prop · G503123 · 1981-12-31 00:00:00 — strömmarbehövs helt oberoende av de förändringar som just datoriseringen kan medföra. Med hänsyn till brislen påstatistiskt material och svårigheterna att mäta och tolka åtskilligt sådantmaterial på dalaområdet anser SCB att utredningen "på ett insiktsfulltsätt behandlat statistikfrågorna inom sitt område". Verket är välmedvetet om bristerna i den statistiska belysningen av olika aspekter pådatatekniken och har också vidtagit åtgärder med anledning härav, bl. a. pekaspå en förstudie ("i maskineriet"). SCB för sedan en lång ochintressant diskussion om hur dessa brister skall kunna avhjälpas. "Detstora behovet av en bättre löpande statistik om datateknikens användning ocheffekter motiverar enligt SCB att regeringen ger verket i uppdrag att inkommamed förslag till innehåll och former för en löpande statistik på detta område ...Eftersom verket inte har möjlighet att finansiera arbetet med egna medel måstedock särskilda medel ställas till verkets förfogande vid ett eventuelltuppdrag". Lfvill varna för en övertro på möjligheterna att åstadkomma reella arbetsmiljöförbättringarvia skärpt lagstiftning. "Det finns inte belägg för att nu gällandearbetsmiljölag har sådana brister eller är så ofullständig alt ytterligareregler måste tillföras". Lfvill så långt möjligt undvika detaljregleringar i arbetsmiljölagen mentillstyrker att föreskrifter på dalaområdet utarbetas. "Det finns dock uppenbararisker i att alltför snabbt forcera föreskriftsarbetet på detta område.Insamling och värdering av forskningsrön och praktiska erfarenheter avdatoranvändning är naturliga led som måste föregå eventuella beslut omföreskrifter". Televerketanser att det varken är lämpligt eller önskvärt med bindande föreskrifter inom arbetsmiljöomrädetmed hänsyn till områdets komplexitet. SACO-SRvill än en gång betona betydelse av skyndsamma insatser från ASS inomarbetsmiljöområdet. LOanser att den anvisning om bildskärmsarbete som finns bör omarbetastill en föreskrift. SAVpåpekar att i arbetstidsavtalet på det statliga området sägs: "1 denutsträckning som påkallas av arbetsförhållandena, skall arbetstagare hasärskilda arbetspauser" och som exempel på sådant arbete nämns läsning avlöpande text från bildskärmar. ASSinstämmer i allt väsentligt i de målbeskrivningar, krav och värderingar somkommer till uttryck i rapporten. ASS efteriyser dock fortfarande en analys avde möjligheter och begränsningar som samhällets styrmedel har för attförverkliga intentionerna. "Styrelsen år för sin del beredd att så långtdet är praktiskt möjligt utarbeta regler för användande av dator- 1981/82:123 Bilaga 4 92 teknik.Styrelsen är dock medveten om begränsningarna i genomslagskraft av styrmedel avtyp allmänna råd". ASS hänvisar också till sitt tidigare yttrande. LOanser att datatekniken inte får utnyttjas som ett instrument för kontroll ochövervakning av arbetet. "Här kan samhället bidra bl. a. genom altförbättra ASS möjligheter att medverka till förhandsgranskning av tekniskutrustning och i standardiseringsverksamhelen". LO anser också att facketmåste få tillgång till egna konsulter för att förbättra fackets medverkan i dendatatekniska utvecklingen. Närdet gäller stöd till utvecklingen av arbetsmiljövänlig teknik anser SHIO-Familjeföretagenatl ett särskilt stöd till fackliga organisationers arbete med specificeringoch utveckling av alternativ teknik inte bör utgå. Statskontoretanser att kostnader för åtgärder i samband med att förbättra arbetsmiljön börförsöka uppskattas och vägar att finansiera dessa bör anges. SACO-SRanser alt utredningen borde ha ägnat större uppmärksamhet åt hur kvalificeradearbetsuppgifter påverkas av datoriseringen. "Det föreligger risk för attden fortsatta utvecklingen medför möjligheter att automatisera olika slag avhandläggningsrutiner ,.. Utrymmet för kreativitet och initiativ får inte minska... Man måste vara speciellt kritisk till system där risk finns atl kontakterhandläggare-klienter-kunder ersätts med datatekniska lösningar". SAFanser att "en ensidig satsning på arbetsvidgning kan försvåra för de nytillträdandepå arbetsmarknaden att få ett arbete som passar". STUanser att "förutsättningarna finns till positiva effekter av sådant slagsom exempelvis ökad individuell valfrihet vid planering och genomförande av arbelet,bättre arbetsorganisation med ökat personligt ansvar, bättre arbetsmiljö ochvidgning av de handikappades arbetsmarknad". Inomsektorn för kontorens automatisering avser STU att under bå 1981/82 påbörja enundersökning av möjligheterna alt åstadkomma en användarnära försöksmiljö förexperiment med datorbaserade hjälpmedel i arbetslivet. Syftet är att bidra medkunnande och teknik för alt ur olika synpunkter få en bättre svensk industri. Ianslutning till utredningens diskussion om stöd till arbetsmiljövänlig teknikerinrar STU om att man arbetat med utveckling av dylika projekt.I STU:s planering av det framtida fillämpningsprogrammet övervägs insatser avjust det slag utredningen nämner på sid. 123-124. STUfäster vid sin planering stor vikt vid bl. a. kontorsmiljöfrågorna i termer avorganisation, sociala relationer, decentralisering och centralisering,arbetsinnehåll m.m. "Teknikutvecklingen inom dataområdet går snabbt,varför det är nödvändigt att frigöra sig tankemässigt från dagens tekniskautbud av datateknik". Mot denna bakgrund pågår förstudier i syfte att ommöjligt formulera kompletterande krav pä teknikutveckling för olikaapplikationer. 1981/82:123 Bilaga 4 93 ASSinstämmer i att "Vid forskning om framtidens kontor bör därför önskvärda samhällsstmkturerbilda utgångspunkt för bedömningen av teknikens möjligheter" och"den önskvärda arbetssituationen bör således vara en utgångspunkt försystemutformningen". Televerkettillstyrker ökade forskningsinsatser beträffande framtidens kontor och ansersig ha en central roll i detta sammanhang. SAFanser att "i stället för att ensidigt betona de problem och avigsidor somdatatekniken kan tänkas föra med sig bör utbildningen och forskningen omdatoriseringseffekter i ökad utsträckning också belysa dels datoriseringensbetydelse för en gynnsam produktivitetsutveckling, dels de nya möjligheterattskapa ett bra arbetsliv och ett bra samhällsliv som datatekniken kan ge upphovtill". Företagsekonomiskainstitutionen vid är beredda att åt utredningen ta framen katalog över angelägna forskningsobjekt kring de problem som är aktuella fördataeffektutredningen. Regeringenhar uppdragit åt FRN () att utarbeta ett samlat prpgram för fprskningrörande datateknikens framtida användning m.m. Detta utredningsförslag beräknaskunna redovisas för regeringen /83. Utredningenrörande inforrriation om risker i arbetsmiljön (INRA) har i sitt arbetekonstaterat att det finns behov av rådgivning vad gäller god teknikanvändning. INRAöverväger därför förslag om försöksverksamhet med sådan rådgivning, bl. a. vadgäller teknik i kontorsarbete. INRA konstaterar vidare att "den tekniskautvecklingen sker inom många områden så snabbt att dokumenterad erfarenhet sällanfinns att tillgå. Dessutom är praktisk verksamhet med att tillhandahålla ochsprida saklig och opartisk informatipn om erfarenheter av ny teknikanvändningbegränsad". Statskontoretanser att förslag bör läggas fram hur en datorisering kan möjliggöra ökaddecentralisering av olika såväl kontorsservicefunktioner som"sakverksamheter". TCOanser att de möjligheter en kombination av data- och kommunikationsteknik geratt fysiskt decentralisera tjänsteproduktion skall tillvaratas. Enligt TCOkrävs dock betydande forskningsinsatser för alt finna lämpliga former för sådandecentralisering. Ett självklart krav i detta sammanhang bör vara att endecentralisering skall avse sammanhållna verksamheter och inle enbart enskildafunktioner i en verksamhet. SAF anseratt hemterminalsarbete kan vara ett alternativ som ökar möjligheterna i vissasysselsättningssvaga regioner och för vissa handikappade. LOanser att grannskapscentraler har nackdelar i form av bl. a. svårigheter förfacklig verksamhet. DIanser att de eventuella säkerhetsproblem som kan vara förknippade' medhemterminaler och grannskapscentraler i och för sig kan diskuteras men DI anserför sin del att underiag saknas för att göra en 1981/82:123 Bilaga 4 94 närmareanalys av dessa frågor. "Inspektionen vill endast påpeka att dendatorisering som sker ofta leder till en ökad registrering och kontroll av denberörda personalen beträffande tillträde till lokaler, behörighet att manövreraterminaler, loggning av vidtagna åtgärder osv. - vilket allt givetvis fårkonsekvenser från integritetssynpunkt". ASSkonstaterar med tillfredsställelse att utredningen ställer samma krav påarbetsmiljön när det gäller hemterminalarbete. TCOkonstaterar med tillfredsställelse att utredningen ser mycket små möjligheter atlorganisera hemarbete och arbete vid fjärrkontor (t. ex. ) på ett sådantsätt att det utvidgade effektivitetsbegreppet kan uppfyllas. Som en konsekvensav detta synsätt borde emellertid enligt TCO utredningen ha diskuterat åtgärderför att förhindra att en sådan utveckling kommer till stånd. Däremotanser TCO att utredningen redovisar en principiellt alltför positiv syn på s.k. grannskapscentraler. TCO instämmer här i de synpunkter som framförts avledamoten i ett särskilt yttrande. Kommunförbundethänvisar till det centrala medbestämmande avtal som slöts 1980. Det avtalet germöjligheter att sluta lokala avtal bl. a. om organisaUons- ochrationaliseringsverksamhet. I dessa avtal skall obligatoriskt ingå följande:"Om införande eller utvidgning av datorisering eller annan ny teknik ochdärmed sammanhängande systemutveckling aktualiseras har lokala arbetstagarorganisatipnerrätt att delta i utrednings- och planeringsarbetet samt genomförande av deåtgärder som följer därav." SAFavvisar bestämt en utvidgning av den arbetsrättsliga lagsfiftningen ochifrågasätter "den i många sammanhang aktuella tendensen att utan närmareanalyser göra datafrågorna till förevändning för att på olika områden föreslåstatliga ingrepp och resursförstärkningar". LOoch TCO understryker starkt behovet av att förstärkningar kommer till ståndinom den arbetsrättsliga lagstiftningen. EnligtTCO måste lagstiftningen ålägga arbetsgivaren en skyldighet att redan i detskede då planer som rör teknikanvändning börjar utarbetas informera de fackligaorganisationerna. Vidare måste en förutsättning för utredningsprocessen varaatt avtal träffas. TCO anser att dessa frågor måste regleras i den arbetsrättsligalagstiftningen, så att en verklig och effektiv medbestämmanderätt garanteras. LOförutsätter alt staten aktivt bevakar och påverkar den datatekniskautvecklingen. "Detta kan ske exempelvis genom att datadelegationen fårriksdagens uppdrag att i samarbete med berörda departement genomföra rullandefemårsplaner över utvecklingen på data- och elektronikområdet för olikabranscher. ETFhade sett det som positivt om utredningen fört några resonemang om för- ochnackdelar med fackligt veto vid införandet av ny teknik. 1981/82:123 Bilaga4 95 Statskontoretanser att utredningen bör förtydliga sin ståndpunkt rörande datoriseringen ocharbetsrättslagsliftningen. RRV anser alt diskussionenrörande koncernproblemafiken är en generell fråga om tillämpningen avmedbestämmandelagen och annan arbets-rättslig lagstiftning, som ej enbart ellerens i första hand bör ta sin utgångspunkt i datoriseringen. SACOISR anser att en fömtsättningför att påverka datoriseringen är att en övergripande målsättning med datpriseringenformuleras. Statskontoretanser att "varje datorbeslut bör ske i enlighet med en för helaorganisationen gemensan "ADB-policy" och en övergripande ratio-naliseringsplan". SFunderstryker att skyddskommittéorganisationen har en given plats i samband medsystemutveckling. STU delar heltutredningens bedömning av vikten av goda systemutvecklingsförfaranden och harför sin del inom sitt program för kunskapsutveckling lämnat stöd tillskapandet av två stycken systemulveckhngs-laboratorier, dels vid CTH och delsvid KTH. STU stöder utredningens förslag om ökade insatser för att i störreomfattning i systemutvecklingsmodellerna kunna inkludera konsekvensanalys, prganisationsanalysoch personalutvecklingsplaner. RDF instämmer i"nödvändigheten av ett starkt användarinflytande i systemutvecklingsarbelel".Frågan om metoder för utveckling av system för kontorens datorisering börsannolikt ses över. De metoder som normalt används vid administrativsystemutveckling är med hänsyn till kontorsdatoriseringens speciellaegenskaper möjligen inte direkt tillämpbara". För den fortsattautvecklingen av kontorens datorisering torde skapandet av en infrastmktur förkommunikation och gemensamma funktioner t. ex. elektroniska arkiv vara avfundamental betydelse. Detta ställer enligt RDF helt andra krav påbeslutsfattande än tillskapandet av isolerad utrustning t. ex. skrivautomatersom varit rådande. Statskontoretanger att man håller på att utveckla ett generellt system för datorbaserad diarieföring. Kommunförbundetdelar DEUs syn på utbildning och kompetens och atl det krävs stora insatser föratt höja kompetensnivån och fä en teknikanvändning som är behovsanpassad. Detär följaktligen viktigt atl såväl parternas, användarnas som specialisternasolika behov av kompetens tillgodoses. För redan yrkesverksamma bör utbildningkunna ske som bristyrkesutbildning. L/anser förslaget att AMSoch SÖ tillsammans med parterna på arbetsmarknaden skall utarbeta mallar attanvändas i internutbildning för anställda som berörs av datoriseringen är pklart. "Det är dessutom principiellt 1981/82:123 Bilaga 4 96 diskutabelt.De anställdas utbildningsbehov är i huvudsak en arbetsgivar-angelägenhet".För att möta det stora utbildningsbehovet i dalafrågor som finns pä denkommunala arbetsmarknaden har Lf inlett ett samarbete med om framtagningav ett utbildningsmaterial i datalära. Kommuner och landsting skall användamaterialet i olika kombinationer för utbildning av olika målgrupper. LOanser att SÖ och de avtalsslutande parterna bör få i uppdrag att utarbetamallar för fortbildningskurser och läroplaner för olika gmpper i företagen. LOanser också att en "kraftig ökad satsning måste göras av utbildning förfackliga förtroendevalda inom olika områden". Televerkettillstyrker att fackliga företrädare ges utbildning enligt betänkandetsinriktning. /SRanser atl utredningen bör precisera vilka resurser som behövs för alt genomföraden nödvändiga utbildningen i ekonomiska och personella termer. SAFanser att förslaget om utbildningsfonder ännu är sä oklart atl det inte finnsnågon möjlighet att ta ställning lill det. TCOanser att utredningens förslag om företagsanslutna utbildningsfonder börgenomföras. Detta ser TCO som en naturiig väg att inkludera kostnaden förutbildning i de kostnader som kalkyleras för investeringar i ny teknik. Dock ärTCO tveksam till sådana fonder vad avser de mindre företagen. "Eftersomdessa företags resurser i många fall inte svarar mot de verkligautbildningsbehoven bör andra lösningar prövas, t. ex. genom att viss del avavgifterna till ulbildningsfonder avsätts till en central utjämningsfond". RRVanser att KOMVUX utbildningsutbud bör vända sig till anställda i mindre företagsamt övriga målgrupper eftersom de större företagen vanligen har egna resurserför utbildning. ASSunderstryker att utbildningen även bör riktas till arbetsmiljöansvariga t. ex.skyddskommittéledamöter, beslutsfattare i fråga om arbetsmiljö och inköp samtskyddsombud. SIPUnoterar med tillfredsställelse den utbildningsmedvelenhet som präglarrapporten. SIPU delar i huvudsak de uppfattningar inom dessa områden somframförs i rapporten och ställer sig bakom utredningens bedömningar ochåtgärdsförslag. Det senare gäller speciellt för de avsnitt som behandlarutbildning. "Kunskap om den nya tekniken och dess effekter är enförutsättning för att man skall kunna använda sig av denna på ett framgångsriktsätt". SIPUanser alt bristen på utbildade lärare är ett problem inom den statliga sektorn.SIPU hävdar att för att förverkliga de utbildningsmål som utredningen anger ochsom SIPU ställer sig bakom krävs att lärarresursfrågan löses på etttillfredsställande sätt. Ett sätt att minska behovet av lärarinsatser inom dengrundläggande lärarutbildningen är atl utveckla och genomföra en bredanvändarutbildning som utredningen rekommenderar Prop.1981/82:123 Bilaga 4 97 SIPUatt ta fram. Ett omfattande utvecklingsarbete med detta syfte pågår redan inom SIPU. UHÅräknar med att i nästa års anslagsframställning kunna föreslå hur grundläggandedatainriktad utbildning inom den administrativa, ekonomiska och socialasektorn bör förstärkas. Vidare räknar UHÄ med att återkomma med förslag omförstärkning av resurserna för forskning inom området datorsamhällelsutveckling på grundval av ett pågående beredningsarbete i nära samarbete medberörda högskpleenheter. Prop.1981/82:123 Bilaga 5 Anmälan till proposition om samordnad datapolitik såvittavser industridepartementets verksamhetsområde. Med stöd av regeringens bemyndigande den 20 juli 1978tillkallade chefen för industrideparementet en kommitté för att utredadatateknikens effekter på näringslivets utveckling. Kommittén', som antognamnet data-och elektronikkommittén () (1 1978:04), avlämnade i augusti 1981delbetänkandet (SOU 1981:59) Datateknik i industriproduktionen. harkommittén publicerat rapporterna (SOU 1980: 17) Datateknik och industripolitik.Datateknik, ekonomisk tillväxt och sysselsättning (Liber föriag 1980), (SOU1981:10) Datateknik i verkstadsindustrin, (SOU 1981: II) Datateknik i processindustrin, samt (Ds I 1980:7)Industri- och forskningspolitiska program inom dala- och elektronikområdet.Reserapporter från , , , , och . Kommitténs direktiv (dir. 1978:66) bör fogas tillprotokollet i detta ärende som bilaga 5:1. Belänkandet Datateknik i industriprodukfionen innehållerbl. a. förslag om samordnade teknikspridningsinsatser, åtgärder för att främjateknikutveckling och långsiktig kompetensuppbyggnad vid de tekniska högskolorna,stöd till industriellt utvecklingsarbete saml främjande av bred spridning avdatorstödd produktionsteknik. Efter remiss har yttranden över betänkandet avgetls (), , statskontoret, riksrevisionsverkel(RRV), universitets- och högskoleämbetet (UHÅ) som bifogat yttranden ' Ledamöter: , ordf, t.f. professor, , ek.dr., , docent, , sekr., ,riksdagsled.. , dep.sekr., , riksdagsled., SörenLindebro. ing,, , dir.ass., , dep.råd., ,docent. Experter: , dep.sekr., , avd.dir., AndersReuterswärd, kansliråd, , dep.sekr. 19 1981/82. 1981/82:123 Bilaga 5 2 frånuniversiteten i och , Kungl. Tekniska Högskolan (KTH), TekniskaHögskolan i , (), samtstyrelsen för högskoleregion, ochhögskolor (UUH), (), kommerskollegium som bifogat yttrandefrån , överstyrelsen för ekonomiskt försvar (ÖEF),(), arbetarskyddsstyrelsen, statens industriverk (SIND),, styrelsen för teknisk utveckling (STU), länsstyrelseni efter hörande av utvecklingsfonden, handelskammaren, länsskolnämndensaml LO-, TCO- och /SR-or-ganisationerna i länet, länsstyrelserna iGöteborgs och , och Nprrbotlens län.Ingenjörsvetenskapsakademien (IVA), Norrlandsfonden, de regionalautvecklingsfonderna i , och pch län,, (), . (), (), Centralorganisationen /SR, Landsorganisationeni (LO) som bifogat yttranden från , , , ,Svenska Fabriksarbetareförbundel, () och Svenska Metallindustriarbetareförbundel,(), (), ,hantverks- och industriorganisation-Familjeförelagen (SHIO-Familjeföretagen),Tjänstemännens Bildningsverksamhet (TBV), (), för Företagsutveckling (SIFU), () och () gemensamt. (), riksdataförbundet (RDF), , , , VolvoAB samt dataeffektutredningen (DEU) (A 1978:05). Ensammanställning över remissyttrandena bör fogas till protokollet i detta ärendesom bilaga 5.2. Regeringensbeslut om tillkallande av dala- och eleklronikkommittén () grundade sig päbedömningen att datateknik och elektronik redan kommit atl få stor betydelseinom vissa områden men snabbt också kommer att bli allt mer generellt tillämpbarinom praktiskt taget all verksamhet. Mpt denna bakgrund har spm tidigareangivits framlagt ett antal rappprter samt ett belänkande (SOU 1981:59) medförslag gällande verkstads- och processindustrin som jag nu avser att delvisbehandla. 1981/82:123 Bilaga 5 3 Pämånga sätt innebar ett nytt utvecklingsskede för svensk industri.Från 1960-talets mitt minskade också industriproduktionens Ull-växtlakt för attunder t. o. m. bli negativ. Även vad gällerindustrisysselsättningen har, med undantag för några är ,en långsam minskning ägt rum . Också dengenomsnittliga produktivitetsökningen inom industrin var sjunkande under 1970-talel.Till stor del kan den förklaras av dåligt kapacitetsutnyttjande inom deindustriella basnäringarna. Ingen enskild faktor kandock förklara dessa problem. Snarare är del en kombination av faktorer inom ochutom landet som samverkat och bidragit lill att problemen slagit igenom ochvuxit i omfattning. En av de faktorer som påverkar konkurrensförutsättningarnaoch som också framhålls av är den snabba teknikutvecklingen. De alltkortare produktcyklerna i kombination med ökad teknisk komplexitet höjer bl. a.kraven på kortare återbetalningstider. Industrins utveckling ochförutsättningar präglas därför av en tendens till ökadosäkerhet om marknaden vilket ökar företagens risksituation, SamUdigt medbehovet av ökat risklagande och satsningar i immateriella tillgångar, vilkaförst beräknas ge avkastning, har industrins förmåga till egenfinansieringförsämrats inom vissa branscher. Till detta kpmmer att den svenska industrinockså blivit alltmer internationellt beroende. Den långsamma produktivilelsökningstakteninom industrin är ett gemensamt drag för det helt övervägande antalet OECD-länder.1 den nuvarande internationella ekonomiska situationen, som kännetecknas avhög arbetslöshet och låg tillväxttakt kombinerat med en relativt hög inflationsnivå,framstår en höjning av produktiviteten som ett viktigt sätt att förbättraindustrins internationella konkurrenskraft. För del är en konkurrenskraftigindustri av avgörande betydelse när del gäller att komma till rätta med deekonomiska balansproblemen. EnligtDEK:s mening kan satsningar på datateknik i industriproduktionen bidra till enönskvärd höjning av effektiviteten i industrin. Tillämpningar av datateknikkan också enligt utgöra produkter i sig eller som medel att öka försäljningav andra produkter t. ex. systemleveranser till industri- ochanläggningsprojekt. # attregionala Verkstadstekniska utvecklingscentra inrättas med syfte att kompletterahögskoleforskningen, främja forskningssamverkan mellan högskoloroch industrin, bedriva industriellt utvecklingsarbete samt genomförateknikspridningsprogram tt att ett produktionstekniskt utvecklingscentrum förprocessindustrin byggsupp i samma syfte som de Verkstadstekniska utvecklingscentra. 1981/82:123 Bilaga 5 4 Kostnadernaför dessa åtgärder beräknas av för en femårsperiod uppgå till 210 milj. kr.varav 180 milj. kr. till Verkstadstekniska utvecklingscentra, 30 milj. kr. tillett produktionstekniskt utvecklingscentrum för processindustrin. En utförligredovisning av DEK:s förslag återfinns i SOU 1981:59. Deövergripande utgångspunkter och målsättningar som redovisat delas av näranog samtliga remissinstanser. RRV anser dock all inte belyst hur bästateknikval skall göras, dvs. teknikval där industrins marknadsförutsättningarstärks som eventuella negativa effekter pä yrkeskunskaper,sysselsättning och arbetsmiljö minimeras. LObiträder förslaget till statliga satsningar i syfte atl stimulera utnyttjandetav datateknik och elektronik under förutsättning att användarnas inflytandeöver utvecklingen förstärks genom att kunskapsbasen i företagen stärks. 7"COframför liknande synpunkter. TCO framhåller bl. a. atl de anställda måste få encentral plats i beslutsfattandet och integreras i hela förändringsprocessen.Skulle detta inte ske tror inte TCO all svensk industri kommer aU kunna klaraden strukturomvandling som är nödvändig för att öka indudtrins konkurrenskraft.TCO anser att strukturomvandlingsprocessen därför blir en avindustripolitikens allra viktigaste arbetsuppgifter .