prop · G503208 · 1981-12-31 00:00:00 — Fonden skall ge stödtill förutsättnings- och lönsamhetsstudier av investeringsprojekt i u-länderoch statshandelsländer som är av nordiskt intresse. Fonden skall dessutom kunnabidra fill kostnaderna för genomförandet av seminarier och konferenser,grundläggande marknadsundersökningar samt till identifiering av nordiskakompetensområden genom analyser av industrisektorer och konsullQänster iNorden. Medhänsyn till att igångsättandet av projektexportfondens verksamhet kommer attske i mitten av beräknas en del av beviljning överföras tiU1983. institution på arbetsmiljöområdet kommer efter beslut av samarbetsministrarnaatt upprättas under innevarande år. Medel härför överfördes frånprojektbudgelen till institulionsbudgeten i avvaktan på beslut ominstitutionens upprättande. Institutionens uppgift är att arrangeravidareutbildning för specialister inom arbelsmedicin, yrkeshygien ochföretagshälsovård. Antaletinstitutioner på ministerrådets allmänna budget uppgår därmed till femton om projektexportfondeninräknas. Nordiska fonden förteknologi och industriell utveckling (Nordisk industrifond) har till uppgiftatt stödja ett mera effektivt ulnylQande av nordiska resurser för teknologioch industriell utveckling genom all främja ell ökat nordiskt samarbete samtgenom alt stödja finansieringen av både projekt av intresse för två eller fleranordiska länder och internationella projekt av gemensamt nordiskt intresse.Fonden inriktar sin verksamhet på att stödja dels tekniska utvecklingsprojektsom genomförs i samarbete mellan nordiska industriföretag, dels bransch- eller teknikinrikladeprojekt som avser att lösa problem av central betydelse för vissaindustrisektorer. Utöver den industriellt inriktade verksamheten ansvararfonden för forsknings- och utvecklingssamarbete inom de sektorer påenergiområdet där nordisk samverkan ej tillvaratas av andra organ. Enfortsatt tillgång till och utveckling av avancerad teknologi är ett livsvillkorför högutvecklade industriländer som de nordiska. Det är därför tillfredsställandeatt kunna konstatera att intresset för nordiskt samarbete rörande forskning ochutveckling har ökal betydligt . Det är även angeläget attfonden själv kan ta initiativ till projektsamarbete inom områden där speciellaförutsättningar för nordiskt samarbete anses föreligga. Exempel härpå ärelektronikområdet. Prop.1981/82:208 12 medel.Anslaget höjs från 20 milj. svenska kronor till 30 milj. svenska kronorår 1983. Av dessa 10 milj. svenska kronor utgörs ca 2 milj. svenska kronor av löne-och prisomräkning. Anspråken på Nordiskastatistiska sekretariatets Qänster har kraftigt ökat. Sekretariatet får därfören ordentlig uppräkning av budgeten. Likaledes får förhandikappfrågor en resursförstärkning. Nämnden tillförs ytterligare en handläggarQänsl.Bland övriga institutioner som får en ökad medelstilldelning kan nämnasNordtest, Nord Refo, Nordiska genbanken för jordbruks- och trädgårdsväxter . För projektbudgelenhar ministerrådet beslutat om 51,2 milj. norska kronor vilket är 8 milj. norskakronor högre än projektbudgelen för . Löne- och prisutvecklingen mellanår 1982 och 1983 har beräknats fill . Medlenär avsedda för säväl fortsättning av pågående projekt som igångsättning av nyaprojekt . med budgeten fastställer ministerrådet indikativaramar för de olika områdena. Med utgångspunkt från dessa skall ämbelsmannakommiltéernautarbeta ansökningar för de konkreta projekten. För huvuddelen av dessa beviljarministerrådet medel strax före budgetårets början. Enligtbeslut av ministerrådet kan ämbelsmannakommiltéerna planera sin verksamhei förbelopp motsvarande av de fastställda ramarna. De återstående av ramarnaskall möjliggöra omprioriteringar mellan sektorerna. Ramen för konkretaåtgärder på regionalpolitikens område får dock disponeras till . Tillgrund för prioriteringen i budgeten ligger följande kriterier som kom tilluttryck redan i ställföreträdarkommitténs första disponeringsförslag 1982. Projektsom främjar samarbetet inom sektorer säsom industri, jordbruk, energiulvinningoch åttiotalets teknologi, även forskning inom dessa sektorer, och som kanstärka de nordiska ländernas produktivitet och konkurrenskraft, bör få högprioritet. Motovannämnda bakgrund får forskning kring och utredning av samhällsförhållandenmed mer generellt formulerade målsättningar en mindre framträdande roll. Ingeni-edan existerande samarbetsseklor skall få sina beviljningar minskade såkraftigt alt det inle kontinuerligt kan upprätthållas ett meningsfullt samarbete. Ibudgeten för har särskilt betonats kriteriet om upprätthållande av enmeningsfull samarbetsnivå. Mot denna bakgrund har ökningar beviljats främstsektorerna arbetsmarknad, jämstäUdhetsfrågor, energifrågor, regionalpolitisktprogramarbete, gränsregionall samarbete och jordbruksfrågor. hartilldelats särskilt tillskott av medel för en samekonferens som kommer att ägarum . Prop.1981/82:208 13 Arbetsmarknadsområdethar tilldelats ökade medel i syfte att möjliggöra en konkret uppföljning av denreviderade överenskommelsen om gemensam nordisk arbetsmarknad.Överenskommelsen bygger på ökade insatser för full sysselsättning och attflyttningen mellan länderna skall kunna ske under ekonomiska och socialtacceptabla former. Pådet energipolitiska området förväntas den intensifiering av samarbetet som energiministrarnasriktlinjer angav, få fullt genomslag främst i frågaom energiforskningssamarbetet. Detregionalpolitiska samarbetet har hög prioritet och har tillförts ökade resurser.Kapitlet Regionalpolitik generellt har uppdelats i två delar, regionalpolitisktprogramarbete och gränsregionall samarbete. Högprioritet har även jordbruksfrågor. Denna sektor som befinner sig i enuppbyggnadsfas, har tillförts ökade medel. Endisponeringsreserv på 1,8 milj. norska kronor har avsatts i budgeten för år1983. Reserven skall möjUggöra särskilda utredningsinsatser. Totaltuppgår kostnaden för ministerrådets allmänna budget till 150,2milj. Från detta belopp skall avdrag göras för ministerrådetsberäknade inkomster under vilka uppskattas lill sammanlagt 11,1 milj.norska kronor. Återstoden, som skall täckas med nationella bidrag, uppgårsålunda till 139,1 milj. norska kronor. Därutöverhar Nordiska industrifonden fått bemyndigande av ministerrådet att utöverbeviljade medel för göra fleråriga åtaganden om högst 13,5 milj.svenska kronor för och 9,4 milj. svenska kronor för . Ländernasbidrag till ministerrådets budgetar betalas enligl en fördelningsnyckel gmndadpå förhåUandet mellan ländernas bruttonationalprodukter. I december 1978fastställde ministerrådet följande fördelning för , nämligenDanmark 23,, 16,, 0,, och 41,. Samarbetsminislrarnabeslöt att förlänga denna fördelningsnyckel till att gällaäven budget. En fördelningsnyckel för nästkommande treårsperiod1984-86 kommer att fastställas efter en teknisk utredning av olika beräkningsgmnder.Sveriges andel av de nationella bidragen ulgör för år1983 vilket motsvarar . Härtillkommer den svenska andelen av kostnaderna för iGöteborg som har förskotterats av ministerrådet. Andelenberäknas efter utnytQade elevplatser och är ännu inte känd. Jag beräknar därförsamma andel som den svenska andelen av ministerrådets budget, dvs 41,avkostnaden som är . Detta motsvarar ungefär 3 330000svenska kronor. Densvenska andelen av budgeten för föreslås således beräknad till 59200000svenska kronor, dvs. en ökning med ca 1982. Prop.1981/82:208 14 Medlenbör anvisas i statsbudgeten för /83. Eftersom nordiskaministerrådets budget avser , kan det svenska bidraget delviskomma att behöva betalas ut efter det svenska budgetårets utgång. Medhänvisning till vad jag nu anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att delstill Nordiska ministerrådets allmänna budget för /83 under elftehuvudfiteln anvisa ett förslagsanslag av , dels bemyndiga regeringenatt medge att stöd lämnas av Nordiska fonden för teknologi och industriellutveckling, vilket inräknat 1 löpande beslut för del innebär åtagandenom högst och högst . Ärendetbör behandlas under innevarande . Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå alt antaga de förslag som föredraganden har lagtfram. Prop.1981/82:208 15 Sammanfattning av det nordiska samarbetet under år 1981inom ministerrådets verksamhetsområde Idet följande lämnas en sammanfattning av den berättelse rörande det nordiskasamarbetet som nordiska ministerrådet överlämnade . I synnerhet ungdomsarbetslösheten inger fortsattoro. förväntas stora omställningar påarbetsmarknaden. Detta kommer enligt det s.k. kärnpro-jektets analyser attkräva att sysselsättningspolitiska synpunkter beaktas in i all offentligplanering samt att arbetsmarknadens parter ges tillfälle att medverka i planeringsprocessen. Ettomfattande utredningsarbete om kapitalets och arbetskraftens röriighet harutförts. En analys av detta material pågår i syfte att konkretisera olikahandlingsalternativ. () har följt upp samarbetsprogrammet från år 1979.En rad utredningsprojekt och andra nordiska gemensamma åtgärder har genomförtsmed tonvikt på arbetsmarknadens funktionssätt, arbetsmarknadsförmedlingarnasinstrument och metodik samt åtgärder för särskilt utsatta grupper på arbetsmarknaden.Speciell uppmärksamhet har ägnats åt ungdomsarbetslösheten. En rapport omi har lagts fram. Kontakten med arbetsmarknadensparter har utvidgats. Ettministerrådsförslag om en revision av överenskommelse om en gemensamnordisk arbetsmarknad kommer att föreläggas vid dess 30:esession. Ett ministerrådsförslag om överenskommelse om samarbete mellanmyndigheter och institutioner inom den yrkesinriktade rehabiliteringen ocharbetsmarknadsutbildningen kommer likaledes att föreläggas vidsamma session. (arbetsmiljöministrarna) antog ett revideratsamarbetsprogram på arbetsmiljöområdet. Revideringen har skett i samråd medarbetsmarknadens parter. Nya avsnitt om arbetstid, arbetets anpassning och nyteknologi har medtagits. Forskningeninom området arbelsmedicin och yrkeshygien har utgjort 1981/82:208 16 Dokumentation av yrkeshygieniska gränsvärden,samarbete mellan de yrkeshygieniska enheterna, vidareutbildning av specialisterinom yrkeshygien och företagshälsovård samt forskning angåendearbetsförhållandenas betydelse för fosterskador har utgjort centrala projektpå området. Samarbetetmellan myndigheterna har gällt främst dokumentation av arbetarskyddsföreskrifter,koordinering av föreskriftsarbetet, samordning av produktkontroll samtgranskning av tryckkärlsstål. Frånoch med drivs verksamheten gällande vidareutbildning avspecialister inom yrkeshygien och företagshälsovård som institution. Manplanerar att en central för förmedling av arbelsmiljöforskning skall upprättasför en försöksperiod . 3 Bistånd till utvecklingsländerna Imars 1981 träffade de nordiska länderna ett nytt avtal om det nordiska biståndssamarbetet,den s.k. reviderade . Förverkligandet av den nyaorganisationsstrukturen, som är fastlagd i konvenfionen, pågår. I fråga om desamnordiska projekten i har samarbetet i hög grad koncentrerats påkonsolidering och evaluering av de nuvarande insatserna. I slutet av år 1981sattes ett nytt samnordiskt projekt igång. Projektet syftar till att utveckla transport- ochkommunikationssektorerna i en rad länder i södra . Huvudvikteni det nordiska byggsamarbetet har legat i harmonisering av byggbestämmelser,-normer och -standarder. Detta arbete har ofta nära anknytning till motsvarandeinternationell harmoniseringsverk-samhet, som t.ex. inom ECE, där Nordensinsats har varit av tämligen stor betydelse. Högt prioriterat är också energisamarbetel,där energiministrarnas nya samarbetsprogram kommer att påverka även samarbetetinom byggområdet. Ett område som blir allt viktigare är rehabiliteringen av befintligbebyggelse. Nordiskt samarbete på delta fäll pågår både byggmyndigheteroch byggforskare emellan. Bostadspolitiskt samarbete har förekommit länge iNorden. pågår också ett par samnordiska projekt på delta område.Projekt som syftar till nordiska avtal om ömsesidigt accepterande av liUverkningskontrolloch provningsresultat i ett annat nordiskt land är ett viktigt led på vägen motintegrerad nordisk byggmarknad. Avnya projekt som har påbörjats kan nämnas bl.a. projekt Prop.1981/82:208 17 Sådana skador har nämligen ökat oroväckande och manhar beräknat att försäkringsersättningarna för dessa f.n. överstiger de åriigabrandskadeersättningarna för bostäder. Inomenergiområdet pågår flera projekt. för byggbestämmelser, energiutskotlet,bedriver sitt arbete på fem delområden. Prioriterade områden är regler förgodkännande av energiekonomiska installationer och byggnaders täthet. avseende godkännande, kontroll och provning har ett förslag tillramavtal färdigställts och föreligger för ett slutligt godkännande. Enutredning avseende samarbete inom byggexport har slutförts . Ämbetsmannakommitténför samarbete inom byggsektorn har fått i uppdrag av de nordiskabostadsministrarna att utarbeta ett förslag till nytt handlingsprogram förbyggsektorn. I det nya programmet skall boslads-och bebyggelsepolitiska frågorprioriteras. Likaså skall internationellt samarbete inom byggsektorn ges en merframträdande roll. 5 Finans- och valutapolitiska frågor Detnordiska samarbetet inom finans- och valutapolitiken är av rådgivande ochinformerande karaktär. Samarbetets ramar utgörs av möten mellan de nordiskaländernas finans- och ekonomiministrar och mellan Qänstemän i departementensamt av ämbetsmannakommittén för valutafrågor och finansiella frågor. Därtillkommer möten mellan de nordiska centralbankerna. Inomramen för detta samarbete diskuteras den internationella ekonomiskasituationen och dess konsekvenser för de nordiska ekonomierna. Man följer ocksåden ekonomiska utvecklingen inom vart och ett av de nordiska länderna. Deninternafionella ekonomiska situationen kännetecknades av fortsatt lågtillväxt, hög arbetslöshet och hög inflationstakt. Situationen i de nordiskaländerna präglades av svag tillväxt och en inflationslakt lite över OECD-genomsnittet.Arbetslösheten varierade mellan de enskilda länderna. SamtUga nordiska ländermed undantag för har underskott i utrikesekonomin. Nordenhar gemensam exekufivdirektör i Intenationella valutafonden resp. iVärldsbanken. tar sålunda gemensamt ställning till de frågor somdiskuteras. De nordiska länderna har i olika internationella fora talat för enannan balans mellan finanspolitik och penningpolitik än den som bedrivs ivissa tunga industriländer. En sådan ändring skulle inverka gynnsamt påtillväxttakten. Underår påbörjades verksamheten inom det Nordiska ekonomiska forskningsrådet.Rådet skaU bl.a. ge stöd till analyser och utredningar om Prop.1981/82:208 18 detömsesidiga ekonomiska beroendet mellan de nordiska länderna och har initialtvalt att satsa på studier om stabiliseringspolilik i . Under år 1981förfogade rådet över 1 milj. norska kronor på ministerrådets allmänna budget.Forskningsrådet avger en rapport om sin verksamhet. Denallmänna avmattningen av den internationella konjunkturen samt nedgången ivärldshandeln har även återspeglat sig i handeln mellan de nordiska länderna.De nordiska ländernas import från växte bara med 13,dvs.i stort sett motsvarande ökningen av den allmänna prisnivån. visadede nordiska ländernas totala import en något mera expansiv utveckling och ökademed 18,. Motsvarande siffror för exporten var 13,respektive 20,. Denordiska ländernas import från utgjorde 20,av densamlade importen medan motsvarande andel för exporten utgjorde 21,. Siffrornaför handelns utveckling visar all den negativatrenden fortsätter. Demöten meUan de chefsQänstemän i de nordiska ländernas ministerier, som haransvaret för utrikeshandelspolitiska frågor (handelschefsmölen), mötena i Ämbetsmannakommitténför handelspolitiska frågor och vid andra kontakter samråder de nordiskaländerna beträffande utvecklingen på det handelspolitiska området. Samarbetetmellan och på det handelspolifiska området har fortsatt. Denordiska länderna håller en nära kontakt på en rad centrala handelspolitiskaområden, vilka har aktualiserats i olika internationellaorganisationer. Denordiska länderna har enats om att sträva efter lättnader i internationellhandel genom ett förbättrat samarbete med EG ifråga om gemensamma standarderoch ömsesidigt erkännande av provningsresultat. På det nordiska planet skersamarbetet på detta område framför allt inom ramen för NORDTEST som bildades år1973 som ett gemensamt nordiskt organ med uppgifter att främja utvecklingeninom provnings- och kontrollområdet. Iförbindelse med det internationella arbetet för förenkling av handelsdokument-och procedurer, har de nordiska länderna tagit upp speciella sidor vid dettaarbete i gemensamma nordiska projekt. Det nordiska projektarbetet somkoordineras genom ett gemensamt utskott (NORDIPRO), har givitmycket goda resultat. Denordiska länderna samarbetar också pä exportfrämjandets område. Detta sker iform av möten, som berör å ena sidan de nordiska handelsut-sända i utlandet ochå andra sidan nationella exportfrämjande organisationer. Huvudavsikten meddessa möten är att utbyta erfarenheter, orientera 1981/82:208 19 varandraom nya förbättringar samt bygga ut det konkreta samarbetet om speciellauppgifter av gemensamt intresse. hari sitt möte fatlat ett beslut rörande nordiskt samarbeteom projektexport. Samarbetet kommer att omfatta en rad åtgärder påinformationsområdet samt försök att harmonisera villkor för exportkrediter ochgarantier för dessa i de olika nordiska länderna. Vidare kommer en nordisk projektexportfondsamt ett system med nordiska projektinvesteringslån fr.o.m. attupprättas. 7 Industri- och energifrågor Detnordiska samarbetet i industripolitiska och energipolitiska frågor är aktivt.På det industripolitiska området förbereds en arbetsplan. Planen är eft uttryckför ministerrådets vilja att skapa en större planmässighet i arbetet och attinrikta detta på sådana industripoliliska frågor där fömtsättningar finns attutveckla samarbetet. Två sådana områden är industriell FoU och främjande avsamarbetet på företagsnivå. Två frågor som också ansetts böra ingå i planen,närmast i syfte att undersöka och utveckla möjliga och lämpligasamarbetsformer, rör samarbete på de bransch-, respektive småföretagspolitiskaområdena. PåFoU-området är Nordisk industrifond ett viktigt samarbetsinstrument. Från industripolifisksamarbetssynpunkt vore det önskvärt att fondens ställning stärktes. Företagssamarbete kan varaett led i strukturomvandlingen i industrin och bidra till att stärka företagenskonkurrenskraft på världsmarknaden. Från industripolitisk synpunkt är detdärför av intresse att samarbetsmöjligheterna också inom tas tillvara.I detta syfte kan bl.a. de legala fömtsättningarna för nordisktindustrisamarbete behöva ses över. På det industri- ochenergipolitiska området finns två vikliga samarbetsuppgifter som kan komma attfå en stor betydelse regionall på , men även nationellt främst förFinland, och . Den geologiska kartläggningen av somsker i samarbete mellan dessa tre länder har sålunda redan givit intressantaresultat som kan komma att leda tUl en intensivare malmprospektering i dennaregion. MöjUgheter och former för nordiskt samarbete på kring en eventuellframtida olje- och gasverksamhet i har utretts. Lovande fynd av gasutanför har redan gjorts. Samarbete om projektering av en gasledningfrån nordnorska kusten genom har också inletts mellan destatliga norska och svenska energiproducenterna. Pådet energipolitiska området har en intensifiering av samarbetet skett enligt deriktlinjer som fastställdes . 1981/82:208 20 Ettökat informationsutbyte och projektsamarbete har sålunda redan kommit igångeller planeras ifråga om energihushållning, systemanalysarbete påenergiområdet i och forskning om/samt introduktion av nya och förnybaraenergikällor och alternativa drivmedel. Möjligheter och former för samarbete påolje-, gas- och kolområdena kommer att vara viktiga frågor videnergiministrarnas möten . 8 Jord- och skogsbruk .Det huvudsakliga samarbetet inom jord- och skogsbruksfrågor äger rum påforskningens område. Dock kan man konstatera att samarbetet har utvecklat sigraskt och att detta medför en vidgning av samarbetsfältet. Jord-och skogsbrukspolitiskt informationsutbyte sker närmast i det Nordiskakontaktorganet för jordbruksfrågor, där såväl regeringsmyndigheterna somjordbruksorganisationerna är representerade. Kontaktorganets huvuduppgifter äratt följa utvecklingen av jordbrukets produktions-och exportförhållanden samtavsättning av och priser på jordbruksprodukter i . Ifrågor rörande samnordiska jordbruksforskningsprojekt har Nordiska ämbetsmannakommitténför jord- och skogsbruksfrågor (NÄJS) ett utvecklat samarbete med Nordiskakontaktorganet för jordbruksforskning (NKJ), som är ett samarbelsorgan förnationella jordbruksvetenskapliga forskningsråd. Flera långtgående förslag tillsamarbetsprojekt har blivit färdiga. NÄJS har beslutat alt på ett av dessadelområden - nämligen vid forskning rörande biologisk bekämpning av växtpatogener- skall en större satsning göras . Samarbetetpå skogsforskningens område leds av en nordisk institution, Samarbetsnämndenför Nordisk skogsforskning (SNS). Den upprättades och infördes år 1978på ministerrådets budget. kommer Nordiska Skogsarbetsstudiernas Råd (NSR),som också varit en självständig institution på ministerrådets budget,all inordnas under SNS. SNS har till uppgift att förmedla och understödjagemensam nordisk forskning inom skogsbruket samt att underlätta samverkan inomden skogliga forskarutbildningen. Underår 1981 har inga nya projekt startats utan SNS och NSR har tiUdelatsprojektmedel till pågående samarbetsprojekt. Härutöver har visst stöd gettstill Nordiska Samarbetsgruppen för Högre Skogsulbildning. Nordisktgenbankssamarbete på jordbruksområdet omfattar i dagens läge en nordisk instUution- Nordiska genbanken för jordbmks- och trädgårdsväxter - samt treplaneringsprojekt (fisk, husdjur, mikrober). har verksamhetenvarit koncentrerad till fröburna jordbmks- och trädgårdsväxter. Prop.1981/82:208 21 Ministerrådethar bl.a. finansierat utredningsarbeten rörande nya former förgenbankssamarbete. Två långtgående planeringsprojekf, ett rörande genbanken förmikrober och ett annat för husdjur har bhvit färdiga. De båda förslagenutvärderas nu vid nafionella departement samt vetenskapliga samarbetsorgan. Växtförädlingssamarbetetleds av en nordisk arbetsgmpp i överensstämmelse med ett samarbetsprogram sombehandlats av ämbetsmannakommittén . Underår 1981 har ministerrådet finansierat åtta projekt på området. Det mestomfattande av dessa projekt rör sig om "Förädling av gräsmarksväxter förNordens nordliga områden". Av stor betydelse är också forskningsprojektetom "Resistens mot växtsjukdomar". Ettreviderat samarbetsprogram på jämställdhetsområdet föreläggs som ettministerrådsförslag till vid dess session 1982. Förslaget angerföljande huvudområden för samarbetet: arbetsliv, social- och familjepolitik,utbildning, bostads- och samhällsplanering samt deltagande i det politiskalivet i övrigt. Blandprojekt märks särskilt kartläggning av den könsuppdeladearbetsmarknaden och dess orsaksbakgrund, datateknologins effekter för kvinnorssysselsättning, daghemmens mål och innehåll, bostads-och samhällsplanering påkvinnors villkor, kvinnors deUagande i samhällets styrande organ samtmassmedia och jämställdhet. Ettkontaktmöte med representanter för nationella kvinnoorganisationer,arbetsmarknadens parter och avhölls . Vidareägde en konferens mm om uppföljningen av medrepresentanter för de offentliga jämställdhetsorganen i . Underåret har jämförande varuundersökningar gjorts beträffande kylar, frysar och torktumlare.Provningsresultaten har använts dels som underlag för konsumentinformation,dels för att ta fram metoder för mätning av energiförbmkning m.m. Påproduktsäkerhetsområdet har dels gjorts övergripande utredningar, bl.a. ombrand i hem- och fritidsmiljön, dels produktinriktade undersökningar av t.ex.beklädnadstextilier och cyklar.