prop · G503111 · 1981-12-31 00:00:00 — Barn får inle lämnas tilllräde lill enbiografföreställning där annan film förevisas än sådan som biografbyrån hargodkänt för den åldersgrupp barnet tillhör. Biografförordningens bestämmelser innebär en begränsninginte bara av yttrandefriheten ulan också av mötesfriheten, eftersom den larsikte just på en form av sammankomster som till slor del faller underregeringsformens skydd för mötesfriheten. Med hänsyn till att bestämmelsernaom filmcensur fillgodoser delvis andra intressen än dem som enligl 2 kap. 14 §regeringsformen får leda lill en begränsning av mötesfriheten har i punkt 4övergångsbestämmelserna lill lagen om ändring (1976:871) i regeringsformenföreskrivits all de vid ikraftträdandet föreliggandebestämmelserna om all en film inle får förevisas offentligt, om den inledessförinnan har godkänts för sådan visning, gäller utan hinder av regeringsformensregler om mötesfriheten. En konsekvens av denna undanlagsregel är all en skärpningeller utvidgning av reglerna om förhandsgranskning måste föregås av engrundlagsändring. Med anledning av den offentliga diskussion om våldsinslagi videogram som log fart framlades departementspromemorian(Ds Ju 1980: 14) Våldet i videogram m. m. Promemorian låg lill grund för förslagen i prop.1980/81; 176 med förslag till lagstiftning mot viss spridning av videogram medvåldsinslag m. m. 1 propositionen avvisar föredraganden olika slag avförhandsgranskning av videogram. 1 slällel föreslås en lag om förbud motspridning av filmer och videogram med våldsinslag. Enligt förslaget ipropositionen skulle filmer och videogram med ingående skildringar avverklighetstrogen karaktär som återger våld eller hot om våld mol människoreller djur inte i yrkesmässig verksamhet eller annars i förvärvssyfte få lämnasul till barn eller spelas upp vid särskill anordnad visning,när något sådant barn är närvarande. 1 lagförslaget föreskrivs undanlag föroffentliga filmvisningar, sändningar av televisionsprogram saml filmer som avbiografbyrån godkänts för visning för åldersgrupp under femlon år, ellervideogram av samma innehåll. Kartong: S. 44, sista stycket rad 1 Står: 5.4 Rättat tiU:2.7 sista stycket rad 3 Står: Rättat till: tre år Prop.1981/82:111 38 Vid behandlingen i konslilulionsutskottet (KU 1980/81:28)föreslog utskottet all lagen också skuUe innehålla förbud mol spridning avs.k. En ny 1 § föreslogs med förbud mol spridning till allmänhetenav filmer och videogram med närgångna eller långvariga skildringar av all någonutsätts för rått eller sadistiskt våld såvida spridandel med hänsyn lillframställningens syfte och sammanhang samt omständigheterna i övrigi äruppenbart oförsvarligt. Vid behandlingen i antogs lagförslaget utomden föreslagna nya I §. På förslag av moderata samlingspartiet, som åberopadereglerna i regeringsformens 2 kap. 12 § tredje stycke, som ger möjlighet för enminoritet i all uppskjuta behandlingen av ell förslag fill lag ominskränkning i gmndläggande fri- och rättigheter, beslöt attparagrafen skulle vila . F. n. är del alltså inle lagslridigl att i videogramformlill personer sprida l.ex. biograffilmer som harlolalförbjudit för visning på biograf, eller filmer som med säkerhet skulle bliförbjudna om någon lät granska dem för biografvisning. Jag utgår emellertidfrån att kommer all anta den vilande 1 § i videovåldslagen så snartlolvmånadersfrislen har löpt ut. Därefter kommer det att finnas en laglig grundför ingripande mot i varje fall de värsta våldsskildringarna. 1 praktiken synes hemvideobranschen redan ha inlett enanpassning till de normer som gäller för biografbyråns granskning avbiograffilm. Jag ulgår från all denna anpassning kommer att forlsälla, och altulbudel på video snart kommer alt överensstämma med de filmer som visas på biografEnligl min mening finns del därför inle behov av ytterligare regleringar pådetta område i avvaktan på ställningstagande till yttrandefrihets-utredningenskommande förslag. Jag vill också betona det ansvar som åvilar föräldrar,lärare, ungdomsledare och andra som är engagerade i barns och ungdomarsuppfostran och utbildning. Utan all dessa personer visar vaksamhet ochinitiativkraft kommer ingen lagstiftning som är förenlig med kravet påyttrandefrihet alt kunna skydda de unga från skadlig påverkan. Del gäller attbevaka afi lagens bestämmelser iakttas, men också att la initiativ för allpositiva kvalilelsalternaliv erbjuds. Jag vill i delta sammanhang erinra om vadjag i det föregående har anfört om granskning av filmer för barn och ungdom. förordar i sitt belänkande efterkontakter med gymnasieulredningen (U 1976:10) alt särskilda gymnasielinjerinrättas med bild- och dramaulbildning. betonar all ocksåljudinspelning och ljudredigering bör las med i undervisningen. Sedan belänkandellämnats har gymnasieulredningen avlämnat sitlprincipbetänkande (SOU 1981:96) En reformerad gymnasieskola.Gymnasieulredningen har föreslagit fyra tvååriga estefiska studieprogram, blanddem elt för bild och form. Inom detta studieprogram har utredningen 1981/82:111 39 föreslagitatt yrkesprakfik skall kunna förläggas lUl bl. a. TV- och filmstudios ochreklambyråer. Efter ell första gemensamt år föreslås inom studieprogrammetbild och form fem olika specialiseringar, däribland foto/film.Gymnasieulredningen har i sill betänkande av olika skäl inte kunnat gå in på endetaljutformning av de estetiska utbUdningarna men ullalar all del är angelägelall arbele på detta kan ske . Betänkandet är utsänt påremiss fram fiU . Videogramutredningenlägger också fram vissa förslag om mediekunskap i lärarfortbildningen.Organisationen och inriktningen av personalutbildningen inom skolväsendetbehandlades av med anledning av propositionen omskolforskning och personalutveckling (prop. 1980/81:97, UbU 1980/81:37, rskr1980/81:385). 1 korthet innebär beslut alt den största delen avpersonalutbildningen skall ske i form av enstaka kurser inom högskolan. Inomhögskolan skall personalutbildningen planeras av en fortbildningsnämnd inomvar och en av de sex högskoleregionerna. Vidare innebär beslut allskolstyrelserna, i StäUel för som länsskolnämnderna, skall besluta om lönmed B-avdrag vid tjänstledighet. Detankommer således på högskolemyndigheterna all planera personalutbildningen såatt skolväsendels behov tillgodoses. förslag till vissfortbildning är, om berörda myndigheter finner del angelägel, möjligt attgenomföra inom ramen för den reformerade personalutbildningen. Jagfinner därför inle anledning att närmare behandla denna fråga. Utredningenhar vidare föreslagit all universitets- och högskoleämbetet bör ges i uppdragatt göra en översyn av bildkunskapens ställning i de olika läramtbildningarna,då bildkunskap behöver ges en mer framträdande plats i lärarnas gmndulbildning.Jag förutsätter all UHÄ i sin fortlöpande översyn av utbildningarna inomsektorn för utbildning för undervisningsyrken lar hänsyn liU den utvecklingsom sker inom och utom skolan och som bör påverka innehåUet i och uppläggningenav de skilda utbildningslinjerna. Videogramulredningenkonstaterar all videogrammen för vissa grupper av handikappade öppnar helt nyamöjligheter alt bryta en pålvungen isolering. Delta gäller i första hand förde hörselhandikappade. Fr. o. m. innevarande budgetår utgår ett särskiU bidragtiU för produktion av videogram för döva.Utredningen konstaterar att de erfarenheter som erhålls frånvideogramproduklionen för de döva bör kunna las fill vara och resultera iliknande möjligheter för andra handikappgrupper. Enligl utredningen bör dockhandikappade i göriigasle mån erhålla informafion och upplevelser gemensamtmed den övriga befolkningen. När del gäller ljud- och bildprogram vilar enliglutredningen ett stort ansvar på 1981/82:111 40 SVToch UR att redigera sill programutbud på ell sådant säll all del blirtillgängligt ocksä för handikappade. Remissinstansernainstämmer allmänt i behovel av särskild videogram-produktion för döva ochhörselskadade. När del gäller videogramproduklion för övriga handikappgruppervarnar en del remissinstanser för en övertro på elektroniska medier. Föregen del vill jag erinra om del särskilda statsbidrag som ulgår lill SverigesDövas Riksförbunds videogramproduklion. Vidare har regeringen i åretsbudgetproposition föreslagit all rikscenlralerna för pedagogiska hjälpmedel förhandikappade (RPH) skall få en viss förstärkning, som bl. a. skall kunnaanvändas för framställning av läromedel på video hos rikscen-Iralen förpedagogiska hjälpmedel för hörselskadade (RPH-HÖR). Enligl min mening böremellertid en förstärkning med . ske av bidraget lill . Jag återkommer lill delta under avsnillet om anslagsberäkningar. Detär angeläget all de handikappades särskilda behov beaktas överallt där sålämpligen kan ske. Jag har tidigare berört denna fråga i avsnittet omimportstöd till värdefull film. Jag vill också understryka betydelsen av atteventuell försöksverksamhet med distribution av videogram från eller företag inom utformas på ettsådant sätt alt hänsyn las till de handikappade, l.ex. genom textning av programmen. Videogramulredningenföreslår all ell databaserat register över ljud- och bildprogram upprättas hosALB. Registret föreslås innehålla uppgifter om alla ljud- och bildprogram somhar gjorts tillgängliga för allmänheten. Bland användarna nämns , företaginom , smalfilmdislribulörer. Svenska FUminstilulet ochell anlal utbildningsinstitutioner och statliga myndigheter. Ellbetydande anlal remissinstanser tUlstyrker rent allmänt utredningens förslag. Flerainstanser pekar emellertid på all vikliga problem är olösta, bl.a. när delgäUer alt anpassa registreringen lill de behov som olika lilllänkla användarehar. stöder idén om ett centralt register hos , men konstaterar allvissa frågor måste utredas ytteriigare innan ett beslut kan fallas.Statskontoret håller för troligt all såväl utvecklingskostnader som framförallt driftkostnader blir betydligt högre än vad utredningen har uppskattat ochföreslår all den fortsatta beredningen av frågan överlämnas till atthandläggas enligl förordningen (SFS 1981:266) om investeringar i statligaADB-system. Statskontoret förklarar sig berett att lämna visst slöd fill enförstudie av hithörande frågor. Denpositiva remissreaklionen ger vid handen att ell centralt register över ljud-och bildprogram skulle välkomnas av många. Flera av de frågor som är olösta äremellertid av sådan art alt de kan påverka kostnaderna för Prop.1981/82:111 41 ettregister mycket kraftigt. Jag är därför inle beredd alt, innan yllerligarematerial som belyser dessa frågor har lagts fram, vidta någon åtgärd för attfortsätta planeringen av ell centralt register. Film-och videoproduktion inom museerna Jaghar fidigare omnämnt skrtften Video som konslnäriig resurs. Museerna och videogrammen,som av videogramutredningen har ingivits efter huvudbetänkandet. Därdiskuteras frågan om hur museerna kan använda videotekniken. I sitt yttrandeöver betänkandet föreslår RiksulstäUningar all särskUda resurser anvisas förproduktion av film och videogram inom museerna. Museernas resurser förslår inteför en produkfion av den omfattning som skulle vara önskvärd och det ärknappast heUer möjligt att få stöd för produktion av sådana filmer ellervideogram inom ramen för del slöd som går till filmproduktion i allmänhet. Enligt min mening gerfilm- och videoteknik goda möjligheter för museerna både alt dokumentera t.ex. arbetsprocesser inom utdöende yrken, och att framställa program som kanföra ut kunskapen om museets samlingar tiU en vidare krets. En vissyllerligare satsning på sådana produktioner kan därför vara befogad. I delföljande kommer jag därför att förorda all . anvisas under anslagetBidrag till särskilda kuUurel-la ändamål för film- och videoproduklioner inommuseerna. Anslaget bör ställas lill statens kulturtåds förfogande. Enfömtsättning för all bidrag skaU kunna utgå bör vara alt museerna bidrar avegna medel. Genom en samverkan mellan oUka museer bör det vara möjligt attutnyttja tillgängliga resurser på ett effektivt sätt. Vidare bör en planupprättas för produkfions-verksamhelen så alt olika landsändar och ämnesområdenkan bli representerade. Medhänvisning till vad jag har anfört hemställer jag alt regeringen föreslårriksdagen attgodkänna vad jag har anfört om inriktningen av de statliga åtgärderna på film-och videoområdet. 4 Anslagsberäkningar för /83 1981/82:100 (bil. 12 s.153) upptogs anslagen ochFilmslöd med preliminärt beräknade belopp i avvaktan på förevarande särskildaproposition. Slutliga förslag lill medelsanvisningar kan nu föreläggasriksdagen. Vad jag har anfört i det föregående innebär vidare allanslagen Bidrag lill särskilda kulturella ändamål och Talboks- och punklskriftsbibliolekel:Produktionskostnader bör höjas utöver vad som har föreslagils i budgetpropositionen.För det sistnämnda anslaget har regeringen tidigare denna dag beslutat föreslåen ökning med hänsyn lill de kostnadsökningar som en skatt på oinspeladekassetter medför för olika handikappverksamheler. 1980/81 Utgift 1981/82 Anslag 1982/83 Förslag har som huvuduppgift att pröva frågorom godkännande av film som är avsedd att visas vid offentligbiografföreslällning. Som rådgivande organ i denna verksamhet är lillbiografbyrån knutna och statens barnfilmnämnd. Biografbyrånsvarar vidare fr.o.m. /79 för en försöksverksamhet i vissaområden med fraktstöd för film. Syftet är att undersöka om det är möjligt attmed hjälp av fraktstöd till kvalilelsfilm förbättra repertoaren på biograferna.Bestämmelser om försöksverksamheten återfinns i förordningen (1978:233) omförsöksverksamhet med fraklstöd för film. Beräknadändring 1982/83 (däravlönekostnader) Lokalkostnader Fraktstöd för film (-1-181700) -Hl 60 000 -f 757 800 Avgifterna för granskning av biograffilm, som redovisatspå statsbudgetens inkomstsida under mbriken 2 500 Offenfiigrältsliga avgifter,är i statsbudgeten för innevarande budgetår upptagna till 1,5 milj. kr. Prop.1981/82:111 43 Pris-ochlöneomräkning m. m. Enrationalisering beräknas av biografbyrån leda lill en anslagsminskningi fast penningvärde i storleksordningen . En sådan besparing är inlemöjlig all göra ulan en personalreducering som skulle leda till försämradservice för filmdistribulörerna. Byrån framhåller alt avgifterna förfilmgranskning höjdes och alt byråns förslag lill ytterligareavgiftshöjning leder fill alt kostnaderna för byråns granskning inom kortkommer all läckas helt av avgifter. yrkas för lönejusteringar av sex tjänster. och för en allmän förstärkning av expensmedlen 33000 kr.Byrån behöver ocksä skaffa viss leknisk utrustning för . {+ 450000kr. Avgifterna förgranskning av biograffilm bör höjas fr. o. m. den 1 juli 1982.Intäkterna för /83 kan då beräknas till 2,2 milj. kr.Biografbyrån föreslår också en förändring i avgiftens konstruktion. F. n.beräknas granskningsavgiften för såväl som smalfilm som om filmenvore 2,5 gånger sin verkliga längd. Byrån förordar att avgifien för filmfr. o. m. den beräknas på 5 gånger filmens verkliga längd. Biografbyrånhar redovisat erfarenheterna av försöksverksamheten med fraklstöd för film.Byi-ån konstaterar att en del fraklstödda filmer visserligen har visats påmånga orter, men all del främst lorde röra sig om filmer som hade blivitpubliksuccéer även ulan stöd. En påfallande slor andel av filmerna har visalsmyckel litet eller inte alls inom stödområdena. Effekten på biografrepertoarenhar alltså varit ringa. När del gäller orsaken till detta resultat pekarbiografbyrån på all stödbeloppet per visad film har varit litet.Administrativa problem och bristfällig information kan också ha spelat enroll. Biografbyrån föreslår att försöket med fraktstödfortsätter, men att vissa förändringar görs i slödels konstruktion.Stödbeloppet bör inte längre vara begränsat lill fraktkostnaden utan beräknasschablonmässigt utifrån biografernas samtliga kostnader. Del bör läcka enstörre del av kostnaderna än f n. Kostnaderna för stödet beräknas lill 400000kr. för /83 (-1- . Efter remiss har yttranden över biografbyråns redovisningoch förslag beträffande fraktstödel avgivits av , , , i ett gemensamt yttrande saml förenadefilmstudios. Svenska FUminstUutet och förenade filmstudiosinstämmer i bedömningen alt fraktstödel inle har haft någon nämnvärd betydelse.Enligt Folkets och Föreningen hardäremot slödel i en del fall möjliggjort att viss film har kunnat Prop.1981/82:111 44 anser att delnuvarande fraktstödel är värdefullt och att försöksliden, två och elt halvt år,är för kort för alt säkra slutsatser skall kunna dras om effekten. Biografbyråns förslag fär ett blandat mottagande. och tillstyrker en föriängdförsöksverksamhel. bör försöket forlsälla i ytteriigareminst . Båda organisationerna betonar alt verksamheten bör sträckas ullill all omfatta hela landet. föreslår att ävendistributörernas kostnader för distributionen av kvalilelsfilm bör beaktas.Enligl de två organisationerna bör kostnaden för fraktstödel även ifortsättningen betalas med statsmedel. betonar all deadministrativa formerna bör förenklas. Folkets och FöreningenVåra Gårdar förordar också att försöksverksamheten fortsätter i ytterligareminst och att den skall omfatta hela landet. Däremot avvisar de bådaorganisationerna bestämt biografbyråns förslag alt slödel skall omfatta ocksåandra kostnader än fraktkostnader. En sådan förändring skulle innebära altfraktstödel gjordes om lill ett allmänt visningsslöd. Frågan omelUvisningsslöd, som enligl organisationerna måste kombineras med elt akfivtpublikarbete om del skall bli effektivt, bör lösas i samband medförhandlingarna om ett nytt filmavial. förenade filmstudios ställer sig tveksam lill allge driftbidrag till kommersiella biografer. Enligl erfarenheterna inomorganisationen måste man bedriva en aktiv värvningsverksamhel för alt fåmänniskor att komma lill visningar av "svårare" filmer. En sådanvärvning har filmsludiorörel-sen och Bio Kontrast större möjligheter altulföra. Ett framfida slöd till kvaliletsfilmvisning bör därför utformas så attdel kan komma dessa organisationer till del. avvisar biografbyråns förslag.Enligt institutet skulle nya ekonomiska insatser ge bättre resultat om pengarnadisponerades på annat säll. En analys av kostnaderna för olika kompletterandefilmaktivileler bör därför utföras. En eventuell kvalitetsbedömning av filmerpå den svenska marknaden bör inte ulföras av biografbyrån. Som framgår av vad jag har anfört i del föregående underavsnitt 2.7 Spridning och visning av värdefuU film bör försöksverksamheten medfraklstöd fortsätta under ytteriigare fr.o.m. /83. Enviss utvidgning och justering av stödområdena bör göras, dock inle mer än althögst hälften av län omfattas av försöksverksamheten. 1 övrigi börförulsällningarna vara oförändrade, dvs. stödbeloppet bör uppgå till den fraktsom biografägaren skall betala och verksamheten bör handhas av statensbiografbyrå. Del bör ankomma på regeringen alt, efter förslag frånbiografbyrån, meddela bestämmelser om verksamheten. den utvidgade försöksverksamheten räknar jag med ellmedelsbehov av . Jag har för avsikt all i annat sammanhang föreslåregeringen att dels höja avgifterna för granskning av biograffilm med ca 50%fr.o.m. den , dels i enlighet med biografbyråns förslag besluta attavgiften för film fr. o. m. detta datum skall beräknas på fem gångerfilmens längd. Till följd av avgiftshöjningen kan inkomsterna beräknas lill ca2 . för /83. Med hänvisning lill vad jag har anfört och tillsammanställningen hemställer jag all regeringen föreslär alt till för /83 anvisaelt förslagsanslag av . 1980/81Utgift 1981/82 Anslag 1982/83 Förslag Innevarandebudgetår fördelas anslaget till filmslöd på följande säll: Konstnärsnämndenför projektbidrag till produktion av film och distribution av barnfilm Statensungdomsråd för granskning av barnfilm m. m. för spridning av kvalilelsfilm Tillregeringens disposition för bidrag till försök med filmvisning i nya former Beräknad ändring 1982/83 , konstnärsnämnden, . -1- 635 000 -1- 95 000 ' Därav till kortfilm, företrädesvis för barn, lägst2200000 kr. Därav till film för barn lägst 1 milj. kr. Av anslagsposten disponerar . 1981/82:111 46 19 svenskalångfilmer hade premiär under /81. Förbiosäsongen 1981/82kan motsvarande anlal beräknas lill mellan 20 och 23. För liden därefter kanemellertid en myckel kraftig minskning av anlalel premiärer förutses på grundav all insatserna inom den svenska filmproduktionen dragits ner /82. Produktionsvolymen under /83 kanberäknas inte översliga lio filmer. För /83 föreslår FUminstiluleten ökning av statsbidraget lill produktion av film med . Vidareföreslås ell särskill statsbidrag om . till den filmverkslad somFUminstUutet driver i samverkan med SVT. (-h .) Filminsfitutetsbarnfilmverksamhel har under det gångna verksamhetsåret främst omfattat inköp,versionering och distribution av svensk och utländsk barnfilm. Anlalelvisningslillfällen för institutets filmer har ökat med drygl /80. Bidraget till verksamheten bör ökas från 875000 kr.till . Kostnaderna förrestaurering av äldre svensk film har ökat till följd av stora prishöjningar pålaboratoriearbeten. Bidraget bör höjas lill . (-1- .) Antalet ansökningar om projektbidrag för produktion avfilm var 127 under /81. Av dessa beviljades 10 med sammanlagt1965000 kr. Av de 26 olika projekt som har erhållit bidrag t. o. /80 är tio färdiga medan nio ligger i slutfasen av produktionen.Två projekt var från början planerade som mångåriga. Tre projekt har endasidelvis finansierats av konstnärsnämnden. Två projekt har ännu inte påbörials.Merparten av de färdiga filmerna har visals för föreningar, daghem, skolor,museer och liknande med mellan 20 och 350 visningar per film. En film harvisats i TV. Två filmer har visats på vanliga biografer. anser, med ledning av de gjordaerfarenheterna, att det även i fortsättningen bör kunna lämnas slöd förfilmproduktion av en insfitulion som är obunden av en egen produklionsmlin.Stödet bör dock inle som vara bundet vid ell visst produktionssätt. För /83 föreslås en ökning av anslagspostentill 3 milj. kr. (-H .) För granskning av barnfilm, information ochkontaktverksamhet saml utredningar och försöksverksamhet om barnfilm föreslåssammanlagt . (-t-95000 kr.) 1981/82:111 47 Kvalitelsfilmvisningar inom ramen för Bio Kontrast förekomunder på 162 platser. Antalet besök var 159843, fördelade på 2793föresläU-ningar. För /83 föreslås ett statsbidrag med 1544000kr. (+584000 kr. En fömtsättning vid träffandet av film- ochvideoavial har varit att statsbidrag även i fortsättningen bör utgå lillstiftelsen . Enligt avtalels 32 § skall avgiftsinkomsteroch bidrag av olika slag samlas i en fond och fördelas mellan olika ändamålenligt procenttal som anges i avtalet. Tillgången på medel för fonden är beroende av intäkternafrån biografavgifter och videoavgifler. För /83 kanbiografavgifierna uppskattas lill ca 40 milj. kr., medan videoavgiflerna harberäknats ge mellan 17 och 21 milj. kr. Enligl del särskilda avtalet mellan SVToch FUminstilulet skall SVT vidare betala in 5 milj. kr. till fonden.Sammanlagt kommer fonden sålunda all av avgiftsmedel tillföras mellan 62 och 66milj. Av de nyamedel som har kunnat avsättas för åtgärder inom främst musik-, film- ochbildområdena och som möjliggörs genom den skatt på oinspelade kassettband somregeringen har föreslagit i en remiss till lagrådet bör 8,5 milj. kr.användas för åtgärder inom film- och videom-rådel. Under förevarande anslag börför /83 sammanlagt 24,5 milj. kr. av statsmedel tiltförasfonden. Dessa medel kommer alltså all fördelas i enlighet med procentsatserna iavtalet. Sammanlagt kommer alltså fonden alt ha tillgång till mellan 87 och 91milj. Staten bör vidare rikta vissa bidrag direkt lill särskildaverksamhetsområden. Härigenom kommer resurstilldelningen för dessa områden attbli större än som följer av avtalets fördelningsregler. Kortfilmsproduklionen bör tillföras yllerligare 2 milj. kr.Dessa.medel bör användas för alt förslärka Filminslitutets resurser förproduklionsgarantier till svensk kortfilm. Härigenom tillgodoses huvuddelen avde behov som har fyllts av konstnärsnämndens projektbidrag för produktion avfilm.