsbär och svamp m.m. 6.3 Bekämpningsmedlensverkan i naturmiljön 7 ALTERNATIVA METODER FÖR LÖVKONTROLLOCH INSEKTSBEflÄMPNING. EFFEKTIVITET OCE KOSTNADER M.M. 7.1 Bekämpningsmedel och bekämpningsmetoder 1981/82:44 20 7.3 Kostnadsjämförelse mellär. 7.4 Röjnings- och arbetskraftsbehov samt kostnader 7.4.1 Alternativ 1: Kemisk och mekanisk röjning 7.4-2 Alternativ 2: Enbart mekanisk röjning 7.4.3 Jämförelse mellan alternativen 7.5 Arbetsskadorvid röjning med mekaniska hjälpmedel 7.6 Skadeinsekternasekonomiska betydelse för skogsbruket 7.7 Icke-kemiskinsektsbekämpning 7.7-1 Förebyggande åtgärder 7.7.2 Bekämpning.Alternativ till insekticider 8 EKONOMISKA KONSEfiTENSER AV BEGRÄNSNINGAR I KEMISK LÖVSLYBEKÄMPNING 8.1 Inledning och avgränsningar 6.2 Ökat behov avlövslybekämpning i..' Behov av :-:e:niSi. 8.4 Metoder för att förebyggabehovet av kemisk lövslybekämpning 8.5 'röjning som alternativ till kemisk lövslybekämpning 8.6 Risk för eftersatt röjning 8.7 Konsekvenser aveftersatt röjning 8.8 Skogsindustri,bytesbalans och sysselsättning Prop.1981/82:44 21 9 RESTRIKTIONER ELLER FÖRBUD MOT KMISK LÖVSLYBEKiMPNING. Ö\'ERVÄGDA ALTERNATIV 9.2 Alternativ 1: Tillståndinom vissa generella ramar 9.3 Alternativ 2: Anpassad lövslybekämpning 9.4 Alternativ 5: Förbud 10 SAMMANFATTANDESYNPUNKTER SAMT UTREDNINGENS PÖRSUG 11 RESERVATION OCHSÄRSKILDA YTTRANDEN Bilaga 2 Lag (1980:368) om förbud mot spridning av bekämpningsmedel över skogsmark Bilaga 3 Rekommendationer avsedda att minimera oönskade effekter av herbicidanvändning inom skogsbruket Bilapa 4 Skogsbruk med ekologisk grundsjTi Bilaga 5Koriferens om fenoxisyror Si lag-a 6 Litteraturförteckning Prop.1981/82:44 22 In 1979 the Swedish Government appointed ?. conrniission te investi-gate the use of chemicals inagriculture and forestry. The main objec-tive of the study is to conduct onoverall risk/benifit analysis of present usage of pesticides and fertilizersand to examine the possible impact of restricted use. The commission has now presented its first rqport whichdeals with the use of herbioides in forestry. The remaining reports villanalyse the use of pesticides in agriculture and the use of fertilizers inagriculture and forestry. In the first report the commission dicusses the importantposition that the forestry industry occupies in the Swedish eoonomy. Theforestry industry creates 3 signifioant amount of employment at the same timeas it generates valuable export revenues. The forestry industry is also ofconsiderable importance in the less industrialized regions of the countryespecially from an employment point of view. At the same time the productiontechniques of modem, rational forestry have been criticized from anenvironmental/aestethic point of view. This criticism has been focused on theuse of herbicides to clear young conifer ståndsfrom competing vegetation. Critios argue that the areas at present treated vithherbicides should instead be cleared with manual or mechanical methods. The study concludes that the great majority of youngconifer stånds can be cleared efficiently andeconomically with manual or mechanical methods. On a small part of the acreage,however, the problems of comDeting vegetation is of such magnitude thatnon-chemical brush control is not justified from an economical oroccupatational safety point of view. The commission defines three different policy altemativesfor regula-ting the future use of herbicides in Swedish forestry. 1) Hestrictions limited to product control aspects andgeneral rules for spraying herbicides. 1981/82:44 23 2) Restrictions inthe use of herbicides to be initiated also by local authorities on the citylevel to protect areas that are of special interest from an environmental andconservational point of view. Restrictions could also be enforced for acreagesthat can efficiently be cleared with mechanical or manual methods. 3) A total ban onall use of herbicides in forestry. The commission suggest that local authorities (communitycoxmcil level), with direction from central guide lines, be responsible forrestricting the use of herbioides on areas which are of special interest froman environmental and/or conservational point of view. The guide-lines should be worked out by the National Boardof Environmental Protection and instructions as to which areas could be classified as being especiallyvulnerable. The special prerequisites for allowing herbicide use are: 1) Chemical brush control on the speoific acreage can bemanaged without hazards. This requirement is fulfilled when a) the acreage islocated at such a distance from houses, recreational areas, public roads,lakes, rivers and ground water sources, that the spraying can take place withoutharm or hazard to the public, the environ-ment or the inhabitants of the area. b) the sprayingcan take place without disturbing reindeer production. Chemical brush control on the actual target isprofitable for the landowner and for society as a whole. This requirement isfulfilled when a) the problem of competing vegetation in young conifer stånds is so severe that the cost of mechanical brushcontrol is significantly higher than the cost uf using herbicides. Prop.1981/82:44 24 be regard as a 'significantly higher cost', theprofitability of forestry in the different parts of the country should beconsidered b) Chemical brush control is a necessary biologicalprerequisite for future forestry in the area. The recommended altemative described above should make itpossible to bring an end to the"trend towards increasing amounts ofcompeting brushes in young conifer stånds,which has been a problem throughout the 1970's. At the same time it is possible fcr local authorities toban the use of herbicides on areas that are especially vulnerable from anenvironmental or conservational point of view. The recommended legislationalso makes it possible for to prohibit the use ofherbicides on acreages that could be cleared economically with mechanicalmethods. Prop.1981/82:44 25 Lag om SDridning av bekämimingsmedelöver skogsmark Härigenom föreskrivsföljande. 1 § Kommunfullmäktige fårförbjuda spridning av bekämpningsmedel, avsedda för bekämpning av lövsly, över skogsmark som är känslig från miljövårds- och friluftslivsjTipunkt. Regeringen, eller efter regeringens bemyndigande statensnaturvårdsverk, meddelar närmare föreskrifterom när skogsmark kan anses vara av denart som avses i första stycket. 2 § För spridning av sådana bekämpningsmedel överannan skogsmark än för vilken kom.munfullmäktige utfärdat förbudenligt 1 § första stycket krävs tillstånd av skogsvårdsstj-relsen. 3 § Tillstånd får lämnas om det finns starka skäl från skogsvårdssjTipunkt. Regeringen, eller efter regeringens bemyndigandeskogsstyrelsen, meddelar närmare föreskrifter om förutsättningarna förtillstånd. 4 § fårmedge undantag från skyldigheten enligt 2 § att sökatillstånd till spridning om det behövs förvetenskaplig prövning. Därvid skall nämndenföreskriva de villkor som behövs till skydd förallmänheten. 5 § Skogsmarkens ägare har inte rätttill ersättning om spridning förbjuds enligt 1 §eller spridning annars vägras enligt 2 eller 4 §. 6 § Den som uppsåtligen eller av oaktsamhet bryter mot 1 § eller villkor som föreskrivits enligt 4 § eller som istrid mot 2 § sprider bekämpningsmedel dömstill böter eller fängelse . 7 § beslut enligt denna lag får överklagashos skogs-st jrrelsen genom besvär. Prop.1981/82:44 26 och produktkontrollnämndens beslut överklagashos regeringen genom besvär. Denna lag träderi kraft den 1 juli 198I då lagen (1980:368) om förbud mot spridning av bekämpningsmedel överskogsmark skall upphöra att gälla. Intill utgången av juni1982, skall skogsvårdsstjrrelsen i ärenden angåendetillstånd enligt 2 § inhämtaj'ttrande från kommunstjrrelsen. Om det därvid görsgällande att den med ansökan avsedda skogsmarken är av sådanart som anges i 1 § får tillstånd inte lämnas. Prop.1981/82:44 27 1 UTREDNINGSUPPDRAGET OCE ARBETETS UPPLÄGGNING M.M. Jordbruksministern har i direktiven (dir. 1979:119,- sebilaga i) till utredningen bl.a. betonat att de ökade kunskaper vi fortlöpande får om riskerna förmänniskors hälsa och förmiljön vid användningen av mångakemiska preparat i jord- och skogsbruket och den oro såväl de somarbetar med sådana preparat som allmänheten kännerinför dessa problem gör det nödvändigt att ytterligare åtgärder vidtas för att minska användningenav kemiska bekämpnings- och gödselmedel. Enligt direktiven ärkommitténs uppgift i första hand att redovisa konsekvenserna i olikaavseenden av en minskad användning avkemiska preparat i jordbruket, skogsbruket och trädgårdsnäringen samt att dessutom utvärderadet underlagsmaterial som kommitténtar fram och utifrån en avvägning mellan bl.a. näringspolitiska intressen och miljöintressenföreslå lämpliga åtgärder. Resultatet av kommitténsarbete bör, enligt direktiven, kunnaredovisas i form av delrapporter, varvid de frågor som rör skogsbrukets användning av bekämpningsmedelbör redovisas I96O. Arbetet börplaneras så att slutredovisning kan ske vidutgången av 198I. Ävennaturresurs- och miljökommittén (Jo 1978:01) har genom regeringsbeslut 197E-G1-12(dir. 197c:7) fått i uppdrag att utreda vissa hithörande frågor.Naturresurs- och miljökommitténs arbete böremellertid, enligt direktiven, inriktas påmera långsiktiga och övergripande frågeställningar och inte på sådana specialfrågor som behandlas i andra utredningar. Utredningen har, utöverordinarie sammanträden, haft hearings med företrädare för vissa miljöorganisationer(. ,och ), och statensveterinärmedicinska anstalt. Prop.1981/82:44 28 Föredragningar har även gjorts av inbjuden expertis från , domänverket, ,jTkesmedi-cinska kliniken vid Akademiska sjiikhuset i och onkologiskakliniken vid i som härvid diskuterats har varit resp. i)arbetsmarknadsekonomi- och sysselsättningsfrågor inom skogsbruket (), 2) domänverkets utredning om konsekvenser av ett herbioidförbud (och ), 3) vissforskningsverksamhet vid skogsvetenskapliga fakulteten vid (och ), 4) yrkesmässig exponering för fenoxisjrror (), 5) rapporter om samband mellan exposition för fenoxisyror m.m. och uppkomst av vissa tumörsjukdomar (och ). Promemorior förutredningens räkning har även iordningställtsav , och samt av , arbetarskyddsstyrelsen och statens naturvårdsverks produktkontrollbyrå. I en cirkulärskrivelsetill berörda institutioner vid denskogsvetenskapliga fakulteten vid har utredningenuttryckt önskemål om att få information om sådan forskning som är inriktad på att förbättra tillgängliga alternativa bekämpnings- eller produktionsmetoder eller på utveckling av ny sådan teknik. Studiebesök har avsekretariatet gjorts vid ,lantbruksnämnden i ,domänverket. SCA, SvenskaSkogsarbetareförbunaet, och skogsvetenskapligafakulteten vid läntbruksuniveristet. Vid en tvådagarsskogsexkursion anordnad för utredningen av ochdomänverket behandlades bl.a. skogsgödsling och lövslyproblemetsamt gavs en allmän demonstration av skogsbruketsmetoder och av domänverkets fältförsök med energiskog på torvmark. Regeringen har till utredningen överlämnat följande motioner /: Motion 1448yrkandet 2, ang. intensifiering av forskning om kvävegödselnsinverkan på hälsan och växtemas näringsupptagning. Motion 1453,ang. stöd till forskning och utveckling avbiologisk bekämpning. Prop.1981/82:44 29 Motion 1969,ang. förslag till samhälleligt stödtill forskning, kvalitetskontroll, rådgivningoch utbildning kring den biodynamiska odlingen. Motion 1990yrkandet 5, ang. tillsättande av utredning med uppgift attbl.a. framlägga förslag om åtgärder för att kraftigt begränsa användningenav handelsgödsel inom jord- och skogsbruket. Motion 1994,ang. åtgärder mot vattenförorening. avveckling och totalförbud mot användning av gifter i skogsbruket samt begränsningarav användningen av vissa slag av handelsgödsel inom jordbruket. Vidare har frånregeringen/överlämnats statens natttrvårdsverks utredning (dnr 160-3315-79 P) om visst samråd före spridningav kemiska bekämpningsmedel m.m. jämte remissyttranden, samt skrivelser från hälsovårdsnämnden i Hjokommun ang. hälsovårdsnämndens begränsade möjligheteratt ingripa vid sanitär olägenhet och andra obehag förorsakadeav besprutning med gift- och näringsämnen i direkt anslutning till bostadsbebyggelse, från svenska förbundetför Organisk Biologisk Odling ang.totalförbud mot kemiska bekämpningsmedel i villaträdgårdar, från koimnun ang. förbud mot kemiska bekämpningsmedel i skogsbruket och ekonomisk kompensation för fördyringar för skogsvård,från Torsbjf Miljövårdsgruppang. fortsatt förbud mot kemisk lövslj'be-kämpningoch minskad giftanvändning inom jordbruk och trädgårdsnäring samt frånSvenska Frisksportförbundst ang. användning av fenoxisyror och andra kemikalier i skogoch mark. Prop.1981/82:44 30 2 SKOGSPOLITIKEN OCH SKOGSBRUKETS UTVECKLING.REGIONALPOLITISKA OCH SA-iIHÄLLSEKONOMISKAKONSEKVENSER AV DEN HITTILLSVARANDE UTVECKLINGEN Mot bakgrund av skogspolitiska utredningens betänkande (SOU 1973=14) Mål och medel i skogspolitiken tillsattes skogsutredning för att j-tterligare belysa vissa frågor.Skogsutredningen hade enligt sina direktiv två huvuduppgifter; dels att utarbeta ett system för en s.k. rullande virkesbalansutredning och att medhjälp av detta system redovisaalternativa utvecklingslinjer för densvenska skogsnäringen, dels att lägga fram detaljerade förslag till styrmedel inom skogspolitiken. I direktiven tillutredningen angavs också att målet förskogspolitiken borde utformas så att möjligheter skapades för en långsiktig hög produktion i skogsindustrin och därmed ocksåen hög intensitet i skogsbruket. Utredningensöverväganden och förslag presenterades i delbetänkandet (Ds Jo 1975:1) Virkesbehov och virkestillgång samt i betänkandet(SOU 1978: 6-7) Skog för framtid. har i Skog för framtid utgåttfrån att sKogsnäringen måstearbeta i överensstämmelse med de övergripandesamhällsekonomiska målen och i samspel med andra samhällssektorer, för attpä så sätt bidrs till att uppfylla målen bl.a. om full sysselsättning, ekonomisk tillväxt, regional balans, balans i utrikesbetalningarnaoch oir en goc natur- och miljövård. Utredningen föreslogmot bakgruna därav att det sammaniattanat målet förskogspolitiken borde vara att "skogsraark med växande skog skall skötas så att den varaktigt ger en med hänsyn till markens virkesprodu-cerande förmåga och övriga förutsättningar högvirkesavkastning." Utredningen presenterade vidare 3 alternativaskogsproduktionsprogram. Det av utredningen förordade alternativet innebar ett skogsbruk med betydligt högre ambitionsnivåän det dittillsvarande. Efter sedvanlig remissbehandling presenterade regeringen förslag till riktlinjer för skogspolitiken (prop.