prop · G50384 · 1981-12-31 00:00:00 — omändring i lagen (1968; 576) om stadshypo-tekskassa och omstadshypoteksföreningar; Regeringenföreslår att antaga de förslag som har upptagits i bifogade utdrag avregeringsprotokoll. 1propositionen föreslås att grundfonden för stadshypotekskassahöjs från . Vidare föreslås vissutvidgning av stadshypoteksföreningarnas möjlighet att lämna lån inom denkommunala sektorn. Lag om ändring i lagen (1968:576) om Sverigesstadshypotekskassa och om stadshypoteksföreningar Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1968:576) omKonungariket stadshypotekskassa och om stadshypoteksföreningar,' dels att orden "av inteckning" i 11 § skallbytas ut mot "i form av pantträtt", dels att orden "säkerhet av inteckning i fast egendomeller tomträtt" i 28 § skall bytas ut mot "inteckningssäkerhet", dels att ordet "inteckning" i 30 § första ochandra styckena skall bytas ut mot "pantbrev", dels att 13, 19 och 31 §§ skall ha nedan angivna lydelse, dels att i lagen skall införas en ny paragraf, 32 §, avnedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 13 §' Som grundfond för kassan ställer Somgrundfond för kassan ställer staten till förfogande en av riks- statentill förfogande en av riks gäldsfullmäktige utfärdad garanti- gäldsfullmäktigeutfärdad garanti förbindelse pä åtta och en halv mil- förbindelsepå tio och jarder kr. 19 § har till har till ändamål att lämna lån mot säkerhet ändamål att lämna lånmot säkerhet av inteckning i fast egendom eller i form av panträtt i fastighet eller tomträtt och lån åt samfällighetsför- tomträtt (inteckningssäkerhet) och ening eller kommun samt att driva lån åt samfällighetsförening, kom- annan verksamhet som står i sam- mun, landstingskommun och sådan band därmed. församling eller samfällighet som avses i lagen (1961:436) om församlingsstyrelse samt attdriva annan verksamhet som står i samband därmed. Till samfällighetsförening eller Till kommun, landstingskommun kommun får stadshypoteksförening och sådan församlingeller samfäl- lämna lån utan inteckningssäker- lighet som avses ilagen {1961:436) Lån /('//kommun får dock läm- om församlingsstyrelse får stadshy- ' Lagen omtryckt 1974: 261. Senaste lydelse av lagensrubrik 1975:653 Senaste lydelse av 13 § 1979: 1111. ' Senaste lydelse av 19 §1976: 224. Senaste lydelse av 31 § 1976:224. nas endastför bebyggelse som finansieras med stöd av statligt bostadslån eller statligtlån för anordnande av allmän samlingslokal. poteksföreninglämna lån utan inteckningssäkerhet. Sådant lån får dock lämnas endast förbebyggelse som finansieras med stöd av statligt bostadslån eller statligt lånför anordnande av allmän samlingslokal eller 2. föromsättning av lån som tidigare lämnats mot inteckningssäkerhet. andrastycket andra meningen Kommun får ej beviljas lån till högre belopp än som hadekunnat utgå om lånet hade lämnats mot inteckningssäkerhet med företrädeframför det statliga länet. Lån enligt första stycket 1 får ej beviljas till högrebelopp än som hade kunnat utgå om lånet hade lämnats mot inteckningssäkerhetmed företräde framför det statliga lånet. tredje stycket Lån får lämnas samfällighetsförening ellerkommun även i form av byggnadskreditiv. Första stycket och andra stycket förstameningen äger därvid motsvarande tillämpning. 31 § första stycket första meningen Till samfällighetsförening eller kommun får stadshypoteksförening lämna lån utan inteckningssäkerhet. 31 § andra stycket första meningen Samfällighetsföreningfår ej beviljas lån till högre belopp än det vartill med hänsyn till 30 §första och tredje styckena län mot inteckningssäkerhet sammanlagt kunnatlämnas för de fastigheter som har del i samfälligheten. 31 § tredje stycket Lån får lämnas samfällighetsföreningeller kommun även i form av byggnadskreditiv. Första och andra stycket förstameningen äger därvid motsvarande tillämpning. ' 32 § upphävd 1970:66. 11 1981/82. Lån får lämnas även i form av byggnadskreditiv. Ävendärvid skall första och andra styckena tillämpas. Till samfällighetsförening får stadshypoteksförening lämna lån utan inteckningssäkerhet. Lån får inte beviljas till högre belopp än det vartill lån. med hänsyn till 30 § första och tredje styckena, mot in teckningssäkerhet sammanlagt kunnat lämnas för de fastigheter som har del i samfälligheten. Lån får under samma förutsättningar lämnas även i form av kreditiv. Dennalag träder i kraft efter den dag, då lagen enligt uppgift på denutkommit från trycket i . Prop.1981/82:84 5 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , , ,, , , , , , , ,, , Propositionom ändring i lagen (1968:576) om stadshypotekskassa ochom stadshypoteksföreningar Stadshypoteksinstitutionenbestår av en central kassa - stadshypotekskassa - ochtjugo regionalt verksamma stadshypoteksföreningar. Genom föreningarna lämnarinstitutionen lån i huvudsak mot säkerhet i form av panträtt i bostads- ochaffärsfastigheter. Lån kan dessutom lämnas utan särskild säkerhet när detgäller samfällighetsför-eningar och kommuner. Stadshypotekskassan har tilluppgift att skaffa medel till föreningarnas kreditgivning genom upplåning motobligationer eller genom annan upplåning. Kassans upplåningsrätt bestäms avstorleken av den grundfond som staten ställer till kassans förfogande. Upplåningenfår inte överstiga tio gånger grundfondens storlek. Grundfonden uppgår f. n.till . och består av en garantiförbindelse som fullmäktige iriksgäldskontoret har utfärdat. Den senaste grundfondshöjningen skedde år 1979med . 1979/80:44, NU 14, rskr 84, SFS 1979:1111). Stadshypotekskassanhar i en skrivelse till regeringen hemställt att kassansgrundfond höjs från . Vidare har kassanhemställt att stadshypoteksföreningarnas rätt till långivning utvidgas till attavse även landstingskommun och sådan församling eller samfällighet som avses ilagen (1961:436) om församhngs-styrelse samt att föreningarna får rätt att vidomsättning av lån lämna dessa eller kommun nytt lån utan säkerhet oberoende avom fastigheten är statligt finansierad. Skrivelsen bör fogas till protokollet idetta ärende som bilaga I. Yttrandenöver stadshypotekskassans framställning har avgetts av bankinspektionen,, fullmäktige i riksbank, fullmäktige iriksgäldskontoret och delegationen för bostadsfinansiering. Prop.1981/82:84 6 Bestämmelserför stadshypoteksinstitutionens verksamhet finns i lagen (1968; 576) om KonungariketSveriges stadshypotekskassa och om stadshypoteksföreningar (SL, omtryckt1974:261, ändrad senast 1979:1111). Enligt 13 § SL ställer staten tillförfogande en av riksgäldsfullmäktige utfärdad garantiförbindelse som grundfondför kassan. Grundfonden är avsedd att i sista hand användas för att fullgöra stadshypotekskassansförbindelser gentemot obligationsinnehavare. Efter anmälan till riksgäldskontoretfår grundfonden tas i anspråk för att fullgöra kassans förbindelser om kassantillfälligtvis saknar medel. Annars får grundfonden användas endast vid kassanslikvidation. Tas grundfonden i anspråk i annat fall än vid likvidation, skalldet använda beloppet möjligt återbetalas till staten. Vid återbetalningskall staten ersättas för den ränta som staten kan ha utgett med anledning avatt fonden har använts. Vid likvidation får grundfonden utnyttjas endast i denmån annan tillgång saknas som svarar för kassans förbindelser. Enligt7 § andra stycket SL krävs tillstånd av regeringen för att kassan skall få taupp nytt lån, om grundfonden genom föriuster på kassans rörelse i dess helhetgår ned . Är nedgången större än krävs dessutom riksdagensmedgivande. Enligt 7 § tredje stycket skall kassan göra anmälan till regeringenom grundfonden tas i anspråk för att täcka födust. Stadshypoteksföreningarnahar enligt 19 § SL till ändamål att lämna lån mot säkerhet av inteckning i fastegendom eller tomträtt. Lån får också lämnas åt samfällighetsförening och kommun.Till sistnämnda låntagare får en förening lämna lån utan inteckningssäkerhet(31 § första stycket SL). Lån till en kommun får dock lämnas endast förbebyggelse som finansieras med stöd av statligt bostadslån eller statligt lånför anordnande av allmän samlingslokal. Stadshypotekskassanframhåller i sin skrivelse att låneverksamheten har ökat avsevärt under senaretid. Kassan bör vara beredd att möta låneanspråk av minst samma storieksom under, . Kassans upplåningsmarginal är f. n. otillräcklig.Liksom tidigare bör marginalen vidgas genom en höjning av grundfonden. Vadgäller höjningens storiek erinrar kassan om att låneanspråken i främsta rummetberor på bostadsbyggandets omfattning. Med hänsyn till den emissionsverksamhetsom kassan förutser , föreslår kassan attgrundfonden höjs med . så att fonden blir . Samtligaremissinstanser har tillstyrkt stadshypotekskassans framställning eller lämnatden utan erinran. Jagdelar uppfattningen att stadshypotekskassans upplåningsrätt nu är otillräckligmed hänsyn till den utlåningsverksamhet som kan förutses 1981/82:84 7 I likhet med kassan och remissinstansernaanser jag att uppläningsrätten på samma sätt som tidigare bör ökas genom enhöjning av grundfonden. Jag förordar att stadshypotekskassans grundfond höjsmed . till 10,5 miljarder kr.Detta förutsätter att 13 § SL ändras och att fullmäktige i riksgäldskontoretutfärdar en ny garantiförbindelse. Jag vill erinra om att enhöjning av grundfonden endast formellt ökat möjligheterna till upplåning. Dennaupplåning sker genom lån mot obligationer men kan också - som i betydandeomfattning f. n. görs för att finansiera upplåning för oprioriterade ändamål ske genom lån mot reverser eller på annat sätt. Den faktiska upplåningen fårliksom anpassas till utvecklingen av den allmänna kreditpolitiken ochden emissionskontroll som kan utöva. Somkassastyrelsen konstaterat i sin skrivelse är möjligheten att lämna statligalån enligt bostadsfinanseringsförordningen större än den möjlighet stadshypoteksföreningarnahar att lämna lån enligt 19 § SL. Föreningarna får sålunda inte ge län tilllandstingskommuner eller församlingar och samfälligheter som avses i lagen omförsamlingsstyrelse. När stadshypoteksföreningarnas ändamål utvidgadestill att omfatta lån även till kommuner påpekade föredraganden (prop.1975/76:158 s. 14) att det blivit allt vanligare att kommunerna själva direktäger vissa objekt som finansieras med statliga lån. Det kan vara fråga ompensionärsbostäder, barndaghem, fritidshem och lokala centrumanläggningarsåsom byggnader för skolväsendet. Eftersom statliga lån och bidrag inte täckerhela låneunderlaget eller pantvärdet finns det behov av lån för återstoden, t.ex. genom stadshypoteksinstitutionens medverkan. Motsvarande skäl kanåberopas i fråga om landstingskommunerna, församlingarna och de kyrkliga samfälligheterna.För landstingskommunernas del kan det t. ex. vara fråga om att finansierauppförandet av pensionärshem. Församlingarna och de kyrkliga samfälligheternahar behov av att kunna bygga prästbostäder, i regel i form av småhus. Jagförordar därför att föreningarna ges rätt att ge även dessa lån utaninteckningssäkerhet. När ett lån hos en stadshypoteksföreningi en fastighet som en kommun förvärvat skall konverteras uppstår enligt stadshypotekskassanproblem om fastigheten inte är statligt belånad. I skuldebrevet för det nyalån, som träder i det gamlas ställe, torde kommunen inte kunna pantförskriva depantbrev som föreningen redan innehar. Förtärandet räknas nämligen som en nypantförskrivning. Enligt 4 kap. 7 § kommunallagen (1977:179) får en kommun inteupplåta panträtt i sin egendom till säkerhet för fordran. Enda möjligheten isådana fall skulle därför vara att lånet lämnas utan säkerhet. Enligt 31 § SLfår emellertid lån till en kommun lämnas utan säkerhet endast för bebyggelsesom finansieras med statliga län. Om fastigheten inte finansieras med statligalån får således föreningen inte lämna det nya lånet Prop.1981/82:84 8 Som kassan påpekat i sin skrivelse medför detta att föreningarna idetta fall saknar förtattningsstöd för att konvertera hypoteks-lån somförfaller. Jag delar kassans uppfattning att denna olägenhet bör undanröjas.Detta kan enklast ske genom att i 31 § föreskrivs att stadshypoteksföreningfår lämna lån till kommun m. fi. även för omsättning av lån som tidigarelämnats mot inteckningssäkerhet. bör terminologien i SL anpassas tillvad som gäller enligt jordabalken. Dessutom bör av redaktionella skäl dels 31 §ändras något, dels en ny paragraf, 32 §, föras in i lagen. Deföreslagna lagändringarna får anses vara av så enkel beskaffenhet att lagrådsgranskninginte är påkallad. Jaghemställer att regeringen föreslår att 1. antaga inom ekonomidepartementet upprättat förslagtill lag om ändring i lagen (1968:576) om stadshypotekskassaoch om stadshypoteksföreningar, 2. bemyndiga fullmäktige i attutfärda en garantiförbindelse på . att utgöra stadshypotekskassansgrundfond i stället för den nuvarande förbindelsen på . Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå att antaga de förslag föredraganden har lagtfram. Till statsrådet och chefen I 13 § lagen (1968:576) om stadshypotekskassaoch om stadshypoteksföreningar stadgas att staten som gmndfond för kassanställer till förfogande en av riksgäldsfullmäktige utfärdad garantiförbindelsepå åtta och . Enligt bestämmelse i lagens 7 § fårsammanlagda beloppet av kassans låneskuld ej uppgå till mera än tio gångerbeloppet av grundfonden. Kassans låneskuld får sålunda enligt bestämmelserna uppgåtill . Den utelöpande obligationsskulden och skulden enligtutgivna kapitalmarknadsreverser uppgick till cirka 80,4miljarder kronor respektive . I beloppet ingårförsålda men ej likviderade obligationer respektive reverser. Med hänsynhärtill uppgick den outnyttjade upplåningsrätten till cirka2,. De anförda siffrorna aktualiserar frågan om uppläningsrätten. Följande uppställning visar utvecklingen avkassans obligationsskuld och låneverksamhet: (vid slutet av (16/10) Anm. 1 beloppen utelöpande obligationer ochkapitalmarknadsreverser har räknats in vid resp. lidpunkt försålda men ickelikviderade obligationer och reverser. Prop.1981/82:84 10 Somframgår av tablån har låneverksamheten fortsatt att öka. Tillväxten iobligationsskulden och reversskulden kan för hela 1981 uppskattas till minstnio miljarder kronor. Kassan bör vara beredd att möta låneanspråk avminst samma storlek som . Det skall också framhållas attbeloppet av de balanser inneliggande beviljade låneansökningar, som kassanhuvudsakligen till följd av läget på kapitalmarknaden inte kunnat effektuerauppgår till ca 9 miljarder, varav närmare 7 miljarder utgör prioriterade lån.Kassans upplåningsmarginal torde därför få anses som otillräcklig. Kassan utgårfrån att en vidgning av marginalen liksom tidigare bör ske genom en höjning avgrundfonden. Vadgäller den ifrågasatta höjningens storlek kan erinras om att låneanspråken i främstarummet är beroende av bostadsbyggandets omfattning. Det är angeläget att stadshypoteksinstitutionenkan fullfölja sina uppgifter inom slutfinansieringen av bostadsbyggandet.Långivningens närmare omfattning och inriktning blir beroende av bl. a. denallmänna kreditpolitiken. Med hänsyn till den emissionsverksamhet som kanförutses under den närmast följande tvåårsperioden föreslår styrelsen atthöjningen av grundfonden bör ske med ett belopp av minst två miljarder kronortill tio och . Idetta sammanhang vill styrelsen ta upp en annan fråga som rör stadshypoteksföreningarnaslångivningsmöjligheter. Genom ändring i 19 och 31 §§ lag (1968:576) omKonungariket stadshypotekskassa och om stadshypoteksföreningarvidgades föreningarnas ändamål till att omfatta även lån åt samfällighetsföreningaroch kommuner. Lån till kommun får dock endast lämnas för bebyggelse somfinansieras med stöd av statligt bostadslån eller statligt lån för anordnandeav allmän samlingslokal. Kassastyrelsen konstaterar emellertid att möjlighetenatt lämna statliga lån enligt bostadsfinansieringsförordningen (1974:946)* ärmer omfattande än den långivningsmöjlighet som gäller för stadshypoteksföreningarna.Enligt bostadsfinansieringsförordningen (18 och 25 §§) kan statligt bostadslånbl. a. lämnas åt kommun och landstingskommun och till sådan församling eller samfällighetsom avses i lagen (1961:436) om församlingsstyrelse. Efter vad kassastyrelsenkan förstå torde även den förutsättningen gälla för ifrågavarande lån att dendel av finansieringsbehovet som inte täcks av det statliga lånet skallfinansieras genom sedvanlig bottenlångivning av bottenlåneinstitut. Emellertidmedger den för stadshypoteksinstitutionen gällande författningen intelångivning till vare sig landstingskommun eller sådan församling eller samfällighetsom avses i lagen (1961:436) om församlingsstyrelse. Enligt styrelsensuppfattning är det ett uttalat önskemål att förutsättningarna för den statliga bostadslångivningenoch bottenlångivningen bringas i överensstämmelse på dessa punkter. *Senaste lydelse SFS 1980: 329. 1981/82:84 11 Enligt 4 kap. 7 § kommunallagen (1977:179) gäller bl. a.att kommun eller landstingskommun inte får upplåta panträtt i sin egendom. Isamband med förvärv av en fastighet får emellertid kommun eller landstingskommunöverta betalningsansvaret för lån som tidigare tagits upp mot säkerhet avpanträtt i fastigheten. Enligt 31 § lagen om stadshypotekskassaoch om stadshypoteksföreningar gäller vidare som en förutsättning för föreningsmöjlighet att ge lån åt kommun att bebyggelsen är finansierad med statligtbostadslån. I samband med att kommun har förvärvat en fastighet somhäftar som pant för lån hos stadshypoteksförening har fråga uppkommit om konverteringav lånet kan ske när det förfaller till betalning. Konvertering av ett hypotekslånsker normalt - för det fall inte lånet slutamorterats enligt amorteringsplanen- vid lånetidens utgång genom att det förfallande lånet betalas tillbaka ochatt ett nytt lån tas upp på samma belopp. I det nya skuldebrevet pantförskriverlåntagaren/fastighetsägaren de pantbrev som föreningen innehar.Det är här frågan om en ny pantförskrivning, vilket bestyrks enligt styrelsensuppfattning av vad föredragande statsrådet anför (s. 38) i proposition 1971:179med förslag om ändring i jordabalken**. Om kommunägda fastigheter inte är statligt belånade saknarsåledes stadshypoteksföreningarna författningsstöd för att kunna konvertera förfallandehypotekslån. Enligt styrelsens uppfattning är en sådan ordning inteändamålsenlig och bör lämpligen kunna lösas genom att föreningarna vid omsättningav lån får lämna kommun nytt lån utan inteckningssäkerhet och utan avseende påom fastigheten är statligt finansierad eller inte. Mot bakgrund av det anförda hemställer styrelsen att 13,19 och 31 §§ i lagen (1968:576) om stadshypotekskassa ochom stadshypoteksföreningar erhåller följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 13 § Som grundfond för kassan ställer Somgrundfond för kassan ställer staten till förfogande en av riks- statentill förfogande en av riks gäldsfullmäktige utfärdad garanti- gäldsfullmäktigeutfärdad garanti förbindelse på åtta och en halv mil- förbindelsepå tio och jarder kronor. 19 § har till Stadshypoteksföreningenhar till ändamål att lämna län mot säkerhet ändamål att lämna lånmot säkerhet av inteckning i fast egendom eller av inteckning i fast egendomeller tomträtt och lån åt samfällighetsför- tomträtt och lån åt samfällighetsföreningeller kommun samt att driva ening eller kommun, landstings- ** Jfr även , Kommentar till jordabalken kap. 6,, 1977, s. annanverksamhet som står i samband därmed. kommun ochsådan församling eller samjällighet som avses i lagen (1961:436) omförsamlingsstyrelse samt att driva annan verksamhet som står i samband därmed. Till samfällighetsförening eller kommun för stadshypoteksföreninglämna lån utan inteckningssäkerhet. Lån till kommun får dock lämnas endastför bebyggelse som finansieras med stöd av statligt bostadslån eller statligtlån för anordnande av allmän samlingslokal. får ej beviljas lån till högrebelopp än det vartill med hänsyn till 30 § första och tredje styckena lån motinteckningssäkerhet sammanlagt kunnat lämnas för de fastigheter och tomträttersom har del i samfälligheten. Kommun får ej beviljas lån till högre belopp änsom hade kunnat utgå, om lånet hade lämnats mot inteckningssäkerhet medföreträde framför det statliga lånet. Lån får lämnas till samfällighetsförening eller kommun iform av byggnadskreditiv. Första stycket och andra stycket första meningen ägerdärvid motsvarande tillämpning. Till samfällighetsförening,kommun, landstingskommun och sådan församling eller samfällighet som avses ilagen (1961:436) om församlingsstyrelse får stadshypoteksförening lämna lånutan inteckningssäkerhet. Län till kommun, landstingskommun eller sådan förvaltningeller samfällighet som avses i lagen (1961:436) av församlingsstyrelse fårdock lämnas endast för bebyggelse som finansieras med stöd av statligtbostadslån eller statligt lån för anordnande av allmän samlingslokal ellersåvitt gäller omsättning av tidigare upptaget lån avseende fastighet somförvärvats. får ej beviljas lån till högrebelopp än det vartill med hänsyn till 30 § första och tredje styckena lån motinteckningssäkerhet sammanlagt kunnat lämnas för de fastigheter och tomträttersom har del i samfälligheten. Kommun får ej beviljas lån till högre belopp änsom hade kunnat utgå om lånet hade lämnats mot inteckningssäkerhet medföreträde framför det statliga länet. Lån får lämnas till samfällighetsförening eller kommunäven i form av byggnadskreditiv. Första stycket och andra stycket första meningenäger därvid motsvarande tillämpning. I behandlingen av detta ärende har deltagit styrelsensordförande samt ledamöterna .