prop · G503128 · 1981-12-31 00:00:00 — Som en följd av dessa förslagkommer sannolikt förbmkningen av kassetter för talutgåvor av dagstidningar attöka. Ljudkassetternaär ett vikfigt medium inte bara för synskadade. Som exempel kan nämnas att målgmppenför talboksverksamheten har bedömts omfatta ca 500000 personer, varav ca 80000är synskadade. Enligt lagen (1960:729) om upphovsrätt fill litterära ochkonstnärliga verk har inte bara synskadade personer, utan också andra personersom på grund av sitt handikapp är förhindrade att på annat sätt ta del avlitteratur, rätt att låna talböcker. Genom avtal mellan och SÖ har rätten att låna ut talböcker utvidgats till attomfatta bl. a. rörelsehindrade, afasisjuka, hörselsvaga, ordblinda och psykisktutvecklingsstörda. Fördöva och gravt hörselskadade har video blivit ett medium med vars hjälp man kandokumentera framställningar på teckenspråk och förmedla talspråk i textad form.Döva kan genom videon kommunicera på sitt eget språk, teckenspråket, på sammasätt som hörande kan det genom det tryckta ordet. Video är också tack vare sin kombinationav bild, ljud och text ett utmärkt hjälpmedel för andra handikappgmpper. Ettsärskilt statligt stöd utgår /81 till dövasriksförbunds produktion av videogram med teckenspråk. Frånhandikapporganisationer m.fl. har begärts att ljud- och videokassetter somanvänds för kultur- och informafionsförmedling till handikappade skall undantasfrån skatt eller att skatten skall kompenseras i någon form. För egen del anserjag det angeläget att underlätta handikappades möjligheter att få del av samhällsinformafionoch kulturutbud. De tekniska möjligheter som ljud- och videokassetterna därvidger är av mycket stor betydelse. De motiv som har anförts för att införa ensärskild skatt på Ijud-och videokassettband äger ingen gilfighet för de nämndaverksamheterna. Lagförslagetangående skatt på oinspelade kassettband ger i vissa fall möjlighet tillskattebefrielse för oinspelade kassettband som skall använ- 1981/82:128 38 Enligt 9 § i lagförslaget kommer den som yrkesmässigt avser attgöra inspelningar eller kopieringar på band att efter ansökan kunna registrerassom skattskyldig. Den som är registrerad kommer att kunna köpa bandenskattefritt och behöver själv redovisa skatt endast vid återförsäljning avoinspelade kassettband. En verksamhet anses som yrkesmässig när den är att ansesom rörelse i kommunalskatlelagens mening. Dennamöjlighet till skattebefrielse bör användas i de fall där de skattetekniskaförutsättningarna föreligger. I dessa fall belastas således inle sådanainspelade kassetter som skall användas i handikappverksamhet av den särskildaskatten. När verksamheten bedrivs i sådana former att systemet med skattefriaköp ej är tillämpligt, bör en särskild kompensation ges för de kostnadsökningarvid kassettinköp som skatten medför. Kompensation bör utgå i de fallkassetterna används i sådana verksamheter bland handikappade som behandlas idet följande och där förbrukningen i detta syfte har en viss minsta omfattning. Detstatliga talboks- och (TPB) har fill uppgift att isamverkan med andra bibliotek i landet arbeta för alt synskadade och andrahandikappade får tillgång till litteratur. Det åligger bl. a. attframställa och låna ut talböcker. TPB låter framställa sina talböcker påkontraktsbasis vid bl. a. Tal& Punkt och vid . Det senare företaget framställertalböcker också för försäljning till folkbiblioteken. Såväl folkbibliotekensom TPB köper sålunda färdiginspelade och biblioteksmässigl utms-tade talböckermedan och köper den relativt settstora mängd tomkassetter som behövs för framställningen. Taltidningarär dels de s.k. ersättningstidningar som ges ut av bl.a. (intalade hopklipp av vecko- och fackpress, kulturtidskrifter samtbarn- och ungdomstidningar), dels de tidningar som ges ut av kommuner ochlandsting, ofta genom länsbiblioteken. Vidare ges även ett antal organisalionslidskriflereller tidningar som Från riksdag och departement ut som taltidning. Utgåvornahar således en stor variationsrikedom och kommer ibland ut så tält som fleradagar , ibland . Inköpare av tomkassetter är olika AV-cenlraler,länsbiblioteken. samt de institutioner, organisationeroch företag som själva producerar sina taltidningar. Enannan form av taltidningar är lalutgåvor av dagstidningar. Dessa kandistribueras till synskadade via kassett eller radioöverföring. F. n. gesendast några få dagsfidningar ut i lalversion. Mitt förslag senare denna dag omstöd till taltidningar innebär att antalet talutgåvor av dagstidningar kommeratt öka. Talutgåvormed samhällsinformation ges ut av vissa myndigheter regelbundet eller isamband med större förändringar av betydelse Prop.1981/82:128 39 Ett exempel härpå är kassettversionen av riksskattever-ketsinformationsskrift Dags att deklarera, som ges ut . distribuerats i ca 25000 exemplar. använder i sin centrala eller länsvisa verksamhet ljudkassetter förintern information, organisafionsarbete etc. Även viss information från ges ut på kassett. använder som har nämnts videokassetter för sin videogramproduktion. Defyra rikscentralerna för pedagogiska hjälpmedel för handikappade (RPH) har tilluppgift att främja utveckling, produktion och utlåning av samt information ompedagogiska hjälpmedel för handikappade elever inom utbildningar som stårunder tillsyn av SÖ (grundskola, gymnasieskola, folkhögskola, specialskola,särskola, vuxenutbildning m. samt för elever inom förskolan förhandikappade. De fyra hjälpmedelscentralerna riktar sin verksamhet tillhörselskadade (RPH-HÖR), rörelsehindrade (RPH-RH), synskadade (RPH-SYN) och särskolan(RPH-SÄR). RPH-centralernaanvänder både ljud- och videokassetter i sin produktion. Jag vill i dettasammanhang erinra om alt särskilda medel för videoproduktion vid RPH-HÖR harberäknats i budgetpropositionen 1982. tillhandahåller hjälpmedel för synskadade,ger service åt synskadade hantverkare och säljer bl. a. deras produkter.Bolaget säljer även oinspelade kassetter till en del taltidningar och tillenskilda handikappade. De senare använder i stor utsträckning ljudkassetter förminnesanteckningar m. m. Genomtillämpning av det tidigare redovisade systemet med skattefria köp kommerBibliotekstjänsts AB försäljning av talböcker inte att belastas av skatten.Motsvarande gäller för dagstidningsföretag som ger ut talutgåvor inspelade påkassett. I dessa fall bör någon särskild kompensation över statsbudgeten intekomma i fråga. Tillövriga angivna myndigheter, institutioner och organisationer bör en särskildkompensation utgå för de kostnadsökningar vid kassettinköp som skallen medför,under förutsättning att förbrukningen uppgått till minst 1000 ljudkassetterresp. minst 80 videokassetter . Det bör ankomma på regeringen att fattabeslut om i vilka fall kompensation skall ges. Medlen bör utbetalas frän ettanslag i statsbudgeten. Detta har inte bara budgettekniska fördelar utan gerockså en överblick över det totala antalet kassetter som används ihandikappverksamhet. Följanderiktlinjer bör enligt min mening gälla vid fördelningen av kompensationen. Kompensationenskall ge full täckning för de merkostnader som kassett-skatten medför vidbandinköp i leverantörsledet. Den skall utgå i efterhand Kartong:S. 41, sista raden Står: 12 anvisa Rättat till: 12 och prop. 1981/82: 111 anvisa Prop.1981/82:128 40 ochvara relaterad till förbrukningen. Flera utbetalningstillfällen bör dockkunna förekomma. Kompensationen bör utbetalas efter rekvisition. Regeringenbör inhämta godkännande av de riktlinjer för kompensation förkassettskatt som jag nu har angett. Det ankommer på regeringen, eller påmyndighet som regeringen bestämmer, att utfärda närmare föreskrifter. Beträffanderekvisitionen av kompensationsmedel vill jag nämna att denna, när det gällerstatliga myndigheter, givelvis sker under normalt myndighetsansvar. Beträffandeorganisationer och icke offentliga insfitu-tioner bör gälla att tillrekvisition skall fogas av auktoriserad eller godkänd revisor styrkta uppgifterom alt kassetterna använts för de nyssnämnda ändamålen. Jag avser att senareåterkomma till regeringen i denna fråga. TPBhar centrala uppgifter när det gäller handikappades medieförsörjning.Biblioteket har utvecklat ett nära samarbete med när delgäller talboksförsörjningen i landet genom att företaget får använda avbiblioteket framställda masterband för framställning av talbokskopior. Vidareutgår stöd lill via TPB för videogramproduktion. a. denna bakgrund har jag funnit det lämpligt att TPB anförtros att fördelakompensationen. Jag räknar med alt TPB kan fullgöra denna uppgift inom ramenför befmdig organisation. Medutgångspunkt i nuvarande förbrukning av kassetter inom de redovisadeverksamhetsområdena beräknar jag för /83 ett medelsbehov om 4,5milj. till kompensation för kostnadsökningar till följd av kassetlskatl.Medlen bör anvisas under anslaget Talboks- och punktskriftsbiblioteket:Produktionskostnader. För budgetåren därefter håller jag det för troligt attförbrukningen inte ökar mer än att en justering av kompensationsmedlen,motsvarande omkostnadsutvecklingen i allmänhet, blir tillräcklig. Om de pådetta sätt uppräknade medlen bedöms inte räcka till, förutsätter jag att TPBredovisar vilka ytterligare justeringar som är nödvändiga att göra. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att 1. godkänna de riktlinjer för stödtill produktion och utgivning av fonogram som jag har förordat, 2. godkänna vad jag har förordatbeträffande stöd till utgivning av en musikhistorisk fonogramantologi, 3. godkänna de riktlinjer för enändring av bidraget fill Rikskonserters fonogramverksamhet som jag har angetti det föregående, 4. godkänna de riktlinjer förkompensation för kostnadsökningar vid bandinköp till följd av kassetlskatl somjag har förordat. Ifråga om anslagsberäkningar återkommer jag i det följande. 1981/82:128 41 8 Anslagsberäkningar för /83 Jagvill inledningsvis erinra om att jag, när jag i årets budgetproposition anmäldemin avsikt atl återkomma till regeringen med förslag om insatser på musik-,film- och bildområdena, också förutskickade att dessa kunde komma att beröraolika anslag under avsnitt B. Kulturverksamhet, såväl när del gäller anslagensstorlek som fördelningen av medel under resp. anslag (prop. 1981/82:100 bil. Som jag har framhållit möjliggörs de insatser som jag härföreslår helt och hållet av en skatt på oinspelade kassettband. Det innebär attinsatsernas omfattning kan komma att förändras . Omskatteintäkterna ökar eller minskar kan således bidragsgivningen förändras påmotsvarande sätt. Från denna utgångspunkthar jag bedömt del som mest praktiskt att beräkna medel för de insatser somkassettskatten möjliggör under ett enda anslag, även om ändamålen under dettaanslag är av skilda slag. Denna anslagsteknik underlättar överblicken över deolika insatserna och gör det enkelt atl kunna följa uppförändringar i försäljningsvolym m.m. Demedel som erfordras för atl ge kompensation till handikappade för kostnadsökningarvid bandinköp till följd av kassettskatt bör enligt min mening inte anvisasunder samma anslag som medel för insatser av nyssnämnda slag. Jag har funnitdet vara lämpligast att sådana medel anvisas över anslaget Talboks- ochpunktskriftsbiblioteket: Produktionskostnader och att fördelarmedlen vidare. Senaredenna dag kommer jag att förorda att regeringen föreslår att anvisaytterligare medel till dövas riksförbunds videogramproduktion underdet nämnda anslaget till produktionskostnader. Talboks- och : Produktionskostnader Idet föregående (avsnitt 6) har jag förordat att talboks- och punktskriftsbiblioteketskall fördela kompensation för kostnadsökningar vid bandinköp till följd avskatt pä oinspelade ljud- och videokassettband fill verksamheter som syftar lillatt tillgodose handikappades behov av information m. m. Jag hemställer atlregeringen föreslår atttill Talboks- och : Produktionskostnader för budgetåret1982/83, utöver vad regeringen har föreslagit i prop. 1981/82:100 bil. 12 och prop.1981/82; 111, anvisa ytterligare . Prop.1981/82:128 42 Bidragtill verksamhet inom musik- och bildområdena m.m. 1982/83 Nytt anslag (förslag) 31500000 Vidmin medelsberäkning har jag utgått från följande. Inom parantes hänvisas tilldet avsnitt i det föregående där resp. ändamål har behandlats. a) stöd lill fonogramproduktion m. m. b) bidrag till tonsättare m. m. c) bidrag till nothyra (5.1) d) särskilt bidrag till fria teater-, dans- och musikgrupper (5.2 resp. 5.1) bidrag till notutgivning av samtida svensk musik (5.1) särskilt bidrag till arrangerande musikföreningar (5.1) bidrag till folkbibliotek för utvecklingsinsatser (5.2) e) f) för utgivning av musikhistorisk fonogramantologi(4.2) till bild- och formkonstnärer(3.2) Styrelsen för för särskilt stöd tillförfattare (3.2) Rikskonserter för stöd till frilansartister och skolkonsertverksamhet(5.1) Till regeringens disposition för a) ersättning tillrättighetshavare på musikområdet (3.1) b) utredning avvissa distributionsfrågor m. m. 5 000000 240000 170000 Jag förordar att ett nytt reservationsanslag, benämntBidrag till verksamhet inom musik- och bildområdena m. m., förs upp istatsbudgeten för nästa budgetår. Jag hemställer att regeringen föreslårriksdagen att till Bidrag till verksamhet inom musik- och bildområdenam.m. för /83 under nionde huvudtiteln anvisa ett reservationsanslagav . Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch beslutar alt genom proposition föreslå alt antaga de förslag somföredraganden har lagt fram. Prop.1981/82:128 43 Sammanfattning av (1979:1) Fonogrammeni kulturpolitiken Statenskulturråd beslöt att göra en utredning om det statliga stödet till fonogramverksamhet.Anledningarna var främst att rådet tyckt sig konstatera att förhållandena på fonogramområdetfrån kulturpohtiska synpunkter är mycket otillfredsställande och att rådetville ha ett underlag för utvärdering av den av Rikskonserter bedrivnaförsöksverksamheten med fonogram. Utredningsarbetethar letts av en arbetsgrupp vald inom rådets styrelse och nämnder. 2 Avgränsningar,definitioner, basfakta Idenna rapport definieras fonogram som en ljudbärare med inregistrerat ljud samti förekommande fall dennas förpackning med text och bilder. Fonogramområdetdefinieras omfatta alla de resurser och processer som krävs för att tillverka,sprida och avlyssna fonogram. Framställningenhar koncentrerats till delar av fonogramområdet som f.n. upplevs som mestproblematiska från kulturpolitisk synpunkt. Tillverkning av ljudbärare och ohkatyper av teknisk utrustning berörs endast mycket översikdigt. Någraav de termer som används nedan definieras på följande sätt; Fonogrambolagär de enheter som svarar för fonogrammens utformning och som offendiggör dem.Dessa enheter kallas i andra texter även skivbolag, grammofonbolag och ibland fonogramproducenler. Inspelningsbolagär de enheter som enbart tillhandahåller studiolokaler och teknisk utmstningsamt spelar in fonogram men inte offentliggör dem. Presseri-och kopieringsbolag är de enheter som svarar för massreproduktion av fonogram. Distributionsbolagär de enheter som bedriver partihandel med fonogram. Skivmärkeär det vammärke som finns angivet på fonogrammels etikett och konvolut. Ett fonogrambolagkan ge ut fonogram på flera olika skivmärke n. Fonogramproduktioneller fonogramutgåva är ett antal fonogram med samma innehåll. Repertoarområdeär en viss typ av musik eller annat innehåll på fonogram. 1981/82:128 44 Ifonogramverksamhet ingår en rad led. produktion,som omfattar produktionsplanering, inspelning, redigering samt massreproduktion -distribution,som omfattar marknadsföring, grossist- och detaljhandelsförsäljning saml - mottagande ochanvändande. 3 Vissa riksdagsbeslut, förslag och utredningar som berör fonogramområdet Konsertbyråutredningenlade fram förslag till samlade statliga insatser på fonogramområdet. Dennautredning ledde inte till något definitivt ställningslagande fill det statligaengagemanget på fonogramområdet. Det konkreta resultatet blev altRikskonserter fick medel för atl vidareutvecklasin redan inledda försöksverksamhet med produktion och distribution av fonogram.Rikskonserter har avgivit en rapport där erfarenheterna avförsöksverksamheten redovisas. Den1 inledde arkivet för ljud och bild sin verksamhet. a. till uppgift att bevara de pliktexemplar av fonogram som under vissa fömtsätlningarskall lämnas enligt den nya lagen om pliktexemplar av ljud- och bildupplagningar. Avbetydelse för fonogramområdet är även de nya avtalen mellan staten och SverigesRadio med dotterföretag, den reform av den högre musikutbildningen som träddei kraft samt den 1979 föreslagna ombildningenav elektronmusikstudion i . Blandde pågående utredningar vars förslag kan komma att påverka fonogramområdet är videogramutredningen,utredningen om upphovsrätt, massmediekoncentrationsutredningen samt utredningenom den nya informationsteknologin . 4 Forskning kring fonogram Medtanke på att fonogrammen funnits och varit ett betydandemassmedium sedan 1920-lalel finns det förvånansvärt litet forskning om fonogrammen.Endast några få försök har gjorts atl sammanfatta kunskaperna om fonogrammensallmänna betydelse i samhället och musiklivet. Större delen av forskningen inomfonogramområdet har gällt inspelnings-, uppspelnings- och massreproduktionsleknik.Några studier har gjorts i den internationella fonogrambranschens organisationoch arbetssätt. I dessa studier berörs bl. a. vilka värderingar som styrverksamheten inom de stora multinationella fonogrambolagen, hur dessa är upp- Prop.1981/82:128 45 byggda,hur marknadsföringen sker samt fonogramindustrins betydelse för olikamusiktypers förändring och utbredning. Ett fåtal studier hargjorts över fonogramområdets ekonomi ur olika aspekter. Omfattandeforskningsinsatser har gjorts för att beskriva och upprätta olika typer avförteckningar över fonogramutbudet, s. k. diskografiska hjälpmedel. För vissaländer finns sammanställningar av fono-gramutbudets storlek och inriktning. Särskildmarknadsforskning bedrivs av fonogrambolagen. Denna forskning studeraregenskaper hos olika målgmpper. Resultaten används i marknadsföringskampanjeroch är företagshemligheter. Några få studier vid sidanav fonogrambolagens marknadsforskning har gjorts rörande fonogrammensanvändning och funktion för mottagarna. Ianslutning till arbetet inom fonogramgmpp har två större undersökningarav förhållanden på fonogramområdet i genomförts. () har studerat utvecklingen av pris-och konkurtensförhållandeninom fonogramområdet i . Resultaten presenteras i SPK:srapport och konkurrensförhäl-landen på marknaden för grammofonskivor ochtonband. Denna studie omfattar uppgifter om fonogramindustrins ochdetaljhandelns stmktur i , produktionen och försäljningens omfattningoch inriktning, kostnader för olika typer av fonogramproduktion, kundservice,prisutveckling, lönsamhet m. m. En studie av mottagarnas fonogramvanoroch olika fonogramuppspel-ningsanläggningars spridning har utförts i samarbetemellan fonogramgrup-pens sekretariat och avdelningen för publik- ochprogramforskning vid (SR/PUB). del av de fakta rörande förhållanden på fonogramområdet som relateras idenna rapport är hämtade från ovan nämnda två undersökningar. En lång rad vikligaforskningsuppgifter kvarstår inom fonogramområdet. De kunskaper som i täcker endast ofullständigt vissa delar av området eller ärföretagshemligheter. Framtida fonogramforskning bör utgå från en helhetssyn påområdet som ett socialt, kulturellt och ekonomiskt system. För kulturpolitiskaändamål bör fonogramområdet utforskas med sikte på att kartlägga i vilken mände förhållanden och processer som finns inom området leder till de av riksdagenfastställda kullurpolitiska målen. USAär den utan jämförelse största marknaden för fonogram i världen. Där såldes år1976 fonogram för . Prop.1981/82:128 46 marknadenär , där försäljningen dock uppgår till endast en Qärdedel av den i USA.Sverige ligger i totalt försäljningsvärde på nionde plats bland västländernamed en tjugondel av försäljningen i . har dock jämfört med andraländer den klart största försäljningen av fonogram per innevånare. Svenskarnaköpte fonogram för i genomsnitt per person. och Kanadahade den näst högsta försäljningen per innevånare: per person. Densvenska marknaden är internationellt sett en relativt viktig marknad, men ärknappast så stor att svenska mottagares behov och önskemål kan påverkainnehållet i de stora multinationella fonogrambolagens produktion. Jämförtmed övriga massmedier har i fonogramområdet haft den isärklass snabbast ökande ekonomin. Fonogramområdets ekonomi ökade jämfört för dagspress och fidskrifter och23 % för tv och radio. Denna ökning speglar ett mycket stort intresse för fonogrammen.Priserna på fonogram och uppspelningsapparatur har i stort sett varitoförändrade . Kostnadernaför fonogramproduktion i varierar kraftigt med typ av produkfion. De genomsniftligakostnaderna för produktioner med studioinspelningar eller live-inspelningar avmindre ensembler var ca IIOOOO kr. Den genomsnittligt försålda upplaganuppgick under periden till 9500 exemplar. Vid en försäljning av ca6000 exemplar per utgåva har fonogrambolagen i genomsnitt fått täckning försina kostnader. Fonogramutgivningeni är alltså som helhet relativt lönsam. Utgivningen inom vissarepertoarområden är dock klart olönsam. Inom repertoarområdena västerländskkonstmusik, jazz och folkmusik var den genomsnittligt försålda upplagan endast3 000 exemplar. Utgivningen inom dessa genrer gick med en genomsnittlig föriustpå . 6 Produktion av fonogram Tillproduktion av fonogram hör alla moment fram fills att fonogrammet massreproducerats.De olika momenten i fonogramproduktion kan utföras inom ett och samma bolag,men är vanligen uppdelade på en rad bolag. Dessa bolag kan tillhöra sammakoncern eller ha olika ägare. Fonogrambolagen svarar för fonogrammelsslutgiltiga utformning och offentliggör det. Internationelltdomineras fonogramprodukfionen i västvärlden av ett tiotal mulfinafionellakoncerner. De fem största av dessa koncerner svarar för av fonogramförsäljningeni väst väriden. Dessa koncerner är CBS (), (), Polygram(Tyska -Nederiändema), () samt RCA(). Fonogramprodukfion utgör endast en del av dessa koncerners verksamhet somi övrigt omfattar andra massmedier, elektronikprodukter m. m. Prop.1981/82:128 47 Varjekoncern ger ut sina fonogram på en rad olika skivmärken. Alla koncernerna hardotterbolag utanför moderlandet. I har CBS, och Polygramdotterbolag, som i sin tur äger andra bolag i . Dessa tre koncernersvarade för av fonogramförsäljningen i . Koncentrationeninom den internationella fonogrambranschen har gått snabbt under 1970-talel.Mindre bolag har köpts av de stora koncernerna. Det har lett till att de storamultinationella fonogramkoncernerna fåll ett allt större inflytande över fonogramproduktionensinnehåll i världen. De avgör i stor utsträckning vilka fonogram som skallerbjudas mottagarna i olika länder. Genom sina multinationellamarknadsföringsapparater kan de skapa världsomfattande efterfrågan på vissa fonogram. Förutomde ovan nämnda tre multinationella koncernernas dotterbolag finns i ett60-tal fonogrambolag. De flesta av dessa bolag är omsättningsmässigt relativtsmå, men svarar för en från kulturpolitisk synpunkt viktig del av fonogramutgivningeni . De flesta av de små bolagen är specialiserade inom ett visst repertoaromrädemedan de större svenskägda bolagen oftast ger ut fonogram inom flerarepertoarområden men med klar dominans för popmusik och dansmusik. Fonogrambolageni är organiserade i två olika organisationer. Svenska gruppen avInternational () harelva av de stöne bolagen som medlemmar inklusive de multinationellakoncernernas svenska dotterbolag. () har 19 medlemmar, alla små svenskägda bolag. De flesta fonogrambolageni tillhör inte någon av dessa två organisationer. De oorganiseradebolagen är i allmänhet mycket små. Vidsidan av fonogrambolagens produktion ges också ett antal fonogram ut varje årav föreningar och enskilda personer.