prop · G50325 · 1981-12-31 00:00:00 — Ramen fårräknas upp med hänsyn förändrade lönekostnader för sjukhusels personal Ullföljd av avtal, som har blivit gällande för tiden efter utgången av november1980, och eljest endast efter medgivande av . Regeringenbör underställa delta förslag till ny kostnadsram för budgetåret1981/82. Medhänsyn till all stor del av ifrågavarande budgetår hinner förflyta innanriksdagens beslut i denna fråga kan påräknas, har regeringen på min föredragninggenom beslut föreskrivit all såsom ram för lönekostnaderför annan personal än läkare och omkostnader vid sjukhuset för budgetåret1981/82 skall t. v., i avvaktan på regeringens slutliga beslut sedan riksdagensgodkännande inhämtats, gälla 531,3 milj. kr. räknat för år. Lönekostnaderna hardärvid beräknats utgöra 418 milj. kr. harregeringen föreskrivit alt läkarlöneanslaget inte får för /82belastas med högre belopp än . utan regeringens medgivande.Beloppet är 5 milj. kr. lägre än vad som anvisats under anslaget. Direktionen har redovisaten omfattande stängning av vårdplatser, vilken direktionen har bedömt varanödvändig för all anvisade ramar enligt regeringens nämnda beslut skall kunnahållas för /82.1 den mån den s. k. länssjukvården härigenom irimlig omfattning begränsas har jag inte något att invända. Jag vill särskilterinra om del från sjukvårdsdelegation överlämnadebelänkandet Utgångspunkter och riktlinjer för det fortsatta arbetet (SOU1981:4), som har tagits fram under arbetet inom HS 90 - hälso- och sjukvårdinför 90-lalet. I betänkan-del uttalas bl. (s. 38) följande. Specielluppmärksamhet bör ägnas möjligheterna och konsekvenserna av all begränsalänssjukvården för alt öka förutsättningarna alt inom snäva personella ochfinansiella resursramar säkerställa en planerad utbyggnad av primärvården. Manfår hålla i minnet att medelvårdtiden minskal - inte minst vidakademiska sjukhuset - och att allt fler sjukdomsfall kan behandlas i öppenvård utan intagning på en vårdplats. Skall rationaliseringsvinsten som liggeri denna utveckling kunna las lill vara bör antalet vårdplatser i motsvarandemån kunna minskas och resurser härigenom frigöras för andra vårdformer. Jagvill framhålla alt en bidragande orsak till alt utbyggnaden av primärvårdenhämmats och kommit att ligga under den av sjukvårdshuvudmännen planerade nivånhar varit brislen på vissa personalkategorier, t. ex. allmänläkare ochdistriktssköterskor. a. en omfördelning kan de personellaresursramarna ökas för primärvården. Direktionenhar föreslagit att kostnaderna för den barn- och ungdomspsykialriska klinikenövergångsvis får läggas utanför den fastställda totalramen för vissa löner ochomkostnader i avvaktan på alt man kan finna 1981/82:25 26 merrationella former för värden i överensstämmelse med länslandstingskommuns sjukvårdsplanering. bör kliniken enligt direktionenkunna läggas ned. Delbör öppnas en möjlighet för regeringen att besluta i denna fråga. Detta kräveremellertid all bemyndigar regeringen att om så erfordras medge ettöverskridande om högst 7 milj. kr. utöver den äv mig föreslagna ramen. Jagförslår all ett sådant bemyndigande inhämtas. Somjag nämnde har sjukhuset överskridit totalramen för /81,Den fastställdes med stöd av beslut lill 539,4 milj, kr,, varav förlönekostnaderna 426 milj, kr, i löneläget (prop, 1980/81:125 bil,2, SoU 1980/81:27, rskr 1980/81:347). Verkliga utgiften har blivit 555,6 milj.kr., varav för löner 432,6 milj. kr. Lönekostnaden överstiger något vad detmedgivna lönebeloppet blir, om del omräknas lill löneläget ,men bör ändå kunna accepteras såsom i huvudsak en löneomräkning. Omkostnadernaöverstiger däremot den fastställda ramen med (123113,4) 9,6 milj. kr. Jagfinner detta vara anmärkningsvärt, inte minsl med hänsyn till att ramen föromkostnaderna höjdes kraftigt så sent som efter ingåendeöverväganden om vilken utgiftsutveckling vid sjukhuset som kunde tillåtas.Direktionen har bl.a. hänvisat lill att sjukvårdsprodukUonen ökat genom enökning av antalet intagna patienter, även om antalet vårddagar understigit delberäknade. Jag kan emellertid inte nog understryka att givna ramar är ettuttryck för vilka resurser som kan ställas till förfogande för sjukhusets verksamhel.Jag förutsätter nu att direktionen vidtar verkningsfulla åtgärder för alt se lillatt verksamheten i fortsättningen hålls inom de av statsmakterna fastställdaresursramarna. Det framstår emellertid som mindre meningsfullt alt vägra medgede utgifter som redan har skett under förflutna /81. Regeringenbör därför föreslå aft godta det överskridande av totalramen som harskett. Jagvill i detta sammanhang erinra om alt statens förhandlingsnämnd är 1977 erhölli uppdrag att förhandla om överförande av huvudmannaskapet för akademiskasjukhuset i från staten läns landstingskommun. Vidriksdagsbehandlingen av prop. 1980/81:9 om regionsjukvården harsocialutskottet understmkit angelägenheten av att man från statens sida verkarför att nämnda förhandlingsuppdrag genomförs skyndsamt (SoU 1980/81:6, rskr1980/81: 123). För egen del finner jag också aft starka skäl talar för delta.Jag har under hand inhämtat att förhandlingarna bedrivs med sikte på altgenomföra en förändring av huvudmannaskapet fr.o.m. . Medanledning härav kan fråga om alt vidta vissa övergångsanordningar uppkomma. Jagföreslår därför all regeringen mot denna bakgrund inhämtar ett bemyndigandefrän att besluta om överskridande av den nu föreslagna ramen även avdetta skäl om så erfordras. 1981/82:25 27 Jaghemställer alt regeringen föreslär all 1. fastställaändrad medelsram för akademiska sjukhuset i för /82 i enlighet med vad jag har förordat i det föregående, 2. bemyndiga regeringen attbesluta om överskridande av ramen för /82 i enlighet med vad jaghar förordat i det föregående, 3. godtar det överskridande somhar skett av motsvarande ram för /81. LUngdomsvård m. m. [4]I 5. Bidrag till projektering av vissa anläggnings- och husbyggnadsarbeten.Efter bemyndigande (prop. 1979/80:172, SoU 1979/80:44, rskr1979/80:385) har regeringen godkänt principöverenskommelsenmed och om ell ändrathuvudmannaskap för ungdomsvårdsskolor och nykterhetsvårds-anstalter m. m.Enligt överenskommelsen skall berörda kommuner och landstingskommuner den 1januari 1983 la över dels huvudmannaskapet för de statliga ungdomsvårdsskolornaoch nykterhelsvårdsanstalterna, dels de rättigheter och åtaganden som statenhar i fråga om Margretelunds och Råby yrkesskolor, erkända och enskilda nyklerhetsvårdsanslallersaml inackorderingshem och behandlingshem för alkohol- och narkolika-missbmkare. har därefter träffat en överenskommelse medLandstingsförbundet och om statsbidrag förverksamheten. 1980/81; 196 har regeringen hemställt om riksdagensbemyndigande att godkänna överenskommelsen som bl. a. innebär alt staten medutgångspunkt i vad som gäller för detaljplaneringsbidrag skall tillhuvudmännen betala sammanlagt 5 milj. kr. som bidrag lill projektering av vissaanläggnings- och husbyggnadsarbelen. Bidraget är avsett att utbetalas underperioden 31 december 1983. Jaghar i ovannämnda proposition om statsbidrag vid ändrat huvudmannaskap förungdomsvårdsskolor m. m. anmält att jag avsåg att återkomma medförslag om anvisning av medel för täckande av kostnader för projektering avvissa anläggnings- och byggnadsarbeten. För alt utbetalningen av bidragetskall kunna ske redan under innevarande budgetår bör medel anvisas påtilläggsbudget. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag all regeringen föreslårriksdagen attlill Bidrag till projektering av vissa anläggnings- och husbyggnadsarbeten påtilläggsbudget I till statsbudgeten 1981/82 anvisa ett reservationsanslag av5000000 kr. Prop.1981/82:25 29 Anmälantill Ulläggsbudget I till statsbudgeten för /82 såvitt avserkommunikationsdepartementets verksamhetsområde [1]D 3. Aktierna i () övertogs av staten (prop. 1978/79:23, TU1978/79:5, rskr 1978/79:60). I den s.k. NBJ-ulredningens betänkande (Ds K 1978:10) Slalsöverlagande av som låg till gmnd förregeringens ställningstagande förutsattes alt verksamheten skullerationaliseras och efter hand helt integreras med SJ. I betänkandet angavs enperiod som en rimlig övergångslid med hänsyn bl.a. lill behovet avavveckling och försäljning av övertalig materiel och anläggningar samtminskning av personalen. En total integrering skulle därmed kunna ske . NBJhar avyttrat anläggningstillgångar och minskal personalstyrkan ienlighet med planerna. Härigenom har förlusterna kunnat hållas på enförhållandevis låg nivå. räknar emellertid bolaget preliminärt med eftunderskott på . Bolaget räknar inte med att kunna genomföra flerförsäljningar av någon störte omfattning. har budgeterats ettunderskott på 2,7 milj. kr. För att undvika likvidation behöver SJ lämna ett aklieägartillskotlpå 2 milj. kr. under / 82. SJhar utrett konsekvenserna av en likvidation och införlivning av NBJ i SJ redanunder . Ett sådant förfarande skulle leda lill betydande merkostnaderför SJ och försämra SJ:s resultat med ca 3,1 milj. kr. Härtill kommer ennödvändig tidigarelagd pensionskostnad som skulle öka statsutgifterna med ca 1milj. Statensjärnvägar avser mot denna bakgmnd att driva NBJ i bolagsform åtminstone tillutgången av , då en stor del av bolagets personal 1981/82:25 30 uppnår65 års ålder och avgår med pension enligt bolagets regler. SJ har därför i enskrivelse till regeringen hemställt om all ett särskiltdriftanslag på 2 milj. kr. anvisas att användas som aklieägartill-skon till NBJ. Jaghar ingen erinran mol all NBJ drivs i bolagsform åtminstone fram till årsskiftet1983/84. Delta överensstämmer också med vad som tidigare anförts av NBJ-utredningenom en rimlig övergångslid. Mol denna bakgrund föreslår jag att SJ får delbegärda anslaget. Jag avser, om detta visar sig nödvändigt, återkomma senaremed förslag till aklieägartillskotl . Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen attlill Aktieägartillskott i på tilläggsbudget I tillstatsbudgeten för /82 anvisa ell anslag av . [2]D 4. Riktlinjerna för statensjärnvägars verksamhel har lagts fast trafikpolitiska beslut (prop.1978/79:99, /79:18, rskr 1978/79:419) och strukturplan förstatens järnvägar (prop. 1980/81:20, /81:6, rskr 1980/ 81:101). Dettrafikpolitiska beslutet innebär för SJ;s del bl.a. en avlastning av vissafasta kostnader vilket möjliggjort alt SJ:s prissättning bättre kunnat anpassaslill de samhällsekonomiska marginalkostnaderna. Övriga kostnader skall enligtdel trafikpolitiska beslutet läckas med intäkter från marknaden eller från delallmänna för köp av vissa tjänster. Genom beslutet har därmed fastställts attSJ även fortsättningsvis skall drivas som ett affärsverk, vilket innebär attSJ inom de av samhället uppdragna ramarna och med de av beslutadeersättningarna för avgränsade tjänster skall drivas efter företagsekonomiskaprinciper på samma sätt som andra statliga och privata trafikförelag. Det ekonomiska målet förSJ innebär att intäkterna från verksamheten inkl. driftersäliningen förtrafiken på del ersättningsberättigade nätet skall täcka verksamhetenskostnader inkl. avskrivningar på tillgångarnas återanskaffningsvärde ochdärutöver ge en förräntning som motsvarar räntan pä det disponeradestatskapitalet. Med tanke på de kraftiga konjunkturvariationer som normaltpräglar SJ:s trafik gäller förräntningskravet som ett genomsnitt för enkonjunkturcykel. Detta innebär att SJ av högkonjunktur börredovisa överskott som överstiger förräntningskravet. Underperioden /73-1975/76 hade SJ en relativt stabil ekonomi, vilket innebarkostnadstäckning och alt genomsnittligt ca 3/4 av förtäntningskravet kundeuppfyllas. Därefter har emellertid resultatet försämrats Prop.1981/82:25 31 kraftigt och har SJ redovisatbetydande underskott vilket framgår av tabellen nedan. SJrs resultat före bokslutsdispositioner (milj. Budgetår Drift- Förränt- Totalt -(- 38 1979/80* 1980/81** * Efter kostnadsavlastning om 150 milj. kr. i form avminskade avskrivningar och 65 milj. kr. i form av minskat förräntningskrav. ** Efterkostnadsavlastning om 160 milj. kr. i form av minskade avskrivningar och 71milj. i form av minskat förräntningskrav. Av slruklurplanen framgår all SJ senast under budgetåret1983/84 skall uppnå full kostnadstäckning och uppfylla del av statsmakternauppställda förtäntningskravet. För all detta mål skall uppnås krävs enligt slruklurplanenbl.a. ökad rationaliseringsiakl, ökad investeringsvolym och inriktning avinvesteringarna mol de mest lönsamma objekten saml successiva laxehöjningar iperson- och godslrafiken. I enlighetmed det nya budgetsystem som gäller fr. o. m. /81 (prop.1976/77:130, FiU 1977/78:1, rskr 1977/78:19) måste en förlust i bokslutet sominte kan täckas genom löpande driftintäkter regleras enligt två av riksdagenanvisade alternativa metoder. Antingen kan förlusten täckas genom altriksdagen anvisar ett anslag för förlusttäckning på statsbudgeten eller ocksåkan statskapitalet sällas ned. För attbalansera underskotten i järnvägstrafiken har regeringen under senare är medgetlSJ att sälta ned sina avskrivningar. Med stöd av beslut har också SJ:sförräntningspliktiga statskapital skrivits ned med motsvarande belopp. Enligt minmening bör eftersträvas en mer öppen och klar redovisning av SJ:s underskott änvad som skett genom all statskapitalet skrivits ned. Regeringen hardärför tidigare i beslut med regleringsbrev för budgetåret1981/82 avseende anslag lill m.m. förklarat sig beredd attnär SJ;s bokslut för /81 föreligger, föreslå allanvisa ett särskilt anslag för täckning av rörelseunderskollel underbudgetåret. I avvaktan på detta har SJ fåll regeringens bemyndigande att minskainleveranserna av avskrivningsmedel till statsverkets checkräkning med ettbelopp som motsvarar under- 1981/82:25 32 SJredovisade bokslutet för /81 lill regeringen den 28 oktober1981. Av detta framgår alt underskottet under budgetåret uppgick till 437,4milj. Tillsammans med förräntningskravet motsvarar delta en total resullalbristpä ca 614 milj. kr. Föralt läcka underskottet under /81 bör medel anvisas över ettanslag Underskoltstäckning vid . Medhänvisning lill vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen attlill Underskottstäckning vid på tilläggsbudget I tillstatsbudgeten för /82 anvisa eft anslag av . [3]E 7. Bidrag till vissa resor av sjöfolk. Under denna mbrik har på statsbudgetenför innevarande budgetår anvisats ell förslagsanslag av 9 milj. kr. delsavseende statsbidrag sjöfolkels fria resor, dels för all bereda sjöfolk iutrikes fart nedsättning i vissa fall för resor inom landet lill och frånhemorten. Bidraget gäller för resor som under någon del företagils under år1981 och utgår med högst av rederiernas totala resekostnader. har i en skrivelse sjöfartsverkethemställt att verket hos regeringen begär alt Transatlantic erhållerstatsbidrag för resor företagna av de medel som ställts tillverkels förfogande avseende resor företagna . Bakgrunden är attrederiets ansökan om statsbidrag . resor genom försummelse avredareföreningen inte kommit verket till hända i sådan lid alt ansökningenkunnat beaktas vid fördelningen av statsbidraget . - har upplysts alt också ansökningar från och en avdelägarna till tortlastmolorskeppet inkommit för sent föralt kunna beaktas vid nämnda fördelning. - De sålunda för sent inkomnaansökningarna avser resekostnader om sammanlagt . Föregen del gör jag följande bedömning. Eftersom det är angeläget för de berördarederiföretagen all de erhåller del stöd som statsbidraget till hemresornautgör, i enlighet med beslut, och eftersom de bidragsberältigadekollekliven för åren 1980 resp. 1981 är i huvudsak identiska förordar jag altsjöfartsverket erhåller bemyndigande alt från anslaget för resor företagnaunder lämna bidrag , och ägarnatill "Miquelon" på gmndval av ansökningarna för år 1980.Bidragsprocenten skall härvid vara densamma Prop.1981/82:25 33 som den skulle ha varit om ansökningarna hade ingått iunderlaget för . Jag hemställer att regeringen föreslår att medge att anslaget Bidrag till vissa resor av sjöfolkfår disponeras på det sätt som jag har redogjort för. [4] E II. Investeringsbidrag till utbyggnad av hamn.Något anslag för detta ändamål har inte tagils upp på statsbudgeten / 82. beslutade i anledning av prop.1979/80: 125 (/80:23, rskr 1979/80:342) om riktlinjer för statligt stöd lillutbyggnaden av hamn. I samband härmed anvisade 102 milj. kr. istatsbidrag för utbyggnaden. Riksdagsbeslutet grundades på ett mellan statenoch upprättat avtal. I avtalet regleras hur kostnaderna för deolika delprojekten i hamnutbyggnaden skall fördelas mellan staten och Gotlandskommun. Med stöd av regeringens bemyndigande den 31 januari 1980tillkallades en sakkunnig med uppgift alt för statens räkning utöva teknisk ochekonomisk kontroll av upphandlingen och av byggnadsarbetenas utförande i Visbyhamn. Densakkunnige har i skrivelse lill regeringen anmält alt efterhand som utbyggnadsarbetena fortskridit har det visat sig attbyggnadskostnaderna kommer alt bli högre än de beräknade. Detta är beroende avfaktorer som inte var kända när kostnaderna kalkylerades. Sålunda har mannödgats utvidga muddringsarbetena i hamnbassängerna i väsentlig omfattning medkostnadsfördyringar som följd. Anledningen härtill är att de undersökningar avbottenförhållanden, som vidtogs i samband med projekteringen inte gavtillräcklig information om omfattningen av nödvändiga arbeten. Ikostnadsberäkningarna hade dessutom förutsatts att muddringsmas-sorna skullekunna tillvaratas som fyllnadsmaterial. Massornas egenskaper har dock senarevisat sig vara sådana, all de inte kunnat användas för detta ändamål. Vidarehar betydande förstärkningsarbeten visat sig nödvändiga vad avser kajer och förlöjningsanordningar. 1 avtaletmellan staten och beräknades kostnaderna för ny terminal till 16,5milj. fanns inga mer ingående beräkningar överkostnaderna för terminalbyggnad. Trots långtgående åtgärder för att hållabyggnadskostnaderna nere utan att därmed terminalens funktionsduglighet ochstandard begränsats har byggnadskostnaderna enligt anbud väsentligt överstigitde ursprungliga överslagsmässigt beräknade kostnaderna. Den allmännakostnadsutvecklingen har även medverkat till detta. Med utgångspunkt i de fördelningsprinciper som ärfastlagda i avtalet mellan staten och beräknar nu den sakkunnigeatt statens andel av totalkostnaderna kommer att uppgå lill 118,5 milj. kr. 3 1981/82. Prop.1981/82:25 34 Med hänvisning lill vad som har anförts i skrivelse frånden sakkunnige hemställer jag att regeringen föreslår att till Investeringsbidrag till utbyggnad av hamnpå tilläggsbudget I till statsbudgeten för /82 anvisa ett reservationsanslagpå . Institut m. m. [5] I 3. Transportstöd harenligt beslut av utgått till sedan den 1 februari1972 (prop. 1971: 154, TU 1971:28, rskr 1971:350). Stödet inriktades frånbörjan på de från utgående godstransporterna i färjetrafiken och påavgifterna för överföring av personbilar. Efter utvärdering av stödet beslöt (prop.1974:140, TU 1974:27, rskr 1974:347) att utvidga godstransportstödel fr.o.m.den 1 februari 1975 att även avse transporter till Golland. Samtidigtinfördes ett stöd till persontrafiken med färjor. De olika formerna för stöd till lastbilstrafiken lill ochfrån Golland innebär alt Iransporlförmedlingsföretagen kan tillämpa samma taxai Gol-landslrafiken som i inrikestrafiken i övrigt. I fråga om persontaxangäller att denna är anknuten lill priset för en andraklassresa på tåg förmotsvarande färdsträcka. Det statliga gods- och personlransporlstödel till RederiAB har formen av underskoltstäckning. Resultatutvecklingen för trafikenhar varit sådan att anspråken på statsbidrag blivit allthögre. uppgick stödet till 32,5 milj. kr. och till 61,7 milj.kr. I bolagels budget för har stödbehovet beräknats till drygt 75 milj.kr. 1 anslagsframställningen för /83 framhålleriransportrå-del att om utvecklingen i fråga om statsbidraget skall kunna brytaskrävs väsentliga effektiviseringsinsatser. Bl.a. anser transportrådel att olikaål-gärder behöver sättas in beträffande Irafikuppläggningen och taxesällning-en.Som ett led i ell sådant åtgärdsprogram föreslår transportrådel alt en enhetligtaxa tillämpas för den norra och de södra linjerna. Jag delar transportrådels uppfattning alt olika åtgärderbör vidtas för att minska anspråken på statsbidrag till trafiken. Jag anserockså att förslaget om alt tillämpa en enhetlig taxa på den norra och de södralinjerna kan genomföras utan alt den grundläggande principen för laxesätlningenåsidosätts. Denna princip, som bygger på tanken om färjetrafiken som en fastlandförbindelse, kan rimligen inte anses omfatta mer än en tänkt fastförbindelse. Det är då naturligt att laxesätlningen i den irafikslarkasterelationen, dvs. , får bli normerande även för de södralinjerna. En omläggning av taxan på sätt som här beskrivits innebär bl, a. Prop.1981/82:25 35 attnormalpriset för färdbiljett ökar från . och all lågpriset ökarfrån . på de södra linjerna. Längdmeleravgiflen för transportstödsberältigadetransporter ökar från . För icke transporlstödsberälligadetransporter blir ökningen från . Det kan med denna åtgärdberäknas alt Gollands trafikin-läkler kommer att öka med ca 4,7 milj.kr. och att anspråken på statsbidrag minskar i motsvarande grad. Härtillskall läggas effekten av vissa administrativa besparingar bl. a. i fråga om biljellkonlroll. Omläggningenav laxesätlningen för godstransporterna innebär att frakl-beräkningsavslåndelför såväl södra som norra linjen sätts . Som en följd härav börföreskrifterna om högsta pris för vissa lastbilstransporter till och fränGotland ändras. Jagräknar med alt den enhetliga laxesätlningen skall kunna tillämpas fr. o. m. den1 . Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen altgodkänna den av mig förordade ändringen i fråga om laxesätlningen i färjelrafikenmellan Golland och fastlandet. 1981/82:25 37 Anmälantill tilläggsbudget I till statsbudgeten för /82 såvitt avserbudgetdepartementets verksamhetsområde BokförläggareGerard har med samtycke av sin hustru i ell gåvobrevden utfäst sig all svenska staten som gåva överlåtafastigheten 3 i diplomatstaden i mol att staten övertarbetalningsansvaret för en inteckningsskuld på . Med gåvan följer ettrikt urval av konstföremål, möbler, böcker och andra inventarier som hör lillfastigheten. I gåvobrevet har angivits bl. a. att givarens önskan är att husetskall nyttjas av regeringen och talman för representation,konferenser eller sammankomster där den speciella miljön kan värdesältas isärskild grad. Vid utnyttjandet av anläggningen bör värdskapel utövas avledamot av regeringen eller någon av talmännen. I gåvobrevet har förutsattsatt staten tillträder fastigheten . Enligt min mening erbjuderfastigheten en unik miljö för de ändamål som angivils i gåvobrevet. Genom sinbelägenhet och sitt omfång kan lokalerna tjäna som ett värdefullt komplement lillde representalionslokaler för större sällskap som disponeras på , Hagaslotl och i Arvfurstens palats. Min uppfattning är att staten bör la emotdonationen. Eftersom del är tänkt att fastigheten skall användas även avtalmännen bör mottagandet underställas . Hela fastigheten är i ettmycket gott skick och bör kunna användas för avsett ändamål efter endast smärrekompletteringar och underhäll. Dessa åtgärder beräknas preliminärt medföra enengångskostnad av ca . För löpande drift och underhäll av faslighetenberäknar en åriig kostnad av ca . Härtill kommersjälvfallet driftkostnader som uppstår lill följd av den verksamhel som föriäggstill lokalerna. 1981/82:25 38 Statensfastigheter är normall inte belånade. Jag räknar därför med att den inteckningom . som belastar fasligheten bör lösas av staten vid eft mottagandeav donationen. Medel för detta, liksom för de kompletleringsarbelen m. m. somjag har nämnt, kan av regeringen las i anspråk frän det anslag för byggnadsinvesteringarsom för / 82 har anvisats under åttonde huvudtiteln.