prop · G50315 · 1981-12-31 00:00:00 — Som har påpekats är det dock angelägetatt det i skolan finns personer som representerar andra kunskaper ocherfarenheter. 1981/82:15 65 SÖanser därför att den försöksvis inrättade organisationen med syo-konsulenter börbli reguljär i både grundskola, gymnasieskola och vuxenutbildning. Med tankepå studie- och yrkesvalets karaktär av fortlöpande process är det enligt SÖ:smening önskvärt med utbytbara tjänster, dvs. att syo-funktionärerna kantjänstgöra på olika stadier och i olika skolformer. Möjligheterna till lokalflexibilitet i fråga om tjänstens innehåll borde i princip kunna vara större änmed yrkesvalslärarsystemet i och med att tjänsten inte såsom lärartjänster ärstatligt reglerad och underkastad en stor mängd detaljerade författningsbestämmeleseri t. ex. skolförordningen. Förutomsyo-konsulenttjänster med enbart syo-uppgifter bör det enligt SÖ:s mening varabåde möjligt och lämpligt att ibland kombinera sådana uppgifter med andra inomskolan förekommande verksamheter, som t. ex. elevvård eller fritidsverksamhet.Sädana arrangemang bör kunna öka förutsättningarna att avdela en tjänst perskola och därmed motverka ofrivilliga deltidstjänster. Att undervisning skallkunna utgöra ett reguljärt inslag i en kommunalt reglerad syo-konsulenttjänsttorde, med de regler som gäller , inte vara möjligt. med syo-konsulenter blir reguljär behöver enligt SÖ:s meninginte medföra förändringar i anställnings- och tjänstgöringsförhållandena förde s. k. inräkningsberättigade yrkesvalslärarna i . SÖ anser dockatt även SSA-uppgifter hädanefter bör kunna fä ingå i dessa lärares tjänst.Vidare skall enligt SÖ:s mening inräkningsrätten fortsättningsvis inte behövavara knuten till den anställning som läraren hade vid försöksperiodens ingång. SÖförutsätter att det, på sätt som ovan berörts, står kommunerna fritt att låta syo-funktionärernakombinera syo-uppgifter med annan tjänstgöring i skolan. 7 Grundutbildning och fortbildning av syo-funktionärer Denförsöksvis inrättade ettåriga kursen i studie- och yrkesvägledning (40 poäng)anordnades /79. Fr.o.m. /78 skerutbildningen på en allmän utbildningslinje, studie- och yrkesorienteringslinjen,om 120 poäng inom högskolans sektor för undervisningsyrken. Inom linjenanordnas enligt nuvarande utbildningsplan en alternativ studiegång om 60 poängför studerande med minst fem års arbetslivserfarenhet. Avsiktenmed gällande urvalsprinciper är att studerande med lång yrkeserfarenhet skallutgöra en relativt stor andel av kursdeltagarna. I utbildningsdepartementetspromemoria (Ds U 1970:16) om syo i grundskola och gymnasieskola framfördesockså önskemål om att studie- och yrkesvägle-5 1981/82. Prop.1981/82:15 66 darkärenborde ha en jämn könsfördelning och omfatta människor med olika slag avutbildning och varierande arbetslivserfarenheter. Viddimensioneringen av kursen togs hänsyn till att utbildningen inte endast skallförbereda för tjänst som syo-funktionär inom skolan utan också är lämplig inomandra områden. Mednuvarande bidragsbestämmelser och utbildningstakt kommer en bristsituation attråda ett par är in pä 198()-talet. UHÄhar i skrivelse till SÖ redogjort för erfarenheterna avutbildningen. Där sägs att utbildningen efter kontinuerliga smärre justeringarhar fungerat tillfredsställande och att utbildningens innehåll efter handvidgats emot ett bredare kompetensområde än skolans. Kraven på syo-funktionärernahar, sägs det, ökat i takt med att t. ex. ungdomsarbetslösheten blivit ettallvarligt problem för enskilda och för samhället. Detta har medfört atthögskolorna haft påtagliga problem att inom ramen för 40-poängsutbildningen ge syo-funktionärernatillräcklig förberedelse för det kommande arbetet. Den sammanhållnautbildningen om 120 alternativt 60 poäng anses ge bättre förutsättningardärvidlag. EnligtUHÄ bör en omläggning av syo-utbildningen prövas mot bakgrund av SÖ:s förslag tillframtida syo-organisation samt statsmakternas ställningstagande till detta och tilllärartjänstutredningens förslag. Högskolansövergripande mål att främja återkommande utbildning och jämställdhet mellankönen måste också vägas in i ett sådant ställningstagande. SÖpåpekar att behörighets- och urvalsreglerna liksom innehållet i utbildningenbör ses över så att grundutbildningen ger bättre förutsättningar att genomförasädana kombinationer i tjänstgöringens innehåll som berörts tidigare. Desärskilda behörighetskraven för inträde till syo-utbildningen bör ses över säatt de främjar en bred rekrytering både vad gäller teoretisk kunskap ocharbetslivserfarenhet. Syo-utbildningeningår i sektorn för undervisningsyrken. Enligt SÖ är det önskvärt att enenhetlig utbildningsgrund skapas för de olika specialiseringarna i skolan. Utövergrundutbildningen anordnas vid högskolan för lärarutbildning i enpåbyggnadskurs (C-kurs) i studie- och yrkesorientering om 20 poäng. Enligt SÖhar det dock varit svårt att rekrytera deltagare till kursen eftersom syo-konsulenterna- till skillnad från deltagare med statligt reglerade anställningsvillkor -inte erhåller B-avdrag (motsvarande) för denna utbildning. 1samband med att beslut fattades om försöksverksamhet med ny syo-organisationframhölls vikten av kontinuerlig fortbildning för att syo-funktionärerna skallkunna hälla sina kunskaper om utbildningsväsen och ar- Prop.1981/82:15 67 Enligt anvisningarna för syo-funktionärernasfortbildning skall feriekurser anordnas, där varje syo-konsulent/yrkesvalslära-reges möjlighet att delta . Vidare skall länsregionala studiedagaranordnas. Syo-funktionärerna förutsätts dessutom delta i vissa lokaltarrangerade studiedagar. Enligt SÖ är det angeläget att tillräckliga resurserställs till förfogande för syo-funktionärernas fortbildning, så att denna kanfullföljas enligt planerna och även utvidgas. SÖ har regeringens uppdrag att redovisa en samladbedömning av lärares arbetslivsorientering. 1 samband med detta avser SÖ attåterkomma till frågan rörande syo-funktionärernas praktiskaarbetslivsorientering. SÖ har tidigare () i skrivelse till regeringenuttalat att det är angeläget att syo-konsulenterna i detta avseende ges sammavillkor som yrkesvalslärare. Frågan om de ekonomiska villkoren för studier avvärde för yrkesutövningen bör enligt SÖ lösas i särskild ordning. SÖ återkommeri annat sammanhang i denna fråga. för syo har intevisat sig vara helt rationell. Det är enligt SÖ:s mening angeläget attåstadkomma en närmare anknytning mellan grundutbildning, forskning,fortbildning och fältverksamhet avseende syo. SÖ fortsätter att överväga hurdetta skall åstadkommas. SÖ utgår från att regionala planeringsräd inom kortkommer att finnas i varje län. Dessa bör kunna ta över en del av ansvaret förden regionala fortbildningen i skola-arbetslivs- och syo-frägor. Detta skullevara ett led i nämnda utveckling genom att fortbildning och fältverksamhet i syonärmas varandra. SÖ föreslår också insatser för ökad fortbildning av syo-funktionärerrörande de problem som elever med någon form av handikapp och/eller med behovav särskilt stöd möter i sitt studie- och yrkseval. SÖ avser att senare inkomma till regeringen medberäkningar angående förslagets konsekvenser för dimensioneringen av syo-utbildningen.I detta sammanhang vill SÖ också understödja de önskemål som styrelsen vidGöteborgs universitet framfört i sina anslagsframställningar för budgetåret1980/81 om att förlägga en allmän utbildningslinje i studie- och yrkesorienteringtill . Prop.1981/82:15 68 8 Grundutbildning och fortbildning för övrigskolpersonal samt forsknings- och utvecklingsarbete 8.1 Grundutbildning och fortbildning UHÄ har i en skrivelse till SÖ påpekat, att man avserverka för att den framtida lärarutbildningen skall kunna förbereda lärarna förderas vidgade yrkesroll, bl. a. när det gäller undervisningens anknytning tillarbetslivet. F. n. är det framför allt genom fortbildning i olikaformer som lärare och skolledare får viss insikt i syo-frägor. Regionalfortbildning i syo-frågor har under /78 anordnats i de flesta län, s.k.SSA-fortbildning för SSA-rådledamöter, pryo-handledare och skolpersonal.Lärarna har därutöver haft möjlighet att i begränsad omfattning gå ut iarbetslivet för att praktisera (s.k. lärarpryo). Dennahar oftast utfallit positivt, och lärarna har i mänga fall önskat en upprepningoch förlängning av sin pryo-period. SÖ har fått regeringens uppdrag att redovisa en samladbedömning av erfarenheterna av lärares arbetslivorientering. SÖ avser att i samband med redovisningen enligtregeringens uppdrag återkomma med förslag i frågan. Förslagen kommer därvidockså att betingas av de erfarenheter som erhållits från de s. k. ALK-kurserna(sommarkurser i arbetslivskunskap för lärare). Lärarnas möjligheter att få arbetslivorientering genom t.ex. egen praktik i arbetslivet med oavkortad lön är ytterligtbegränsade, medan situationen är betydligt gynnsammare för gruppen skolledare. /79 anordnades för första gängen inomhögskolans ram en av SÖ föreslagen enstaka kurs om 20 poäng"Skola-arbetsliv". Denna vänder sig till lärare, skolledare ocharbetslivsrepresentanter och är anpassad till skolans behov. Gällandeekonomiska villkor för deltagande i denna fortbildning medför svårighetereftersom studier med B-avdrag endast medges för lärare, som varaktigtundervisar eller förutses komma att undervisa i ämnet arbetslivsorientering pågymnasieskolan. SÖ anser, att denna kurs utgör ett viktigt inslag iutvecklingen av kontakterna skola-arbetsliv och i fortbildningen av personalpä olika nivåer inom utbildningsväsendet samt av representanter förarbetslivet. SÖ föreslår därför att lärare, skolledare och övrigskolpersonal kan ges ekonomiska möjligheter att delta i denna kurs. Denna frågabör lösas i särskild ordning. 8.2 Forsknings- och utvecklingsarbete SÖ framhåller att syo-verksamheten också i fortsättningenkommer att utvärderas och flera nu pågående projekt fortsätter efterförsöksperiodens slut. De väntas ge en mer ingående bild av innehållet i skolanssyo-verksamhet. Prop.1981/82:15 69 avser SÖ att prioritera följande områden. - Undervisningensanknytning till arbetslivet, innefattande bl. a. innehåll, arbetssätt ocharbetsformer, arbetslivets medverkan i undervisningen, elevernas praktiskaarbetslivsorientering, handledarutbildning. - Kontakternaskola-arbetsliv, de lokala och regionala planeringsrädens verksamhet ochorganisation. - Övergången frängrundskola till utbildning eller arbete, innefattande försöken med definitivintagning till gymnasieskolan på höstterminsbetyget i årskurs 9 och med betygsfriintagning i län. Inom de prioriterade områdena kommer särskilda insatseratt göras för invandrarelever, handikappade elever, vuxenstuderande samt föratt åstadkomma jämlikhet mellan könen och social jämlikhet i övrigt. 9 Lokala, regionala och centrala planeringsråd församverkan skola och arbetsliv Enligt beslut skall fr.o.m. ialla primärkommuner finnas lokala planeringsråd för samverkan skola ocharbetsliv (SSA-råd). Reviderade föreskrifter och anvisningar för planeringsrådutgavs (SÖ-FS 1978: 235). Översynen av föreskrifterna skedde i samrådmed AMS, arbetsmarknadens parter och kommunförbunden. Någonsamlad redovisning av den reguljära SSA-verksamhet som ägt rum sedan den 1 juli1977 finns ännu inte. Redovisade erfarenheter härrör från den tidigareförsöksverksamheten. Rapporterade erfarenheter tyder på att pianeringsrådenspelat en betydelsefull roll när det gäller att öka kontakterna mellan skolaoch arbetsliv. På många håll har planeringsråden också medverkat till attsamarbetet med arbetsförmedlingen har förbättrats. Vissa initialsvårighetertycks dock ha förekommit. Råden har i första hand inriktat sig på åtgärder motungdomsarbetslöshet samt uppsökande syo, ändrad arbetslivorientering ochfortbildning. Verksamheten har ofta ägt rum i nära samverkan medintagningsnämnd och social centralnämnd. När personella och ekonomiska resurser funnitstillgängliga har SSA-räden också spelat en viktig samordnande roll när detgäller utvecklingen av försöken med förändrad arbetslivsorientering igrundskola och gymnasieskola. SSA-råden har dä bl. a. svarat förkartläggningen av praktikplatser. Den förändrade och utökade arbetslivsorienteringen harinneburit bl. a. att behovet av regional samordning av skolans kontakter medarbetslivet har ökat. Flera län har därför på eget initiativ bildat regionalasamverkansorgan. SÖ har också begärt medel för att regionala planeringsrådskall kunna inrättas i samtliga län. Fr. o. m. /81 finnsregionala planeringsråd i samtliga län. 1981/82:15 70 LOoch TCO har i skrivelse till SÖ () hemställt om att ett centraltplaneringråd bildas. Denna fråga utreds f. n. inom SÖ. Problemetmed anskaffningen av praktikplatser har visat sig vara speciellt stort istorstadsområdena. AMS och SÖ har i gemensam skrivelse till regeringen den 16februari 1979 därför begärt att, med början från /80, den övregränsen för statsbidrag till SSA-råden avskaffas sä att det för alla kommunerutgår av kommunens totala antal grundbelopp för syo. F. n. utgår lägst 0,3och högst 2,0 grundbelopp. Denomständigheten att såväl vuxenutbildning som folkhögskola ifortsättningen kommer att organisera kurser för arbetslös ungdom med särskiltstöd medför att en samordning av dessa båda utbildningar bör ske genom delokala och regionala planeringsråden för samverkan mellan skola och arbetsliv. 10 och högskolans medverkan i skolans syo-verksamhet Ansvaretför grundutbildning och viss fortbildning av syo-funktionärer vilar på UHÄ. UHÄberör i skrivelse till SÖ den nuvarande syo-utbildningensanpassning till de ökade krav som ställs på syo-funktionärerna och påpekar avser tillsätta en arbetsgrupp för utvärdering av syo-linjen. Man avserockså undersöka hur lärartbrtbild-ningen skall kunna förbereda lärarna förderas vidgade ansvar i syo-sammanhang. Vidareframhåller UHÄ det samarbete som krävs mellan skolans och högskolans personalför att underlätta övergången till högskolestudier. Man anser att inte endast syo-personalenutan också lärarna bör kunna engageras för detta syfte. AMShar i skrivelse till SÖ redogjort för sin syn på deförändringar som skett beträffande arbetsfördelningen mellan AMS och SÖ sedanförsöksverksamheten med ny syo-organisation inleddes. Arbetsmarknadsverketshuvuduppgifter i skolans syo är f. n.: a) att gearbetsmarknadsinformation b) att medverka i skolansuppföljning av elever som inte fortsätter studierna eller inte får arbete efteravslutad grundskola c) att ansvara för ackvisition avplatser för den praktiska arbetslivsorienteringen d) attmedverka i syo-fortbildningen. EnligtAMS:s och SÖ:s erfarenheter fungerar samarbetet väl när det gäller punkterna a)och d). Samverkan i uppföljningsarbetet och praktikplatsackvisitionen kanförbättras. SÖhar tidigare redovisat sin avsikt att tillsätta en arbetsgrupp med företrädareför SÖ, AMS, CSN, SoS, kommunförbunden och arbetsmark- Prop, 1981/82:15 71 nådensparter för att utarbeta förslag till samverkansformer mellan skolan,arbetsmarknads- och sociala myndigheter samt till organisation av uppföljningen. SÖ kommer att i samråd medberörda myndigheter utfärda riktlinjer för verksamheten med utgångspunkt frånarbetsgruppens förslag. Arbetslivskontakterna börmed andra ord ses som en del av skolans undervisning som måste totalplanerasför att det utrymme för arbetslivskontakter som finns i arbetslivet skallkunna användas så effektivt som möjligt. Regeringen har den 19 juli1981 med anledning av propositionen om läroplan för (prop.1978/79:180, UbU 1978/79:45, rskr 1978/ 79:422) uppdragit åt SÖ att i samrådmed utreda det samlade behovet avpraktikplatser för olika utbildningar och möjligheterna att tillgodose dettabehov samt klariägga det ökade personalbehovet inom skolan och hosarbetsmarknadsmyndigheterna jämte konsekvenserna för planeringsrädensverksamhet vid en utbyggnad av arbetslivsorienteringen (prop. s. 100-102). Vidarehar uppdragits åt SÖ att beräkna kostnaderna för stat, kommun, företageller andra institutioner vid praktisk arbetslivsorientering i avolika längd samt belysa hur kostnaderna kan fördela sig pä skilda kommuner (prop.s. 102, UbU s. 63). SÖavser att gemensamt med AMS återkomma med de ytterligare förslag som kan bliresultatet av nämnda uppdrag. Statsbidragför syo i grundskola, gymnasieskola och viss högskoleutbildning utgår tillvarje kommun och landstingskommun i form av grundbelopp, vilkas antal står iviss relation till antalet elever. Kostnaderna regleras av förordning(1974:390) om statsbidrag till kostnader för syo i viss utbildning m. (ändrad : 322). I resp. kommunsbidragsunderlag får vidare fr. o. m. /78 även inräknas ungdomarsom inte fortsätter i utbildning direkt efter (uppsökande syo).Varje kommun får ur anslaget bidrag till kostnaderna för verksamheten i lokalaplaneringsråd (SSA-råd). Enligt beslut (prop. 1975/76: 39, UbU1975/76:30, rskr 1975/76: 367) pågår en successiv utbyggnad av verksamheten medregionala planeringsråd. Kostnaderna för uppsökande syo, lokala och regionala planeringsrädbestäms budgetårsvis enligt föreskrifter i regleringsbrev avseende anslag tillför skolväsendet gemensamma frågor. Som grund för beräkningenav statsbidrag till kommunerna framräknas ett jämförelsetal som utgör summan avantalet elever i årskurserna 6-9, antalet helårselever i gymnasieskolan samtantalet helårselever i viss kom- 1981/82:15 72 Dessutom medräknas som särskilt stöd för handikappadeelever av antalet elever i årskurserna 6-9 i . Kommun, som harskolenheter med högst 60 högstadieelever i medeltal per årskurs, får medräknatvå gånger antalet sädana elever. Antalet elever i årskurs 9 under vårterminenvilka inte gick i gymansieskola medräknas med vikten 1,5.Elever vid riksinternatskola, vid privatskola samt, enligt särskildaberäkningsgrunder, elever vid statens skolor för vuxna beräknas i resp. kommunselevunderlag. Förordinarie och extra ordinarie yrkesvalslärare, som enligt Kungl. Maj:tsbestämmelser inräknar syo i lärartjänst, utgår statsbidragför nedsättningsdelen ur det s. k. tilläggsbidraget. Bidraget till kommunernaminskas därför med det antal grundbelopp som motsvarar syo-delen iyrkesvalslärartjänsterna. Statsbidragför syo inom kommunens vuxenutbildning utgår f.n. enligt §85 a i förordningen(1971: 424) om och statlig vuxenutbildning (omtryckt 1980:530). I §75a anges att "till kostnaderför hel-eller deltidsanställda studie- ochyrkesvägledare får användas högst fyra tiondelar av det statsbidrag som utgårför stödundervisning och studiehandledning samt för studie- och yrkesorientering".Enligt § 18 förordningen (1977:537) om grundutbildning för vuxna utgårstatsbidrag till kommun för kostnader för bl. a. syo. SÖföreslär att den samlade syo-resursen för presumtiva vuxenstuderande, kommunalvuxenutbildning och studieförbundens elever i kommunen (gemensam syo-resurs)beräknas på grundval av av antalet invånare i kommunen i åldrarna 18-64år. Det på detta sätt erhållna jämförelsetalet adderas till kommunens övrigajämförelsetal. SÖ föreslår vidare att av schablonresursen förstödundervisning, syo och studiehandledning tillsammans med nya resurserbildar ett nytt bidrag till syo för vuxna. Studie-och yrkesvalet är en process som startar långt ner i åldrarna. Enligt de avstatsmakterna givna målen skall syo - liksom skolans övriga verksamhet -inriktas pä att motverka sädana begränsningar i studie- och yrkesvalet somberor på traditionellt könsrolls- och statustänkande eller på social ochkulturell bakgrund. I arbetet för att nå dessa mål är verksamheten på låg- ochmellanstadierna av största betydelse. har dock hittillsbaserats enbart pä elevantalet fr. o. m. årskurs 6. SÖ föreslär att äveneleverna i årskurserna 1-5 får utgöra beräkningsunderlag för kommunen. Ijämförelsetalet bör ingå det tal som erhålles om talet 0,2 multipliceras medantalet elever i årskurserna 1-5. SÖföreslår även en ändring av delningstalet för beräkning av antalet grundbelopp. F.n, gäller följande normer för jämförelsetal (delningstal) och grundbelopp. 1981/82:15 73 jämförelsetaletdivideras med 750 jämförelsetalet divideras med 800 Syo-verksamheten i de större kommunerna har sina särskildaproblem. Såväl arbetslivet som utbildningsutbudet är här mer differentieratvilket medför många och tidskrävande kontakter för att bl. a. organisera deåtgärder som krävs i övergängen grundskola - gymnasieskola/arbetsliv. Depersonliga kontakterna i den uppföljande verksamheten är också mer tidskrävandei de större kommunerna. är elevantalet per syo-tjänst betydligt högrei de kommuner (grupp III och IV) somtillämpar delningstalet 750 resp. 800. Dessa förhållanden - tillsammans med densvåra situationen för ungdomarna på arbetsmarknaden - motiverar enligt SÖ:smening en generell förstärkning av resurstilldelningen dock med prioritering avresurser till de större kommunerna. Delningstalet 700 bör tillämpas för allakommuner. Normerna för jämförelsetal och grundbelopp föreslås därförfå följande utformning I - 700 1,0 III 1051- jämförelsetalet divideras med 700 Mot bakgrund av vad som tidigare redovisats i avsnitt 5.4föreslär SÖ att särskilt statsbidrag bör utgå för kommuner med invandrar eleveri grund- och gymnasieskola. Resurstilldelningen bör grundas pä den definitionav begreppet invandrarelev som gäller för rätten till hemspräksundervisning.Vid fastställande av kommunens jämförelsetal bör dessa elever få medräknas medkoefficienten 1,5. Enligt nuvarande bidragsbestämmelser om statsbidrag tillkostnader för syo ingår inte elever i högre utbildning i kommunernasbidragsunderlag. Ett stort antal elevplatser avser de olika studievägarna inomekonomisk specialkurs och övriga studievägar som är näraliggande ekonomisklinje. Eleverna i högre specialkurser efterfrågar studie- och yrkesvägledningi lika hög utsträckning som elever i övriga studievägar i gymnasieskolan.Belastningen på syo-funktionen i de kommuner som organiserar högrespecialkurser blir därigenom särskilt kännbar. SÖ föreslår därför att elever ihögre specialkurser inräknas i bidragsunderlaget på samma sätt som elever iövriga studievägar i gymnasieskolan. Vid beräkning av jämförelsetal skall enligt §5förordningen (1974:390) om statsbidrag till kostnader för syo i viss kommunalutbildning m. m. Prop.1981/82:15 74 antaletelever vid sådan specialkurs i gymnasieskolan, som omfattar än ettläsår, omräknas till motsvarande antal elever med undervisning under ett heltläsår. Detta innebär exempelvis att en elev i specialkurs fårmedräknas med jämförelsetalet 0,2. Erfarenheterna visar att behovet av syointe står i direkt proportion till utbildningens längd. Oavsett kursernaslängd krävs en viss basinsats från syo-funktionärernas sida, som gällerinformation och vägledning. Föratt justera denna brist i gällande statsbidragsförordning föreslär SÖ attantalet elever pä studievägar, som omfattar en termin eller än entermin medräknas med vikten 0,5 och att elever på studievägar längre än entermin jämställs med helårselever. Kommunoch landstingskommun kan få statsbidrag för sina kostnader för syo i sådanhögskoleutbildning som avser sjuksköterskeutbildning enligt förordningen(1977:398) om statsbidrag till kostnaderför syo i sjuksköterskeutbildning. EnligtSÖ:s uppfattning bör organisationen för syo vara enhetlig inom det område avskolväsendet som har kommunalt huvudmannaskap. Det är för kommunerna en avgjordfördel om studie- och yrkesvägledare tjänstgör och är utbytbara inomgrundskola, gymnasieskola, vuxenutbildning och kommunalhögskoleutbildning. Detta underlättas om bidragen till verksamheten kanberäknas och rekvireras gemensamt för kommunens skolformer. En sådan förändringskulle dessutom underiätta administrationen av bidraget. Fortsättningsvisföresläs därför att medel för syo inom sjuksköterskeutbildningen beräknas underanslaget Bidrag till kostnader för syo i viss utbildning m. m. Nuvarandestatsbidragsförordning medger att endast kommun och landstingskommun kan fåstatsbidrag för sina kostnader för syo. Enligt SÖ:s mening är behovet av syoinom de privata sjukskölerskeskolorna lika stort som inom de kommunala ochlandstingskommunala skolorna.