prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — Jag vill dessutom hänvisa till vad jag under anslaget Bidrag lillundervisningsmateriel inom gymnasieskolan m.m. kommer alt föreslå om särskiltverksamhetsstöd för etablering eller bibehållandeav vissa lågfrekventa utbildningar. F.n. finnsföreskrifter om statsbidrag lill kostnaderför resor mellan bostad och tjänsteställe för skolledare ochlärare vid skolor för skogsbrukelsyrkesutbildning. Enligl min mening bör detta bidrag upphöra för liden fr. o. m. . Delta medfören beräkiiad besparing för /83 under detta anslag om 200000 kr.i förhållande lill innevarande budgetår. F.n. utgårstatsbidrag till tre lanlhushållsskolor med enskild huvudman, vilka bedriver utbildning som motsvarar vissa specialkurser i landstingskommunernasgymnasieskolor. För dessa lanthushållsskolor gällerstadgan för lantbrukets yrkesskolor och förordningen (SÖ-FS1981:107) om statsbidrag lill driften av vissa lanthushåUsskolor.Bestämmelserna i stadgan anknyter till vad som förut gällde för gymnasieskolan. Vid min anmälan av vissa gemensammafrågor pekade jag på alt del förgymnasieskolan har beslutats en rad förändringar och alldel därför behövs en översyn av reglerna för vissa enskilda skolor,däribland lanlhushållsskolorna. Beträffande vad som bör gälla Prop.1981/82:100 Bilaga 12 327 fr.o.m. för bl.a.lanthushållsskolorna avser jag att återkomma lill regeringen med förslag somkan föreläggas . Jag ulgår från alt nuvarande ordningfår bestå i avvaktan pä detta, i den mån inle annat följer av beslut somriksdagen har fattat eller kan komma all fatta med anledning av förslag frånregeringen. Jag vill i sammanhanget erinra om beslut med anledningav propositionen om den statliga skoladministrationen m.m. (prop. 1980/81:107,UbU 1980/81:38, rskr 1980/81:395). Jag beräknar för nästabudgetår de sammanlagda kostnaderna för lärar-lönebidraget m. m. lill 2875 miljkr. För speciella åtgärder för invandrareleverna har jag beräknat 16 milj. kr.Poslen ATP-avgifter beräknarjag lill 248milj. TUl kostnader försocialförsäkringsavgifl fill sjukförsäkringen och folkpensioneringenberäknarjag 346 milj. kr. För lönekoslnadspålägg bör 320milj. Jag räknar med enbesparing om 72 milj. kr. lill följd av den tvåprocentiga minskning avdriftbidrag, varom beslutade under föregående (prop.1980/81:100 bU. 12, UbU 1980/81:22 och 30, rskr 1980/ 81:283). Av dessa medelskall dock 18milj. föras lill anslaget Särskilda åtgärder på skolområdet. Del tolala medelsbehovelunder anslaget beräknarjag för nästa budgetår fill 3 733 milj. kr. Hemställan Jag hemställeratt regeringen 1. föreslår allgodkänna vad jag för /83 har förordat om ramar för antaletelevplalser i gymnasieskolan med därtill knuten verksamhet, 2. föreslår altbemyndiga regeringen alt - i den män arbelsmarknadsskäl så påkallar - /83 medge all del sammanlagda antalet elevplatser inom stora ochlilla ramen får överskridas och att elevplatser för introduktionsprogram fårinrättas utöver ramen för sådana program, 3. föreslår allgodkänna de grunder för stimulansbidrag som jag har förordat, 4. föreslår allgodkänna de riktlinjer somjag har förordat för vissa högre specialkurser, 5. föreslår allbemyndiga regeringen alt fastställa planeringsramar för elevplalser förbudgetåren 1983/84 och 1984/85 i enlighet med vad jag har förordat, 6. föreslår all godkännavad jag har förordat om inrättande av en tvåårig social servicelinje såsomreguljär linje i gymnasieskolan. Prop.1981/82:100 Bilaga 12 328 7. bereder riksdagentillfälle all la del av vad jag har anfört om "- regulariseringen av vissa försöksverksamheter inom vårdlinjen, konsumlionslinjen och distributions- ochkontorslinjen, 8. föreslår attgodkänna mitt förslag om ett reguljärt syslem med kombination avgymnasieskolsludier och elitidrott, 9. föreslår allgodkänna vad jag har förordat om reguljär engelskspråkig gymnasial utbildning, 10. bereder riksdagentillfälle alt ta del av vad jag har anfört om maskinförarutbildning, 11. föreslår allgodkänna vad jag har förordat om svenska som främmande språk, 12. föreslår attgodkänna vad jag har förordat om en genomföranderesurs, 13. föreslår allgodkänna vad jag har förordat om ökade skolledarresurser för särskildaskolenheter typ 1 och typ 2, 14. föreslår allbesluta att statsbidrag till landstingskommunerna för inbyggd utbildning inomvårdområdet i gymnasieskolan skall upphöra för liden fr. o. m. den 1 juli1982, 15. föreslår attgodkänna vad jag har förordat om en minskning med ytterligare 18 procentenheterav vissa statsbidrag tUl landslingskoinmunernas gymnasieskolor, 16. föreslår attgodkänna de principer för statsbidrag lill studie- och yrkesorientering somjaghar förordat, 17. föreslår allgodkänna vad jag har förordat om statsbidrag lill lokal skolutveckling, 18. föreslår altbesluta all statsbidrag för resor mellan tjänsteställe och bostad inomskogsbrukets yrkesutbildning skall upphöra för liden fr. o. m. , 19. föreslår attlill Bidrag till driften av gymnasieskolor anvisa ell förslagsanslag av3733000000 kr. Kostnader för viss personal vid statligarealskolor 1980/81 Utgift 1981/82 Anslag 1000 1982/83 Förslag 1000 Med utgången av läsåret1972/73 var samtliga statliga realskolor avvecklade. Vissa ordinarie Ijänsterfördes då på övergångsstat. I den mån innehavarna av tjänsterna inle harkunnat beredas tjänstgöring vid annan skolform får medel för lönekostnader ochsjukvård för dem utgå ur förevarande anslag. 1981/82:100 Bilaga 12 329 SkolöverstyrelsenAnslaget bör t. v. föras upp med oförändrat belopp. Föredraganden Jaghemställer att regeringen föreslår att fill Kostnaderförviss personal vid statUga realskolor för /83 anvisa ellförslagsanslag av I . Bidrag till driften av riksinternatskolor 1980/81 Utgift 12826165 1981/82 Anslag 10842000 1982/83 Förslag 14901000 Från anslaget bestridskostnader för bidrag lill driften av riksinternalskolorna Grännaskolan ochSiglunaskolan Humanistiska . För riksinternalskolornagäller förordningen (1970:333) om riksinlernalskolor (ändrad : 1101och 1981:515) och vissa där angivna delar av privalskolförordningen (1967:270,omlryckl 1971:259, ändrad senast 1980:24 samt 1981: 197 och 929). Statsbidragulgår enligl den förstnämnda förordningen. Till skolverksamheten vidriksinlernalskola utgår statsbidrag enligl samma grunder som lill kommunalgymnasieskola. Detta gäller även den del som avser . Förgrundskoldelen utgår dessutom bidrag lill resurslimmar och fritt vall arbete.För riksinlernalskola ulgår också statsbidrag för föreståndare ochfritidsledare samt för skolhälsovård. Vidare utgår tillägg som motsvararlönekostnadspålägg. För elev som har ullandssvenska föräldrar ulgår statsbidraglill kostnader för skolgång och skolmåltider med belopp som gäller förmotsvarande ersättning vid samverkan på skolväsendels område. Enligl särskildaföreskrifter ulgår också statsbidrag till kostnader för stödundervisning isvenska för svenska elever som kommer från utländska skolor saml statsbidraglill kostnader för pedagogisk slödpersonal. ()föreslår en besparing motsvarande av statsbidraget till driften avriksinlernalskolor, vilket innebär en anslagsminskning med . SÖ räknar med oförändradundervisningsorganisalion vid och Siglunaskolan . Trots den föreslagna oförändrade organisationen ökar antalet lärartjänsterpå grund av inrättandet av tvåårig social linje vid budgetåret1981/82. Prop.1981/82:100 Bilaga 12 330 SÖ har i yttrandeden lämnat förslag lill utformning av utbildningen på ochorganisationen för en internationell gymnasieskollinje vid . Jag vill försterinra om vad jag under anslaget Bidrag lill driften av gymnasieskolor haranfört angående inräknande av elevplatser vid riksinternalskolorna idimensioneringen av gymnasial utbildning /83. I en gemensamprolokollsanleckning till avtalet mellan staten och angåendeSigtunaskolan som riksinlernalskola förklarade sig parterna vara överens om all en inlernalionell gymnasieskollinje skall inrättas vid skolan.Parterna enades vidare om alt fortsätta diskussionen om tidpunkten förinförandet och den närmare utformningen av denna linje. I förordning den 21maj 1981 (SÖ-FS 1981:170) meddelade regeringen bestämmelser om försöksverksamhet medengelskspråkig undervisning i en klass av årskurs 1 på naturvetenskaplig linje vidSiglunaskolan Humanistiska under innevarande läsår. Statsbidragutgår enligt samma bestämmelser som gäller för reguljär undervisning i årskurs 1 avnaturvetenskaplig linje vidriksinlernalskola. Genom beslut den 30april 1981 uppdrog regeringen ål () att eftersamråd med Skolsfiftelse inkomma med förslag lill utformningen avulbUdningen på och organisationen för en inlernalionell gymnasieskollinje som kan starta vidriksinlernatskolan . SÖskulle därvid i första hand överväga en utbildning enligt en renodlad s. k.IB-(Inlernalional Baccalaureate) modell. SÖ har i skrivelseden redovisat sitt uppdrag. Eftersom det kan medförabetydande ölägenheter och komplikationer all inpassa en lill IB-diplomledande utbildning i de gällande bestämmelserna för riksinternalskolorna harSÖ föreslagit alt den engelskspråkiga internationella utbildningen drivssom en verksamhet frislående från riksinlernalskolverksamheten och i så storutsträckning som bedöms möjligt utan detaljerad reglering från statens sida. SÖ har inte funnit skäl fillall verksamheten skall ha försökskaraklär. Vad gäller deninternationella linjens organisation och omfattning har SÖ föreslagit all utbildningen skallomfatta tre årskurser med högst en klass avvarje årskurs. SÖ anser all antalet elever bör vara lägst 12 för all en klass av årskurs 1 skall få inrättas. EnliglSÖ:s förslag skall läroplanen godkännasav SÖ, som utgår från att årskurs 1 i stora delar skall följa lim-och kursplaner för årskurs 1 av naturvetenskapliglinje i gymnasieskolan samt altårskurserna 2 och 3 skall följa riktlinjer fastställda av International Baccalaureate Office (IBO) i . SÖ anser alldel inle bör finnas särskilda statligt reglerade tjänster som lärare förutbildningen. Prop.1981/82:100 Bilaga 12 331 enligl SÖ få ankomma pä huvudmannen all avgöra vilkakvalifikationskrav som skall ställas på lärarna. Statsbidrag föreslås utgåmed belopp som motsvarar ell visst antal lärarveckotimmar i varje årskurs. Enligl min meningbör vid Humanistiska fr.o.m. /83 med slalliglbidrag få anordnas en engelskspråkig internationell utbildning pä gymnasial nivå vid sidan avriksinlernalskolverksamheten.Utbildningen bör omfatta tre årskurser och avslutas med att eleverna avlägger examen med IB-diplom från IBO i . I övrigt böri huvudsak följande villkor gälla. Styrelsen för bör vara styrelseför IB-utbildningen. För vatje årskursbör fä anordnas en klass om högst 30 elever. Del bör krävas all årskurs1 har minst 12 elever för att undervisning skall få starta. Intagning av eleverbör handhas av . Kraven förall få antas som elev bör i princip vara desamma som behörighetskraven förgymnasieskolan. Särskilda krav måste dock få ställas på kunskaper i engelskaspråket, medan däremot vissa brister i kunskaperna i svenska språket inle börutgöra hinder för antagning. Tim- och kursplanerbör fastställas av SÖ efter förslag av styrelsen för utbildningen. Förårskurs 1 bör en utgångspunkt vara vad som gäller för årskurs 1 pånaturvetenskaplig linje i gymnasieskolan. Hänsyn måste självfallet tas lill vadsom krävs såsom förberedelse för utbildningens följande årskurser. Förårskurserna 2 och 3 bör tim- och kursplaner fastställas på grundval av debestämmelser och rekommendationer som IBO meddelar. Det bör inte finnasstatligt reglerade tjänster för IB-utbildningen. Anställningsvillkorenför personalen bör alltså avgöras utan statlig medverkan. Dock bör istatligt reglerad tjänst som lärare vid riksinlernatskolan få inräknasundervisning inom IB-utbildningen under vissa förulsätlningar. Beträffandestatsbidrag bör tillämpas ell system som anknyter lill systemet förgymnasieskolan. Regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer bör somgrund för bidragsberäkningen fastställa ell visst anlal lärarveckotimmaroch ell visst veckolimpris med hänsyn lill lönenivån för närmast motsvarandelärare i gymnasieskolan. Även statsbidrag till kostnaderför socialförsäkringsavgifler bör utgå enligl i huvudsak samma regler somgäller för gymnasieskolan. I linje med vad som gäller för riksinlernalskola bör för elev som har utlandssvenskaföräldrar ulgä statsbidrag till kostnaderför skolgång och mållider med belopp som gäller för ersättning vid kommunalsamverkan på skolväsendets område beträffande närmast motsvarandeutbildning i gymnasieskolan. För budgetåret1982/83 har jag för IB-utbildningen beräknat medel för en klass av årskurs 1och en klass av årskurs 2, den senare med tanke på de elever som innevarandeläsår deltar i försöksverksamheten med engelskspråkig undervisning. Vad Grännaskolan beträffar harstaten och enats om all förlänga avtal l. o. m. utgången avjuni 1982. 1981/82:100 Bilaga 12 332 gen har bemyndigat regeringen att ingå nytt avtal medJönköpings kommun om verksamheten vid på väsentligen oförändrade villkor (prop. 1980/81:100bU. 12 s. 327, UbU 1980/81: 25, rskr 1980/81:332). Förhandlingar harupplagils med om ell nytt avtal. Visar del sig altstörre förändringar av villkoren bör göras, får regeringen återkomma lill i frågan. Förriksinternalskolorna gäller ell ganska omfattande regelsystem, som knyter anlill i vissa fall nuvarande och i andra fall förutvarande bestämmelser förkommunernas grundskolor och gymnasieskolor. I fråga om arbetets anordninggäller i princip att riksinlernalskolornas grundskola och gymnasieskola skallfölja de föreskrifter som gällde i motsvarande kommunala skolor vidutgången av . På detta system bygger grunderna för statsbidraget lill driften avriksinternalskolorna. Vid min anmälan avvissa gemensamma frågor inom skolväsendet pekade jag på all del för kommunernasgrundskolor och gymnasieskolor har beslutatsen rad förändringar och all del därtor behövs en översynav såväl slalsbidragsgrunderna som andra regler för bl.a. riksinternalskolorna. Jag uttalade därvid som minmening all de ändringar som kan bliaktuella med vissa undantag bör anstå fill . Beträffande vad sombör gälla fr.o.m. avser jag all återkomma till regeringen med förslagsom kan föreläggas . I avvaktan på deltaföreslår jag all i huvudsak nuvarande regler för riksinternalskolorna skall få gällaäven för /83. Vissa undantag finns. Hit hör frågor därriksdagen har beslutat alt förändringar för riksinternalskolorna skall genomförassamtidigt som för kommunernas skolor. Jag vill här erinra om beslut medanledning av propositionen (prop. 1980/81: 107) om den statligaskoladministrationen m.m. (UbU 1980/81:38, rskr 1980/81:395) och med anledning avproposUionen om förändringar av gymnasieskolans utformning m. m. (prop.1981/82: 14, UbU 1981/82:5,rskr 1981/82:112). Fr.o.m. läsåret1982/83 tillämpas den nya läroplanen för (Lgr 80) i sinhelhet i kommunernas grundskolor. Jag förordar att även riksinternatskolasgrundskola /83 övergår till Lgr 80 i de delar som är möjliga ulanmerkostnader och inom ramen för gällande föreskrifter om organisafion ochstatsbidrag. Detta innebär i princip all mål och riktlinjer samlhuvuddelen av kursplanerna men övergångsvis däremot inte limplanerna skalltillämpas. Del bör ankomma pä regeringen eller myndighet som regeringenbestämmer alt avgöra vilka närmare föreskrifter som kan behövas. Vid min anmälan avvissa gemensamma frågor inom skolväsendel redogjorde jag för de förändringar ibidragsgivningen till studie- och yrkesorientering (syo) som nyUgen har beslutats av riksdagenmed anledning av propositionen(prop. 1981/82:15, UbU 1981/82:6, rskr 1981/82:115) om 1981/82:100 Bilaga 12 333 studie- och yrkesorientering i grundskola ochgymnasieskola m. m. Nya regler för statsbidrag lill syo i ochgymnasieskolan kommer all gälla fr. o. m. och ell nytt syslemmed statligt reglerade tjänster för syo inom dessa skolformer skall böijatillämpas . Under anslagen Bidrag lill driften av grundskolorm.m. och Bidrag lill driften av gymnasieskolor har jag på grundval avriksdagens beslut lagt fram närmare förslag om grunder för statsbidrag lill syoinom och gymnasieskolan. Vad gäller riksinternalskolornaärjag f. n. beredd all lägga fram förslag endast såvitt gäller statsbidrag försyo under /83. Jag föreslår att SÖ för ändamålet får disponera100000kr. för fördelning mellan skolorna med hänsyn lill vaije skolas anlal eleverpå olika nivåer. Del bör få ankomma på varje skola all bestämma hur tilldelatbelopp skall användas för syo-insatser. motsvarar vad sombelöper på riksinlernalskolornas elever vid en fördelning mellan skolformer avmedel motsvarande nuvarande anslag för bidrag lill syo. I övrigt räknar jagendast med automatiska kostnadsökningar under anslaget. Jag kan inte tillstyrkaSÖ:s förslag om besparing för /83 under detta anslag bl. a. molbakgrund av all en omorganisation av Siglunaskolan Humanistiska Läroverketnyligen genomförts, manifesterad genom ett avtal mellan staten och SigtunaSkolsfiftelse. Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagenall 1. godkännavad jag har förordat om inlernalionell utbildning på gymnasial nivå vidSigtunaskolan Humanistiska , 2. godkänna vad jag harförordat om statsbidrag lill studie- och yrkesorientering iriksinternalskolorna, 3. godkänna vad jag harförordat i fråga om regeländringar i övrigt för riksinternalskolorna fr. o. m.den 1 juli 1982, 4. lill Bidrag tiU driftenav riksinternatskotor för /83 anvisa ett förslagsanslag av 14901000kr. 1980/81 Utgift 1981/82 Anslag 1982/83 Förslag i treårig utbildning på gymnasieskolnivå inom de metallurgiska samtberg- och mineraltekniska ämnesområdena. Skolan drivs av en stiftelse enliglavtal mellan och . Från detta anslag utgårstatsbidrag enligt förordningen om i (ändrad ) saml enligt Prop.1981/82:100 Bilaga 12 förordningen om statsbidrag förpedagogisk slödpersonal vid i . Bestämmelserna innebär ikorthet att statsbidrag ulgår dels med belopp motsvarande kostnader för lönertill rektor och lärare, dels med schablonbelopp till kostnader för viss annan personal än lärare. Vidare ulgårstatsbidrag lill socialförsäkringsavgifl lill ATP, sjukförsäkring ochfolkpensionering. Ur anslaget utgår även statsbidrag enliglsärskilda föreskrifter för vissa ytterligare ändamål inom skolans verksamhet. Beräknad ändring 1982/83 Lönekostnader Pedagogiskstödpersonal Avgiftsbidrag Lönekostnadspålägg + 26 336 +41535 + 14930 + 22 300 +26300 + 10900 Organisationenföreslås bli oförändrad. Jag vill först erinra omvad jag under anslaget Bidrag till driften av gymnasieskolor har anförtangående inräknande av elevplalser vid i i dimensioneringenav gymnasial utbildning /83. I likhet medskolöverstyrelsen (SÖ) räknar jag med oförändrad organisation av skolansverksamhet /83. den Ijuli 1981gäller för bl. a. kommunernas gymnasieskolor alt vissa statsbidrag skallminskas av del belopp som annars skulle ha utgetts. Jag anser att enmotsvarande besparing bör göras pä statsbidrag till för liden fr.o. Besparingen bör genomföras som en 2-procenlig reduktionav samtliga bidrag som bestrids ur anslaget. Minskningen bör teknisktgenomföras på i huvudsak samma sätt som minskningen av bidrag tillgymnasieskolan. Vid min anmälan av vissagemensamma frågor inom skolväsendel pekade jag på all det för kommunernasgrundskolor och gymnasieskolor har beslutals en rad förändringar under desenaste åren och all del därför behövs en översyn av reglerna för vissa privataskolor, däribland . Beträffande vad som bör gälla fr.o.m. den 1juli 1983 för bl.a. avser jag all återkomma till regeringen medförslag som kan Prop.1981/82:100 Bilaga 12 335 Jag ulgårfrån alt nuvarande ordning får beslå i avvaktan på detta, i den mån inle annatföljer av beslut som har faltal eller kan komma alt falla medanledning av förslag från regeringen. Jag vill i sammanhanget erinra omriksdagens beslut med anledning av propositionen om den statligaskoladministrationen m. m. 1980/81: 107, UbU 1980/81: 38, rskr1980/81:395) och med anledning av propositionen om förändringar avgymnasieskolans utformning m.m. (prop. 1981/82:14, UbU 1981/82: 5, rskr1981/82: 112). Med hänvisning fill vadjag har anfört och lill sammanställningen hemställer jag all regeringenföreslår all 1. godkännavad jag har förordat om en minskning av statsbidraget till Bergsskolani , 2. lill Bidrag tillBergsskolan i för /83 anvisa ell förslagsanslag av . Bidrag till driften av vissa privatskolor 1980/81 Utgift 23049274 1981/82 Anslag 19603000 1982/83 Förslag 21663000 Från anslaget ulgårstatsbidrag enligl förordningen (1964: 137) om statsbidrag till vissaprivatskolor (omtryckt 1971:350, ändrad senast 1980:396). Statsbidrag ulgår förde privatskolor regeringen bestämmer med i princip av elt bidragsunderiag,omfattande kostnad för avlöning av rektor, studierektor och lärare. Regeringenkan besluta om högre statsbidrag. Statsbidraget uppgår f. n. till i genomsnitt99,av skolornas bidragsunderlag. Vidare ulgår ur anslaget statsbidrag tillbl.a. avgifter lill ATP saml till hälsovården enligt särskilda bestämmelser. Innevarande budgetår fårföljande privatskolor statsbidrag enligt förordningen om statsbidrag lill vissaprivatskolor. För privatskolor tillvilka statsbidrag utgår enligt nämnda förordning gäller privalskolförordningen(1967:270, omlryckl 1971:259, ändrad senast 1980:24 samt 1981:197 och 929). Ur anslaget utgär även statsbidrag enliglförordningen (1979: 454) om Prop.1981/82:100 Bilaga 12 336 statsbidrag till avlöning av föreståndare videlevhem för elever vid enskild läroanstalt (ändrad 1980:713). Statsbidragetutgår med högst lOOOOkr. efter medgivande av (). Fjellstedtska skolan iUppsala upphör vid utgången av /82. Organisationsförändringeninnebär en minskning av bidraget med . Övriga skolor beräknas få ihuvudsak oförändrad organisation. En minskning avavlöningsbidragel i besparingssyfte föreslås, vilket innebär enanslagsminskning med . Innevarande budgetårulgår statsbidrag lill fem privatskolor under detta anslag. En av skolorna,Fjellstedtska skolan, avvecklas i och med utgången av pågående läsår. För privatskolorna gällersåsom siatsbidragsvillkor ett ganska omfattande regelsystem, som knyter antill i vissa fall nuvarande och i andra fall förutvarande bestämmelser förkommunernas grundskolor och gymnasieskolor. I fråga om arbetets anordninggäller i princip att privatskolornas grundskola och gymnasieskola skall följade föreskrifter som gällde för motsvarande kommunala skolor vid utgången avjuni 1978. På detta system bygger grunderna för statsbidraget till driften av privatskolorna. Kommittén (U 1979: 13)angående skolor med enskild huvudman (SEH-kommiltén) har i sitt delbetänkande(SOU 1981:34) Fristående skolor för skolplikliga elever lagt fram förslag ombl.a. nya stalsbidragsregler för privatskolornas utbildning pä grundskolnivä.Ärendet bereds f. n. i . Jag avser alt återkomma i frågan,när beredningen är avslutad. Som jag angav vid min anmälan av vissa gemensammafrågor inom skolväsendel anser jag att del inte är möjligt all genomföra någrastörre ändringar i slatsbidragsreglerna före den . Vid min anmälan av vissagemensamma frågor inom skolväsendet pekade jag också pä alt del förkommunernas grundskolor och gymnasieskolor har beslutats en rad förändringarunder och all del därför behövs en översyn inte bara avslalsbidragsgrunderna ulan också av andra regler för privatskolorna. Jaguttalade därvid som min mening alt de ändringar som kan bli aktuella med vissaundanlag bör anslå lill . Beträffande vad som bör gälla fr.o.m. avser jag attåterkomma lill regeringen med förslag som kan föreläggas under våren1982. I avvaktan på dettaföreslår jag att i huvudsak nuvarande regler för privatskolorna skall få gällaäven för /83. Vissa undantag finns. Hit hör frågor där riksdagenhar beslutat alt förändringar skall genomföras för privatskolorna somför kommunernas skolor. Prop.1981/82:100 Bilaga 12 337 vill här erinra om beslut med anledning av propositionenom denstafiiga skoladminislrafionen m.m. (prop. 1980/81:107, UbU 1980/ 81:38, rskr1980/81:395) och propositionen om förändringar av gymnasieskolans utformningm.m. 1981/82:14, UbU 1981/82:5, rskr 1981/ 82:112).