prop · G503106 · 1981-12-31 00:00:00 — Beträffandeformerna för verksamhetens inordnande i högskoleorganisationen föreslårarbelsgmppen all särskUda enheter för forskning inom primärvärden ochangränsande områden inom inrättas vid universiteten i ,och Umeä med tUlämpning av bestämmelserna i 16 kap. 14 §högskoleförordningen 1981/82:106 156 (1977:263).Jag biträder arbetsgruppens förslag. Jag avser att återkomma tiU regeringen medförslag till särskilda föreskrifter för dessa särskUda enheter. Arbetsgruppenhar även övervägt fältanknulen FoU-verksamhet inom ämnel socialt arbete. Jagfömtsätter i likhet med vad arbetsgruppen har anfört alluniversitetsforskningen inom detta ämne med stöd för enskilda projekt från t.ex. delegationen för social forskning (DSF), bör kunna byggaupp en angelägen forskning. Arbetsgruppen har pekat på att förutsättningarhärför finns bl.a. vid universiteten i och . Arbetsgruppenhar föreslagit att de särskilda enheterna skall lyda direkt under resp.högskolestyrelse men ledas av en särskild styrelse sammansatt av representanterför berörda fakulteter, landsting och kommuner. Arbetsgruppen föreslår ävenall en central samverkansgrupp inrättas med uppgift att bl.a. förmedlakunskaper och erfarenheter mellan de tre högskoleregionerna inom här berördforskning. Jaganser all arbelsgmppens förslag om styrelse m.m. för de särskilda enheterna,som fiUstyrkts av remissinstanserna, är väl avvägt i förhållande till deuppgifter som i fortsättningen kommer att åvila de särskilda enheterna. Jagavser att återkomma fill regeringen med förslag också i detta hänseende. Jagkommer även - efter samråd med chefen för socialdepartemenlel och statsrådetAhrland - att föreslå regeringen alt inrätta en central samverkansgmpp för detre högskoleregionernas fortsalla FoU-verksamhel inom primärvård ochsocialtjänst. Arbelsgmppen har föreslagU all bör vararepresenterad i den centrala samverkansgruppen. Fömtom finnerjag alt även UHÄ, representanter för de båda kommunförbunden samt företrädareför personalorganisationerna bör beredas möjlighet all medverka isamverkansgmppens arbete. Samverkansgmppenbör enligl förslaget ha fillgång lill vissa medel, högst , förgemensamma informafions- och utbildningsinsatser. Kostnader av motsvarande slagbestrids f. n. ur anslaget Forskning och utvecklingsarbete samtförsöksverksamhet under femte huvudtiteln. Jag ulgår från alt erforderiigamedel för samverkansgruppen efter ansökan från denna och efter hörande av DSFskall kunna anvisas ur nämnda anslag. Arbelsgmppenföreslår att de resurser som utgår till försöksverksamheten - vilket jag idet redogjort för - i fortsättningen skall ulgä tUl de särskildaenheterna vid universiteten i , och . Jag ansluter mig tillarbetsgmpjjens förslag och förordar all medel för all finansiera basresursernaför ifrågavarande FoU-verksamhel som anvisas under anslagen Forsknings- ochutvecklingsarbete samt försöksverksamhet och Vårdcentralen i Dalby:Förvaltningskostnader under femte huvudtiteln frän och med /84beräknas under resp. fakultetsanslag under nionde huvudtiteln. De medel somMFR nu anvisar för 1981/82:106 157 verksamheten i bör likaså från samma budgetårberäknas under anslaget Medicinska fakulteterna, anslagsposten iUppsala. Jag återkommer strax till anvisningen av medel /83. Arbetsgruppen har avgivit förslag tillpersonalorganisation för var och en av de tre enheterna. Förslaget innebär ihuvudsak en överflyttning av den nuvarande tjänsteorganisationen inom försöksverksamhetentill tjänster inom högskolan. Jag finner inte anledning lill erinran molförslaget utan avser alt under förulsällning alt mina förslag i det följandegodkänns -uppdra åt UHÄ all inkomma med förslag lill de åtgärder som erfordrastill följd av omorganisationen. Arbetsgruppen har även uppmärksammat vissa övergångsfrågoroch avgetl förslag i dessa hänseenden. I samband därmed har arbetsgruppenredovisat en genomgång av pågående projekt samt angett riktlinjer för detfortsatta arbetet. Arbetsgruppen framhåller sålunda all för nu pågående projekti de tre kommunerna bör medel reserveras under anslag från femte huvudtitelnför projektens avslutande efter den . den 1juli 1982-den 31 december 1982 bör inle några nya projekt påbörjas. Jag har inle något att erinra mol de föreslagnaprinciperna för finansieringen av projektverksamheten vid de tre enheternaunder . Del innebär bl.a. alt medel för pågående projektfår sökas från tidigare nämnda forskningsanslag under femte huvudtiteln. Behovel av fortsatt specialdeslineral slöd lill forskninginom primärvården och angränsande områden inom bör, i enlighetmed vad arbetsgruppen har föreslagit, tas upp till förnyad bedömning efter denföreslagna övergångstiden. 1981/82: IOO bil. 8 har - i avvaktan på detställningstagande som jag nu presenterar - under anslaget Vårdcentralen iDalby: Förvaltningskostnader för /83 preliminärt beräknats ettförslagsanslag av . För /83 förordar jag all medel förbasresurser vid de tre föreslagna forskningsenheterna anvisas enligt följandeordning. Jag beräknar del samlade medelsbehovet till . Kostnadernaför verksamheten bör bestridas ur dels anslaget Vissa kostnader i samband medforsknings- och forskamlbildningsreform som jag i del följande lar upp underavsnittet Anslagsberäkning för /83. dels anslaget , dels anslaget Forsknings- och utvecklingsarbete samtförsöksverksamhet under femte huvudtiteln. 1981/82: 100 bil. 8 harunder anslaget Vårdcentralen i : Förvaltningskostnader preliminärtberäknats . Jag förordar nu efter samräd med statsrådet altdessa medel tas upp under en särskild anslagspost under det nyssnämnda anslagetVissa kostnader i samband med forsknings- och forskarutbildningsreform och attdet särskilda anslaget Vårdcentralen i upphör. Jag kommer senare allföreslå regeringen att denna anslags- Prop.1981/82:106 158 post disponeras så att resp. , . anvisas universiteten i . och för bestridande avkostnader för basresurser vid de föreslagna särskilda enheterna för forskninginom primärvården. Jag kommer också att föreslå regeringen att ur anslagetMedicinska forskningsrådet . skall anvisas i församma ändamål. Jag har vidare erfarit alt chefen för socialdepartementetsenare kommer att föreslå regeringen att ur anslaget Forsknings- ochutvecklingsarbete samt försöksverksamhel under femte huvudtiteln skall anvisas540000 kr. till i för motsvarande ändamål. Vad jag nu haranfört innebär sammanfattningsvis att universiteten i , och Umeåunder /83 kommer att anvisas resp. . . för de särskilda enheterna. Jag avser att i budgetpropositionenavseende / 84 beräkna medel för dessa verksamheter underanslaget Medicinska fakulteterna såvitt avser universiteten i och Uppsalaoch under anslaget Samhällsvetenskapliga fakulteterna såvitt avseruniversitetet i . Med anledning av att den tidigare försöksverksamheten iDalby sålunda inordnas i i förordar jag alt lidpunkten förinrättande av den tidigare nämnda tjänsten sorn professor i socialt arbete viduniversitetet i fastställs till . Jag återkommer i dennafråga i samband med budgetpropositionen avseende /84. Regeringen bör inhämta godkännande av vad jaghar förordat om organisation och finansiering av försöksverksamhet med vissforskning inom primärvården och angränsade områden inom saml ominrättande av tjänst som professor i socialt arbete. Forskning och utveckling inom försvarssektorn Chefen för försvarsdepartementet avser att senare föreslåregeringen alt förelägga dels en proposition om totalförsvaretsfortsatta utveckling, dels en särskild proposition om försvarsforskning. I dessakommer han också att behandla inriktning och omfattning av forskning ochutveckling för försvarssektorn. Förslagen grundas försvarskommittésslutbetänkande (Ds Fö 1981: 14). Med hänsyn till önskvärdheten all geriksdagen en helhetsbild över svensk forskning och utveckling och föreslagnaförändringar i denna redovisar jag efter samräd med chefen förförsvarsdepartementet i det följande vissa frågor beträffande forskning ochutveckling för försvarsändamål. Han kommer att föreslå i nämnda propositioner följandeanslag för forskning och utveckling för /83. 8 4 Arméförband. Forskning ochutveckling 180.0 milj. kr. C 4 Marinförband. Forskning ochutveckling 87,1 milj. kr. D 4 Flygvapenförband. Forskning ochutveckling 700.0 milj. kr. F5 Gemensam försvarsforskning 267.3 milj. kr. 1981/82:106 159 F10 : Grundforskning och delegationen förmilitärhistorisk forskning 1,5 milj. kr. G1 Civilförsvar: Forskning och utveckling 3,5 milj. kr. H4 Flygtekniska försöksanstalten 2,4 milj, kr. 1241,8 milj. kr. AnslagenB 4-G 1 är beräknade i prisläge febmari 1981. En uppräkning av dessa tillmedelprisläget 1982/83 kommer att göras. Del slutliga betalningsutfalletbedöms bli . AnslagenB 4, C 4 och D 4 utnyttjas för forsknings- och utvecklingsarbete för nymaterial, i huvudsak beställt vid svensk industri. Detta arbete har storbetydelse för den tekniska kompetensnivån vid berörda industrier. Förslaget allinom landet utveckla och anskaffa ett nytt stridsflygplan skapar exempelvisfömtsätlningar för all fullfölja och vidareutveckla satsningen på civilaflygplansprojekl vid svensk industri. AnslagetH 4 kompletteras med särskilda uppdrag till flygtekniska försöksanstalten.Chefen för försvarsdepartementet har funnit del lämpligt att överföra vissuppdragsverksamhet från tekniska högskolan lill flygtekniska försöksanstalten. AnslagetF 5 Gemensam försvarsforskning avser forskning för lotalför-svarsändamål inomde naturvetenskapliga, tekniskt-velenskapliga, medicinska ochbeieendevelenskapliga forskningsgrenarna. Försvarels forskningsanstalt harprogramansvar för denna forskning samt produklionsansvar för dess huvuddel.Anstalten leder den tUlämpade psykologiska verksamheten hos försvarsmyndigheterna.Fortifikationsförvaltningen har produktionsansvar för den fortifikaloriskaforskningen och försvarels materielverk har ansvaret för övrig försvarstekniskforskning. Chefenför föreslär efter samråd med chefen för försvarsdepartementeti prop. 1981/82:100 bil. 6 under anslaget Vissa åtgärder förrustningsbegränsning och kontroU ett anslag på . Anslaget avserforskning vid försvarels forskningsanstalt som gmnd för medverkan inedmslningsarbete. Vidare föreslår chefen för alt delbidrag för forskningen inom utrikespolitiska insfitutet, som anvisas överförsvarshuvudliteln, från /83 skall anvisas överulrikeshuvudlileln. För /83 beräknas . för denna verksamhet. Densvenska alliansfria utrikespolitiken mäsle stödjas av elt allsidigttotalförsvar. Den fömtsätter också att vi har egna resurser att successivtutveckla och förändra försvaret sä all del kan anpassas lill ändrade tekniskaoch politiska villkor i omvärlden. En kompetent och kreafiv försvarsforskningär ett viktigt instmmenl för detta. Försvarsforskningenskall enligl försvarskommUlén bidra liU möjligheterna att tidigt upptäckaförändringar i vår omvärld och i den tekniska utvecklingen saml all identifierabehov av och lämna underlag fiU erforder- Prop.1981/82:106 160 liganpassning inom totalförsvaret. alliansfria politik gör att vi måstesälla målen högt i dessa hänseenden. Försvarsforskningenbör däntör ha till uppgift alt följa och analysera den tekniskt-velenskapligautvecklingen av försvarsmateriel. Den bör medverka lill att beskriva yttre hotoch utforma prognoser inom olika områden. Forskningen bör inriktas på allutveckla metoder för och medverka i totalförsvarets studie- ochplaneringsverksamhet. Den bör slufiigen ge underiag för att bedöma människorsprestalationer i kris och krig och för att utforma krigssjukvärden. Försvaretsforskningsanstall, som är största organisation för tillämpad forskning(ca 1 200 anställda varav ca 500 akademiker), är organiserad i femhuvudavdelningar och ett centralt kansli. Varje huvudavdelning har sinspeciella vetenskapliga profil och inriktning, men särskild uppmärksamhet ägnasåt samarbete över organisationsgränserna. Försvarskommitlénanför nägra grundläggande motiv bakom FOA som gemensam forskningsorganisationför totalförsvaret. Genom att forskningsgmpper med skilda ämnesinriktningarsamlas inom en organisation undanröjs insfilufionella hinder för en nödvändigtvärvetenskaplig samverkan. En tillräckligt bred gemensam kunskapsbas kanbyggas upp för tillämpningar inom skilda totalförsvarsgrenar och myndigheter.Nära kontakter meUan forskare och avnämare kan organiseras. De är vikliga förömsesidig förståelse och för anpassningen av forskningens inriktning lillavnämarnas behov. Delär varken möjligt eUer nödvändigt att tillgodose försvarets samlade behov avforskningsresultat enbart genom egna unika forskningsinsatser. Ofta är delmöjligt alt utan sekretesshinder få tillgång lill reslutat frän skilda delar avvärlden. För att FOA därvid skall bli intressant som samarbetspartner mäsle denegna forskningen åtminstone på vissa områden har hög kvalitet. Forskning avintresse för FOA finns också företrädd vid insfitutioner och företag i nära samarbete med dessa är angeläget. Försvarskommitlénframhåller all forskningen vid FOA breddats till områden avintresse också för andra samhällssektorer. Som exempel kan nämnas forskning omsäkerhetspolitik, människa-miljö, långsiktig planering, samhällets sårbarhet.Detta har skapat förutsättningar för samarbete med avnämare utanför försvaret.Den miUtärtekniska forskningens resultat har i ökande utsträckning kommit tillanvändning i ned-mslningsförhandlingar och svensk medverkan i FN-sludier.Slutligen har utvecklingen i samhället ibland lelt lill efterfrågan pä resultatfrån försvarsforskningen. Som exempel kan nämnas kärnkraftens säkerhetsproblemoch hanteringen av giftiga kemikalier. Del militära försvaret är dock alltjämtden dominerande forskningsavnämnaren och väntas förbli detta för överskådliglid. FOAhar i ökad utsträckning sökt kontakt med civil forsk- Prop.1981/82:106 161 genom samarbelsavtal med STU, och sökt erhålla civila uppdrag somsamtidigt ger möjlighet att behålla och utveckla kompelens av betydelse förförsvaret. Inomförsvarsdepartementels område finns sedan lång lid fillbaka en väl utveckladforskningsplanering. Denna syftar lill att inrikta forskningsresurserna inomförsvarssektorn i enlighet med de oUka lotalförsvarsgrenarnas bedömdalångsiktiga behov och all samordna forskningsverksamheten med avnämamas behovav underlag för åtgärder och beslut. Den inriktning av den gemensammaförsvarsforskningen för perioden /83-1986/87 som chefen förförsvarsdepartementet kommer att föreslå utgår sålunda från elt omfattandeplaneringsarbete i samverkan mellan forskare och forskningsa v nämare. Föratt få fram ett allsidigt underlag rörande försvarsforskningens framlida rolloch inriktning har pä regeringens uppdrag belystförsvarsforskningens organisatoriska ställning i förhåUande lilltotalförsvarets övriga myndigheter, de säkerhetspolitiska studiernas inriktningsaml utvecklingen av kompetensen för lekniskl-velenskaplig försvarsforskning.Resultatet redovisas i skrivelsen och den därtill fogade rapporten . Av intresse i detta sammanhang är FOA:s förslag till ökadsamverkan med högskolan och ökad civil uppdragsverksamhet. Dessa frågor beredsför närvarande inom försvarsdepartementet och förslag avses framläggas i ensärskild proposition . Slutligenvill jag framhålla att i den mån förändringar i forskningsinriktningen vid FOAskapar nya behov av utbildning och gmndforskning vid högskolan bör denplaneringsprocedur jag har förordat vara tillämplig. De anspråk pålångsiktig forskningsplanering jag har givit ullryck för synes inomförsvarsseklorn vara väl tillgodosedda. Basresurserför energiforskning m. m. Eftersamråd med chefen för induslridepartemenlet får jag anföra följande. Huvuddelenav statens direkta slöd till forskning och utvecklingsarbete inom energiområdethar lämnats inom ramen för ett sammanhållet och målinriktatprogram, del s.k. Huvudprogram Energiforskning. Huvudprogrammet är ett led ienergipolitiken, vilket har avgörande betydelse för de mål som gäller för del. Detövergripande målet för insatserna inom huvudprogrammet är all de i huvudsakskall koncentreras lill sådana för vär energiförsörjning angelägna och fmktbarautvecklingslinjer som kan leda lill elt kommersiellt utnyttjande och gebetydelsefuUa bidrag till energiförsörjningen redan på kort och medellång sikt.Samtidigt skall bevakning av den tekniska utvecklingen, nationeUt ochiniernalioneUl, bibehållas så alt kompelens vidmakthålls på områden som främstpå lång sikt kan få betydelse för vär energisiluation. 1981/82:106 162 Verksamheteninom huvudprogrammet syftar således både liU all direkt underbygga och stödjagenomförandel av energipolifiken och tiU långsiktig kunskaps- ochkompetensuppbyggnad på viktiga områden. Underbudgetåren 1975/76-1980/81 har omkring 1200 milj.kr. anvisats överstatsbudgeten till huvudprogrammet. Det energiprogram som lades fram avregeringen innebar i nomineUa tal en tredubbling av tidigare anslag. Entredje programperiod, omfattande budgetåren 1981/ 82-1983/84, har beslutals avregering och riksdag (prop. 1980/81:90 bil. 1, NU 1980/81:60, rskr 1980/81:381). Som ekonomisk ram för treårsperioden har angivils 1400 milj. kr.Dämtöver har bemyndigat regeringen alt under inne>'arandebudgetär göra vissa åtaganden för /85. Förde olika program och deljjrogram som ingår i huvudprogrammet har angivitspreciserade mål och medelsramar för verksamheten . Enavvägning har härvidlag skett mol andra energipolitiska åtgärdsprogram. SärskUtomfattande insatser skall göras inom sådana områden som energianvändning iindustriella processer, solvärmeleknik, värmelagring, värmepumpar, inhemskabränslen, bränsleförädling och vindenergi. Omfattande insatser skall görasockså på mera långsikliga områden. Förtreårsperioden t. o. m. fmns alltså ett fastställt program meddefinierade mål cch medelsramar. Ansvariga för planering och genomförande avprogrammet är ett antal programansvariga organ, vilka disponerar medlen inomprogrammet. Beslut om forskningsstöd fattas fortlöpande under hela budgetåretinom de av regering och riksdag angivna ramarna. De programansvariga organenhar därvid rätt alt inle bara disponera innevarande bud.getårs anslag utan ävengöra åtaganden om forskningsstöd för f. n. däirefter. Programmetinnehåller såväl gmndforskning som tillämpad forskning och utvecklingsarbete.För gmndforskning av allmänt intresse för energiområdet finns ett särskillprogram, Energirelaterad gmndforskning. Inom flera delar av programmet harverksamheten utpräglad tvärvetenskaplig karaktär. såväl allmän och översiktlig som mer specialiserad information om verksamhetoch resultat inom de olika programmen ingår i de programansvariga organensuppgifter. Medel härför har inräknats i de medelsramar som har angivits förolika program och delprogram. Systematisk projektregislrering förekommer iolika former. a. registreras samfiiga pågående projekt i en intemationeUprojekldalabas. Vissaorganisatoriska förändnngar pä energiforskningsområdel kommer att genomförasden . , ett av de nuvarandeprogramorganen, kommer således att upphöra och huvuddelen av dess uppgifter attöverföras fill en ny central energimyndighet, statens energiverk. Ävendelegafionen för energiforskning (DFE) Prop.1981/82:106 163 kommeratt upphöra och dess uppgifter, samt ansvaret för viss långsiktig forskninginom energitillförselområdet, att överföras till elt nytt organ,energiforskningsnämnden. Vikliga uppgifter för nämnden - liksom f.n. för DFE kommer att bli bl. a. utvärdering av forskning inom hela energiområdet samlbevakning av långsiktiga och övergripande energiforskningsfrågor. I nämnda proposition harchefen för industridepartementet redovisat (prop. 1980/81:90 bU. 1 s. 516 f)sin bedömning av utvecklingen inom viktigare insatsområden också efter utgångenav den aktuella treårsperioden. Han bedömer alt omfattande forskning kommeralt behöva bedrivas inom många områden åtminstone under hela resten av1980-lalel. Hanunderstryker också (prop. 1980/81:90 bil. 1 s. 515) att en viktig fömtsättningför att de satsningar som görs inom huvudprogrammet i längden skall blieffektiva är alt kunskaps- och kompelensbasen inom främst landets högskoleenhetertas tillvara och vidareutvecklas med hänsyn härtiU. Han anger all han räknarmed all detta kräver åtgärder, inom tUldelade ramar, utöver del bidrag liU denallmänna kunskapsuppbyggnaden som erhålls genom projektinriktade insatser inomvissa långsikliga delar av huvudprogrammet. Särskilda medel för ändamålet hardärför beräknats inom huvudprogrammet under budgetåren 1982/83 och 1983/84. För alt bl. a. få underlagför en fördelning av nämnda medel uppdrog regeringen ål DFE att, isamarbete med UHÄ och vissa andra organ, undersöka behovet av åtgärder för attsäkerställa den långsikliga kunskaps- och kompetensuppbyggnaden inom högskolanpä det energitekniska området. DFE har redovisat sitl uppdrag ochlämnat förslag till åtgärder. Av redovisningen framgår sammanfattningsvis följande. Högskolan har tilldelalsomkring av de medel som har anvisats tiU energiforskningsprogrammelunder budgetåren 1978/79-1980/81. Resten har gått tUl industriförelag,kommuner, konsultföretag m.fl. Av t. ex. de tekniska fakulteternas ochlanlbmksuniversiteiets totala medel för forskning svararenergiforskningsprogrammel för . Närmare 90 personer har doktorerat inomenergiområdet sedan energiforskningsprogrammet startade . Energiforskningsmedelutgör således, enligl DFE, inte någon obetydlig del, men inte heUer engenomsnittligt dominerande del av högskolans forskningsbudget. Vissa problemhar uppmärksammals när det gäller energiforskningsprogrammets utnyttjande avbasresurser i form av personal, utmslning och lokaler inom högskolan. Efteren genomgång av synpunkter på dessa problem från högskoleenheter,programansvariga organ m.fl. redovisar DFE följande fyra förslag till generellaåtgärder för att underlätta den långsiktiga kompetensuppbyggnaden och kommatillrätta med basresursproblem inom högskolan i samband med genomförandet avenergiforskningsprogrammet. 1981/82:106 164 Fördel första bör programansvariga organ få ge upp till fyraåriga anslag tillkompetenta gmpper inom områden där kunskapsuppbyggnaden bedöms viktig förenergiforskningen. Som villkor för fyraårsanslagen föreslår DFE all bl.a.följande bör gälla. Med den berörda högskoleenheten bör skrivas ramavtal, därriktlinjer ges för verksamhetens inriktning som forskningsgmppen gesviss frihet att själv fördela medlen mellan löner, resekostnader ochutrustning. Samarbete med industrin bör, där del är lämpligt, ingå somfömtsättning vid dessa avtal. Genom fyraåriga anslag kan forskningsgmpper gesmöjlighet att vetenskapligt avsluta ell forskningsarbete, t. ex. genom attforskningsstuderande i gmpperna kan doktorera inom anslaget. Förslagetfijrutsätler all de programansvariga organen ges möjlighet att la på sigekonomiska förpliktelser för fyra är framåt, dvs. t. o. m. /87. Fördel andra bör UHÄ ges i uppdrag alt utarbeta regler för bl.a. vilka påslag förkompetensuppbyggnad som en uppdragsmollagande institution skall ha möjlighetatt ta ul. Fördet tredje bör DFE ges möjlighet att yttra sig såsom företrädare förenergiforskningens långsikliga behov vid omprövning av tjänst som professorsom har eller kan få betydelse för energiområdet. Fördet Qärde bör högskolemyndigheterna ges möjlighet att för energiforskninginrätta arvodestjänster . Sådana tjänster kan tilldelas t. ex.handledare eller projektledare inom projekt med fyraårsanslag. Vadgäller utrustnings- och lokalproblem lägger DFE inte fram några konkretaförslag, men konstaterar alt de kan mildras eller undanröjas genom attulmstnings- och lokalfrågor tas upp på elt tidigt stadium i programorganens ochhögskoleinstitutionernas planering av forskningsinsatserna. Förförstärkning av högskolans basresurser inom energitekniska ämnesområden harsom nämnts beräknats särskilda medel inom energiforskningsprogrammel omsammanlagt 4 milj.kr. för ivåårsperioden / 83-1983/84. DFE anger att de avDFE föreslagna generella åtgärderna bedöms få stor effekt pä basresursproblemenoch föreslär att medlen används för att lösa återstående problem av kortsiktigeller övergängsmäs-sig natur.