prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — Jag avser alt i annat sammanhang föreslå de åtgärder sombehövs härför. Förslagen om ändring ibegränsningskungörelsen har överlämnats till den s.k. stat-kommungruppen (Kn1980:03). Denna har lill uppgift all se över denna kungörelse i syfte attförbättra efterlevnaden och så långt möjligt hindra de stafiiga myndigheternaall utfärda kostnadshöjande föreskrifter. Gruppen bör övervägariksrevisionsverkets förslag inom ramen för detta arbete. I övrigt kan jag ihuvudsak godta riksrevisionsverkels förslag beträffande verksamhetensinriktning under nästa budgetår. Jag tillstyrkle i förra åretsbudgetproposition den ändrade inriktningen på revisionsverksamheten som verketplanerade och jag noterar nu med tillfredsställelse all man går vidare på dennaväg: Denna inriktning bör enligt min mening medföra att verket harförutsättningar aft på särskilda uppdrag av regeringen utföra granskningar ochutredningar som underlag för regeringens omprövningar och omprioriteringar. Jagkan vidare konstalera alt riksrevisionsverkel har avsatt erforderliga resurserför den översyn av syslem S, som verket har regeringens uppdrag att genomföra.Min beräkning av det tolala medelsbe- Prop.1981/82:100 Bilagall 75 hovet för framgår avprogramsammansläUningen. Jag hardärvid tillämpat huvudallernafivet. Jag hemställer all regeringen föreslårriksdagen att tiURiksrevisionsverket för /83 anvisa ell förslagsanslag av . Prop.1981/82:100 Bilagall 76 Del sammanlagdabeloppet all indriva beträffande skaller och avgifter har ökat markantunder 1970-lalel och uppgår f. n. lill ca . Från statsmakternassida har vidtagits en rad åtgärder för att förbättra ocheffeklivera skalleindrivningen. Det är myckel viktigt, inle minst frånslatsfinansiell synpunkt, att del även i fortsättningen görs fortlöpande och kraftfullainsatser på detta område. Regeringen har också tillsalt en utredning(skalteindrivningsutredningen, B 1981:02) med uppgift alt göra en allmän översyn avreglerna om indrivning av skaller och avgifter och föreslå förbättringar. Del kan vidarenämnas att regeringen förelägger ell förslag om indrivningspreskriptionav skatter, som bl.a. innebär att preskripfionstiden kan förlängas omden betalningsskyldige saboterarindrivningen. Jag kan här också förulskicka att chefen för kommundepartementelel senare denna dag kommer all läggafram förslag om all det ADB-system för exekutionsväsendet som f. n. på försöktillämpas i några län (REX-systemet) skall införas successivt i alla län. Om förslaget genomförs kommer det ulantvekan alt effeklivera in-drivningsverksamhelen.För egen del räknar jag med alt under det kommande budgetåret kunna lägga fram förslag bl.a. om en allmän rätt för staten all vid återbetalning av skatter ochavgifter räkna av de fordringar som staten kan ha på mottagaren. Jag väntarockså förslag frän skalteindrivningsutredningenom ökade möjligheter för kronofogdemyndigheterna alt via ADB inhämta information om gäldenärernas ekonomiska förhållanden från andra myndigheters register. Det ärenligt min mening ytterst angelägetatt förbättringar på detta område kan ske snabbi och jag skall därför redanhär, efter samråd med chefen för kommundepartementel, la upp ett förslag av () somgäller kronofogdemyndigheternastillgång lill uppgifter i det centrala skalleregistrel. RSV har sålunda iframställningar lill budgetdepartementet och kom-mundepartemenlet hemställt attregeringen vidtar åtgärder, så att kronofogdemyndigheterna får terminalålkomsl tillvissa uppgifter i det centrala skalleregislrel. RSV:s förslag innebär i huvudsak följande. Terminalåtkomslenskall enligt förslaget omfatta bl. a. vissa basuppgifter om de skattskyldigasåsom namn, adress, personnummer och andra identifieringsuppgifter, uppgifterom ägandeförhållanden i fåmansföretag, uppgifter om registrering av skyldighetalt betala skatt och om redovisning, inbetalning och återbetalning av viss skatt, uppgifter ombeskallningsbe-slul och vissa förslag lill sådana beslut, uppgifter frånkontrolluppgifter samtuppgifter om faslighelsinnehav. 1981/82:100 Bilaga 11 77 I tekniskt hänseendeinnebär förslaget att del skall öppnas möjlighet för de kronofogdemyndighetersom är anslutna fill REX-systemet all från de terminaler som redan finns hos dessamyndigheter ställa vissa frågor lill skalleregistret. Detta skall åstadkommas genom altDAFA:s dator, som svarar för REX-bearbetningarna, via en s. k. dataväxel (minidator)kopplas med telelinje lillden centrala skatledalorn hos RSV. Enligt RSV skulleförslaget innebära för kronofogdemyndigheterna ell säkrarebeslutsunderlag, avsevärt snabbare handläggning och påtagligt minskadarbetsbörda, för allmänheten en ökad rättssäkerhet på grund av minskad risk förförväxling av både fysiska och juridiska personer samt för övriga berördamyndigheter en väsentligt minskad arbetsbelastning. RSV förutsätter all del föreslagna systemetockså kommer all ge betydande vinster iform av förbättrat indrivningsresullal. RSV påpekar alt del, för att betala de beräknade löpande kostnaderna försystemet, krävs en myckel marginellförbättring av indrivningsresullalel. Anslagsbehovet för systemet har beräknats med hänsyn lill allförberedelsearbetet sätts igång under slutet av , all de myndigheter somnu ingår i REX-systemet ansluts frånandra kvartalet 1982 och all återstående myndigheter ansluts successivt i takt med utbyggnaden av . Anslagsbehovetuppgår enligl RSV:s beräkningar för budgetåren 1982/83-1984/85 fiU sammanlagt . RSV:sframställningar mynnar ul i en hemställan dels att fä tillstånd all genomföra detföreslagna systemet, dels all erforderiiga medel ställs till förfogande förgenomförandel, dels om ändringar i 10 § skalteregisterlagen och 9 kap. 19 § sekretesslagen. RSV:sframstäUningar har remissbehandlats och yttranden har avgells avdatainspektionen (DI), statskontoret, , länsstyrelserna iGöteborgs och län, och ,kronofogdemyndigheterna i , , och distrikt, lokalaskattemyndigheten i fögderi saml skalteindrivningsutredningen. Sågott som samtliga remissinstanser tillstyrker framställningarna i huvudsak. Statskontoretanser all man först bör pröva RSV:s förslagi de län som redan nu använder REX-systemet innan man lar slutligställning. DI avstyrker framställningarna. Somjag harantytt ärjag för egen del positiv till all kronofogdemyndigheternas möjligheter all få information från andra myndigheterförbättras. När det gällerinformation från skatteregistren bör särskilt beaktas att indrivningen av skaller och avgifter hör myckelnära ihop med den direkta beskaftningsverksamhelen.Den utgör den sista länken i den kedja av verksamheter som behövs förall realisera det allmännas skatteanspråk. Detär därför rimligt att man i de olika leden kan utnyttja den information som har inhämtats i andra led. Mol denna bakgrundhar jag redan i ell tidigaresammanhang (prop. 1980/81:70) uttalat att del är naturiigt attkronofogdemyndigheterna får tillgång även till uppgifterna i skalleregistreni den mån de behövs för indrivningsverksamhelen. Prop.1981/82:100 Bilaga 11 78 Kronofogdemyndigheternafår också del av den ifrågavarande informationen, men det siker dåi regel efter muntlig eller skriftlig framsläUning i varje enskilt fall. Ettsådant uppgiftsinhämlande är givetvis fidsödandeoch kostsamt. Frågan är då om det finns något principiellt hinder mol all effektivisera förfarandet genom altmedge terminalålkomsl fill uppgifterna. Som jag har nämntavstyrker DI en sådan ordning. DI framhåUer all uppgifterna i fråga har lämnats för ell annat ändamål ochall man därför kan ifrågasätta uppgifternaskvalitet för indrivningsändamål. Del kan vidare enligt DI inle anses tillfredsställande attkronofogdemyndigheterna skaU utföraregisterspaning i register som under större delen av året utgörs av"preliminära" uppgifter. När uppgifterna sedan fastställs är de inle längre aktuella. De är därför otUlförlilliga urdalakvaliletssynpunkl. DI anför också att det saknas en heltäckande överblicköver hanteringen av skalleregistreloch all DI inle hunnit göra en så omfattande utredning av förslagels konsekvenser som skulle ha behövts. DIanser sammanfattningsvis att ett personregister inte bör användas för ellannat ändamål än det inrättats för. Enligt DI börkronofogdemyndigheterna bara få fillgång till ej sekretess-belagda uppgifter i skatleregis;tren, dvs. i huvudsak uppgifterna iskallelängden. Ufiämnandet börenligt DI eventuellt kunna ske genom ett särskilt uttag på magnetband förkronofogdemyndigheterna. När man tarställning liU ett uppgiftsulbyle mellan myndigheter måste man givetvis lahänsyn fill alt de uppgifter som efterfrågas av en myndighet har lämnats för ettannat ändamål och alt uppgifterna på grund härav eller av andra skäl kan ha vissa brister om deanvänds för ett nytt ändamål. Sådana bristermanar givelvis fill viss försikfighet med alt lämna ut uppgifterna, men framför allt till varsamhet från deninhämtande myndighetens sida. Manmåste komma ihåg alt de uppgtfter som en myndighet kan få från en annan myndighet i regel hair dessa brister.Detta får dock inle innebära något absolut hinder mol elt informationsutbyte.Del är också all märka alt myndighelerna,även i del fall uppgifterna skall lämnas på vanligt sätt, givetvis måste la hänsyn till uppgifternaskvalitet men all detta inle ansefts hindra alt uppgifterna lämnas ut. Självfallet skallman iaktta särskild försiktighet när del gäller uppgifisui-lämnande med hjälp av ADEl. Men jag anseralt det i delta fall finns utrymme för alt ge kronofogdemyndigheternaterminalålkomsl. Del är enligl min mening -med hänsyn särksiU lill att det här är fråga om mycket näraliggandeverksamheter - inte rimligt att kronofogdemyndigheterna skall behöva tillgripa ett omständligt insamlingsförfarande för att fåtillgång till uppgifter iskalleregistren som är väsentliga för indrivningsverksamheten. Jag är ocksåförvissad om alt kronofogdemyndigheterna känner till all uppgifterna kan vara behäftade med debrister som jag angav och all uppgifternadärför kommer att behandlas med varsamhet. Prop.1981/82:100 Bilaga 11 79 Jag kan alltså inlefinna några principiella hinder mol all uppgifter ur skatteregistren görs tillgängliga viaterminal. Jag vill påpeka att denna frågaockså har berörts i lagutskottets av godkända belänkande LU 1980/81:23 med anledning av prop. 1980/81:8 medförslag fill utsökningsbalk. anförde bl.a. (s. 18): delarcivilutskotlets uppfattning all hänsynen fiU den enskildes integritetinte lägger hinder i vägen för en ökad användning av ADB inom exekutionsväsendet,exempelvis i form av en samordning meUan REX-systemet och andra ADB-register, i första hand decentrala och regionalaskatteregistren. Som framhålls imotion 894 kan ett förverkligande av önskemålen om ökad användning avADB inom exekutionsväsendet komma aft nödvändiggöra såväl ytterligare investeringar idataterminaler m. m. som vissa författningsändringar. Enligt utskottets meningär det angeläget all del erforderliga förberedelsearbetet härför kommer i gångsnabbi. Vad utskottet i detföregående anfört om kronofogdemyndigheternas tillgång lill regislerinformalion ochom användning av ADB inom exekutionsväsendet bör som sin mening ge regeringentill känna. Utskottels stäUningslagande innebär alt utskotlel tillstyrkerbifall lill motion 894 idenna del (yrkande 3). Jag kommer såledesfram fill att kronofogdemyndigheterna bör få terminalålkomsl fill vissa uppgifter idel centrala skalleregislrel. Jag är emellertid inte beredd att nu i detalj la ställning fillRSV:s förslag såvitt gäller omfattningen av terminalåtkomslen ochförfattningsändringar. TiU detta avserjag all återkomma . Det är emellerfid,som lagutskottet har påpekat, angelägel att förberedelsearbetet snarastkan påbörjas och bör därför redan nu föreläggas förslag omteknisk lösning, genomförande och anslagstilldelning. I fråga om dentekniska lösningen och genomförandel kan jag i allt väsenfiigt anslutamig liU RSV:s förslag. Jag förordar således i likhet med RSV att en kopplingsker från REX-systemet via en dataväxel med telelinje lUl RSV;s dator. Utbyggnadengenomförs etappvis med början /83 för de kronofodemyndigheler som äranslutna lill REX-systemet. Återstående myndigheter ansluts därefter successivt i taktmed utbyggnadenav REX-systemet. Chefen för kommundepartementel kommer senare dennadag all föreslå alt medel anslås för detta ändamål. Jag hemställer all regeringen föreslår att godkänna deriktlinjer i fråga om terminalålkomsl för kronofogdemyndigheterna somjag nu har föreslagit. harRSV bildal en särskild projektgrupp (), som har i uppdragall göra en översyn av taxeringsarbelel i första insians. Gruppen har iförsta hand inriktat sitl arbete på ändringar som är möjliga all genomföra lill1982 års taxering. Inom del materiella/formella området kommer det fortsattaarbetet alt inriktas på all belysa förulsällningarna för Prop.1981/82:100 Bilaga 11 80 och effekterna av ändringar av skatlelagsfiflningen iförenklande syfte. Vid taxering kommer projektgruppen all genomföraförsöksverksam-hel och studier av den praktiska verksamheten. På grundval av sålunda vunna erfarenheterkommer gruppen att genomföra en fördjupad problem-inventering ochanalys och utifrån denna utveckla förslag lill framlida förändringar. Jag finner deninledda översynen av RS-reformen vara myckel angelägen. I rådandestatsfinansiella läge måste skatteförvaltningen utsättas för en myckel striktbudgetprövning. Del innebär all organisationen inte inom överskådlig lid kantillföras nägra mer betydande resurser. En utgångspunkt för RSV:sarbete måste därför vara att de resurser som finns inom skatteväsendet iännu högre grad än hillills inriktas mot de väsentliga skalleundandragandena saml alt eventuella nyaresurser skall sättas in där enförstärkning av kontrollen är allra mest angelägen. Del är med dessa utgångspunkter som chefen för kommundepartementelsenare denna dag kommer att föreslåall den planerade utbyggnaden av Ijänslemannagransk-ningen beträffandelöntagardeklarationer inle nu slutförs och alt de resurser som tillförs skatteförvaltningen i stället bör användas förmervär-deskallekontroll och kvalificerad kontroll inom den direktabeskattningen. Därutöver föreslårjag en förstärkning av uppbördsinsalserna på central nivå. Jag hemställer attregeringen bereder tillfälle attta del av vad jag nu har anfört. Det ADB-system somf. n. används på mervärdeskatleområdel utformades när mervärdeskallen infördes ochhar använts . () har framhålUt all del inle motsvararmoderna krav på ett rationellt och effektivt hjälpmedel i beskatlningsarbelet.Det kräver all åtskilliga rutinbetonade arbetsuppgifter måste utföras manuellt, vilkettar en avsevärd del avpersonalresurserna i anspråk. Del ger inle snabb åtkomst liU lagrade uppgifter och inte heller det underlag som behövsför ett nödvändigtinformafionsutbyte mellan olika delar av skatteförvaltningen, för en meningsfull planenlig kontroll avdeklarationer, för planering, uppföljning och samordning ;ivrevisionsverksamheten eller för en avstämning mellan mervärdeskatt ochinkomstskatt. RSV har avvisattanken pä att behålla del nuvarande ADB-systemet och i stället redovisattvå alternativ till ell nytt ADB-system. I alternativ I lagrasmervärdeskalleuppgiflerna primärt centralt pä RSV:sdator i företagsskalleregisiret som ingår i del centrala skalleregistrel. Med vissa intervallskapas reducerade länsvisa kopior av företagsskalleregisiret som läggs ulregionall. Dessa regionala företagsskatteregister utnyttjas sedan iallt väsentligt för statistikproduktion och i de för skalle- Prop.1981/82:100 Bilagall 81 förvaltningenskontrollverksamhet gemensamma planerings-, uppföljnings- och urvalssystemen. Via AFB-syslemels(del nya ADB-systemet för folkbokföring och beskattning) befinfiigaterminalnäl och utvecklade system för terminalhantering fårmervärdeskatleenhelerna på länsstyrelserna terminalålkomsl lill lagrade uppgifteroch kan med samma utrustning nå övrig förelagsskaltein-formalion. Likaså kanmed befintlig utrustning övriga enheter inom skatteförvaltningen, somär i behov av mervärdeskalleinformalion, nå dessa uppgifter i denomfattning som krävs för arbetets utförande. Indata tillmervärdeskalleregislret kan levereras på två sätt. Aktualisering kan skedirekt via terminal från resp. mervärdeskatleenhet eller genom registrering pålänsdalaenhelernas regislreringsulruslningar. Dä detta senare alternativutnyttjas, vilket avser de stora volymerna, bearbetas och kontrolleras indatapå de regionala datorerna innan aktualiseringsfiler översänds fill RSVför uppdatering av förelagsskalteregislrel. Utdata i form av utskrifter framställs på de regionaladatautrustningarna. Endast debearbetningar som kräver tillgäng fill riksomfattande mervär-deskatleuppgifteroch tillägg till övrig förelagsskalleinformalion utförs centralt. Allaövriga bearbetningar utförs på de regionala utrustningarna. Kommunikation medexterna syslem, som l.ex. samt postgirots och syslem, skermol den centrala anläggningen. I alternativ 2lagras mervärdeskalleuppgiflerna länsvis vid de olika regionalaanläggningarna. Alla uppdateringar och lerminalbearbelningar sker direkt mot deregionala registren. Indata registreras, bearbetas, kontrolleras och läggs upp i de regionalaregistren. Flera avbearbetningarna kräver tillgång lill aktuella uppgifter från andra skatte- ochavgifisfunklioner. Dessa uppgifter måste med täta intervall hämtas från RSV:sförelagsskalteregisler, spjälkas och distribueras lill de olika länen. För att i någon månläcka behovet av riksomfattande mervärdeskal-teuppgifter lagras grunduppgifter för registerföringen ävencentralt på RSV:s dator.Regislerföringsuppgiflerna överförs med vissa intervall från regionernalill cenlralanläggningen. Vid bearbetningarsom kräver fillgång till andra läns mervärdeskalleupp-gifter eller skallöverföras lill annat län får mervärdeskalleuppgiflerna las fram från deregionala registren, överföras till RSV:s centraldator därclearingsbearbelningar utförs och uppgifterna spjälkas på resp. län för distribution. Demervärdeskatleuppgifler som behövs för bearbetningar inom den övrigaföretagsbeskattningen får vid behov hämtas från regionerna och temporärt lagras vid den centralaanläggningen. Via ell egetlerminalsyslem får mervärdeskalleenheten tillgång lill sill länsmervärdeskalleregisler för frågor och aktualisering. För att nå riksomfattandegrunduppgifter för mervärdeskallen eller annan förelagsskallein-6 1981182. Prop.1981/82:100 Bilagall 82 formation måste andra terminaler, dvs. de som ärkopplade tiU AFB-systemet, användas. Övriga enheter inom skalleförvaltningen erhållerinte terminalålkomsl lill andra mervärdeskatleuppgifter än grunduppgifter förregisterföring. Kommunikation med externasyslem, som l.ex. saml postgirots och syslem, sker mol dencentrala anläggningen där uppgifterna spjälkas och distribueras lillregionerna där uppdatering utförs. Kostnaderna för de tvåalternativen har av RSV beräknats på följande saft: Alt. I Alt. 2 Årliga kostnader inkl.fördelade investeringskostnader och ärligiä kostnader för underhåll samt fördelade utrednings- och genom förandekostnader . Mot dessa kostnader harRSV ställt vissa årliga intäkter: Kostnadsbortfall för nuvarande Minskade blankettkostnader 200000kr. 11 lOOOOO kr. Summa årligt överskott/ Vidare har RSV framhållitatt ett nytt ADB-system för mervärdeskatten ger kvalitetsförbättringar som inlekan uppskattas i pengar, l.ex. bättre förutsättningar för en effektivarekontrollverksamhet på skatteområdet och en snabbare och säkrare handläggning avskalleärendena. Som har nämnts förutskiljer sig de båda alternativen åt i fråga om bl. a. primärlagringen avuppgifter. Alternafiv 1 innebär en blandad systemlösning med den primäralagringen av mervärdeskalteuppgifterna integrerade med förelagsskalteregislreloch med sekundär lagring regionalt. De bearbetningar som kräver tillgång tillrikstäckande uppgifter utförs centralt, medan alla övriga bearbetningar utförsregionall. Terminalbearbetningar sker mol RSV:s dator. Alternativ 2 innebärlänsvis lagring av mervärdeskalleuppgiflerna vid de regionala anläggningarna.Terminalbearbelningar med särskild terminalutrustning sker frånmervärdeskalleenheten mol det egna länels register. Via annanterminalutrustning nås uppgifter lagrade i del centrala skalleregistrel.Övriga enheter inom skatteförvaltningen får inle terminalålkomsl lill deregionala mervärdeskatleregislren, utan endast till de grunduppgifter som ävenlagras centralt. Vid bearbetningar som kräver tillgång lill riksomfattandeinformation och aktuella data från övriga skatte- och avgifisfunklioner fåröverföring av uppgifterna ske för temporär lagring såväl regionalt somcentralt. Prop.1981/82:100 Bilagall 83 RSV har sammanfattat sinasynpunkter på valet av systemalternativ på följande sätt: beträffandedriftsäkerhet och förhållanden i samband med beredskap och krig bedöms de bådaalternativen vara likvärdiga alternativI bedöms ge en bättre funktionsduglighet och tillgodoser i motsats tillalternativ 2 de krav som användarna ställer på ett nytt system alternativ1 innebär enklare tekniska lösningar och ell något smidigare system även föranvändarna alternafivI innebär ell säkrare och tidigare genomförande alternativ1 innebär lägre investerings- och utvecklingskostnader och dessutom lägreårliga drift- och underhållskostnader alternativI innebär större koslnadsinbesparingar i form av rationaliseringseffektersåväl inom mervärdeskalleenheten som inom övriga enheter inomskatteförvaltningen alternativI ger bättre förutsättningar för mervärdeskattekontrollen och kontroll avövriga skatter och avgifter alternativ2 ger bättre förutsättningar för ökade kunskaper om moderna datatekniker vidlänsstyrelsernas dataenheter. RSV har funnit altalternativ 1 framstår som klart överiägset alternativ 2. RSV förordar därföratt alternativ 1 genomförs. RSV har slutligen ocksåframhållit all stor uppmärksamhet måste ägnas åt integritetsskyddel,behörighetssystemet och säkerheten i ADB-systemet. Dessa frågor får därförbeaktas i samband med det utrednings- och utvecklingsarbete som krävs innan ettnytt ADB-system kan las i bruk. Genomförandet av det nyasystemet bör enligl RSV:s mening ske etappvis. Även om kostnaderna därvid blirnågot större, än om genomförandet sker vid ett senare lUlfälle, erbjuder denförra modellen en väsentligt större säkerhet och dessutom möjligheter tillvissa rationaliseringsvinster redan under genomförandel. RSV har betonat vikten avatt del fortsatta utrednings- och utvecklingsarbetet bedrivs i nära kontaktmed länsstyrelsernas mervärdeskatte- och dataenheter. För att statsmakternaskall ges bättre möjligheter att överblicka, följa och påverka användningen avADB, krävs - i vart fall när det gäller så omfattande system som det föreslagnamervärdeskaltesyslemel med relafivt lång genomförandelid - inle enbartbeslutsunderiag i form av huvudstudie. Beslutsfattarna bör löpande erhållainformation om utvecklingen för att kunna styra och päverka utformning ochambitionsnivå. Utvecklingen av det nyamervärdeskaltesyslemel föresläs därför ske enligt följande modeU för var och enav de etapper som skall genomföras: fördjupadutredning och förslag lill ADB-lösning med detaljerad tidsplan löpandekontakter med användare (mervärdeskalleenheternas kontaktpersoner) för bl.a.informationsutbyte och för att bl.a. ge mervärde- Prop.1981/82:100 Bilagall 84 skalleenheterna bättre möjligheter till insyn ochinflytande saml för aft underlätta mervärdeskalleenheternas planering förgenomförande - rapportering fill regeringen RSV har föreslagitatt genomförandel sker med tyngdpunkten . Utredningens förslag om ett centralt ADB-system godtasav nästan samtliga länsstyrelser. i anser allvärdet avökad ADB-användning i själva kontrollarbetet inte skall överskattas. Beträffande värdetav ADB i den mer kvalificerade skallekonlrollen råder fortfarande vissosäkerhet. Eftersom del finns en medveten och allvarligt menad strävan alldecentralisera den statliga datordriften i framliden måste det vara avväsentlig betydelse hur de under 1980-talel tillkommande ADB-systemenutformas.