prop · G503113 · 1981-12-31 00:00:00 — För attnå konkreta resuhat krävs nu en klar markering av den politiska viljan i dennafråga av såväl central nivå som regional och lokal nivå. - Beslut om glesbygdsstöd till företag isysselsällningsfrämjande syfte bör överföras från lantbruksnämnden lilllänsstyrelsen. Därigenom skulle uppnås enheUighet i beslutsfattandetbeträffande glesbygdsstödet samt samordning med och likartad handläggning somför lokaliseringsstöd-givningen. Sammanfattning av länsprogram 1980 för 1 Hittillsvarande och framtida utveckling ilänet och delar av länet Folkmängdeni har minskal med ca 1 800 personer eller 1,. Inget annatlän har haft en så kraftig relativ befolkningsminskning . Avlänels kommuner har drabbats hårdast. har folkmängdenminskal med drygl 2000 personer eUer , vilket är den största minskning somdrabbat någon kommun i landet. Dennegativa befolkningsutvecklingen väntas fortsätta fram lUl 1985. Minskningenhar för hela länet bedömts lill ca 1300 personer eller . Minskningenbedöms bli följden av såväl utflyttning som födelseunderskott. 1981/82:113 Bilagedel 88 Under1970-lalets första hälft ökade sysselsättningen något i . Jämfört medriket som helhet var ökningen lägre i länet. har en kraftigminskning skett av industrisysselsätlningen. Minskningen av arbetstillfälleninom industrin kommer enligt länsplaneringens prognos att fortsätta under1980-talets första hälft. Inom övriga näringar bör förhoppningsvis nuvarandesysselsättningsnivå kunna bibehåUas. Näringslivetssammansättning i länet skiljer sig markant från rikels. Tillverkningsindustrinsvarar för av sysselsättningen i länet mol i riket. Servicesektorn hardäremot inte samma omfattning i länet som i riket. Näringsliveti länet domineras av några stora företag. Mer än hälften av den totalaindustriarbetskraflen är sysselsatt inom de fem största förelagen. Företagen ilänet karaktäriseras även av att de i mycket stor utsträckning svarar förenbart tiUverkning av produkter. Av industriarbetskraflen är sysselsattinom s. k. filialförelag med administration och utvecklingsverksamhet förlagdutanför länet. i länet är legoförelag. Länets industri är därför i hög gradberoende av beslut som fattas utanför länet. Deförhållandevis korta avstånden mellan olika arbetsmarknader i länmöjliggör i många fall pendling. Ar 1975 hade av den förvärvsarbetandebefolkningen i länet sitl arbele utanför hemkommunen. Pendlingen över länsgränsär främst betydande i den västra delen av länet. SannoUkl kommer intependlingen alt öka lika kraftigt under 1980-lalet som . Yrkesverksamhetsgradenför sysselsatta i åldrarna var 1975 lägre i länet jämfört medriksgenomsnittet. har i länet yrkesverksamhetsgraden minskat förmän medan en viss ökning skett för kvinnor. EnUgt länsplaneringens prognosväntas del besvärUga arbetsmarknadslägel medföra att yrkesverksamhetsgradenför män går ner ytteriigare. Nedgången har bedömts bli kraftigare än i riketsom helhet. För kvinnor bedöms yrkesverksamhetsgraden fortsätta alt öka något ilänet. Ökningen bedöms emellertid bli svagare än riksgenomsnittet. Prop.1981/82:113 Bilagedel 89 2 Mål och riktlinjer för utvecklingen i länet I detta avsnitt redovisas allmänna mål rörandearbetsmarknaden i . Av det fullständigalänsprogrammet framgår mer konkreta målsättningar för de viktigaste näringarnai länet. Elt allmänt mål är all skapa arbeta åt alla dvs. alla somvill ha elt arbete skall ha rätt fill arbele. För att förverkliga detta målkrävs omfattande samhällsinsatser. Som exempel kan nämnas att det behövsytteriigare ca 2 600 arbelsfillfällen för att uppnå samma sysselsättningsnivåsom de län som har de högsta förvärvsfrekvenserna. Förvärvshinder av olika slag kommer att utestängamänniskor från arbelsUvel . krävs alt maninle enbart inriktar sig på att skapa nya arbetstillfällen ulan även att hinderav olika slag tas bort. En viktig uppgift under 1980-lalet kommer vidare attvara alt stärka de svaga grappernas ställning på arbetsmarknaden. Kvinnor,äldre, handikappade och ungdomar är grupper för vilka särskilda insatser måstegöras. Ett medel för att förverkliga de regionalpolifiska målenär planeringslalen, Planeringslalen skaU ge uttryck för hur slor folkmängd sombehövs för att erhåUa en lämplig utveckUng, förbättra servicenivån osv. Vidarebehöver olika myndigheter en målfolkmängd för sin planering. har i samråd med kommunerna upprättat ettförslag lill planeringslal . Utgångspunkt härvid har bl. a. varit altinte acceptera någon ytterligare minskning av länets folkmängd. Länetsnuvarande folkmängd, ca 154000 invånare, har därför angivils som lägstaramvärde. Som inlervaUbredd har 4000 invånare ansetts vara rimligt. Länsstyrelsensförslag till befolkningsram är därmed 154000-158000 invånare 1990. I följandetablå redovisas förslag fördelat på kommunnivå. förslag tiil befolkningsramar 1990 Länet 154000 156000 158000 1981/82:113 Bilagedel 90 Länetskommuner har i stort sett den arbetsmarknad och del serviceutbud som ärnormalt för respektive ortstyp i ortsplanen. Vissa brister kan emellertidkonstateras. Som exempel kan nämnas avsaknaden av eftergymnasial utbildning ilänets primära centmm . TUlKarlskrona och förekommer en omfattande inpendling. Dessa kommunerfungerar som centra i respektive arbetsmarknadsregion. De storavårdinrättningarna i dessa kommuner medför inte minst en omfattande pendlingav kvinnor. Även har en betydande inpendling. Pendlingenöver länsgräns är av betydligt större omfattning i den än iden östra. Speciellt omfattande är inpendlingen till ochutpendlingen från . I det förstnämnda faUel är länavgivare av pendlare, i del senare fallet mottagare av pendlare. Under1970-talet har betydande sysselsältningssvårigheler även uppstått utanför detraditionella stödområdena. Bland annat har åtskilliga arbetstUlfällenförsvunnit från varvsregionerna i . fick samtligalänsstyrelser i uppdrag av regeringen att redovisa förslag liU inplacering avkommuner i stödområden. I förslag framhölls bl.a. all länelsproblem ofta uppfattats som tillfälliga vilket medfört att åtgärder inte vidtagitsför att lösa de mer långsikfiga problemen. Som exempel på problem som kräver enmer långsiktig lösning angavs den ensidiga sammansättningen av länetsnäringsliv. framhöll i sitt förslag till regeringen att Blekingeborde ingå i stödområdet. 3 Riktlinjer för olika samhällssektorer Inriktningenav den regionala näringspolitiken och den regionala arbelsmarknadspolifikenutgör en viktig grand för utvecklingen av olika näringsgrenar. Vidare påverkasnaturligtvis i myckel hög grad sysselsättningen av den ekonomiska politiken ochbeslut som fattas på central nivå. Ett exempel är beslutet om nedskäraing avvarvssysselsällningen. I det följande redovisas kortfattat riktlinjer förviktigaste näringarna i länet. Strakturtationaliseringarbör främjas bl. a. genom förvärv av rationaliseringsfastigheter. Är behovet avstrakturtationalisering stort och redan Prop.1981/82:113 Bilagedel 91 etableradebrakare saknar ett intresse bör lantbraksnämnden försöka förvärva derationaliseringsfasfigheler som bjuds ul fill försäljning. Närmark efterfrågas av såväl hellidslanlbrakare som dellidslanlbrukare skallhelfidslantbrakare ges företräde om marken utgör elt lämpligt led i utbyggandetav heltidslantbrakarens företag. Verksamheten på animaliesi-dan bör i förstahand inriktas på alt slå vakt om nuvarande produktionsvolym och på alleffektivisera produktionsapparaten. Föratt den nuvarande utvecklingen av trädgårdsnäringen skall brytas fordrasförbättrade ubildningsmöjligheler för odlarna samt en förbättring avdistributionen. Frakt- och bärodUngen bör också bli föremål för ökadmekanisering och rationalisering. Det är viktigt för den ekonomiska konkurrenskraftenatt nya tekniska hjälpmedel kommer till användning för att klara arbetskrävandemoment. Röjningär en av de viktigaste skogsvårdande åtgärderna eftersom denna åtgärd ärgmndläggande för beståndets kvalitativa utveckUng. Den nya skogsvårdslageninnebär för skogsägaren en skyldighet att utföra stora delar av dessaröjningar. Eftersom självverksamheten inom skogsbruket är låg kommer i störreutsträckning än f. n. entreprenör all behöva anlitas. Ansvaret för att sådanverksamhet kommer till stånd vUar på länets skogsbrak i sin helhet tillsammansmed länsarbetsnämnden. Samarbetemellan fiskets organisationer och beredningsindustrin är nödvändig för enanpassning av fångsterna lill en ökad fiskberedning inom länet. Fiskeristyrelsenhar hos regeringen föreslagit ändrade bestämmelser för lån och bidrag i sambandmed investeringar i nybyggda fiskefartyg i avsikt all underiättafinansieringen. Tillgängliga medel bör i första hand styras till somhar ett omfattande fiske men en föråldrad fiskeflotta. Enförbättrad storleksstraktur för länets industriföretag måste skapas genom attsmå och medelstora förelag ges förbättrade möjligheter all utvecklas. Exempelpå industribranscher som har goda utvecklingsmöjligheter och som ger industrini länet en mer balanserad sammansättning är lätt verkstadsindustri, elektroniskindustri, träbearbetande industri och plasfindustri. En satsning på högtutvecklad teknologi inom exempelvis verkstadsindustri och elektronisk industrimåste eftersträvas. Enhöjning bör ske av förädlingsgraden inom länets industri. Detta gäUerexempelvis vidareförädling av skogsråvara och fiskråvara. TUlgångpå industrimark är en föratsättning för alt industrin skall kunna byggas ut ilänet. God planberedskap och framförhåUning vad gäller fillgång påindustrilokaler är därför nödvändig. Vidare bör s. k. industribyar eUerindustrihotell som kan utnyttjas av flera företag byggas i länet. Prop.1981/82:113 Bilagedel 92 Goda kommunikationer är en annan viktig faktor förindustrins utveckling. En högre standard på järnvägs- och vägnätet samlhamnarna är därför nödvändig. har uttalat all staten har ell särskUt ansvar ide orter där de statliga arbetslillfällena minskat och där staten är en storarbetsgivare. För alt uppnå målen för den statliga verksamheten i länet krävsall staten uppfyller sitt uttalade ansvar. Vid decentralisering av statligverksamhet från central till regional nivå bör därför som hittillsinte fått del av någon omlokalisering prioriteras. Möjligheterna all erbjuda länets invånare entillfredsställande service varierar kraftigt beroende på var bostaden ärbelägen. Avstånden inom är dock tämligen små varför förutsättningarnaför all nå acceptabel tnigänglighet i allmänhet är goda. är ell av de få län som saknar statlighögskola. De av länskommUlén för högskoleutbildning initierade enstakahögskolekurserna utgör ell viktigt inslag i länels utbildningsverksamhet. Delär angelägel all de kurser som tilldelas länet får en sådan inriktning all defår karaktären av hela utbildningslinjer. Del finns starka skäl som talar för en utbyggnad av denyrkeslekniska högskoleutbUdningen i länet. Utbyggnaden bör ske främst utifrånbedömningar av olika branschers långsiktiga fömtsätlningar i länet. För att målsättningen om barnomsorgen skall kunnauppfyllas krävs omprioritering av barnomsorgen mol en ökad andel platser idaghem. Dessutom måste statsbidragsreglerna utformas på ett sådant sätl att destimulerar till utbyggnad av dag- och frilidshemsplatser. KvaUten på barnomsorgenkan höjas genom alt de som arbetar inom barnomsorgen ges goda möjligheter tillutbildning och fortbildning. Länstrafikbolaget bör noggrant följa utvecklingen i länetoch efterhand anpassa kollektivtrafiken liU nya behov. Vidare bör bolagetutifrån sitt ansvarsområde medverka till att de mål som gäller för länelsutveckling uppfylls. För bör SJ:s planering på kort sikt inriktas påflera direktförbindelser med , och . På något längresikt bör 1981/82:113 Bilagedel 93 mansträva efter att införa entimmestrafik på sträckan medanknytning tiU entimmestrafiken på stambanan i . Behovet av nyaflygförbindelser bör noggrant följas upp som man försöker finnalösningar som kan göra sådana flygförbindelser ekonomiskt realiserbara. Försurningenav mark och vatten är vårt största miljöproblem. är i deltaavseende hårt drabbat. Det är med hänsyn tiU den aUvarliga situationennödvändigt att följa utveckUngen av försuraingen och att vidtanödvändiga motåtgärder. 4 Synpunkter och förslag beträffande regionalpolitiska medel UtveckUngenunder har visat att del även finns län utanför de traditionellastödområdena som är i behov av regionalpolifiskt stöd. Del regionalpolitiskastödets bindning liU vissa på förhand bestämda delar av landet har därförifrågasatts. Från länsstyrelserna i har krav framförts på enförändring av principerna för det regionalpoUliska stödet. Som ersättning förnuvarande stödsystem har länsstyrelserna föreslagit en problemorienteradregionalpolitik. Med en sådan regionalpolUik menas att det är problemets artoch omfattning som skall vara avgörande för stöd och inte en orts geografiskaläge. År1975 var 35 000 personer eller av folkmängd bosall iglesbygd. Motsvarande andel för riket som helhet var . Länets skärgård haren bofast befolkning på 3 500 personer och av dessa är 750 bosatta på öar utanfast landförbindelse. Skärgårdsbefolkningens åldersslraklur skiljer sigmarkant från länels befolkning i övrigt. Andelen barn är lägre och andelenäldre personer högre i skärgården än i länet i övrigt. Behovel av ökade stödinsatser,för att vända den negativa utvecklingen i länels skärgård, har bl.a. framhåUitsi den nyUgen redovisade skärgårdsutredningen. Länsplaneringenoch medel för dess genomförande Inomlänet bedrivs f n. flera projekt i syfte att främja länets utveckling.Projekten finansieras lill stor del av medel från anslaget Åtgärder m. m. ianslutning till länsplaneringen. Med hänsyn till rådande sysselsättnings- 1981/82:113 Bilagedel 94 problemär det väsentligt att medel även fortsättningsvis ställs till länsstyrelsensförfogande för detta ändamål. Projekten är inriktade på olika arbetsområden avvilka kan nämnas: - Åtgärder för befintliga företag i länet - Nyetablering av verksamhet i länet Turism, fritid, rekreation och friskvård 5 Förslag till konkreta åtgärder riktade till den den centrala nivån Behovetav åtgärder är med hänsyn till rådande sysselsättningsproblem i länet mycketstort. I del följande redovisas några exempel på viktiga åtgärder som tagilsupp i länsplaneringen. Åtgärderna är främst inriktade på att ökasysselsättningen och förbättra länets infrastraktur. De är därmed ett led isträvan att återfå balans på länets arbetsmarknad. föreslår att ett regionaltutvecklingsbolag inrättas i länet. För bildandet av ett sådant bolag krävs 30miljoner kronor i statliga medel . föreslår, mot bakgrund av den storaförlusten av arbetslillfällen inom den statliga sektorn, att Blekingeprioriteras vid decentralisering och omlokalisering av statlig verksamhet. föreslår att regionalpolitiskt stödskall utgå till byggandet av industrilokaler i länels kommuner. Behov avlokaler föreligger till en sammanlagd yta av 46000 m. Kostnaderna för dessalokaler har beräknats till ca . föreslår att den ur regionalpolitisksynpunkt viktiga järnvägslinjen - Krisfianstad elektrifieras. föreslår med hänsyn till järnvägensnuvarande standard och rådande arbetsmarknadsläge och upprastningsarbelepåjärnvägs-Unjen bandelen lidigarelåggs. föreslår att regeringen ger sitt stödfill inrättandet av flygförbindelse mellan länet och . föreslår att skall utgåi stafiiga medel för uppföljning av det forskningsarbete som bedrivits i länetangående försurningen av mark och vatten. 1981/82:113 Bilagedel 95 Sammanfattning av länsprogram 1980 för län 1 Hittillsvarande och framtida utveckling i länet Kristianstadslän har under 70-talel liUhört de län, som haft den snabbaste relafivafolkmängdsökningen. TiUväxten har varit 0,. Men den har inte varitjämnt fördelad i länet. Den nordvästra delen med kommunema , Ängelholmoch har fått av hela ökningen medan kommunerna inte fåll någon del i liUväxten. antastillväxten forlsälla men ökningstakten beräknas bli något lägre än under70-talet. Länels nordvästra del väntas fortfarande vara det område därtillväxten blir störst. Antaletarbetstillfällen i länet har ökat med ca 1000 . En stordel av denna ökning beror på att fler människor delfidsarbetar. Del ökadedeltidsarbetet förekommer mest inom den offenfiiga sektorn. Under80-talet beräknas antalet arbelsfillfällen i länet fortsätta all öka med ca1000 . Motbakgrand av den betydelse de små och medelstora förelagen har i länet är detviktigt att näringspolitiska insatser prioriteras i kommuner med vikandesysselsättning för att det skall kunna bli balans mellan länets olika delar.Med hänsyn till den betydelse som en gynnsam näringslivsulveck-Ung rent allmänthar för länels utveckling är del av slor vikt all UtveckUngsfondens arbeteäven inriktas på att bli elt verksamt medel i regionalpolitiken.Utvecklingsfondens arbete kan genom näringspolitiska insatser av olika slagmedverka fill all regionalpolifiska mål i länet uppfylls. Men för att dettaskaU vara möjligt måste den ges så stora resurser all den kan skapa eninsatsberedskap i länet som kan användas i akuta sUualioner. Ilänet finns 7 800 brakningsenheter som använder en tredjedel av länelstotalareal för jordbraksprodukfion och som sysselsätter nästan 11 000 personer.Det traditionella jordbraket har alltså slor betydelse för sysselsättningen ilänet. TiU detta kommer trädgårdsnäringens myckel stora betydelse. Mer än 75 %av alla fruktträd för yrkesmässig odUng finns i länet och en normalskördrepresenterar ett värde av ca , packad 1981/82:113 Bilagedel 96 vara.Produktionsvärdet för köks- och prydnadsväxlodling i länet uppgår också fill ca100 . Del är därför viktigt att förädlings-ochdistributionsleden inom trädgårdsnäringen utvecklas och all gäUandeimportbestämmelser ändras så att fmktodlingen kan fortsätta att utveckla sig. Sysselsättningeninom jord- och skogsbruk har minskal under 70-lalel, men svarar fortfarande förmer än var 10:e arbetstillfälle och är hög jämfört med riket. Den heltdominerande delen av ökningen har skett inom offenllig förvaltning där numeravart 4:e arbetstillfälle finns. Sjukvård och undervisning är de områden somvuxit snabbast. Andelen offentligt sysselsatta i länet är lägre än i riket.Inom tillverkningsindustrin har också en viss ökning skett i länet under densenaste 10-års-perioden. Under80-talet antas sysselsättningen inom jordbruk fortsätta att minska men i enbetydligt långsammare takt. De offentligt sysselsatta bedöms komma altfortsätta öka i antal liksom de verksamma i tillverkningsindustrin. Skogsindustrini länet sysselsätter drygt 6000 personer. Det är därför av stor vikt att länetsskogsbruk inriktas på att främja en jämn och uthållig virkesproduktion. Dettakan ske genom en intensifierad rådgivning som leder till ökad gallring ochslutavverkning. Förutsättningarnaför fiske på sydkusten är goda och i ärhelt dominerande inle bara i länet, ulan är den hamn där mest fisk förkonsumlionsändamål landas i hela landet. En satsning på somfiskehamn är lill gagn för fiskenäringen under 80-lalet. För delta ändamålbehöver hamnen emellerfid byggas ut. Och del finns utrymme för en utbyggnad avberedningsinduslrin i , där närheten till råvaran är ell tungtvägande lokaliseringsalternaliv. Fiskenäringens expansion har skapat ettuppdämt utbildningsbehov inom ell område där del tidigare inte funnits någonorganiserad utbildning. Ordentliga utbildningsmöjligheter inom fiskets områdemåste därför skapas i . 1Projektet arbetsmarknader i visas all allt fler människor pendlarmellan arbetsplats och bostad och över aUl störte avstånd. Det är den ökaderörligheten som efter hand möjliggjorts med hjälp av i första hand den växandebilismen som medfört all bosläder och arbetsplatser har kunnat lokaliseras meroberoende av varandra. Den kraftiga utvecklingen av pendlingen kan till stordel förklaras av all det omfattande småhusbyggandet under 1960- och 1970-talenofta skett i andra orter än där de nya arbetstiUfällena skapats. 1981/82:113 Bilagedel 97 Pendlingenär alltså betydande. Var 8:e förvärvsarbetande i regionenhar sitl arbete utanför regionen. I nordöstra länsdelen är var 12:e och inordvästra länsdelen är det var 5:e förvärvsarbetande som har sitt arbeleutanför regionen. Utpendlingenöver länsgränsen uppgick lill ca 12800 och inpend-Ungen tiU ca 6200,vilket innebar att nästan var 10:e yrkesverksam i länet hade sitt arbeteutanför länet. Detta förklaras delvis av de korta avstånd som finns i Skåne.Pendlingen kommer även att vara betydande och netloulpendlingenöver länsgräns antas öka något. År1975 var yrkesverksamhetsgraden för män i paritet med riket, medan den förkvinnor var lägre men väntas öka kraftigt i framliden. Detla innebär attantalet förvärvsarbetande kvinnor beräknas vara 15000 fler jämfört medår 1975 som antalet förvärvsarbetande män endast väntas öka med ca2000 undersamma period. Jämförelsevisstora variationer förekommer beträffande yrkesverksamhetsgrader för kvinnormellan de olika kommunerna. De högsta värdena uppvisas i kommuner med storoffentlig verksamhet. 2 Mål och riktlinjer för utvecklingen i länet Ettövergripande mål för utvecklingen i länet är att den framlida befolkningstillväxtenskaU ske på elt sådant sätl att befolkningsfördelningen inom länet inteförändras genom att del sker en ökning i vissa regioner på bekostnad av andra. tidigare angivna rapporten anges tre typerav åtgärder som behövs för att förbättra förhållanden som rör arbetsresor. Detär viktigt alt förlägga bostäder och arbetsplatser på ell ursysselsättningssynpunkt gynnsamt säll. Det innebär att man bör vara återhållsammed en utbyggnad av mindre orter. Ska man bygga ul mindre orter bör man satsapå sådana som ligger bra till rent geografiskt så att man kan nå mångaarbetstillfällen från dem. Man bör försöka bygga ul efter pärlbands- ellerbandlandskapsprincipen eftersom man härigenom ökar föratsättningarna förkollektiv trafik. Det är myckel väsentligt hur en ort ligger i förhållande tillandra orter. Möjligheterna all skapa kollekliv trafik i en ort med lågtrafikalslring kan ofta vara störte än för en ort som ensam svarar för ettstörte antal in- och utresande men som ligger mer isolerad. Ioch med att länsramen för höjdes från 270000-280000 fill283000-297000 invånare har länet fått mer realistiska planeringstal att arbetamed. Prop.1981/82:113 Bilagedel 98 FörslagettUl befolkningsram för är 290100-297 500 invånare. Planeringen börinriktas mot 293800 invånare. En planering mot en folkmängd på 293800 innebären årlig ökning av befolkningen med 1400 personer och är lägreän den var under 70-lalel då länet ökade med i genomsnitt 1600 personer per år.Förslaget bygger på en jämnare befolkningsutveckling i länels olika delarjämfört med vad som varit. Kommun Förslag till Medelvärde Enligtplanen för utvecklingen av den regionala strukturen gäller följande ortsplanför länet Primärt centram: /Regionala centra:Simrishamn, Kommuncentra:TomeUlla, , , , , , , ,. Enligllänsstyrelsens mening föreligger inga skäl för alt ändra den gällandeortsplanen. Länethar avgränsats i tre pendUngsregioner. En region beslår av kommunernaSimrishamn och TomeliUa, en annan av kommunerna samt en tredje region av kommunernaKlippan, , , och . Huvudprincipen vidavgränsningen har varit pendlingsström-maraas storlek men även det faktum altkommuneraa ingår i samma planeringsförbund/samarbetskommitté har beaktats. Länsstyrelsenställer sig emellertid tveksam tiU att pendlingsregionen skall kunna fungerasom ett effekfivt inslrament i den regionalpoUfiska planeringen. Fråganom att inplacera vissa kommuner i län i stödområde har prövatsflera gånger av statsmakterna utan positivt beslut. 1981/82:113 Bilagedel 99 förnyatförslag tiU inplacering av vissa kommuner i stödområde framförs inte ilänsprogrammet. fömtsätter emellertid alt om situafionen i länetskommuner skulle förändras så kommer lokaUseringsslöds-ansökningar att eftersärskild prövning att kunna behandlas positivt. 3 Riktlinjer för olika samhällssektorer Ettövergripande mål är att utveckla näringslivet och skapa fler sysselsättningstillfällen.Enligt sysselsällningsprognosen skulle antalet syssel-sättningslillfäUen under1980-talel öka med ca 10000.