prop · G503118 · 1981-12-31 00:00:00 — Enligtkommerskollegiets mening synes det vara av större samhällelig vikt att stödjaturistförelag för att ge stora grapper av människor möjlighet tillrekreation än övriga företag inom branschen. På grund av svårigheterna allskilja turistföretag från vanliga hotell- och restaurangföretag - bl. a. ikustkommunerna - synes det rimligt att hotell- och restaurangföretag fårliknande kreditmöjligheter som turistföretag. Även storstä-dema är av värde irekreationssammanhang genom sitt stora utbud av olika aktiviteter. 1981/82:118 124 NOansluter sig till utredningens ståndpunkt att hotell- och restaurangbranschenbör omfattas av de regionala utvecklingsfonderna såväl i kre-dithänseende somnär del gäller företagsservice. Det synes vidare vara befogal alt kräva attlokaliseringsstöd och holeUgaranlUån skall kunna utgå fill alla förelag inomhotell- och restaurangnäringen. NO vill framhålla alt den nuvarande ordningenkan skapa olika konkurrensförutsättningar mellan turistföretag och vanligahotell- och restaurangföretag. Gränsdragningen mellan de båda kategorierna ärsvår och dessutom vänder man sig i stor utsträckning tiU samma kundgrupp. Om deberörda företagen kommer all inneslutas i utvecklingsfonderna kan detemellertid ifrågasättas om behov längre föreligger av hotellgarantilån. Utredningenföreslår vidare bl.a. att hotell- och restaurangföretag skall likställas medturistföretag vad avser samhällets kreditslöd, såsom exempelvislokaliseringsstöd. Styrelsen får med anledning av delta förslag anföra altregionalpolitiskt stöd numera ulgår fill turism inom del allmänna stödområdetdå förutsättningar för industriell expansion saknas men förutsättningarna förturism är goda. Denna avgränsning har medfört att i huvudsak fjällområdetkommit ifråga för lokaliseringsstöd för turism. Några svårigheter all få frambeslulkriterier har hittiUs inle förelegal, eftersom verksamheterna i aktuellafall kunnat definieras som fjärrturism lill skillnad från verksamheter blandhotell/restaurangföretag som i aUmämhel besöks av gästkategorier som t. ex.lunchgäster, kortlidsboende och resande i tjänsten. Del har bedömts allhotell- och restaurangförelag av den senare typen i hög grad betjänar en lokalmarknad och all etableringen därigenom främst styrs av marknadsefterfrågan,varför dylika företag sannoUkl etableras vare sig statligt stöd ges eller ej.Beträffande Qärrturismen har det ansetts angelägel ur regionalpolifisksynvinkel att via förmånliga finansieringsalternativ kunna påverkalokaliseringen av företag med sådan verksamhetsinriktning lUl orter och områdenmed betydande sysselsättningsproblem. inom hotell- och restaurangbranschen alt knytas lill den verksamhetsom utövas av företagarföreningar/regionala utvecklingsfonder ser styrelsensom en viktig förbättring. 1981/82:118 125 Utredningenförordar alt servicenäringarna i sin helhet bör ingå i den målgrapp somerhåller stöd från de regionala utvecklingsfonderna. viU härframhålla all målgrappen för utvecklingsfondernas rådgivningsverksamhet istort sett har tredubblats i samband med omorganisationen. Endast ett fåtalföretagstyper inom servicenäringarna ingår dock i denna utvidgade målgrapp.Industriverket har från sin sida tidigare framhålUt all den nu beslutadeutbyggnaden av fonderna inle möjliggör väsentligt ökad rådgivning utanför denprimära målgruppen dvs. de mindre och medelstora industrtföretagen.Serviceinsatser för hotell- och restaurangrörelsen kan ej inrymmas inom ramenför utvecklingsfondernas nuvarande personalresurser. Dessutom är det verketsuppfattning att del är nödvändigt alt erfarenhet av denna speciellaverksamhetstyp och kunskap om branschens särproblem finns. Sådansakkunskap saknar utvecklingsfonderna . Om fondema skall kunna medverka idenna typ av rådgivning måste specieUa resurser såväl i form av personal sommedel ställas till förfogande. anser att dessa nyaresurser i första hand bör knytas till någon annan organisafion, exempelvislämplig branschorganisation. Utredningenföreslår all lokaliserings- och hotellgarantilån skall kunna beviljas allatyper av holeU- och restaurangföretag. kan dessa lånetyperendast beviljas turisthotell. Industriverkat beslutar i ärenden som rörhotellgarantilån och begränsar därför den fortsalla framställningen liU dessa.Holellgarantilånen tillkom för att underlätta kapitalanskaffningen förturisthotell, dels för att dessa ofta har svårbelånade anläggningar och delsför all främja turismen. Trots en förhåUandevis generös bedömning frånindustriverkets sida är efterfrågan låg. I samband med bildandet av de regionalautvecklingsfonderna utökades målgruppen för den kredilslödjande verksamhetentill alt även omfatta , i den mån dessa ärinriktade på tUlverkningsindustrin. bedömer därför att enytterligare utökning av målgruppen till att omfatta samtliga hotell- ochrestaurangföretag ej är realistisk. Däremot stöder industriverket tanken på allöverflytta handläggningen av de nuvarande holellgaranfilånen tillutvecklingsfonderna, dä detta knappast skulle påverka fondernas handläggningskapacileli någon större utsträckning. Motiveringen lill delta är dels alt industriverkatnormaU samarbetar med fonderaa (t. ex. vid bearbetning av industrigarantilån)och dels att fondema har en kompetent organisation för kreditbedömning och uppföljning.Industriverket kan dessutom tänka sig att utvecklingsfonderna i de län därturisthotellen har stor näringspolitisk betydelse (ex. ) får bevilja s.k. rörelselån lill lurislholell. 1981/82:118 126 Länsstyrelsenhar inle något alt erinra mot att de regionala utvecklingsfondernas rådgivningoch kredUslöd utvidgas. Med hänsyn fill all fondema redan nu är hårt belastadekan emellertid denna utvidgning enligt mening inte gälla helaservicenäringen utan får begränss fill holell-och restaurangbranschen och iförsta hand riktas fill de delar av länen där de lokala service- ochsysselsättningsaspekterna är särskilt betydelsefulla. I gällerdetta främst i skärgårdsområdet. Givetvisbör de regionala utvecklingsfondema ges möjligheter alt i ökad utsträckningägna sig ål holeU- och restaurangföretagen. Kredilslödet bör också utvecklas. Detär klarlagt att branschen på grand av låg lönsamhet fåll allt mindremöjligheter att finansiera verksamheten genom att uppta lån inom den öppnalånemarknaden. finner det därför mofiverat alt nyafinansieringsmöjligheter skapas för dessa företag på sätt utredningen föreslagit. Utredningenföreslår alt branschen skall ingå i utvecklingsfondens målgrupp. Länsstyrelsenvill beträffande detta framhålla följande. UtveckUngsfonden har en viktig rolli länet när det gäller främjandet av de många små och medelstora företagen.Fondens resurser bör enligl mening främst användas för allfillgodose nuvarande målgrappers och särskilt fiUverkningsindustrins behov. 1sammanhanget vill , påpeka att i yttrandet över betänkandet"Utbyggd regional näringspolitik, SOU 1977:3" dvs. den utredning somlåg tiU grand för de nya utvecklingsfondernas verksamhet förordadelänsstyrelsen en långsammare utökning av UtveckUngsfondens målgrapp än denfördubbling som utredningen föreslog och som senare genomfördes. Del är dockpå sikt önskvärt all inlemma också hotell- och restaurangbranschen i fondensverksamhet. I avvaktan på alt branschen inordnas i utvecklingsfondernasmålgrupp kan det vara befogat att extraordinära åtgärder sätts in för att klaraden akuta krissiluafionen i branschen. 1981/82:118 127 Länsstyrelseninstämmer helt i utredningens förslag att hoteU- och restaurangnäringenmedtages bland ulvecklingfondens övriga målgrapper. Behoven av stödjandeinsatser för ekonomisk planering och kontroll men också i form av finansieUtstöd är särskill stort inom hotell- och restaurangbranschen. Länsstyrelsenvill därför ge hög prioritet åt insatser i branschen och förordar därför attdenna målgrapp infogas i utvecklingsfondens verksamhetsområde. finner detotillfredsställande alt exempelvis lokaliseringslån och hotellgarantilånendast kan utgå lill turistföretag och inte tiU övriga holeU- ochrestaurangförelag. Enligt uppfattning är det ytterst svårt attskilja turistföretag från ett vanligt hotell- och restaurangföretag, specielltsom turismen i flertalet fall ulgör ett väsenfiigt underlag för hotell- ochrestaurangnäringen. För län gäller även att konferensverksamheten ärväl utbyggd med speciella typer av holellljänsler. stödjerdärför utredningens förslag att hotell- och restaurangföretag likställs medturistföretag vad avser möjligheterna alt erhålla lokaliseringslån och att enöversyn görs av bestämmelserna för hotellgarantilån i syfte att förbättrabranschens kreditmöjligheter. Påden regionala nivån är det angelägel all utvecklingsfonderna kan göraordentliga insatser genom direkt rådgivning och konsultation lill förelagen.Länsstyrelsen har i yttrande över förelagareföreningsulredningens belänkandeUtbyggd regional näringspolitik uttryckt starkt önskemål om alt turist-,hotell-och restaurangföretag borde ingå i utvecklingsfondernas målgrapp. Motivethärför var bl. a. all dessa företag för vissa regioner, inle minst Gofiand, harväsentlig betydelse för turistnäringens utveckling. Turistnäringen tillmäts påGofiand slor regionalpolitisk betydelse då den bedöms omfatta enproduktionsvolym på ca 2000 årsverken. Beträffandekreditmöjligheterna för hotell- och restaurangföretag konstaterar utredningenalt samhällets kreditslöd är begränsat. 1 analogi med förslaget att hotell- ochrestaurangföretagen skall ingå i utvecklingsfondernas målgrupp för rådgivnings-och informationsverksamhet bör fondernas kreditstöd även utvidgas alt gälladessa förelag. Däremot bör lokaliseringsstödet inle utvidgas att gällagenerellt för alla hotell- och restaurangföretag såsom utredningen föreslår. Utredningenföreslår att hotell- och restaurangbranschen genom de regionalautvecklingsfonderna skall kunna få konsullafion och rådgivning. 1981/82:118 128 Vidareföreslår utredningen alt branschen skall omfattas av samhällets kredUslöd tiUmindre och medelstora företag. delar utredningens uppfattningoch anser del väsentUgt att branschen får samma möjlighet som andra branschermed liknande förutsättningar att erhålla rådgivning och kreditstöd. Medhänsyn tiU alt problemen inom branschen främst avser små och medelstora förelagfinner som utredningen föreslagit del naturligt alt målgrappenför utvecklingsfonderna utökas så att även hotell-och restaurangföretag böringå i fondens verksamhet. Utredningenföreslår att servicenäringarna även ingår som målgrupp för de regionalautvecklingsfonderna och därmed får liUgång fill den rådgivning och delkreditslöd utvecklingsfonderna svarar för. Därtill föreslår utredningen attinom servicenäringarna hotell- och restaurangbranschen bör prioriteras.Länsstyrelsen är i och för sig positiv lill att servicenäringarna på siktinlemmas i utvecklingsfondernas målgrapp. Det är dock angelägel allutvecklingsfondernas nuvarande organisation, som trädde i kraft den 1 juli1978, får tillfälle all stabilisera sig innan yllerligare verksamhels-områdentillförs. vill erinra om all i sitt yttrande överbelänkandel "Utbyggd regional näringspoUtik" ifrågasatte lämplighetenav en så snabb utbyggnad av utvecklingsfonderna som utredningen föreslog pågrand av att en sådan utbyggnad skulle medföra åtskilliga problem av praktisknatur. vill emellertid inle motsätta sig att utvecklingsfondernatUlförs serviceverksamhet som målgrapp avseende såväl lån som rådgivning,under förutsättning all erforderliga medel ställs till förfogande. Utredningenföreslår i denna del att även servicenäringarna bör innefattas iutvecklingsfondernas målgrapp. Enligl utredningen är del otiltfredsställandeatt föralsällningarna för all få hjälp i form av rådgivning eller kreditstöd ärolika för industri- och servicenäringarna. delar i princip dennauppfattning. Utredningenföreslår att hotell- och restaurangbranschen skall ingå i den regionalautvecklingsfondens målgrupp. har i princip inget att erinrahäremot. Prop.1981/82:118 129 Länsstyrelseninstämmer i utredningens förslag alt hoteUgaranfilånen utvidgas lill alt ävenomfatta hotell av andra kategorier än lurislhotellen. Utredningenföreslår all utvecklingsfonderna skall svara för samhällets insatser tillbranschen och anför alt fonderna borde ha möjlighet all inordna även hotell-och restaurangnäringen i målgruppen. anser att det i första handnärmare bör undersökas om inte den av utredningen föreslagna delegationen förinkvarterings- och storhushållsfrågor fillsammans med en förstärkning av ISR:s() och AB Svenska hotell- ochrestaurangkredits resurser, skulle kunna ge branschen en bättre service. Finnerman därefter att övervägande skäl talar för att landels utvecklingsfonder skallinkludera hotell- och restaurangnäringen i sin målgrapp måste yllerligareresurser ställas till fondernas förfogande. Utredningenförordar att inte bara hotell- och restaurangbranschen utan samtligaservicenäringar ges samma villkor som industri- och induslriliknandeverksamhet när del gäller de regionala utvecklingsfondernas rådgivning ochkreditstöd. Förelag inom samfiiga servicenäringar skulle således, enligtutredningens förslag, ingå i de regionala utvecklingsfondernas målgrupp.Hotell- och restaurangsektom skuUe därvid prioriteras. Enligtlänsstyrelsens uppfattning går förslaget utöver vad utredningen haft i uppdragenligt direkfiven. Mot bakgrand av det stora anlalel serviceföretag torde belastningenpå de regionala utvecklingsfonderna bli mycket omfattande om samtligaservicenäringar skulle ingå i målgrappen. delar således inteutredningens uppfattning i delta avseende. Däremotkan ha förståelse för att eventuellt föra företag inom hotell-och restaurangbranschen till utvecklingsfondernas målgrupp. En sådankomplettering av målgruppen skulle inle få så omfattande konsekvenser förutvecklingsfondernas arbele eftersom anlalel förelag som kan bli aktuella förinsatser är relativt begränsat. Tillgång till hotell- och restaurangservice påen ort är också av stort intresse för näringslivet. Branschen kan således iviss mån ses som en servicebransch lUl industrin vilket skulle motivera attrådgivning/kreditgivning till branschens företag inordnas i de regionalaulveckUngsfondernas verksamhet. Delmåste dock framhållas att detta kräver resursförstärkningar såväl personelltsom på kredilsidan. Effekten skulle annars bli alt stöd liU hotell-ochrestaurangsektorn fick ske på bekostnad av insatser inom industrin. Motbakgrand av alt resurserna för induslrisatsningar är otillräckligavore detla en olycklig utveckling. Idelta fall hotell- och resturangförelagen inordnas i ulvecklingsfonder-9 1981182. 1981/82:118 130 nasmålgrupp förefaUer del rimligt all handläggningen av hotellgarantilån överförsfrån till utvecklingsfonderna. Vidutvecklingsfondens prövning bör samråd ske med planeringsavdelning.Den föreslagna översynen av bestämmelserna för hotellgarantilån liksom ävenförslaget all lån bör kunna utgå även till företag som ej klassificerats somturistföretag fillstyrks av . Länsstyrelsenförordar att hotell- cch restaurangbranschen först bör ingå i deregionala utvecklingsfondernas målgrapp i fråga om rådgivningsverksamhet . Föratt värna om företag inom hotell- och restaurangbranschen är det angeläget attmöjligheter skapas för denna att utvecklas. Ett led i denna strävan är, somutredningen förordar, att ge företag inom branschen möjligheter att begagnasig av tjänster som den regionala utvecklingsfonden kan tiUhandahålla.Länsstyrelsen vill dock framhålla att resurser och branschkunnande måstetiltföras fonderna innan målgrappen för deras verksamhet utökas. Denna form avstöd tillsammans med andra former av stafiiga krediter skuUe vara av stortvärde för branschen och skapa föratsättningar för en bättre service ochdessutom, och inte minst viktigt, en tryggare sysselsättning för de anställda.Det bör erinras om den betydelse för sysselsättningen som denna bransch harfrämst i de mindre och medelstora kommunema. Utredningenföreslår att utvecklingsfondens målgrapp utvidgas fill att omfatta även hotell-och restaurangbranschen. I och för sig ser posifivt på dettaförslag men anser alt utvecklingsfondens vikliga verksanhet inte för närvarandebör splittras upp på fler målgrapper. Skulle man trots detta på centralt hållbedöma att situationen är sådan att fondens insatser behövs, bör speciellaresurser ställas lill förfogande för delta ändamål. Utredningenanser att även servicenäringen bör omfattas av samhällets kreditstöd tillmindre och medelstora företag. HoleU- och restaurangföretagen föreslås fåfillgång fill de kreditslöd som gäller för turistföretag, nämligenlokaliseringsstöd och hotellgarantilån. För det senare föreslås en 1981/82:118 131 översynav bestämmelsema saml en överföring av handläggningen från liUutvecklingsfonderna. Utvecklingsfondernas förelagsservice föreslås även omfattahoteU- och restaurangbranschen liksom servicenäringen i sin helhet. Utredningen lämnaromfattande förslag fill förändrad utbildning för branschen. Vidare föreslåsändrade regler för rusdrycksrestauranger. ställer sig här liksomi övrigt bakom utredningens förslag. Länsstyrelsendelar helt länels utvecklingsfonds mening all inle låta servicenäringama i sinhelhet ingå i fondens målgrapp. En sådan utvidgning av fondens målgrapper kange en splittrad verksamhet som ulan en avsevärd resursförslärkning, kan ge allvariiganegativa återverkningar på de primära mälgrappernas behov av stöd. Enligtovannämnda diskussion finns dock särskilda regionalpolitiska skäl för enbegränsad utökning av utvecklingsfondernas målgrapp att avse såvälföretagsservice som kreditstöd till turistnäringen. En sådan utvidgning synssjälvklar också mot bakgrand av alt fondema redan inom lokaliseringsstödets rambetjäna sådana företag. Som såväl länets utvecklingsfond som turistföreningpåpekar i sina yttranden bör problemen med resurser och organisalionsuppbyggnadlättare bemästras med en sådan begränsad utökning av målgrappen eftersom delredan finns uppbyggda och etablerade samarbets- och samrådsorgan på såvälcentral som regional nivå. I finns som tidigare nämnts turistföreningenskonsult- och rådgivningsgrapp och . Fondens nuvarande arbelemed lokaliseringsstöd samt övergripande regionalpolifiskaplanering där den nuvarande turistutredningen 75 utgör en viktig del ärgivelvis av särskUt värde i sammanhanget. Utredningenföreslår att samhället genom utvecklingsfonderna skall bistå företagen inombranschen med rådgivning och konsultinsatser saml att samhället bör finansieraolika utvecklingsprojekt för att underlätta branschens anpassning lill enändrad sUualion. är i princip positiv fill utredningens förslag idessa avseenden och vUl understryka vikten av all samhäUet tar del i denstrakturomvandling som kan förutspås inom branschen. villemellertid poängtera alt om dessa nya uppgifter skall läggas påutvecklingsfonderna måste resurser ställas till fondens förfogande för deltaändamål. Ett engagemang i hoteU- och restaurangrörelsen får inte innebära altutvecklingsfondernas möjligheter till insatser för industriföretagen försämras. Vidaremåste dessa nya arbetsuppgtfter tillföras fonden successivt. 1981/82:118 132 medövergången från företagareförening tiU utvecklingsfond utlovades yllerligarepersonella resurser och all nu utöka personalstyrkan enligl utredningensförslag ter sig prakfiskt ogenomförbart. Detta kan ske först när nuvarandeorganisationsförändringar klarats ul. Förbundethar inget att erinra mot att de regionala utvecklingsfonderna ges möjUghet attverka inom detta område. Förbundetfinner det, i likhet med utredningen, otillfredsslällande att vissa avnuvarande stödformer, exempelvis lokaliseringslån och hotellga-rantUån, endastavser turistföretag och inte samfiiga hotell- och restaurangföretag. Förbundetföreslår därför att hotell- och restaurangförelag Ukställs med turistföretagavseende kreditmöjligheter. Fråganom såväl service som kredUslöd riktat liU bl.a. hotell- och restaurangföretag kommerenligt uppgtfl att behandlas i en av regeringen särskill fillsalt kommitté.Förbundets styrelse föratsätter all de av utredningen framlagda förslagen omanknytning av hotell- och reslaurangnäring-en fill den verksamhet som åliggerde regionala utvecklingsfonderna liksom frågan om hotellgarantilån, behandlasinom ramen för kommitténs arbete. Styrelsenhyser rent allmänt viss tveksamhet i fråga om all samhällsstöd i form avkreditslöd genereUt skall utgå för uppbyggnad av serviceföretag inom hotell- ochrestaurangnäringen, eftersom företagens problem i första hand är avdriflskaraktär. Styrelsen anser det vara synnerligen angeläget att klartåtskilja problem som i första hand skall lösas med näringspolitiska insatseroch sådana motiverar särskilda regionalpolitiskt betingade åtgärder. Vadgäller frågan om att lokaUseringsstöd skall kunna utgå även lill dennaföretagskategori kan bl. a. noteras att hotell- och restaurangföretag inomturistnäringen i stödområdet är slödberättigade. Enligl förbundsstyrelsentalar inte regionalpolitiska skäl för att lokaliseringsstöd generellt skallonrfatta företag inom hotell- och restaurangbranschen. Inte hellersysselsällningsutredningen har i sin gjorda utvärdering funnit attregionalpoUfiska skäl lalar för en sådan utökning av kretsen slödberättigadeverksamheter. Idelta sammanhang vill vi kraftigt tiUslyrka utredningens förslag att deregionala utvecklingsfonderna medges personella och ekonomiska resurser atthandha denna verksamhet. Servicenäringarna i sin helhet bör Prop.1981/82:118 133 ingåi UlveckUngsfondernas arbetsområde. Samma kreditslöd som utgårtill tillverkningsföretag bör även innefatta små och medelstora företag inomhotell- och restaurangbranschen. Vi tillstyrker därför utredningens förslag allhotell- och restaurangföretag likställs med turistföretag vad avserkredUmöjligheter och all en översyn görs av bestämmelserna förhotellgarantilån. Kommunenbiträder utredningens förslag rörande utvecklingsfondemas verksamhet inomhotell- och restaurangbranschen Uksom förslaget att överförahotellgarantilånens handläggning lill fonderna. Utredningenförordar att servicenäringar ges samma villkor som industri- ochinduslriliknande verksamhet när del gäUer utvecklingsfondernas rådgivning ochkreditstöd. NämndenvUl understryka förslaget. Servicenäringarna är i en kommun med Östersundsstraklur av myckel stor betydelse. Utvecklingsfondernas målgrapp är breddadoch omfattar även serviceföretag som anknyter tUl industrin. Att ytterligareutöka målgrappen till att inbegripa servicenäringar överhuvudtaget kan ses somett naturligt led i fondernas utveckUng. Det är dock angelägel att fondernasresurser avsevärt förstärks så all man med kraft kan ägna servicenäringarnaintresse. Förslagetom alt de regionala utvecklingsfonderna även innefattar denna sektor är någotvi starkt vill stödja. Det är viktigt att turismen får samma behandling somandra näringsgrenar. Med hänsyn till turismens regionalekonomiska betydelsesamt branschens småföretagarprofil finns del ett stort behov av service ochrådgivning i frågor av administrativ och ekonomisk karaktär. Närdet gäller utredningens resonemang om insatser i fråga om förhållandena inomförelagen inskränker vi oss fill att allmänt konstalera all denna näring iprincip bör omfattas av de regionala utvecklingsfondernas verksamhet. Dennafråga bör dock anstå tiU dess serviceförelagsutredningen avslutat sitt arbele,så att en samlad bedömning av servicenäringamas situation och behov av stöd kangöras. 1981/82:118 134 32 Sverigeshantverks- och industriorganisation Närdet gäller rådgivning och kreditstöd tUl företag i branschen föreslårutredningen att hotell- och restaurangföretag får tillgång till en service avden typ som de regionala utvecklingsfondema lämnar. Man föreslår vidare atthoteU- och restaurangbranschen bör prioriteras bland servicenäringarna när utvecklingsfondernasverksamhetsområden utvidgas. SHIO-Familjeföretagen vill i detta sammanhangbetona att serviceföretagsutredningen utrederverksamhelsförhållandena och finansieringssiluationen för mindre företag inomservicenäringarna.