prop · G503100 · 1981-12-31 00:00:00 — Projektets storlekoch inträffade kostnadsökningar, som för med sig omfattande ränteutgifter,mofiverar att åtgärder nu vidtas för att reglera utformningen och omfattningen av detsvenska stödet till den fortsatta finansieringen. Efter sedvanlig beredning påsvensk sida, bör överläggningar upptas med Sri Länkas regering om en överenskommelseom detta stöd. Regleringen av detsvenska bidraget till finansieringen av bör bl a innefatta att etthögsta belopp av biståndsmedel fastställs och att återbetalningstiden förkortas för denkommersiella upplåningen. Ytterligare biståndsmedel bör utgå under sex år.Strävan bör vara att den med detta förslag kraftigt reducerade räntekostnaden iövervägande grad betalas av Sri Länka med andra medel än svenskt bistånd. Den föreslagnauppläggningeninnebär relativt stora ökningar av biståndet till Sri Länka . Övrigt bistånd till Sri Länka föreslås under /83 uppgå till 20milj. Detta bistånd bör öka endast iringa omfattning då belastar biståndsanslaget. Ett förslag omanvändning av biståndsmedel för finansieringen av ochbelastningen på biständsanslagen kommer att presenteras för riksdagen.Då kommer även en utförlig redovisning av projektetskostnader att kunna lämnas. En finansieringslösningför enligt de riktlinjer jag redovisat skulle självfallet innebäraen minskad belastning på Sri Länkas ekonomi då landet är i akut behov avutländsk valuta för att de ambitiösa utvecklingsplanerna skall kunnagenomföras. Den skulle dessutomreducera den beräknade kostnaden på . genom att räntekostnaden minskar avsevärt och genom attutrymmet för ytterligarekostnadsökningar begränsas och i vart fall inte belastar biståndet. Vissalandprogramkostnader upptar skatter och sociala avgifter för fältpersonal, somerläggs i . Medelsbehovet styrs av personalbiståndets och de totala lönekostnadernasomfattning. Genom övergäng 1981 till ett nytt lönesystem kommer medelsbehovet /83 att vara mindre än . Från anslagspostenHumanitärt bistånd i lämnas stöd till offer för polifiskt föilryck. De flestaprogrammen är relativt långsikfiga ochmedel har i många fall ställts till förfogande under fiera är. Jag räknar medytterligare behov särskilt för utsatta grupper i och och för flyktingar från sistnämnda land.En höjning av anslagsposten till är därför motiverad. Om denfortsatta utvecklingen i 1981/82:100 Bilaga 6 59 skulle föranleda ett än större medelsbehovför humanitär verksamhet,kan katastrofmedel utnyttjas. Humanitärt biståndi södra utgår främst som stöd åt befrielse-rörelserna ANC, somverkar för ett fritt från apartheid, och SWAPO, som arbetarför ett självständigt , samt som flyktingstöd genom olika FN-organ ochenskilda organisationer. På grund av förhållandena i och finnsanledning räkna med att flyktingströmmen och därmed hjälpbehoven kommer att fortsåtta att öka.Vidare förutser jag inom ökade behov av rättshjälp samt familje- ochstudiestöd.Med hänsyn härtill är en höjning av anslagsposten till erforderlig.Utöver det föreslagna beloppet förutser jag att medel ur katastrofposten liksom vid behovkan utnyttjas för humanitära insatser i södra . Under anslagspostenRegionala insatser har - förutom bidrag till den Östafrikanska - stödlämnats fill det regionala samarbetet mellan de majoritetsstyrda staterna isödra .Afrika. Detta regionala samarbete, som syftar till att minska det ekonomiskaberoendet av , har inriktats pä transporter ochkommunikationer. Även inom andra områden, där regionalt samarbete förbereds, harSverige goda möjligheter att lämna bistånd. Detta gäller exempelvisenergiförsörjning, utbildning, sysselsättning, miljövård ochlivsmedelsförsörjning. I beredningen av insatser bör SIDA räkna med en planeringsram på100 milj kr för vart och ett av budgetåren 1983/84 och 1984/85. Vidareförordar jag, att medel under anslagsposten liksom tidigare lämnas till denÖstafrikanska . Det nära sambandetmellan miljö-, markvård och energi motiverar att dessa frågor bedöms i ettsammanhang. Fr o m /82 har inrättats en särskild anslagspost för bilaterala ellerregionala insatser på miljö- och markvårdsområdet. Som nämnts i avsnittet ombiståndets omfattning, inriktning och genomförande fäster jag stor vikt vidbistånd till sådan verksamhet. Miljö- och markvård har nära anknytning till energiområdet genom att enväxande brännvedsanvändning i samband med stark befolkningsökning lett till betydandemiljö- och markförstöring. Jag fäster vidare stor vikt vid energiplanering och utvecklingen avenergiförsörjningen iu-länderna, särskilt utveckling av inhemska energikällor som kan minskaberoendet av importerade energiråvaror. Miljö- och markvårdhar kunnat stödjas inom det landprogrammerade biståndet och - sedan föregåendebudgetår - genom den särskilda anslagsposten för detta ändamål. Av denna anslagspost somuppgick till /82 har större delen intecknats. Medlen har framför allt använts i länder utanförprogramlandskretsen. Energiinsatserhar till den alldeles övervägande delen finansierats inom landramarna. Därutöver finns för skildaenergiinsatser ett särskilt delbelopp pä inom ramen föranslagsposten Särskilda program, som 1981/82:100 Bilaga 6 60 framgent bör belasta denna anslagspost. Ävenmiljö- och markvårdsinsatser i Sahel-området, som finansieras över detmultilaterala anslaget, bör i fortsättningen bestridas frän denna anslagspost. För att vidgamöjligheterna att tillgodose behovet av stöd på energiområdet bör avsevärtökade medel anvisas inom en gemensam anslagspost Miljö- och markvård samtenergi. Denna anslagspost bör kunna användas i programländer som särskild ellertillfällig förstärkning av angelägna insatser men även i länder utanförprogramlandskretsen och för insatser genom internationella organisationer. Förden nya anslagsposten Miljö- och markvård samt energi har jag beräknat ettbelopp på . Som framhållits i fjolåretsbudgetproposition är bistånd med medel från anslagsposten Enskildaorganisationer ett effektivt redskap i utvecklingssamarbetet och ettvärdefullt komplement till det av SIDA administrerade biståndet. Enskildaorganisationers insatser når i de flesta fall de fattigaste och mest utsattagrupperna i och bedrivs med låga administrationskostnader. Deenskilda organisafionernas arbete och engagemang bidrar dessutom fill ökadförståelse för utvecklingsfrågor bland allmänheten i . Jag vill ocksåerinra om möjligheten att ge direkta bidrag till kvinnoorganisationer iu-länder. Genom betydandeanslagshöjningar har organisationerna fått kraftigt ökaderesurser för sitt biståndsarbete. Jag delar SIDAs uppfattning, att flertaletenskilda organisationer bör konsolidera sin med statligamedel stödda biståndsverksamhet genom att eftersträva mer långsiktig planeringoch koncentration. Detta hindrar inte att en viss ökning av verksamheten ärmöjlig och önskvärd och jag föreslår därför en höjning av denna anslagsposttill . bör ocksåutnyttjas för att ställa erforderliga medel till förfogande för den av enskildaorganisationer inrättade fredskären. Under innevarande budgetär har medelanvisats för bidrag till fredskårens administrationskostnader under ettinledningsskede. SIDA har i sin anslagsframställning anfört, att diskussionerom formerna för den fortsatta bidragsgivningen pågår. Medelsförbrukningen inomanslagsposten Katastrofer m m har under /81 understigit detanvisade beloppet. Riskerna för akut livsmedelsbrist inom stora områden ivärlden och det växande antalet flyktingar och människor som inom sinahemländer tvingas fly undan hungersnöd och väpnad konflikt motiverar emellertidatt anslagsposten hålls på en förhållandevis hög nivå. Den omständigheten altanslagsposten är en allmän reserv på det bilaterala anslaget ställer ocksåanspråk på medelsutrymme. Medel för samarbete med den västafrikanskarepubliken e Principe har exempelvis tagits frän denna anslagspost.Under budgetåren 1976/77 - 1981/82 har sammanlagt utbetalats tillSao Tomé e Principe för insatser inom hälsovården och för konsultstudier inomstadsplanering och vattenför- 1981/82:100 Bilaga 6 61 För /83 föreslår jagett belopp om högst för samarbetet med landet. Mot bakgrund av deangivna behoven bör anslagsposten bestämmas till . SärskUda program utnyttjas förämnesinriktad verksamhet, stöd till internationella enskilda organisationer,insatsförberedelser och resultatvärdering samt rekrytering av biträdandeexperter. Genom den ämnesinriktade verksamheten kan nya metoder och nya lösningarpå utvecklingsproblem tas fram inom områden av särskild betydelse för u-ländernaoch där de internationella insatserna är otillräckliga. Verksamheten utgördärför ett värdefullt komplement till det länderinriktade biståndet. Såsom förutskickades i förraårets budgetproposition har SIDA gjort en översyn av den ämnesinriktadeverksamheten. Denna har lett till att verksamheten kommer att koncentrerastill ett begränsat antal områden och insatser i enlighet med vadutrikesutskottet uftalat (UU 1980/81:20). För stödet till internafionella enskildaorganisationer bör /83 inrättas en särskild delpost. Från dennakommer att anslås medel till Internationella Kooperativa Alliansen ochKyrkornas Världsråd. Den pågående utvidgningen av det projektinriktadebiståndet på bekostnad av importstödet inom landprogrammen kommer att ökaanspråken på medel för insatsförberedelser och resultatvärdering. Eftersomstora reservafioner uppkommit på delposten för dessa ändamål anser jag attbehoven kan tillgodoses med oförändrad medelstilldelning /83. Ävenmedelsbehovet för rekrytering av biträdande experter är oförändrat. För anslagspostenSärskilda program har jag föreslagit . Vid bedömningen avmedelsbehovet har jag även tagit hänsyn till att för vissaenergiinsatser, som belastar denna anslagspost, från och med budgetåret1982/83 skall bestridas ur anslagsposten Miljö- och markvård samt energi. I samband med att biståndsutbildningsnämnden(BUN) omvandlades till prop 1980/81:117, UU1980/81:23, rskr 1980/81:271) har SIDAs egen språkutbildning vid kursgärdenLövudden lagts ned. SIDA kommer att hos nämnden föru-landsutbildning köpa den språkutbildning som erfordras för fältpersonalen.Detta innebär en rationaliseringsvinst, som gör att även ökade ansträngningarför att rekrytera svensk fältpersonal kan rymmas inom en oförändrad anslagsram.Jag föreslär att anslås för rekrytering och utbUdning av fältpersonalunder /83. Jag har inledningsvisberört det ömsesidiga beroendet mellan u- och i-länder och behovet av åtgärderför att öka samarbetet mellan länder på olika utvecklingsnivåer till gagn förbåda parter. I de bilaterala förhållan- Prop.1981/82:100 Bilaga 6 62 dena finns möjligheter att vidta ytterligare åtgärderför att genom u-landspolitiskainsatser förstärka samarbetet mellan och enskilda . Under årens lopphar en rad u-landspolitiska organ och samarbetsformer vuxit fram för att täckabehov av stöd inom begränsade områden, där ökat samarbete med har tett sigangeläget. IMPOD har tillkommit för att främja export till ,beredningen för internationellt tekniskt samarbete (BITS) för allmänkunskapsöverföring samt för att främja industriutveckling i vissau-länder. Förmånliga u-landskrediter syftar till att mobilisera ökade resurser förutvecklings-strävanden med utgångspunkt i de för svensk biståndspolitik gällande principerna. Jag noterar medtillfredsställelse att de olika organen funnit former för samråd och samverkan,vilka underlättar regeringens strävan mot en samordnad u-landspolitik. Bredare samarbetebedrivs f n huvudsakligen med ett tiotal . Verksamheten bestårframför allt av bilaterala utbildningsinsatser, stöd till institutionssamarbete,konsultstudier, internationella kurser och personutbyte. /82 lämnas ett särskilt finansiellt stöd fill DominikanskaRepubliken och som en förstärkning av det bredare samarbetet med dessaländer. Bredare samarbete med bl a , och ,äger rum inom ramen för samarbetsavtalen med dessa länder. Ett nära sambandföreligger mellan å ena sidan bredare samarbete i form av t exkonsultinsatser och ä andra sidan förmånliga u-landskrediter. För det bredaresamarbetet anslogs för /, som också innefattarkostnaderna för dess administration genom BITS. Medelsåtgången har begränsats av attigångsättande av insatser har varit administrativtkrävande. En reservation på från /81 har genom beslut av regeringen överförts till anslagsposten Förmånliga u-landskrediter. /83 har jagberäknat ett medelsbehov av 75 miljkr under anslagsposten Bredare samarbete. Härav beräknas för BITS administrativa kostnader. Jagföreslär att en ny tjänst som handläggareinrättas. Denna ökning sker genom en omdisponering av personalresurserna inombiståndsanslagen. Den nya tjänsten motiveras av det ökande antalet ansökningarom förmånliga u-landskrediter och av att BITS verksamhet är administrativt krävande då den omfattar många mindreprojekt. Det bredaresamarbetet i form av bidrag till konsultstudier och utbildningsinsatser har också nära anknytning tillSWEDFUNDs verksamhet. Jag föreslår att BITS ökar sin beredskap att bidratill finansiering av insatser som erfordrasför ett lyckosamt genomförande av investeringspro- Prop.1981/82:100 Bilaga 6 63 jekt i SWEDFUNDs regi, men som av ekonomiska skäl intebör belasta projektet då de är en följd av den allmänt låga utvecklingsnivån ilandet ellerområdet i fråga. Jag tänker särskilt på kostnader i samband med kunskapsöverföring,som ibland kan vara så höga i förhållande till projektets omfattning attde omintetgör en investering som i övrigt bedöms bärkraffig och utvecklingsfrämjande.Det kan också gälla mindre investeringar i infrastruktur. BITS' beredskap bör avse projekti såväl programländer som andra länder där är engagerat. Ett belopp om högst bör kunna användas förändamålet. Av medlen börvidare avsättas för det pågående programmet för person- ocherfarenhetsutbyte med , samt för ett program förkulturellt samarbete med . Dessa program administreras av . BITS verksamhetförutsätts fortsättningsvis ha i stort sett samma inriktning som tidigare.Dock bör det bredare biständsfinansierade samarbetet med steg för steg inskränkas. Särskiltfinansiellt stöd av i huvudsak oförändrad omfaftning bör även för budgetåret1982/83 utgå fill och som förstärkning av detbredare samarbetet. Dessa medel, som bör lämnas som gåvobistånd bundetfill upphandling i , bör kunna användas för inköp av utrustningtill projekt som stöds inom ramen för det bredare samarbetet.Alternafivt kan förmånlig u-landskredit komma ifråga, där det särskildafinansiella stödet eller medel från anslagsposten för förmånlig u-landskreditutnyttjas för gåvoelementet. Något rambelopp för det särskilda finansiella stödetbör inte fastställas på förhand utan avpassas efter uppkommande behov medhänsyn tagen till medelsfillgängen inom anslagsposten. Beslut om storleken pä det särskildafinansiella stödet, som bör belasta anslagsposten Bredare samarbete, bör fattasav BITS' styrelse. SärskUt förmånlig kreditgivning till u-land Särskilt förmånligkreditgivning till u-land (prop 1980/81:41, UU 1980/ 81:16, rskr 1980/81:122)har visat sig vara ett verksamt medel för att bidra till attutländsk valuta ställs fill vissa förfogande för finansiering avutvecklingsfrämjande projekt med stor andel svenska varor och tjänster. Dennafinansieringsform kan självfallet inte ersätta gåvobistånd men kan varalämplig i vissa fall då det rör sig om projekt som leder till ökadevalutaintäkter eller minskade importutgifter eller som pä annat sått bidrartill att förbättra u-landets ekonomi. Förmånlig u-landskredit är gynnsammareför mottagarlandet än exportkrediter eller lån pä kommersiella villkor menmedför ändå att landets utlandsskuld ökar. Detta bör beaktas vidkreditgivning till redan hårt skuldsatta . Förmånligu-landskredit ges med bidrag av medel från en särskild anslagspost. I fråga omprogramländer kan även medel från landramen tas i anspråk. Jag anser det väsentligt attSIDA, som planerande organ för 1981/82:100 Bilaga 6 64 biståndet medverkar på ett tidigt stadium i de fall,vilka kan leda fill att landramsmedelutnyttjas. De riktlinjer för importstöd som har utarbetats av SIDA torde kunna vara vägledande härvidlag.Förmånlig u-landskredit till programländer kan vara särskilt lämplig förprojekt där svensk totalentreprenadtas i anspråk och SIDAs roll framför allt gäller insatsberedning ochtillsyn. Förmånligu-landskredit kan beviljas med vilka redan har bilateraltbiståndssamarbete och andra vars utvecklingspolitik ligger i linje medde svenska biständspolitiska målsättningarna. Den hittillsvarandepraktiska tillämpningen av systemet rimmar väl med regeringens intentioner ochbör vara vägledande för länderfördelningen även under kommande budgetär. harframhållit (UU 1981/82:12) att exportkreditnämndens försäkringsmässiga prövninginte bör få vara utslagsgivande för om en förmånlig kredit skall lämnas eller ej. harvidare ansett det angeläget att regeringen på dessa grunder utarbetar ett fastsyslem för riskläckning och tillämpar delta i den fortsatta verksamheten. Förmånligu-landskredit ges med utnyttjande av SEK-systemet för statsstöddexportkreditfinansiering. SEK-systemet är anpassat efter den internationella s.k.consensus-överenskommelsen. Deltagarna i överenskommelsen har nyligenbeslutat om minskade exporlkreditsubventioner och en ordning som inneboratt krediter med gåvoelement undvikes. För svensktvidkommande innebär ändringarna en ökad belastning på biståndsanslagen.De förmånliga u-landskrediterna får emellertid en mer utprägladbiståndskaraktär när gåvoelementet ökar. Jag föreslår därför vissa ändringar ibeslutsordningen. BITS har i sinanslagsframställning föreslagit ett belopp om för förmånlig kreditgivningtill under /83. Beloppet kan förväntas leda lill enkreditvolym på ca , ungefär hälften av vad BITS räknade med föreändringarna i consensusöverenskommel-sen. Jag föreslår att ett belopp om anslås förändamålet. Inom systemet förförmånlig u-landskredit kan regeringen besluta att biståndsmedei färutnyttjas för att läcka skadefall i samband med kreditga-ranfi. Förfarandetsyftar fill att möjUggöra kreditgivning till länder som bedöms ha alltförlåg kreditvärdighet för att komma i fräga för kreditgaranti från EKN. Sådangarantigivning synes vara en förutsättning för att säkerställa att fiertalel programländerför svenskt bistånd kan komma i fråga förförmånlig u-landskredit. Denna möjlighet har utnyttjats för all garanteraförmånliga krediter till Mozambiqueoch . för dessa s. k.biständsgarantier har förts till en särskild säkerhetsreserv. Den är räntebärandehos Riksgäldskontorel. Utbetalning för skadefall på bi-slåndsgaranli bestrids från säkerhetsreserveneller, om den inte räcker till, med medel från biståndsanslagen. 1981/82:100 Bilaga 6 65 Jag anser attbiståndsgarantier inte bör ingå i EKNs verksamhet. Säkerhetsreserven förbiståndsgarantier bör förvallas av EKN på uppdrag av regeringen.Förvaltningsuppdraget bör omfatta även tidigare beviljade biståndsgarantier.Återbetalningar i samband med skadefall som har reglerats med medel fränreserven skall, liksom tidigare, filiföras denna. riktmärke bör vara attsäkerhetsreserven normall uppgår till en tiondel av det samlade garantibelopp denligger som säkerhet för. Denna ordning bör minimera risken för oförutseddautbetalningar frän biständsanslagen som det, liksom , ankommer på regeringen att vid varjetidpunkt avgöra om utrymme finns för ytteriigare biståndsgaranti. Förutom sådana avsättningar fill säkerhetsreserven sombeslutas i samband med att krediterbeviljas kan vid behov ytterligare avsättningar göras från biständsanslagen. Jag föreslår attsamfiiga u-landskrediter till programländer som beviljas from 1982/83garanteras mot biståndsanslagen på det sätt jag har beskrivit. Gången förärenden av detta slag kan beskrivas som följer. Ansökan om kreditgaranti isamband med förmånlig u-landskredit lill programland inges fill EKN, som medyttrande överlämnar ärendet för fortsatt handläggning fill BITS. Yftrandet böravse bl a riskläckningsgrad, kredittidens längd, premie och avsättningensstorlek. Om BITS efter hörande av SIDA anser sig kunna tillstyrka förmånligu-landskredit underställer BITS regeringen ärendet med framställan om attbislåndsgaranii och förmånlig u-landskredit beviljas. Efter regeringens beslutlämnas ärendet för administrativ uppföljning till EKN, som med beaktandeav vad SEK må ha beslutat i fråga omkrediten expedierar garantin på regeringens vägnar och förvaltar säkerhetsreserven. Skulle det i sambandmed kreditgaranti till annat u-land än programland visa sig aft EKN anser risken oacceptabel kansamma handläggningsordning som vidbiståndsgaranti till programlandtillämpas. BITS bör emellertid varauppmärksam på alt regeringen endast om särskilda skäl föreligger är beredd allöverväga bislåndsgaranii för kredit till länder utanför pro-gramlandskrelsen. Den föreslagnaordningen innebär all beslut om förmånlig u-landskredit och beslut omkreditgaranti fattas vid samma tillfälle. Det bör enligt min mening underlätta en smidig handläggning. EKN bör erhållaersättning för administrationskostnader i samband med utfärdande avbiståndsgaranti och förvaltning av säkerhetsreserven. Jag räknar med allen utvärdering av systemet för särskilt förmånlig kreditgivning tillu-land kommer all göras under /83 enligt vad somförutskickats i prop. 1980/81:41. Utvärderingen kommer bl a aft innefafta en översynav berednings- och beslutsordningen för förmånlig u-landskredit ocheventuella behov av ytteriigare riktlinjer för systemels tillämpning. 1981/82:100 Bilaga 6 66 Bland de länder somSverige samarbetar med på biståndsområdet finns elt växande intresse för ett utvidgatsamarbete. Del gäller t ex handel, industriellt samarbete, rävaruexploatering, utbildningssamarbeteoch konsulttjänster.Hitfillsvarande erfarenheter lyder på all ell utvidgat samarbete med medett ökat engagemang av svenska myndigheter, företag och institutionerkräver större administrativa insatser på statlig nivä, både i och vidutlandsmyndigheterna. Samarbelsavtal har i vissa fall fungerat som ram för ett vidgatsamarbete. Det är ell instrument som, enligtmin mening, bör kunna utnyttjas i syfte all samordna den svenska u-landspoliliken. Regeringen avser granska behovenav att ytterligare samordna och effektivisera samarbetet rned enskildau-länder och om så visar sig lämpligt, föreslå åtgärder för all förbättra denorganisatoriska strukturen på svensk sida. Som en särskildåtgärd för alt öka del finansiella fiödet lill samarbetsländer harregeringen tagit initiafiv fill samfinansiering mellan OPEC-fonden och arabiskabiståndsorgan ä ena sidan och å andra sidan biståndsmedei frånlandramarna, förmänliga u-landskrediter och svenska kommersiella krediter.Samfinansiering av projekt i programländer har hitfills ägt rum i medArabbanken för ekonomisk utveckling i (BADEA) saml i och Kuweitfonden. Ytterligaresamfinansieringsprojekl är under förberedelse. Fonden för industriellt samarbete med () SWEDFUNDs insatserför att engagera svenska förelag i industrietable-ring i harhittills lett till beslut om sex gemensamma investeringsprojekt. Ytterligare ett trettiotalförslag studeras. Fondens verksamhetär f n begränsad lill investeringar i tillverkande företag. Jag anseremellertid att även bör ges möjlighet att engagera sig iannan industriell verksamhet. Förslag till samverkan med svensk industri inom transporter,kommunikationer, energiförsöijning och mineralutvinning har inkommit lill fonden, bl a från programländer. Jag föreslår attlagen (1979:54) om beslutanderätt för stiftelse som har bildals för altfrämja fillkomst och utveckling av tillverkande företag i ändras såall även annan industriell samverkan möjliggörs (se bilaga 3). Det börliksom tidigare ankomma på att i varje enskilt fallnoga överväga de utvecklingspoliliska aspekterna innan investeringsbeslut fattas. För det bilateralautvecklingssamarbetet beräknar jag ett totalt medelsbehov om 4054777000kr för /83. Den slutliga fördelningen av medlen torde få ske genom beslut avregeringen. Jag hemställer all regeringen föreslår att 1.godkänna de av mig i det föregående angivna riktlinjerna för 1981/82:100 Bilaga 6 67