prop · G503123 · 1981-12-31 00:00:00 — De överförda uppgifterna avseendedessa områden skulle efter ombyggnadsarbetet konverteras till de nya systemen.För den första etappen beräknades det samlade medelsbehovet förfastighetsdataverksamheten vid de i projektet deltagande myndigheterna till135 milj. kr. Inom denna kostnadsram beräknades drygt600000 fastigheter kunna bli överförda till de nya systemen. Regeringenuppdrog åt CFD, och att lämna förslag tillskilda system för fastighetsregister och inskrivningsregister. Myndigheternaredovisade sitt uppdrag i rapporten "Systemförslag. Skildasystem för fastighets- och inskrivningsregister -utbrytning ur driftsystem1". Systemförslaget behandlades i en proposition (1978/79:114)med förslag till anslag för CFD för /80. I propositionenföreslog regeringen att arbetet under den första etappen på att verkställa principbeslutetom skilda system för fastighetsregister och inskrivningsregister skullefullföljas med vissa närmare preciseringar. Riksdagenintog emellertid en annan ståndpunkt (CU 1978/79:36, rskr 1978/79: 358). godkända betänkande anförde civilutskottet bl. a. följande. Utskottethar för sin del inte funnit att effekterna av en syslemdelning enligtpropositionsförslaget belysts tillräckligt för att delningsåtgärder skall fåbörja vidtas. Detta gäller bl.a. de i propositionen inte direkt berördaföljderna av ett sådant beslut i fråga om förläggning av driften till en ellertvå datacentraler eller en faktisk regionalisering. Dit hör också en konkretiseringav de frågor som har samband med utbyggnad och utnyttjande av ett allmänt datanät.Utskottet har inte heller övertygats om att samtliga anförda principielladatapolitiska överväganden har tillräcklig tyngd när det gäller befintligasystem och system som i stora delar tjänar syftet att ge offentlighet ochtillgång till de ingående uppgifterna. Denna tveksamhet förenas med den i sakobestridda uppfattningen att nuvarande system 1981/82:123 Bilaga 2 5 fungerarväl och att en delning är en i praktiken oåterkallelig bindning. En delning ärdäremot möjlig att genomföra även av ett avsevärt vidgat driftsystem 1. Dettaleder i sin tur till uppfattningen att inte bör beräkna medel förnågra faktiska delningsåtgärder förrän en mer fullständig redovisning getts avde handlingsalternativ som står fill buds. Detta fömtsätter i sin tur att bl.a.den aviserade utredningen först bör göras så att därpå grundadeställningstaganden till bl.a. konkreta regionaliseringsalter-nativ kanpresenteras . Utskottet fömtsätter att detta utredningsarbete skerskyndsamt och i kontakt även med användarintressena. bör medanledning av motionerna som sin rnening ge regeringen tillkänna vad utskottetanfört om att åtgärder för att verkställa en delning nu inte bör företas. Enligt regeringens beslutden tillkallades en kommitté för att utreda den fortsattafastighetsdataverksamheten - Fastighetsdata- och inskrivningsregisterkommittén(FADIR). I direktiven erinrades om huvudpunkterna i civilutskottets betänkandeår 1979 och om vissa utgångspunkter datapoliuska proposition (prop.1978/79:121, FiU 1978/79:34, rskr 1978/79:339). Vidare anfördes bl. Kommitténskall utreda skilda system för fasfighetsregister och inskrivningsregister menäven undersöka andra lösningar, däribland naturligen även sådana som bygger pådriftsystem 1, vilket ju är i drift i en del av landet. I samband härmed börkommittén pröva frågan om en regionalisering eller annan geografisk spridningav datordriften. Den bör, med beaktande bl.a. av sårbarhets- och integritetssynpunkter,undersöka och bedöma olika alternativ i detta hänseende. Kommittén bör varaoförhindrad att föreslå de åtgärder och förändringar i gällande regler som kanvara påkallade. FADIR avlämnade i mars1981 betänkandet (Ds Ju 1981:1) Den framtida fastighetsdataverksamheten. Jagåterkommer med en redogörelse för betänkandets innehåll och dessremissbehandling längre fram (avsnitt 4). Somtidigare nämnts är det CFD som i första hand har anförtrotts genomförandet av ADB-reformeninom fastighetsregistreringen och inskrivningsväsendet. CFD skall i sittarbete samråda med LMV och , som svarar för införandet av Ds 1inom lantmäterimyndigheterna resp. inskrivningsmyndigheterna. Innehålleti fastighetsregistret och inskrivningsregistret regleras av fastighetsregisterkungörelsen(1974:1059, omtryckt 1979:11) och inskrivningsregisterkungörelsen (1974:1061).Enligt fastighetsdatakungörelsen (1974:1058) redovisas i fastighetsdatasystemetäven vissa uppgifter från fastighetslängd(fastighetstaxeringsuppgifter) och personband (lagfaren ägares postadress,civilstånd m. Ds1 är ett s. k. onlinesystem med terminaler placerade hosfaslighetsre-gistermyndigheterna och inskrivningsmyndigheterna. Den egentligahandläggningen av ärendena sker hos dessa myndigheter. 1981/82:123 Bilaga2 6 minalerär över telenätet anslutna till den dator som datamaskincentralen föradministrativ databehandling (DAFA) har placerad i i anslutning tillCFD:s lokaler. Myndigheterna utnyttjar datorn i ärendebehandlingen och derasbeslut registreras via terminalerna i datorn. ADB-systemet framställermaskinellt dels föreskrivna bevis och underrättelser i samband medärendehandläggningen, dels olika utdrag ur fastighetsregistret och inskrivningsregistret.Handlingarna expedieras genom CFD:s försorg. CFD svarar även för uppbörd avstämpelskatt och expeditionsavgift. ingår ett koordinatregister. Den information från länsstyrelsensfastighetslängd som skall finnas i Ds 1 uppdateras viakoor-dinatregistersystemet. Koordinaterna och det övriga innehållet ifasUg-hetsregistret och inskrivningsregistret används också för att framställafastighetsförteckningar och kartor för samhällsplaneringsändamål. Myndigheter,banker och andra användare av registren kan genom av-giftsbelagda s.k.presentationsterminaler ansluta sig till systemet. Härigenom blir registrensinnehåll lätt tillgängliga för användarna. 3.3Reformgenomförandet under den första etappen Arbetetmed övergäng till ÅDB-drift har under etapp 1 (budgetåren 1977/78-1981/82)bedrivits i , och . Regeringen har den 21januari 1982 beslutat att förberedelser för övergång fill ADB-drift får påbötjasäven i . Detnya fastighetsdatasystemet kommer vid utgången av etapp 1 att vara i drift ihela och samt i de kommuner som ingår i ,, Södra Roslags, och domsagor. Detta innebär att ca600000 fastigheter eller av landets fastighetsbestånd omfattas avADB-systemet. Till ADB-systemet kommer då att vara anslutna 200 terminaler förärendehandläggning och 75 s.k. presentationsterminaler. Överföringstaktenhar fortlöpande höjts från beräknade 120000 fastigheter till f. n. ca215000. Isin fill regeringen lämnade långtidsbedömning för budgetåren1982/83-1986/87 har CFD konstaterat att resursåtgången (1977/78-1981/82) kommer att stanna vid av denursprungligen fastställda ramen på 135 milj. kr. 1981/82:123 Bilaga 2 7 4.1FADIR:s betänkande (kommitténs sammanfattning) Närstatsmakterna beslutade om införande av ADB inom fasfighetsregistreringen ochinskrivningsväsendet var datorer dyra och datordriften i sig personalkrävande.Några rationaliseringsvinster genom att införa ADB ansågs då inte kunna uppnäs.Mot denna bakgrund var det helt följdriktigt att beslut fattades om ett förfastighetsregistreringen och inskrivningsväsendet gemensamt ADB-system medcentral datordrift. Utvecklingeninom ADB-området har varit oerhört snabb. Den kapacitet som dåfanns hos stora och kostsamma datorer finns hos små och billiga. Driftenhar blivit relativt sett mindre personalkrävande. Utvecklingeninom ADB-området har bl.a. inneburit att spridning av datordriften alltmerkommit att framstå som ett medel att minska de olägenheter i fråga om säkerhetoch därav följande sårbarhet vilka man efterhand funnit vara förenade medsystemlösningar som innebär koncentration av all datordrift för riksomfattandeverksamhet till en datacentral. Statsmakterna har t. ex. lagt fastden generella principen att vid användning av ADB inom statsförvaltningendriften bör spridas därför att centrala driftslösningar har svagheter i nyssangivna hänseenden. Fastighetsdatasystemetär ett samhällsviktigt system. Informationen i systemet är av betydelse förbeslut inom ett flertal olika samhällsområden. Ett fullt utbyggt systembetjänar direkt cirka 150 fastighetsregister- och inskrivningsmyndigheter ochindirekt ungefär lika många fastighelsbild-ningsmyndigheter. Nämnda myndigheterhar sammanlagt mer än 1000 anställda. Vid landets inskrivningsmyndigheterhandläggs mer än 2 milj. ärenden. Mot denna bakgrund är det givetvisangeläget att konsekvenserna av ett driftavbrott i systemet blir så små ochhanterbara som möjligt. Systemet måste méd andra örd ha låg sårbarhet. Somnyss konstaterades är spridning av datordriflen ett medel att sänkasårbarhetsnivån i ett ADB-system. Enligt kommitténs mening är det därför ettoundvikligt krav att datordriften i ett fullt utbyggt fastighetsdatasystem skerdecentralt för såväl fastighetsregistret som inskrivningsregistret. Attdriftsekonomin i ett centralt fastighetsdatasystem - med utgångspunkt fråndagens teknik och kostnader - är något bättre än i decentrala leder ej till enannan bedömning. De kostnadsskillnader som redovisas är små sett i relationtill verksamhetens omfattning. Härtill kommer att den utveckling inomADB-området som är att förvänta innebär att skillnaderna i kostnadsavseendemellan centrala och decentrala driftslösningar successivt minskar. Dessutombör framhållas atl det normalt är lättare att ta till vara den tekniskautvecklingen och tillföra systemen nya, för särskilda användare 1981/82:123 Bilaga2 8 önskvärdafunktioner i decentrala än i centrala systemlösningar. Det kan därför antas attett decentralt fastighetsdatasystem t. o. m. kan få en bättredriftsekonomi än ett centralt. Lönsamheten stiger med ökad takt i överföringsarbetet. Mot dennabakgrund är det enligt kommitténs mening angeläget att överföringsarbetet ifortsättningen och till dess omläggningen är klar bedrivs i en avsevärt högretakt än . Förutsättningarna för att klara detta kan i förstonesynas vara gynnsammast om inga förändringar vidtas , dvs. om regionaliseringenav datordriften sker först när reformen är genomförd i hela landet. Mot ensådan lösning talar emellertid flera avgörande omständigheter. Datainspektionenhar låtit meddela kommittén att det uppenbadigen brister i fråga omADB-säkerheten vid installationen i och att det är nödvändigt att förfaslighetsdatasystemet meddela kompletterande föreskrifter i dessa avseenden.Det kan även konstateras att effekterna av störande händelser, dvs. systemetssårbarhetsbetydelse, ökar i takt med en fortsatt utbyggnad. Dessutom börframhållas alt det nuvarande driftsystemet är både omodernt och komplicerat. 1dag omfattar driften av Ds 1 av landets fastigheter. Mednuvarande överföringstakt är reformen genomförd omkring . Reformen ärlönsam och det är angeläget att överföringsarbetet fr.o.m. /83och till dess reformen är genomförd i hela landet bedrivs i en avsevärt högretakt än . Det är enligt kommitténs mening ofrånkomligt alt detvid en kraftig och relativt snabb utbyggnad av fastighetsdatasystemet måsteställas höga krav på systemet i fråga om säkerhet, sårbarhet och teknisklösning. Enligt kommitténs bedömning är det uppenbart atl Ds I i nämndaavseenden inte svarar upp mot kraven. Den fortsatta utbyggnaden avfastighetsdatasystemet måste därför möjligt ske inom ramen för enlösning som bygger pä spridning av datordriften för både fastighetsregistretoch inskrivningsregistret samt på modern teknik. Närdet gäller hur mycket datordriften skall spridas ger enligt kommitténs meningen principiell bedömning vid handen att varje myndighet bör få sin egen dator.Ekonomiska faktorer lägger emellertid f.n. hinder i vägen för detta. Målet nubör därför vara att finna en lösning som har en godtagbar driftsekonomi ochsamtidigt innefattar så långtgående spridning av datordriften atl avståndettill den principiellt sett önskvärda spridningsnivån är kort. Denfrämsta anledningen till att regionala eller decentrala driftslösningar normaltfår en sämre driftsekonomi än centrala är att behovet av driftspersonal ökarju mer datordriflen sprids. Det går emellertid alt mildra de ekonomiskaeffekterna av sambandet mellan behov av driftspersonal och spridning avdatordrift genom en driftsamordning mellan tvä eller flera regionalaADB-system. Enligt kommitténs bedömning kan inte några in- 1981/82:123 Bilaga 2 9 vändningar resas mot en samordning i vissa avseendenmellan å ena sidan .den del av ADB-systemet för folkbokföring och beskattning (AFB-syste-met)som drivs regionalt på länsstyrelserna och å andra sidan ADB-systemen förfastighetsregistreringen och inskrivningsväsendet. En lösning som innefattar regionalisering av driften avfastighetsregistret och inskrivningsregistret till länsnivå med datorerplacerade vid länsstyrelsernas dataenheter har en godtagbar driftsekonomi omfaslighetsregistret och inskrivningsregistret har gemensamma system ochdatabaser.En sådan lösning innebär , vad avser den del avfastighetsregistreringen för vilken staten svarar, att datordriften ochregistreringsverksamheten sker på samma organisatoriska nivå, dVs.länsstyrelsen. Beträffande den registreringsverksamhet för vilken olikakommuner svarar och i fråga om inskrivningsväsendet kan konstateras att stegetfrån datordrift på länsnivå till datordrift på myndighetsnivå är kort. Härtillkommer att verksamhels-områdena för samtliga registermyndigheter ochfastighetsbildningsmyndigheter inom ett län och även för den regionalasamhällsplaneringen sammanfaller med länsgränsen. Kommittén föreslår därför altdriften av fastighetsregistret och inskrivningsregistret sprids till länsnivåmed "egna" datorer placerade vid länsstyrelsernas dataenheter och attsystem och databaser för registren är gemensamma. Den fortsatta utbyggnaden av faslighetsdatasystemet kaninte, enligt vad kommittén uttalat, ske inom ramen för nuvarandedriftsystem. Det nya systemet skall - visavi användarna - i huvudsak fullgörasamma funktioner som dagens system. Detta får dock inte hindra angelägna ändringarsom t.ex. användarna framställt önskemål om eller förenklingar av driften (t.ex. att utdataprodukterna expedieras via registermyndigheterna).Konverteringsarbetet skall även omfatta utveckling av program för konverteringav de databaser och register som drivs med Ds I i . Omläggningen av dedatabaser som drivs med Ds 1 när det nya systemet tas i drift bör dock anståtill dess överföringsarbetet är klart i övriga delar av landet. Innan en ny teknisk lösning slår klar att tas i drift börfastighetsdataverksamheten vad avser registeromläggning och drift fortsäua ihittills tillämpade former. Med hänsyn till att reformen är lönsam föreslårdock kommittén att takten i omläggningsarbetet höjs redan fr.o.m. budgetåret1982/83.1 fortsättningen bör taklen vara sådan att överföringen till ADB-mediumkan avslutas under /89. 4.1.3 Ansvars- och organisationsfrågor Om man bortser från vissa moment som ingår iregisteromläggningen vilar hela ansvaret för fastighetsdataverksamheten på CFD.Detta stämmer inte överens med de principer som statsmakterna antagit föranvänd- 1981/82:123 Bilaga2 10 ningav ADB inom statsförvaltningen. Kommittén föreslår därför att ansvaret förfastighetsdataverksamheten läggs över på och som är huvudmänför resp. verksamhetsområde. Beträffandeorganisationsfrågorna vill kommittén erinra om att statsmakterna uttalat attmyndigheter med omfattande användning av ADB i regel bör ombesörja en stor delav själva utvecklingsarbetet med egen personal. När fråga är om ADB-projekt däransvaret är gemensamt helt eller delvis för två eller flera myndigheter är detemellertid ofta befogat att låta utvecklingsarbetet utföras av en för ändamåletsärskilt tillskapad projektorganisation. En sådan organisation får dock inteinnebära att huvudmännen fråntas möjligheten att leva upp till sitt formellaansvar för verksamheten i fråga. Vidare är det olämpligt om det i en sådanorganisation låses ADB-resurser i form av personal som av huvudmännen skullekunna användas för rationalisering av annan verksamhet. vidkommande kan konstateras att CFD, som förfogar översamtliga ADB-resurser, är en i förhällande till huvudmännen, domstolsverketoch LMV, självständig organisation med en i realiteten dominerande ställning.Härigenom har och svårt att leva upp till sitt formellahuvudmannaskap och verken kan inte använda de resurser som finns inom CFD förrationalisering av andra delar av sin verksamhet. Detta är en ordning som inteär godtagbar. Kommittén föreslår därför att personal som sysslar med utvecklingoch underhåll av fastighetsdatasystemet överförs , till och . Detnyss förda resonemanget träffar inte den CFD-personal som sysslar medöverföring till ADB-medium, utbildning av registerpersonal m. m. Kommittén harerfarit att överföringsarbetet fungerat bra under etapp 1. Det ärangeläget atl detta arbete inte störs av att dess organisation förändras,särskilt om takten höjs i enlighet med kommitténs förslag. Kommittén föreslårmot denna bakgrund att ifrågavarande personal tillhör CFD även ifortsättningen. Uppdragsverksamhetenhar mycket gemensamt med den verksamhet som bedrivs vid LMV. Med hänsynhärtill föreslår kommittén att den personal inom CFD som sysslar med dennaverksamhet överförs till LMV. att CFD:s ställning och organisation förändras enligtföljande: 1.CFD blir fr.o.m. en uppdragsmyndighet med uppgift att påuppdrag av LMV och medverka i registeromläggningen. De tjänstervid nämnden vilka inte erfordras för arbete med datafångst och utbildning m.m.överförs till och eller avvecklas enligt följande (a-d). a. CFD:stjänster vid inskrivningsenheten överförs till . b. CFD:stjänster vid tekniska enheten överförs till och . 1981/82:123 Bilaga 2 11 c. CFD:stjänster vid fastighetsregister- och utvecklingsenheterna över förs till LMV. Vissa tjänster vidden administrativa enheten överförs till domstols verket och LMV. Övriga tjänster avvecklas. CFD upphör sommyndighet när registeromläggningen är klar eller omkring . Ovan under 1 a-d angivnaförändringar innebär att arbetsmarknaden i går miste om ca tioarbetstillfällen. Enligt kommitténs mening bör emellertid datafångsten avarbetsmarknadsskäl ske i även under det fortsatta reformarbetet. Omtakten i arbetet höjs på sätt kommittén föreslagit kan således effekten förGävle snarare bli ett tillskott än en förlust avarbetstillfällen. Det ankommer inte päFADIR-kommittén att i detalj utreda vilka övriga organisationsförändringar m.m.som kan ifrågakomma vid ett genomförande av kommitténs förslag. Kommitténföreslår att denna uppgift åläggs en särskild organisationskommitté. 4.1.4Reservation och särskilt yttrande Tvåledamöter i kommittén förordar att Ds 1 behålls och atl frågorna om spridningav driften och om en lämplig organisation får övervägas i slutskedet avfastighetsdatareformen. Densakkunnige i kommittén föreslår i ett särskilt yttrande att Ds 1 behälls ochatt driften av systemet delas upp på sex regioner. Yttranden har avgetts av , ,datainspektionen, överbefälhavaren, , statens vägverk, statisfiskacentralbyrån (SCB), statskontoret, datamaskincentralen för administrativdatabehandling (DAFA), (), (),statens planverk, statens lantmäteriverk (LMV), expertgmppen för forskning omregional utveckling, länsstyrelsernas organisationsnämnd, ,hovrätten över och , , , , ochSandvikens tingsrätter, över-lantmätarmyndigheterna i ochGävleborgs län, fastighetsbildningsmyndigheterna i , ,och distrikt, länsstyrelserna i , ,, Halr lands, och - som har bifogat ett yttrande frånfastighetsregistermyndigheten i -, , ,, , och , 1980 årslantmä-teriutredning (Bo 1980:03), ADB-beredningsgmppen (C 1973:06), ,, , , , , , och Gävlekommuner, kommunala fastighetsbildningsmyndigheten och Prop.1981/82:123 Bilaga 2 12 , , , ,() - som har yttrat sig tillsammans medSveriges -, . (), CentralorganisationenSACO/SR - som instämt i ett yttrande av , samhällsvetareoch ekonomer () - i (LO), , stadshypotekskassa, , Svenska kommunal-tekniska föreningen. FöreningenSveriges länsdatachefer samt . RRV, , , länsstyrelserna iHallands och , tillstyrker eller är allmänt positiva till förslaget. Merparten av remissinstanserna förordar en fortsattsamordning mellan fastighetsregistret och inskrivningsregistret. Förutomkostnadsskäl anför ett flertal remissinstanser fördelen av samtidig Ullgångtill innehållet i fastighetsregistret och inskrivningsregistret. Någraremissinstanser anmärker att FADIR inte närmare utrett denna fråga. Av de 68 remissinstanserna är 25 i och för sig positivatill en ny teknisk lösning och en regionalisering av fastighetsdatasystemet menförordar att sådana förändringar får anstå till dess att ADB-reformen är heltgenomförd. RSV, statens planverk, LMV, , länsstyrelserna iVärmlands och , flertalet hörda kommuner. ,landstingsförbundet, LO, TCO samt /SR hör till de remissinstanser som haruttalat sig i denna riktning. Härvid åberopas att förändringar avsystemuppbyggnaden sannolikt skulle störa genomförandet av reformen samt attde ekonomiska insatserna i första hand bör inriktas på en högregenomförandetakt. En mindre gmpp om 18 remissinstanser tillstyrker eller haringen erinran mot FADIR:s förslag beträffande teknisk lösning ochregionalisering. Utöver dem som är positiva till FADIR:s förslag i dess helhetfinns i denna grupp bl. a. SCB, hovrätten över och ,länsstyrelserna i , , , och , ,och samt SAF och industriförbimd. anser att FADIR:s förslag inte bör läggastill grund för beslut om vare sig regionalisering, ny ADB-teknisk lösning ellerny organisation. Tillgängliga och helst ökade resurser bör i stället satsas påett snabbare reformgenomförande inom ramen för nuvarande ordning. Ettutvecklingsprojekt bör emellertid komma till stånd i vilket , LMVoch CFD i samverkan utreder hur en framtida regionalisering bör Prop.1981/82:123 Bilaga 2 13 ske, vilka systemlösningar som därvid bör eftersträvas ochhur organisatoriska förändringar i sinom tid bör genomföras. Det är inte givetatt förändringar i dessa hänseenden behöver anstå till dess reformen ärgenomförd i hela landet. Tvärtom bör det anses angeläget att pröva nyalösningar under fiden. CFD anser att FADIR:s argument om sårbarhet, tekniskutveckling m. m. inte utgör godtagbara grunder för att förslagen i betänkandetskall genomföras. Driften av Ds 1 kan anordnas region vis utan någrasysteirpm-byggnadsarbeten eftersom datamaterialet ligger länsvis i systemet.Enkelheten att regionalisera driften i det nuvarande driftsystemet medför attdenna fråga kan prövas när som helst. En fortsatt utbyggnad av Ds I medför ingalåsningar i detta avseende. Datainspektionen finner det föreslagna regionala systemetlämpligt men anser det mindre tilltalande att det under överföringsperiodenkommer att finnas det systemet inbegripet - tre olika system i driftsamtidigt. och förordar en spridning av driften rnedfärre driftställen än enligt FADIR:s förslag. Liknande synpunkter anförs avbl. a. statens vägverk samt och tingsrätter. Några remissinstanser påpekar riskerna för och nackdelarnaav regionala variationer mellan registren. SCB förutsätter att ettdecentraliserat ADB-system blir centraliserat i den meningen att system ochprogram för den reguljära verksamheten utarbetas centralt. För att inte ytterligare fördröja ett reformgenomförandeär det enligt statskontoret nödvändigt att beslut nu fattas om ett genomförandeav Ds 1. Det är visseriigen inte den lämpligaste lösningen men den är klartrimligare än FADIR:s huvudförslag. Några remissinstanser avstår från att ta ställning ifrågan men är på olika grunder positiva till en spridning av driften. Drygt hälften (däribland LMV, RSV, hovrätten över Skåneoch samt ) av de remissinstanser som har uttalatsig i frågorna om ansvar och organisation har anfört att frågan om organisatoriskaförändringar bör avgöras först när ADB-reformen är genomförd. Härvid anförs bl.a. att reformarbetet inte bör störas av sådana förändringar. Domstolsverketanser, som tidigare nämnts, atl FADIR:s förslag inte heller iorganisationsdelen bör godtas.