prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — I samband härmed har kommunerna ökat tilläggsbeloppen avsevärt. (Bo 1979:01) granskar de regler som gäller för inkomstprövningen av bostadsbidragentill barnfamiljer m. fl., ser över inkomstbegreppet och överväger stödets anknytning tillbostadskostnaden. Kommittén skall också se över administrationen. Kommittén skall vidare belysa möjligheterna till yllerligaresamordning med reglerna för KBT. Kommittén väntas avlämna ett belänkandei vår. Ökadeboendekostnader måste mötas med kostnadssänkningar i byggandet och iförvaltningen, inle med nya subventioner. Tvärtom är det önskvärt ochnödvändigt att sänka takten i ökningarna av de nuvarande subventionerna. Del samlade stödet iform av räntebidrag, bostadsbidrag och skaltesub-veniioner har ökat från ca 8 miljarderkr. Del är räntebidrag och skallesubvenlioner som harökat. beslutade vid förra dels om besparingar i form av minskade räntebidrag inkl.tidigareläggning av amorteringar till ell belopp av ca 1 300 milj. kr. 1980/81:63, CU 1980/81:7och 12, rskr 1980/81:95 och 106 samlprop. 1980/81: 118 bil. 4, CU 1980/81:30, rskr 1980/81:287), dels om ändraderegler för villabeskattningen (prop. 1980/81:42, SkU 1980/ 81: 11,rskr 1980/81:94). Del senare beslutet medför alt statens och kommunernasinkomster ökar med ca I 200 milj. kr. Som exempel påytterligare begränsningar i statens utgifter för bostadsförsörjningen kan följande nämnas. Lånför hyresförluster lämnas inle för liden (prop. 1979/ 80: 100 bil. 16, CU 1979/80:22, rskr1979/80: 240). Bostadsbidragenhar minskals med drygl 200 milj. kr. 1980/81:20 bil. 12, CU 1980/81:5 och 11, rskr1980/81:121). Långivningenlill kommunala markförvärv upphörde i och med utgången av budgetåret1980/81 (prop. 1980/81:20 bil. 12, CU 1980/81:5 och 11, rskr 1980/81:121). Lånför eget arbete i samband med ombyggnad av småhus medges inte fr.o.m. år 1982.Vidare kommer från samma tidpunkt räntebidrag inte att lämnas för lån lill garage i nybyggdasmåhus i likhet med vad som Prop.1981/82:100 Bilaga 16 4 gäller för flerbostadshus (prop. 1981/82:30 bil. 8, CU1981/82:3, rskr 1981/82:30). Tomträllslängivningen har överförts på kredilmarknaden (prop. 1981/82:30 bil. 8, CU 1981/82:3, rskr1981/82:30). Amorteringen på gamlalån kommer även fortsättningsvis att tillföras statsbudgetensinkomstsida. I fråga omadministrativa förändringar kan bl.a. nämnas alt en rad ärendegrupper har decentraliserats från regeringen tillbostadsstyrelsen och från bostadsslyrelsen lill länsbostadsnämnderna. 1 en inom bostadsslyrelsen genomförd utredning harlämnats förslag lill förenklingar ilåne- och bidragsadminislrationen. Åtskilliga förslag har också genomförts. Ensärskild utredare har tillkallats (Bo 1980:04) med uppdrag alt bl.a.se över möjligheterna tillrationaliseringar i administrationen av bostadsfinansieringssyslemet. Utredaren räknar med alt överlämnaförslag . Målet förbostadsförsörjningen är att hela befolkningen skall beredas sunda, rymliga, välplanerade ochändamålsenligt utrustade bosläder av godkvalitet till skäliga kostnader.Detta mål kvarstår orubbat och påverkasinle även om slödels omfattning och inriktning måste omprövas. Grundläggande drag i1980-lalets bostadspolitik blir strävan alt underhålla och bygga omdel befintliga bostadsbeståndet, att maximalt utnyttja redan gjordainvesteringar samt all spara energi. finns ett förhållandevisstort behov av ombyggnad och upprustning av omoderna och halvmodernalägenheter samt förbättring av bristfälliga boendemiljöer. Trots dengenomsnittligt sett myckel kraftigt ökade ulrymmesstandarden är vissa grupperfortfarande trångbodda enligl definifionen högst två personer per rum, kök ochvardagsrum oräknade. I områden byggda under liden för det s. k. miljonprogrammetfinns stora problem med såväl eftersatt som extraordinärt underhåll. Det gäller t.ex. rölskadade fönster, trasiga rörledningar och hälsovådliga material som behöver bytas ut. Elt annatbostadspolitiskt problem är den ensidiga befolkningssamman-sätlningen i vissa bostadsområden. Denberor i stor utsträckning på all ocksä lägenhelssammansällningen är ensidig. Åven om en stor delav det framlida bostadsbyggandet kommer att ske i form av ombyggnadoch underhåll, är det angelägel med en någorlunda jämn nyproduktion avbosläder som är anpassad till den långsikliga efterfrågan. Del är ocksåviktigt att byggbranschens kapacitet behålls på en nivå som svarar mot ettlångsiktigt behov. Den måste dock struktureras om så att den bättre än f. n. svarar mol den ändrade inriktningen av bostadsbyggandet. Prop.1981/82:100 Bilaga 16 5 Sedan hösten 1979arbetar sladsförnyelsekommillén (Bo 1979:04) med , frågor som rör stadsförnyelsens måloch medel. 1 direktiven sägs bl.a. alt förnyelsenbör öka i omfattning men att den bör ske i varsammare former . Man bör också visa större respektför den befintliga miljöns kvaliteteroch för den boendes önskemål all få bo kvar i sill hus eller sitt bostadsområde efter ombyggnad. En viktig fråga idetta sammanhang är tillgänglighetenför äldre personer och rörelsehindrade. Sladsförnyelsekommillénkommer att avlämna ell belänkande, som rör ombyggnad av bosläder. Beredningen inomdepartementet av kommitténs förslag kommer all ske med inriktningen att en proposition skall läggas fram för undervåren 1982. En viss dämpning ikostnadsutvecklingen har kunnat konstateras den allra senaste fiden. De höga kostnadernaför bostadsproduktionen är dock allljäml ell allvarligt problem. Yllerligare överväganden i den frågankommer all ske med anledning av detbetänkande som byggprisutredningen (Bo 1980:01) enligl uppgift kommer all avlämna under våren 1982.Bränslekoslnadsök-ningarna aktualiserar frågan om inle hyresgästerna på sammasätt som småhusägarna och i viss mån bostadsrältshavarna borde ha möjlighet atttillgodogöra sig effekterna avenergisparandet. En särskild utredare (1979:03) har i uppdrag all utreda ochlämna förslag beträffande mätning pch debitering, individuellt eller i mindrekollektiv, av energi för uppvärmning och tappvarmvatlenberedning. Utredarenväntas lämna sill förslag . Arbetet på allförenkla byggnormer och låneregler och alt flytta besluten närmare de enskilda kommer att intensifieras. På grundval av bosladsräliskommillénsbelänkande (SOU 1981:74) avser regeringenall senare i vår lägga fram förslag som underlättar en övergång från hyresrätt lill bostadsrätt. I del sammanhanget kommer bl. a. altövervägas om möjligheter lillbehovsprövade lån lill insatsen för köp av bostadsrätt bör införas. Del är också önskvärt att genomföraytterligare förbättringar när det gällerinflytandet inom hyresrättens form. belänkande (SOU1981:47) Hyresgäslinflytande på målning och tapetsering har remissbehandlats. Beredningen avförslaget pågår i . Framträdande drag i årets budgetförslag Riktmärket för planeringen av nyabostäder har tidigare angetts lill ca 55 000lägenheter . Antalet påbörjade lägenheter beräk- Prop.1981/82:100 Bilaga 16 6 nas bli ca 44000. beräknas anlalel påbörjadelägenheter bli ännu lägre. Vissa åtgärder föreslås därför i syfte altmotverka en fortsatt nedgångav ny produkfionen. Ibudgetpropositionen läggs bl. a. fram ell förslag om all begränsa storleken på sådana småhussom skall finansieras med statliga lån. Förslaget medför en besparing påstatsbudgeten på ca 70 milj. kr. Bostadssubventionernai olika former har som redan nämnts ökat högst väsentligt. I regeringskanslietpågår överväganden som syftar lill att begränsaden fortsatta ökningen. Inriktningen på arbetet är att minska detgenerella och all öka del individuella slödel. Utgångspunkten äratt statsbudgeten skall förslärkas med 1 200 milj. kr. inkl. den nämnda besparingen. Molbakgrund av övervägandena kommer regeringensenare all lägga fram förslag som berör såväl statsbudgetens inkomstsida som dessutgiftssida. Närmare genomgång av förslagen i budgetpropositionen Inga ramar skallbegränsa långivningen lill ny- och ombyggnad under näsla budgetår. Storleken på desmåhus som kan få statliga lån begränsas av en kostnadsgräns.Denna föreslås ersatt av en ylgräns. Förslaget innebär en viss skärpning av de regler som gälleridag. För all stimulerabostadsbyggandet föreslås de tillfälliga lättnaderna i fråga ommarkvillkorel och de vidgade möjligheterna till produklionskostnadsanpassad belåning bli förlängda medytterligare elt år. Länereglernaföreslås vidare ändrade bl. a. på så säll all sådana lokaler som inte fårfinansieras med bostadslån ändå får räknas in i pantvärdel för nya hus som kommer all byggas i äldreområden. Lån lill dessa lokaler skall docklämnas från den oprioriterade sektorn på kapitalmarknaden. Ramen förfillstyrkan av förhöjt låneunderlag och tilläggslån fill kulturhistoriskt värdefull bostadsbebyggelseföreslås oförändrad, dvs. Ramenbör liksom få vidgas om det behövs av sysselsätlningsskäl. I enlighet medriksdagens beslut (CU 1979/80:22, rskr 1979/80:240) har bosladsanpassningsbidragenutvärderats. Resultaten av utvärderingen och de därav föranledda förslagenremissbehandlas f. n. Förslag av regeringen beträffande bosladsanpassningsbidragoch förbällringslån kommer att föreläggasriksdagen senare i vår. I fråga om bidragtill förbättring av boendemiljön föreslås oförändrade ramar för beslut,60 milj. kr. Låneramen för sådana boendemiljöförbättringar, förvilka bidrag inle lämnas, föreslås likaledes oförändrad, 35 milj.kr. Ramen för lån ochbidrag lill anordnande av allmänna samlingslokaler föresläs oförändrad. Slöd lillhandikappanpassning av samlingslokaler i 1981/82:100 Bilaga 16 7 form av uppruslningsbidrag bör i fortsättningenfå lämnas ulan rambegränsning. För övriga upprustningsålgärder inkl.energisparålgärder föreslås en ram på 14 milj. kr. Samlingslokalkommillénsförslag i belänkandel (SOU 1981:63) Samhället och samlingslokalernaremissbehandlas f. n. Långivningen lill inventarier i vissa specialbostäderföreslås upphöra. Statsmakterna beslötvåren 1981 om riktlinjer för ell samlat energihushållningsprogram för1980-talel (prop. 1980/81:90, NU 1980/81:60, rskr 1980/81:381). Huvudmålen äratt öka hushållningen med energi och att minska oljeberoendet, bl.a. genom enövergång lill nya och förnybara energikällor. Bebyggelsen svarar för avlandels sammanlagda energianvändning. Oljeberoendet inom sekiorn är stort. Delär därför nödvändigt att genomföra målmedvetna åtgärder i både befintlig ochnytillkommande bebyggelse. Vid den revidering avenergisparprogrammel för bebyggelseseklorn som genomfördes vid 1980/81 årsriksmöte (prop. 1980/81:133, CU 1980/81:37, rskr 1980/81:384) formuleradesenergisparmålel så att riktpunkten är en nivå som motsvarar en minskning av denårliga energianvändningen i byggnadsbeståndet med ca brutto, varav enmindre del . infördes slödregler och andra föreskriftersom syftar lill all främja en övergång till andra energislag än olja. Ensträvan är därvid att undvika bindningar lill ett högt elulnytijande iframliden. har därefter fåll i uppdrag alt redovisa förslagtill modeller för hur det nafionella energisparmålel kan uttryckas i regionalaoch kommunala delmål. I budgetförslagetförordas slöd till en fortsall hög investeringsnivå för åtgärder som syftarlill energibesparingar eller utnyttjande av andra energikällor än olja föruppvärmning av byggnader. Vidare förordas en utökad .satsning på den kommunalarådgivnings- och besiktningsverksamheten. genomförs enriksomfattande energisparkampanj för all informera om möjligheterna att sparaenergi i flerbostadshus. Slöd för dessa ändamål föreslås för näsla budgetårkunna lämnas med sammanlagt upp lill ca 2 170 milj. kr. Satsningarna påenergihushållningens område stöds av ett omfattande forsknings- ochutvecklingsprogram. för byggnadsforskning har ansvaret för detarbete som rör lokala energikällor och energihushållning i bebyggelse.Forsknings- och utvecklingsarbetet kompletteras av enexperimentbyggnadsverksamhel. Sammanlagt kommer den energiinrik-tadeverksamheten inom rådels ansvarsområde alt omsluta ca 180 milj. kr. Kartong:S. 8, Översta rubriken är satt med kursiv stil Rättad till halvfet stil Prop.1981/82:100 Bilaga 16 8 Arbetet med ellsamlat förslag lill en plan- och bygglag bedrivs med samma inriktning somangavs i 1980/budgetproposition (prop. 1980/ 81:100 bil. 16).Regeringen har uppdragit ål statskontoret all biträdabostadsdepartementet med all belysa bl.a. koslnadskonsekvenserna på den administrativa sidan av det lagförslag som utarbetas idepartementet. förslag som kanremitteras lill lagrådet skall varafärdigt . Parallellt medarbetet med en ny plan- och bygglag har vissa ändringar av byggnadslagstiftningen genomförtsunder . Lättnader harinförts i byggnadslovsplikten för ulhusbyggnader, murar och plank viduieplalser, skärmtak i anslutning lill byggnader och för omfärgning av byggnader. Bestämmelserna i 38 § byggnadsstadganhar ändrats sä alt särskilda kravnumera kan ställas på bebyggelse inom områden som utgör värdefullamiljöer. Vidare träder nya gatukostiadsregler i kraft . Reglerna ger kommunerna bättremöjligheter all läcka kostnadernaför gator och andra allmänna platser inom områden med stadsplan. gällerdessutom nya bestämmelser om byggnadslov för vindkraftverk. Ytterligare förslagtill ändringar av byggnadslagstiftningen övervägs. Det gäller bl.a. reglerna om byggande utanför områden med stads- eller byggnadsplan och frågan om lagreglering avrikflinjerna för hushållning med mark och i den fysiskariksplaneringen. Vidare bereds ell förslagtill en lag om exploateringssamverkan. Avsikten är att förslag i dessa frågor skall läggas fram för undervåren 1982. En översyn avstatens planverk skall påbörjas med utgångspunkt bl. a. i del ovan nämnda förslaget fill plan- ochbygglag. Den allmännabyggnadsforskningen är helt statsfinansierad.En fortsalt satsning föreslås på sådan forsknings- och utvecklingsverksamhetsom kan leda till minskade kostnader i planerings-och byggprocessens olika ledoch till en effektivare bosiadsförvaltning och som främjar export av ny teknik. Det saknasi dag tillräckliga kunskaper omhur man för bostädernas del skall kunna bemästra hälsorisker och andra effekter av dåliga byggnadsmaterial ochbrister i utförandet. Dessa frågormåste ägnas fortsatt uppmärksamhet. Vidare behövs forskning som belyser de bostads- och bebyggelsepolitiskastyrmedlens effekter. Arbetet med allfrämst i den kommunala planeringen fullfölja de av beslutaderiktlinjerna för hushållning med mark och vatten fort- Prop.1981/82:100 Bilaga 16 9 Länsstyrelserna skall senast den 1 december 1982lill regeringen redovisa del arbete som har ulförts i den kommunala planeringen efterden redovisning som lämnadesår . Regeringen har iseptember 1981 beslutat om utgångspunkter för del fortsatta arbetetmed markhushållning i Skåne.En redogörelse för det hittillsvarandearbetet och regeringens ställningstagande lill detta har lämnats till (Skr 1981/82:29, CU 1981/82:4, rskr 1981/82:29). har ifebruari 1981 beslutat om ändring av gränserna för Sarek-Pile och Kebnekaiseobrutna fjällområden (prop. 1980/81:71, CU 1980/81:14, rskr 1980/81:155).Regeringen avser besluta om den närmare avgränsningen av övrigaobrutna fjällområden och om områdenas benämning. Med anledning avriksdagens beslut om formerna för den fortsatta fysiska riksplaneringen(prop. 1980/81:183, CU 1980/81:39, rskr 1980/81:377) avser regeringenatt ge statens planverk i uppdrag alt i samråd med berörda ämbetsverk ochlänsstyrelserna lämna förslag beträffande den fysiska riksplaneringens kunskapsförsörjning. I den nämndapropositionen 1980/81:183 framhålls att vissa nya hushållningsfrågor behöverbehandlas i den fysiska riksplaneringen . Det gäller främstmarkanvändningsfrågor vid utnyttjandetav inhemska energiresurser saml havsresursernas ulnylljande och skydd. Åven anläggningar för transporter ochenergidislribution samt täl-ortsstrukturenbör ges ökad uppmärksamhet. Som underiag för del fortsatta arbetet närdet gäller inhemska energiresurser avser regeringen all uppdra åt länsstyrelserna att under slutet av redovisaerfarenheterna av hur dessaenergifrågor har behandlats i den fysiska planeringen. kommer allredovisa en studie om behandlingen av energislagen torv, vind och energiskog iden fysiska planeringen. Som har angettstidigare överväger regeringen all förelägga riksdagenen proposition om ändringar i byggnadslagstiftningen, bl. a. avseendelagreglering av rikfiinjerna för hushållning med mark och vatten. (Bo 1978:08) har lämnat sill slutbetänkande (SOU 1981:73)Landskapsinformation under 1980-talel.Betänkandet remissbehandlas f. n. Hyresrättsutredningensslutbetänkande (SOU 1981:77) Bruksvärde, hyresprocessm. m. remissbehandlas f. n. Under innevarande budgetår väntasfrilidsboendekommillén (Bo 1978:01),kommittén (Bo 1979:02) om planmässig sanering efter industrinedläggningar och utredningen (Bo 1980:03) omlantmäteritaxan lämna sina slutbetänkanden. Prop.1981/82:100 Bilaga 16 har ensärskild utredare tillkallats (Bo 1981:01) med uppgift all se över reglerna omsekrelessgranskning av kartor. Anslagsförändringarna i förhållande tillstatsbudgeten för innevarande budgetår framgår av följande sammanställning(milj. Statsbudget 1981/82 Förslag 1982/83 A. m.m. 29,4 B. Bostadsförsörining m. m. C. Planväsendet 30,0 - 0,2 4-1728.54- 3,0 -I- 8,4 Prop.1981/82:100 Bilaga 16 Föredragande: statsrådet . Anmälan till statsbudgeten för /83 såvittavser bostadsdepartementetsverksamhetsområde A. M. 1980/81 Utgift 1981/82 Anslag 1982/83 Förslag Förvaltningskostnader (därav lönekostnader) Besparing Beräknad ändring 1982/83 18890000 (16444000) (-H 003 000) Med hänvisning lill sammanställningen beräknar jaganslaget för näsla budgetårtill . Jag har därvid räknat med en besparing med . Jaghemställer all regeringen föreslår all lillBostadsdepartementet för /83 anvisa ell förslagsanslag av . Kommittéer m. m. 1980/81 Utgift 1981/82 Anslag 1982/83 Förslag 1981/82:100 Bilaga 16 12 Med hänsyn lill den beräknade omfattningen avutredningsverksamheten beräknarjag för nästa budgetår anslaget till 9000000kr. Jag hemställer alt regeringen föreslår att lill Kommittéer m. m.för /83 anvisa ett reservafionsanslag av . 1980/81 Utgift 218509 Reservation 200528 1981/82 Anslag 300000 1982/83 Förslag 300000 Anslaget bör för nästa budgetår föras upp medoförändrat belopp. Jag hemställer alt regeringen föreslår all till Extra utgifierför /83 anvisa elt reservationsanslag av . Bidrag till vissa internafionellaorganisationer m. m. 1980/81 Utgift 248624 Reservation 111143 1981/82 Anslag 260000 1982/83 Förslag 286000 Från anslaget bestrids kostnader för bl.a.Sveriges bidrag till vissa internationella organisationer och svensktdellagande i del inlernalionella samarbetet inom departementetsverksamhetsområde. Jag hemställer all regeringen föreslår all till Bidrag tillvissa internationella organisationer m.m. för /83 anvisa ettreservaiionsanslag av . Prop.1981/82:100 Bilaga 16 13 Under sista hälftenav 1970-lalet byggdes i genomsnitt 55000 nya lägenheter . År1980 färdigställdes 51 400 lägenheter, vilket innebär en minskning med 4 100lägenheter jämfört med . Färdigställandet av lägenheter blirlägre . Ca 50000 lägenheter beräknas bli färdigställda underdetta år. Anlalel färdigställda lägenheter resp. år under perioden 1976-1981med uppdelning på flerbostadshus och småhus redovisas i följande tablå. ' Preliminära uppgifter. Nedgången avnybyggandet framgår också av uppgifterna ompåbörjandet. påbörjades 56000 lägenheter. Påbörjandet varca 6000 lägre, eller 50000 lägenheter. beräknas ca 44000 lägenheter blipåbörjade. Följande tablå visar antalet påbörjade lägenheter resp. årunder med uppdelning pä flerbostadshus och småhus. ' Preliminära uppgifter. har minskningen avnybyggandet nästan helt avsett småhusen.Den procentuella andelen småhus har därför gått ner. 1981/82:100 Bilaga 16 14 Trots det låganybyggandel jämfört med nybyggnadsnivån för det s. k.miljonprogrammet svarar bostadssektorn för en betydande del av den tolalainvesteringsverksamheten i byggnader. utgjorde bosladsinvesteringarna40% av samtliga byggnadsinvesteringar. Som framgår av följande tablå var dentolala byggproduktionen i bostadssektorn mätt i fasta priser () är1980 av samma omfattning som . Investeringar och underhåll i permanentabostäder åren 1971-1980 priser. Källa: SCB och På grund av ökadutrymmes- och utrustningsslandard i nyproduktionen harnybyggnadsinvesteringarna minskal betydligt mindre än vad antalet nybyggdalägenheter ger vid handen. Ombyggnadsinvesteringarna har, framför allt beroendepå energisparverksamheten, ökat kraftigt . En betydandeökning har skett också av underhållet i bostadsbeståndet. Bostadsbyggandet har storbetydelse för sysselsättningen och samhällsekonomin. Byggsektorn svarar för enbetydande del av den totala produktionen i . Förär 1980 kan branschenstolala produktion uppskattas till ca . Det innebär att värdet avbyggandet svarade mol av den tolala produktionen (BNP). Större delen avbyggproduktionen eller ca 3/4 är offentligt finansierad (statlig och kommunalbyggproduktion) eller delvis beroende av offentlig finansiering (bosläder ochenergiförsörjning). kan enligl SCB:s nationalräkenskaper nybyggnad avbostäder uppskattas till . och ombyggnad, reparationeroch underhåll av bostäder till nästan . vilket motsvarar 23resp. av den totala byggproduktionen. Industrins investeringar i byggnaderoch anläggningar beräknas uppgå till endast . eller av dentolala byggproduktionen. Prop.1981/82:100 Bilaga 16 15 Enliglnationalräkenskaperna var drygl 300000 personer sysselsatta i denegentliga byggnadsverksamheten. Antalet personer som indirekt arbetar medbyggande kan uppskattas lill ca 270000. Dessa är sysselsatta i l.ex. byggmaterialindusirin,transportsektorn, tidigare tillverkningsledlill dessa sektorer ochkonsultverksamhet. Många statligt och kommunaltanställda deltar också i olika skeden av byggprocessen. Därfill kommer de som är sysselsatta med förvaltning avbyggnadsbeståndet. Från regeringenssida har ett flertal åtgärder vidtagits för att stimulera bostadsbyggandet.För att stimulera nyproduktionen har på regeringens förslagbeslutat att införa produklionskostnadsanpassad belåning för nybyggnadav hyres- och bosladsrätlshus (prop. 1979/80:100 bil. 16, CU 1979/80:22,rskr 1979/80:240). Den förmånligare belåningen har begränsats tillprojekt som är upphandlade i konkurrens. Vidare har den lägsta garanterade räntan för nytillkommandehyres- och bostadsrättshus sänkts(prop. 1980/81:63, CU 1980/81:7 och 12, rskr 1980/81:95 och 106). En särskild garanterad ränta har införts förliden mellan husens färdigställande och utbetalningen av bostadslånet. Under våren 1981lade regeringen fram vissa förslag lill åtgärder för alt öka byggandet som sedan godkände. Åtgärderna avsåg såväl nybyggnad av bosläder som ombyggnads- ochunderhällsverksamhelen. Vissa lättnader har genomförts i mark-och konkurrensvillkoren för statligabostadslån (prop. 1980/81: 194, CU 1980/81:40, rskr 1980/81:400). Bl.a. har markvillkorel slopats i fråga om lån för ny-och ombyggnad i saneringsområden ochupphävts tillfälligt när del gäller lån för nybyggnad av slyckebyggda småhus iexploateringsområden. Vidare har konkurrensvillkoret ändrats temporärt ochmöjligheten tillproduklionskostnadsanpassad belåningvidgats till att avse även sådanahyres- och bostadsrättshus som upphandlas genom förhandlingsentreprenadereller som utförs i egen regi. Vidgningen gäller endast projekt för vilka lånsöks före . har också godkänt regeringens förslag omstimulansåtgärder inom ombyggnads- och underhållsseklorn /82 (prop. 1980/81:202, CU1980/81:41, rskr 1980/81:401). Ett särskilt bidrag med högst . kanlämnas i samband med ombyggnad av flerbostadshus som sker med statliga län. Vidare kanbostadslån lämnas för reparationer avvissa byggnadstekniska brister (reparalionslån), exempelvis mögel-, röt- och fuktskador. Åtgärderna är tidsbegränsade.Efter förslag i prop. 1981/82:17 harriksdagen beslutat (CU 1981/82:2, rskr 1981/82: 18) om en viss förlängning av giltighetstiden för dessastimulansåtgärder. Bidrag för ombyggnad av flerbostadshus kan numera lämnas förarbeten som påbörjas före och reparationslån för arbetensom påbörjas