prop · G503135 · 1981-12-31 00:00:00 — stödjer kontrollinjens och förhandlingslinjens förslag beträffande förvärvstillståndsplikt. Verket förutsätter då att tillänpningenutformas på sådant sätt.att den inte strider mot EFTAsregler.' Prop.1981/82:135 115 vissa av de förslag,som framförs i utredningen, ålägger industriverketviktiga uppgifter som tillsynsmyndighet. Utan att ta ställning i detalj till de olika förslagen vill verket framhålla, att den föreslagnatillståndsprövningen och verk-Bamhetskontrollen ställer betydande krav påutredningsresurser, såväl inom industridepartementet och industriverket som. hos Bårskilt tillsatta utredningsmän. Om de uppgifter, industriverket tilldelas ikontrollinjens förslag, skall kunna fullgöras på ettmeningsfullt sätt, torde en avsevärd resursförstärkning krävasför utvärdering av sådant underlagsmaterial som företagen förutsätts lämna, för löpandetillsyn och för särskilda utredningar i svårbedömda fall. Sådanautredningar kan behöva omfatta inte endast verksamheteni det direkt berörda företaget utan hela branschens situation. Också att hållaberedskap för förhandling med utlandsägda företag ställerkrav på specialiserade utredningsresurser,som inte kan tyggas upp i den enskilda förhandlingssituationenutan måste finnas tillgängliga kontinuerligt inom verket. Prop.1981/82:135 116 styrelsen för teknisk utveckling:: Det är mycket väsentligt för en positiv svensk sainhälls-utveckling att näringslivet bibeiiåller en internationellt setthög teknisk nivå. Beräkningar visar att av all teknik som utvecklas ivärlden står endast för ca en procent. Övriga utvecklas i andra länder. För att kunna ta del av utländsk teknik är detnödvändigt att den på olika sätt kan korsa gränser. Den aktuellaste tekniken står ofta endast att finna iföretagens utvecklingsavdelningar. Utländsk representation inom debranscher som är intressanta för svenskt vidkommande kan därför vara etteffektivt medel för att importera aktuell teknik. De internationella företagens effekter på den tekniska nivån i riket är emellertid inteentydiga, såsom framgår av betänkandet utreds dessa effekter förnärvarande av industriverket. I avvaktan på denna utredning avstår därför STU från attförorda något av de tre alternativen, kontrollinjen, likabehandlingslinjen eller förhandlingslinjen. STU avstår även från att yttra sig över förslagen till förbättrad information om ägcLrförhållanden i svenska aktiebolag och omkontroll av utländska förvärv av mark och naturtillgångar. Delegationen för informationssystemet företag - samhälle: Delegationen har inte anledning att ta ställning i dessa frågor. Delegationen vili betona att en väsentlig del av informationssystemet företag-samhälleutgörs av den information om bl a förväntningsuppgifterpå för sysselsättning, produktion och investeringar som inom rapportsystemet insamlas från industri- och partihandelsföretag. Ur delegationens synvinkel är det därför av vikt att insamling av sådan information blir den bästa möjliga från alla företag - således även frånde utlandsägda. En allmän svårighet - inte bara för utan för samhället i stort - är att många av de beslut som rör bl a sysselsättning, produktion och investeringar vid utlandsägda företag i fattas utanför landet. Prop.1981/82:135 117 Länsstyrelseni (ma.ioriteten): Kontroll av utländsk företagsetablerin£_i LänBBtyrelsenvill till en början erinra om att 1 hög grad är beroende av utlandet. 71 använder importeradeprodukter. Vi är för vår försörjning ooh värt Välst&nd beroende av att svenskaföretag kan sälja sina varor utomlands. Dessa förhållanden gör att det är väsentligt för 08B BOffl nation att det är så lätt som möjligt att handla mellan olllca länder. Därför har eedan länge strävat efter en liberalisering av deninternationella handeln. Frihandelsprincipen h{ir varit, vägledande. Det förefaller naturligt att såsom hemland för utländska Investeringar bör sträva efter att driva en politik 1syfte att främja de egna multinationella företagens verksamhet och utveckling. Sär detgällt att bedöma 1 vad mån utländska dlrektlnvssteringar 1Sverige motiverar en samhälleligkontroll av utländsk fSretagsetablerlng och utländska företags verksamhet här 1 landet har utredningen tyvärr Inte kunnat ena sig om ettgemensamt förslag utan redovisar tre olika lösningar. Seasa kallaskontrollinjen, likabehandlingslinjen och förhandlingslinjen. Ingen av dessa linjer eftersträvar någon radikal omläggning av hittillsvarandeallmänna po- Prop.1981/82:135 118 lltlk i fxts om utländskadirektlnvaaterlngar 1 uvenakt närioftBllv. Enligt utredningen har för övrigt dessa Inves-verlngar i stortsett stagnerat eller tom gått tillbaka påsenare tid. Inför deekonomiska svårigheter som ligger framför och andra Industriländer kan inte det mest aktuella varaatt nu skapa en lagstiftning för utländska Investeringar. anser att hlthöramde lagstift ningsfrågor kam anstå. Utredningen har som framhållits Inte kunnat ena sig om någon gemensam handlingslinje. Den avkontrollinjen och för handlingslinjen eftersträvade etableringskontrollen grundarsig på att utländska direktinvesteringar här i landet kan ge upphov tillproblem. Det är alltså en beredskapslagstlft-ning someftersträvas. Eftersom det uppenbarligenfinns tid till ytterligare överväganden varvid bl a ölägenheterna av statlig byråkratisering bör beaktas, anser det finns goda skäl att dröja med lagstiftning på hithörande område och avvakta resultatet av pågående utredningar på både det nationella ochInternationella planet. Bland dessa utredningar kan nämnas följande. - Den om löntagarfonder. - Den tillkallade utredningen omde internationella Investeringamas näringspolitiska effekter. - bedrlTna arbete, som åkall kiuma tjäna som underlag för örerräganden av nordiaka åtgärder för att lösa de problem som kan hänga saanan med Internationella företags verksamhet. kan ytterligare erfarenheter aV utländska över taganden av svenska företag vinnas. Det förtjänar 1 Bamman- Prop.1981/82:135 119 hanget beaktas, att I9I6 års lag om vissa inskränkningar 1 rätten att förvärva fast egendom m m möjliggör kontroll av utlandsägda företagsexpansion 1 form av uppköp av inhemska aktiebolag. vill erinra om att det vid Industriverketfinns Inrättad en särskild tjänstför I4Iil>'-rrägor, vars Innehavare kan följa utvecklingen. Vidare bedriver verket som sådant utredningsverksamhet om multinationella företag. Vårt skattesystem bygger i stor utsträckning påde skattskyldigas medverkan. Detta gällersärskilt inom företagssektorn därnågot system för avstämning,liknande kontrolluppgifterna för fysiskapersoner, inte finns. Det är alltså i princip enbart de skattskyldigas egna uppgiftersom utgör underlag för den taxering, som i sin tur ligger till grund för de skatter och avgifter, som skall tas ut. Nufinns emellertid möjlighet till vissa kontroller i detlöpande taie-ringsarbetet. Visar sigdet inte tillräckligt, ksm vissa tvångsåtgärder vidtas, bl a taxeringsrevision. Givetvis gäller dettasystem även för de dotterbolag till utländskaföretag som har sin verksamhet förlagd hit. Härkommer emellertid ett i stort sett oöverstigligtkontrollproblem In. Det har att göramed avstämnlngen mellan dotterbolaget ochIntressentföretaget i utlandet. Särskilt ärprissättningen på de varor, tjänsterm m, som utväxlas. Intressant från kontrollsynpunkt. 7111 man göra en avstämning mellan företag1 en renodlat svensk koncern kan man, om det visar sig nödvändigt för den kommunala taxeringens skull, företa taxeringsrevisioner hos samtliga de företag det berör.I den internationella koncernen nårman bara de företag som har säte här. Prop.1981/82:135 120 rådabot på det genom bestämmalaen 1 43 § 1 mom KL att an omräkning skall ske 1 de fall det är fråga om oskäliga vinstöverflyttningar till utlandet. För att beBtämnislsen skall kunna tillämpas måste skattemyndigheterna begära in relevant material ooh med dalboui grund göra daimolik.1 all vinster flyttats över på ett otillbörligt sätt. Utan tillgång till det utländska företagets räkenskaper för att stämma av mot är detta en i stort sett omöjlig uppgift. Sndast i fråga om de fåtal varor som noteras på internationella börser ges en möjlighet att kontrollera prissättningen mellan företagen. Särskilt svårt är det givetvis att göra en bedömning av prissättningen på tjänster av olika slag. Länsstyrelsenvill gå så långt som att säga att 43 § 1 mom i KL är en i stort sett "död" paragraf. Därmed ges Inte heller möjlighet till den kontroll som förutsatts. En uppenbar konsekvens avdetta är att konkurrensförhållanden kan snedvridas mellaninhemska och internationella koncerner. är detta givetvis inte någonting som enbart har avseende på utländska företagsetableringar här. I lika hög grad - och kanske i praktiken än mer - är det en företeelse som gäller svenska moderbolag och derasIntressentföretag utomlands, särskilt i s k tax heavens. Av naturliga skäl är det svårt att komma till rätta med det här problemet. En åtgärd som väsentligt skulle förbättra möjligheterna till kontroll vore attfördela bevisbördan på ett annat sätt än vad som gäller. Företaget 1 fråga skulle åläggas att visa att det Inte förekommit någon oriktig vinstöverflyttning. Utredningen har berört denna lösning på s 383. Vill man få till stånd en kontroll som kan utföras på samma sätt som 1 fråga om företag utan anknytning till utlandetär det nödvändigt att föra In en sådan bestämmelse. Inte minst konkurrenshänsyn motiverar detta. Prop.1981/82:135 121 vill atarkt betona behuvet av an a&dan Uiidrliig iluguixri-nlngen. Detta kan inte anses stå 1 strid med den allmänna lösning länsatyrelaen 1 dal föregåanda nironlat I rrågn om relationerna till utliindukaförntag mnd atat)lHriiigar här. Länsstyrelsenvill också ta upp en fråga som har med den utländska etableringens företagsform att göra. Vanligast är att den ges aktiebolagets form.Samma regelsystem som för Inhemskaaktiebolag gäller då såväl civllrättsllgt som skatte-rättsligt. En annan sak är, som berörts ovan, att kontrollmöjligheterna inte är desamma. Det utländska företaget kan emellertid även välja att bedriva verkseunheten somfilial. Som angetts i betänkandetpå s 266 regleras denna verksamhetsformi lagen (19685 555) om rätt för utlänning och utländskt företag att idka näring här i riket. De skatterättsliga konsekvenserna av dettahar dock inte berörts. Till viss del är det reglerat genom bestämmelser i kommunalskattelagen. Bl a är de allmänna rörelsereglerna 1 27-29 §§ KL tillämpliga. Väsentliga skillnader gentemotaktiebolaget föreligger dock genom att filialeninte är något självständigt rättssubjekt. Sålunda är t ex 45 § 1 nom KL här inte tillämplig. Detta har f ö berörts i prop 1955sS7 där departementschefen uttalat att 1stället allmänna grunder för den skattemässiga inkomstberäkningen bör vara vägledande. Det torde dock inte varanågon överdrift att påstå att möjligheterna till manipulationervid prissättningen här är större än när verksamheten bedrivs somaktiebolag. Inte minst är enbidragande orsak till detta att bokföringen på ett helt annat sätt kan vara Integrerad med huvudföretagets. Svårigheterna kan alltså vara större att få ta del av det utredningsmaterialsom krävs för att fastställa vilket resultat som bör redovisas här 1 riket. En annan skillnadgentemot aktiebolaget är attfilialens vinst Inte dubbaIbeskattas, Vlaserllgen är denna effekt till stor delreducerad 1 de fall vi har dub- Prop.1981/82:135 122 belbeskattningsavtal med det land där huvudföretagetfinna. Totalt sett ger dock filialen som företagsformfördelar även här. föreslår att de beskattningsregler som f n gäller förfilial ses över och att man söker närma dem tilldet regelsystem som gäller för aktiebolagen. att frågan om införande av ett generellt system för kontroll av utländskföretagsetablering och utlandsägda företagaverksamhet här i landet bör anståi avvaktan på resultatet av pågåendeutredningar på det nationella och internationellaplanet. i (skiljaktig mening av ledamöterna :, , , H.jeme ochForsling): Sid. 119-122: Avsnittet "Beskattningsfrågor" utgår. i (skil.jaktig mening av ledamöterna ): S. 117 första styckettvå meningar utgår. Texten enligt följande: Kontroll av utländskföretagsetablering i vill till en början erinra om att i hög grad ärberoende av utlandet'. Vi använderdagligen importerade produkter. Vi ärför vår försörjning och vårt välstånd beroende av att svenska företag kan säljasina varor utomlands. Därför har strävat efter en liberalisering av den internationellahandeln. Frihandelsprincipen har varit vägledande. 118andra stycket utgår. Tredje stycket fr o m"Eftersom det uppenbarligen ........ utgår och ersätta med ny text en ligt följande: De av kontrollinjen föreslagnaåtgärderna får sea aom ett första viktigt steg för att öka samhällets kontroll överde multinationella företagen (tom sid 119 första stycket). 1981/82:135 123 S. 120 andra atycket ugäri aiata meningen ... "och kanake i praktiken är med" .... S. 121 förata stycketujgår aiata meningen. S. 122 att-aatsen utgåroch eraätta med ny att-aata enligt följande: att frågan om införande av ett generellt system för kontroll av utländskföretagaetablering och utlandsägda företagsverksamhet bör sea aom ett första viktigt ateg för att öka samhällets kontroll överde multinationella företagen. Länsatyrelaen i Stockholma län (skiljaktig mening av ledamöterna . Foraberg, och ): S. 117 förata stycketmeningen "Det förefaller naturligt ... verksamhetoch utveckling" eraätta av: är det självklart att varje land måste ha rättatt kontrollera att de internationella företagensverksamhet i det egna landet inte utgörett hinder för uppnåendet av demokratiskt beslutande sociala, ekonomiskaoch kulturella mål. S. 118 föratastycket. Meningen "Enligt utredningen ............... S. 118 andra tom femte styckena: "Inför deekonomiska svårigheter ........ sammanhangetbeaktas, Utvecklingen i har inneburit ökad aamverkan mellan samhälle och företagoch demokratisering av företagen. Denna, nationella, målsättningmotverkas av den ökande omfattningen avinternationella koncerners verksamhet i , Beslutaordningen i internationella .koncerner innebär att de reella besluten fattas annoratädea än i dotterföretagen. Samhälletaoch de anställdas inayn i och möjlighet att påverkabealuten begränaaa därigenom kraftigt, speciellt då koncernerna genom ain ekonomiska styrka besitter enstark makt- och förhandlingapoaition. 1981/82:135 124 Länastyrelsen anser det därför motiveratatt lagstiftningsvägen kontrollera utländsk företagsetableringoch utlandsägda företaga verksamhet i . Enligt bedömning är akärptlagstiftning en nödvändig förutsättning för att ifrågavarande företagaetablering och verksamhet inte akall äventyramål för utvecklingen i aom omfattas av stora grupper medborgare. Lagstiftningen börbehandla utlandsägda och inhemska företag lika. Den bör också ge aamhället möjlighetatt bestämma omfattningen av den utlandsägda företagssektorn. Av de tre förslag till lösningar påproblemet med internationella koncerner som utredningen redovisar är det enligt länastyrelsensuppfattning den a k kontrollinjen aom bäatmotsvarar de krav aom måste ställas pålagstiftningena utformning. S. 122 "att fråganom ........ och internationella planet, samt" ersättaav: att ett generellt system, enligt den s k kontrollinjen, in förs för kontroll av utländsk företagsetablering och ut landsägda företaga verksamhet i landet, aamt ... Prop.1981/82:135 125 Länsatyrelaen i (skil.iaktig mening av ledamoten ): Förata stycket under rubrikenutgår. Efter "påsenare tid", rad 4 tillföres: Länsatsrrelaen menar att detta torde ha samband medden allmänna konjunktursvackan. Tendenserna på längre aikt är sannolikt en starkt ökad utländsk inveatering i vårt land. Stycke 2 "Införde ekonomiaka ... " strykea och ersättsmed: Inför den konjunkturuppgång som kan skönjasär det angeläget att skapa en lagstiftning för utländska inveate-ringar.Länsstyrelsen anser därför att hithörande lagatift-ningafrågor bör klaraa utan ytterligare dröjamål. Stycke 3 "Utredningen har ..." strykea och ersätts med: Utredningen har som nysa framhållits inte kunnat ena sig om någon gemensam handlingslinje. Då en skärptrestriktivitet måste visas vid tillståndsgivning föraktieköp till stora utländska kapitalägareliksom utländska investeringar i landet anserlänaatyrelsen kontrollinjen klart bättre än de två andra föreslagnalösningarna. De problem som enligtutredningen är förbundna med kontrollinjen fåricke hindra valet av denna. Strykes fram till "Beskattningafrågor" Att-aatsen utgåroch ersätts med: att en lagstiftning, som innebär akärptreatriktivitet vid tillatåndsgivning för aktieköptill atora utländska kapitalägare liksom utländskainvesteringar i landet, införes. Prop.1981/82:135 126 länslandsting (regionplane- och näringslivsnämndens majoritet som har beslutat att aom yttrande överlämna följande tjänsteutlåtande av region-planekontoret): Utredningen konstaterar att mer kan sägas vara ett hemland för multinatiorjella företag än ett värdland.Detta innebär enligt kontorets mening attSverige har ett stort intresse av att regler för nulti/iationella företag utarbetasi internationell samverkan snarare änav enskilda stater var för sig. har stor betydelse för näringslivet iStockholmsregionen, särskilt försäljnings- ochservj.ce-företag. Även för denframtida utvecklingen i länet torde ett ökat internationellt företagande vara väsentligt. hartillsammans med koauaun engagerat sig i InformationService (SSIS) bland annat för att underlätta en lokalisering av sådana internationella verksamheter i ,som kan stimulera näringslivsutveoklingen här. Utredningens överväganden har lett till enighet om a utländska dii'ektinvesteringar kan tillföra olika nyttigheter såsom kapital, sysselsättningstillfällen, exportmöjligheteroch nya kunskaper i fråga om teknik, marknadsföring och företagsledningsanx att de utländcka direktinvesteringarna på dessa och andra sätt kan bidra till det svenska näringslivetsdifferentiering, effektivitet och internationella konkurrenskraft. Meningarnahar däremot gått starkt isärnär det gällt att bedömai vad mån de utländska direktinvesteringarna här, i landet motiverar en samhällelig kontroll av utländsk företagsetablering och utlandsägda företagsverksamhet. Utredningen har diskuterat olika mellanstatliga organisationersarbete rörande de multinationslla företagen. En huvudlinje är härvidlagutarbetande av uppförandekoder för multinationella företag, dvs riktlinjer för dessa företags agerande i värdländerna. J!tt första steg mot ett internationellt samarbete även på detta område är den avOECD-länderna avgivna deklarationen om internationellainvesteringar och multinationella företag.Till deklarationen finns fogade riktlinjer förmultinationella företag. antog år1976 en resolution om multinationella företagsom ger stöd årOÉCDrs tidigare nämnda bedriver arbete som skall kurjia tjäna som underlag föröverväganden av nordiska åtgärder föratt bättre kunna lösa problec soc sammanhänger med multinationella företagsverksamhet. Det är kontorets uppfattning att problemmed insyn och påverkan i de multinationella företagens beslutsprocesser bör angripas i internationell saravtrkan. är det uppenbart att varje land har både rätt ochskyldighet att värna om sina nationella intressen.Sn kontroll av multinationella företagsetableringar i landet är önskvärd i någon form föratt undvika t ey. att svenska företag köpsupp och arbets- Prop.1981/82:135 127 ställenläggs ner eller att svenskägda multinationella företag flyttar verksamhetutomlands för att luidvika svensk skatte- eller trygghetslagstiftning etc. Principen om internationell arbetsfördelning, frihandej. ochkapitalrörelser över gränserna bör inte utnyttjas för att skada svenska intressen. Regionplanekontoret kan inte bedöma vilka av utredningens trelinjer som bäst förenar de önskemål som kontoret angivit och avstår därförfrån att rekommendera någondera. attregionplane- och näringslivsnämnden som yttrande till över betänlcandet "Kontroll av utländsk företagsetablering i mm" (SOU 1978:73) överläEinar detta tjänsteutlåtande. Stockholmsläns landsting Cregionplane- och näringslivenämndens minoritet): Enligtminoritetens uppfattning skulle nämnden som yttrande överlämnaregionplanekontorets tjänsteutlåtande samt i lagstiftningsfrågan uttala förordför kontrollinjen. Prop.1981/82:135 128 Enutökad kontroll av utländskföretagsetablering i och den verksamhetutlandsägda företag bedriver, framstårför som mycket angelägen.De multinationella företagens möjligheter attundandra sig demokratisk insyn.vad avser bådede anställda och frän samhällsintressen,framstår som oacceptabla och framföralltlöntagarintressena sättsofta i kläm inför oåtkomliga företagsledningar. LO-distriktethälsar därför med tillfredsställelseatt en offentlig översyn nu sker och hoppas att en kommandelagstiftning skall kunna råda bot på uppenbara missförhållanden.Så t.ex. kan multinationella företagredovisa vinsten i det land där dfrt ur skattemässigaoch andra fördelar lönar sig bäst. Legala fackliga förhandlingsåtgärdersom strejker, blockader och liknande blir utan-efvoV.t däfnffiiageri Vätt -.as.giDra desca verkningslösagenom omplacering av produktionen till andra länder.Ur sysselsättningssynpunkt kan församhällets del rent katastrofala situationer uppstå dådessa företags ätgärder ofta ignorerar allmänintressen. Ilikhet med utredningens majoritet förordar kontrollinjen som mest konkretanvisar vägar att ernå förbättringard.v.s. kan ge intru-ment åt samhälle och löntagare förett rimligt inflytande över företagens handlande. Multinationella företagkan generellt sägas vara mycket stora med en omfattande ekonomiskmakt, ofta en större makt än den en nationellregering besitter. Islutet brukade man sägaatt "styrs av två generaler. och generalEisenhower" och mycket ligger det i talesättet.Utredningens minoritet som befarar att en lagstiftning enligt kontrollinjen kanminska utländska företags investeringsvilja, tror vi ären överdriven rädsla och skulle det inågot fall bli så kan det inte hjälpas,resoluta ätgärder bör vidtagas. Prop.1981/82:135 129 Vistöder naturligtvis lagförslagets grundläggande princip om en reelllikställdhet mellan utlandsägda och helsvenska företag, en konkurrens på likavillkor alltså, men vill ändå understryka att en speciell lagstiftning måste skemed hänsyn till dessa företags speciella karaktär. Deanställdas inflytande måste säkras föresläs bli den myndighet som skall utövatillsynen över lagreglernas efterlevnad och det kan vi tillstyrka.Vid tillstånds-ärenden som avser etablering måste dockberörda parter på arbetsmarknaden fä yttra sig. Vi understrykerhär utredningsmajoritetens förslag. Likasåbör en samlad regional bedömninggenom länsstyrelsefunktionen ske. För att säkra en bättre samhällskontroll föreslår LO-distriktetatt tidsbundna verksamhetstillstånd tillämpas. Kontrolluppgiften bör kunnaklaras genom SIND med hänsyn till det begränsade antal företag detgäller. LO-distriktetanser det särskilt viktigt att regler utarbetas som saker-ställer deanställdas inflytande vid företagsöverlåtelse och försäljning mellan olika ägarintressen. 9 1981/82. Prop.1981/82:135 130 Under senare århar svenska företag haft en klart snabbare investerings-och sysselsättningsexpansion utomlands, i första hand i , jämfört med i . I takt med att enväxande del av expansionen hos de ilandet nu verksamma företagen förskjuts till mera centrala delar av kan manockså räkna med eu koncentration och utlokalisering av företagens forsknings- och utvecklingsverksamhetersamt koncemledninear. Detta kan påsikt få negativ inverkan på företagensvilja att investera i . som benägenheten för svenska företag att investera i minskar, etablerar sigutländska företag i allt störreutsträckning i vårt land. Svenska företags direktinvesteringar utomlands är emellertid betydligt större- var de 6-7 gånger större- än utländska bolags investeringar i .