prop · G503180 · 1981-12-31 00:00:00 — Utan hinder av 35 kap. 1 § brottsbalkenfär påföljd för brott enligt första stycket 3 mot 12 kap. 7 § ådömas, om denmisstänkte häktats eller erhållit del av åtal för brottet frånbrottet. / fall som avses i 10 kap. 13 §första stycket skall inte följa ansvar enligt 20 kap. 3 § . Denna lag träder i kraft . Lag om införande av försäkringsrörelselagen (1982:000) Härigenom föreskrivs följande. 1 §Försäkringsrörelselagen (1982:000) och denna lag träder i kraft den 1 januari1983. Bestämmelserna i 14 § andrastycket och 20 § denna lag träder dock i krafttvä veckor efler den dag då lagen enligt uppgift på den utkommit från trycket iSvensk författningssamling. 2 § Genomförsäkringsrörelselagen (1982:000) upphävs 1, lagen (1948:433) om försäkringsrörelse. 2. lagen (1948:434) angåendeinförande av den nya lagen om försäk ringsrörelse. 3 § Om det ilagar eller andra författningar förekommer hänvisningar till föreskrifter somersatts genom bestämmelser i försäkringsrörelselagen (1982:000) eller dennalag, skall i stället de nya bestämmelserna tillämpas, 4 § Förförsäkringsbolag som registrerats före gällerförsäkringsrörelselagen (1982:000) med de undantag som anges i denna lag. Koncession som är gällande vidförsäkringsrörelselagens (1982:000) ikraftträdande skall därefter anses gällasom om den meddelats med slöd av den lagen. De avvikelser och undantag frånbestämmelser i lagen (1948:433) om försäkringsrörelse som har medgetts skallefter ikraftträdandet av försäkringsrörelselagen (1982:000) avse motsvarandebestämmelser i den lagen, 5 § För brandförsäkringskontor gällerbestämmelserna i försäkringsrörelselagen (1982:000) om ömsesidiga försäkringsbolag i till lämpliga delar. Kontorets delägare skall dock inte på grund härav få större ansvar för kontorets förpliktelser än de hade före den , ' Senaste lydelse 1977: 1092, Prop.1981/82:180 78 6 § Om bolagsordningen innehåller en sådanbestämmelse om rätt till teckning eller erhållande av nya aktier som avses i 10§ Imom. tredje stycket andra meningen lagen (1948:433) om försäkringsrörelse,skall bestämmelsen anses gälla även för aktier som ges ut utöver tidigareföreskrivet maximikapital. 7 § Om del vid ikraftträdandet avförsäkringsrörelselagen (1982:000) föreskrivs i ett försäkringsaktiebolagsbolagsordning alt röstvärdet för varje aktie är på visst sätt lägre ju fieraaktier den röstande företräder, får bolagsstämman - i anslutning till att denfattar beslut som medför eller kan medföra ändring av antalet aktier i bolaget- i enlighet med 9 kap. 13 § första stycket samma lag besluta att ändrabolagsordningen så att det antal aktier varje röstande företräder ger sammarelativa röslandel som . Kallelse till en sädan bolagsstämma sker enligtbolagsordningen. 8 § Den som innehar ett akliebrev på vilket bolagethar antecknat att han är införd i aktieboken som ägare är, även om införandetskett före utgången av , likställd med den som enligt 13 § andrastycket lagen (1936:81) om skuldebrev förmodas äga rätt att göra skuldebrevetgällande, om ett förvärv från honom sker efter denna tidpunkt. 9 § Registrering och verkställande avbolagsstämmobeslul, som fattats före utgången av , saml talan mot sådanabeslut sker enligt lagen (1948:433) om försäkringsrörelse om något annat inleföljer av 20 §. 10 § Har styrelsen före utgången av är 1982 beslutatom nyemission, skall nyemissionen ske enligt lagen (1948:433) omförsäkringsrörelse, 11 § Bestämmelserna i 4 kap, 19 §försäkringsrörelselagen (1982:000) skall även tillämpas på fondaklier somgivils ut före den , Anmaningar får dock ske tidigast efterutgången av , 12 § Om det före utgången av har vidtagitsåtgärder för att verkställa en nedsättning av aktiekapitalet enligt 60 § lagen(1948:433) om försäkringsrörelse, får nedsättningen verkställas och registrerasenligt nämnda lag. 13 § Den styrelseledamot eller verkställande direktörsom tillträtt före utgången av , skall anmäla sitt aktieinnehav enligt 8kap. 6§ försäkringsrörelselagen (1982:000) efler denna tidpunkt. 14 § Bestämmelserna i 10 kap, 4§ första och Qärdestyckena samt 5§ försäkringsrörelselagen (1982:000) skall tillämpas från ochmed den första ordnarie bolagsstämma som hälls efler lagens ikraftträdande.Intill dess skall i stället motsvarande äldre bestämmelser tillämpas. Beslut enligt 10 kap, 4§ tredje stycketförsäkringsrörelselagen (1982:000) får meddelas före : Innehåller bolagsordningen en bestämmelse omföranmälan för deltagande i bolagsstämma, får bestämmelsen tillämpas intilldess beslut om bestämmelsens upphörande eller ändring till överensstämmelse med9 kap, 1 § tredje stycket försäkringsrörelselagen (1982:000) har registrerats.Vad som sagts nu gäller dock endast om bolagsstämman hälls före utgången av år1983. 1981/82:180 79 15 §Årsredovisningen och koncernredovisningen skall från och med upprättas enligt försäkringsrörelselagen (1982:000). I koncernredovisningen för behöver ej medtagas kon- cernresultalräkning och koncernbalansräkning för . Beslut om vinstutdelning och annan användning avförsäkringsbolagets egendom som avser skall fattas enligtlagen (1948:433) om försäkringsrörelse. 16 §I livförsäkringsbolag skall uQämningsfonden enligt 266 § och säker hetsfonden enligt 271 § lagen (1948:433) om försäkringsrörelse överföras till äterbäringsfond enligt 12 kap. 5§ försäkringsrörelselagen (1982:000). Om det i ett livförsäkringsbolag finns enreservfond skall denna överföras till äterbäringsfonden eller, efler tillståndav försäkringsinspeklionen, till någon annan fond. 17 § Redovisar ett skadeförsäkringsbolag säkerhetsfondenligt 271 § lagen (1948:433) om försäkringsrörelse skall denna överföras tillreserv som regeringen eller efter regeringens bemyndigandeförsäkringsinspektionen föreskriver. 18 § Om del i ett livförsäkringsbolag finns endispositionsfond avsatt inom livförsäkringsrörelsen skall denna överföras tillåterbäringsfonden eller nedsättas. Disposilionsfonden skall vara avveckladsenast vid utgången av . Om det uppkommer en förlust pålivförsäkringsrörelsen innan disposilionsfonden har avvecklats skall förlusteni första hand läckas genom att disposilionsfonden minskas. 19 § Likvidation skall genomföras enligt lagen(1948:433) om försäkringsrörelse om likvidatorerna utsetts före utgången av år1982. 20 § Före utgången av kan beslut om ändringari bolagsordningen så att denna överensstämmer med försäkringsrörelselagen(1982:000) fattas enligt 9 kap, 14 eller 16 § nämnda lag, 1 beslutet skallanges att det gäller , 21 § Om bolagsordningen efter utgången av är 1982strider mol försäkringsrörelselagen (1982:000) skall styrelsen utan dröjsmållägga fram förslag lill bolagsstämman om ändringar av bolagsordningen så attden överensstämmer med lagen. Om grunderna efter utgången av strider motförsäkringsrörelselagen (1982:000), skall styrelsen genast besluta om ändringav dessa, 22 § Har bolagsstämman enligt 1 § lagen (1970:596) omförenklad aktiehantering före utgången av beslutat att nämnda lagskall tillämpas på bolaget, skall bolaget anses vara avstämningsbolag enligtbestämmelserna i försäkringsrörelselagen (1982:000), Styrelsen skall dock utandröjsmål lägga fram förslag lill bolagsstämman om att i bolagsordningen ta införbehåll som avses i 3 kap. 8 § försäkringsrörelselagen (1982:000). 23 § Ett ömsesidigt försäkringsbolags firma somregistrerats före ikraftträdandet av lagen (1948:433) om försäkringsrörelsebehöver inte innehålla orden ömsesidigt eller försäkring. Prop.1981/82:180 80 Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden . , ,Åsling, Söder, , , . , , , ,Ahriand Lagrådsremissmed förslag till försäkringsrörelselag, m. m.; Medstöd av regeringens bemyndigande tillkallades hovrältslag-mannen som särskild utredare med uppdrag att se över lagen (1948:433) omförsäkringsrörelse, FRL, och lagen (1950:272) om rätt för utländskförsäkringsanslalt att driva försäkringsrörelse här i riket (E 1977:05). Lagenom försäkringsrörelse, som i stor utsträckning bygger på 1944 årsaktiebolagslag, skulle utredaren anpassa lill nya aktiebolagslagen (1975: 1385)(ABL). Han skulle också se över och anpassa försäkringsrörelselagensredovisningsregler till bokföringslagen (1976:125). I sitt arbete medbokföringsreglerna skulle utredaren beakta del är 1975 på föranstaltande avförsäkringsbranschen upprättade belänkandet Ny försäkringsredovisning.Utredningen antog arbetsnamnet försäkringsrörelseutredningen. I delbetänkandel(Ds E 1980:6) Ny lag om försäkringsrörelse har utredaren lagt fram förslag ny lag om försäkringsrörelse. Till protokollet i detta ärende bör fogas lag(1948:433) om försäkringsrörelse som bilaga I, utredarens förslag till ny lagom försäkringsrörelse som bilaga 2:1, vikliga nyheter i utredarens förslag sombilaga 2:2 och utredarens schema för resultaträkning och balansräkning förskadeförsäkringsbolag och livförsäkringsbolag som bilaga 2:3. Yttranden över betänkandet har efler remiss avgettsav försäkringsinspektionen, (), kommerskollegium (såvittavser 10 kap,), , bokföringsnämnden, riksåklagaren (),fullmäktige i riksbank, försäkringsverksamhetskommittén (E 1979:01),försäk-ringsrätlskommittén (Ju 1974:09), ,, Utländska försäkringsbolags förening. i (LO), (), industriförbund.Styrelsen för . 1981/82:180 81 revisorer revisorssamftindet.Försäkringsjuridiska föreningen, finansanalytikers förening . Till försäkringsinspekfionensyttrande var fogad en skiljaktig mening av byråchefen . Riksåklagaren har bifogat yttrandefrån överåklagaren i , En sammanställning avremissyttrandena bör fogas till detta protokoll som bilaga 3. Jag avser att i detta sammanhangäven ta upp frågan om handläggningen av konsumentskyddsärenden på bank- ochförsäkringsområdet. Med stöd av regeringens bemyndigande tiUkallades år 1976en kommitté med uppdrag att se över banklagstiftningen (E 1976:09). Kommitténantog namnet banklagsutredningen. Enligt direkfiven skulle det bl.a. ankomma påkommittén att närmare överväga vad som bör gälla i fråga om bankinspektionensverksamhet för att i skilda hänseenden ge konsumentskydd ät bankkunderna.Utredningen skulle ägna särskild uppmärksamhet åt gränsdragningen mellaninspektionens och de konsumentpolifiska organens verksamhet. I delbetänkandet(Ds E 1980:3) Konsumentskyddet inom bankomrädet och bankinspektionens styrelsehar utredningen' lagt fram förslag i dessa hänseenden. Till protokollet i dettaärende bör fogas betänkandet som bilaga 4. Ledamoten ,sakkunnige, direktören och experten, avdelningschefen har avgett ett särskilt yttrande över konsumentskyddet inombankomrädet. I ett tillägg tiU yttrandet har Utlerström vidare utvecklat sinmening i denna fråga. Även inom försäkringsområdet harkonsumentskyddsfrågorna varit föremål för utredning. Med stöd av regeringensbemyndigande tillkallades en kommitté med uppdrag att se överlagstiftningen om försäkringsbolagens och försäkringsinspektionens verksamhet(E 1979:01). Kommittén antog arbetsnamnet försäkringsverksamhetskommittén. Kommitténålades i direktiven att med förtur behandla försäkringsinpektionens roll på detkonsumentpolitiska området. I delbetänkandet (Ds E 1981:4) Handläggningen avkonsumentskyddsfrågor inom försäkringsområdet har kommittén lagt fram förslagangående den organisatoriska uppbyggnaden av konsumentskyddet påförsäkringsområdet och gränsdragningen mellan och försäkringsinspektionen.TiU protokollet i delta ärende bör fogas betänkandet som bilaga 5. ' Rättschefen , ordförande, bankdirektörenBertil , bankinspektören , vice riksbankschefen , direktören , direktören , ochbankdirektören , '' Landshövdingen ,ordförande, byråchefen , expeditionschefen/rättschefen , riksdagsledamoten , dåvarande riksdagsledamotenGördis , försäkringsdirektören och verkställandedirektören , 6 1981/82. Prop.1981/82:180 82 Ledamoten har reserverat sig motkommitténs förslag såvitt avser tiUsynen över försäkringsföretagensmarknadsföring och information. Ett särskilt yttrande har avgivits avexperten, avdelningschefen . Yttranden över banklagsutredningens delbetänkandehar avgivits av bankinspektionen, försäkringsinspeklionen, statskontoret,, (), , allmännareklamationsnämnden, näringsfrihelsombudsmannen (NO), kommerskollegium,fullmäktige i riksbank, försäkrings verksamhetskommittén. KonungariketSveriges stadshypotekskassa, . , föreningsbankers förbund. ,, , ,, , , Tjänstemännens centralorganisafion(TCO), Centralorganisationen /SR och . delbetänkande har yttranden avgivits av sammamyndigheter och organisationer utom kommittén, stadshypotekskassan,bankorganisationerna. Över detsenare delbetänkandet har vidare yttrat sig försäkringsrätlskommittén (Ju1974:09), , , . Pensionskassan SPP,försäkringsanställdas pensionskassa, näringslivets delegation för marknadsrättoch . Sammanställningar av remissyttranden överbanklagsutredningens och försäkringsverksamhetskommitténs delbetänkanden börfogas tUl detta protokoll som bilagorna 6 och 7. Privatförsäkring får i meddelas av försäkringsbolag. Dessa är anfingenaktiebolag eller ömsesidiga bolag, som är bolag i vilka försäkringstagarnasjälva är delägare. Viss personförsäkring meddelas också avunderstödsföreningar. På personförsäkringsomrädet ges ett grundskyddgenom offentlig försäkring, främst allmän sjukförsäkring, allmänfolkpensionering (AFP) och försäkring för aUmän tUläggspension. Ett förstärktförsäkringsskydd ges dessutom vid arbetsskador. Stora gmpper har ytterligarepersonskydd genom olika kollektiva arrangemang som gmndats på avlal mellanarbetsmarknadens parter. I mycket stor utsträckning är detta ytterligare skyddgaranterat genom försäkring i enskilda försäkringsbolag. KolleklivQänste-pensionsförsäkring meddelas t. ex. för Qänstemän och arbetsledare i huvudsakenligt den s. k. ITP-planen (industrins och handelns tilläggspension) som ävenger kompletterande skydd vid sjukdom och för arbetare Prop.1981/82:180 83 enligtden s.k. STP-planen (särskUd tUläggspension för arbetare). Den kollektivaQänstepensionsförsäkringen för Qänstemän och arbetsledare är främstkoncentrerad till (), medan Arbetsmarknadsförsäkringar,pensionsförsäkringsäktiebolag handhar försäkringen för arbetare.Kompletterande skydd vid sjukdom för arbetare kollektivt ger den s.k.avtalsgmppsjukförsäkringen (AGS), som i första hand tillhandahålls avArbetsmarknadsförsäkringar, sjukförsäkringsaktiebolag (AMF-sjuk). Vidare börhär nämnas tjänstegrupplivförsäkring (TGL) och trygghetsförsäkring vidarbetsskada (TFA). Liv-, sjuk- och olycksfallsförsäkring tecknas för övrigt isåväl kollektiva som individuella former. Försäkringsbolagens utbud av individueUapersonförsäkringar är i huvudsak ett komplement till den trygghet somden offentliga försäkringen och de kollektivavtalsregleradeskyddsanordningarna skapar. Annan försäkring än personförsäkring meddelasuteslutande av de enskilda försäkringsbolagen. Den enskilda försäkringsverksamheten omfattar ettstort antal verksamhetsgrenar vilka kan indelas på ohka sätt. I försäkringsrörelselagen skiljs påpersonförsäkring och annan försäkring. Någon legal definition på personförsäkringfinns inte. Enligt vedertagen uppfattning avses därmed sädan försäkring somhar försäkringsprestationen knuten tiU den försäkrades liv eller hälsa. Tillpersonförsäkring hänförs således Uvförsäkring, sjukförsäkring,olycksfallsförsäkring, avgångsbidragsförsäkring samt arbetslöshetsförsäkring(jfr I kap. 4§). Annan försäkring än personförsäkring brukar i det praktiskabranscharbetet benämnas sakförsäkring. Man skiljer även på livförsäkring och annanförsäkring som då bmkar kallas skadeförsäkring. Livförsäkring ger ersättningvid tidig död eller lång levnad under det att skadeförsäkring ersätterekonomisk förlust på gmnd av inträffad skada på person eller egendom. Tilllivförsäkring räknas enligt försäkringsrörelselagen också viss annan därmed jämställdsjuk- och olycksfaUsförsäkring. Skadeförsäkring för den stora allmänhetentillhandahålls numera i övervägande utsträckning i form av s.k.paketförsäkringar. De mest utbredda av dessa är den vanliga hemförsäkringen, ivilken ingår bl.a. brand-, vattenlednings-, inbrotts-, ansvarighets- ochrättsskyddsförsäkring, samt villahemförsäkringen. En annan betydelsefullpaketförsäkring är motorfordonsförsäkringen, i vilken - utövertrafikförsäkring - kan ingå oUka s. k. kaskomoment, bl. a. brand-, stöld- ochvagnskadeförsäkring. Trafikförsäkringen är en obligatorisk försäkring tillförmän för skadelidande i trafiken. Vagnskadeförsäkringen är Uksom övrigamoment frivillig och ger ersättning för skador på det egna fordonet. fanns sammanlagt 581 svenska och 16utländska försäkringsbolag i . Försåkringsrörelselagen var tillämpligpå 269 av de svenska bolagen som, efter verksamhetens geografiska omfattningdelas upp i 1981/82:180 84 riks-,läns-, härads- och sockenbolag. Riksbolag är bolag, vars verksamhet omfattarmer än ett län. Det är de 55 riksbolagen som dominerar den enskildaförsäkringsverksamheten. Många riksbolag framträder i sammanslutningar ellergmpper, varvid det är gmppen som framträder som ett självständigt företag.1 början av 1981 fanns följande sammanslutningar av riksbolag. AllmännaBrandkoncernen (Allmänna Brand och ), Ansvars gmpp (Ansvar och AnsvarInternational), (ochStockholm), (liv, sak och Internafional),Länsförsäkringsbolagen (Riksbolagen samt vissaläns-, härads- och sockenbolag för allmän egendomsförsäkring), Sirius-Afiasgruppen (och ), (Sak, och Re),Skånska Brand (Skånska och ), (Trygg, HansaSak, , och ), Vegete (, SvenskaVeritas, Europeiska vam och ). De 20 koncerner (bolagsgmpper) eller friståendeföretag som 1979 redovisade de största premieinkomsterna respektive de störstaförvaltade tillgångarna svarade för 98,av alla svenska bolags premieinkomsti direkt försäkring i och 99,av samtliga svenska försäkringsbolagstillgångar. Enbart de 5 största enheterna svarade för 72,av premieinkomsternaoch för 79,av de förvaltade tillgångarna. Dessa förhållanden illustreras avnedanstående tabell. Underår 1979 ledande koncerners och bolags relativa betydelse (Mkr) Premieinkomsti direkt försäkring i samt förvaltade tillgångar är 1979. Summa för 20 en- Summa för 20 en- Övriga läns-, härads- Övriga läns-, härads- Lokalbolagsom inte ingår under benämningen Länsförsäkringsbolagen. Som framgår har den svenska försäkringsmarknaden enmycket koncentrerad stmktur. finns tre dominerandegmpp-bildningar: , och . Den förstnämnda består avaktiebolag, medan de andra i huvudsak består av ömsesidiga bolag. Om enbartskadeförsäkring beaktas ingår även Länsförsäkringsbolagsgmppen bland de storapä marknaden. Av skadeförsäkringsbolagens totala premieinkomst i direktförsäkring i svarade de fyra grupperna 1979 för 81,. Bland liv- ochsjukförsäkringsbolagen har premieinkomsterna i de bolag som meddelar de nyakollektivavtalsfästa försäkringarna ökat snabbt. , ochFolksam svarade 1978 för 26,av den totala premieinkomsten i liv- ochsjukförsäkringsbolagen, medan SPP, AMF-pensionsförsäkring ochAMF-sjukförsäkring svarade för 62,. Prop.1981/82:180 86 Fyra bolagsgmpper - , , Trygg-Hansaoch Vegete -erbjuder i stort sett alla typer av försäkringar som förekommer påden allmänna marknaden. Övriga företag erbjuder antingen livförsäkring ellerskadeförsäkring med ett mer eller mindre fullständigt sortiment. På grund av avtal med dettabolag förmedlar även länsförsäkringsbolagen livförsäkring. Skadeförsäkring avpraktiskt taget alla gängse former av intresse för aUmänheten erbjuder AUmännaBrand, Ansvar, och . Genom samverkan med olikaskadeförsäkringsbolag kan även förmedla fullständigtskadeförsäkringssortiment, när det gäller aUa vanliga försäkringar. Detsammagäller beträffande läns- och häradsbolagen och vissa sockenbolag på gmnd avsamverkan med och för andra sockenbolag på gmnd avsamverkan med främst . 3.1Förslaget till ny försäkringsrörelselag Lagen (1948:433) om försäkringsrörelse trädde ikraft (prop. 1948:50, Lu 34, rskr 221). Genom lagupphävdes den fidigare gällande lagen om försäkringsrörelse från är 1917. 1948års lag har ändrats vid ett flertal tillfäUen. Den innehåller dels aUmännabestämmelser om bl. a. rätten att driva försäkringsrörelse, delsassociationsrättsliga bestämmelser i skilda avsnitt för försäkringsaktiebolagoch ömsesidiga försäkringsbolag, dels gemensamma bestämmelser om bl.a. fonder,grunder för försäkrings verksamheten och offentlig lUlsyn. Genom lag infördes kravet på särskilttillstånd (koncession) av regeringen för att bedriva försäkringsrörelse. EnmalerieU fömtsättning för koncession är att den tUltänkta rörelsen skall varabehövlig och även i övrigt ägnad att främja en sund utveckling avförsäkringsväsendet. För utövande av försäkrings verksamhet gäUer också de s.k.soliditets- och skälighetsprinciperna, dvs. att försäkringsbolagen måste haresurser att långsiktigt fullgöra sina förpUktelser mot försäkringstagarnarespektive att försäkringspremierna skall vara skäliga och pä ett skäligt sättfördelas meUan försäkringstagarna. En annan viktig princip i lagen ärspecialitetsprincipen, som innebär att samma företag inte fär driva bädelivförsäkringsrörelse och annat slag av försäkringsrörelse. Ytterligare engrundläggande regel är att försäkringsbolag inte utan särskilda skäl färbedriva annan rörelse än försäkringsrörelse. De mest väsentliga ändringarna i lagen skedde år1950 och är 1961. De innebar bl. a. att möjlighet öppnades påUvförsäkringsområdet för försäkringsbolag att driva grupplivförsäkring ienklare former, att representafion för försäkringstagarna infördes i styrelsenför försäkringsaktiebolag, att Prop.1981/82:180 87 skälighetsprincipeninfördes för annan försäkring än livförsäkring och att förbudei förförsäkringsbolag att driva annan rörelse än försäkring mjukades upp. Denoffentliga fillsynen över samtUga försäkringsbolag i landet är anförtrodd åtförsäkringsinspeklionen. Tillsynen syftar främst lill att säkerställa rörelsenssoliditet men bl. a. också att garantera att principen om skälighet iakttas. De associationsrättsliga reglerna iförsäkringsrörelselagen är anpassade aktiebolagslag. Samma sakgäller beträffande redovisningsreglerna. Den1 trädde en ny aktiebolagslag (1975:1385) i kraft. Denna lag (ABL)omfattar inte försäkringsaktiebolagen. med akfiebolagslagen trädde enny bokföringslag (1976:125) i kraft. Den nya bokföringslagen gäller bara i denmån avvikande regler inte har meddelats i eller med stöd av annan lag. En av debärande tankarna bakom den nya bokföringslagen är att den associafionsrättsligalagstiftningen skall kunna hänvisa till bokföringslagens regler om årsbokslutoch i övrigt innehålla bara sådana bestämmelser som behövs med hänsyn tillsärskilda företag. akfiebolagslag är utformad i enlighet med dennatankegång. Försäkringsrörelselagen och de med stöd av denna utfärdadeförordningarna angående redovisning innehåUer däremot en mer eller mindreuttömmande reglering av hur redovisningen skaU ske i försäkringsbolagen. Utredningsförslagetinnebär främst en lagteknisk anpassning av försåkringsrörelselagen tillakfiebolagslagen och bokföringslagen. I huvudsak har utredningen använtaktiebolagslagens kapitelindelning. Tre kapitel saknar emellertid motsvarigheti aktiebolagslagen, nämligen 7 kap., som tar upp de försäkringstekniskabestämmelserna (rörelsen), 13 kap., som innehåUer bestämmelser om uttaxering iömsesidiga försäkringsbolag och 19 kap., som innehåller tillsynsbestämmelser. Utredarenhar till skillnad från gällande lag inle behandlat bestämmelserna omförsäkringsaktiebolag och ömsesidiga försäkringsbolag i två skilda avsnitt,utan i förslaget låtit bestämmelser som är lika eller nästan lika för de bådabolagsformerna behandlas inom samma kapitel och ofta i samma paragraf. Lagensomfång har därigenom minskat väsentligt och den har blivit mer överskådlig. Remissinstansema i allmänhet har inget alt erinramot att utredningsförslaget läggs till gmnd för en ny försäkringsrörelselageller att lagstiftningen genomförs utan uppskov. auktoriserade revisorer bedömer förslaget i huvudsak väl ägnat attläggas till grund för lagstiftning.