prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — Utredningen framhåller alt formerna förullysning av korllidsvikarial bör bestämmas lokall men anser att utlysningenlämpligen kan gå lill så alt intressetade lärare bereds tillfälle all anmälasig lill en vikarielista som upprättas och förnyas en gäng per termin ellerläsår. Styrelsen för skolan bör därefter prövade sökandes lämplighet och rangordna dem i merilhänseende. I samråd med rektor bör styrelsen därefter utsevikarie, varvid huvudprincipen börvara att de sökande erbjuds vikariat i den ordning de är upptagna på listan. Utredningen anser dessutom allvartannat vikariat i en kommuns grundskolaresp. gymnasieskola bör tilldelas en kvinna och vartannat en man. För vikariat som omfattar kortare lid än envecka, föreslår utredningen all ensärskild vikarielisla upprättas. Utredningen föreslår slufiigen alt verksamhetenutvärderas . Utredningen, somäven haft i uppdrag all utarbeta förslag lill informationsinsatser ochfortbildningsålgärder rörande skolledningens arbetsuppgifter, föreslåringen ytterligare allmän information ulan föredrar mer påtagliga åtgärder iform av utbildning och fortbildning. Utredningen framhåller skolledarulbildning som bedrivs lar sikte på redan utnämndaskolledare. Någon form av utbildning eller fortbildning för dem som vill bli skolledare finns inle. Eftersomkvinnor har visat sig ha större möjligheteratt hävda sig på yrkesområden, där det finns möjligheter att meritera sig genomutbildning, anser utredningen alt frågan om en förberedande skolledarulbildningbör prövas pä nytt vid en översyn av nuvarande skolledamtbildning. För att sprida kunskapbland lärarna om skolledarnas arbete och för all få kvinnorna mer intresserade avskolledarskap, föreslår utredningen alt minst en studiedag om skolledarskap anordnas inom loppet av en femårsperiod inomvarje rektorsområde och vid varje gymnasieskola med hjälp av centraltproducerat studiematerial. Vidare föreslås all studiecirklar om skolledarskap anordnas i kommunerna för all förbättra rekryteringen av kvinnor lill skolledaryrkel. Till sådana studiecirklarföresläs alt ell särskillstatsbidrag utgår om minst hälften av deltagarna ärkvinnor. Tre av utredningenssju ledamöter reserverar sig mol utredningens beslut att föreslå kvotering vidtillsättning av rektors- och sludiereklorsljäns-ter. Prop.1981/82:100 Bilaga 12 683 Sammanställning av remissyttranden över förslagom kvinnliga skolledare Majoriteten avremissinstanserna stöder utredningens uppfattning all målsättningen börvara en sä jämn könsfördelning som möjligt bland skolledarna i ungdomsskolan. Flera remissinstanser, bl.a. SAMN, UHÄ,SÖ, AMS, jämställdhetskommittén, JämO saml länsskolnämnderna i , och ,understryker skolans mönsterbildanderoll för ungdomar som är i färd med all utveckla sina personligheter, identiteter och rolluppfallningar och hävdarall man måste sträva efter alt inför eleverna visa upp såväl kvinnor som män iledningen för skolan. Trots alt flertaletremissinstanser stöder utredningens uppfaUning all andelen kvinnliga skolledarebör öka, avstyrker majoriteten av remissinstanserna utredningens förslag om kvotering, dvs. att varannantjänst somskolledare i ungdomsskolan förbehålls kvinnliga sökande och varannan Ijänsl manligasökande. Elt fåtal remissinstanser, jämställdhetskommittén, FPK, SKV ochFredrika Bremer-Förbundet, tillstyrker utredningens förslag. Fleraremissinstanser, bl.a. JK, statskontoret, SAV, kammarrätten i ,JämO, länsskolnämnderna i , , och , , och samtKommunförbundet, anför att elt frångående helt och hållet av de sakliga grunderna förtjänst och skicklighet förtillsättning av Ijänsl inle synes slå i överensstämmelse med föreskrifterna i 11 kap. 9 § andra stycketregeringsformen och 4 kap. 3 § andra stycket lagen (1976:600) om offenfiiganställning. Hovrätten för menar däremot att eftersomtjänster som skolledare är kommunala tjänster, är bestämmelserna i kap. 9§ andrastycket regeringsformen inte direkt tillämpliga. Frågan om lillsäll-ningsgmnderär därför inte en gmndlagsfråga, utan den kan lösas genom ändring av vanliglag, närmast lagen om offenllig anställning. SÖ framhåller alljämslälldhelsmålel i samhället inle befrämjas genom kvoteringsätgärder,då del är djupt rotade fördomar i kombination med brister i samhällsansvaret som kraftigarestyr valet av utbildning och arbete. Det ärdärför viktigare all i första hand genom utbildningsinsatser av olika slag sprida kunskap om orsakerna till denbristande jämställdheten, stärka kvinnornas självförtroende och ge dem denkompelens och de erfarenheter somflertalet av dem saknar så att fler blir beredda all äta sigskolledaransvar. SÖ anser också att kvoteringsförslagel kan slå tillbaka mol kvinnorna själva, då de inle skulle fätillfälle alt visa all de hävdar sig i den öppna konkurrensen. Fleralänsskolnämnder konstaterar all andelen kvinnliga skolledare ökat under de senasteåren. i anför all ande- Prop.1981/82:100 Bilaga 12 684 len kvinnliga skolledare uppgick lill 25,avtolala anlalel skolledare i länet. Anledningen lill denna ökning antas varade ansträngningar som flera av länels kommuner gjort för alt öka rekryteringen avkvinnliga skolledare. En kvotering enligt utredningens förslag skulle ökaandelen kvinnliga skolledare till av tolalaantalet skolledare i länet. Med anledning av den redan gynnsamma utvecklingen i länet och med hänsyn lill nämndensbedömning aft en kvotering i enlighetmed förslaget skulle kunna ge ell sämre resultat än det tillsättningsförfarande som redan tillämpas,avstyrker nämnden förslaget omkvotering och förordar i stället aktiva insatser från kommunernas sida för altdels bredda rekryteringen, dels sfimulera och motivera kvinnliga lärare all söka skolledartjänster.Länsskolnämnden i anseratt ökningen av andelen kvinnliga skolledare kan kopplas sammanmed förekomsten av kommunala introduktionskurser i skolledamppgifter. Fleralänsskolnämnder konstaterar all anlalel sökande lill skolledartjänster minskatväsentligt och fömlser en yllerligare minskning omkvoteringsförslaget genomförs. Kvotering skulle också innebära ettalltför stort intrång i principen alt till varje tjänst rekrytera den bäst meriterade ochden mest lämpade och skulle dessutom leda lill en invecklad,tidsödande och byråkratisk lillsällningsprocedur. SÖ, länsskolnämndeni län och anser alt kvoteringsförslagel skulle medföraspeciella problem vad gäller rekrytering av kompetenta skolledare för vissagymnasieskolor, särskill då skolenheter med enbart eller huvudsakligenyrkesinriktade linjer. i anser att en åtgärd som pä siktskulle leda till fler kvinnligaskolledare är all kvinnliga lärare får möjlighet all under vissa periodermed stor arbetsbelastning - såsom vid skolstart, schemaläggning, läsårsplanering m. m. - tjänstgöra vidsidan av den ordinarie befattningshavaren. LO, TCO och SACOISR avvisarkvoteringsförslagel. LO föreslår all avsnittom personalledning och administration införs i den grundläggande lärarutbildningen och all introduktionsutbildninganordnas för alla blivande skolledare. TCO, som hävdar all skolledare skalllillsällas pä grundval av meriter, anser all åtgärder i första hand börvidtas för att utforma samtligaskolledartjänster vad avser innehåll, arbetsformer och anställningsvillkor, såatt det blir såväl möjligt som attraktivt för både kvinnor och män attsöka och inneha sådana Ijänster. Fiertalelremissinstanser tillstyrker utredningens förslag om obligatorisk ullysningav korttidsvikariaten på rektors- och sludie-reklorsljänslerna i ungdomsskolan. Däremot är delendast ell fåtal remissinstanser somtillstyrker förslaget om kvotering vid tillsättning av vikariaten. Länsskolnämnderna i och Malmöhuslän anför all vissa problem kanuppslå om man utlyser skolledarvikarial inom gymnasiesko- Prop.1981/82:100 Bilaga 12 685 lan utanför den egna kommunen. Om vikarien har annanämneskombination än den ordinarie innehavaren kan tjänstgöringsfördelningenpåverkas. Sådana situationer kan undvikas om vikarien har tjänst i den egna kommunen och kanfullgöra sin undervisningsskyldighet vid den egna skolan. Flera remissinstanser, bl.a. RRV, SAMN,JämO, fiertalel länsskolnämnder.Landstingsförbundet, , , kvinnoförbunden, YRK samt , , , ,och kommuner,delar utredningens uppfattning all anordnande av studiedagar och studiecirklarär ett bra sätt all öka förståelsen för skolledarskap och för alt förbättra rekryteringen till skolledartjänster.Länsskolnämnderna i , och ställer sig däremot tveksamma till förslaget om en obligatoriskstudiedag, främst med hänsyn lill all dessa bör användas lill akfiviteler somfrämjar utvecklingen av den enskilda skolan. iKronobergs län föreslår vikarieutbildning - en kombination av frivilliga studier ochstudier pä betald arbetstid - i slällel för obligatorisk studiedag om skolledarskap.Länsskolnämnden i länföreslår all en - särskild förberedande högskoleutbildning om 10 poäng i skoladministration anordnas som ell led iförsöken att förbättra rekryteringen fill skolledartjänster.Länsskolnämnden i anser allföreslagen sludiecirkelverksamhel även bör inrymma introduktionskurser för kvinnliga lärare, som är villigaatt vikariera som skolledare. Dessa bör få möjlighet att under en månad medfull lön följa den ordinarie skolledarens arbete under pågående termin. RRV, SAMN, AMS,JämO, länsskolnämnderna i , , och Värmlandslän saml tillstyrker förslaget om statsbidrag till sludiecirkelverksamhelen. Däremot har länsskolnämnden i Malmöhuslän svårt all med vetskap om dagens kärva ekonomiska läge fillslyrka förslagetom studiecirkel-verksamhet med hjälp av statliga och kommunala bidrag. SÖ delarutredningens uppfattning att studiecirklar är en smidig och lämplig form attsprida information om skolledarnas arbete och om skolle-darrollen saml föratt öka intresset för skolledarskap. I motsats lill utredningen anser dockSÖ all de enskilda kommunerna själva måste fä besluta om vilkenulbildningsmodell som de vill salsa på. Kommunerna bör la ansvaret fullt ulför planering, finansiering, metodval och genomförande av utbildningar inomdetta område. Några statliga medel bör inle utgå lill studiecirklar, menkommunerna bör själva få välja om de vill satsa på den ulbildningsformenoch/eller om de inom ramen för den ordinarie sludie-dagsverksamhetenvill utnyttja en eller för alt informera skolans personal om skolledarskap. SÖavstyrker såväl att statsbidrag utgår tillstudiecirklar om skolledarskap som all en obligatorisk studiedag anordnas inom varje rektorsområde och vid varjegymnasieskolenhel med utnyttjande av centralt producerade hjälpmedel. Prop.1981/82:100 Bilaga 12 7 1.Utbildningsdepartementet,/örs/agja«i/ag 8 2.Kommittéer m.m., reservationsanslag 9 Vissa gemensamma frågor 23 24 33 37 38 ,/örx/agsafis(fig Bidrag till kulturverksamhet inomorganisationer, Bidrag fill särskilda kulturella ändamål, Bidrag till samisk kultur Visningsersättning ät bild- och formkonslnärer Bidrag till konstnärer m.m., reservationsanslag Inkomstgarantier för koristnzrer, förslagsanstag Ersättning åt författare m.tl. verk genom bibliotek m.m., förslagsanstag Teater, dans och musik41 9. Bidrag lill Svenska , reservationsanslag 43 10. Bidragtill Operan och Dramatiska teatern, reservationsanslag 46 II. Kikskonsertverksamhet,reservationsanslag 49 12. Regionmusiken,förslagsanstag 51 13. Bidrag tillregionala och lokala teater-, dans-och musikinstilulioner,förslagsanstag 55 14. Bidrag till fria teater-, dans- och musikgrupper, Vissa bidrag tillteater-, dans-och musikverksamhet, Bidrag tillfolkbibliotek, reservationsanslag Bidrag till regionalbiblioteksverksamhet, förslagsanslag Förvaltningskostnader,/öri/ögiflni/ag Statenskonstråd,/öri/agia«. ?/ög Förvärv av konst för statens byggnader m.m., reservationsanslag Bidrag till för de fria konsternaVissa bidrag till bildkonst, reservationsanslag 12 324000 3 942000 189 960 QQO 38039000 89551000 16 230000 10730006645 000 Arlciv,hdturminnesvård, museer och utställningar 26. handsarkiven,förslagsanstag Dialekt- ochortnamnsarkiven samt svenskt visarkiv, förslagsanslag Svenskt biografisktlexikon, förslagsanslag Arkivet för ljud ochbild,/örs/agjaMs/ag Statliga arkiv: Vissakostnader för samlingar och materiel m.m., reservationsanslag 9955 000 1689000 5438000 Prop.1981/82:100 Bilaga 12 109 111 112 113 114 116 118 119 121 124 131 133 135 Bidrag till vissa arkiv : Förvaltningskostnader,förslagsanslag : Uppdragsverksamhet,förslagsanslag Statens konstmuseer,/ör.s/agjfln,s/ag Utställningar av nutida svensk konst i utlandet, Livrustkammaren, ochHallwylska museet förslagsanslag Förvaltningskostnader,/öri/ägia/ji/flg m., reservaiionsanslag ,/örs/agiurti/agStatens musiksamlingar,/öri/agia«i/ag Statliga museer: Vissa kostnader förutställningar och samlingar m.m., reservationsanslag Bidrag till Nordiskamuseet, förslagsanslag Bidrag lill , förslagsanslag Bidrag tillSkansen, förslagsanslag Bidrag till vissa museer Bidrag fill regionala museer,förslagsanslag Riksutställningar, reservationsanslag Inköp av vissakulturföremål,/öri/ngiani/ag 35 618000 22457 000 10587000 22865 000 28718000 Bidrag tillungdomsorganisationernas centrala verksamhet m.m.,förslagsanstag 141 55.Bidrag till ungdomsorganisationernas lokala verksamhet, Bidrag tillferieverksamhel inom ungdomsorganisationerna, reservationsanslag Bidrag till och narkotikaupplysning, reservaiionsanslag 144 58. Organisationsstöd till vissa nykterhetsorganisationer m.fl., reservationsanslag 147 Vissa gemensamma frågor Film 153 1. 154 Radio och television Dagspress och tidskrifter 176 4.Slöd till dagspressen,/öri/agia«i/ag 179 5.Lån lill dagspressen, reservationsanslag 180 6.Stöd lill organisaUonstidskrifter,/öri/flgiarti/ag 182 7.Stöd till kulturtidskrifter, reservationsanslag 183 8.Stöd till tidningar på andra språk än svenska, *2450 000 *24 956000 Prop.1981/82:100 Bilaga 12 Litteratur 186 9.Litteraturstöd, reservationsanslag 193 10. Bokhandelsstöd,/ö/-5/ag.sa«j7ag Kreditgarantier tillförlag och bokhandel, 196 12.Lån för investeringar i bokhandel, Centrala och regionala myndigheter m.m. 233 I. ,/örs/agjofi5/ag239 2. 243 3.Länsskolnämndernas utvecklingsstöd, 244 4.Statens institut för läromedelsinformation. förslagsanslag 247 5.Stöd för produktion av läromedel, rervo/Zowifl/ji/flg 249 6.Rikscentralerna för pedagogiska hjälpmedel för För skolväsendelgemensamma frågor 252 7. Pedagogiskt utvecklingsarbete inom skolväsendet, Yortbilåmgm.m.,reservaiionsanslag 258 9. Mångfaldigande avlitterära och konstnärliga verk inom utbildningsväsendet./öri/aginni/flg Det obligatoriska skolväsendet m. m. Bidrag lilldriften av grundskolor m. m., 276 12.Information om läroplan för , Bidrag till svenskundervisning i utlandet m. m., förslagsanstag 280 14.Sameskolor,förslagsanslag Specialskolan m. m.: \3\}oi\drnngskostnader,förslagsanslag Utrustning m.m., reservationsanslag Resor för elever jämteledsagare, förslagsanslag Gymnasiala skolor m. m. Bidrag tilldriften av gymnasieskolor, försvarsanslag Kostnaderför visspersonal vid statliga realskolor, Bidrag tilldriften av riksinlernalskolor. förslagsanslag 333 21.Bidrag till i ,/ö/-i/rtgia;!i/flg 335 22. Bidrag tilldnften av vissa privatskolor, försvarsanslag 338 23.Bidrag till driften av enskild yrkesutbildning. reservationsanslag 340 24. Främjande av lärlingsutbildning hos hantverksmästare m. m., förslagsanslag 129 383 000 107086000 Prop.1981/82:100 Bilaga 12 Investeringsbidrag 341 25. Bidrag tillbyggnadsarbeten inom skolväsendet m.m., förslagsanslag 343 26. Bidrag tillundervisningsmateriel inom gymnasieskolan m. m., förslagsanstag E Högskola och forskning 349 Vissa gemensamma frågor Centrala och regionalamyndigheter för högskotan m. m. ,/öri/flgiani/ög Regionstyrelserna förhögskolan,yöz-j/ögi-a/w/ag föruniversitet och högskolor, Utbildning och forskning inom högskotan m. m. Utbildning för tekniskayrken, reservationsanslag Utbildning föradministrativa, ekonomiska och sociala yrken, reservaiionsanslag Utbildning förvårdyrken, reservationsanslag 1. Utbildning för undervisningsyrken, Utbildning för kultur- och informationsyrken,reservationsanslag Lokala och individuella linjer och enstakakurser, reservationsanslag Bidrag till högskoleutbildning m. m.,förslagsanstag 11. Forskningsanknytning av grundläggande högskoleutbildningsamt konstnärligt utvecklingsarbete, reservationsanslag Humanistiska fakulteterna, reservationsanslagTeologiska fakulteterna, reservationsanslag Juridiska fakulteterna,reservationsanslag Samhällsvetenskapliga fakulteterna, reservationsanslag Medicinska fakulteterna, reservationsanslagOdontologiska fakulteterna, reservationsanslag ,reservationsanslag Matematisk-naturvetenskapliga fakulteterna,reservationsanslag Tekniska fakulteterna, reservationsanslagTemaorienterad forskning, reservationsanslag Vissa tandvårdskostnader,förslagsanslag Kungl. , reservaiionsanslag Statenspsykologisk-pedagogiska bibliotek, reservationsanslag Lokalkostnader m. m. vid högskoleenheterna,förslagsanslag Lån till studentkårlokaler, reservationsanslagRedovisningscentralema vid universiteten, förslagsanslag Datorcentralen för högre utbildning ochforskning i , förslagsanslag Ersättning till vissalärarkandidater,/öri/agin«i/ag Ersättning åt vissa opponenter viddisputationer, förslagsanslag Ersättningål vissa ledamöter i tjänsteförslagsnämnder m. m., förslagsanslagUtbildningsbidrag för doktorander, förslagsanslag Forskning ochutvecklingsarbete för högskolan m.m., reservaiionsanslag 517 34. Vissa särskildautgifter inom högskolan m. m., reservationsanslag 14 635 000 39023000 Prop.1981/82:100 Bilaga 12 Vissa forskningsändamål 520 35. , ;-É'5en'fl//ön.jani/ag 39157000 m. m., Delegationen för vetenskaplig och tekniskinforma tionsförsörjning, reservaiionsanslag 10789000 Europeiskt samarbete inom rymdforskningen, föratomfysik: Förvaltningskostnader,/ö«/agjflrti/ag 11602000 Materiel m. m., reservationsanslag 2160000 geofysiska insfitut, reservationsanslag 11175 000 Bidrag lill Internationella meteorologiska insfitutet i Slockhoim 777000 Bidrag till ,reservationsanslag 8179000 Bidrag till mot cancer, Bidrag lill EISCAT ScientificAssociation, 545 Vissa gemensamma frågor för verksamheten vid , reservationsanslagStatliga skolor för vuxna: Utbildningskostnader,/ö/-5/flgia/ii7ag m. m., förslagsanslag Bidragtill folkbildning, förslagsanslag Undervisning för invandrare i svenska språket m. m., förslagsanslag Bidragtill driften av folkhögskolor m. m., förslagsanslag Lån lillbyggnadsarbeten vid folkhögskolor, reservaiionsanslag Bidrag tillviss central kursverk- G Studiestöd m. m. m. m.,förslagsanslag Ersättning till postverket och riksförsäkringsverketför deras handläggning av studiesocialt stöd,/örs/agi-anslag Studiehjälp m. m., förslagsanslag Studiemedel m.m., förslagsanslag Vuxenstudiestöd m. m., reservationsanslag Prop.1981/82:100 Bilaga 12 624 6.Timersättning vid grundutbildning för vuxna, förslagsanslag 625 7.Kostnader för avskrivning av vissa studielån med statlig kreditgaranti,förslagsanslag 626 8.Bidrag till hälso- och sjukvård för 627 Vissa gemensamma frågor Kulturellt utbyte medutlandet 629 I, Kulturellt utbyte med utlandet, rfsfrvarioninni/ag Kostnader förSveriges medlemskap i m.m., Bidrag fillinternationella kongresser m.m. i , Bidrag till i utlandet Nordiska ministerrådetskullurbudgel, förslagsanslag Bilateralt nordisktkultursamarbete m.m., 1 Vissa inomutbildningsdepartementets verksamhetsområde gemensamma ändamål 639 Vissa gemensamma frågor 643 I. Byggnadsarbeten inomutbildningsdepartementets verksamhetsområde, reservationsanslag Inredning ochutrustning av lokaler vid högskoleenheterna m.m., reservaiionsanslag 190000000 385000000 Summa kr. 664 Bilaga 12.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1976: 1046) om överläm- nande av förvaltningsuppgifter inomutbildningsdepartementets verksamhetsområde 665 Bilaga 12.2 Förslag fill lag om ändring i skollagen (1962: 319) 666 Bilaga 12.3 Förslag till lag om ändring i studieslödslagen (1973: 349) 675 BUaga 12.4 Sammanfattning av förslag om förstärkta kontakter mellan hem och skola 677 BUaga 12.5 Sammanställning av remissyttranden över förslag om förstärkta kontakter mellanhem och skola 681 Bilaga 12.6 Sammanfattning avförslag om kvinnliga skolledare 683 Bilaga 12.7 Sammanställning av remissyttranden över förslag om kvinnliga skolledare Prop.1981/82:100 Bilaga 12 692 Nedan anges var i föreliggande proposition vissautredningsförslag och remissyttranden återfinns: Visningsersättning åt bild- ochformkonstnärer 25 Sammanfattningav förslag om visningsersättning 26 Sammanställningav remissyttranden över förslag om visningsersättning Sammanfattningav förslag om handarbetets vänners verksamhet och ekonomi Statens konstmuseer 103 Sammanfattningav förslag om tillsyn, dokumentation och vård av statliga utommuseala konstsamlingar jämteremissyttranden däröver Bidrag lill vissamuseer 127 Sammanfattningav förslag om museernas dokumentationssystem jäm- C Massmedier m. m. Radio och television 165 Sammanfattningav förslag om text-TV jämte remissyttranden däröver 227 Sammanfattningav förslag om förstärkta kontakter mellan hem och skola Bilaga 12:4 228 Sammanställningav remissyttrandena över förslag om förstärkta kontakter mellan hem och skola Bilaga 12: 5 229 Sammanfattningav förslag om kvinnliga skolledare 12:6 229 Sammanställning av remissyttrandena över förslag om kvinnliga skolledare 12:7 Specialskolan m.m.: Utbildningskostnader 284 Sammanfattningav förslag om högstadium vid specialskolorna för döva och hörselskadade 285 Sammanställningav remissyttrandena över förslag om högstadium vid specialskolorna för döva ochhörselskadade Bilaga 13 till budgetpropositionen 1982 Prop.1981/82:100 Tilljordbruksdepartementet hör frågor rörande jordbruk, skogsbruk, fiske,trädgårdsnäring och rennäring saml högre utbildning, forskning och försök för dessanäringar liksom prisreglering på jordbrukels och fiskels områden samlmiljövård, livsmedelsberedskap, djurskydd, djurens hälso-och sjukvård,livsmedelskontroll, utsädeskontroll, idrott, rekreation, jakt och viltvård m. m. budget präglas avden stora återhållsamhet som delsamhällsekonomiska och statsfinansiella läget kräver. Inom ett begränsat lotall resursulrymme har del varitnödvändigt all noga överväga också demest angelägna behoven. Som en följd av de beslutade åtgärderna för alt bl.a. öka ulbudel av virke höjs anslagen lill skogsbruk kraftigt. Finansieringen sker bl.a. genom skogsvårdsavgifismedel. De förslag tillvissa insatser som läggs fram påmiljövårdsområdet har möjliggjorts genom omfördelning av resurser. a. fortsätter utbyggnaden av del programför övervakning av miljökvalitet som fattat principbeslutom. Det förslag lillutgiftsram för verksamhetsområde som läggs framför /83 omfattar 6158 milj. kr. Detta innebär en minskningav 139 milj. kr. jämfört med innevarande budgetär. Den störstautgiftsposten blir också under nästa budgetår subventioneringen avbaslivsmedel. Syftet med subventioneringen är all begränsa konsumenternaskostnader för de viktigaste livsmedlen. Den totalaåkerarealen var 2950000 ha. Anlalel brukningsen-heler var 118000och medelarealen 25 ha åker per förelag. Antalet stadigvarande sysselsattavid jordbruksförelag uppgick lill 204000, varav 28000 utgjorde lejd arbetskraft. Jordbrukelsproduktionsvärde kan för beräknas öka med jämfört med och uppgå lill ca 18300 milj. kr. Av detta belopp svarar vegetabiliska produkter för ochanimaliska produkter för . Prop.1981/82:100 Bilaga 13 2 Spannmålsskörden år1981 beräknas uppgå lill totalt ca 5,7 milj. lon, varav ca 1,2 milj.lon brödsäd. Tolalskörden är därmed högre än år 1980 och ungegär större än medeltalet för desenaste fem åren. Skör den av brödsäd är lägre änunder föregående år. Delta beror på all arealen brödsäd var förhållandevislåg . Fodersädsskörden ökade jämfört med är 1980,främst på grund av ökad avkastning. Mjölkproduktionenhar ökat alltsedan början av 1970-lalel. För är 1981 beräknas den uppgålill ca 3490 milj. kg, vilket är mer än är 1980. Nölköllproduklionenberäknades för ha minskal något jämfört med är 1980 och uppgå lill ca 144milj. Fläskproduktionen beräknas bliungefär oförändrad och uppgå lill ca 317 milj. kg.