prop · G503123 · 1981-12-31 00:00:00 — har gruppen mycket ungakvinnor (under ) reducerats från att ha utgjort en femtedel av allakvinnor i branschen till att utgöra en pä hundra, visar studien. Minskningenhar främst gått ut över de yngre korttidsutbildade kvinnorna. Andelen unga mänbland de nyrekryterade har också minskat men inle i samma omfattning. Närdatoriseringen ökar sker en förskjutning av arbetsfillfällena inom och mellanbranscherna. Yrken med rutinarbetsuppgifter försvinner medan datayrkena ökar.Datoriseringen ställer alltså krav pä kvalificerad, datatekniskt utbildadpersonal såväl inom berörda företag som i själva dalaindustrin. Enligt SCB:srapport lill datadelegationen om ADB-perso-nalens sammansättning så utgörkvinnorna . Inom den privata sektorn är av den ADB-ledandepersonalen kvinnor. Andelen kvinnor som sysslar med dataregistrering (räknas ejsom ADB-personal enligt SCB) utgör däremot . ADB-utbildningenstidigcire anknytning till matemafiska utbildningar kan vara en förklaring tillatt dafayrkena kommit att bli mansdominerade. Någon förändring är inte attvänta pä kort sikt eftersom av dem som studerar på ADB-linjerna viduniversitet och högskolor är kvinnor. Enväxande grupp utgör de som arbetar med dataterminaler. För detta arbete krävs iallmänhet fackkunskaper jämte viss kunskap om datorhantering. Behovet avpersonal för mindre kvalificerat arbete såsom dataregistrering minskar däremotefter hand eftersom dessa uppgifter allt mer automatiseras. Denna personalbestår nästan uteslutande av kvinnor. ,JämO, har informerat sig om databranschen dels genom att hålla två s. k. hearingsmed företrädare för dem som sysslar med kontorens datorisering somleverantörer, arbetsledare och anställda, dels genom alt sända ut en enkät lillolika dataföretag. JämO fann därvid anledning aU i olika avseenden rikta kritikmot både dataföretagen och de företag som använde datautrustning. alt leverantörsföretagen inte alls hade beaktat jämställdhelsfrågor vidförsälj- Prop.1981/82:123 Bilaga 4 63 ningoch installation av utrustning och system. Minskningen av personal var ettförsäljningsargument. Problemen med eventuellt övertalig personal ochutbildningen av denna var enligt leverantörerna en fråga för kunderna. JämOavser att publicera en rapport om hittillsvarande erfarenheter. Datoriseringen inomindustrin innebär i många fall att tunga och farliga arbetsmoment försvinner.Detta är naturligtvis fördelaktigt för alla och kan för kvinnornas del innebärafler arbetstillfällen inom denna sektor. Det behövs dock altitydpåverkan ochutbildningsinsatser för alt kvinnor skall efterfråga pch klara avindustriarbete. Arbetsgivarna måste också ändra sina attityder och vara bereddaatt ta emot kvinnor i sädana arbeten. Jag vill här peka på detjämställdhetsbidrag som utgår till förelag som utbildar nyanställd personaltill yrken med ojämn könsfördelning. Detta bidrag föreslås i åretsbudgetproposition kombineras med bidraget för utbildning av anställda i sambandmed anställning av ersättare, vilket ytterligare bör stimulera arbetsgivaretill otraditionell rekrytering. Allmänt gäller att del är önskvärt atl ensidigaoch repetitiva arbetsuppgifter försvinner och ersätts av mer sammansatta ochkvalificerade uppgifter, som utförs av både kvinnor och män. Strukturomvandlingen,som i bl. a. livsmedelsindustrin delvis hänger samman med datorisering, koncentrerararbetstillfällena till färre orter. Inom handeln finns också tecken påcentralisering, t. ex. av lagerhållningen. Som jag tidigare nämnt studerashandelns datorisering i särskild ordning på uppdrag av dataeffektutredningen.Gifta och sammanboende kvinnor drabbas särskilt när arbetstillfällen flyttas, efterspmde ofta är lokalt bundna och också vanligtvis har lägre inkomst än sina män. Ommannen inle arbetar inom samma företag kan han som regel inte flytta närkvinnans arbetsuppgifter omlokaliseras. Datateknikenger också nya möjligheter att lokalisera arbetsplatser till orter med behov avarbetstillfällen. Det är därvid av stor betydelse alt de arbetsuppgifter somdecentraliseras är tillräckligt varierade för att arbetet skall kunna upplevassom stimulerande för de berörda. Jag har tidigare som exempel på försök meddecentraliserade arbetsplatser nämnt Stiftelsen Servicecentralen i ()och Stiftelsen Servicecentralen i Kimna (), vilka erbjuder ett brett urvalav tjänster inom kontors- och dataområdena. startade dels med utgångspunkti friställd tekopersonal dels för att motverka den stora kvinnligaarbetslösheten i Malmfälten. S. k. grannskapscentraler med vissa avgränsadearbetsuppgifter kommer sannolikt alt etableras på kontorsområdet. Man kan antaatt grannskapscentralerna kommer att domineras av kvinnliga arbetstagare. Detär viktigt att arbetet organiseras så att det tillgodoser krav på överblick,arbetsutvidgning och decentralisering av vissa beslutsfunktioner. Om sådanakrav tillgodoses innebär tillämpningar av datatekniken ett värdefullt Ullskottav sysselsättning på berörda orter. 1981/82:123 Bilaga 4 64 Som alternativ till grannskapscentraler och liknandelösningar har ibland nämnts möjligheten att placera dalaterminaler i hemmen förfrämst rutin-betonat kontorsarbete. Som jag har nämnt förekommer sedanlänge hemarbete av olika slag såväl i stiftelsen regi som inomramen för det s.k. glesbygdsstödet. Datatekniken kan tänkas ge nyamöjligheter att organisera hemarbete. Enligt min mening kan ett arbetevaraktigt föriagt till arbetstagares bostad ofta inte fylla de krav som börställas på en god arbetsmiljö. 1 en sådan ingår ju bl. a. atl man har insyn i helaarbetsprocessen och kan påverka sitt arbete samt att man har arbetsgemenskap.Det är sannolikt att det är smäbarnsmödrar utan yrkeserfarenhet som skulleerbjudas och acceptera arbete vid hemterminaler. Även om det i saknaserfarenheter av arbete med hemterminaler så visar erfarenheter från attdenna typ av arbete kan ha olyckliga effekter i form av framför allt isoleringoch små möjligheter alt utvecklas i arbetet eller ställa krav på arbetsgivarna.Det kan förmodas att motsvarande effekter kan uppkomma i omhemterminaler införs. bör därför i sitt fortsattautredningsarbete speciellt belysa riskerna med hemterminaler. Som jag har utvecklat kommer datoriseringen attinnebära krav pä omställningar. Det behövs utbildning av skiftande slag ochinsikter i datateknikens användning. Dessa krav kommer i hög grad att riktasmot kvinnorna. Det är därför viktigt att, såsom statsrådet anfört ibilaga 3 och som också SÖ och STU framför i sina remissvar, de unga kvinnornapåverkas till yrkesval inom lekniska områden och att samtliga elever i grund-och gymnasieskola får undervisning i datateknik. SÖ hänvisar i sitt remissvartill en egen rapport frän 1980. A v den framgår att antalet arbetslösa arbetssökandeungdomar ökat med ca 5000, varav kvinnor.Ökningen föll dessutom nästan helt på dem som genomgått gymnasieskolanstraditionellt kvinnodominerade studievägar. Regeringen har anvisat medel till dels SÖ dels jämställdhetskommittén(Ju 1976:08) för att dessa såväl rikstäckande som i några utvalda kommunerskall bedriva en kampanj för att påverka ungdomarna, i första hand flickorna,till mer realistiska yrkesval. De som gör otradilionella yrkesval har ofta störremöjligheter att få arbete i sin hemort. Den praktiska arbetslivsorienteringen (praon)i är en metod att stimulera eleverna till otraditionella yrkesval. Kvinnorna måste stimuleras alt utbilda sig till ochacceptera kvalificerade datatekniska yrken. a. är del betydelsefullt attde får fler förebilder i kvinnor med sådana yrken. Arbetsgivarna har ocksåansvar för att kvinnorna kommer i fråga för kvalificerade'arbetsuppgifter inomdataområdet. Jag har redan behandlat frågan om utbildning för dem varsarbetsuppgifter påverkas av en datorisering. Arbetsmarknadsutbildningen (AMU)har stor betydelse för kvinnornas möjligheter på arbetsmarknaden. Prop.1981/82:123 Bilaga 4 65 sernaanpassas fortlöpande efter utvecklingen i arbetslivet. AMS kommer altintensifiera informationen till kvinnorna om nödvändigheten att breddayrkesvalet. Jag vill också understryka vikten av att de anställda i företag sominför datorisering skall ges samma möjligheter till utbildning och arbete pådataområdet oavsett om de arbetar hel- eller deltid. Arbetsgivare och fackligaföreträdare har en viktig uppgift när det gäller att stimulera kvinnorna attgenomgå sådan utbildning. Jag har i det föregåendetagit upp frågor om medbestämmande och fackligt inflytande. I detta sammanhangvill jag framhålla betydelsen av att kvinnorna deltar aktivt i det fackliga arbelet.Del är i stor utsträckning kvinnornas arbetsuppgifter som kpmmer atl förändraspå grund av datoriseringen, varför det är angeläget att de fackligaorganisationerna stimulerar kvinnorna atl åta sig fackliga förtroendeuppdrag. Datoriseringenhar genomförts utan att konsekvenserna har blivit tillräckligtbeaktade. De som redan är anställda i företag som berörs av datoriseringen harändå ett bättre utgångsläge än de nytillträdande på arbetsmarknaden. Blanddessa utgör kvinnorna en särskilt ömtålig grupp eftersom datatekniken i förstahand automafiserar de arbetsuppgifter som tidigare kunde kombineras med tradifionelltkvinnliga yrkesval. Trots detta anser jag att datoriseringen rätt genomfördkommer alt vara fördelaktig även för kvinnorna. Det fprdras dock omfattandeinsatser i form av utbildning, altitydpåverkan och bättre information omföljderna av olika yrkesval för kvinnornas del för att kvinnorna skall uppnånågra fördelar genom datoriseringen. För såväl kvinnor som män måste vidarekrävas att datoriseringen utnyttjas till att göra arbetsuppgifterna intressantareoch mindre ansträngande. Dataeffektutredningenhar i sitt fortsatta arbete en särskilt viktig uppgift atl studeradatoriseringens följder för kvinnornas arbetsmarknad och att lämna förslag tillåtgärder. Intressanta områden är t. ex. vilka yrken som förändras ellerförsvinner genom datoriseringen och i vilken omfattning detta gällertraditionella kvinnoyrken, och vad som i så fall sker med de kvinnor varsarbetsuppgifter förändras eller upphör. Vidare kan man studeraelektronikindustrin och hur man skall förbättra rekryteringen av kvinnor dit.Arbetet bör bedrivas i nära samarbete med JämO. 7 Det fortsatta utredningsarbetet Dataeffektutredningensdirektiv är myckel vida. Jag avser därför föreslå regeringen alt ge utredningentilläggsdirektiv som preciserar vilka områden som behöver kartläggas ellerfördjupas inför arbetet med huvudbetänkandet. Som en information tillriksdagen ges i det följande en presentation av vad tilläggsdirektiven ihuvudsak kommer att innehålla. Som dataeffektutredningensjälv konstaterar och som också har noterats 16 1981/82. 1981/82:123 Bilaga 4 66 avflera remissinstanser återstår det att belysa vikliga delar av arbetsmarknaden.Vissa studier som inte kunnat beaktas i propositionsarbelet är dock i detnärmaste avslutade och får beaktas i slutbetänkandet. Andra har ännu intepåbörjats. Det senare gäller landsting och kommuner. Statskontoret har påförfrågan från dataeffektutredningen i skrivelse sagt sigvara berett atl i samarbete med och Svenska kommunförbundetgenomföra en studie av datoriseringens effekter inom kommuner och landsting.Jag avser att i samråd med statsrådet föreslå regeringen att gestatskontoret i uppdrag att utföra nämnda studie. Arbetet skall fortlöpande avrapporterastill dataeffektutredningen. allmänna debatten, särskilt den internationella, har det ibland hävdats altdatoriseringen i ett längre tidsperspekfiv skulle ge sådanaproduktivitetsökningar att den fulla sysselsättningen skulle hotas. Hitulls harnågra sådana effekter inte kunnat konstateras men utredningen bör när helaarbetsmarknaden belysts försöka göra en bedömning av de produkfi-vitetsvinstersom kan åstadkommas i samband med datorisering och möjligheten atlupprätthålla den fulla sysselsättningen. I motsatt riktning talar aktuellabefolkningsprognoser för . I ett längre perspekUv pekar dessa på behovav kraftiga produktivitetsökningar för att den minskande förvärvsarbetandebefolkningen skall kunna producera varor och tjänster i tillräcklig omfattning.Särskilt bör möjliga produktivitetsvinster inom tjänstesektorn uppmärksammasdå det i andra sammanhang hävdats att en generell arbetstidsförkortning är förkostsam p. g. a. de små möjligheterna att inom tjänstesektorn kompensera siggenom produktivitetsökningar. Dataeffektutredningenhar konstaterat att valet av systemutvecklings-modeller kan ha stor betydelseför hur datatekniken utnyttjas i den enskilda organisationen och därmed ocksåför dess effekter på personalens medbestämmande, arbetsorganisation ocharbetsmiljö. har föreslagit ökade forsknings- ochutvecklingsinsatser inom delta område. Mot den här bakgrunden har jag tidigareidag föreslagit att 4,5 milj. kr. avsätts för attkartlägga och stimulera forskningen inom detta område. Det synes lämpligt attden organisafion som arbetarskyddsfonden upprättar tillsammans med parterna påarbetsmarknaden för att genomföra utvecklingsprogram för bättre arbetsmiljöoch arbetsorganisation vid utnyttjande av datorer i arbetslivet också kanutnyttjas för att finna alternativa systemutveckhngsmodeller. Dataeffektutredningenbör för sin del göra en inventering av nuvarande forskning inom området ochundersöka hur kunskap om systemutvecklingsmodeller sprids och tillämpas iarbetslivet. Utbildningsbehoveti vid mening är ett område dataeffektutredningen ägnat stort intresse. Ävendatadelegationen och har pekat på utbildningens betydelse. I första handär det naturligt att dataeffektutredningen vidareutvecklar förslag som rörutbildning av de yrkesverksamma då främst internutbildning i företagen,arbetsmarknadsutbildning, utbildning Prop.1981/82:123 Bilaga 4 67 av arbetsförmedlare och skyddsombud liksom facklig utbildning.Självklart måste utvecklingen inom ungdoms- och högskolan följas och påverkas.För att utvidga dataeffektutredningens kompetens inom det senare området avserjag att tillföra utredningen en expert på utbildningsfrågor. Jag har som jagtidigare nämnt för avsikt att återkomma lill dessa frågor i samband medbehandlingen av de förslag som väntas från utredningen (A 1979:01) ominformation om risker i arbetsmiljön (INRA). har inle speciellt belyst jämslälldhetsas-pekternapå datoriseringen även om utredningens kontorsrapport i hög grad belyserkvinnornas arbetssituation. Vi vet alltså att det i stor utsträckning är mtinarbelsuppgiflernasom berörs när datatekniken gör sitt intåg på arbetsplatserna, arbetsuppgiftersom innehas av kvinnorna. Det finns risk att kvinnors arbeten i betydandeomfattning kommer atl försvinna eller väsentligt förändras av datoriseringenoch särskilda insatser behövs för att motverka en sådan utveckling. Dataeffektutredningenbör särskilt studera de här förhållandena närmare och lämna förslag tillåtgärder. Arbelet bör som jag nämnt tidigare bedrivas i nära samarbete medJämO. Den nya datatekniken med sina små flexibla systemmöjliggör en decentralisering även geografiskt. De nya kommunikationssystemsom därmed skapas kan utgöra ett instrument för att bibehålla/skapasysselsättning i glesbygd. Viss försöksverksamhet pågår inom kontorsområdet ochäven inom industrin finns viss erfarenhet av den nya teknikens möjligheter idet avseendet. har dock beslutsfunktionen funnits kvar centralt och deanställda har små möjligheter att påverka sina arbetsförhållanden. Jag anseratt den nya teknikens möjligheter lill decentralisering bör studerasytterligare. Jag utgår frän att den försöksverksamhet inom det tidigare nämndautvecklingsprogrammet hos arbetarskyddsfonden särskilt beaktar vilkabeslutsfunktioner som kan decentraliseras och vilka effekterna blir härav. har inte ägnat dehandikappades situation på arbetsmarknaden någon särskild uppmärksamhet. Det ärangeläget att dataeffektutredningen i sitt fortsatta arbete kartlägger hurdatoriseringen påverkar de handikappades ställning på arbetsmarknaden. Som jagnyss har anfört bör utredningen tillföras expertis inom området. De små och medelstora företagen har ännu inte i någonstörre utsträckning börjat tillämpa den nya tekniken. Men liggerkostnaderna för ett kontorsdatorsystem på en sådan nivå att del utgör ettrealistiskt alternativ till alt t. ex. använda bokföringsbyrå. Del är därförsannolikt att en betydande andel av de nytillkommande datoranvändarna kpmmeratt ha sin verksamhet i små och medelstora förelag. börkartlägga den nuvarande och överväga den framtida användningen av datorerbland dessa företag och belysa hur införandeprocessen skiljer sig från störreföretag och vilka effekterna blir på sysselsättning och arbetsmiljö. Kartong: S. 68, näst sista raden Står: 4. att till A 2Rättat till: 4. utöver bil. 1981/82:123 Bilaga 4 68 Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen dels 1. berederriksdagen tillfälle att ta del av vad jag anfört om datatek nikens betydelse för arbetsmarknad och arbetsmiljö, 2. godkänna vad jag har anfört omstatsbidrag till utbildning i mindre och medelstora företag i samband meddatorisering, 3. godkänna vad jag har anfört omdisposition av medel för medbestämmande och styrelserepresentantsutbildning, 4. utöver vad som föreslagits i prpp.1981/82:100 bil. 15 till Kommittéer m.m. under tplfte huvudtiteln /83 anvisa ett reservatipnsanslag om . Prop.1981/82:123 Bilaga 4 69 1 Inledning ........................................................ 1 2 Datatekniken i arbetslivet ................................ .... 2 2.1 Allmänt .................................................... .... 2 2.2 Arbetsmarknaden som helhet ....................... .... 3 2.3 Datateknikens betydelse i olikasamhällssektorer 8 2.3.1 Allmänt .............................................. .... 8 2.3.2 Industrin ............................................ .... 9 2.3.3 Kontorsarbete ..................................... .. 15 2.4 Arbetetsinnehåll, miljö och organisation 22 3 Sysselsättning ocharbetsmarknadspolitik ............ 26 4 Utbildning ....................................................... 34 5 Arbetsmiljö ochmedbestämmandefrågor m.m.......... .. 38 5.1 Allmänt .................................................... .. 38 5.2 Arbetsmiljölagen ocharbetarskyddsstyrelsens författningar .. 40 5.3 Medbestämmandefrågor och vissutbildning ....... .. 44 5.4 Information ochnomenklaturfrågor .................... 49 5.5 Systemutveckling, organisationoch offenfiig upphandling ... 52 5.6 Vissa frågor rörandearbetshandikappade ......... 58 6 Datoriseringens effekterför kvinnans ställning på arbetsmarknaden 60 7 Det fortsatta utredningsarbetet.......................... 65 8 Hemställan .................................................... .. 68 Prop.1981/82:123 Bilaga 4 71 Remissammanställning över dataeffektutredningens (DEUs)delbetänkande "Industrins datorisering" (SOU 1981:17) Yttrandenaöver betänkandet har efter remiss avgivits av: Datainspektionen, statskontoret,riksrevisionsverkel (RRV), (), (), arbelarskyddsstyrelsen (ASS), styrelsen för teknisk utveckling (STU),Nya arbetsrättskommittén (NARK), Centralorganisationen /SR (/SR),i (LO), (),(), (), SHIO-Familjeföretagen. Tvåsärskilda yttranden har avlämnats. Ett gemensamt från ledamöterna ochGustafsson och ett från ledamoten . Båda yttrandena avser DEUsförslag till förändringar av den arbetsrättsliga lagstiftningen. AMSanser de positiva och negativa konsekvenser som användningen av datorteknikinom verkstads- och processindustri kan innebära beskrivs på ett nyanseratsätt. De åtgärder som föreslås är dock något diffust beskrivna. ASS efterlyseren definiering av de styrmedel spm DEU åberopar. STUanser att beskrivningen av effekterna på arbetsmiljön av industrinsdatorisering är utmärkt. TCOanser att utredningen på ett förtjänstfull, sätt tar upp de problem och riskersom kan följa av en datorisering utan inflytande från de anställda. RRVmena.ratl DEU är beroende av vad DEKs arbete leder till. Därför borde utredningen haavvaktat DEK:s förslag innan man analyserade effekterna på sysselsättning och arbetssmiljö.RRV anser följaktligen att de båda utredningarna borde ha samordnat sinautredningsresultat. RRV menar vidare att det finns risk för att DEU harunderskattat de negativa effekterna på sysselsättningen. RRV påpekar också att DEUsöverväganden och förslag borde ha kopplats till de senare som presenteras.Slutligen anser RRV att förslagen till åtgärder är alltför allmänna och vaga. ÄvenLO är kritisk mot den bristande samordningen mellan och . LO anser attförslagen från de båda utredningarna inte kan bedömas var för sig utan måstebedömas tillsammans varför LO valt att utforma ett gemensamt remissvar till debåda utredningarna. LOpåpekar också att de förslag som föreligger endast gäller produktionen inomverkstads- och proces.sindustrin pch alt förslag måste tas fram sombaserar sig på en analys av samtliga sektorer inom industrin. Prop.1981/82:123 Bilaga 4 72 Statskontoretanser att konsekvenserna av båda utredningarnas förslag måste vägas samman föratt en helhetsbedömning av detateknikens utveckling inom industrin skall blimöjlig. Därför bör utredningarna samordnas vid utarbetandet av slutförslagen.Vid en sådan sammanvägning är det enligt statskontorets uppfattning ocksåviktigt att ta med effekterna av datoriseringen av administrativa rutiner inomindustrin. Statskontoret menar alltså alt det finns betydande osäkerheter idet material dataeffektutredningen utgår ifrån och att detta sannolikt är enav orsakerna till den bristande kopplingen mellan analysen ochåtgärdsförslagen. Åtgärdsförslagen är alltför allmänt formulerade och behöverdels konkretiseras bl.a. i fråga om de ekonomiska satsningarna dels sättas in idet totala paket av de åtgärder båda utredningarna föreslår. DEUsuppfattning att satsningar på datorteknik är en nödvändighet för industrinskonkurrenskraft och att en eftersläpning i utnyttjandet skulle ge störresysselsättningsproblem än de problem den nya tekniken i sig eventuellt skapardelas av samtliga remissinstanser som kommenterat frågan nämligen AMS, LO, RRV,/SR, SAF, SHIO, SI, Statskontoret, TCO. remissinstanser gör dessutom vissa markeringar vad gäller sysselsättningspolitiken.AMS framhåller således betydelsen av att de omställningsproblem för berörd perssonal,som kan bli följden av datoriseringen, ägnas ingående uppmärksamhet och atlåtgärder vidtas så att omställningen kan ske i socialt acceptabla former. LObetonar att en direkt förutsättning för att omställningarna på arbetsmarknadenskall kunna genomföras under acceptabla former är att de sker kontrollerat ochatt det totala antalet arbetstillfällen är tillräckligt LObetonar också att full sysselsättning i betydelsen arbete ät alla, måste vara målsältningen.Med detta avses då full sysselsättning totalt sett - inte att stmkturen påsysselsättningen nödvändigtvis bevaras på nuvarande sätt. Utrymme finns försysselsättningsökningar inom en rad sektorer såväl inom industriproduktionensom i den offentliga sektorn. Investeringarmåste ske i produktiva verksamheter, vilket förutsätter ökad kapitalbildning,vilket i sin tur kräver ett ökat löntagarinflytande över kapitalbildningen.Skattesystemet måste förändras så atl en del av vinsterna från exempelvisinvesteringar i ny teknik kan överföras till investeringar i den offentligasektorn. LO framhåller också att omställningar inte ensidigt får belasta desvagaste grupperna eller svagaste regionerna på arbetsmarknaden. DEUs förslagom teknikupphandling för att få tillstånd ökade investeringar anser LO sommycket värdefullt. LO betonar dock att upphandlingsarbetet måste organiserasså att ett verkligt löntagarinflytande garanteras. Prop.1981/82:123 Bilaga 4 73 SåvälSACO/SR som SAF framhåller produktivitetens betydelse: /SRifrågasätter, mot bakgrund av de senaste årens erfarenheter, om det svagare sysselsättningsslägetinte mer har sin grund i en för svag produktivitetsutveckling än i negativaeffekter frän rationaliseringar.