prop · G503199 · 1981-12-31 00:00:00 — I stället för att föreslå en utvidgning av det svenskasocialförsäkringsskyddet upp till från utflyttningen från - somkan sägas strida direkt mot grundläggande principer för försäkringen - kan maninrikta sig på att avföra sådana försäkrade från försäkringen som avser attvistas utomlands i sträck. Hans arbetsgivare bör då i motsvarandemån bli befriad från att erlägga socialförsäkringsavgifter för Prop.1981/82:199 40 den anställdes förvärvsinkomster. För att tillförsäkra denutsände ett rimligt socialförsäkringsskydd under vistelsen utomlands bör mansöka finna lösningar konventionsvägen. Försäkringsrätten för uttalar att den valdaprincipiella lösningen i promemorian är ett resultat bl.a. av förhandlingarmellan arbetsmarknadens parter och synes administrativt kunna bemästras. Försäkringsrättenanser sig med hänsyn härtill inte ha skäl för annat än ett tillstyrkande, ävenom en lösning som innebär att man inför en speciell ny kategori i försäkringenmed alla de avgränsningsproblem detta kan komma att medföra kan ingebetänkligheter ur administrativ synpunkt. delar den i promemorian framfördasynpunkten att de utsända bör ges särskild status i den svenskasocialförsäkringslagstiftningen samt att särskilda regler bör utformas för dengruppen eftersom det inte torde vara realistiskt räkna med att dessa frågor fåren tillfredsställande lösning enbart genom konventioner. Kammarrätten i anser att de sakliga lösningarsom förslagen i promemorian innehåller är väl värda att läggas till grund förlagstiftning. Statskontoret anser att de föreslagna ändringarna ipromemorian ger en god överensstämmelse mellan när arbetsgivarna äravgiftsskyldiga till den svenska socialförsäkringen och när de utlandsanställdaär berättigade till förmåner från densamma. Det är däremot enligt.statskontoretsvårare att bedöma hur ett genomförande av förslagen kommer att påverkastorleken på de sociala avgifterna för arbetsgivare i som hararbetskraft utsänd för fidsbegränsad tjänstgöring i ufiandet. Statskontoretpekar på att den föreslagna fidsgränsen innebär en risk för ökadavgiftsbelastning. Arbetsgivaren kan således komma att debiteras socialavgifterunder från såväl som sysselsättningslandet. De föreslagnaförbättrade förmånerna torde dock enligt statskontoret vara av den klass attarbetsgivaren ej skall behöva teckna privata tilläggsförsäkringar för sina utlandsanställda. Om företagen kommer att åsamkas högre sociala avgifter försina utsända finns det enligt statskontoret risk för vidgat utnyttjande avmetoden med dotterbolag. Vid denna anställningsform blir de anställda under utlandsan-slällningkortare tid än berättigade till vissa sociala förmåner från den svenskasocialförsäkringen trots att berörd arbetsgivare inte är skyldig att betalanågra arbetsgivaravgifter i . I syfte alt eliminera risken för ökad avgiftsbelastningbör enligt statskontorets mening närmare prövas förutsättningarna för attminska föreslagen fidsgräns från till ett eller . fillstyrker i princip förslagen ipromemorian. finner de föreslagna åtgärderna vara välmotiverade. Verket anser dock att det av förslaget inte framgår vilka krav påutredning sorn bör ställas för bedömande av utsändningsperiodens avsedda längd.Inte heller framgår det av lagtext eller motivuttalanden i vad mån flera på Prop.1981/82:199 41 varandra följande utsändingsperioder avses kunna medföraatt förmåner och avgifter skall utgå. Om så är fallet bör det klart utsägas omutsändningsperioderna skall följas l.ex. av en viss tids vistelse i Sverigeeller på annat sätt avgränsas. har, med undantag ett parjusteringer i föreslagen lagtext, inte något att invända mot de förslag somläggs fram i promemorian. har begränsat sitt yttrande fillgruppen ufiändska medborgare bosatta i . Verket konstaterar att det skeren förbättring för en utländsk medborgare, som utsänds av svensk arbetsgivareoch som vid utsändningstillfäUet är bosatt i och omfattas av svenskasocialförsäkringsförmåner. I fråga om rätten till ATP innebär ett genomförandeav förslaget att den utsände har möjlighet att intjäna pensionspoäng omutsändningen varar eller avses vara högsl efter ulresan från Sverige.Den nya utsändningsregeln har också betydelse för rätten till folkpension ochdelpension. Verket tillstyrker detta förslag, eftersom det skapar jämställdhetmellan svenska och utländska medborgare. Å andra sidan pekar invandrarverket på att kollektivavtalkan upphäva utsändningsreglerna. I sådant fall tillförsäkras svenska medborgareATP vid utlandstjänst hos svensk arbetsgivare. Övriga arbetstagare, dvs.utländska medborgare, faller utanför försäkringen enligt det föreslagnasystemet. Verket anser att utländsk medborgare, som vill vara bosatt i som sänds ut till arbete utomlands, skall bli kvalificerad för ATP eftersamma regler som svenska medborgare. För utländska medborgare tillkommer ettspeciellt problem. De blir sannolikt avregistrerade ur svensk folkbokföring medstöd av bestämmelserna i folkbokföringsförordningen. Denna fråga måste enligtverket uppmärksammas så att utländska medborgare ej drabbas av rättsförlustervid återvändandet fill . Även LO, TCO, /SR och PTK har gjort den invändningenatt reglerna bör utformas så all ufiändska medborgare, som varit bosatta iSverige och som sänts ut av svenska företag, skall jämställas med svenskamedborgare. anser att det är rimligt att deutsända och deras familjemedlemmar får samma försäkringsskydd som försäkradebosatta i . behandlar promemorian dockinte i fillräcklig omfattning de försäkringsmässiga problem som är förknippademed utlandsvistelser. Frågan måste därför utredas ytterligare. SAF finner det välmotiverat att gruppen utsända skall gesen särskild status med en uttrycklig lagreglering om utvidgade förmåner,eftersom förutsättningarna och villkoren vid utlandsarbete i många avseendenskiljer sig från svenska förhållanden. SAF motsätter sig dock alt skyldighetenalt betala avgifter utsträcks från ett till . Detta skulle enligt SAFmedföra en ytteriigare avgiftsbelastning som inte kan accepteras. SAF anser istället att huvudregeln skall ändras så att det efter utomlandsblir 1981/82:199 42 frivilligt för en arbetsgivare att ansluta de anställda tiUdet svenska socialförsäkringssystemet. Detta skulle tekniskt kunna lösas med enkonstruktion motsvarande den som tillämpas vid en s.k. ATP-förbindelse medriksförsäkringsverket. SAF är positiv till förslaget att försäkringsskyddet förden utsände även skall omfatta medföljande make och barn samt till att enmöjlighet öppnas till undantag från svensk socialförsäkring. Möjligheten attutnyttja undantagsfallet bör dock enligt SAF stå öppen även för oorganiseradearbetstagare och arbetsgivare. Dessutom anser SAF att värdet av helareformförslaget avsevärt förringas om inte utsända till konventionsbundnaländer kan undantas. I fråga om de sociala konventionerna uttalar SAF att dessai många fall försvårar exportindustrins arbets- och konkurrensvillkor samthemställer att konventionerna görs till föremål för en grundlig utvärdering. , ,och har instämt i de synpunkter SAFhar lämnat. Kooperationens anser tveksamhetråda huruvida de föreslagna åtgärderna är tillfyllest för att förbättrasvenska företags konkurrenskraft utomlands. Förhandlingsorganisafionenifrågasätter exempelvis om inte arbetsgivare genom kollektivavtal också skullekunna befrias från skyldigheten att betala ATP-avgift. Del bör även övervägasom inte utsända till konventionsbundna länder kan undantas frånsocialförsäkringen såvida kollektiva avtal tillåter detta. LO tillstyrker i huvudsak förslagen fill utvidgatsocialförsäkringsskydd för utsända. - LO utgår från att man avtalsvägen skallkunna garantera de utsända anställda ett socialt skydd som är fullt utlikvärdigt med vad den svenska socialförsäkringen ger. För detta krävs ettcentralt avlal som sedan kan modifieras på förbundsnivå. Även TCO utgår från att endast facklig huvudorganistion skallkunna sluta kollektivavtal som medför undantagande från den svenskasocialförsäkringen. Möjlighel att träffa överenskommelse om att den utsände ejskall vara socialförsäkrad i bör enligt TCO kunna finnas även i de fallSverige träffat konvention med annat land. TCO konstaterar att den svenska socialförsäkringensstandard är i allmänhet totalt sett bättre än den i konventionsländerna. Detkan medföra att utsända som kvarstår i det svenska socialförsäkringssystemetkan få sämre sociala förmåner än kollegor från samma företag som utsänts tillandra länder med vilka inte ingått konventioner. I de senare fallentillförsäkras de utsända svensk socialförsäkringsstandard enligt förslaget.Även utsända som ej omfattas av kollektivavtal avseende undantag frånsocialförsäkringen enligt lag bör därför undantas från konventionerna. PTK och /SR har i huvudsak framfört samma synpunktersom TCO. /SR anser det vidare vara en brist att förslaget inte omfattarsvenskar anställda i FN-systemel och andra internationella organ. Prop.1981/82:199 43 SPP påpekar att den föreslagna möjligheten att"avtala bort" svensk socialförsäkring med undantag från ATP kan leda lillolika behandUng av olika grupper försäkrade. I fråga om rätlen till ATP lederförslaget till olika behandling av svenska och utländska medborgare. Rentprincipiellt ifrågasätts också om det är riktigt att en person som sänds utför att arbeta i annat land skall kunna stå kvar i en del av de svenskasocialförsäkringssystemen, men tas ut ur någon annan. anser att det föreslagna systemet innebär ettväsentligt förbättrat skydd för utsända och tillstyrker därför delsamma. UtlandssvenskarnasFörening välkomnar förslaget att svenskar som sänds ut alt tjänstgöra iutlandet skall få sina socialförsäkringsförmåner förbättrade. bör dock regeln om lidsbegränsning utformas på ett annat sätt förden som ej är statligt anställd. Om en utlandsanställning avses pågå , bör försäkringen kunna gälla . och Föreningen anser att en fyraårsgränsi fråga om utsändningstidens längd skulle vara mer ändamålsenlig förbiståndsorganisationer. anser vidare att enöverenskommelse mellan arbetsgivaren och de anställda skall vara giltig även omdessa inte är anslutna fill en huvudorganisation. Promemorians förslag om ändrad innebörd av bosättningsbegreppetpå socialförsäkringsområdet har i huvudsak inte föranlett några invändningarfrån remissinstanserna. Förslaget har uttryckligen tillstyrkts av bl.a.riksförsäkringsverket och försäkringsöverdomstolen. Kammarrätten i Stockholmanser det dock vara otillfredsställande med olika bosättningsbegrepp på detskatterättsliga området, pä socialförsäkringsområdet och ifolkbokföringsförordningen. Någraremissinstanser har kommenterat promemorians förslag om ändring av bosättningsbegreppeti lagen om allmänna barnbidrag. Försäkringsöverdomstolen upplyser att domstolen i ettantal avkunnade domar förklarat att rätt till allmänt barnbidrag vidutlandsvistelse skall bedömas med ledning av det skatterättsligabosättningsbegreppet. Domarna bygger på förarbetena till lagstiftningen omallmänna barnbidrag och den praxis som under en lång följd av år har varitgällande. Sakliga skäl kan dock enligt domstolen tala för alt man tillämpar detsocialförsäkringsrättsliga bosättningsbegreppet vid tillämpning av lagstiftningenom barnbidrag. Införandet av en sådan ordning måste enligt domstolen ske genomlagstiftning. anser det vara angeläget attbosättningsbegreppet i lagstiftningen om barnbidrag kommer att överensstämmamed det bosättningsbegrepp som gäller enligt AFL. 1981/82:199 44 anser att om ändringarna ifråga om allmänna barnbidrag genomförs bör även reglerna om utgivande avförlängt barnbidrag ändras. Vidare anser det bör klarläggasi vilken utsträckning svenska medborgare, som bedriver studier utomlands, skallkunna få studiehjälp och studiemedel. påpekar att i fråga om barnbidrag ochbidragsförskott föreligger inte något samband mellan förmån och avgift,eftersom barnbidragen är skattefinansierade. I den mån utsända ges rätt tillbarnbidrag och bidragsförskott kan det enligt verket även diskuteras omfinansieringen av dessa förmåner bör ske på samma sätt som övriga förmåner,nämligen genom socialförsäkringsavgifter. SAF- och de remissinstanser som instämmer i SAF:ssynpunkter- kan inte acceptera promemorians beskrivning att det allmännabarnbidraget numera bör vara hänförligt till socialförsäkringsförmånerna. Eftersombarnbidrag utgår ur skattemedel, bör enligt SAF rätten till bidrag kopplas tilldet skatterältsliga bosättningsbegreppet. anser alt barnbidrag vidutlandsvistelse bör utgå . 3 Beräkningen av pensionsgrundande inkomst m.m. Förslaget i promemorian om alt man vid beräkningen avpensionsgrundande inkomst och bestämmande av ATP-avgift skall bortse från delönedelar som helt betingas av ökade levnadskostnader i sysselsättningslandethar i huvudsak lämnats utan erinran av remissinstanserna. uttalar att ett förtydligande är önskvärtom vilka lönedelar som skall anses betingade av ökade levnadskostnader. 5/lF-ochde remissinstanser som instämmer i SAF:ssynpunkter-betonar viklen av att de föreslagna ändringarna avberäkningsunderlagen för ATP i ulsändningsfallen genomförs med verkan från ochmed . SAF anser alt de föreslagna beräkningsgrunderna skallomfatta även de fall då någon är anställd av ett utländskt dotterbolag förvilken en ATP-förbindelse med har tecknats. Föreningen anser att promemorianensidigt utgår från förhållandena i industrin, där ersättningen i allmänhet ärhögre än vad som är fallet för anställda i . För den stora gruppen utlandsanställdai huiTianitär-, ideell- eller biståndstjänst är förhållandena ofta de motsatta.Om inte skyddet för biståndsarbetare skall urholkas, krävs enligt föreningenalt den pensionsgrundande inkomsten och den sjukpenninggrundande inkomsten kansältas till högre belopp än den formella utlandslönen. Arbetsgivaravgiftenskulle kunna justeras i motsvarande grad. pekar på att förmissionsorganisationerna gäller i de flesta fall en situation där ersättningenär lägre än motsvarande lön i . Det är enligt missionsrådet av vikt attvissa tillägg även i fortsättningen kan Prop.1981/82:199 45 inräknas i fråga om ATP för alt lönen skall få en nivå sommotsvarar den svenska. Slutmålet är enligl missionsrådet detsamma som angivitsi promemorian, dvs. en jämförbarhet med svenska förhållanden. Förslaget att slopa nuvarande ersättningsbelopp förläkarvård och sjukhusvård i utlandet -. per dag-lämnas i huvudsak utan erinran av remissinstanserna. Försäkringsöverdomstolen betonar att utgående ersättningarframstår som helt meningslösa och att frågan får en bättre lösning genom konventioneroch privata försäkringar. Försäkringsrätten för ifrågasätter om inteändringen också borde få konsekvenser för de ombordanställda. erinrar om att konventioner saknasför flera av invandrarnas hemländer. Ett slopande av ersättningsbeloppeninnebär således en försämring för vissa invandrargrupper som av familje- ellerandra skäl vistas i hemlandet. Därför bör enligt verket arbetet medatt få till stånd konvenfioner om möjligt intensifieras. Några remissinstanser har haft invändningar mot förslagetom ersättning för faktiska vårdkostnader som uppkommer under utsändningstideni sysselsättningslandet. och försäkringsöverdomstolensinställning i fråga om förslagets administrativa konsekvenser har redovisatsunder avsnitt 1. noterar att utlandsanställda i mångafall återvänder fill hemlandet för att söka vård vid mer omfattande vårdbehovoch vid förlossning. Enligt de avgiftsregler som tillämpas av sjukvårdshuvudmännenkan utlandssvensk under vissa förutsättningar få vård till inomlänspris, 40 kr.per dag . Men i en del fall, och det gäller bl.a. utlandssvensksom är bosatt i land med vilket har konvention som gällersjukvårdsförmåner, blir patientavgiften . eller mer per dag. Detframgår enligt landsfingsförbundet inte av förslaget att en sådan vårdkostnadskall ersättas genom försäkringen. Inte heller ersätts sjuktransporten lillhemlandet. Med dessa förutsättningar kan antas att arbetsgivare måste tecknakompletterande försäkring för de utlandsanställda. Inom den allmänna försäkringen går utvecklingen alltmer schabloniserad hantering av ersättningarför vård-,_ läkemedels- och sjukresekostnader. En reglering av sådanavårdkostnader som uppkommit utomlands måsle i det sammanhanget bliadministrativt betungande. De ersättningsbelopp som kan bli aktuella är vidarebetydligt högre än de vårdkostnader försäkringen ersätter här i . Imånga länder är del sjukförsäkringen som svarar för den större delen avvårdkostnaderna. Mot den angivna bakgrunden finns det enligt landstingsförbundetanledning att se över förslaget i denna del. Ett alternativ kan vara 1981/82:199 46 attden allmänna försäkringen enbart ersätter sådana vårdkostnader för utlandsanställdasom uppkommer här i landet. Det bör då förutsättas att arbetsgivare ocharbetstagare träffar avtal om enskild försäkring även för vårdkostnader m.m.som uppkommer utomlands. Försäkringskasseförbundetframhåller att det bör införas ohka maxime-ringsregler både vad beträffarstorleken på ersättningen och längsta vård-eller behandlingsfid i utlandet. SPPtillstyrker att den svenska sjukförsäkringen skall ersätta de faktiska kostnadernai utsändningsfallen med avdrag för patientavgift. SPP anser dock attbestämmelserna bör utformas så att de gäller även för dem som sänds ut tillländer med vilka har socialförsäkringskonvention. Försäkringsrättenför tar upp en fräga om översyn av reglerna om rätten att uppbäraförsäkringsförmåner vid vistelser utomlands, t.ex. under kortaresemestervistelse. Det ligger enligt försäkringsrätten i sakens natur att de administrativabekymren och kontrollinstanserna måste bli stora i ärenden av delta slag. Enoproportionerligt stor andel av överklagandena till försäkringsrätten berörrätten till sjukpenning vid semestervistelse utomlands. Förslagetatt inkomst som åtnjutits utomlands inte skall medräknas vid fastställande avden sjukpenninggrundande inkomsten har kommenterats av ett par remissinstanser. Riksförsäkringsverketanser att förslaget måste närmare analyseras och preciseras. Försäkringsrättenför anser att såvitt gäller förmåner enligt lagen om allmänförsäkring inger förslaget inga betänkligheter. När det däremot gäller förmånerenligt lagen om arbetsskadeförsäkring, vars syfte är att gottgöra all deninkomstförlust som uppkommit genom arbetsskadan, medför den föreslagnaändringen att detta syfte inle aUtid uppnås. Riksförsäkringsverketanser att de föreslagna särbestämmelserna förutsätter särskilda rutiner ochatt de administrafiva kostnaderna per ärende blir jämförelsevis höga (jfr.redogörelsen under avsnitt 1). Riksrevisionsverketkonstaterar all det i promemorian saknas underlag för kostnadsberäkningar ochpekar på behovet att belysa dessa i ärendets fortsatta handläggning. Statskontoretnoterar att kostnadsökningarna för förmåner lill utsänd personal får ställasmot de kostnadsminskningar som uppkommer för vissa andra kategorier. Utöverkostnader i form av utbetalningar måste här även tas hänsyn fill deadministrativa kostnaderna. Prop.1981/82:199 47 torde dessa senare bli större för utlandsärenden än förmotsvarande ärenden som enbart berör svenska förhållanden. Med de begränsademöjligheter fill analys av kostnadsutfallet som stått till buds harstatskontoret dock inte kommit fram fill några skäl som talar mot promemoriansbedömning att de nya reglerna inte torde föranleda någon egentlig merkostnadför försäkringen. I fråga om administrationen anser statskontoret att allaärenden rörande utsänd personal bör handläggas av en och sammaförsäkringskassa. På det sättet kan handläggande personal så snabbt som möjligtfå erfarenhet och rutin för handläggning av nämnda ärendetyper. Vidareunderlättas utbildning av berörd personal liksom en uppföljning avverksamheten. Statskontoret föreslår att berörda ärenden skall handläggas avStockholms läns allmänna försäkringskassa, där del redan finns en särskildutlandsavdelning. anser att ärendena börhandläggas av den försäkringskassa där den försäkrade var inskriven vidutsändningen. Försäkringsrättenför , som erinrar om de svårigheter som uppkommit i fråga om forumför sjömännens socialförsäkringsförmåner, framhåller att eventuella forumreglerbör ges i lag eller med stöd därav. Riksrevisionsverkettar upp frågan om en utvärdering av reformen. Enligt verket bör det varanaturligt att omgående från reformens ikraftträdande följa resultaten av deföreslagna ändringarna. Frågan om vilket organ som skall följa reformen ochutvärdera den bör lösas innan reformen träder i kraft. anser att eftersläpningen vid återinträdet i det svenska trygghetssystemetefter hemkomsten fill innebär stora kostnader för organisationernaeller de enskilda. De största problemen enligt missionsrådet gäller rätten tillbarnbidrag och föräldrapenning. anser att det inte finns någon klaroch entydig praxis i fråga om rätten till sjukpenning efter hemkomsten från ettutlandsuppdrag. Prop.1981/82:199 48 Propositionenshuvudsakliga innehåll ............................ 1 1 Förslag till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring 3 2 Förslag tilllag om ändring i lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring 6 3 Förslag lilllag om ändring i lagen (1981:691) om socialavgifter 4 Förslag tilllag om ändring i lagen (1981:692) om ändring i lagen (1962:381) om allmänförsäkring 8 5 Förslag lilllag om ändring i lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag 9 6 Förslag tilllag om ändring i lagen (1964:143) om bidragsförskott 7............................................................................... Förslagtill lag om ändring i lagen (1978:28) om försäkringsdom stolar ..................................................................... ..... 10 Protokoll från regeringssammanträde ......... ..... 11 1 Inledning ................................................................. ..... 11 2 Socialförsäkringför utlandsanställda, m.m............... 12 2.1 Allmänt omförmåner och avgifter för svenska förelags anställda i utlandet 12 2.2 Bosältningsbegreppetpå socialförsäkringsområdet .... 15 2.3 Pensionsgrundandeinkomst vid arbete utomlands, m.m. 2.4 Sjukpenning m.m.på grundval av utländska inkomster 20 2.5 Ersättningsbeloppenför sjukvård utomlands ......... 22 2.6 Kostnader ..................................................... 23 3 Avgiflsskyldighetför arvoden för skiljemannauppdrag 23 4 Val avkarenstid för egenföretagare ........................ 25 5 Skyldighet förmyndigheter m.fl. att lämna uppgifter lill försäkringskassorna i ärenden ombarnbidrag och bidragsförskott . . 26 6 Tillsättning avassessorstjänster hos försäkringsrätterna 29 7 Delpensionsbestämmelsernaför uppdragstagare . 8 Upprättadelagförslag ............................................. ..... 31 9 Hemställan ............................................................. ..... 32 10 Beslut....................................................................... ..... 32 Sammanfattningav departementspromemorian (Ds S 1981:14) Socialförsäkring för vissa utlandsanställdam.m........................................................................... 33 Sammanställningav remissyttranden .................... 38 GOTAB 71168 Slockholm 1982